Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi prijedlog Vlade za prve izmjene državnog proračuna, na početku mi dozvolite da krenem sa dvije stvari za koje mi u Vladi smatramo da su najbitnije i da moraju biti osnovna smjernica kroz vođenje fiskalne politike i to su dvije stvari koje bi sljedećih godina, ako se ne budu držale pod kontrolom mogle itekako utjecati na makroekonomsku stabilnost ili nestabilnost. To je prije svega vanjski dug Republike Hrvatske. Republika Hrvatska je na žalost u ovom trenutku zemlja koja ima najveće učešće vanjskog duga u bruto-domaćem proizvodu od svih tranzicijskih zemalja. U ovom trenutku mjereno u eurima, zaduženost vanjska Republike Hrvatske je 76%, a sljedeća po zaduženosti od tranzicijskih zemalja je Mađarska sa 66% dakle punih 10 postotnih poena manji vanjski dug od Republike Hrvatske, no ono što treba biti cilj fiskalne politike je ostati u kriterijima Mastrihta. Ako se nastavi sa ovakvom politikom kao što je bila proteklih godina onda se vrlo lako može dogoditi da se krajem 2005. prekrše ili prekorače Mastriški kriteriji koji su 60% javnog duga, učešća u bruto-domaćem proizvodu i stoga osnovne smjernice i projekcije fiskalne politike Republike Hrvatske u sljedeće 4 godine su da se deficit koji je 2003. godine bio 6,3% smanji na 4,5% u 2004. na 3,7% u 2005., 3,2% u 2006., i na 2,9 u 2007. godini. Dakle, to su osnove makroekonomske i fiskalne projekcije za sljedeće tri godine. NO, ono što bih htio reći što donosi ovaj rebalans proračuna i u kakvom makroekonomskom okruženju ovaj rebalans proračuna nastaje. Kao prvo želio bih reći da ovim rebalansom proračuna se predlaže povećanje prihoda od 2 milijarde i 820 milijuna i 78 tisuća 676 kuna a povećanje rashoda se predlaže za milijardu 938 milijuna 355 i 560 tisuća kuna, dakle ovako predloženim rebalansom proračuna kao prvo smanjuje se deficit države za 614 milijuna kuna od onog predloženog u izvornom proračunu, druga stvar smanjuju se primitci to je zaduženje za 484 milijuna kuna. Osnovna makroekonomska kretanja u prvoj polovici godine kao preduvjet za ovaj rebalans su da je industrijska proizvodnja u prvih 5 mjeseci rasla za 4,1%, inflacija u prvih 5 mjeseci je bila porasla za 2%, trgovina na malo za 3,4%, noćenja turista u prvih 5 mjeseci su zabilježila rast 10% u odnosu na prvih pet mjeseci prošle godine, stopa statističke nezaposlenosti je smanjena sa 19,1% krajem 2003., na 18% krajem svibnja ove godine, izvoz u prvih 5 mjeseci je porastao za 14,4% dok je uvoz porastao za 4,12% dakle mjereno u kunama, s tim da moram reći da je ovo prvi puta nakon 10 godina da izvoz bilježi daleko brži rast od rasta uvoza. Dakle svi trendovi u prvoj polovici ove godine upućuju na oporavak gospodarskih aktivnosti nakon usporavanja u drugoj polovici 2003. godine, te su naša očekivanja u realnom rastu bruto-domaćeg proizvoda povećali sa 3,2, prilikom koje smo projecirali prilikom donošenje proračuna, i za koje se smatralo da je ta projekcija bila dosta konzervativna, na projekciju da će temeljem ovih makroekonomskih pokazatelja rast bruto-domaćeg proizvoda u 2004. godini biti 3,7%. Što se tiče prihoda oni su usporedbi sa rastom prihoda u prvih 6 mjeseci 2003. godine rasli za 6%, porez na dodanu vrijednost je porastao za 7,8%, trošarine su porasle za 2%, od čega najslabiji porast bilježi nafta, duhan i pivu, dok su najveći porast bilježile trošarine na alkohol, bezalkoholna pića, kavu i automobile. Ja moram reći da problem naplate trošarina, njihovog ubiranja ostaje i dalje veliki problem državnih financija, ja sam nešto govorio o tome kada smo prošli tjedan raspravljali oko izmjena trošarina na osobne automobile i na duhan. Na žalost ta služba nije ustrojena, ona je takova kakova je i u sljedećih par mjeseci treba poraditi na tome da se ta služba počne baviti i kontrolom a ne samo evidentiranjem obveza plaćanja trošarina. Također, što se tiče duhanskih prerađevina velika je razlika između trošarina u Republici Srpskoj i trošarina u Republici Hrvatskoj, normalna stvar da čim je tako velika razlika da je problem sa cigaretama na crnom tržištu. Uplata doprinosa bilježi porast od 8,4%, u odnosu za isto razdoblje prošle godine, dok kapitalni prihodi bilježe porast od 5,4%, ili kao što sam već rekao ukupni proračunski prihodi u odnosu na prvih 6 mjeseci 2003. godine, bilježe rast od 2,3%. Također, u prijedlogu za izmjene proračuna ste dobili i izvršenje proračuna sa 30. 6. 3004. godine pa ste vidjeli da je na godišnjoj razini, dakle, naplata u prvih 6 mjeseci 46,5% što je više nego zadovoljavajuće iz razloga što su treći i četvrti kvartal uvijek fiskalno daleko izdašniji od prvog i drugog kvartala. Što se tiče rashodovne strane, ja ću istaknuti samo nekoliko rashoda iz jednostavnog razloga što njima možda treba posvetiti i malo više pažnje i malo više obrazloženja. Prije svega sredstva za program poticaja zapošljavanja i razvoja trgovačkih društava. Tu se predviđa osigurati dodatna sredstva u iznosu od 109 milijuna i 559 tisuća. Dakle, kao što ste vjerojatno imali priliku i čitati izjavu ravnatelja fonda, osnovni problem je ovdje što najveći dio ovih sredstava u prvom polugodištu ove godine otišao na isplatu tri bruto plaće prema Zakonu o stečaju radnicima, prije svega Viktora Lenca, a isto tako određene obveze koje temeljem programa zapošljavanja koje je donesla i bivša Vlada, su išle nekom malo bržom dinamikom u prvih šest mjeseci, nego što je bilo predviđeno prilikom izrade proračuna za 2004. godinu, stoga se predlaže da se sredstva fonda za razvoj i zapošljavanje povećaju za ovaj iznos od 109 milijuna kuna. Također za poticaj razvojnih programa malog i srednjeg poduzetništva predlaže se dodatno povećanje od 12 milijuna 800 tisuća kuna i za poticanje malog i srednjeg obrta malog i srednjeg poduzetništva predlaže se dodatni iznos jamstava za jamstvo u iznosu od 2 milijuna kuna. Program subvencije Hrvatskih željeznica i provedba ugovora o koncesiji za izgradnju autoceste Zagreb-Macelj, odluka ove Vlade je da sva sredstva koja se daju kao subvencija ili potpora ili na bilo koji način Hrvatskim željeznicama da budu sastavni dio državnog proračuna. Vi znate da smo se mi proteklih mjeseci kad je bilo vrlo žućnih rasprava u ovoj sabornici, upravo oko Hrvatskih željeznica lomila koplja da li je to ovako ili to onako, da jednostavno u budućnosti toga ne bude, ova Vlada predlaže da milijardu i 214 milijuna sredstava za plaće, materijalne troškove, investicije za Hrvatske željeznice da budu sastavni dio proračuna, tako da s onim sredstvima koja su odobrena u proračunu za 2004. godinu plus sredstva za nagibne vlakove za Split da budu jasna, transparentna i ad svaki građanin Hrvatske koji to želi vidjet, može vidjeti na poziciji Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka, koliko sredstava se godišnje izdvaja za Hrvatske željeznice. Dakle, nikakovih kratkoroćni krediti koji neće biti evidentirani kroz proračun jasno na svojoj poziciji, nego rashod koji će biti vidljiv, jasan, i svakome tko to želi može vidjeti koliko se godišnje izdvaja za Hrvatske željeznice. Dakle, ovim uvrštavanjem praktički Hrvatske željeznice ovaj dio koji se daje iz državnog proračuna, dakle subvencionira postaje sastavni dio konsolidirane bilance države. i mislim da je to trebalo napraviti davno prije, iz jednostavnog razloga što iz državnog proračuna se izdvajaju prevelika sredstva gledajući sa pozicije proračuna, a s druge strane kad gledate sa pozicije HŽ-a to nije dosta, to je malo, da ona ne bi imala potrebnu dozu transparentnosti i javnog uvida zašto se ti novci troše. Također je predviđeno i učešće u kapitalu koncesijskog društva u iznosu od 49% kapitala, odnosno 73 milijuna i 500 tisuća kuna za izgradnju autoceste Zagreb-Macelj. Također Republika Hrvatska mora osigurati 58 milijuna i 870 tisuća kuna kapitala za financiranje radova izgradnje, što ukupno iznosi 132 milijuna i 370 tisuća kuna, to su sredstva koja je temeljem ugovora koji je potpisan prošle godine, koje Vlada Republike Hrvatske treba osigurati da bi počela izgradnja autoceste Zagreb-Macelj. Također u provedbi programa socijalne skrbi i mirovinskih primanja. Predlaže se da se za invalidske i obiteljske mirovine hrvatskih branitelja povise sredstva u iznosu od 40 milijuna i 912 tisuća kuna. A u okviru rashoda za socijalnu skrb povećavaju se sredstva za osobnu invalidnu od 11 milijuna 698 tisuća kuna, a za ostale socijalne naknade i pomoći 52 milijuna 314 tisuća kuna, što ukupno iznosi 64 milijuna kuna. Također bih želio nešto reći i o 500 milijuna kuna povećanja pozicije Ministarstva financija. Tu bih želio skrenuti pozornost svima vama na dvije pozicije. Jedna je pozicija sredstva za jamstvenu pričuvu povećavaju se za 220 milijuna kuna, iz jednostavnog razloga što s osnova izdanih jamstava u proteklim godinama za prvih pet mjeseci je došlo na naplatu 330 milijuna, i ta pozicija praktički za prvih 6 mjeseci iskorištena skoro u 100%-tnom iznosu kako je planirana. Iz tog osnova se planira povećanje na toj poziciji od 220 milijuna kuna. Također se predlaže i povećanje iznosa za kamatu od 201 milijun kuna. Dakle, to su sredstva za obveznice i kredite dignuta u prethodnim razdobljima. S obzirom na utrošeno za prvih 5 mjeseci očigledno je da predviđena sredstva neće biti dostatna, stoga se predlaže povećanje od 201 milijun kuna. Također i sredstva za poticanu stambenu štednju predlaže se dodatnih 51 milijun kuna. Dakle, iz ovakvog predloženog proračuna razvidno je da deficit koji je bio predložen planom proračuna za 2004. godinu u iznosu od 5 milijardi i 210 milijuna se na u ovom predloženom proračunu smanjuje na 4 milijarde i 587 milijuna. Ili ukupno 614 milijuna kuna se smanjuje deficit središnje države. Dakle, to je samo jedna potvrda politike ove Vlade koja ide ka fiskalnoj stabilnosti i konsolidiranju države, to je potvrda da ova Vlada želi voditi politiku transparentnu javnih financija. Ja moram reći da puno toga se u proteklih mjeseci učinilo na konsolidiranju državne riznice. Već sad je moguće vidjeti puno podataka koji se nažalost u trenutku preuzimanja vlasti nisu mogli vidjeti. i moram reći tek u trenutku kad u potpunosti profunkcionira državna riznica, onda možemo govoriti i o racionalnosti korištenja sredstava. I dozvolite mi samo još nekoliko riječi na kraju. Ja moram reći da krajem prošle godine je ostalo toliko i toliko neplaćenih računa. Međutim, vrlo interesantno da po računima i podračunima razno raznih ministarstava i korisnika državnog proračuna je bilo 760 milijuna kuna. Isto tako želim reći da se za tih 760 milijuna kuna smanjio deficit prošle godine. Dakle, u trenutku kad se računao deficit prošle godine uzelo se u obzir tih 760 milijuna kuna, koji su se nalazili po razno raznim računima, jer da se nije tako radilo, onda bi deficit bio veći za 0,30 i još nešto posto. Dakle, računali smo na to. Sredstva se nalaze na žiro-računima i podračunima razno raznih korisnika. i ne bi bilo korektno to uvrštavati u deficit ako su ta sredstva tu. Zašto neko je ili nije platio određene rashode, sredstva su bila na žiro-računu to ne želim komentirati. No, to samo jasno ukazuje da državna riznica mora čim prije profunkcionirati. Jer dok državna riznica ne profunkcionira vrlo teško ćemo govoriti o tome da se sredstva poreznih obveznika racionalne koriste, da možda određeni rashodi se ne mogu smanjiti. Ja znam iz rasprava u proteklih nekoliko dana oko toga, zašto je ova pozicija umanjena, zašto ona pozicija nije povećana. Zar se bar ovdje moralo skinuti dva ili tri milijuna kuna. Sva ta sredstva i umanjenje pojedinih stavaka je temeljem razgovora sa resornim ministrima išla ka tome da na kraju godine 31.12. se ne dogodi ovo što se dogodilo prošle i što se događalo prethodnih godina da imamo neutrošenih nekoliko stotina milijuna kuna a istovremeno pojedinim ministrima ili nekim drugim korisnicima proračuna je možda nedostajalo nekoliko milijuna kuna da se kompletan projekat završi. Dakle, dame i gospodo, evo pred vama se nalazi Prijedlog rebalansa proračuna. Rekao sam koje su osnovne namjere. Također, moram sa zadovoljstvom konstatirati da temeljem ovih predloženih izmjena proračuna i podataka o izvršenju proračuna za prvih šest mjeseci se može vidjeti za sve one stavke za koje se čulo prilikom donošenja proračuna da neće biti dostatna sredstva za njihovo izvršenje, da sve te stavke su izvršene ispod 50%. To znači da će za provođenje tih programa do kraja godine biti dovoljno sredstava i isto tako da projekcija proračuna za 2004. godinu itekako je bila realna, itekako je počivala na realnim osnovama jer da to nije bilo tako onda u izvršenju proračuna za prvih šest mjeseci bi se vidjelo znatno veća prekoračenja. Dakle, ovo je samo poravnavanje pojedinih stavki. Ovo je uvrštavanje konačno Hrvatskih željeznica u proračun iz jednostavnog razloga da se vidi transparentnost javnih financija jer sredstva koja idu prema Hrvatskim željeznicama nisu nimalo mala, nisu nimalo zenamariva i stoga je potrebno ih uvrstiti u proračun a ne razno raznim kratkoročnim kreditima rješavati probleme tako da niti dragi Bog na kraju ne zna koliko se tih sredstava potroši. Hvala vam lijepa.
Hvala. Izvjestitelji odbora. Odbor za zakonodavstvo? Ne. Odbor za financije i državni proračun? Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu? Ne. Odbor za turizam? Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina? Odbor za lokalnu područnu samoupravu? Da. Poštovani zastupnik predsjednik Mršić. Izvolite!
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre! Odbor za lokalnu i regionalnu područnu samoupravu većinom glasova je podupro donošenje rebalansa proračuna i Zakona o izvršenju državnog proračuna ali je u raspravi ukazao na dvije stvari. Jedna stvar je da je lokalna samouprava ta koja doživljava najveću restrikciju u ovom državnom proračunu zato što se smanjuje mogućnost zaduživanja jedinica lokalne samouprave sa 3% na 2% što u apsolutnim brojkama iznosi, znači da će umjesto 470 odnosno umjesto 600 milijuna ove godine jedinice lokalne samouprave moći se zadužiti za 275 milijuna i ako uzmemo da je Vlada do sada izdala jamstva u ovoj godini negdje za 200 milijuna znači da do kraja godine za financiranje kapitalnih projekata svih jedinica lokalne samouprave ostaje svega 75 milijuna kuna i smatra, Odbor je u raspravi dakle istaknuo da to ne bi bilo dobro nego da bi trebalo dakle ostati na 3%. I drugo, istaknut je problem povrata poreza na dohodak temeljem godišnjih prijava gdje su neke jedinice lokalne samouprave došle u probleme financiranja odnosno u poteškoće čak i do toga da je nekim jedinicama lokalne samouprave blokiran račun uslijed povrata poreza na dohodak po godišnjim prijavama, pa je istaknuto jedno razmišljanje da se time anulira praktično i decentralizirana sredstva za decentralizirane funkcije jer se iz tog djela sada dakle umanjuje porezni prihod jedinica lokalne samouprave u prošloj godini u odnosu na ono što ove godine moraju vratiti i zamoljeno je ministarstvo ako može razmisliti da se barem taj dio refundira jedinicama lokalne samouprave dakle da oni doista ostvare 2,9, 22,06% decentraliziranog dohotka onako kako je zakonom propisano a ne da se dakle sada to umanjuje temeljem povrata poreza jer ovako se doista dobija manje za ono što je trebalo biti dobijeno prema tim temeljnim ili matičnim zakonima. U konačnici, ponavljam, zakon je većinom glasova podržao oba zakona.
Predsjednik Odbora za turizam poštovani zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Odbor za turizam je kao zainteresirano radno tijelo raspravljao o izmjenama i dopunama Državnog proračuna za 2004. godinu i objedinjena rasprava se vodila o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju državnog proračuna. Uvodno je ministar financija pojasnio efekte koji se očekuju od rebalansa ovoga proračuna. Raspravljalo se o tome da je pojedina smanjenja na pozicijama subvencija organiziranog prometa i potpore malim i srednjim poduzetnicima rezultat procjene samog ministarstva da naprosto ta sredstva neće biti utrošena tijekom ove proračunske godine. To je kazano iz razloga što se ocjenjuje da taj psihološki efekt koji može izazvati smanjenje subvencije može negativno utjecati u ovoj osjetljivoj turističkoj sezoni ali i s obzirom da je politika subvencija organiziranog prometa u posljednim godinama tako i u ovoj godini dala svoje dobre efekte i naravno da bi i nadalje trebalo sa tom praksom nastaviti i da se ne bi smjelo dogoditi da dođe do poteškoća kod naplate subvencija od strane inozemnih i domaćih avio prijevoznika i drugih prijevoznika jer bi to moglo izazvati nepovoljne efekte. No, od strane predlagatelja je izvršeno uvjeravanje da do toga neće doći i da će se u potpunosti ispoštivati sve ono što je dogovoreno u postupku subvencije i poticaja u turizmu. Na taj način je završena rasprava i odlučeno je da se većinom glasova predloži Hrvatskom saboru donošenje ovih dvaju prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za poljoprivredu i šumarstvo, predsjednik poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Odbor za poljoprivredu i šumarstvo imao je jednu tužnu raspravu moram reći u kojoj dakako da je bilo gotovo od svih govornika osuđeno smanjenje proračuna na stavci za Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva. Dakako da je na kraju većinom glasova tj. 6 glasova za i 2 glasa protiv podržan državni proračun, no svi govornici istaknuli su da je u ovakvoj situaciji kada imamo dosta negativne trendove, kada smo ipak proširili ukupnu liberalizaciju samog tržišta poljoprivrednih proizvoda itd. nedopustivo je da se proračun za Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva i vodnog gospodarstva smanjuje na određenim stavkama od onog kapitalnog djela navodnjavanja do određenih institucija kao što su Agencija za hranu, dakako i onih djelova koji posebice ja bih rekao interesiraju sve naše poljoprivredne proizvođače. No dakako, rekao sam većinom glasova je taj prijedlog podržan. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, predsjednik poštovani zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina razmotrio je na 9. sjednici održanoj 12. srpnja 2004. godine Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. Odbor je proveo raspravu kao zainteresirano radno tijelo i to u dijelu koji se odnosi na raspodjelu sredstava proračunskim korisnicima koja se koristi za zaštitu ljudskih prava i za financiranje određenih potreba nacionalnih manjina kao i onih u inozemstvu. U raspravi je konstatirano da se Prijedlog izmjene i dopuna državnog proračuna ne mijenjaju sredstava koja su u državnom proračunu za 2004. godinu predviđena za potrebe nacionalnih manjina. Međutim, posebno je istaknuto da se pri izradi proračuna za 2005. godinu mora voditi računa o osiguranju sredstava za provedbu nacionalnog programa za Rome, kroz odgovarajuće stavke ministarstva koja su nadležna za provedbu toga programa. Naime, konstatirano je da je i u postupku donošenja dražvnog proračuna Odbor upozorio Vladu Republike Hrvatske da sva državna tijela nisu predvidjela srestva za ostvarivanje navedenog programa te je zatraženo da se to treba imati u vidu kod Izmjene i dopuna Državnog proračuna. Međutim, u prijedlogu koji je Vlada podnjela Saboru, taj Prijedlog Odbora nije uvažen. Zatraženo je stoga da u kordinciji Ureda za nacionalne manjine i Savjeta za nacionalne manjine nadležna državna tijela žurno razmotre to pitanje i da se uoćeni propust svakako ispravi najkasnije u pripremi proračuna za 2005. godinu. Znači problem Roma ostaje. Također je ukazano na tešku financijsku situaciju nekoliko općina posebno onih na području povratk, odnosno na područjima od posebne državne skrbi. Predloženo je da se problem premosti iz sredstava tekuće zalihe kako bi se osigurala sredstva potrebna za osnovne rashode tih općina. Isto tako ukazano je na potrebu da se otvori rasprava o sustavu poticanja razvoja u općinama na području od posebne državne skrbi. Rečeno je da postoji više izvora sredstava iz kojih se potiče razvoj ovih područja. Ako i često puta nisu dovoljno poznati, vodstvima na tim područjima. Bilo bi stoga značajno da su u cilju transparentnosti sustava i osiguranja prava na ravnopravan pristup sredstvima otvori rasprava na tu temu na temelju materijala koje bi pripremila za to nadležna državna tijela. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Ništa. Odbor za ravnopravnost spolova. Poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora raspravio je na 9. sjednici održanoj 13. srpnja 2004. godine Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu koju je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 8. srpnja 2004. Odbor je raspravljao Prijedlog izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu sukladno članku 140. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Nakon uvodnog izlaganja predstavnika Vlade Republike Hrvatske u raspravi koja je uslijedila članovi Odbora su podržali predložene Izmjene i dopune Državnoga proračuna. Odbor se posebno osvrnuo na predložene Izmjene proračunskih sredstava za rad pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. S time u svezi ukazano je da je došlo do smanjenja sredstava cca. 27% na poziciji pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, međutim, mišljenje je većine članova Odbora da će se i sa ovako umanjenim sredstvima osigurati provedba Zakona o ravnopravnosti spolova. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova, 7 za i 1 protiv odlučio predložiti Hrvatskome saboru da donese prijedlog izmjena i dopuna Državnoga proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. Hvala.
Hvala. Odbor za obrazovanje znanost i kulturu, potpredsjednik poštovani zastupnik Željko Pavlic.
Poštovani gospodine predsjedniče. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora razmotrio je na svojoj 6. sjednici koja je održana 13. srpnja 2004. godine Prijedlog izmjene i dopune Državnog proračuna Repubike Hrvatske za 2004. godinu i to kao zainteresirano radno tijelo. U raspravi je izraženo razumjevanje za razloge zbog kojih se pristupa Izmjenama i dopunama ali je u isto vrijeme prevladala ocjena da ovakav Prijedlog kao izmjene i dopune Državnog proračuna u 2003. godini a sve u svezi s obilježjima Državnog proračuna za proteklu i ovu godinu dovode do stagnacije u financiranju područja obrazovanja, znanosti i kulture. U raspravi je konstatirano da Prijedlog Proračuna opravdano posvećuje nekim potrebama veću pozornost. Npr. predloženo povećanje, korist sudjelovanja na Olimpijskim igrama, ali je također ukazano na još veće zanimarivanje drugih područja o kojima kretanja nisu ni do sada bila zadovoljavajuća. Financiranje znanstvenih novaka, financiranje školskih knjižnica itd. Nakon provedene rasprave članovi Odbora nisu prihvatili sa, bilo je 5 glasova za i 5 glasova protiv da se Hrvatskom saboru predloži prihvaćanje prijedloga Izmjena i doupuna Državnog proračuna Hrvatske za 2004. godinu. Hvala.
Hvala. Dakle, 5:5 je?! Otvaram raspravu. U ime Kluba IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni gospodine ministru, uvažena gospodo zastupnici. Pa, ja bih se usudio reći da je još prije 6 mjeseci bilo jasno da će uslijediti novi rebalans proračuna za 2004. godinu. I utoliko možda to nije problem. Problem je u tome što ovaj rebalans ne prati jedan kvalitetan, točnije bilo kakav program nove Vlade ne računajući onaj Sporazum sa MMF-om koji je nužan jasno zbog kreditnog reitinga zemlje. Nije sporan cilj smanjenja deficita kojia je ostavljen kao teret novoj Vladi ali je problem u tome što proračun raste, što je jasno, zbog apetita građana i otplate dospjelih obaveza. Ali je neobično da sav novac defacto ide u potrošnju i kupovanje socijalnog mira jer evidentno je da će sindikati pustiti na miru Vladu ovih privih 6 mjeseci pa imaju 2 mjeseca godišnjeg odmora a nakon toga u 10. mjesecu možemo i prosljedovati. Nije problem u tome što PDV nije smanjen jer je bilo malo vjerojatno da će to biti moguće iako ide s glasom za taj Zakon i glasati će za svako smanjenje poreza, već je problem što se jedno obećavalo u tzv. financijskoj kartici, pa se onda povećaju trošarine a monopolistima ostavlja enormna dobit. Nije problem u tome što se nije 30. 6. otvorila cijela dionica ceste od Zagreba do Splita već je problem u tome što Vlada očekuje rast od 3,7%, što je realno ali je lani bio u tom periodu, na godinu dana 4,3%. Točno je i to, ove godine treba vratiti 22 milijarde kuna, što domaćih, što stranih zajmova što je svaka četvrta proračunska kuna. Taj dug prijeći bilo koju veću investiciju u ovoj godini, ali je problem što se hvalimo rastom za prvih pet mjeseci koji je de facto upola manji nego u istom periodu prošle godine. Rast industrijske proizvodnje 2003. za prvih 5 mjeseci bio je 6,3%, a 2004. 3,2%. Rast građevinskih radova 2003. za prvih 5 mjeseci bio je 21,2%, 2004. 10,1%. Imamo tri puta manje stranih investicija nego lani a mi mislimo s druge strane da ovakim gospodarstvom možemo sve što je jasno zabluda da možemo vratiti u cijelosti dug penzionerima i podići plaće u javnom sektoru i odustati od privatizacije i sanirati krahirane gospodarske sustave, graditi ceste, odustati od stranih zajmova itd. Nažalost to jednostavno nije moguće. Međutim samo da spomenem jedan podatak kojega je iznio gospodin Andrija Kojaković koji je danas savjetnik Europske banke za obnovu i razvoj, a bio je svojedobno ambasador Hrvatske u Londonu, koji je ustvrdio da je 2003. prodano strancima u Republici Hrvatskoj 30 tisuća nekretnina. Pretpostavljam onda u Istri onda nekih 6, 7 tisuća. Nijednu nije strancima prodala lokalna samouprava ili županija istarska. Prodavali su građani, jasno da bi sebi podigli standard međutim problem je nešto drugo. Nije to problem. Problem je što nema relevantnih stranih investicija i vjerojatno ih neće niti biti. A tu bi se Vlada trebala maksimalno angažirati. Svi znamo isto zašto ih nema. Zato jer je Hrvatska skupa kao Monte Carlo. U 3 godine život je poskupio u Hrvatskoj za preko 30%. Zašto nema investicija? Jer je procedura beskrajna, jer je ambijent odbijajuća i tako dalje. Istina je, nezaposlenost je smanjena na 18% sa 19,1% na ispod 300 tisuća. U Istri je lani bila nezaposlenost na godišnjoj razini 6,5%, danas je ispod 5%, ali treba računati da u Hrvatskoj imamo 10 tisuća radnih mjesta u sezoni i turizmu, poljoprivredu, koji se ponovo u 9. mjesecu vraćaju na biro. Usudio bih se reći hrvatsko gospodarstvo je dovoljno žilavo za to da mu rast od 3, da mu za rast od 3, 4% ne treba ni Sabor ni Vlada. Hrvatsko gospodarstvo je tako žilavo da za rast od 3 do 4% nam nije potrebna nijedna mjera osim pojednostavljenja administrativne procedure. Sutra kada budu jasna pravila ponašanja rast će biti i veći, ali stalno si postavljam pitanje tko naprosto Hrvatsku ne znam osipava euroskepticizmom, navalom stranaca i slično. I mislim da su to uvoznici i zato želim reći i sljedeće. Hrvatski izvoz u 10 godina, 1994. bio je 4,3 milijarde dolara. Prošle godine je bio 4,9 milijardi dolara. S druge strane uvoz je 1994. bio 5,2 milijarde dolara. Prošle godine bio je 14,2 milijarde dolara. Ja namjerno to spominjem jer ću i ja u drugom dijelu ovoga istupa tražiti da se nešto da i našoj izbornoj jedinici Istri, Rijeci, Primorsko-Goranskoj županiji držeći da taj prostor itekako participira u Proračunu Republike Hrvatske, a da se s druge strane vraća na kapaljku. Znam i to da politika koja se isključivo zasniva na potražnji iz Proračuna nije obećavajuća politika, još manje ona perspektivna. Dugoročno je zato i katastrofalna, ali zato jedino rješenje može biti stvarna decentralizacija. Ovakva politika kakva je danas ne može osigurati rast standarda. Ona kupuje socijalni mir, ali bez industrijskog rasta koji je još uvijek ispod onoga iz 1990. kao što nam je i bruto proizvod ispod onoga iz 1990. Sve je kratkog daha i Hrvaska tako skoro neće izaći iz mnogih problema. Jedno od rješenja po nama je jačanje lokalne samouprave i regionalizacija. Sve ovo govori da Vladi treba pomoći. Ne treba glasati za rebalans, ali ne treba voditi u zemlji ni politiku što gore to bolje iako bi po nekim parametrima 2005. mogla biti bolja godina jer barem iz Proračuna neće ko ove godine trebati vratiti 22 milijarde kuna. Da se dotaknem nekoliko lokalnih problema koji su prvorazredni, ja bih rekao istarski, riječki, nacionalni problemi. Prvo, ja doista molim, nema ovdje nikog iz Ministarstva pravosuđa da se osnuje Trgovački sud u Pazinu. Nisu to velika sredstva. Učinite to. Istarsko gospodarstvo je najvitalnije, pomognite mu. Takva odluka donesena je o osnivanju Trgovačkog suda još 1997. godine. Drugo, KBC Rijeka, Opća bolnica Pula. Ja tvrdim da su sretni oni o, bolnički centri o kojima brine država recimo kao kliničko bolnički centri. Općom bolnicom mora upravljati županija istarska. Županijski proračun je 200 milijuna kuna. Financijski plan opće bolnice za 2004. je 194,5 milijuna kuna. Kako može netko tko ima 200 milijuna kuna brinuti o onome tko ima 1150 zaposlenika i treba mu 194,5 milijuna kuna. To je nemoguće. I revizija ovoga postupanja je naprosto nužna. Država pristaje na povećanje limita za 600 tisuća kuna. Znači sa 12,4 na 13 milijuna kuna ili za 4,9% što u startu pojedu plaće koje su ove godine rasle 4,3%. Opća bolnica traži limit od 15,5 milijuna kuna, a 13 milijuna kuna koliko ima limit odobren je samo za plaće. Osim toga Ministarstvo je početkom godine i to držim da je bitno putem mjenica, mjenica izdala u iznosu od 533 milijuna kuna za podmirenje dugova državnim bolnicama. 70 milijuna kuna išlo je u Split, 65 KBC-u Zagreb, 54 Sestrama milosrdnicama tu u Zagrebu, 40 milijuna kuna u Osijeku, 32 milijuna kuna KBC-u Rijeka i tako dalje. Jasno podmirene su one obveze u Vukovaru, Kninu, Gospiću, ne znam Pakracu i tako dalje. Izostavljena je između ostalih Pula. Ustroj ovakve organizacije zdravstva je katastrofa ne samo za zdravstvo već za zemlju, a o pacijentima koji će možda ponovo morati plaćati participaciju da i ne govorimo. Županija istarska u proračunu Republike Hrvatske za 2004. bez ipsilona bila je zastupljena sa 28 milijuna. Ovim rebalansom sa 25,5 milijuna kuna. U bruto proizvodu Republike Hrvatske Istra participira sa 12, 13%. U dveiznom prilivu Republike Hrvatske sa 20%. I tražimo isto 50 milijuna kuna za opću bolnicu Pula. KBC Rijeka navodno po nekim izjavama nedostaje im 100 milijuna kuna. Istina, povećen im je onaj limit za 3 milijuna kuna. Podmiren joj je dug od 32 milijuna kuna početkom godine. Limitirane su međutim s druge strane zbog nedostatka novca pretrage, operativni zahtjevi, pacijenti idu put Rijeke. Smatra se da je novac između kliničko bolničkih centara, a to je suština ovog Proračuna neravnomjerno raspoređena. Sva je sreća da o njoj ne brine županija Primorsko-Goranska koja također sa 200 milijuna proračuna trebala bi brinuti o nekih 3 tisuće i nešto zaposlenih, koja godišnje potrebuje gotovo 500 milijuna kuna. To, to je katastrofa, to nije normalno i neka država već jedanput upravlja zdravstvom, ali neka ne pokapa zdravstvo. To je po meni problem broj 1 odmah uz vanjski dug Republike Hrvatske o kojem ovaj Proračun ne, neadekvatno pristupa. Drugo, što je i kako ćemo sa povratom duga umirovljenika, ovaj, ovaj Zakon o tome ne govori, odnosno rebalans ne znam. Jedni traže dionice HT-a, drugi potpisuju peticiju protiv Vlade zbog prodaje HT-a, Proračun nema novca, IDS traži da se to riješi obveznicama. Treće, ovih 2 milijarde kuna koliko, koliko, zapravo 2,9 milijardi kuna koliko raste Proračun preventivno da se našalim treba usmjeriti u gradnju novih zatvora. Zašto? Jer bez njih neće biti moguće gospodo sprovesti ovaj Zakon o sigurnosti prometa na cestama. Već danas ljudi radije idu u zatvor nego da plate kaznu, a sutra će većina njih ići izgleda u zatvor jer neće moći platiti kaznu. Jednom riječju ovakav zakon o kojem ćemo sutra, prekosutra raspravljati je nesprovediv. Peto. Meni je drago da je ovdje prisutan gospodin Šetić koji je i sam obećavao da će Ministarstvo prosvjete i tako dalje školstva, između ostalog za gradnju jedne dvorane u Balama toj općini pomoći sa 3 ili 4 milijuna kuna. Nemojte me hvatiti na riječ. Međutim u proračunu ili rebalansu nema toga novca i u tom pravcu ide IDSovi amandmani jer je došlo do katatsrofe, škola se zapalila i treba osigurati nastavu u njoj početkolm iduće školske godine. S druge strane onih stavki osnovna škola u Vrsaru skinuto je milion 950 tisuća kuna plus 500 tisuća kuna za dvoranu u Bujama i barem da se taj novca koji je skinut pod navodncima županijske istarske odvaja i pol miliona kuna usmjeri za Bale. Držim da jasno treba izjednačiti borce NOBa sa oniam Domovinskog rata. Ove g odine je bivšij političkih zatvorenicima koji su proveli godine u kazamatima, jugoslavenskim kazamatima, strana 294. povećana naknada na za 70 miliona kuna i kada će se i politike zatvorenike koji su isto tako bili u logorima II. Svjetskog rata, ustaškim logorima izjednačiti sa ovim političkim. Jasno taržimo 200 tisuća kuna za zvjezdarnicu Višnjan jednu o dvodećih u Europi pa i svijetu. a o tome da je vrijeme da se specifiraju troškovi hrvatskih voda icesta, a tu se troški nekih 3,5 ili 3,7 milijardi kuna koje se pod diskreciji dodjeljuju da i ne govorim. I nedopustivo je poi nama i jednu kunu smanjiti sredstva za borbu protiv droge, nemojte na tome štediti. Za kraj ja bih reako ovako nije bitno što rebalans IDS, jer je to politčiki dokument ne može podržati. To su uvije politike odluke. Međutim treba priznati Hrvatska kako godine odmiču, a ne živimo 2004. ništa lakše nego 2003. dapače teže ipak sve više počinje ličiit na jednu normalnu kako bi rekao, zemlju. Rat je za nama to je dobri, daj Bože da se nikome to ne dogodi, Za 6 mjeseci eto stabliziati će se i okružje. IZ Bosne odlaze mirovne snage i tako dalje. Znači u buduće političke proračunske teme, postaju dominatne teme i uvjeren sam da će se sve više u buduće govoriti o tome i kako doći stvoriti novac a tek kasnije kako ga potrošiti. Stoga ako se ovo o godišnjem proračunu i može progledati kroz prste prema onome za 2005. sigurno neće biti nikakvog simptimenta. A 2004. znači a to je posljedica i proračuna od 90. tih godina na ovamo, izgleda da se doista sve svodi na potrošnju, a gotovo malo malo toga ostaje za razvoj to nije dobro. Jer makro ekonomske projekcije do 2007. nisu obećavajuće. Dovoljno je spomentui da inozemni dug koji sada sudjeluje sa 75, 7% bruto društvenog proizvoda, narasti će na 78%. Da iznozemni dug koji je 2004. 27,5 milijardi dolara računa se da će do konca godine biti. 2007. bitiće 31 milijardu dolara, i tako dalje i tako alje. Znači biti ili ne biti ja bih rekao Hrvatsku od trentuka danas i sutra je gospodarstvo i utoliko će proračun iz godine u godinu dobivati sve više na t ežini. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Emil Tomaljnović.
Poštovani gospodine predsjedniče, ispravio bih netočan navod uvaženog kolege Kajina koji je kazao da ovaj rebalans ne prati bilo koji program Vlade, i da sav novac ide u potrošnju i kupovanje socijalnog mira. to jednostavno nije točno, i radi javnosti treba kazti, ja ću spomenuti samo jedan od uvodno kazanih podataka koji je po meni vrlo bitan u smislu pozitivnih trendova i demantiranja ovoga netočnog navoda, Da je samo izvoz porastao za 14,4% u prvih 5 mjeseci ove godine dok je uvoz porastao za 4,14 % mjereno, anravno u kunama. I drugi netočan ispravak konketno, kolega je kazao, zdaravstvo je katastrofa i država ovim proračunom odnosno rebalansom pokopava zdravstvo. To jednostavno nije točno ovim rebalansom se između ostaloga i zdravstvo konsolidira odnosno uvodi financijska disciplina i u ovu oblast koja je tretirana rebalansom proračuna. Hvala.
U ime kluba HSPa poštovani zastupnik Točni Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovani gospodine ministre. Evo nas dakle u srpnju pred rebalansom proračna, rebalansom onoga proračuna kojeg smo usvojili prije svega 3 mjeseca. Dakle što se to dogodilo unutar tri mjeseca da moramo tako brzo rebalansirati proračun. A eto u ime kluba HSPa izražavam i sumnju da je ovo zadnji rebalans u ovoj godini i da će nas možda akop se nastavi ovako raditi sa hrvatskim državnim proračunom da će nas možda dočekati još jedan rebalans i u rujnu odnosno u listopadu. Dakle što se to doista dogodilo u ova tri mjeseca a da nije moglo biti predviđeno u onom prvom prijedlogu hrvatskog dražvnog proračjna kojega smo eto usvajali počektkom godine. Podsjetio bih ovdje da je tada gospodin Đapić govorivši u ime našega kluab opominjao Vladu da ne žuri da sagledaju sve konzekvence da imamo dovoljno vremena za usvojiti proračun jer je pred nama bio još cijeli jedan mjesec dana. Do isteka privremenog financiranja. Ali eto žurilo se pa se u tome očito i prilično pogriješilo. NO ono što je ovdje posebno zabrinjavajuće jeste činjenica da proračun i sa ovim rebalansom i dalkje raste. DAkle jeste da se našlo načina kako upumpati još više novaca u dražvni proračun ali to ne znači da se time išlo na bitno smanjenje rashoda. Nego proračun sa svi time i dalje raste, unatoč zaklunjanima iz jamstvene kartice da je sada ne vadim ovdje i ne iščitavam što na njoj piše. Da će se ipak smanjivati javna potrošnja i porezni pritisak na hrvatske građane. Dakle ključni razlozi koji se navode ovdje u obrazloženju za ovaj rebalans su veći prihodi od trošarina, veći prihodi od dividendi o čemu ću malo kasnije. I naravno veći prihodi od svih ostalih poreza, čak se spominje i porast prihoda od poreza na donodak. Ono što je ovdje međutim posebno interesantno jeste to da se u ovom rebalansu ipak uključuje rashod koji se odnosi na modernizaciju hrvatskih željeznica a to je upravo ono za što se klub HSpa uporno zalagao prije od prilike 4 mjeseca da se dakle ne odustaje od programa modernizacije HŽa. I eto očito se došlo pameti i odlučilo ići na to što je onda još tražio HSPe. Jer naime ako sene ide na modernizaciju HŽa onda postsaje vrlo upitno na koji će se način HŽe 2006. suprostavljati žestkoj međunarodnoj konkurenciji za dobivanje koncesija za promet na domaćim prometnim pravcima. Također ako sene ide na modernihaciju HŽa u pitanje dolazi opstanak ĐUre Đakovića od kojeg je naručeno 1326 vagona odnosno kompletni novi teretni vozni park. Prema tome Hrvatska tu zapravo nije imala puno manevarksog prostora, i ovo se jednostavno mroalo učiniti. Ali ono što me impresionira i mene i ostale kolege u klubu jeste čvrstina i odlučnost s kom se prije 4 mjesec tvrdilo da eto ne trreba raditi , odnosno čvrstina i odlučnost s kojom se sada obrazlaže da se to upravo mora raditi. Dakle, ne dostaje koncepta nedostaje vizije ne dostaje kontinuiteta. Glavninu ovoga silnog povećanaj proračuna od prilike 2,8 milijardi kuna čine dividende u najvećem dijelu od HTa a to je od prilike oko 300 milijuna dolara. Ono što ovdje čovjeku doista upada u oči jest činjenica da je HT prodan, dakle 51% HT-a koji sada zapravo Deutche Telekom eto i HT mobil, uskoro mijenja ime u Temobil, dakle bred name Deutche Telekoma, da je dakle tih 51% HT-a prodano za 1,3 milijarde dolara a da se eto taj iznos postiže za otprilike četiri godine uz ovakve dividende. Dakle možemo mirno reći da je prodaja HT-a po tim novcima sa svim posljedicama koje su uslijedile i koje će tek uslijediti zapravo bila jedno od najkrupnijih pogrešaka prošle i pretprošle Vlade. Em je s jedne strane Hrvatska dospjela u telekomunikacijsko ropstvo i ovisnost o jednoj stranoj multinacionalki, em smo s druge strane ostali bez silnih prihoda za hrvatski državni proračun i zato nas ne čudi ovolika borba HT-a i VIP-a da se zadrži samo dva operatera u mobilnoj telefoniji i zato nas ne čudi ovolika borba HT-a da ostane i dalje koliko god je to moguće monopolist u fiksnoj telefoniji, ali tu je također stav HSP-a vrlo jasan, monopola u Hrvatskoj ne može biti, jedini monopol koji je za nas prihvatljiv jest monopol u rukama hrvatske države, a ako toga nema, ako je to monopol u rukama strane multinacionalke onda ćemo se protiv toga boriti svim mogućim sredstvima. I zato je doista ovdje nevjerojatno da se tek sada uočava koliki su zapravo prihodi HT-a, da se sada jasno vidi koliko je država sa tim činom izgubila i zato mi predlažemo da se u idućoj operaciji privatizacije HT-a ne eksperimentira sa tih 10% dionica koje bi trebale biti prodane Deutche Telekomu nego da se čim veći broj dionica, osim naravno onog dijela koji je predviđen za branitelje i za zaposlenike HT-a da se čim veći broj tih dionica preusmjeri u mirovinske fondove, jer ako je doista ovolika dividenda od HT-a onda smo mi sa ovakvom dividendom bez problema u poziciji riješiti sve gubitke i sve manjkove u mirovinskim fondovima. Ovdje je također predviđen i prihod od koncesije za treću mrežu GSM mobilne telefonije od 289 milijuna kuna, međutim znajući koliko je brza naša administracija, znajući da još uvijek nemamo formirano Vijeće agencije za telekomunikacije, znajući da je pred nama ljeto, po mojoj procjeni i po procjeni mojih kolega iz kluba HSP-a teško je da ćemo ugledati treću koncesiju za mobilnu telefoniju prije negdje veljače-ožujka iduće godine i zato je jako teško očekivati ovoliki prihod u ovom državnom proračunu. Dao Bog da se ja u tome prevarim, ali znajući kako su se stvari do sada glede toga odvijale, teško je očekivati da će se stvari ovdje odvijati nešto brže. Također ovdje se očekuje silan rast trošarina posebno od duhana i općenito svih poreza koji proističu iz veće trgovinske razmjene. Što se duhana tiče u to ne sporim, uostalom nedavno smo povećali trošarine na duhanske proizvode, no ono što je ovdje posebno čudno jest očekivanje silnog rasta trošarina od naftnih derivata. Naime sve do prije mjesec dana imali smo streloviti rast cijena nafte na svjetskom tržištu. Slovenci su u tom smislu bili vrlo fleksibilni sa njihovim trošarinama na naftne derivate upravo kako bi onemogućili da strelovit porast cijena naftnih derivata djeluje negativno na njihovo domaće gospodarstvo. Mi smo zato u HSP-u očekivali da će Hrvatska imati prostora za taj pomak i u našem državnom proračunu, međutim na način na koji je to ovdje predviđeno ispada da u Hrvatskoj takav potez jednostavno nije moguć, odnosno za postojeću ekipu u Ministarstvu financija takav potez eventualne promjene trošarina na naftne derivate ako dođe do poskupljena cijene nafte, je naprosto nezamisliv. Cijeli taj prihod od trošarina i od rasta PDV-a koji se očekuje se temelji zapravo uz ostalo i na dobroj turističkoj sezoni. Evo prekjučer sam se vozio prema Hvaru, mogu reći da one slike koje sam vidio duž ceste ne daju naslutiti da će sezona biti dobra. Na stranu statistike koje se vuku iz Vlade o nekakvom spektakularnom rastu broja turista za prvih pet mjeseci, ali kada čovjek vidi duž ceste desetke i desetke vlasnika apartmana sa natpisima "Apartmani!, apartmani!" onda je posve očito da sezona ove godine ne ide onako kao što je planirano i zato mi u HSP-u smatramo da je vrlo smiona ova projekcija hrvatske Vlade ovako silnim prihodima i od PDV-a i od trošarina u drugoj polovici ove godine. Ono što se kod PDV-a također jasno i glasno mora reći jest to da se elementarnom matematikom uočava da PDV, tih 22% PDV hrvatskom proračunu donosi 30 milijardi kuna i da je svakome jasno što bi značilo doista smanjenje od 2% od kojeg je Vlada eto ipak odustala na svu sreću, a da ste išli na smanjenje od 2% PDV-a isti gubitak u proračunu ste mogli postići tako da primjerice kompletno ukinete porez na dohodak u hrvatskoj državi. Vjerujem da bi to hrvatske građane razveselilo bitno više nego isto smanjenje PDV-a od 2% jer bi učinci na državni proračun bili potpuno isti, 3 milijarde tu ili 3 milijarde tu, ali je činjenica da u tom slučaju nitko u Hrvatskoj ne bi plaćao porez na dohodak. Dakle toliko o vašoj matematici gospodine Šuker. I na kraju što se tiče rashoda, odnosno stavki pojedinih ministarstava smatramo da je krajnje nerazumno ići na smanjenje izdataka u Ministarstvu poljoprivrede u okolnostima dok se naša poljoprivreda prilagođava tržištu Europske unije smatramo da je krajnje nerazumno ako su istinite tvrdnje potpredsjednice Vlade gospođe Kosor o problemima u robnim zalihama, da se smanjuju izdvajanja za robne zalihe, smatramo jednako tako ako je naglasak ove države na obrtu i malom poduzetništvu da je doista nevjerojatno da je Ministarstvo gospodarstva u prvih šest mjeseci potrošilo svega 10% od planiranih sredstava za poticanje obrta i malog poduzetništva, odnosno iz svega toga proizlazi da su jedno proizvorno obećanja, jedno su parole koje predstavnici Vlade ispaljuju u sredstvima javnog priopćavanja, a posve je drugo realizacija. I za kraj ne mogu se oteti dojmu ni ja ni moje kolege iz HSP-a da je ovo još jedan u nizu proračuna pisanih po diktatu MMF-a. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Bekavac Marijan.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvažena kolega Tadić je ustvrdio da se sa usvajanjem proračuna žurilo pa se pogriješilo i da zbog toga Vlada donosi rebalans proračuna. A istina je da je kolega Tadiću da se rebalans donosi zbog činjenice da je deficit 6,7% a ne 4,5% kako je tvrdila bivša Vlada, a ako znamo da je 1% proračuna oko 3 milijarde kuna onda znamo kakav posao je bio potreban ministru Šukeru da pokrpa rebalansom proračuna ovaj proračun koji je donesen u 3. mjesecu. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Gospodine predsjedniče uvaženi kolega Tadić je kazao sljedeće, citiram: Nedostaje kontinuiteta u projekcijama proračuna vezanim za proračunske stavke Hrvatskih željeznica. To apsolutno nije točno. Vlada i u ovom segmentu ima kontinuitet, ali provodeći načelo konsolidacije fiskalne politike i transparentnosti javnih financija. I drugi navod koji želim ispraviti jest taj da je kolega kazao, ne da se naslutiti da je sezona ili ovo razdoblje ova turistička sezona dobra, ja ću samo radi javnosti, ponoviti podatak koji smo imali prilike i čuti, dakle noćenja turista su u prvih 5 mjeseci zabilježena porast od 10% u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Niko Rebić.
Pa uvaženi zastupnik je ustvrdio da se očekuje enormno povećanje trošarina na potrošnju naftnih derivata. U obrazloženju Vlade na stranici 3. imamo upravo suprotno, dakle ovo je netočno, očekuje se smanjenje očekivanih prihoda od trošarina na naftne derivate u iznosu od 517 milijuna kuna, to je malo povećanje u odnosu na prošlu godinu ali je zapravo od planiranog smanjivanje za cijelih pola milijarde kuna. Hvala lijepo.
U ime Kluba HSLS DC-a poštovani zastupnik Ivan Čehok izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Mislim da prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike hrvatske za ovu godinu analitički hladno i trezveno planira državne prihode i rashode i da u ovome trenutku kada praktično tek možemo bilježiti i analizirati rezultate prvih 6 mjeseci ili prvoga dijela godine takva trezvenost nam itekako može pomoći u planiranju ne samo fiskalnih prihoda i fiskalne politike za naredno razdoblje odnosno ovo mandatno razdoblje nego ukupnih gospodarskih i društvenih tokova u našoj državi. Kada sam spomenuo da je dokument hladan i trezven tu prije svega mislim na činjenicu da za razliku od svih prijašnjih godina konačno imamo rebalans proračuna koji bitno želi smanjiti deficit državnoga proračuna i rebalans proračuna u kojoj povećavamo dohodovnu stranu za gotovo tri milijarde kuna odnosno za 2,8 milijardi kuna ali ujedno rashodovnu stranu ne povećavamo za isti iznos nego je povećavamo samo za 2,2 milijarde kuna. Mislim da je konačno došlo vrijem da pristupimo donošenju ovakvih političkih financijskih i gospodarskih osnovnih dokumenata hladno i trezveno, da shvatimo da država ne može biti pijani kočijaš koji će ubiti konja na kojemu jaši nego da država treba prije svega shvatiti da može potrošiti da na rashodovnoj strani može biti onoliko koliko smo svi zajedno spremni i sposobni u stanju prihodovati. Na žalost Hrvatska i dalje živi iznad svojih mogućnosti, pa i još uvijek premda smo smanjili deficit ovime i premda nam je rashodovna strana manja od povećane prihodovne još uvijek se u pojedinim ministarstvima i pojedinim stavkama vidi da živimo iznad onoga što uspijemo godišnje i ne samo godišnje privrijediti. To je svakako alarmantan signal za sve nas poglavito za nas zakonodavno tijelo da u budućim smjernicama i projekcijama fiskalne politike shvatimo da je potrebno još više smanjiti deficit kako se ako ništa drugo morali ponovno izložiti ovdje onoj raspravi koju smo vodili otprilike prije mjesec dana o tome da nismo znali ni izračunati koliki je zapravo deficit države odnosno da smo rabili dvije različite metodologije. Svakako je za pozdraviti neke ohrabrujuće statističke podatke premda naravno oni ne govore o tome kako se stvarno živi, kako se stvarno gospodari što se stvarno događa u državi ali ipak nakon dugo vremena činjenica jest da je zaposlenost počela rasti, mi znamo da smo svih prethodnih godina smanjivali nezaposlenost ali da nam ukupno zaposlenost nije rasla kao i činjenica da izvoz napokon počinje rasti, doduše to su skromni postotni iznosi ali činjenica jest da ipak nakon dugo vremena izvoz raste. Naravno da bi bilo bolje da možemo projektirati i da u perspektivi možemo vidjeti rast i bruto-domaćeg proizvoda i viši nego što smo planirali međutim, mislim da i tu se potpuno slažem danas je objavljeno ako ste imali prilike zamijetiti, preporuke Vijeća za konkurentnost i posve se slažem da je velika zabluda da će samo država pokrenuti gospodarstvo, prema tome, misilm da ovakav rast nije moguće očekivati ako još uvijek ne shvatimo ono što sam rekao uvodno da nam je potreban manji deficit i da u Hrvatskoj konačno doista trebamo početi trošiti samo ono što smo uspjeli privrediti odnosno ono što smo uspjeli tijekom godine prihodovati. Mislim da je dobro da u rashodovnoj strani se veća sredstva namijene za poticanje zapošljavanja i poticanje malog i srednjeg poduzetništva premda je, mislim da je o tome već bilo govora, iz analitike vidljivo da na žalost iz ukupnih sredstava koja su planirana za prvo polugodište ove godine je utrošeno nešto više od 10% na tom području, mislim da do sada je moglo biti utrošeno mnogo više i da samo povećanje rashoda za malo i srednje poduzetništvo ne znači da ćemo ta sredstva, uspijeti tijekom godine iskoristiti. Možda bismo trebali s većom pozornošću i s većim oprezom, razmisliti i o povećanju sredstava za socijalnu skrb. Svi mi znamo da su sredstva za socijalnu skrb u ovakvim gospodarskim i socijalnim okolnostima nužnost, da su ona prijeko potrebna, ali svako godišnje povećanje tih sredstava misilm da nas odmiće od onoga cilja o kojemu smo govorili, dakle da trošimo samo ono što uspijemo privrijediti. Mislim da je dobro također da se sada evidentiraju subvencije odnosno troškovi otplate kredita Hrvatskih željeznica na jednome mjestu, bilo bi najbolje da je do sada već uspjela djelovati državna riznica na takav način da možemo racionalnije koristiti i što je najvažnije hladno i analitički moći egzaktno pratiti točne rashode, ovako se doista događalo da su u nekim ministarstvima prekoračivalo na nekim pozicijama i na nekim računima jer je država imala preko 20-tak računa na nekim drugim praktično se nisu sredstva do kraja utrošila. Prema tome mislim da bi ministarstvo, i pozivam Ministarstvo financija da koliko je moguće prije državna riznica počinje funkcionirati kako bismo mi onda kao zastupnici imali mnogo jasniju sliku. Na žalost govorili smo kao Klub HSLS i DC o tome kada smo donosili proračun, ne možemo biti zadovolji činjenicom da unatoč tome što ćemo trošarine povećati nećemo dostići onu sumu, odnosno onaj iznos ubranih trošarina koje smo praktično projektirali na početku godine. Nažalost, očigledno je da još uvijek inspekcijski i nadzorni instrumenti u ovoj državi ne rade dobro, ne djeluju dobro i da ovo, ovaj podbačaj u prikupljanju trošarina, unatoč tome što smo i donijeli odluku da trošarine povećavamo, praktično neće donijeti nove prihode državnom proračunu. Mi moramo biti svjesni da većina država koje se danas zovu socijalnim državama i koje pokušavaju na neki način stvoriti ravnotežu između socijalnih izdataka i gospodarskih mogućnosti države, kao što su primjerice Skandinavske države, upravo najveće prihode ubiru u trošarinama ili u drugim oblicima paraporeza. Pa samo mogu spomenuti primjerice Norvešku u kojoj su trošarine na alkoholna pića, na automobile tako visoke da praktično najveći dio prihoda koji se troši na socijalnu skrb, na obrazovne potrebe stanovništva, dolazi upravo iz tih trošarina. U državi, i o tome smo već govorili, u kojoj je popiti ili pojesti pa i napiti se nažalost često dio narodne književnosti i narodnih priča u kojoj se raspravlja o tome kako treba ili kako ćemo smanjiti broj nesreća na cestama koje su uzrokovane upravo alkoholizmom. Mislim da povećanje trošarina i na alkohol i na cigarete pa i na naftne derivate je svakako nešto što može donijeti prihoda i svakako nešto što je logično u ovakvim okolnostima, u ovakvoj fiskalnoj politici. Mislim da nije dobro što u ovakvom obliku proračuna nisu jasno iskazani ili ne možemo još do kraja dogledati učinke privatizacije. Čini se da u mnogim, na mnogim područjima u mnogim industrijskim pa i gospodarskim granama, od turizma nadalje, ta privatizacija je stala ili se sporo nastavlja. Stala je već i tijekom mandata ili u posljednjem razdoblju mandata prošle Vlade i bilo bi dobro da možda barem imamo projekciju takvih prihoda. Mislim da su oni preskromni, ako je doista istina ono što je Vlada najavila da će se krenuti s privatizacijom i da će se po nekakvom vremenskom planu i po dinamici koju je Vlada napravila, prodavati upravo onaj dio iz državnoga portfelja koji je za to spreman i koji je možda već trebao biti prodan. Prema tome, mislim da bi bilo dobro da smo o tome izvješteni i da znamo što od toga možemo očekivati. Sve u svemu, HSLS i DC podržat će Prijedlog rebalansa ovogodišnjega Proračuna. Nadamo se da će, dakle, dogodine doista da ćemo dogodine moći raspravljati o sustavu Državne riznice, da ćemo imati mnogo jasniju sliku i da je ovaj početak borbe uhvatiti se ukoštac sa državnim deficitom, zapravo i početak drukčijeg načina financijskoga gospodarenja u Republici Hrvatskoj u kojem će se doista trošiti samo ono što uspijemo i zaraditi.
Hvala. U ime Kluba HNS-PGS-a, poštovani zastupnik Radimir Čačić. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Svi se vjerojatno sjećamo one bajke iz djetinjstva "Car je gol". Na to me je podsjetila i ova neka retrospektiva hrvatskog filma, jučer je navečer bio film "Car je gol", a svaki dan me podsjećaju na to prijedlozi odluka iz zakona HDZ-a u ovom Saboru. Ovaj rebalans je jedna ovako dosta kvalitetna i snažna traka svjetla na sve ono što smo imali prilike slušati i u izbornoj kampanji, a i na sve ono o čemu smo ovdje imali prilike slušati od strane predsjednika Vlade i zastupnika vladajuće koalicije. Dakle, ne samo HDZ-a, evo i HSLS-a danas i bit će još nekih, umirovljenika itd. Sve političke parole, sve političke priče, sve riječi uvijek na kraju završavaju u nečem što je sasvim čitljivo, prepoznatljivo i mjerljivo svagdje u svijetu a zove se budžet. U brojkicama, u stavkama, u klonama, tu se stvari na kraju zaista mogu očitati. Ono što sam ja naučio u politici je da nema ništa užasnije za jednog političara opće prakse od konkretnog datuma, konkretnog broja, to je noćna mora političke kaste. Naravno paradigma tome je bila ova farsa sa otvorenjem autoceste gdje smo imali, kao što znate, konkretnu dužinu, konkretan datum, konkretan zadatak, iste graditelje, jedino je Vlada bila nešto drukčija. Zadatak je bio puno manji, naravno, svega 15% je trebalo završit, ali dobro. Sve je moguće. Dakle, da nije tragično bilo bi smiješno. Ovakve stvari, kad su stvari jasne i mjerljive, a rezultata nigdje razotkrivaju svaku vlast i političari naravno to ne vole. Jedno pravilo za koje isto svi znate glasi da svi napreduju do razine svoje nesposobnosti. Moram reći da je ova Vlada snažno nadmašila svoju razinu. Da ponovimo neke osnove budžeta, mislim to onako za malu djecu. Nikad i nigdje se ne može obećavati novac na sve strane, kupovati vrijeme, partnere i građane, svaki dan opstanka na vlasti, a da istovremeno se tvrdi da će se smanjiti dugovi, da će se smanjiti porezi, pa čak i kad se tvrdo odluči zaustaviti sve razvojne projekte. Ne svoje, naravno, jer svojih ni nemamo, ne. Nego govorimo o razvojnim projektima koje smo naslijedili. Naravno da to snažno pokreće Hrvatsku u rikverc. To nije ništa novo. Ne treba više to posebno ponavljati, siguran sam da je i do sad podcrtano nekoliko puta sve te bajke o smanjenju poreza, PDV ili odgovarajućih nameta, naknada, trošarina, benzina. Sjećamo se onih velikih plakata iz izborne kampanje. Čini mi se da je jučer ponovno poskupio, ne znam, po šesti put, sedmi pardon. Po sedmi put ... ... [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, pa nije sad bitno. Dakako da sve te priče završavaju prema očekivanju. O povećanju opterećenja za građane Hrvatske kroz te namete za 20 do 30%. Priče o povećanju efikasnosti naplate poreza kao milijarde ćemo koje ćemo potrošiti naći u povećanoj efikasnosti, a o tome je sve rekao ministar čini mi se prije par minuta. Čini mi se da je 2,3% povećana naplata, prihod u odnosu na prošlu godinu šest mjeseci. Dakle, manje nego što su nam inflacije gospodarske rasne, dakle efikasnost je pala. Pala nam je efikasnost. Ne samo da je pala, nego mi istovremeno doprinosimo budućoj nedjelotvornosti naplate uvođenjem kroz Zakon o izvršenju proračuna u članku 40. posredno uvlačimo ponovno diskreciono pravo ministre i Vlade da prolongiraju naplatu kome hoće. Koje smo jedva ukinuli prošle godine. Prošla Vlada je konačno smogla snage da to slatko pravo ukine. Ova Vlada ga ponovno uvodi. Dakle, efikasnost će ponovno i dodatno pasti. E sad, kome će se dati odgoda, a kome neće? Slušajte, gledajući našeg donedavnog kolegu zastupnika kako mu ruše kuće isti oni koji su mu bili ministri i gradonačelnici kad ih je gradio, ali onda je bio član HDZ-a, sad nije. A ja mogu pretpostavit kome će se prolongirat, a kome neće. Dakle, diskreciona prava su opasna. Opasna su diskreciona prava, a naročito kad se govori o porezima. Ja bih možda nešto o tome kako će se puniti budžet. Budžet će se puniti sa dvije trećine, milijardu 830 milijuna dodatnim ubijanjem razvoja. Uzet ćemo dividendu, uzet ćemo profit iz dijela prvenstveno se ovdje radi o HT-u, i da li je to sva šteta što ćemo onemogućit ulaganje u razvoj, naravno da nam informatizacija ključna tema, naravno da nam je brzina protočnosti podataka ključna tema. Naravno da su ulaganja, ako igdje na tom nužna, o tome nitko ne spori, nitko u ovom Saboru nikad jednu riječ nije rekao protiv informatike. A to su upravo ta sredstva. To su ta sredstva. Ali da li su to sva? Ma ne ljudi, to je samo pola. Jer mi smo samo 49% vlasnici, da ovo je 49% dividende. Drugu polovicu, jer naravno biznis nije caritas, drugu polovicu ću uzeti Deutche Telecom. Jer kad država Hrvatska iz razvojnih projekata uzima svoju polovicu, drugi vlasnik uzima svoju polovicu. Pa normalna stvar. i Hrvatska ostaje bez 4 milijarde ulaganja u informatiku i brzinu protoka mrežama. To je zanimljivo. i znate što je još glupo u toj stvari? Da otprilike dvije trećine iznosa kojeg ćemo dobit smo izgubili u porezima i doprinosima koje bi mogli pomoći iz razvojnih projekata u što bi se uložili, jer na njih se plaćaju naravno porezi i doprinosi, za one koji rade, za robe koje se kupuju. Dakle, korist gotovo nikakva, štete ogromne. Pa tko je tu lud? Pa gdje je tu zdrav razum? Pa zar smo u tako tragičnoj situaciji, zar smo se dotle doveli? Da i zadnje ostatke razvoja režemo? To je stvarno tužno. E sad. Nakon toga moram reći nisam do kraja razumio možda sam tu, ovaj dio mi je potpuno jasan, ali ovaj drugi možda mi nije sasvim jasan. Piše da će se kroz naknade na koncesiji skočiti sa 90 na 710 milijuna, ispunjenje plana smo imali na pola godine 21,6, a završit ćemo godinu sa 168,9. Čujte, ja mislim, nisam baš tak jako naivan i tako kratko u ekonomiji i biznisu, da bi mi to izgledalo uvjerljivo, ali možda se nešto i za to … [[govornik se udaljio od mikrofona, ne čuje se]] to će ministar vjerojatno objasnit, šta se iza toga krije. Molim? Nešto se možda krije iza toga. Dobro. U svakom slučaju, ne dobro gospodo, sve u redu. To je zanimljivo čuti. Ipak se radi o ozbiljnom novcu 700 milijuna kuna nije mali novac, nigdje na svijetu, pa eto ni u ovoj zemlji. Kud idemo s novcem? Pazite, s novcem idemo u potrošnju samo u potrošnju, samo u kupovanje glasova i koalicije, i u upropaštavanje budućnosti ove zemlje i dakako u … milijardu 200 milijuna kuna, pa nije dugo bi trebalo. Ja sam 3.3. ovdje govorio, rekao sam točno taj isti iznos, pročitajte si stenogram, rekao sam da će nam toliko trebati opće za održavanje sustava, ne za razvoj, za održavanje sustava, rekao sam potsjećam vas i potsjetit ću vas na to kad ćemo raditi rebalans, piše u stenogramu pročitajte. Rekao sam krajem godine, zeznuo sam se, krivo, nije istina, evo samo tri mjeseca su prošla nije trebalo. Bit će možda i krajem godine. Naravno da su me napali svi koji su stigli da nije istina, da nema potrebe, da su sredstva dovoljna, i eto sad vidimo da se ne može ni plaće isplatiti, da se ne može ni amortizacija održavati, da ne može jednostavno sustav uopće funkcionirat bez tog novca, jer je to jednostavno tako. i sad pazite, neki to znaju, a neki uče na koži ovih građana. i to je ono što je užasno opasno. To je ono što je teško izdržati. Ali eto tako je kako je, šta možemo. Šteta, veliki su troškovi, dokučite. Svi mi to plaćamo. Ali činjenice su takve. Naravno nije to ni prva ni zadnja stvar. Govorili smo o PDV-u, govorili ste nije istina. Govorio sam odite na natječaj javni za "Sunčani Hvar", ne, ne, najbolji je pozivni za prijatelje, pa ćemo u četiri oka. Sad čujem da su strašno iznenađeni ravnatelji Hrvatskog fonda ogromnim interesom i fantastičnim ponudama, pa ne mogu vjerovati, pa tko bi rekao. Pa baš čudno da su puno bolje ponude kad ih ima 7, nego kad je jedna. Pa to me stvarno šokira. Zar je to moguće gospodo? To je neka novost? E sad dalje, ne. U rebalansu nažalost moram reći, mislim da će biti još promjena. Samo isti iznos, odnosno nešto manji predviđa Ministarstvo obrane, a 60% je već potrošeno. NI kune više nemamo za umirovljenike, jer se predviđa novim zakonom da će se stari riješiti, a ne bilo što u budžetu, kroz obećanje da će to biti preko dionica. Znate onu priču, prodao sam purana za milijun kuna. Pa kako? – dobio sam dvije kokoši po petsto hiljada, ne. Tako i umirovljenici, ne. Da dionice šta vrijede država bi izdala obveznice i garantirala plaćanje. Kad ne zna da li vrijede ili ne vrijede ništa, a naročito je obračunao da će najvrijednije prodati za 4 milijarde kuna, to vam piše u vašim papirima. Onda se to radi preko fonda, to samo zastupnici umirovljenika mogu progutati i nitko drugi. Ali umirovljenici ne. Da vidimo kud idemo gospodo. Tu idemo gospodo po vašem proračunu. Ovo govorim zastupniku Čehoku. Ovdje je bila 2003., ovo je četvrta javni dug, ovo je peta, šesta i sedma. To gospodo. Inozemni dug, ovo gospodo. To je ono za što ste nas napadali. Pogledajte, razvojnih projekata nigdje, inozemni dug u nebo. To su sve vaše tablice, vaši brojevi ali ja sam ih pretvorio u tablice. Inozemni dug u odnosu na GDP ono su apsolutni brojevi, ovo su bruto društveni proizvod. Dakle, ne može se reći kao apsolutni rastu ali zbog toga raste društveni proizvod pa onda, ne, ne, raste on i relativno. Gospodo, razvojnih projekata nema, dug snažno raste a priče o deficitu naravno ostavite za drugi puta. Gospodo, bit će još, naravno autoceste možemo samo sanjati. Priča o Dubrovniku ostaje samo priča, sa Vladom HDZ-a do Dubrovnika doći nećemo. Doći ćemo do Dubrovnika samo sa drugom Vladom. Hvala lijepo.
Obavještavam da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre! Pa evo u nizu netočnih i uvredljivih ispravaka odnosno navoda pa bi valjda ispravci trebali biti takovi je i taj da rezultata nigdje, farsa sa otvaranjem autoceste i slično. Konačno, vaša izgradnja gospodine Čačić je upitno kvaliteta uglavnom bez poštivanja zakona itekako bila farsa i ja sam izuzetno sretan što za vašeg mandata nije izgrađena ova zgrada jer bi stalno imao osjećaj da ćemo otklizati do Ilice.
Emil Tomljanović, poštovani zastupnik ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče, ispravio bih dva netočna navoda uvaženog kolega Čačića. Prvi da je Vlada predloženim rebalansom ovog rebalansa proračuna povećala namet za 20 do 30%. To jednostavno nije točno, to ste kazali a pogotovo ne u odnosu vaše projekcije i analize naplate poreznih prihoda. To je jedno. Drugo, netočno je da ovaj rebalans proračuna ili proračun upućuje samo na potrošnju, citirat ću vas što ste kazali i upropaštavanje budućnosti ove zemlje. To apsolutno nije točno. Ima puno razvojnih elemenata pogotovo vezano za financiranje Fond za razvoj i zapošljavanje a o budućnosti ove zemlje u ovakvom kontekstu mislim da je neprimjereno govoriti za ovom govornicom. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Kajo Bučan.
Gospodine predsjedniče, ispravljam netočan navod gospodina Čačića. Svi napreduju do razine svoje nesposobnosti. Da je to točno gospodine zastupniče 23. studenog vi ne bi bili promovirani s mjesta ministra u vladajućoj koaliciji na mjesto saborskog zastupnika u opoziciji.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Niko Rebić.
Pa želio bih zapravo podsjetiti hrvatsku javnost da ste gospodine Čačiću upravo vi i vaša koalicijska Vlada ovoj Vladi ostavili u nasljeđe najzaduženiju zemlju tranzicijsku sa preko 25 milijardi duga i nije točno...
Ispravak navoda, gospodine Rebić.
Pa nije točno da se radi o neefikasnoj Vladi. Radi se o odgovornoj Vladi koja će udariti temelje za jedan zdravi proračun u sljedećim godinama koje dolaze. To je točno.
Hvala. U ime Kluba HSS-a poštovani zastupnik Božidar Pankretić. A prije toga ministar Šuker. Izvolite!
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici! I meni je stvarno drago da je konačno u ovoj sabornici otkriveno da je car gol a to jest da je od bivše Vlade ostalo toliko i toliko neplaćenih računa. Ja u uvodnom dijelu kad sam obrazlagao prijedlog rebalansa proračuna nijednom riječju se nisam htio osvrtati na 2003. godinu zato jer je ovdje bilo dosta govora, no na niz neargumentiranih optužbi i teških riječi kao predstavnik Vlade moram reagirati. Kao prvo, moram podsjetiti ovaj visoki dom da si je netko uzeo za pravo da troši daleko više nego što mu pripada a da je to tome je potvrda da ti neplaćeni računi su plaćeni u prvih šest mjeseci ove godine. Netkko si je uzeo za pravo da poveća financijski plan Hrvatskih autocesta za milijardu i 700 milijuna kuna kad je bio na nadzornom odboru, onda kad je došao na Vladu je shvatio da bi to trebalo ići u Hrvatski sabor i da bi to trebao Hrvatski sabor usvojiti a on je bio raspušten pa se nije moglo legalizirati ono. Molio bih vas gospodine zastupniče da uzmete sat da ne bi ispalo da sam, mislim svašta može biti. Od velike vrijednosti je mi si obični ministri tako nešto ne možemo priuštiti. Dakle, Vlada je to potvrdila ali ne kao povećanje prihoda i rashoda nego kao izmjena plana gradnje, međutim ostao je jedan zaključak da će se to podmiriti iz proračuna 2004. godine i sve je to u redu da postoje vremena kad se sklapaju ugovori, kad se plaća, sve to stoji. Međutim, isto tako je definirano kako se obračunava deficit ali isto tako je vrlo interesantno da tih 840 milijuna se trebalo platiti u prvih šest mjeseci. Dakle, nije nikome sporno da se autoceste trebaju graditi, dapače. Daj Bože da iza svake Vlade ostaje projekata koje će netko drugi otvarati. Međutim, isto je tako vrlo interesantno jedan osebujan način financiranja ali da se opet ne povede kroz proračun nego mimo proračuna pa u nekakvim budućim vremenima će to nekome biti deficit pa neka si on vodi brigu o tome kako će biti a to je financiranje HBOR-a, preko HBOR-a obnove stanova. Po svim zakonima, po svim propisima to je trebao biti rashod tekuće godine i nema propisa koji može reći da se taj kredit nije trebao evidentirati one godine kad je rashod. Kredit u onom trenutku kad se podigne rashod nije kredit. Rashod su poslovi koji su plaćeni s tim kreditom, s tim kreditnim zaduženjem. To je rashod proračuna. Povrat kredita nije rashod. On se vodi kroz račun financiranja a kamate su rashod proračuna i tako je 2002., 2003. i, zapravo 2001., 2002., 2003. utrošeno milijardu i 200 milijuna kuna za koje nitko u ovoj sabornici nije znao i to tako naravno treba raditi. I tako treba voditi javne financije. Onda deficit neće biti 6-7% nego će biti 3 ili 4 ili koliko mu već treba. Dakle, to je način s kojim se ova Vlada neće sigurno složiti da se radi na takav način. Dakle, ponavljam, kredit uvijek za sobom povlači izvršne radove i on je trošak te godine kad se povuče. Vi ste povukli dvije godine skoro milijardu i 200 milijuna kredita, nisu evidentirani na rashodovnoj strani. O njima isto kao i povećanju financijskog plana nije raspravljao ovaj Hrvatski sabor nego je donosio odluke netko drugi ali zato račune mora platiti ova Vlada. Onih 800 i onih 500 plus 200 milijuna kredita iz 2001. to je milijarda i 500 milijuna koja opterećuje ovu Vladu. Također je Vlada uredno donesla Odluku prošle godine da Ministarstvo financija za potrebe HAC-a se zaduži na domaćem tržištu za 760 milijuna kuna uz obavezu da Ministarstvo financija tih 760 milijuna kuna prebaci na račun HAC-a do 20. studenog. Međutim nažalost do 20. studenog je bilo prebačeno samo 200 milijuna kuna, 360 milijuna kuna je prebačeno zadnji dan prošle godine kada je praktički kompletan priljev na državnu, na račun državne riznice prebačen HAC-u. Međutim, ostalo je još 230 milijuna kuna koji se moraju na teret proračuna ove godine prebaciti. I ne bi bilo sporno da je tih 230 milijuna ostalo na žiro-računu oni bi se prebacili, međutim tih 230 milijuna je utrošeno za nešto drugo, ali Vlada je donesla Odluku da se za tih 230 milijuna država zaduži za račun HAC-a. I to je isto vjerojatno nekakva uredna i transparentna politika. Vrlo je interesantno kada državna revizija utvrdi određene nepravilnosti, onda to nisu zasluge ministara, nego su to zasluge referenata. I tu treba priznati grešku. Međutim, to se ne radi. Vanjski dug u dvije godine porastao je za 15 milijardi dolara. Ni jedan krucijalni problem ova Država nije riješila a javni dug je porastao za 15 milijardi dolara, za 15 milijardi dolara je porastao javni dug u 2002. i 2003. godini. Zašto su plaćeni nekakvi benifiti za unaprijed izvršene radove? Koji su gospodarski efekti, da li će gospodarski efekat za nekakav ... [[Govornik se ne razumije.]] koji će biti izvršen u 12. mjesecu biti toliki da se može pokreiti 20 milijuna itd., o tome ne želim raspravljati, o tome će vjerojatno netko drugi govoriti. No, interesantno je isto tako reći da nema rezultata. Svi rezultati, makroekonomski pokazatelji, za prvih 5 mjeseci u odnosu na kraj 2003. godine su u porastu. Nažalost 2003. je imala silazne pokazatelje i na svu sreću ti pokazatelji su se u veljači ove godine zaustavili, krenuli su lagano prema gore, to je ono što nitko ne može osporiti. Cijena benzina, da, vjerojatno je premijer Sanader i svi mi u Vladi krivi što cijena naftinih derivata na mediteranskom tržištu je veća nego što je ikad bila u povijesti. I prema tome, što je osnovni razlog za povećanje cijene naftinih derivata. A vi dobro znate zašto su cijene naftinih derivata rasle u prošlosti. Druga stvar, kada govorimo o efikasnosti naplate, naplata prihoda za prvih 6 mjeseci je 6% veća nego 2003. godine za prvih 6 mjeseci. To je uredan pokazatelj. Druga stvar, otplata na rate, da, ja znam da vas to golica međutim, ova Vlada nije izdala još niti jednu otplatu poreza obračun rate. Niti jedna. Zašto? Zato što smo jasno rekli da za to moraju postojati kriteriji ako se nekome daje obračna otplata a ne da se daje kao što nekom drugom. Međutim, vrlo interesantno je, ja se volim vraćati na onaj Zakon o dospjelim i nenaplaćenim potraživanjima jer tu su rađene nekakve ovakve vrlo interesantne radnje. Vrlo je interesantno da su 94. poduzeća koja su privatizirana po sistemu 1 kuna ili nešto sitno a preuzmu obaveze, kasnije se našla u tom zakonu o dospjelim i nenaplaćenim potraživanjima. Koji je bio interes Države prodati poduzeće za jednu kunu onda mu kasnije putem toga zakona opraštati nekakve stvari koje treba platiti prema državi. Kadaje ovdje rećeno da takva poduzeća moraju biti isključena iz toga, onda se našlo na ... [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, 94 poduzeća sa ne malim iznosom obaveza prema državi su se našla u Zakonu o dospjelim a nenaplaćenim potraživanjima. Vrlo interesantno će biti vidjeti tko ih je kupio. Da, autocesta kasni 15 ili 20 dana, međutim, dubrovčani, zadrani već 5, 6 godina čekaju na školu i na dom. A što se tiče dividendt HT-a. Kao prvo dividenda HT-a povlaćenje dividende neće uopće utjecati na razvoj, to je potvrda iz HT-a. Druga stvar, koji je interes držati dividendu na žiroračunu tri godine a da od toga država nema nikakve koristi. Sjećam se onoga mosnog kredita 530 milijuna i 300 milijuna kamata koji su otišli ovako. Isto se tako nas uvjeravalo da model privatizacije nije dobar, da će se izmisliti novi, na kraju efekat financijski je bio daleko lošiji od onoga što se moglo dobiti odmah, ali zato nekome plaćeno 300 milijuna kuna kamata na mosni kredit. I na kraju, s obzirom da mi vrijeme istiće, biti će još prilike za razgovor, za odgovoro. Nažalost niz optužbi bez arugumenata tako i Sunčani Hvar. Sunčani Hvar je neuspjeli dogovor koalicijske politike, trebalo se dogovoriti Sunčani Hvar i Kutjevo pa se nije uspjelo, pa se dogodilo tako što se dogodilo. Međutim, jedan novi model načina privatizacije očigledno vas smeta jer se vi njega niste uspjeli sjetiti.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Radimir Čačić.
Hvala lijepo. Evo, da krenem od ovog zadnjeg, podsjetio bih vas da sam se upravo ja sjetio tog modela po kojem sada radite, da sam ga prvi, da sam ga prvi sproveo u svom ministarstvu, izdao nešto što je bila potpuna nepoznanica kod nas, obveznice ministastva javnih radova za dionice s kojima se plaćalo i kroz burzu vršio prodaju. Pa vi to znate, pa pogledajte si na kotaciji ako niste to primjetili kao ministar financija onda sada primjetite da postoje obveznice koje smo mi, papire vrijednosti koje smo mi izdali. Prema tome, taj model sada nastavljati, i dobro je da ga nastavljate, pametno je da ga nastavljate. Vrijednosni papiri su naravno dobar način i burza je dobar način. Što se tiče toga da li je premijer Sanader kriv, naravno danije on kriv. Kao što nije bio ni premijer Račan, ni ministar Čačić za poskupljenje nafte tada, ali je kriv da država svoje namete povećava paralelno kada pređe se određena granica izdrživljosti, zato je kriv. Što se tiče.
Hvala lijepa, hvala lijepa.
To je sve.
Pozdravimo učenike iz Petrinje koji prate na galeriji naš rad. Dobro došli! A u ime Kluba HSS-a, raspravu će podijeliti poštovani zastupnik Pecek i poštovani zastupnik Pankretić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine ministre, predstavnici ministarstva. Ja uvodno želim reći kako sam pažljivo pročitao svih 655 stranica ovoga Prijedloga proračuna a na neke pozicije što više sam se vraćao po nekoliko puta. Jedna ideja mi je bila da pokušam shvatiti koliko ovaj rebalans proračuna su pripreme za provođenje načela fiskalne politike za koje se navodno Vlada Republike Hrvatske zalaže prilikom rebalansa ovoga Proračuna. Ja sam potupno siguran da ćemo uspjeti održati nisku inflaciju, stabilan tečaj, ja sam u dvojbi da li ćemo deficit države zadržati ispod 3% bruto držanog proizvoda i javni dug ispod 60%, vanjski dug 80%. Međutim, potpuno sam siguran da nećemo uspjeti zadržati kontinuirani gospodarski rast jer naprosto mjere za gospodarstvo ovdje ne postoje, rast gospodarstva i eventualni poticaj za njega su isključivo na nivou načela. Proračun naravno i dalje kroz ovaj rebalans preferira jedino velika socijalna prava. Mi u HSS-u smo također za osjetljivu državu međutim ona koja će voditi računa o većim stopama rasta bruto društvenog proizvoda, koja će voditi najviše računa o zapošljavanju i o izvozu jer samo novo radno mjesto može stvoriti novu vrijednost pa tako i rast društvenog bruto proizvoda. Razmišljanja o proračunu sam podijelio kroz nekoliko grupa. Prva je akcija “Punimo državni proračun”. Ona je izuzetno uspjela. Dvije milijarde i 820 milijuna kuna smo povećali Proračun. Naravno na taj način da smo povukli dividendu, na taj način da smo uveli nove trošarine na cigarete, na automobile i u budućnosti ćemo također kroz novi Zakon o prometu povećati proračun ali ovdje još o tome ne govorimo za 400 do 500 milijuna kuna. Druga grupa je akcija “Dosljedni u nedosljednosti”. što se tiče Vlade jer ovo je zbilja fenomen da i dalje nikakvog rasterećenja nema ovdje gospodarstva, nikakvog rasterećenja nema građana, PDV izgleda da je odgođen zauvijek da smanjimo stopu. Kod privatizacije tema je već otvorena međutim one poteze koje smo povukli odnosno čuli da su povučeni oko “Sunčanog Hvara”, oko Valpova pa konačno i oko Belja znači da ne možemo očekivati inozemna ulaganja u Hrvatskoj. Kako ćemo 4 milijarde kuna dovući u Hrvatskoj ukoliko naša lokalna samouprava želi kontrolirati takva poduzeća koja mi privatiziramo. Pa tko će kupiti jedno Belje gdje 25,01% privatizira politika. Međutim ovdje je barem Vlada dobila nedvosmislene upute kako treba ići u tome pravcu. Ima i rubrika “Ljudi moji da li je to moguće”, a u tu rubriku sam svrstao dvije stvari: ulaganja u sigurnost prometa na cestama smanjujemo poziciju u proračunu. Evo gledamo vijesti o automobilskim nesrećama svaki dan, ali moguće je. Evo ova Vlada je predložila upravo da tu poziciju smanjimo u Proračunu. U tu grupu bi također svrstao “Ljudi moji da li je to moguće” i turizam. Predviđamo manja ulaganja za subvencioniranje organiziranog dolaska turista jer naravno sezona nam fenomenalno ide tako da ne treba podupirati turizam u Hrvatskoj. Jako interesantna rubrika dobitnika u Proračunu i gubitnika. Ja smatram da dugoročno dobitnika ovog Proračuna nema. Gubitnika bi se dalo poprilično nabrojati. Naravno najveći gubitnik je gospodarstvo. Rekao sam već nema rasterećenja gospodarstva, nema podrške, smanjena opozicije za ulaganja u istraživanja i razvoj, znanost, fiskalno najlošije je prošla poljoprivreda u apsolutnom iznosu. Veli gubitnik su jedinice lokalne samouprave, gradovi i općine tako da ću ja savjetovati mojem županu i gradonačelniku Virovitice da više ne idu lobirati ovdje za sredstva iz Državnog proračuna u Zagreb jer više ih koštaju putni troškovi nego što se dobije iz Proračuna. Najveći gubitnik Proračuna je, i čitač Proračuna onaj koji zapravo želi vidjeti što se tu događa. Jer on je toliko netransparentan da imamo u Proračunu fenomen ostalog. Tako da imamo ostale rashode za zaposlene, ostale usluge, ostale nespomenute rashode, izvanredne rashode i tako dalje. Brojka fenomena ostalog je milijardu 762 milijuna 783 kune. To su očito nepoznate adrese u Proračunu. Također u rubriku gubitnika u Proračunu možemo svrstati umirovljenike. Ja smatram da su zapravo oni najveći gubitnik i čudi me da to ne prepoznaju. Kroz protekle 4 godine 13 milijardi keša su dobili za povrat neisplaćenih mirovina. U ovoj godini samo kroz rebalans proračun povećavamo za 2 milijarde i 800 milijuna kuna, ali za umirovljenike i dalje ništa. Bolje rečeno njima ostaje mrkva na štapu. Imaju još jednu godinu za Zakon o fondu, jednu godinu za izračun mirovina pa će vjerojatno u, nakon toga i izračuna i novoga Zakona doći i novi parlamentarni izbori tako da im ja predlažem da budu jako dobri sa sadašnjom oporbom zbog dva razloga jer će to doći u vrijeme izbora i drugi razlog je, jer će dobiti nešto keša umjesto mrkve na štapu. Interesantna je rubrika i gore i dolje odnosno raspodjela proračuna sjever i jug što ja kao lokal patriota koji dolazim iz Slavonije i Podravine kritiziram pogotovo jer sam slušao izjave ministra kako nam u narednom razdoblju očekuju znatno manja ulaganja u infrastrukturu od iduće godine pa nadalje. U ovom Proračunu za riječno brodarstvo smanjujemo, za savsku i donavsku komisiju smanjujemo, sigurnost plovidbe na unutarnjim vodama smanjujemo, razvoj brodarstva unutarnjih voda smanjujemo, reguliranje plovnih putova smanjujemo, navodnjavanje smanjujemo. Očito područje Panonskog mora neće imati kapitalnih ulaganja. U drugo more su ulaganja puno veća. Naravno klinička bolnica u Osijeku milijun kuna manje, naravno u Vukovarskoj županiji sud milijun kuna manje i da ne nabrajam. Tih pozicija bih puno mogao pobrojiti iz ovog Proračuna. Nama preostaje i dalje da se najviše gine u Slavoniji po lošim cestama gdje tutnje rumunjski i bugarski kamioni. Očito od infrastrukture ništa. Pitka voda ništa, a navodnjavanja tako i tako nije ni bilo pa ćemo se lagano i dalje priviknuti na proizvodnju bez navodnjavanja. Interesantna je rubrika “Malo je veliko”. Netko je ovdje već spominjao. Ministarstvo gospodarstva je preuzelo sektor obrtništva i malog poduzetništva i ovdje su ili prenjeti ili formirani novi projekti. Imamo 45 projekata. Za prvih 6 mjeseci 39 projekata nije utrošena niti jedna kuna. Niti kunu nismo dali za kreditiranje poduzetništva, za zone za poduzetništvo, inkubatore, centre, za razvoj zadrugarstva, strukovne škole, obrtničke radionice, poticanje starih obrta naprosto nije izdvojena niti kuna. Izvršenje, netko je već i spomenuo, izvršenje je 10,75%, ali samo zahvaljujući tome što imamo izvršenje kod rashoda za plaće preko 45% pa je to onda neki prosjek koji se povećao preko 10%. I za kraj rubrika “Veliko je malo”. A, u svakom slučaju to su veliki troškovi zdravstva. Međutim mi kao građani ćemo dati malu pomoć da bi oni mogli biti još veći. Očito nas očekuje 5 kuna po svakom receptu u idućem razdoblju. Za veći Proračun pod tom rubrikom također će biti i daljnja mala pomoć građana jer ne možemo očekivati ništa kvalitetnije u smislu rasterećenja nego nas očekuju imovinski porezi, očekuju nas očito stari porezi u gospodarstvu i bez rasterećenja i doprinosa, mirovinskih i zdravstvenih. U rubriku možemo svrstati i velike ambicije proračuna, a male mogućnosti ostvarenja ciljeva. U svakom slučaju mi smo definirali sidra za potrošnju i to dugoročno. Odustali smo od ravnomjernog gospodarskog razvoja regija, a ono što je već rečeno, a zove se dobit Telecoma smo utrošili. Povećali smo poreze, povećali smo doprinose, odustali smo od PDV-a i to je upravo negdje u apsolutnom iznosu na nivou kao što je do sada tvrđeno da je bivša vlast nastavila novoj kako bi se ona morala sa time hrvati. Prema tome i izgovor nestaje kako je bivša vlast ostavila novu u veliku problemima. Jer prema mojim izračunima evo za 6 mjeseci kroh ono što se odustalo od rasterećenja podiuzueća i građana i kroz ove poreze i doprinose to je od prilike iznivelirano ako se doda dividenta HTa. I ako se naravno, još jedan puta kaže da pravilnik nije donjet o korištenju implusa u HTu pa i dalje možeo očekivati veliku dividendu i dalje možemo imati velike tefone pri korištenju naročito mobilne mreže. Veliki deficit više ne postoji, taj izgovor ne postoji. I s obzirom na vrijeme i opomenu predsejdnikia kluba molim gospodina Pankretića danastavi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ostalo je. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda kolega Pankretiću. Izvolite. Poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Gospodine predsjedniče, ispravio bi netočan navod uvaženog zastupnika, koji je kauzao da mjere za gospodarstvo ne postoje u rebalansu odnosno u ovolme proračunu, što je netočno. I proračun i rebalans proračuna stvara mikro i ekonomsko o rkuženje upravo za razvoj svih segmenata gospodarstva. I drugo želim ispraviti navod konkretan navod uvaženog kolege koji kaže, da su veliki gubitnici rebalansom ovoga proračuna gradovi i općinme. Radi javnosti želim akzati da jedinice lokalne samoprave, njima je samo smanjena i to za jedan postotni poem mogućnost realnog zaduživanja dakle zaduživanja. Što sa razvojem pogotovo ravnomjernim razvojem jedinica lokalne jedinice lokaolne samouprave, dakle na teritoroju čitave Hrvatske aposluton nema veze. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ivana Sučec Trakoštenec.
Da ja ću ispravidti isto dva netočna navoda gospodina gospdoina zastupnika. Prvi je navod da smo povečali poreze i doprinose. DAkle nismo povećali nikakve doprinose nego iz povećane gospodarske aktivnosti i povećanog zapošljavanja se povećao broj onih koji plaćaju istu stopu doprinosa pa je srećom priljev u proračun nešto veći. I naravno ispravila bih isto ovaj navod koji je sasma netočan da se su gubitnici općine, da je samo pročitao izvješće odbora za lokalnu i području samoupravu pročitao bi rečenicu, da je predloženim izmjenama i dopunama državnom proračuna Republike Hrvatske za ovu godinu ne dolazi do smanjenja sredstava namjenjenih funkcioniranju jedinica lokalne i područne samouprave. VEć se za određene općine i gradove predlaže povećanje iznosa sredstava tekuće pomoći unutar opće države. Hvala.
Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Pecek.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, mene čudi da vi dozvoljavate ovakav ispravak jer potpuno je sigurno da je u rebalansu proračuna u apsolutnom iznosu smanjena mogućnost transfera prema županijama, općinama i gradovima. To je potpuno sigurno i to imate kolegice i kolege u proračunu. Netočno ispravljate. A drugo, ako smatrate da je mogućnost smanjenja zaduženja gradova i općina sa tri na dva posto da jet o jedan posto razlike, gadno se varate. To su osnovne matematičke operacije, to je puno puno više to je preko 30%.
Kolega Pecek, ne radi se o povedi Poslovnika. Vi ste iznjeli jednu tvrdnju, koju je druga zastupnica osporavala kao netočnu. Jeli vaša tvrdnja točna, jeli ispravak vaše tvrdnje netočan to je stvari vas i to je stvar i zastupnice. Ali se ne radi o povredi Poslovnika. I molim vas.
Ne može ispravljati točana navod.
Nije. Pa to vi mislite da je točan, ona misli da je netočan.
Piše u proračunu. To zna ministar, pitajte ga.
Poštovani zastupnik Niko Rebić. Ispravak netočnog navoda.
Pa netočno je kolega Pecek ustvrdio da su najveći gubitinici umirovljenici. Kolega Pecek dug umirovljevnicima se proteže kroz razdoblje zadnje tri vlade. DVije prethodne ništa nisu napraivle niti su ikada ozbiljno misille vratiit taj dug. A ovo je prva vlada koja je taj vrući krumpir uzela u ruke, i želi ga ozbiljno i odgovorno riješiti, ja se nadam da se on sa ovim fondom dakle kvalitetno rješiti na jedan zadovoljavajući način.
Poštovani zastupnik Markovinović. Ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče, netočan je navod je gospodina Peceka je taj da lokalna samouprava ovim rebalansom odnosno ovim proračunom gubitnik. Gubitnik je donošenjem čitava niza mjera koalicijske Vlade. Prvo povećanje neoporezive osnovice minus. DRugo priznaavnje sve i svašta u rashod i za dobit minus. Treće sve stasvljanjem obaveza različitih da ne govorim socijala, zdravstvo, školstvo minus. I treće pred izbore nerealnim obećanjem davanjem povlastica svim mogućim svemu i svačem što se sada očito i te kako kroz ovaj ogroman po vrat poreza gdje je stravično gubimo.
Ponovno povreda Poslovnika zastupnik Pecek.
Poštovani gospodine predsjedniče ja sam digao i kada je izlagao gospodin Rebić. Naime vi opet dozvoljavate da on ispravlja moje točne navode. Ja sam rekao da je bivša Vlada vratila u kešu penzionerima 13 milijardi i 500 miliona kuna što je potpuno točno. Što je potpuno točno. A on je rekao da nije vratila ništa. Da potpuno je točno da je da su neke vlade stvorile taj dug koji je nastao u razdoblju do 89. godine. To piše u materijalima koje nam je pripremilo ministarstvo financija. I to je točno, ja pohvaljujem ministarstvo što je to tako potvrdilo. I opet se vraćam sada, dozvolite mi da ispravim i ovo mišljenje gospodina Markovinovića o lokalnoj samoupravi.
Kolega Pecek oprostite ne mogu vam dopustiti dalje. Jer se opet ne radi vi opet navodite da se radi o povredi Poslovnika.
Ovo je druga povreda.
Vi ste iznjeli određenu činjeničnu tvrdnju. Drugi zastupnik tu činjeničnu tvrdnju kroz insitut ispravka netočnog navoda osporava kao netočno. Ja ne mogu arbitirati i pa procjenjivati jeli vaša tvrdnja točna ili netočan. Ja to ne smijem. I molim vas držite se toga da se radi o povedi Poslovnika, ne možet se sada iznositi ja ću ispraviti sada mišljenje.
Ne ja pretpostavljam gospodine predsjedniče, da ste vi kao i ja svih 655 stranica i naravno da znate da kolege ispravljaju namjerno namjerno ispravljaju moje točne navode. Jer ja kada sam govorio.
Ne možete kolega. Oprostite kolega Pecek vi opet idete na to da se ispravljaju vaši točni navodi. Dali je vaš navod točan ili netočan to ne mogu ja prosuđivati. I to nije povreda Poslovnika.
Pa možet znati jer piše u proračunu.
Ne mogu. Ja ne ocjenjujem vrijednosno. Hvala vam lijepa. Ne radi se o povredi Poslovnika i molim vas više nemojte ići na povrede Poslovnika jer ću ja morati doista primjenjivati onu odredbu Poslovnika koja kaže da zastupniku se se izriče opomena ako se javi za povredu Poslovnika a ne radi se o tome.
Dobro, evo pa još jednu rečenicu pa makar mi dali opomenu.
Hvala lijepa. Oprostite ne mogu više. Ne mogu više.
MOram završiti misao, pa nemojte me.
Pa ne radi o povredi Poslovnika, zaboga. Poštovani zastupnik Markovinović. Kolega Lončar povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, vi ste povrijedili članak 209. također taj članak je povrijedio Zbog svih ovdje, ja ću pročitati samo prvi dio. Zastupniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika predsjedatelj daje riječ čim je ovaj zatraži. Govor toga zastupnika ne može trajati dulje od jedne minute, a zastupnik odmah mora navesti članak Poslovnika o čijoj povredi govori. To zastupnik nije rekao, vi ga ionako niste upozorili, a red bi bio da je zastupnik pitao svoga susjeda koji do njega sjedi kako se to radi pa bi mu ovaj odmah rekao i poslao …
Hvala lijepa. Kolega Lončar ništa ja nisam povrijedio, ja sam zastupnika Peceka upozorio da se pod firmom ispravka netočnog navoda nije javio. Ja molim zastupnike da ne očekuju više ne primjenu Poslovnika. Poštovani zastupnik Branimir Pasecky, ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče netočna je izjava gospodina Peceka da je ovaj rebalans znači neravnopravnost sjevera i juga. To ne mogu prihvatiti, ali znači i to na štetu sjevera, ali mislim da to znači uključenje HSS-a u pokret i stvaranje antagonizama između sjevera i juga.
Molim poštovani zastupnik Tomčić.
Gospodine predsjedniče mislim da je izrečena jedna vrlo ružna i do sada neizrečena tvrdnja u ovom Saboru, da se HSS uključio u pokret za antagonizam između sjevera i juga. To je raspirivanje mržnje između hrvatskih regija, to je pokušaj zavade sjevera i juga. Vi niste na to reagirali, dužni ste gospodinu zastupniku izreći makar opomenu. Tražim stanku od 15 minuta u ime kluba da raspravimo ovu situaciju.
Kolega Tomčić.
Tražio sam stanku.
Da, da tražili ste stanku. Ako je zastupnik rekao da se na štetu istoka u odnosu na sjever i njegova je procjena kako će to kvalificirati. Ja ću vam dati stanku od 10 minuta. A molim vas kolegice i kolege zastupnici, ja bih molio sve predsjednike klubova da u 14,00 sati dođu kod mene u kabinet da se dogovorimo o jednoj stvari, a to je da li ćemo uspjeti ovaj dnevni red završiti u okviru redovne sjednice, o tempu rada i o tome da obzirom na broj prijavljenih već po ovoj temi, obzirom da u četvrtak ističe ustavni rok za redovno zasjedanje, da razmotrimo racionaliziranje rada Sabora u ovome dijelu, a nakon toga ću morati procijeniti da li će potrebno sazvati izvanrednu sjednicu u petak, subotu i nedjelju. Određujem stanku u trajanju od 15 minuta za Klub zastupnika HSS-a. 15 minuta. Poštovani zastupnik Tomčić, predsjednik Kluba HSS-a. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Klub HSS-a je tražio stanku radi uistinu jednog glupog napada na HSS, na Klub HSS-a od strane gospodina zastupnika Paseckog koji je Klub HSS-a optužio sa stvara animozitet između sjevera i juga. Mislim da ovako teških optužbi nije bilo izrečeno do sad u ovome Saboru. Ovo je niski politički udarac, a ovo je pomalo i pitanje političke časti gospodina Paseckog. To je, gospodine predsjedniče, naprosto zlouporaba instituta ispravka netočnog navoda i zapravo činjenica koju je izrekao zastupnik Pecek, da se danas vrlo česti institut ispravka netočnog navoda namjerno koristi, ali i dopušta sa predsjedavajućeg stola, da se iznose krivi podaci bez obzira da li su oni točni ili netočni. Zapravo služe za stvaranje jednog javnog mišljenja, da javnost zapravo ne zna o čemu mi vrlo često ovdje razgovaramo. Mi se moramo jednom opredijeliti, da li je ono što je napisano u materijalima koji dođu na ovaj Sabor točno ili netočno. Ako je netočno onda treba ispraviti onog koji je dao materijal, dakle, ispraviti Vladu, a ne ispraviti zastupnike koji se zalažu da ono što u materijalima piše smatraju da je točno. Javnost naprosto ima pravo znati o čemu mi ovdje razgovaramo i mora znati što je točno, a što je netočno. Očito da se radi o jednoj poslovničkoj zavrzlami oko članaka 208. i 209. našeg Poslovnika i zato dozvolite, ja ću interpretirati, odnosno citirati samo jedan dio članka 208. koji kaže da "zastupnik može dobiti riječ kada želi govoriti o povredi Poslovnika, kada želi ispraviti navod za kojeg drži da je netočan". Za kojeg drži da je netočno. E pa sada to očito vi, gospodine predsjedniče, vrlo često tumačite na način da zastupnik ima pravo pričati baš što god ga je volja i ispraviti što god ga je volja. Bez obzira što u materijalima službenim za ovu sjednicu piše. Ja naprosto držim da se ne može ispravljati izgovoreno od strane zastupnika ono što je napisano u materijalima Vlade. Ako je tako onda treba ispraviti Vladu, onda treba ovdje otvoriti raspravu što je točno, a što je netočno. Ja ću samo dva primjera navesti. Na Peceka se oglušilo nekoliko ispravaka netočnog navoda radi toga što je rekao da postoji nesrazmjer ulaganja po regijama između sjevera i juga. To stoji u materijalima ovog rebalansa proračuna. To je samo njegova konstatacija. Prema tome, HSS optuživati da je za nekakav animozitet između sjevera i juga je uistinu deplasirano, nečasno, politički nisko jer smo samo interpretirali ono što piše u rebalansu državnog proračuna. Ja osobno držim da predsjedavajući u tom smislu ne smije dozvoliti da se takvi navodi ispravljaju kao netočni ili naprosto konstatirati da je Vlada nešto netočno napisala. Drugi primjer govori o nemogućnosti zaduživanja jedinica lokalne samouprave. Potpuno je nekorektno tumačiti da se ta mogućnost zaduživanja jedinica lokalne samouprave smanjuje za 1%. Gospodo, ona se smanjuje za 33,33%. Jer kad se mogućnost zaduživanja jedinica lokalne samouprave smanjuje sa 3 na 2% u ukupnom proračunu onda je to točno jedna trećina. Hrvatska javnost mora znati da se jedinicama lokalne samouprave smanjuje mogućnost zaduživanja za jednu trećinu. Prihvaćajući kao ispravak netočnog navoda da je to 1%, gospodine predsjedniče i oni koji to zlorabe naprosto dovode hrvatsku javnost u zabludu. Evo, upravo radi ovoga je potrebno tražiti ovu stanku, prije svega radi toga da gospodinu Paseckom skrenemo pozornost da je nečasno na ovakav način komunicirati u Saboru, ali da pokušamo, gospodine predsjedniče, naći načina kako se institut ispravaka netočnog navoda neće zlorabiti radi dezinformiranja hrvatske javnosti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici. Institut ispravka netočnog navoda iz Poslovnika ovoga Doma sa izmjenom koja glasi da zastupnik ima pravo tražiti ispravak netočnog navoda, ispravak, daklem ispravljati novelom Poslovnika iznijete činjenice. Ne može predsjedatelj biti ovlašten da kada se drugi zastupnik javi sa tvrdnjom da je prethodni zastupnik izrekao netočni navod sebi, ja niti onaj tko predsjedava ne može i ne smije i nema pravo preuzeti ulogu da odmah prekida zastupnika koji se javio za ispravak netočnog navoda i da presuđuje je li prethodni zastupnik izrekao činjenično točnu tvrdnju, a da je netočna tvrdnja zastupnika koji ispravlja navodno točan navod. Tada bi se stavili predsjedavajućega u poziciju da on bude konačni arbitar i sudac i odmah biste mi prigovarali da kršim demokratska prava zastupnika iz Poslovnika jer da si sam prisvajam pravo ocjenjivati da li je nešto točno ili netočno. U pogledu ovoga konkretnoga, vi ste zatražili stanku i naveli ste da se radi u biti o povredi Poslovnika jer da je zastupnik Pasecky povrijedio čast i ugled HSS-a. Zastupnik Pecek je u svome izlaganju u ime Kluba HSS-a iznio tvrdnju vrijednosni sud da kod ovog rebalansa proračuna postoji zapravo jedno favoriziranje na račun juga, sjevera. Zastupnik Pasecky je kroz ispravak netočnog navoda dao svoj vrijednosni sud da takva ocjena koju on drži netočnom, znači antagoniziranje sjevera i juga Hrvatske. Ja ne držim da se tu radi o povredi časti i ugledu vaše stranke i da se radi o povredi Poslovnika u biti, stoga vas upućujem ukoliko se ne slažete sa mnom da postupimo u skladu sa člankom 209. stavak 1. Poslovnika. Ukoliko se vi ne slažete sa mojom procjenom da o tome svoje mišljenje da Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, kao što je predviđeno Poslovnikom, a da Sabor o tome mišljenju onda isto kao što je uobičajeno i glasovanje. Hvala lijepa. Molim vas, zastupnik Lončar, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, zastupnik koji je govorio u ime svoga kluba povrijedio je članak 214. stavak 6. Citirat ću taj stavak. Dakle, "svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru". Spomenuti zastupnik je jedini zastupnik u ovomu Saboru koji krši Ustav i to njegov članak 12., a taj, i dakle odstupa od općih pravila, a članak 12. našega Ustava glasi: "U Republici Hrvatskoj u službenoj uporabi Hrvatski jezik i latinično pismo". Ja bih vas molio, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] O čemu vi pričate ovdje?
Ne radi se o povredi Poslovnik, zastupnik Tomčić je govorio Hrvatskim jezikom.
Nije istina, to nije Hrvatski jezik.
Ja sam ga pažljivo slušao. Prekasno kolega Pupovac. Imamo nastavak rasprave u ime Kluba HSS-a poštovani zastupnik Božidar Pankretić, 4 minute.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine ministre, uvaženi kolegice i kolege, pokušat ću biti što kraći. Dakako koncentrirat ću se na razdio Ministarstva poljoprivrede i šumarstva i vodnog gospodarstva i vjerujem da moja rasprava neće izazvati buru barem na samom početku jer vjerujem da ćemo se svi složiti da je određeno iznenađenje činjenicom da je proračun za Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva smanjen. Realno je bilo za očekivati da će se proračun za Ministarstvo poljoprivrede povećati a ne smanjiti. Možda vrlo kratko da vas podsjetim što se ne tako davno ovdje govorilo kada je bilo riječi o Protokolu 7. kada smo slušali različita obećanja o zaštiti domaće poljoprivredne proizvodnje. Ja ću se prisjetiti jedne rečenice koja mi još uvijek odzvanja u ušima a to je rečenica koju je izrekla gospođa ministrica europskih integracija koja je priznala da je u okviru pregovora puno naučila o poljoprivredi i da će kada dođe do rebalansa proračuna založiti se da dođe do povećanje stavke Ministarstva poljoprivrede i šumarstva i vodnog gospodarstva. NO, međutim, od svega toga ništa i pred nama je proračun gdje su stavke za Ministarstvo poljoprivrede i šumarstvo smanjene. Od premijera i od ministra Šukera slušamo o dobrim statističkim trendovima no na žalost poljoprivredu iz toga moramo isključiti, da ne bi bilo bilo kakve dileme ja ću pročitati usporedni pregled uvoza-izvoza poljporivrednih prehrambenih proizvoda, Hrvatska gospodarska komora, podaci 1. do 5. mjesec ove godine. Na žalost i dalje trend povećanja uvoza u odnosu na 2003. godinu, koja je gotovo proglašena bila rekordno ali na žalost ovo povećanje iznosi u usporedbi sa 2003. godinom 19,6%. Ono što je još teži podatak ja volim te podatke komparirati, je smanjenje našeg izvoza za 11% koje je posebice u prošloj godini imao izuzetan dobar trend. Morat ću se požuriti, pa ću samo reći što se tiče samih stavaka u Ministarstvu. Mislim da smo svi se sjećamo i slušali smo onih obećanja koje su se odnosile na velike projekte kao što su navodnjavanje. U stavci Ministarstva poljoprivrede i šumarstva stavka nvodnjavanje smanjuje se za 69%, uređenje zemljišta smanjuje se stavka za 27%, moram reći ono što me posebno iznenadilo a svi smo vrlo jasno govorili da je potrebno izvršiti pojačati kontrolu hrane, zaštititi zdravlje ljudi da bi stavku za Agenciju za hranu smanjili za gotovo 50%. U svakom slučaju mi smo inzistirali u Klubu HSS-a da je ruralni razvoj, multifunkcionalnost, višeznačnost poljoprivrede nešto na čemu treba graditi buduća ulaganja i nešto što je izuzetno važno za poljoprivredu, međutim, u ovom prijedlogu smanjenje za 8%. Ono što je posebno, ja bih rekao, pogodilo mnoge naše djelatnike i stručnjake mogu reći, posebu u voćarstvu i vinogradarstvu jedno linearno smanjenje koje se posebice odnosi na Zavode kao što je Zavod za voćarstvo, a znamo svi da je sa ove govornice se klelo da ćemo povećati dugogodišnje nasade, da ćemo imati više zasađenih vinograda itd. Bez jedne podloge bez jedne prave institucije zasigurno ćemo to jako teško moći napraviti. I još ono na kraju da kažem jer vidim da mi već žmirka, moram reći nije do sada nikada bilo da se barem u ovih zadnjih 4, 5 godina da kada se povećava Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo unutarnjih poslova smanjuje se stavka za Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Gospodo nedopustivo nakon svih onih riječi koje su bile izrečene, nakon svega onoga o čemu smo govorili što je potrebno učiniti, što je potrebno nakon ove liberalizacije itd, zato sam rekao u uvodu ne svoje riječi nego riječi svih onih koji su govorili na odboru da je bilo tužno pomalo i mučno vjerujem da ćemo sa svojim amandmanima koji će nadam se biti usvojeni i podržani od većine u ovome Saboru, ipak promijeniti ovo što je učinjeno u ovom rebalansu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Šime Prtenjača u ime Kluba HDZ-a, molim potpredsjednicu Doma gospođu Đurđu Adlešić da nastavi predsjedati.
Gospođo dopredsjednice, dame i gospodo. U ime Kluba HDZ-a odmah kažem naravno podržavam ovaj Prijedlog i pokušat ćemo ga provesti. Zašto? Prilikom rasprave o proračunu početkom godine kao rebalansu sada koji slijedi, koji je pred nama naravno da se mora razmotriti i determinante koje su uvjetovale takvu situaciju a kroz proračun uputiti na osnovne smjernice tog proračuna i obveze koje slijede u razdoblju koje je pred nama kao i razjašenjenje trenutnog makroekonomskog okruženja. Da smo prošli tjedan kada smo čini mi se raspravljali o trošarinama, odnosno da su eventualno one danas treća točka dnevnog reda rasprava je mogla u sve tri točke biti objedinjena i vjerojatno 50% uštede vremena jer ista priča koju smo slušali početkom godine kod trošarina i danas se ponavlja i vjerojatno će se ponoviti u svim raspravama i diskusijama. NO, ja ću poči od određene pretpostavke a više iz razloga mada mi nije bila namjera više iz razloga što je do sada iznešeno nekoliko stvari koje su na neki drugi način upućivale u donošenje proračuna u ovoj godini a i u rebalans sada. Naime, mi smo već dobili izvješće HNB za proteklu godinu i ja držim to donekle točnim i ispravnim izvješćem a sve drugo mogu držati podacima koji se eventualno korigiraju bilo za dnevne ili neke druge potrebe. Tu je pored ostalog navodno konstatirano i navedeno neke od pojava koje uvjetuju donošenje u ovoj godini proračuna i sada rebalansa a prvenstveno te determinante trebaju potvrditi da se zapravo ovaj proračun mora temeljiti na stabilnim uvjetima iz razloga da ne bi poklizla kao Varaždinska autocesta na primjer ili neki drugi projekti koji su nedavno bili realizirani. A to izvješće Hrvatske narodne banke kaže otprilike sljedeće da je u prethodnoj godini, govori se za cijelu godinu, za cijelo izvještajno razdoblje bila karakteristika prvo da se veliki deficit tekućeg računa platne bilance i to negdje oko 7,2% posebno na računu roba nešto korigira sa računom usluga. Drugo, da je također ostvaren veliki fiskalni deficit i to prvenstveno koji se trebao, dakle taj deficit pokrivati, a to je ovo dio prenešeno u ovome dijelu pokrivanjem novim zaduženjem i efektima privatizacije. Dakle, i prethodne godine, ali nastavno i u ovoj godini. Treće, da je također karakterističan snažan porast inozemnog duga i to komparacija prethodna godina 2003. sa 2002. godinom. Da je u 2003. ostvaren dug negdje 23,6 milijardi dolara. Prethodna godina je bila, dakle 2002. oko 15,4 milijarde dolara. Treba biti pošten pa kazati, da je jednim dijelom efekti toga su ostvareni također i tečajnim razlikama. No, ono drugo što je ostvareno čini negdje razliku od gotovo 8 i nešto milijardi dolara. A ako se sjetimo da se Hrvatska država zadužila u svim godinama za rat, za stradalnike, prognanike, za sve ostalo negdje oko 9 milijardi dolara, onda ta dva podatka zaduženja u samo jednoj godini, bez obzira na moguće uzroke ili potrebe i zaduženje od 9 milijardi u cijelom tom razdoblju upućuje na vrlo ozbiljno stanje. Prema tome, mi moramo bez obzira tko je na vlasti stabilizirati takvo financijsko stanje u razdoblju koje dolazi, koje je pred nama u ovoj godini i u idućoj godini, neovisno o sporazumu sa MMF-om iz prostog razloga što su to podaci i … o kojima moramo osigurati financijsku stabilnost Hrvatske države, kako ne bi došlo do bankrota. Kad znamo da to zaduženje iznosi negdje oko 83, 84% GDP-a, onda zaista su te mjere nužne koje se moraju provoditi i u proračunu i sada u rebalansu proračuna za ovu godinu, kao i u smjernicama u idućoj godini. Karakteristika prethodne godine također prema tom izvješću, a i prema ovim drugim izvješćima koje smo čuli je netransparentnost trošenja fiskalnih sredstava, odnosno kako volimo reći sredstava građana, a čuli smo područje i sektore u kojima naročito kod HBOR-a kod obnove, kod nekih drugih fondova koji su također u konsolidiranoj bilanci države koja na kraju čine ili deficit ili čine razliku koja će se morati osigurati iz drugih izvora. Uz to netransparentno trošenje i u situaciji u koju smo došli sad opet neovisno da li je deficit 6,2, da li je 5,9, 5,7, ali smo došli u situaciju da moramo konačno pristupiti još jedan put ugovoru s MMF-om, sa ovim trajnim ciljem kako bismo te financijske tokove u Hrvatskoj državi stabilizirali. Iz tog razloga proizlaze i dva cilja, a dopustite i jednu misao koja evo u žaru današnjih rasprava i borbi koja se vodi bez namjere naravno provokacija, ali spomenuti upravo suprotno ovih 4, 5 prethodnih informacija pokazatelja da smo znali prethodne godine različito tumačiti, komentirati, pa eto vidite svi su podaci dobri i bolje se živi, ali to građani ne znaju ili nisu toga svjesni. Prema tome, građane ne možemo promijenit, podaci su takvi kakvi jesu, idemo probat promijenit naše smjernice u proračunu u ovoj godini, pa i u i dućim godinama kako bismo mogli definirati što to onda njima nudimo kroz ovaj proračun. U tome temeljni zadatak je konsolidirani javnih financija i fiskalna prilagodba koju moramo provesti da bismo mogli već izvršiti pripreme, jer će slijediti i drugi zakoni posebice u jesen koji su potrebni radi pristupa i financijskim fondovima Europe, a onda naravno i pristupu Europskoj uniji. Drugo, da moramo konačno postići tu transparentnost trošenja sredstava kako se ne bi moglo trošiti da se izvan odluka ovoga doma ili bilo koji drugi način mogu trošiti sredstva i da na kraju naravno oni čine kompletno konsolidiranu bilancu u toj godini, pa da na taj način zapravo i ovaj dom, a i javnost ne zna kako se pojedina sredstva troše. Iz tog razloga mi smo kroz ove prijedloge kratko ponoviti imali temeljni osnovni cilj da se povećaju redovni prihodi, dakle bez sa onim opterećenjima ili trošarinama koje smo imali zadnji put i koje smo već raspravili, ali i ostali redovni prihodi iz poboljšane gospodarske situacije ćemo kratko vidjeti u makroekonomskim odnosima na kraju. Ali da se istovremeno i smanje primici što znači potreba zaduživanja u iznosima koje ću također pokušati iznijeti i prezentirati unutar toga. Temeljno također da se, a čuli smo i u raspravi već i onaj dio HŽ-a koji smo morali ukalkulirat u ovu godinu od negdje 1,2 milijarde dolara, koji se konačno mora uključiti ovdje da bi se izvršio onaj dio obveza koji su prihvaćeni. Isto tako dio bez obzira kako je ili zašto donešeno, primjene kolektivnih ugovora koji su potpisani krajem godine, i opterećuju sada u ovome dijelu jedan dio plaća i ostalih troškova u iznosima negdje 111, 112 milijuna, što također čini dodatni trošak. Vidimo da dio sredstava za socijalu, a ovdje odmah vučem i paralelu sa nekim prijedlozima zakona koji su i ovih dana prošli tjedan bili upućeni, a i bit će naravno i u idućem vremenu upućivan novi zahtjevi za nova socijalna davanja, da već ovdje sada kroz ovu socijalnu strukturu koja je upućena i kroz ovdje nešto povećane izdatke za tu socijalnu strukturu čini se jedan optimum o mogućem socijalnom davanju, jer se mora uskladiti prihode, socijalna davanja i trošenja u bilanci. U protivnom naravno taj deficit će onda nešto drugačije izgledati. Dakle, ukupno kod prihoda države, prihodi se uvećavaju za 2,8 milijardi, ali se premici za to već sam i kazato zašto, smanjuju negdje na nekih 622 milijuna kuna. Rashodi se uvećavaju za 1,9 milijuna, milijardu i 900 milijuna kuna, i smanjuju se rashodi za nefinancijsku imovinu u idućem razdoblju. Ja brojke neću reproducirati naravno iz razloga vremena. i rezultat svega ovoga trebalo bi značiti temeljni zadatak i smanjenje deficita. Naravno da bi kao ekonomista mogao polemizirati, dobro bi bilo deficit povećati za 1%, pa tih 1% recimo proračuna, pa tih 1% uložiti u razvoj. Ali odmah bi morali imati formulu i odgovora od kud pokriti tih 1%, je li su to fondovi ili drugi izvori ili su to mogući izvori rasprodaje imovine ili nečeg drugog. Prema tome, ovo je deficit koji treba smanjiti za predviđeni iznos od 947 milijuna kuna i za toliko će se naravno onda manje trebati zadužiti ili poseći za drugim izvorima koji slijede. Iza toga valja još istaći da ona rasprava zadnji put koja se vodila ovdje, bila je rasprava oko trošarina, prvenstveno automobila. Mi smo plakali nad sirotinjom zadnji put, potsjetit ću samo, jer ta sirotinja koja ima za automobile nema i za nešto povećane trošarine. A činjenica je da sirotinja ne može baš i imati automobile, jer govorim o onom sloju koji je ugrožen i koji čini veći dio pučanstva ove zemlje. Te trošarine za automobile činit će ukupno povećanje, povećanje ovog prihoda kao trošarine za duhan, pivo i naftne derivate zašto procijena već da se dobar dio toga gubi radi nemogućnosti ili radi kontrole koju je teško uspostaviti naravno prema i posebno prema susjednoj Bosni i Hercegovini. Dakle, ukupne trošarine bi porasle za negdje 8 milijardi 500 i nešto milijuna kuna. Također porastao bih porez na dohodak, negdje povećan ukupno 111 milijuna kuna. Međutim, porez na dohodak ima kao i još neki drugi izdaci koje ćemo vidjeti ovdje sezonski utjecaj. Pa on nešto više raste u idućem razdoblju i stoga je procijena da po postotku izvršenja u prethodnom razdoblju on može dati nešto veće prihode, nego što su predviđeni bili prethodnim proračunom iz razloga što je drugi dio sezona ima veći utjecaj u ovom razdoblju. Također, karakteristično za porez na dobit, on ima obrnuti utjecaj, on u prvih 6 mjeseci se radi povrata i ostalog više izvršava, pa onda u drugom razdoblju možemo procijeniti lakše njegovo kretanje za idućih šest mjeseci tako da se ostvaruje odnosno porez na dobit, pardon ... [[Govornik se ne razumije.]] se isplaćuje u prvom razdoblju a onda u drugom razdoblju godine tog poreza na dobit uglavnom nema ili je vrlo rijetko kao što je sada kod HT-a ili nekih drugih koji se može regulirati na ovaj način i smanjuje se za 181 milijun. Porez na imovinu nešto bi trebao porasti i PDV nekih 433 milijuna kuna koji također ima sezonski utjecaj i nešto je povećan u drugom dijelu godine koji je pred nama. Socijalni doprinosi također rastu, iskomentirano je zašto i dividende. E sada, dividendu kratko želim prokomentirati i sa aspekta i potreba proračuna a s druge strane sa aspekta različitih viđenja te dividende. Jednako tako kao što su potrebe koje moramo izvršiti i konačni cilj smanjenja deficita mi moramo zahvatiti u određena područja koja će u prihodovnoj strani što bezbolnije utjecati na razvoj, na gospodarstvo i na pučanstvo u državi. Smatramo da ovo zahvaćanje u ovom sektoru izazvat će najmanje ili najbezbolnije efekte koji će dati punjenje proračuna da bi se stabilizirale financije i u idućem razdoblju moglo višerazvojno zahvatiti u taj isti proračun nakon podmirenja tih obveza. Stoga ova dividenda posebno je komentirana HT i još neka druga. I na kraju nešto i koncesije znače ipak korekciju u pozitivnom kako bi se moglo zadovoljiti tim potrebama. Rashodi. Karakteristično na tim rashodima je da se nešto povećalo, već sam komentirao, plaće oko 112 milijuna, zatim poticanje zapošljavanja. Rashodi nešto povećani za obrt, malo i srednje poduzetništvo. Ono što posebno ističemo i izdvajamo a to je uz već istaknuti jedan 2 milijarde za HŽ nešto povećani izdaci 130 i nešto milijuna, 132 milijuna za autocestu, obveza Hrvatske za autocestu kod Macelja. I na kraju nešto povećani izdaci za branitelje, roditelje i druga socijalna davanja također koja onda čine u masi ponovo taj dio koji ide. Prema tome, s obzirom na ovaj proračun a i kod konsolidiranih korisnika vrlo mali je deficit koji se planira realno ostvariti u ovoj godini jer smatramo da se to do kraja godine može izvesti uz na kraju ipak par makroekonomskih podataka koji ukazuju, već je kazano, na porast izvoza i to dosta brže od porasta uvoza koji se ostvaruje u ovom razdoblju. Naravno da je željeti i očekivati u idućem razdoblju da će također porasti. S obzirom na vrijeme dalje ne mogu komentirati ali želim prokomentirati jedan stav koji je iznešen ali naravno onda i našu ocjeu umirovljenici. Njima se ništa ne oduzima, daje im se ono što su i lani imali plus fond koji će slijediti. Prema tome, ovaj proračun nije niti može odgovoriti na sva pitanja koja traže život kao ni socijalna davanja koja slijede u idućem vrmenu. Prema tome, naš temeljni cilj je stabiliziranje makroekonomskog okruženja, smanjenje vanjskog duga, smanjenje zaduženja i smanjenje državnog deficita. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Imamo sedam ispravaka netočnih navoda. Prvi se javio kolega zastupnik Željko Pecek. Izvolite, kolega zastupniče!
Hvala lijepo. Ispravljam navod gospodina Šime Prtenjače koji je rekao da vodimo istu politiku od početka godine što se tiče trošarina i poreza. To je potpuno netočno jer je priča različita. Podsjetit ću PDV 22 20% pa opet 22, rasterećenje gospodarstva kod rebalansa očito danas ništa. Priča je potpuno različita jer od početka godine do danas odlučili smo građanima i gospodarstvu uzeti 2 milijarde i 800 milijuna kuna što znači 560 mmilijuna kuna po stanovniku Hrvtske. Potpuno različito od onog što smo rekli početkom godine.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Sljedeći je zastupnik Zlatko Tomčić. Izvolite!
Hvala vam lijepa, gospođo potpredsjednice. Ispravljam navod gospodina zastupnika Prtenjače koji glasi Klub zastupnika HDZ-a stoji iza ovog rebalansa proračuna koji će osigurati financijsku stabilnost Hrvatske države. Obrazloženje, to je rečeno i kod donošenja proračuna u siječnju ili u veljači. Obzirom da ne mogu ispravljati onaj navod iz siječnja ili veljače ispravljam ovaj današnji. Naime, o čemu se radi? Ako je točno bilo ova konstatacija u siječnju onda ovaj današnji rebalans ne bi imali. Ako je točna ova današnja konstatacija onda Klub HDZ-a i predstavnik kluba u ono vrijeme nije bio iskren. Dakle, ili onaj iz siječnja ili ovaj danas je navod posve netočan jer imamo dva vrlo različita proračuna. Gospođo potpredsjednice, toliko o apsurdnosti ispravaka navoda. Hvala.
Hvala lijepo. Upravo sam vam rekla da ste demonstrirali apsurdnost ispravaka netočnog navoda jer ste ispravili navod rečen prije otprilike pola godine odnosno nešto manje, no dobro. U redu. Idemo dalje. Sljedeći je zastupnik Luka Roić. Izvolite!
Hvala lijepa. Pokušat ću ispraviti navod gospodina zastupnika Prtenjače koji je najvećim djelom govoreći o rebalansu proračuna govorio o Izvješću Hrvatske narodne banke i s time na neki način povrijedio Poslovnik ali kako se počesto u ovoj dvorani udaljavamo od teme i to je moguće a pokušat ću ispraviti navod koji temeljno govori, njegovo izvješće o tome govori kako je temeljni zadatak ovog rebalansa i ovih mjera zapravo je smanjenje deficita, smanjenje javnog duga i inozemnog duga. I to bi moglo biti točno da se to nije dogodilo na teret prije svega povećanja opterećenja poreznih obveznika i svih onih koji će od sada daleko više izdvajati za te prihode a ne smanjenje troškova koji je bio jedini zadatak i pravi zadatak rebalansa koji bi bio na dobrobit građana.
Kolega zastupniče, niste ispravili netočan navod. Vidim da to prelazi u praksu. Ovo su sada već stilske vježbe. Reći ću vam da imamo sedam ispravaka netočnih navoda, prijavljenih tri kluba i 37 zastupnika po 10 minuta. Tek toliko da imate tu informaciju i mislim da bi bilo dobro voditi brigu da je nužna i kvaliteta rasprave o izvršenju državnog proračuna koja je iza. Sljedeći je Josip Vresk.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice, ispravit ću krivi navod kolege zastupnika kada je govoreći o novim trošarinama rekao da sirotinja baš i ne može kupovati automobile aludirajući vjerojatno na to da bi automobili trebali biti privilegija bogatih. Nadam se da se slažemo da je automobil danas prijeka potreba i da trebamo omogućiti i sirotinji da može kupiti automobil. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći je zastupnik Damir Kajin. Izvolite, kolega!
Tom na tragu na ove prethodne diskusije gospodin Prtenjača je ustvrdio da sirotinja nema aute i kako trošarine nisu nju pogodile. Upravo suprotno. Trošarine su dodatno opteretile upravo proračun sirotinje jer da je drugačije ne bi se tako automobili prodavali u šestom mjesecu da oni drastično nisu poskupjeli a najveća poskupljenja se odnose upravo na najjeftinije automobile. Govorim o postocima a ne o onim nominalnim iznosima. Mi možemo sada govoriti što je to sirotinja međutim ja želim podsjetiti na nešto drugo. U ovoj zemlji imamo gotovo dva milijuna vozača a gotovo jedan milijun i 700 tisuća je automobila, ako tome dodajemo i djecu znači negdje oko 2,5 milijuna ljudi vezano je uz automobile. Autobil je nužnost, bez njega jednostavno građanin ne može danas više obnašati niti jedan posao i svi te automobile kao što kaže moja kolegica u pravilu kupuju na kredit pri kamatama 9-10% koje dodatno opterećuju najviše one koji imaju mizerne prihode i koji žive od plaće.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Vrlo ste opširno objasnili gdje mislite da je kolega pogriješio, samo to onda nije ispravak netočnog navoda. Sljedeći je zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik je dakako naveo krivo jer je rekao svi smo plakali a ovdje smo svi svjedoci da predstavnici većine nisu plakali nego su samo digli ruke za veće trošarine.
Hvala lijepo. Ovo je doista bio ispravak netočnog navoda. Zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite!
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, pa evo i ja bih se osvrnula upravo na ovo sarkastično izlaganje o trošarinama gdje se danas tumači kao pozitivnost i pozitivan trend.
Oprostite, jeste se vi javili za ispravak?
Tako je.
Izvolite.
Dakle, tumači se kao pozitivan trend u prihodima proračuna, to bi bio pozitivan trend u prihodima proračuna da su te trošarine opteretile u Hrvatskoj one koji imaju najviše. Međutim, upravo dokazujući svoju socijalnu nesenzibilnost, Vlada je kroz trošarine opteretila one koji su najsiromašniji.
Hvala lijepo. Čini mi se da možemo dalje u ime Klubova. U ime Kluba SDP-a, Slavko Linić, izvolite kolega zastupniče.
Gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, kolegice i kolege. Odmah na početku želim istaknuti da Klub SDP-a neće dati svoje glasove za Izmjene i dopune Državnog proračuna za 2004. godinu. Koji su razlozi? Navedeni dokument sada vrlo jasno ukazuje da se napuštaju svi započeti projekti razvoja u Republici Hrvatskoj. Ne više samo željeznice, i tu želim jasno staviti do znanja svom kolegi iz HSP-a napušta se projekt modernizacije i napredovanja u željeznici. Pored toga, napušta se projekt internatizacije ili informatizacija ili kako znamo reći IT projekt. Napušta se iz razloga što se oduzimaju sredstva u prethodne tri godine osigurane za razvoj tih projekta. I ono najbolnije projekte lokalne samouprave koje su također lokalne samouprave pripremile da bi uložili u vode, zaštitu voda i zaštitu od vode, da bi uložili u deponije, da bi ulozili u gradske prijevoze, i taj se projekt ulaganja lokalnih samouprava napušta iz razloga što se ne osiguravaju sredstva koja su neophodna za razvoj u Republici Hrvatskoj. Pored toga ne možemo dati potporu za dokument koji povećava potrošnju i nastavlja jasno sa daljnjim izdavanjima na rashodnoj strani proračuna, povećava iznose utvrđene osnovnim dokumentom, proračnom za 2004. godinu. Nisu to veliki iznosi ali su brojni pa masa njihova je uvijek opterećenje. I samim tim bilo je neophodno, pa ni to ne možemo podržati, povećanje prihodovne strane kroz nove poreze, kroz nove namete. I novi nameti su ti koji su prije svega i uvedeni zato što je potrošnja na rashodovnoj strani nešto što je opasno za proračunsku politiku. Isto tako ne možemo dati potporu onom dokumentu, onom proračunu koji napušta politiku deficita koja je moguća za razvojne projekte. I evidentno je da je moguće prihvatiti politiku deficita u državno proračunu ako imamo neophodne infrastrukturne projekte a to u željeznica i cesta i zdravstvo i IT tehnologija. Ali mi smatramo da poruka koja je poslata da se mora napustiti, projekt s kojim se kroz deficit financiraju razvojni projekti u Hrvatskoj, nije prihvatljiva za Klub SDP-a. Naravno ovdje možemo i vrlo jasno vidjeti ostvarenje za 6 mjeseci pokazuju ništa od onih priča o efikasnosti porezne uprave a još malo, manje o zaustavljanju sive ekonomije. Jer evidentno podaci pokazuju i kod trošarina i kod PDV-a da nemamo bitnijih pomaka na bolje u odnosu na ono što je bilo prethodnih godina iako je to bio osnov za priče o manjim trošarinama. I naravno ono što nas posebno pogađa to su stavke koje u rebalansu pokazuju umanjenje i na znanosti i na poljoprivredi i još nekim izdacima pa možemo zaključiti da se i refromske aktivnosti koje su bile započete u ranijem periodu sa ovim dokumentom za sada stavljaju na led. Dozvolite mi da dam i neka obrazloženja vezano za ove razloge koje sam nabrojao. Veći porezi i trošarine koje su uvedene, uvedene su evidentno zbog prisile financijskog svijeta koji može prihvatiti u Republici Hrvatskoj veću potrošnju. Samo se veća potrošnja u Hrvatskoj ne može financirati deficitom. Veća potrošnja u Hrvatskoj može se financirati novim porezima. I zato su uvedene trošarine. Samo iz razloga što su prevelike, izborne poruke bile vladajuće stranke koje je izborne poruke u prvih 6 mjeseci pokušala u jednom dijelu i realizirati, povećala rashodovnu stranu proračuna, to je razlog uvođenja poreza. A mi moramo vrlo jasno reći, građani koji će plaćati veće trošarine za automobile, koji će plaćati veće trošarine za pušenje, opet će u jednom dijelu dobivati novce nazad. Da li kroz povećane izdatke koje imamo za rodilje, da li kroz povećana davanja za branitelje. Prema tome, Vlada je samo uzela vrlo jasno širokoj kategoriji prosjećnih građana, stavila u proračun, opteretila i u drugom dijelu da bi zadovoljila svoje izborne poruke šalje novce tim istim građanima. To je evidentno nešto što je moguće, to je politika ove Vlade, to je politika vladajuće stranke, s kojom politikom teško da se možemo složiti. Jer je evidentno da se samo sa poreznim prihodima pokušava riješiti dio pojedinih građanskih struktura u Republici Hrvatskoj. Ništa od onog što smo čuli na početku ove godine. Tri milijarde efikasna uprava će trenutno ubrati, tri milijarde, danas vidimo da to nije tako lako, niti moguće. Evidentno je da još Vlada nije pripremila ni program borbe protiv sive ekonomije a posebno šverca cigareta jer je evidentno da u tom dijelu ima puno problema. Idemo dalje na prihodovnu stranu. Za nas ogromno iznenađenje a to je unošenje dividendi u potrošnju. Prema tome, dividende koje su ostavljene iz dva razloga, ostavljene su zato da posluže za financiranje razvoja modernih kategorija. Strukturne promjene u Republici Hrvatskoj su značile manje teške industrije, više uslužnih djelatnosti, više prodaje znanja i tehnologije znanja. Onaj tko to može osigurati sa gotovim novcem, po našim računicama bilo je samo trgovačko društvo Hrvatski telekom koji je morao jednostavno financirati Hrvatski telekom koji je morao jednostavno financirati. Ogromne tvrtke u Hrvatskoj koje su poznate i na svjetskom tržištu. I Siemens i Ericcson Tesla, ali i na stotine privatnih malih tvrtki koji su se razvili zahvaljujući odlično organiziranom sustavu obrazovanja u pitanju elektrotehnike. Prema tome mnoge male tvrtke, mnogi poduzetnici traže svoj posao van Hrvatske, ali ga nisu u stanju osigurati u Hrvatskoj. Jer novac namijenjen za njih trošit će se u Državnom proračunu na rashodovnoj strani. I drugi razlog želja bivše Vlade je bila da Deutsche Telecom ne može povući svoju dobit nego da ju također ostavi za razvoj hrvatskog “IT” sektora. I to je to ove godine bilo tako. Sada smo odlučili novac trošiti, a to znači napokon smo dali zeleno svjetlo Deutsche Telecomu da povlači svoju dobit. Očekivali smo nešto drugo. Očekivali smo da će možda nedostajuća sredstva se osigurati privatizacijskim prihodima jer svaki dan slušamo predsjednika Vlade koji jasno poručuju: “Ne treba nam državni sektor. Potreban nam je privatni sektor. On je efikasan. Zajednički je sa udrugom poslodavaca, Vijećem za konkurentnost.” Slušamo: “Samo su ona naša budućnost.” A ovom godinu nemamo nikakvih prihoda. I nema prihoda. Koji je razlog? Da li smo protiv privatnog sektora? Ne vjerujemo u njegovu efikasnost ili, ili imamo problema u ostvarivanju određenih političkih ciljeva vladajuće stranke. Naravno korištenjem dobiti u trgovačkim društvima koji moraju osigurati razvoj Republike Hrvatske posebno privatnog sektora činimo opet medvjeđu uslugu našem gospodarstvu. Nekoliko riječi i o rashodovnoj strani. Vraćamo se na Željeznice. Stavka u Željeznicama je ono što smo vrlo jasno rekli kad su u ovom Domu ukidane odredbe Zakona o Željeznici i kad smo vrlo jasno rekli da održavanje sustava Željeznice znači da ćemo prije ili poslije doći sa milijardu i dvijesto do milijardu i petsto milijuna potrebnih sredstava održavanja. I moramo shvatiti, ovaj novac ide u sufinanciranje od, ne ovih milijardu i dvjesto nego i ono ranije. Sufinanciranje putničkog prijevoza, održavanje i investicije na infrastrukturi. U HŽ koji se bavi prijevozom robe ne ide nijedna kuna. Prema tome uređujemo infrastrukturu za strane prijevoznike, ne za domaće. Odričemo se usluga prihoda u devizama koje bi HŽ mogao osigurati. I ovaj sadašnji način financiranja pokazuje nema ulaganja u Hrvatske željeznice. Ima ulaganja samo u infrastrukturu jer je to naša obveza prema koridorima u Europskoj uniji. Pored toga imamo izdatke za povećane plaće, je rezultat kolektivnih ugovora. Ali sjetite se kolike poruke smo dobili, nova Vlada racionalna Vlada. Manje zaposlenih, manje zaposlenih velikih činovnika sa velikim plaćama. Da li to vidimo kao rezultat ostvarenja u prvih 6 mjeseci? Ne. Rebalans, moramo i to platiti. Da li je provedena racionalizacija u Vladi? Odgovor je koji smo dobili nakon svega 6 mjeseci. Nije provedena. Drukčiji je oblik organiziranja, veći broj zaposlenih. To su rezultati povećanja rashoda i za plaće. Naravno ono što je iznenađujuće, jučerašnja izjava predsjednika Vlade Republike Hrvatske koji veli: “Dosta je socijalne potrošnje. Prevelika je socijalna potrošnja. Zaustavit ćemo socijalnu potrošnju”. A u isto vrijeme što nalazimo u rebalansu? Suprotne tvrdnje. Neprekidno povećavanje potrošnje. I to je naš najveći problem. Jedno govorimo, drugo nam se kroz proračun događa. I nitko od nas nema ništa protiv. To je poruka vladajućih, poruka koju mi ne želimo podržati. E sada dolazim na onu treću stavku koja je najevidentnija. 600 milijuna ili 900 milijuna kad zbrojite dvije stavke umanjuje se na računu financiranja. I to je poruka kako svodimo deficit Proračuna na 4 i po posto. Zašto je to moralo se učiniti? Ponavljam onu prvu tezu. To se učinilo zato što u Proračun Republike za 2004. godinu imamo potrošnju. Potrošnja se ne može financirati iz kredita i ne može se novac osiguravati za financiranje potrošnje. Napustili smo projekte razvoja i to je razlog zašto nam ne trebaju krediti, a mi smatramo da bi itekako za gospodarstvo bilo značajno osigurati potrebna kreditna sredstva za nastavak projekata koji su započeti u 2003. godini. Naravno problem smanjenja deficita zbog otvorene potrošnje je razlog da napuštamo reforme u poljoprivredi, da je vjerojatno problematična i reforma vezana za znanost, a vidjet ćemo što će biti i sa reformama u pravosuđu. Možda na samom kraju. U ime SDP-a ne želimo u ovom trenutku prognozirati koje će projekcije makroekonomskih veličina biti na kraju godine, ali osjećamo određeni strah da smo građane opteretili novim porezima, da s obzirom da ih pravilno nismo rasporedili nećemo postići ono što smo htjeli. Rasterećenje gospodarstva, veći broj zaposlenih i brigu o tome da svaki građanin Republike Hrvatske ima sigurno radno mjesto.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Imamo ispravke netočnih navoda. Prvi je zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega zastupnik Linić je rekao negdje u uvodu svog izlaganja da se ovim Proračunom napuštaju svi razvojni projekti. To jednostavno nije točno jer iz čitavanja ovog Proračuna jasno se mogu vidjeti razvojni projekti međutim točno je da se nešto napušta. A napušta se sljedeće: napušta se gospodine Linić vaš projekt katastrofalnog zaduživanja države. Gospodine LInić napušta se vaš projekt trošenja bez pokrića i bez odluka ovog Sabora. I još nešto se također napušta, a to je napušta se projekt davanja državnih jamstava privatnim poduzećima na kojim, u, u čijim foteljama sjede direktori prijatelji. Na primjer slučaj Lenac, to se napušta.
Hvala lijepo. Sljedeći ispravak Ivana Sučec-Trakoštanec. Izvolite kolegice.
Ja sam također htjela ispraviti netočan navod da smo napustili projekte razvoja pa su se pobrojala područja: Željeznice pa ceste pa informatizacija i sve ostalo. Dakle netočno je. Točno je da se projekt razvoja samo malo redimenzionira i “tajming” se drugačije radi zbog toga što smo u obvezi nadoknaditi 6 milijardi iz prošle godine. Istina je da je napušten projekt, točno je stečajem “Viktora Lenca” težak za državu pola milijarde kuna, a ukupno 700 milijuna kuna za sve vjerovnike. Dakle taj projekt je odlaskom tog poduzeća u stečaj razvojni nažalost napušten. Hvala.
Hvala lijepa kolegice. Krunoslav Markovinović, izvolite kolega zastupniče.
Gospođo dopredsjednice, evo kolega zastupnik Linić je izjavio da lokalna samouprava zbog nemogućnosti zaduženja napušta uređenje deponija, pored ostalog je li? Poznato je da ova Vlada kroz Ministarstvo graditeljstva daje i dati će stotine milijuna kuna upravo za uređenje deponija što čini mi se da prošla Vlada nije puno brinula oko toga.
Sljedeći je zastupnik oprostite sljedeći zastupnik Gordan Jandroković izvolite kolega.
Poštovana gospođo potpredsjednice, ispravljam netočan navod kolege Linića da nema bolje naplate PDVa to nije točno jer je iz prij4edloga izmjena i dopuna dražvnog proračuna vidljivo da je došlo do povećaanja očekivanih prihoda od PDVa. I to u iznosu od 433 milijuna kuna u izosnu na plan za 2004. godinu. Što je za 8,3% više u usporedbi sa ostvarenjem u 2003 .godini.
Hvala lijepa. Još jedan ispraak netočnog navoda, poštovani zastupnik Marijan Bekavac izvolite kolega.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, uvaženi kolga Linić je ustvardio da se potrošnja ne može financirati iz kredita. To j etočno a istina je da se ne može financirati iz kreidta. A što ste vi zorno pokazali zaduživanje države u vašem mandatu od 15 milijardi dolara. Jasno je što je većina otišla na potrošnju. Hvala.
Hvala. Za riječ se javio i ministar Šuker izvlite gospodine ministre.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Ja bih krenuo sa ovim što je gospodin zastupnik rekao na kraju, nevjerojatno d anetko tko se bavi 4 godine sa dražvnim financijama ne zna pročitati što je deficit. To je naprosto nevjerojatno. Jer je u obrazloženju ovoga proračjna je rečeno da je deficit smanjen sa 614 miliona kuna, no ova država za razlikku i ova vlada za razlikku od prethodnpog načina evidentiranja obveza je u konsolidiranoj bilancu države uključila i jedinica lokalne samouprave. Što se tiče smanjenja zaduživanja, ja bih vas podjsetio da vi u 2003. godini niti niste se dali zadužiti tjedno jedinicu lokalne samouprave, izmjenom zakona krajem godine ste dozvlili dvije ili tri jedinice lokalne samouprave su se mogle zadužiti. Prema tome tolik,o o brizi za jedinice lokalne samouprave jer po zakonu o izvršenju proračuna o 2003. godine je to bilo nemoguće. A ovih 600 miliona smanjenja deficita dakle sa 2,5 na 2,2 je uključivanje deficita jedinica lokalnme samouprave u konsolidiranim proračunu države i deficitu od 4 i pol posto. Toliko što se tiče deficita no teško je nekada priznati da jedna vlada uspjela nešto što nešto druga nije uspjela. No prije nego što krenem na obrazloženje nekih stvari ja bih dotakao dvije stavke. Ova Vlada je u prvih 5 mjeseci platila između inih tristo i pet miliona jamstava 169 miliona jamstava iz Viktor Lenac. Da tih 169 miliona za jedan projekat koj ije bio osuđen na propast još davnl prije nismo morali platiti vjerojatno bi neke stvarke bile druagčije. No još je interesatnije neki dan na upravom odboru fonda za privatizaciju bilo vidjeti odluku upravnog odbora oko toga da upravni odbor za plaže djelatnika Viktor Lenac treba platiti 19 miliona kuna. A kao ta sredstva će dobiti iz fonda za zapošljavanje, apropo toga tih sredstava u financijskom planu fonda za zapošljavanje nije bilo. U financijskom planu 2003. nema ih niti u fiancijskom planu 2004. samo o načinu korištenju i rješavanja određeih problema i transparenosti javnih financija. No isto tako slušajući i klub HSSa i klub SDpa dva kluba koaj su obnašala vlast u protekom razdoblju, cjelo vrijeme se priča kako se sada povećavaju potrošnja, povećavaju se rashodi a istovrijeme se ništa ne može napraviti što su oni radili u protekle 4 godine. To je vrlo čudna matematika. Ako se povećaju rashodi onda bi se vjerojatno trebali podržavati i određeni projekti. I nisu napušteni razvojni projekti HŽa, no milijarda i pol kuna to morao ponoviti, koji su prošle godinme mimo proračuna otišli u HŽe nisu bili evidentirani. Nisu bili evidentirani kao 0,7% deficita. Ove godine su došli na naplatu za razlikku od toga, ove godine kompletna sredstva za HŽe se nalaze u državnom proračunu. Jasno i transparetno. Prema tome tu je razlika između vođenja poliitke. Projekti lokaln samouprave. Ova Vlada je u prvih 6 mjeseci jedinicma lokalne asmouprave izdala mogućnost zaduživanja, dakle 19 jedinica lokalne samouprave j epodnjelo zahtjev. Za njh 17 je izdano odobrenje, ukupno nekakvih, nešto manje od 300 miliona kuna. Ima još i po ovakoa predloženom smanjenom mogućnosti zaduživanja do kraja godine mogućnost. Međutim jedinica lokalne samouprave koja u 9 ili 10 mjesecu podnosi zahtjev zaduživanja vrl oteško će taj projekat realiziarti do 12 mjeseca. Ali s obzirom da su jedinice lokalne samouprave u konsolidiranom proračunu države dakle 33 najveća grada i 21 županije, dakle 20 županija i grad Zagreb. Logčno je da država mora voditi politikku oko zaduživanja. Ali ponavljam ova vlada je zakonom o izvršenju proračuna na početku godine omogućila jedinicama lokalne samouprave da se zadužuju što nije bila mogućnost u 2003 .godini što sam ja osjetio kao gradonačelnik jednog grada, gdje me se do 11 mjeseca praktički razvlačilo nije se dalo mogućnost da zaduži. Nego se to napravilo izmjenom zakona o izvršenju proračuna u 9 mjesecu. Ne znam koji su to novi porezi ili novi nameti. Plan bivše vlade je bio da se povećaju trošarine na naftne derivate vjerojatno ni oni s obzirom na situaciju na naftnom tržištu ne bi išli na povećavnje trošarina naftnih derivata prema tome trošarine na osobne automobile i trošarine na duhan nisu novi porezi nego su to stari porezi koji su povećani. Politiak deficita za razvojne projekte da, samo ne prikvrivenog deficita. Politika svi projekti koji će biti rashod ove godine su prikazani u proračunu, u okvirima deficita od 4,5% a ne u okviria,m deficita imaginarnog od 6,3 ili 6,5 koliko je bio deficit prošle godine. Također ostvarenje za prvih 6 mjeseci je veće za 6% u odnosu na prvih 6 mjeseci prošle godine. I to itso jasan pokazatelj da se određene stvari u financijama drugačije evidentiraju, no htio bih spomenuti opet trošarina način praćenja evidentiranja trošarina početkom 2002. godine su praćenje naplata trošarina prebačieni sa porezne uprave u carinsku upravu sa dva čovjeka. Ta uprava dan danas praktički je ostala na istom broju ljudi bez educiranja, bez novih ljudi, bez mogućnosti naplate i bilo čega. Tot je bila dakle odluka bivše Vlade da napravi promjenu. Zašto netko nije vodio brigu oko naplate deset posto državnog prihoda to je drugi par cipela. Međutim ima nešto što je tehnički nemoguće proveseti u dva, tri mjeseca, ali se provode određene radnje da to drugačije izgleda. Na kraju krajeva i i poduzete su određeme mjere što se tiče izvoza cigareta iz Hrvatske. Carinska uprava je to poduzela. Zašto to prije napravila ja ne znam. I sad nešto što se tiče dividende Dutche telekoma. Kao prvo povlačenje dividende neće uetjecati na razvoj Dutche telekoma jer to jedividenda od nekoliko godina i to je izvanredna dividenda. Međutim vrlo interesatan je ugovor koji potpisan nakon prodaje kontrlonog paketa HTu koji mu je omogućio određenu monopolistički položaj. O tome se danas ne želi govoriti A isto tako tko kaže da će deutche telekom svoju dobit povući iz Hrvatske. Na krjau krajeva i drugi investitori iz Hrvatske povleče ili ne povlače svoju dobit. ali je vrlo interesantno da sa novcima države netko dvije ili tri godine upravlja. Da od toga država nema praktički skoro nikakove koristi. Prema tome budite uvjereni i to ovdje odgovorno izjavljujem da zbog povlačenja dobiti iz HT-a neće doći do smanjenja razvoja HT-a zato jer HT niti proteklih godina tu izvanrednu dobit nije koristio u to nego razvoj i razvojni projekti HT-a se vode kroz njihovo redovno poslovanje. Također je totalna neistina da je premijer Sanader izjavio da će zaustaviti socijalnu potrošnju, … itd. Bio sam sticajem okolnosti prisutan, sjedio sam do njega kada je dao tu izjavu jučer. Rekao je da neće se davati jamstva privatnim poduzećima, poduzećima prijatelja i da će se paziti kako će se davati ta jamstva i pomoći da ta jamstva ne budu dolazila ponovo na naplatu. To je prevedeno što je on rekao. Prema tome ponavljam, svi smanjeni rashodi u poljoprivredi, u znanosti i sve ovo što je ovdje danas toliko žalopoljki izneseno, ne iznose ni približno koliko su plaćena jamstva ove godine, ne govorim o prošlim godinama, samo za "Viktor Lenac". Isto tako sva plaće, sva skidanja u poljoprivredi ne iznose toliko koliko je gospodin Bevc dobio u zadnje dvije godine i koliko je prebačeno PIK-u Vrbovcu u zadnje dvije godine. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine ministre. Kolega Mršiću koja je tablica bila, ispravak ili povreda?
Ispravak netočnog navoda.
Izvolite kolega zastupniče.
Mogli ste vidjeti, jer sam barem tri puta dignuo. Ali ja ustvari tragam za točnim podatkom, ne mogu ispraviti ministra zato jer je njegov državni tajnik na oboru rekao da će ove godine nakon smanjivanja …
Molim vas kolega istražite navod koji želite ispraviti možda bi bilo bolje.
Dakle ispravljam netočni navod ministra da će se jedinice lokalne samouprave moći zadužiti iznad 300 milijuna, jer je državni tajnik na Odboru za lokalnu samoupravu rekao da će nakon ovog rebalansa proračuna ukupni iznos zaduženja biti 275 milijuna, a da do sada su izdana jamstva Zadru i Rijeci na iznos od 140 plus 60 milijuna. Dakle ne 300 milijuna nego će biti 275 ukupno, a vi ste ministre rekli sada da su već izdana jamstva na 300. … [[Upadica se ne čuje.]] Tako ste rekli.
Hvala lijepo. Imamo još ispravaka. Sljedeći je zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Ispravljam netočni navod ministra da je deficit u Republici Hrvatskoj 6,7. Svi zvanični podaci koji su do sada objavljeni govore da je deficit u državnom proračunu za 2003. godinu 5% i da je on taj koji možemo uspoređivati sa ovim projekcijama. Prema tome molio bih da ministar čita brojke u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepo. Ministar traži riječ.
Dokument koji ću ja potpisat kao ministar financija i dokument koji će potpisati danas guverner Hrvatske narodne banke govori o tome da je deficit u Republici Hrvatskoj bio prošle godine 6,3% a vi ste sa svojom današnjom diskusijom opet pokazali da želite ponovo računat proračun. Dakle deficit Republike Hrvatske u prošloj godini je bio 6,3%.
Gospodine ministre ja sam prekršila Poslovnik kad sam vam dala riječ. Izričem si opomenu. Ispravak netočnog navoda Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Ispravak netočnog navoda gospodina ministra da je predsjednik uprave ili krizni menadžment plaćen kao što je, više nego što je smanjenje u Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva. Ja ću sada zbog javnosti reći ono što je možda trebalo prije reći. Da, slažem se, skup menadžment, ali da čujete zbog čega. Zbog toga jer je 2000. godine radnici su dočekali na cesti, 2 tisuće radnika na cesti. Ako mogu dovršiti gospođo? Nakon toga su se dogodila isključenja struje, problemi su bili ogromni. Milijardu i 100 milijuna kuna dubioze 2000. godine. Moram reći da bi se spasila situacija dakako je trebalo uzeti i one koji nisu jeftini, ali da se uskrsne mrtvac moram reći gospodine Šuker vi to dobro znate, to nije stvorila ona Vlada nego su to stvorile uprave prije i tu dubiozu dakako je trebalo riješiti. Imali smo rješenje da poduzeće ode u stečaj, spasili smo poduzeće dakako uz cijenu, a krivica nije na nama nego na onima koji su to poduzeće doveli …
Oprostite gospodine zastupniče, vi jako dobro znate da kršite Poslovnik. Imamo povrede Poslovnika. Zastupnik Matušić, izvolite.
Poslovnik je povrijeđen u članku 209. Naime kolega Pankretić je zapravo potvrdio ono što je ministar izrekao i rekao je da je točno da je menadžment skuplje došao državu nego što su smanjenja na poljoprivredi.
Hvala lijepa. Treba reći članak. Sljedeća povreda zastupnik Lončar, izvolite.
Gospođo potpredsjednice kolega Pankretić je povrijedio članak 214. stavak 1. Govoreći on je dezinformirao hrvatsku javnost, a radi te hrvatske javnosti treba reći da je taj krizni menadžment dobio 4,5 milijuna dolara, da je lani ostavio iza sebe 120 milijuna kuna duga, u ovu godinu je prenio 100 milijuna kuna, a kada je došao taj krizni menadžment kojega je doveo nota bene gospodin Pankretić, dionica u PIK-u Vrbovec je vrijedila 50 eura. A, znatede li koliko danas vrijedi? 14 lipa. Hvala lijepa.
Kolega zastupniče vi ste u početku naveli članak koji je povrijeđen, a kasnije ste ispravljali navod i raspravljali. Zastupnik Tomljanović, izvolite. Odustali ste? U redu. Plemenito. Sljedeća povreda, zastupnik Pankretić. Izvolite.
Netočno je ovo što govori gospodin Lončar …
Povreda.
… hrvatska javnost. Vrlo jasno sam rekao razloge zbog kojih se to dogodilo. Prema tome molim …
Kolega Pankretiću vi znate Poslovnik i znate, slažem se i jedan i drugi kršite Poslovnik i ovo je sada već rasprava. Imali smo još jedan ispravak netočnog navoda. Kolega Leko izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Ministar Šuker netočno tvrdi da je deficit 6,3. Kad bi se gospodin ministar držao načela dosljednosti onda bi naveo službeni podatak koji je dao Hrvatskom saboru kod izvršenja državnog proračuna. I još jedna stvar. Ako bi se držao načela dosljednosti onda bi dividendu ili dobit HT-a iz 2002. i 2003. prepisao proračunu za 2002. i 2003. a ne u prihod proračuna za 2004. Prema tome načelo dosljednosti mora poštivati.
Hvala kolega zastupniče. Idemo dalje s raspravom. Mislim da ćemo stići još jedan klub. Klub LIBRE, zastupnik Jozo Radoš. Izvolite kolega.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege zastupnici u ime Kluba zastupnika LIBRE ja ću ponoviti temeljna stajališta o proračunu budući da na žalost u tom smislu oko temeljne orijentacije državnog proračuna u ovom rebalansu nema govora. Temeljne naše zamjerke ostaju dakle što se proračuna tiče, a to znači da je to nastavak jedne politike koja je dominantno bazirana na socijalnoj politici, na potrošnji, na trošnji onoga što nemamo, a nema onoga što je važno, što otvara perspektivu, budućnost. Nema rasterećenja gospodarstva, nema smanjivanja poreza, nema razvoja, a nema čak niti ulaganja u infrastrukturu ovome proračunu, odnosno ona su bitno manja nego što bi trebala biti. Da bih potkrijepio ovo što govorim, ja ću samo navesti temeljne stvari koje se tiču obrazovanja i znanosti. U prošle proračunu Republike Hrvatske udio sredstava za obrazovanje i znanost rastao je gotovo jednako koliko raste, kolika je inflacija. Prema tome, naša orijentacija prema strategiji koju je usvojio Hrvatski sabor je bio porast ulaganja za znanost i obrazovanje. Međutim nema porasta te stavke i praktički udio obrazovanja i znanosti ukupne u državnom proračunu se smanjuje zato što državni proračun raste, a udio znanosti ostaje isti. Prema tome, znači, udio znanosti i obrazovanja u državnom proračunu Republike Hrvatske ovim se rebalansom relativno, dakle, smanjuje a ne povećava što je intencija za koju se mnogi zalažu, kunu se u nju, a uostalom zapisano je u strategiji razvoja znanosti koju je usvojio ovaj Hrvatski sabor. Inače, da bi Republika Hrvatska postigla, dostigla Europu u pogledu izdvajanja za znanost, potrebno bi bilo izdvajati 17% godišnje više nego što se izdvaja protekle godine. Taj trend naravno nije bio poštivan niti prethodnih godina, ali je postojalo povećanje izdvajanja za znanost. Međutim, ove godine ne samo, dakle, da nije došlo do povećanja izdvajanja nego ovim rebalansom dolazi do relativnog smanjivanja izdvajanja za znanost u Republici Hrvatskoj. A naravno pravog razvoja nema bez razvoja znanosti i Hrvatske znanja na kojoj onda počiva razvoj, jednostavno nema bez razvoja znanosti, odnosno bez ulaganja u obrazovanje. I to su stvari koje apsolutno treba konstatirati zato što je to temeljna politička orijentacija stranke, ali jednako tako mislim da treba biti i temeljna politička orijentacija zemlje ukoliko zemlja se iz godine i godinu ne želi suočavati sa pitanjima deficita, pitanjima naglašene socijalne politike, a želi stvarati perspektive za razvoj i za naravno bolji život njenih građana. I to jednostavno u tom smislu treba konstatirati. U ovom rebalansu proračuna, dakle, osim što on je, dakle, na tragu te osnovne politike, loše politike Vlade Republike Hrvatske stvari se samo još naglašavaju, dolazi do povećanja rashoda u gotovo iznosu od gotovo 2 milijarde, ali to su povećanja rashoda za zaposlene, to su subvencije pomoći i naknade građanima. A iz tih sredstava zapravo vrlo malo ima novca koji ide u razvoj gospodarstva, u poticanje gospodarstva. Da ne govorim da povećanje prihoda znači da porezna presija na gospodarstvo naše zemlje ostaje ista. Prema tome, to su stvari koje apsolutno ne možemo podržati, a ovdje ne samo da nema tih novih naznaka razvoja nego se može vidjeti da zapravo padaju i materijalni troškovi u pogledu nabavke imovine, objekata, opreme. A to znači da zapravo padaju ulaganja i u infrastrukturu, uključujući naravno i one najdelikatnije i najosjetljivije dijelove infrastrukture kao što je ulaganje u informatičku opremu. Dakle, to su sve stvari koje apsolutno u ime Kluba LIBRE ne možemo podržati. Dakle, to je nastavak krive politike i pogoršanje zapravo u tom smislu. Ima nekih, naravno, pomaka koji su za pozdraviti, ali oni zapravo ne mogu dovesti u pitanje tu temeljnu negativnu ocjenu. Svakako da je ulaganje u Hrvatske željeznice potez koji treba pozdraviti. Pitanje je zašto se izgubilo pola godine u tome smislu. Ako se to nije prije planiralo, onda naravno ne može biti govora ni o tome da, ako se nije planiralo da se onda može na pravi način provoditi neka politika. Međutim, toga pristupa lošega planiranja pa onda naglih promjena proračunske politike ima i u drugim segmentima i to govori da Ministarstvo financija, odnosno cijela Vlada u tom smislu ne radi svoj posao kako bi to trebalo biti. Primjerice, kada se o znanosti radi, naglo se ubacuju dvije stavke. To su Olimpijske igre, kao da se nije znalo da će biti Olimpijske igre pa onda i troškovi koje je potrebno za to i ubacuje se nova stavka, očito nekakav projekt pripreme reforme znanosti. Zašto se te dvije stavke koje su apsolutno bile poznate nisu ubacile na vrijeme? Ubacuju se danas, ali onda na uštrp smanjivanja plaća, a onda znači i zaposlavanja novaka. Tako da se prema ovome planu koje je Ministarstvo znanosti predložilo, odnosno Vlada predložila kao smanjivanje proračuna za znanstvene novake, do kraja godine može uposliti samo 200 znanstvenih novaka, dakle, oko 13 milijuna kuna smanjivanje troškova za plaće znanstvenih novaka i to ide, dakle, na Olimpijske igre. I to su svakako stvari koje se apsolutno ne mogu podržati. Da se pak o reformi znanosti radi, da ju je trebalo staviti prije u proračunu, to isto nema sumnje. Naravno, pitanje je što će biti od ovoga, da li će to biti jedan od naših projekata koji se pripremaju pa se onda formiraju nekakvi timovi, pa itd., mjeseci prolaze, godine prolaze, a reformi nema. Toga ima i u drugim segmentima, ali apsolutno je nedopustivo da se te dvije stavke koje su deklarativni stav Vlade i bile su poznate hrvatskoj Vladi i Hrvatskoj javnosti da se sada rebalansom proračuna ubacuju, a izbacuje tako važna stavka kao što je, dakle, smanjivanje plaća za znanstvene novake i smanjivanje izdvajanja za obnovu Knjižničkog fonda u hrvatskim školama. Te dvije stvari apsolutno pokazuju negativan trend i mi ih u ime Kluba LIBRE naravno odbacujući tu temeljnu orijentaciju Vlade Republike Hrvatske apsolutno ne možemo pozdraviti i mislim da ih treba posebice naglasiti kao nešto što je apsolutno negativno. Ja ću navesti neka, neke promjene u državnom proračunu koje su mi apsolutno nerazumljive. Tako se primjerice za Protuobavještajnu agenciju po ne znam koji puta za redom povećavaju sredstva. 2003. godine ta Agencija je imala planirani budžet oko 100 milijuna kuna. Rebalansom je to došlo na 120 milijuna kuna, a ove godine je to bilo 140 milijuna kuna i sad se još povećava. Ja ne pamtim promjenu proračuna Republike Hrvatske da je Protuobavještajna agencija ostala na istim sredstvima. A ono što bi ona danas trebala raditi uvjetima, mislim, manjih ugroza Republike Hrvatske nego što je to bilo prije 10-ak godina, a to je borba protiv korupcije, borba protiv organiziranog kriminala. Ja ne vidim da u tom segmentu ima velikih pomaka i bilo bi interesantno kako Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost prihvaća, odnosno tumači ta stalna povećanja troškova Protuobavještajne agencije. 40 milijuna kuna samo od prošle godine na ovu. Zatim, apsolutno nije jasno povećanje sredstava za Ministarstvo unutarnjih poslova i stalno povećanje kao novi trend za Ministarstvo vanjskih poslova. Ako ima novca za povećanje tih triju stavki, onda to sve treba prebaciti na važne segmente. To je naravno razvoj gospodarstva i Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva koje opet pada. U idućih nekoliko godina Ministarstvo poljoprivrede će biti najizloženije svim procesima usklađivanja našega sustava sa sustavom Europske unije. MI bi trebali u iduće 3 godine ili 4 godine zasaditi oko 10 tisuća hektara vinove loze. Nekoliko desetaka tisuća voća, ovdje nema te orijentacije. a poslije toga nećemo to moći učiniti, pa ako ima viška novca onda tih 40 milijuna kuna sa protuobavještajne agencije vratite Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva jer to je segment u kojem ćemo kada uđemo u Europsku uniju a to je naša zajednička orijentacija apsolutno biti zablokirani. Apsolutno je nedopustivo makar to nije specifični dio programa moje stranke ali to je vitalna gospodarska aktivnost koja se mora pripremiti da bismo 2007., 2008. godine bili u stanju konkurentno se odnositi na tržištu Europske unije čiji ćemo biti član, jer ako se do tada ne pripremimo i drugi će segmenti naše gospodarske politike doći upitanje i to je nešto što se ne može razumjeti. Osim toga nekoliko vrlo delikatnih agencija Vlade Republike Hrvatske ovim proračunom gubi novac, Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, Agencija koja bi trebala sprečavati monopole, agencija koja bi trebala dati novu krv gospodarstvu, ta Agencija gubi iz svoga proračuna, zatim tu je Državna agencija za kontrolu postupaka javne nabave. Novo formirana vrlo važna Agencija koja bi trebala unijeti konkurentnost u vrlo važno područje koje je opterećeno nizom poteškoća itd, koje onda može generirati i korupcijske procese, ta Agencija koja tek treba zaživjeti ovim prororačunom gubi i dolazi samo na 81% svoga predviđenog proračuna. I treća vrlo važna vladina institucija, to je središnji državni ured za upravljanje državnom imovinom također gubi 15% svoga proračuna, a znamo da je u segmentu upravljanja državnom imovinom veliki problem, da treba, počelo se raditi na tome ali treba nastaviti sređivati evidencije a onda ispravno gospodariti s državnom imovinom i apsolutno ne mogu razmjeti da te tri agencije Vlade Republike Hrvatske koje zapravo su nisko budžetne ovim proračunom gube taj novac. To nije veliki novac i apsolutno je štetna orijentacija da se agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, zatim Agencija za kontrolu postupaka javne nabave i Središnji državni ured za upravljanje državnom imovinom gube ovim proračunom. I na kraju još jedna primjedba koja se tiče obrane od tuče. U planu proračuna je predviđeno negdje oko 5 milijuna i 600 tisuća kuna, za obranu od tuče a treba znati da je samo u 6. mjesecu ove godine velikim nevremenom i tučom u Međimurju napravljena šteta oko 40 milijuna kuna. Zaključak župana 8 župana Hrvatskih županija je da će od Vlade tražiti da se ovim rebalansom povećaju sredstva za zaštitu od tuče, i mi ćemo u ime Kluba LIBRE svojim amandmanom predložiti da se taj zaključak hrvatskih župana ispuni, tražit ćemo zaista da se tih simboličkih 5 milijuna kuna za obranu od tuče poveća na 100 milijuna kuna jer to je isto jedan vrlo važan segment zaštite Hrvatske poljoprivrede. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Sada ćemo imati stanku do 15 sati, podsjećam predsjednike klubova sastanak kod predsjednika Sabora u 14 sati, hvala lijepo i dobar tek. Poštovane kolegice i kolege 15 sati je, predlažem da budemo točni, da idemo dalje sa raspravom. Sljedeći je u ime Kluba SDSS-a kolega zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite kolega zastupniče.
Gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, kolegice i kolege. Predloženi rebalans državnog proračuna je u jednom svom dijelu uvažio zahtjeve za korekcijom proračuna koji se odnosi na potporu države prema jedinicama lokalne uprave i samouprave. Ali samo djelomično. Uvažio je na valjan način u slučaju općine Gvozd ili Vrginmost, a u slučaju drugih općina uvažio je to u minimalnoj mjeri. A u slučaju većine općina na području od posebne državne skrbi nažalost ili nije uvažio ili nije pronašao načina kako da uvaži činjenicu da bez podrške iz proračuna bez onoga što se naziva pomoć opće države, te općine naprosto ne mogu funkcionirati. I sad mi dozvolite da obrazložim zašto to mislim i zašto Vlada nakon što je predložila ovakav rebalans proračuna kad je to posrijedi mora razmisliti o drugim mehanizmima pomoći, podrške, općinama na području od posebne državne skrbi. Prvo, općine na području od posebne državne skrbi su ne samo ratom devastirane, nego su i devastirane činjenicom da tamo ima naprosto manjak bilo kakvih proizvodnih, a to znači i prihodovnih subjekata. i da je stupanj, odnosno postotak zaposlenosti na tom području prema našim saznanjima negdje između 5 do 15%. Navest ću vam primjer općine Dvor, u kojoj na pet do šest tisuća stanovnika ima 300 zaposlenih. Nešto bolje stanje je u Kostajnici i nešto bolje stanje je u Plitvičkim jezerima, ali to je opće stanje na tom području. I ako je takvo stanje, onda se naprosto postavlja pitanje, iz čega će te općine, iz čega će ti gradovi osiguravati, puniti svoj proračun? Još ako k tome znamo da između 30 do 50% zaposlenih u državnim i javnim službama tih općina i gradova dolazi iz drugih gradova i sredina na primjer općinu, odnosno grad Glinu, dobar dio zaposlenih dolazi iz Siska. Isto tako kao što znamo da u grad Knin, dobar dio zaposlenih dolazi iz Šibenika. Prema tome, oni svoje porezovne obveze ispunjavaju u drugom gradu, a nerijetko i u drugoj županiji. i ukoliko je doista takvo stanje kao što se čini da jeste, onda bez adekvatne podrške države, te općine ne mogu ispuniti ono što moraju ispuniti. A nije u pitanju samo to, da općinski činovnici dobiju plaću, nego ono što je zapravo državni interes, a to je da tamo funkcionira vlast. Da vlast bude na usluzi, na raspolaganju onima koji tamo žive. Da im javne službe, da im javna administracija, da im javna uprava bude raspoloživa i pri ruci. Da im policija, da im javna administracija, da im školstvo, da im komunalije mogu naprosto biti pri ruci. Možete zamisliti situaciju u kojoj općina Plaški na osnovi ovoga proračuna koji je na snazi i na osnovi rebalansa proračuna od države dobiva 136 tisuća kuna. A iz vlastitih prihoda sasvim je sigurno ne može osigurati sredstva da bi mogla funkcionirati. Tamo žive dvije vrlo respektabilne zajednice čije odnose treba srediti povratnici Srbi, mahom doseljenici Hrvati iz Bosne i Hercegovine, bez valjane efikasne vlasti koja bi s jedne strane izražavala interese jedinice lokalne samouprave, a s druge strane reprezentirala državu i državnu politiku, sasvim je sigurno da ona ne može funkcionirati kako valja. I zbog toga mi se čini gospodine ministre, da uz vaš napor da napravite rebalans tako da se zadovolje opravdani zahtjevi tih jedinica lokalne samouprave, čini mi se da neće biti taj napor dovoljan da već se sad zapravo pokazuje da nije dovoljan, nego da će trebati iznaći neki drugi način. U protivnom i politika Vlade i naša politika će se pokazati samo kao obećanje ali ne spremnosti na izvršenje. Da to područje doista smatramo područjem od državnoga interesa kao što je premijer kazao. A kad kažemo područje od državnog interesa, onda zapravo mislimo da tamo država funkcionira kako valja s jedne strane, i s druge strane da učinimo da te lokalne vlasti mogu postati subjekt razvoja na tom području. Ako mi nećemo lokalne vlasti osposobiti da funkcioniraju kao subjekti programa razvoja na tom području, onda ne znam koga ćemo. Na području općine Gvozd ili Vrginmost ima nekoliko privrednih subjekata koji su devastirani. Vlasnički odnosi su prilično nejasni. A poslovanje još nejasnije. Ako mi lokalne vlasti nećemo osposobiti da mogu imati veći nadzor, bolji uvid i boju efikasnost u tome kako da sa državom stvore pretpostavke da to funkcionira, onda ne znam kako ćemo. Kako ćemo spriječiti mešetarenje? Kako ćemo spriječiti nejasne vlasničke odnose? Pokušaje da se još se jedanputa sa računa države pokupe novci da bi se zapravo nikad ne bi završili tamo, kao što se inače događa. Prema tome, ja bih apelirao s ove govornice, ne samo na ministra, nego na sve kolegice i kolege da doista ta područja koja i zbog doseljenika i zbog povratnika zavrijeđuju tretman područja od posebne državne skrbi, ako to nije bilo učinjeno u dovoljnoj mjeri ovim rebalansom, a nije, da se to učini na drugi način, a to je da se iz sredstava državnih rezervi Vlada pokuša vidjeti na koji način da pomogne tim jedinicama da mogu funkcionirati. I ako mi dozvolite gospodine ministre ono o čemu je govorio kolega zastupnik Radoš u vezi sa znanošću. Znanost i školstvo su sa ovim rebalansom uskraćeni za 40 milijuna kuna. Kao nastavnik na sveučilištu dužan sam kazati, da ako je trebalo negdje štedjeti, onda znanost i školstvo nisu trebali biti među prioritetima štednje. Štedjeti na znanstvenim novacima, ja dolazim sa odsjeka na kojem više od polovice profesora nema znanstvene novake. Filozofskog fakultata u Zagrebu. Štedjeti na bibliotekama osnovnih škola u okolnostima kad znamo da imamo produkciju knjige kakvu imamo, ali da imamo i problem kako da povećamo kvalitetu školstva posebno osnovno školskoga, mislim da nije racionalno. I trebalo bi, ako je moguće gospodine ministre, vidjeti kako da se taj momenat korigira. Ukoliko bismo korigirali taj momenat oko znanosti i oko školstva, posebno u pogledu znanstvenih novaka, posebno u pogledu snabdjevanja biblioteka osnovnih, odnosno srednjih škola, gdje se ne radi o milijardama kuna, nego se radi o mnogo manjim iznosima, ali koje mogu sami po sebi u budućnosti zajamčiti ono što ovoj državi treba, a to je svježa, nova snaga ljudi koji znaju, koji možda nisu opterećeni svim onim s čim smo opterećeni mi ili stariji od nas i zbog toga mi se čini da ako je moguće da se još jedanputa razmisli i razmotri ove odluke odnosno prijedloge oko rebalansa da se tu izvrši korekcija jednako tako kao i u pogledu pitanja ovih općina na području od posebne državne skrbi. Hvala vam, gospođo potpredsjednice.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Nemamo više prijavljenih u ime klubova. Možemo na pojedinačnu raspravu. Prvi je prijavljen kolega zastupnik Nenad Stazić. Izvolite!
Poštovana potpredsjednice doma, uvaženi gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici! Pet je jamstava upisano na jamstvenoj kartici doktora Sanadera. Hrvatskoj jamčim, piše pompozno doktor Sanader, prvo smanjenje poreza, drugo gospodarski rast, treće rast zaposlenosti, četvrto rast standarda i peto članstvo u Europskoj uniji. Četiri od ovih jamstava su iz sfere ekonomske politike, jedno iz sfere vanjske politike. No, proračun neke zemlje je kruna svih politika, i unutarnje i vanjske a poglavito dakako ekonomske politike. Pa krenimo onda redom. Jamstvo prvo smanjenje poreza. PDV unatoč obećanju nije smanjen, ostao je 22% i takav će ostati najvjerojatnije do kraja mandata ove Vlade. 15. srpnja stupaju na snagu nove trošarine za cigarete i za automobile. Znači, ne smanjuju se porezi kao što to piše u prvome jamstvu nego se porezi povećavaju. U konačnici građani imaju manje a ministar Šuker u državnoj blagajni više. Jamstvo drugo, uz to se još najavljuje i ukidanje poreznih olakšica, to je ono rasterećenje koje građani neposredno osjećaju jer kad dobiju obračun po godišnjoj prijavi poreza tada dobiju i povrat sredstva po tim olakšicama. Najavljuje im se to ukinuti. Jamstvo drugo, gospodarski rast. Ministar Šuker predviđa gospodarski rast od 3,7%, stručnjaci kažu 3,5%. No, prošle godine taj je rast gospodarski bio 4,3% a 2002. 5,2%. Ministar Šuker se hvali pozitivnim pokazateljima ali pogledajmo i te pokazatelje. Industrijska proizvodnja rasla je po ministru Šukeru 4,1%, statistika kaže 3,2% ali prošle godine ona je rasla po stopi od 6,3%. Građevinski radovi do svibnja rast je bio 10,1% ali u istom razdoblju prošle godine bio je dva puta veći 21,2%. Trgovina na malo također bilježi dvostruko manje rasta. Strane investicije, prvo tromjesječje ove godine 247 milijuna dolara, prošle godine u prvom tromjesječju tri puta više 667 milijuna dolara. Gospodarski je rast dakle usporen a ni rebalans ovoga proračuna koji danas raspravljamo ne nudi optimizam jer ne nudi nikakav novi zamah. Na početku mandata premijer Sanader kaže ulagat ćemo u znanost i tehnologiju. A što novi rebalans nudi? 18 milijuna kuna manje za znanstveno-istraživačku djelatnost, 3,1 milijuna kuna manje za ulaganje u računalne programe, obrazovanju je dakle uzeto više od 22 milijuna kuna. Jamstvo treće, rast zaposlenosti. Broj nezaposlenih se smanjuje, to je točno u prvoj polovici ove godine za 24 tisuće, ne 30 kao što to kaže ministar Šuker ali za 24 tisuće. Gdje je smanjena nezaposlenost? Istarska županija, Dubrovačka, Šibenska, Zadarska, u samo zadnjih mjesec dana 10 tisuća ljudi je našlo posao u hotelima, restoranima i trgovinama na moru. Znači, imamo sezonsko zapošljavanje. Dobro je svako zapošljavanje pa i sezonsko ali pravi pokazatelji pada nezaposlenosti vidjet će se tek na kraju godine. Jamstvo četvrto, rast standarda. Moglo bi se reći da ali ne svih građana, samo nekih gledajući ovaj rebalans proračuna. On predviđa više za socijalu. 50 milijuna kuna za invalidske i obiteljske mirovine branitelja, 10 milijuna kuna za porodiljni dopust, 64 milijuna kuna za ostale socijalne naknade i čak 112 milijuna kuna za plaće korisnika proračuna, znači za birokraciju. Ali, uzeti novce iz budžeta i dati u socijalu znači uzeti novac iz budžeta koji treba razvoju. Svako povećanje proizvodnje i gospodarskog razvoja je zdrava osnova i možda jedina zdrava osnova za rast standarda. Ukoliko se rast standarda zasniva na povećanju poreza i trošenju proračunskih prihoda za socijalna ulaganja onda je to najkraći put u propast. Ministre Šuker, vi to jako dobro znate. Prihodi proračuna znači bilježe porast, no ne temeljem rasta gospodarstva jer to pokazatelji s početka moje rasprave na to jasno ukazuju nego otimanjem od gospodarstva. Uzima se 300 milijuna eura od dobiti HT-a. Zanimljivo je, to je trogodišnja dobit koja se sada ministre Šuker bilježi kao prihod proračuna. Stvorena je i prošle godine i pretprošle godine tada po onom principu kako vi bilježite nastale obaveze. Tada je trebalo i nju bilježiti kao dobit u tim godinama. Znači, rastu prihodi i to rastu povećanjem poreza, povećanjem nameta i uzimanjem novaca od gospodarstva. Rastu i rashodi uglavnom na stavkama potrošnje. Za vođenje dobre makro-ekonomske politike potrebne su bar tri stvari. Potrebno je imati ekonomskog stratega, potrebno je imati tim stručnjaka, potrebno je imati dobar gospodarski program. Što mi imamo? Ekonomski strateg, državni tajnik za strategiju razvitka gospodin Ante Babić koji se povukao pred MMF-om koji je predlagao smanjenje PDV-a ali je onda na inzistiranje MMF-a strateg morao odustati od svoje strategije skupa sa Vladom i gdje se jasno pokazalo da MMF ovdje odlučuje umjesto ministara. Stručni tim podpredsjednik Vlade zadužen za gospodarstvo gospodin Hebrang na čelu tima i još ministri Vukelić i Šuker. Gospodarski program njega još nismo vidjeli, njega još nema pa je o njemu teško govoriti, zapravo nemoguće govoriti o nećem čega nema. Hvala.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Imamo ispravke netočnih navoda. Prvo je kolega zastupnik Emil Tomljanović, izvolite kolega.
Poštovana gospođo potpredsjednice, ispravio bih samo jedan netočan navod uvaženog kolege Stazića koji je kazao da unatoć nekim pozitivnim pokazateljima odnosno prihodima proračuna koji se ne temelje na rastu gospodarstva, to je netočan navod. Svi trendovi u prvoj polovici ove godine upućuju na oporavak gospodarske aktivnosti, dakle, gospodarstva koji je bio usporen u drugoj polovici 2003. godine a sada su očekivanja o realnom rastu bruto domaćeg proizvoda čak povećana na 3,7%. Hvala.
Hvala lijepo kolega. Sljedeći je zastupnik Krunoslav Markovinović, izvolite.
Hvala vam gospođo potpredsjednice. Naime, kolega Stazić, čisto paušalno opet govori, ja ispravljam da je pao rast društvenog proizvoda ili kako velik, rast je usporen, evo, usporen je rast, gospodarski. Ja to malo konkretnije gledam, za razliku od njegovih ... [[Govornik se ne razumije.]] naime, vodim brigu, stvarno i pratim što se događa sa gotovo 8 stotina firmi na mojoj općini i mogu vam reći da je razvoj vrlo značajan, dogradnja, izgradnja, širenje pogona, zapošljavanje ljudi, nema radnika, nažalost. Osim ovih vaših koje vi izmišljate nezaposleni.
Hvala lijepo kolega. Povreda Poslovnika, izvolite poštovani kolega Staziću.
Gospođo potpredsjednice osjećam se uvrijeđenim izrazom da govorim paušalno jer je 3,7 još uvijek manje od 4,6, prema tome to nisu paušalne ocjene, to su naprosto brojke, treba znati da je 3,7 manje od 4,6. Samo toliko.
Oprostite kolega zastupniče ali vaše teze bi se mogle nači u nekom članku Poslovnika koji ste dužni spomenuti na početku kada se javite za povredu. A kako vi Poslovnik jako dobro znate žao mi je što niste primjenili to znanje. Neću ga opomenuti ovaj puta, ja se nadam da je ovo dovoljno. Idemo dalje sa raspravom. Zastupnik Zvonimir Mršić, izvolite.
Poštovana potpredsjednice, cijenjeni ministre, kolegice i kolege. Evo niti danas nismo dobili prorčaun kakav moraju imati sve jedinice lokalne, lokalne, regionalne, područne samouprave. Naime, i najmanja općina mora napraviti proračun sa proekcijama od 3 godine, ja sam o tome govorio i prilikom donošenja proračuna. Tada smo možda mogli razumjeti da to nije bilo vremena, pa se nije bilo podataka. Ali na ovom rebalansu doista mislim da je trebalo napraviti proekcije proračuna za naredne tri godine i trebalo je napraviti, država je trebala učiniti ono što traži od svake jedinice lokalne samouprave a to je da se naprave i programi koji su prateći i sastavni dijelovi prorčauna jedinica lokalne samouprave. I ponovo ono što revizija, što upravni nadzor, što ministarstvo financija traži od najmanje općine, to, tu obavezu ministarstvo nije spremno preuzeti na sebe. Ono što nismo jedanako tako dobili osim što u medijima možemo pročitati to su makroekonomske proekcije u mandatu ove Vlade, pa ću ja koristiti podatke iz novina, ne znam da li su u potpunosti točne ali možda mogu ilustrirati neke stvari koje će se u budućnosti, u budućnosti događati. Ono što je činjenica, jest, smanjivati će se deficit proračuna, ili deficit opće države, ali rasti će inozemni dug. Rasti će inozemni dug u odnosu na bruto društveni proizvod, i ono što je posebno važno, a to bi možda bilo dobro da građani znaju, rasti će inozemni dug u američkim dolarima. Inozemni dug u američkim dolarima, 23. studenog, prošle godine je bio negdje na razini 19, 20 milijardi dolara. A 2007. godine, 23. studenoga ako tada budu izbori, trebao bi prema projekcijama Ministarstva financija biti 31. milijardu američkih dolara. Dakle, inozemni dug će u mandatu ove Vlade narasti za 9 do 12 milijardi dolara zavisi o tome s kojom brojkom ćemo se složiti i koju brojku ćemo licitirati da je bila 23 siječnja. I to treba reći. Dakle, to treba građanima reći da će 2007. inozemni dug Hrvatske biti 31 milijardu dolara prema podacima iz novina, prema projekciji makroekonomske politike Republike Hrvatske. Malo me brine ovaj rebalans proračuna jer nisam razumio, ja inače radim te lokalne proračune pa onda unutra znam da bi trebale biti točne brojke, ali brine me primjerice da neke stavke su već sada izvršene iznad 100%, neke 130% a da se u planu proračuna za, dakle, u rebalansu predviđaju na onome što su bile prije izvršenja, dakle, na 100%. Pa tako imate primjerice poticanje programa javnih potreba, odnosno Hrvatski olimpijski odbor realizirano, planirano 30 milijuna, realizirano 33, novi plan 30 milijuna. Poticanje Hrvatske zajednice tehničke kulture, plan 6 milijuna 200 ostvareno 7 milijuna i 200, novi plan 6 milijuna i 200. Javni međumjesni prijevoz, to je osnovno školstvo, plan 6, 200, u prvih 6 mjeseci, novi plan 6, 200. Dakle, postavlja se pitanje što će se raditi u drugih 6 mjeseci posebno primjerice što će se raditi u međumjesnom prijevozu u osnovnom školstvu koje je realizirano u prvom polugodištu u ukupnom iznosu od 100%. I ok. ajmo to reći da je bio neki previd. Međutim, ono što brine je su stavke koje uopće nisu potrošene u prvih 6 mjeseci a planirane su i planirane su nekim velikim iznosima. Primjerice, nije realizirana niti kuna na poziciji učenja drugog stranog jezika a stavka je 15 milijuna kuna. Nisam siguran da u 4 mjeseca od 9 do, u tri mjeseca, od 9. do 12. možemo potrošiti taj novac. Zašto to nije realizirano? Nije realizirana stavka učenja talijanskog jezika 7 milijuna i 600. I tako dalje i tako dalje. Ono što posebno zabrinjava su stavke u Ministarstvu gospodarstva, stavke koje bi trebale označiti poticanje poduzetništva nisu utrošene niti kuna. Dakle, za poduzetničke zone, za poduzetničke centre, za poduzetniče inkubatore, za kreditiranje mladih, za kreditiranje žena, za subvencioniranje kamata poduzetnika, realizacija u prvih 6 mjeseci je nula. Još do dana današnjega nije raspisan natječaj za poduzetničke zone, što znači da neće očito početi realizacija niti do 9, niti do 9 mjeseca. I postavlja se pitanje kada će i ti manji iznosi koji su predviđeni u proračunu se uopće uspjeti realizirati ove godine. I ja apeliram na ministra financija da ubrza taj postupak i da pogura malo ministra gospodarstva da konačno natječaj za zone, inkubatori ugledaju svjetlo dana kako bi jedinice lokalne samouprave imale dovoljno vremena pripremiti projekte i kako bi mogle se javiti na natječaj, dobiti ta sredstva i utrošiti ta sredstva do kraja godine. Jer desiti će se da će jedinica lokalne samouprave dobiti sredstva u 12. mjesecu kada u poduzetničkoj zoni možete samo čistiti snijeg, ne možete baš graditi komunalnu infrastrukturu u 12. mjesecu. Nešto oko ovih statističkih brojaka. Svi se tu zaklinjemo 30 tisuća manje je ljudi na Zavodu za zapošljavanje. I to je točno, to je točno, 30 tisuća ljudi je manje na zavodu za zapošljavanje, ali nitko ne govori koliko od tih ljudi radi. Kada je bivša Vlada govorila da je broj nezaposlenih smanjen sa 420 tisuća na 300 tisuća onda je tadađnja oporba to žestoko napadala jer je govorila da su to administrativne mjere. Prema tome nemojmo brkati babe i žabe i govoriti o tome da ako je 30 tisuća ljudi manje na Zavodu za zapošljavanje da su svi oni nezaposleni, da su svi oni zaposleni. Da je tomu tako onda bi se povećala i stavka prihod od poreza na dohodak. Ako je doista točno ovaj gospodarski rast koji je, koji je rečen da je u prvih 6 mjeseci onda je jednako tako na prihodovnoj strani vjerojatno pojačana gospodarska aktivnost stvara i veće poreze pa bi trebali i s te osnove biti veći porezni, porezni prihodi. Ali ja ću biti, ja ću se malo našaliti znate oko ovoga kaj je kolega rekao da u Svetoj Nedelji se sve živo gradi sad u ovih 6 mjeseci. Čudi me kako su uspjeli u tih par mjeseci tih 27 dozvola ishoditi koje inače ministar Hebrang govori da treba napraviti da bi se započela neka poduzetnička aktivnost a znamo da nisu proradili “one, one stop shop agencija” ali dobro. Ne može se preko noći otvoriti radno mjesto. Za radno mjesto treba puno, puno više vremena da se otvori i nije čak niti važno tko je za to toliko zaslužan, važno je da se radno mjesto otvori i bilo bi mi drago kad bi doista bilo svih ovih 30 tisuća sa Zavoda za zapošljavanje da nisu više negdje drugdje nego da su na svojim radnim mjestima, da primaju plaću, da plaćaju poreze i da plaćaju svoje obaveze prema lokalnoj zajednici i da mogu osigurati kvalitetan život za sebe i za svoje, za svoju obitelj. Još nešto oko prihoda. Kolegica Lelić je pri raspravi o, o trošarinama na cigarete mene uvjerila, to je bilo teško, ali uvjerila me da porast trošarina na duhanske proizvode u Europskoj uniji smanjuje potrošnju cigareta za 6 do 8% koliko ja znam. Prema tome, prema njezinoj tezi bit ćemo sretni ako ostvarimo nivo trošarina na duhanske proizvode onakav kakav smo imali izvorno u proračunu, a ne što sad Ministarstvo predviđa povećanje ovoga. I ja doista očekujem od vas da vi amandman uputite Ministarstvu financija gdje ćete se založiti za svoju tezu koju ste onako uvjerljivo branili na Zakonu o trošarinama od duhanskih, duhanskih prerađevina jel’? Ono što mene brine i tu se vjerojatno ministar i ja nećemo složiti to je, žao mi je što je promijenio tezu od trenutka kad je bio gradonačelnik sada u, u, ulozi ministra, a to je da doista najlošije prolazi lokalna samouprava. Činjenica je da se nije mogla zaduživati, činjenica da je rebalansom Proračuna na kraju prošle godine stekla se mogućnost na nekih mislim 350 milijuna ukupnog, ukupno mogućih danih odobrenja i činjenica da ove godine je bilo projecirano nekih, nešto manje od 480 milijuna koliko, koliko mislim da je bilo rečeno. I sada umjesto da omogućimo jedinicama lokalne samouprave razvoj da to minimalno s tih, tih 3% se mogu zadužiti i financirati svoje lokalne projekte mi im to sad krešemo za 33%. Mislim da nije pravedno prema jedinicama lokalne samouprave posebice stoga što je do sad već dano jamstvo za Zadar 140, za Rijeku 60, ostalo je 75 milijuna. Ne znam kako će Vlada tih 75 milijuna podijeliti na 19 zahtjeva o kojima je ministar govorio. Mislim da nije korektno. Ono što još na kraju želim reći to je da u Proračunu sam govorio da je Koprivnica i moja županija da su zaboravljeni greškom, vjerojatno je tada bilo 2 puta Koprivnica napisana. Sada je jedanput Koprivnica prekrižena i Koprivnica se, a Koprivnica i Koprivničko-Križevačka županija proizvodi godišnje preko 2 milijarde poreza, doprinosa i trošarina i jedna stavka je prekrižena. Koprivnica se u ovom Državnom proračunu spominje samo jedanput i to za biološki pročistač od milijun kuna. Čak je i Centar za socijalnu skrb prekrižen i neće se raditi jednako kao što je prekriženo i 300 tisuća kuna za Centar za socijalni skrb u Križevcima. Mislim da je to maćehinski odnos Vlade prema Koprivnici i prema Koprivničko-Križevačkoj županiji koja tako izdašno i tako revnosno puni Državni proračun.
Kolega, vrijeme.
Da, da. Pa dok prestane žmirkati, ne?
Pogledajte.
I da ne govorim o tome da me tu državni tajnik za školstvo uvjeravao da je nemoguće ugraditi nove sportske i školske objekte u Proračun, a sada imamo novu dvoranu u Valpovu koja će se graditi, ali nije ušla gimnazija u Koprivnici gdje 85 razrednih odjeljenja pohađa nastavu u 23 učionice. Mi govorimo doista o jednom nepravednom i potpuno pogrešnom
Kolega svjetlo prestaje treperiti kad vi završite raspravu.
potpuno pogrešnom, potpuno pogrešnom odnosu prema Koprivnici gdje se ... /Govornik je isključen/ ... standarde koji bi trebali imati građani Koprivnice koji tako izdašno pune Državni proračun. Vidim kolega, hvala.
Hvala lijepo. Ja, ja se nadam da će ostali kolege i kolegice poštivati vrijeme. Sljedeći je na redu zastupnik Ivo Lončar. Oprostite? Gospodin ministar ima potrebu, oprostite, kolega zastupniče.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Čisto radi hrvatske javnosti opet je izišao nekakav, ja ne mogu uključivati i isključivati mikrofon. Dakle čisto radi hrvatske javnosti opet smo počeli izmišljati podatke. Vanjski dug Republike Hrvatske na kraju prošle godine je bio 24 milijarde dolara. U projekciji je da bi 2007. ako se neke stvari ne promjene trebao biti 31 milijardu. To je povećanje za 4 godine 7 milijardi dolara međutim zaboravili ste da je vanjski dug samo u 2003. narastao za 8 i pol milijardi dolara. Međutim isto tako što se tiče patetike prema jedinicama lokalne samouprave, isto tako jedinice lokalne samouprave su 2003. godine imale sve ove projekte pa nisu dobile mogućnost za zaduživanje nego tek na kraju, a ja sam rekao u čemu je problem. Problem je što po prvi puta u konsolidiranoj bilanci se prikazuje deficit jedinica lokalne samouprave. Deficit jedinica lokalne samouprave je u ovom trenutku negdje oko 600 milijuna kuna, 600 milijuna kuna. I ono što neće nitko reći i priznati je, a da se s ovim Proračunom smanjuje deficit države za 614 milijuna kuna i da se smanjuje zaduživanje države za 440 milijuna kuna. Dakle to je podatak koji ne treba prikazati. Druga stvar želio bih reći nije dobro kad podaci koje objavi Državni zavod za statistikuk kad se izmišljaju i kad se ne čitaju onako kakvi jesu. To su podaci takvi kakvi jesu. To kako će politički netko ocjenjivati stvar je procjene političke što u kojem trenutku netko smatra da treba nešto reći. Interesantno da vas sad jako smatra, ovo sezonsko, smeta sezonsko zapošljavanje međutim protekle tri godine to je bio izvanredan gospodarski uspjeh jedne gospodarske politike. Hrvatska, ja ako se ne varam kao predlagatelj mogu se osvrnuti na nekoliko rasprava, ne samo na jednu. Je li tako gospođo potpredsjednice pa prema tome, dakle što se tiče zaposlenosti, nezaposlenosti nju možemo gledati i ako hoćemo uspoređivati podatke onda moramo koristiti istu metodologiju, moramo koristiti iste kriterije i dok god hrvatske, Hrvatska bude se oslanjala, ja se nadam da će to biti jako, jako dugo, na turizam onda normalna stvar da će sezonsko zapošljavanje što se tiče turizma i poljoprivrede uvijek imati svoj utjecaj na makroekonomske pokazatelje no vrlo interesantno je ono sve što nije dobro to je odraz ove vlasti, a ono sve što je dobro to je refleks politike gospodarske i bivše. Pa tako recimo se pokušala plasirati teza da u ovoj državi vlada nelikvidnost, nesolventnost, neplaćanja i to je posljedica HDZ-ove politike, a kad se pojave određeni makroekonomski pokazatelji koji su dobri to je rezultat Račanove politike. Pa ako je nelikvidnost posljedica HDZ-ove onda su i određeni makroekonomski pokazatelji isto posljedica toga. Nelikvidnosti, a isto tako kad govorimo o nelikvidnosti onda se neće priznati poslovi koji nisu plaćeni iz proteklih godina. Neće se priznati zašto HŽe diže 31.12.nekakav kredit od 100 i još nešto miliona kuna da pokrije neplaćene poslvoe iz 2003. godine. Nećemo govoriti o neurednosti državnih financija, nećemo govoriti o tome kome je bilo u interesu da 4 godine ne saživi državna riznica. Kome je to u interesu u ovoj državi. SVima osima onma koji ne žele javne i transparetne financije. Međutim državna rizica definitivno saživljava sa ovom Vladom.
Hvala lijepa gospodine ministre. Imamo ispravke netočnnih navoda koje seam previdjela. To je kolega zastpunik Tomljanović pa kolegica Fuček, izvolite.
Dobro s obzirom da sam se javio kasnije ,htio sam ispraviti od uvaženog kolege Mršića navod vezano za zapošljavanje koji je dakle koji je bio …Dakle nitko nij etvrdio da se od 30 tisuća ljudi koji su skinuti sa zavoda za zapošljavanje da je svako od tih zakljičio ugvoor o radu, realnom i stvarnom. Nego se radi o jedom statističkom načinu praćanja toga kao što je bilo i u prethodnim, odnosno prethodnim vremenskim razdoboljima kada je bila i druga vlada dakle koalcijska vlada. Ali su pozitivni trendovi sasvim sigurno iskazani u ovom iskazani su u odnosu na kraj mjesca svibnja ove godine.
Hvala lijepa. MOlim vas kolega Mršića ne dobacujte iz klupe. Sljedeća je kolegica Katarina Fuček izvlolite.
Gospođo potpredsjednice, kolega Mršić je vrlo netočno i vrlo tendenciozno prikazao inozemni dug. Evo točnih podatka uz prvi kvartal ov godine. Na kraju pravoga tromjesečja ove godine ukupni inozemni dug Hrvatske znači iznosi je 24,2 milijarde dolara. Što čini 74% procjenjenog bruto društvnog proizvoda. Za ovu godinu. Ali ono št oje bitno da je povećan tek za 1,2 a što je rezultat i isključivo povećanja inozemnog duga poslovnih banaka u odnosu na protekli mjesec dok se kod ostalih sektora bilježi mjesečni pad. To su točni podaci i ako ih želimo znači iznositi onda ih je možemo niti krivo interpretirati. Jer oni su zapravo pokazatelj kretanja i makro ekonomske politike i okruženja u kojem se donosi ovaj proračun. Hvala.
Hvala lijepa kolegice. Bio je jedan ispravak netočnog navoda na izlaganje ministra. Kolega STazić izvolite.
nije točno kao št otvrdi ministar da bilo kome smeta sezonsko zapošljavanje. Upravo suprotno sam rekao svako zapošljavanje je dobro pa i sezonsko. Međutim ne treba brkati, sezonsko zapošljaavnje od onoga trajnije prirode. I pravu stopu nezapolsnosti, što se tiče trajnog zaposlenja vidjet ćemo tek u 10 i ili 11 mjesecu.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Idemo dalje. Zastupnik Ivo Lončar izvolite kolega zastupniče konačno ste na redu.
Hvala. Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, gospođe i gospodo. Moram odmah na početku reći da sam pomalo iznenađen ovakvim prijedlogom izmjena i dopuna državnog proračuna. Iznenađen sam ponajprije zbog poljoprivrede o njoj ću govoriti kao što obično i govorim. Činjenica je ste daje hrvatska država i hrvatsko gospodarstvo u iznimno teškom stanju, ali jedonstavno ne mogu shvatiti i moram reći da sam neugodno iznenađen da su smanjenja sredstva za poljoprivredu. Bez obzira što se tu radi o minimalnim novcima ali u toj gospodarskoj grani ne treba smanjivati sredstva nego sredstva tamo treba čim više povećavati. Ja ću sada nešto reći vjerojatno ću nakon toga navući bijes na sebe ali dajem sebi za pravo da se nešto malo razumijem u ovu gospodarsku granu. Ja kadabih bio u prilici ja bih u iduće tri godine iznimno povećavao sredstva u poljoprivredi. Čak bi bio spreman i neke temeljne investicije koje s sada rade u Hrvatskoj staviti jedno vrijeme po strani a novac stavljati u poljoprivedu, jer poljopriveda bi nama trebam abiti uz to što je temeljna gospodarska grana i na neki način gospodarska grana koja bi mogla biti i jedan orijentir u gospodarstvu. Mi vrlo dobro uznademo da se poljoprivreda u Hrvatskoj više od 60 godina sustavno uništava, ali ono što je doživjela u proteklih 13 ,14 goduna od kada imamo svoju državu to je doista nevjerojatno. A stanje i ono što je hrvatseka poljoprivreda prošla u protekle 4 godine to je više nego tragično. EV oja mogu samo i reći i neke brojke i upravo zato sam počeo sa konstatacijom da sam neugodno iznenađen zašto su smanjena sredstva z poljoprivredi. U protekle 4 godine u Hrvatsku je uvezeno hrane za 31 milijardu kuna. Istodobno je na ime poticaja ubačeno 9 milijardi kuna i na sanaciju kombinata otišlo je 6 milijardi kuna. A stanje danas imamo takvo kakvo imamo, rast uvoz i dalje raste. I u ovome t renutku dva velika zla za hrvatski agrara je nepotreban i nekontrtoliran uvoz hrane i kombinati. A jedino kako to sve možemo riješavati to jedino možemo rješavati na taj način da imamo jedan suptilniji odnos prema poljoprivredi. Činjenica jeste i to ekonomisti znaju a i mi koji eto kako bi se ono reklo ampasan to pratimo, da ni jedno gospodarstvo svijeta i ni jedna država u svijetu nije stsabilizirala svoj ekonomski sustav dok nije riješila poljoprifvedu. Svugdje u razvijenim zemljama svijeta poljoprivreda je temeljna gospodarska grana. I onaj tko to ne razumije onda on ne može ni razumjeti tu gospodarsku granu. Ma molim vas lijepo, danas znademo u svijetu kakav je trend zahranom. Hrana je svugdje u svijetu monopol. JHrane ne oružje. Pa hvala dragom Bogu metaforički govoreći Hrvatska ima i te kako puno tako oružja alil na žalost mi nikako da se kako bi narod rekao, dozovemo pameti i da počnemo gledati na tu poljoprivredu onako kako bi s etrebalo gledati. Bez obzira na bilo koji politički svjetonadzor od svih nas koji smo danas na ovaj ili onaj način u politici nama je svima cilj eurospka unija. Ali možemo mi sa ovakvom poljoprrivredom u ovakom gospodarskom stanju ići u Europsku uniju. Na žalost ne možemo. Evo i ono u početku pozitivno što se je napravilo znademo preko poticaja i subvencija pa evo malo se promjenila i struktura počćelo se više ulagati u profitabilne kulture. Ne idemo više primjerice u žitarice kako što smo išli od sada. Ako mi ne počnemo povećavati i to odmah i sada novac za poljoprivredu proizvodnju, čak i ove dobre stvari koje su enapravile u proteklih 5, 6 mjeseci doći će u pitanje. Napokon ja mislim da bi u Hrvatskoj bez obzira na politički svjetonadzor trebalo shvatiti da je poljoprivreda političko a ne ekonomsko pitanje. Poljoprsiveda je svugdje u svijetu trošak i prema njoj se tako treba odnositi. A u našim uvjetima posebno. Jer davno je hrvatska agronomska znanost i sturka izračunala da u Hrvatskoj se može proizvesti hrane za više od 20 milijuna ljudi. A mi som danas Hrvati najveći uvoznici hrane u Europi u odnosu na broj stanovnika. I to je više nego žalosno. Zatim mi i s druge strane s obzirom da imademo demografski prirast u Hrvatskoj takav kakav imamo, kod nas poljopriveda nije samo političko i ekonomsko nego bi ona trebala ponajprije biti i socijalno i nacionalno pitanje. I jedino na taj način mi možemo valorizirati tiu gospodarsku granu. Malo prije sam rekao kolike su naše gospodarske mogućnosti zatim tu je jedan golemi znastveno stručni potencijal koji doista treba uključiti u ovu gospodarsku granu. Mi imamo nevjerojatne uvjete u ekološkoj poljoprivedi, danas u svijetu je iznimna potraga za hranom a napose za eko hranom. Svugdje u svijetu gdje imadet na nekoj hrani eko markicu ona vam je 10 puta skuplja u odnosu na onu hranu koja se konvencijalno proizvodi. Evo ja ću vam samo reći jedan primjer Nizozemske. Nizozemska je gotovo dva i pol puta manja od Hrvatske. Nizozemska ima negdje 39 tisuća četvornih kilometara, a Hrvatska s morem ima gotovo 90 tisuća četvornih kilometara. Molim vas lijepo ovo su podaci za protekle tri godine za svaku godinu. Ta Nizozemska koja je gotovo dva i pol puta manja od Hrvatske i uvjeravam vas jer sam gore bio nekoliko puta, da su njihove prirodne mogućnosti za proizvodnju hrane bar pet puta lošije nego naše, ali oni svake godine u svom bruto prihodu imaju od poljoprivrede 60 milijardi dolara. 60 milijardi dorala. Oni su doveli do savršenstva proizvodnju sjemena. Mi tu također možemo biti njima konkurencija, čak uvjeravam vas da bi mogli i preteći ih. U proizvodnji cvijeća, da ne govorim u povrtlarskoj proizvodnji, u voćarskoj proizvodnji i u posljednje doba strahovito puno forsiraju ekološku poljoprivredu. Vidite danas je Hrvatska kada gledamo ekološki, čista kao novorođenče, a vi u toj istoj Nizozemskoj na otvorenoj imadete 27 kilograma rezidua, dakle onoga što se rastvori nakon kemikalija, čisti otrov, a u plasteničkoj, stakleničkoj proizvodnji 127 kilograma prema FAO-u dopušteno je 6. A znate li koliki je u Hrvatskoj prosjek? Ispod dva kilograma. I napokon o tome treba netko voditi računa. Zatim Hrvatska za razliku od bilo koje druge europske zemlje može proizvesti sve što joj treba i naravno još i više u strukturi poljoprivredne proizvodnje, dakle samo ne tropsko i suptropsko voće. Dakle više od 90%, to ni jedna država u Europi ne može napraviti i zato treba na poljoprivredu gledati drukčijim očima. Još nešto. U Hrvatskoj je 2 milijuna ljudi na ovaj ili onaj način vezano uz poljoprivrednu proizvodnju i onaj tko to shvati taj će u idućih 20 godina, onaj tko shvati hrvatsko selo i seljaštvo vladati Hrvatskom jer napokon se mora shvatiti da ni jedna socijalna skupina hrvatskoga društva nije toliko pljačkana i opljačkana kao seljaci i napokon treba toj gospodarskoj grani i svima onima koji u njoj sudjeluju vratiti dostojanstvo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Sljedeća je na redu zastupnica Željka Antunović. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Kao razlozi za izmjene i dopune državnog proračuna u materijalima koje smo dobili navode se nastavak procesa fiskalnog prilagođavanja i eliminiranja kvazi fiskalnih operacija. Također kao razlog za izmjene i dopune državnog proračuna navode se povećanja nekih izdataka koji od prvog do zadnjeg spadaju u kategoriju javne potrošnje. Ja ću pokušati dati svoj doprinos ovoj raspravi, ali dati doprinos što manjem utrošku vremena jer je velik broj prijavljenih za ovu raspravu, a očekuje se od svih nas ovdje da donesemo još neke važne zakone, a sve u jednom neprimjereno kratkom roku i po ubrzanom postupku pa neću ponavljati ono što je ovdje već rečeno nedavno, tamo negdje u 3. mjesecu kada se donosio proračun, kada smo o tom proračunu raspravljali, kad smo vrlo dobro namjerno iako dočekani na nož, upozoravali na neke njegove nedostatke i posljedice koje će iz toga proizaći. Tad smo govorili, gospodo ako budete inzistirali na ovakvom proračunu bit će rebalans, a vi ste tada govorili nema šanse mi ćemo se svesti u ove okvire, smanjit će se potrošnja, smanjit će se nepotrebni rashodi, neće biti rebalansa. Međutim evo pokazuje se danas, rebalans je tu, mi smo bili u pravu. Vi ste tada ili danas kažete da se rebalans događa zbog navodno neprincipijelno ostavljene visine deficita. Meni stvarno već, a mislim da i sve skupa, mene nervira, mogu si misliti koliko nervira one koji nas slušaju, ponavljanje te priče o deficitu. Ja se nadam da se bar oko jednog možemo složiti, da je priča o deficitu završena onog trenutka kada je ovaj Sabor na prijedlog Vlade prihvatio dokument o Izvršenju državnog proračuna. Ako mislite da s tim priča nije završena onda sam sigurna da ćemo o deficitu 2003. godine razgovarati i tamo negdje 2007. ili 2008. i da će oni koji su zlonamjerni, oni koji koriste deficit kao izgovor za svoju nemoć i tad moći spominjati to razdoblje, a deficit se odnosi uvijek na tekuću godinu. Kad ta godina prođe on je završena priča, bespredmetno ga je spominjati i o njemu raspravljati. On se može koristiti kao element novih planiranja novog proračuna, ali opet samo za narednu godinu. Mi smo donijeli proračun, mi sada evo donosimo rebalans proračuna i o.k. ako je nekakav povećan deficit u odnosu na planove kad ste proračun donosili veći, jer su napravljeni završni računi, onda to možemo uvažiti. Međutim preko toga gospodo smiješno je deplasirano, demagogija i ničemu i nikomu ne koristi. Ja ću se još malo osvrnuti oko deficita i priče. Malo prije smo čuli da je deficit smanjen u ovom rebalansu za 640 milijuna kuna. Točno, nitko to ne ignorira, to je dio vaše politike i ako vi mislite da je to dobro za razvoj ove zemlje vi to tako predlažete. Mi ne mislimo da je ovo što ste ovdje predložili pa skupa sa ovim smanjenjem deficita baš najbolje idealno rješenje. Ono je idealno za one zbog kojih ste to učinili, to je idealno za MMF, a ne samo mi nego vas i stručna javnost, evo jučer Vijeće za konkurentnost upozoravaju da se fiskalna politika ne radi zbog MMF-a i ne samo zbog MMF-a kojeg ne treba ignorirati, ali ne treba se njemu podređivati. Zbog toga deficit ne treba i ne smije bar ne za vas u Vladi, biti baba roga. Potpuno je normalno da se iz deficita financira razvoj. To čine mnoge zemlje. To namjerno čine ili upravljajući deficitom to čine i vrlo bogate i razvijene zemlje pa neznam zašto bi Hrvatska trebala isključivo i jedino voditi ovog trenutka uzevši u obzir ukupne okolnosti brigu samo o proračunu, samo o tom deficitu kroz ovaj proračun. Istovremeno kroz ovaj se proračun, a i kroz ovaj rebalans, kroz prethodni proračun i rebalans proračuna odustaje od nekih velikih razvojnih projekata. Odustaje se jer ih se naprosto ne financira ili ih se ne financira dovoljno. Odustaje se jer se kasni i više se nego suzdržano u pristupanju njihovoj realizaciji i to je loše. Ako govorimo o tome, a tu se mislim slažemo, da je bitno smanjiti javnu potrošnju onda se moramo zalagati za to da se provedu strukturne promjene u toj državnoj potrošnji, da se korisnici tog proračuna restrukturiraju i da se to može učiniti isključivo kroz ulaganje. Nedostatno ulaganje, kašnjenje s ulaganjima, stavke nule na izvršenju proračuna gdje god se radi o nekakvim novim kapitalnim ulaganjima pokazuju da ovo ne ide na dobro. Prođite malo po proračunu, ja neću ulaziti u detalje, prođite po proračunu i vidjet ćete nevjerojatno velik broj stavki koje u prvih pola godine nisu izvršene niti sa jednom kunom. A pouzdano se zna da se radi o projektima koji nisu u planovima nego su spremni za određene faze realizacije. Netko ne radi svoj posao. Netko u ministarstvima ne radi svoj posao ili netko naprosto ne zna u tim ministarstvima reći što se ustvari očekuje, što se ustvari hoće, a što se neće napraviti. Kad govorimo o tim projektima, ja ću se zadržati samo na nečemu što mislim da je bilo i ostalo podređeno u proračunu Republike Hrvatske. Radi se o ulaganjima u informatičku snagu, ne samo u informatičku infrastrukturu nego i u projekte, informatičke programe koji mogu državu učiniti i jeftinijom i efikasnijom i transparentnijim i sa svim ostalim. Umjesto da tu dobit iz HT-a koju prebacujete za pokriće i smanjenje deficita, bolje bi bilo da ste uložili u te projekte koji ovog trenutka pred fazom konačne realizacije vise kao čardak ni na nebu ni na zemlji i nitko ne zna što će se s njima dogoditi. Niti se od njih odustalo niti se na njima što radi. Spomenut ću Ministarstvo zdravstva koji je veliki potrošač, ministarstvo koje troši velike novce, ali cijelo vrijeme se vrti u krugu i ne nudi nikakva korisna rješenja. Na njih se također odnosi da restrukturiranje znači ulaganje, a ne ludovanje, kao što se to događa ovog trenutka. Naprosto ne može se imati i ovce i novce. Ako želite novce onda nećete imati razvoja, a ako želite razvoj onda morate biti spremni i biti sposobni izdvojiti i iz proračuna za poticanje tog razvoja. Spomenut ću još i Ministarstvo obrane i još jedanput vas upozoriti da se radi o resoru koji je potplaniran, već je sad u ovom izvršenju prebacio planirane stavke i još mu smanjujete, ne značajno, ali još mu smanjujete novce i to će se sve na kraju godine prepoznati kao loši potezi. Loše je što smanjujete izdvajanje za znanost, ako na čemu onda treba inzistirati na mladim znanstvenim novacima koji još imaju šansu u toj našoj znanosti nešto i promijeniti. I konačno, bilo je ovdje rečeno, čini mi se, sve što na neki način upozorava. Žao mi je što ne slušate i vidimo se na kraju godine.
Hvala lijepo. Imamo ispravke netočnog navoda. Prva je kolegica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Da, gospođo potpredsjednice. Ispravljam netočan navod, odnosno tri takva da je navodno stvorene obveze iz prošlih godina, navodne stvorene obveze da su izlika za donošenje ovih proračuna pa je to kasnije opetovano se vraćajući na tu temu, prozvano smiješnim i demagoškim. Nimalo nije to navodno, to su stvarne obveze. Nisu smiješni i nije demagoški reći da su dospjele obaveze bile povećanje financijskog plana bez odobrenja Sabora za HAK 1,12 milijardi kuna. Da je u listopadu prošle godine Ministarstvo financija uplatilo 530 milijuna kuna HAK-u od ugovorenih 760. Da je Ministarstvo za javne radove realiziralo 567 milijuna kuna preko HABOR-a, a da to nije prikazano u proračunu. Da su dospjele neplaćene obaveze veledrogerijama iznosile 530 milijuna kuna, etc., etc. Dakle, to su stvarne ne navodne i vrlo ozbiljne, nimalo demagoške obveze koje ovaj proračun u ovoj godini mora prikazati. Hvala.
Hvala lijepo, kolegice. Još jedan ispravak. Kolega zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo potpredsjednice. Cijenjena kolegica zastupnice, kao liječnik, specijalist javnog zdravstva držim da imam uvid i znanja što se radi u Ministarstvu zdravstva u tvrdim da se tamo ne događa nikakvo ludovanje nego se racionaliziraju sredstva i racionalno koriste postojeća i to je vrlo razumna rabota, ja bih kazao, a nikakvo ludovanje. Hvala.
Hvala lijepo, kolega. Idemo dalje. Kolegica Milanka Opačić. Izvolite kolegice.
Gospodine ministre, gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Pa prije svega bih htjela reći da ovaj rebalans proračuna pokazuje da nema ispunjenja prvog predizbornog jamstva HDZ-a, a to je povećanje životnog standarda stanovništva i da nažalost nema onoga što ste vi, gospodine Šuker, obećavali prije nego ste preuzeli funkciju ministra financija, a to je da ćete ući i da ćete stati na kraj negdje sivoj zoni i odljevu novca mimo proračuna. Za sada se ovdje ne vidi da ste u tome uspjeli. Ja vam doista želim puno sreće da u tome uspijete, zbog toga što mislim da je nepravedno da se pojedinci doista vrlo bogate na iskorištavanju određenih resursa u ovoj zemlji, a da mi sa druge strane imamo problema da napravimo jedan proračun koji bi zadovoljio sve potrebe naših građana. Prema tome, evo doista vam želim puno sreće i nadam se da ćemo u drugoj projekciji proračuna za sljedeću godinu vidjeti možda i rezultate toga da ste ušli i da ste počeli bolje kontrolirati tzv., dakle, sivu zonu. Vidljivo je nažalost ne samo i po ovom proračunu nego i po ovoj fiskalnoj projekciji do 2007. godine da nema smanjenja PDV-a što je isto tako bilo predizborno obećanje, ali isto tako vidljivo je da su neke stavke bile loše planirane i da dijelom i zbog toga imamo potrebu za rebalansom proračuna. U ovom proračunu smanjuju se neke stavke. Ja ću ovdje reći da mi se čini da se potpuno nepravedno išlo na smanjivanje stavke za tri vrlo bitne institucije. Jedna je pravobraniteljica za djecu kojoj su smanjenja sredstva, pravobraniteljstvu za ravnopravnost spolova i pučki pravobranitelj, sve tri vrlo bitne institucije, ali posebno ću se osvrnuti na pravobraniteljstvo za djecu. Naime, mislim da će im ipak ovaj novac koji ste im skinuli nedostajati jer je riječ o jednom vrlo specifičnom pravobraniteljstvu za prava koja se, dakle, brinu za zaštitu prava djece, gdje je, gdje ne možete očekivati da će ta djeca doći u Zagreb pa da će tu negdje tražiti zaštitu svojih prava. Dakle, to je jedan specifičan posao u kojem pravobraniteljica i njezini pomoćnici i svi oni koji rade u tom uredu prvenstveno moraju odlaziti među djecu, dakle, reklo bi se u škole, vrtiće ili bilo koje, dakle, mjesta gdje se djeca nalaze. Prema tome, moraju dosta putovati po Hrvatskoj i nije riječ o jednom administrativnom poslu u kojem oni sjede samo u Zagrebu. Prema tome, bojim se da će im ova sredstva ipak nedostajati, a nisam sigurno da su vas nešto puno spasila u ovom rebalansu u državnom proračunu. Naravno, u ovom proračunu ima i onih sredstava koja su potpuno brisana, koja su potpuno oduzeta nekim institucijama i moram reći da kada su se slagali ministri u Vladi i kada se doznalo da će resor socijalne skrbi potpast pod ministra Hebranga, dobar dio ljudi iz sustava socijalne skrbi je bio vrlo nesretan zbog toga što su rekli da će gospodin Hebrang staviti negdje u, reklo bi se, u pozadinu socijalnu skrb u odnosu na zdravstvo. Nažalost, u ovom proračunu se upravo to pokazuje, da gospodine Hebrang nije u ovom slučaju imao osjećaja za sustav socijalne skrbi koji je u vrlo teškom stanju i da je pristao na to da se u čak 12 centara za socijalnu skrb u potpunosti oduzmu sredstva za bilo kakve poboljšice rada u tim centrima. Dakle, nema sredstava do kraja godine koja su bila predviđena za centar za socijalnu skrb Našice, Osijek, Koprivnice, Zlatar Bistrica, Vinkovci, Velika Gorica, Valpovo, Trogir, Šibenik, Pula, Novska, Križevci. Na žalost nema novca za neke preinake u odgojnom domu u Malom Lošinju, na žalost taj Dom je poznat po nekim stvarima ružnim koje su se tamo dogodile i žao mi je što upravo u tako jednom odgojnom domu se odustalo od bilo kakvih ulaganja kada se sustra ne daj Bože ponovi isto, ponovno ćemo pričati u novinama, ponovno ćemo pričati na televiziji ali evo sada se u proračunu gospodin Hebrang nije uspio izboriti da na toj stavci ostanu sredstva koja su planirana. Isto tako brišu se sredstva koja su planirana za dom za psihički bolesne odrasle osobe u Trogiru. Za centar za odgoj i obrazovanje Juraj Bonaći u Splitu, za Centar za rehabilitaciju Ozalj Jaškovo, za Centar za odgoj i obrazovanje Slava Raškaj, nema novca više za Centar za odgoj i obrazovanje Slava Raškaj u Splitu, nema novca za terapijsku zajednicu za ovisnike Plešivica, nema novca za terapijsku zajednicu za ovisnike Kneževo i moram reći ono što me dosta taknulo jest to da smo mi prošli puta kada smo donosili proračun ovdje otvorili raspravu o domu za nezbrinutu djecu u Slavonskom Brodu gdje je za opremanje stana za deinstitucionalizaciju ili bolje rećeno onog trenutka kada djeca navrše 18 godina napuštaju dom, riječ je o djeci koja nemaju svoga krova nad glavom, nemaju obitelji, mi smo dakle molili da se za taj stan povećaju malo sredstva, ministar Hebrang je ovdje izjavio da trenutno nema sredstava ali da će on sve učiniti da neka dodatna sredstva nađe. Žao mi je što je sada jedino što je učinio gospodin Hebrang učinio to da je tom Domu za djecu u Slavonskom Brodu smanjen iznos za 300 tisuća kuna. Isto tako potpuno su uzeti novci za osnivanje i nabavu opreme centra za njegu i pomoć u kući. Mi smo ovdje neki dan kada smo govorili o sustavu državne uprave govorili o potrebi reforma i u tom sustavu i nekim drugim, žao mi je što se u ovom proračunu odustalo od daljnje reforme sustava socijalne skrbi jer su novci na toj stavci potpuno izbrisani dakle nema više sredstava za nastavak reforme sustava socijalne skrbi što mislim da je jako loše. Ovdje su neki kolege prije mene govorili o tome kako novi projekti, kako za nove projekte nije utrošena niti jedna lipa u proteklih 6 mjeseci i moram reći da je u Ministarstvu ministrice Jadranke Kosor dosta programa koji su namijenjeni prvenstveno za djecu i mlade, da su ostali ne potrošeni dakle niti jedna lipa na poziciji tih programa, dakle za potpore za programe usmjerene djeci, mladima ni jedna lipa u proteklih 6 mjeseci nije utrošena što znači da se ništa ozbiljno ne radi na tom planu. Ponovit ću još jedamputa, svi vrlo rado govore o tome u medijima, svi se jako radu upliću u priču o tome kako je djeci, kako je mladima, o problemima koje imaju međutim, kada imamo novca i kada trebamo konkretno raditi i imati konkretne programe na žalost ništa se ne radi i evo novci stoje a djeca i mladi imaju vrlo velike probleme u ovoj zemlji. Na stavci zaštita zlostavljanih u obitelji od milijun i 300 tisuća kuna koje su predviđene u proteklih 6 mjeseci utrošeno je samo 4 tisuća i 50 kuna što znači samo 0,31%. To isto dakle jedna tema o kojoj se jako rado priča u Hrvatskim medijima, jako se rado tu uključuju sa svojim željama pojedini ministri i ministrice ali novci koji su utrošeni dakle na zaštitu zlostavljanih u obitelji na određen projekte i programe u tom dijelu dakle konkretog efekta od svega toga nema. Naravno ja ne mogu proći kroz proračun a da se ne zaustavim na nečem što je vrlo bitno, prvenstveno o našim građanima, prvenstveno o djeci, riječ je o alimentacijskom fondu i o nečem što je ponovno ovdje ostalo u iznosu od 20 milijuna kuna. Na žalost bojim se da od toga Fonda ništa ova je svota ostala ali ona neće biti potrošena, nema mogućnosti dakle da mi do 9. mjeseca donesemo zakon i da takav jedan Fond profunkcionira u naredna tri mjeseca u ovoj godini, prema tome to je ostalo ali bojim se da od tih novaca nikakve koristi. I na kraju bih htjela još reći da ovi neutrošeni novci se prikazuju kroz kompletno Ministarstvo gospodarstva, prvenstveno svim pozicijama za razvoj malog i srednjeg poduzetništva, niti jedan program u tom dijelu nije realiziran, niti jedna lipa u proteklih 6 mjeseci nije potrošena a koji je rezultat svega toga reći ću vam naprimjer na pogramu poticanja podzetništva žena gdje je na primjer bilo predviđeno na toj stavci milijun i pol kuna u prvih 6 mjeseci nije potrošena niti jedna jedina lipa. Posljedica svega toga je da je krajem 6. mjeseca ove godine među registriranim nezaposlenima ukupno bilo 58,5% žena. Koliko ja pratim statistike u zadnjih 30 godina ovo je po prvi puta jedan veliki postotak u ukupnom broju nezaposlenih žena, to je jedan pokazatelj zbog kojeg bi se trebalo što je moguće prije aktivirati i ova kreditna linija koja pomaže ženama da uđu u svijet rada, da postaju poduzetnice i da na taj način osiguraju prvenstveno posao sebi a onda u određenom periodu vremenskom onda još nekim novo zaposlenim ljudima. Isto tako ni jedna lipa nije potrošena iz sredstava za poticanja za zapošljavanje mladih, ono što mora biti prioritet svake vlade pa i ove a to je otvaranje novih radnih mjesta, malo i srednje poduzetništvo je u protekle 4 godine dalo dobre rezultate i svi znaju da je ulaganje u malo i srednje poduzetništvo najkvalitetnije ulaganje koje može dati vrlo veliki broj novih radnih mjesta.
Hvala lijepa kolegice. Ispravak netovnog navoda zastupnik Matušić izvolite.
Kolegica Opačić je potpuno netočno iznijela jednu tvrdnju temeljem isčitavanja ostvarenja za prvih 6 mjeseci da u Ministarstvu gospođe Kosor da se ništa ozbiljno ne radi. To naprosto nije točno i takva je jedna ocjena doista paušalna prije svega zato što je riječ o iznosu za godinu dana, svi znamo da se proračun odnosi za cijelu godinu, drugo radi se o novom ministarstvu i naravno da je potrebno pripremiti kompletnu dokumentaciju vezanu uz sve projekte, da budete sigurni da će se sav ovaj novac potrošiti koji je predviđen na ovim stavkama u tom ministarstvu, u to budite uvjereni i da će sigurno oni korisnici koji očekuju pomoć od ovog ministarstva tu pomoć i dobiti na način kako je to ovdje i planirano.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Još jedan ispravak netočnog navoda zastupnik Pleško izvolite kolega.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospođa Milanka Opačić je rekla da u dijelu malog i srednjeg poduzetništva nisu iskorištena sredstva za poticanje poduzetništva za žene i za mlade osobe ja ju moram ispraviti u tom dijelu što su natječaji za te potpore bili koncem prošle godine 2003. početkom ove godine, dok se realiziraju krediti, dok uđe program, dok počnu otplate kredita jer su masovno koristili se benificije bez perioda od 6 mjeseci do dvije godine, normalno je da se ne može ući u postupak i da se na taj način onda i isplaćuju sredstva iz tog dijela. Hvala.
Hvala lijepa, imamo povredu Poslovnika zastupnik Pecek.
Hvala lijepo. Poštovana gospođo potpredsjednice, vi opet dozvoljavate ispravak točnih navoda. Ja sam o tome govorio, 209. stavak 1., 2. naprimjer.
Pa molim vas bez na primjer, nego imamo članak, nemojmo se tako ponašati prema Poslovniku koji smo donijeli. Izvolite.
Da, upravo vas ja to molim da se tako ne ponašate, da ne dozvoljavate kolegama iz Kluba HDZ-a ispravljaju ono što je točno. Kolegica Milanka je napomenula kao što sam rekao i ja, od 39 projekata koji su nominirani za malo gospodarstvo u prvom polugodištu, u ovoj godini nije isplaćena niti jedna kuna, i to je naprosto točno. To imamo ovdje u ovim knjigama. i kolega ja vas pozivam da pročitate materijale koje je Vlada dala, ili ispravljajte Vladu.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Idemo dalje s raspravom. Molim vas malo tišine. Sljedeći je zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, kolegice i kolege. Raspravljajući o proračunu prošli put i sada o rebalansu, nekoliko puta je bilo rečeno da konačno u Hrvatskoj moramo početi štedjeti, da bi bilo više novaca za potrebne programe. Rebalans ovoga proračuna ima 662 stranice papira, i ukoliko računam samo minimalnu cijenu njegovog umnožavanja samo u 200 primjeraka koliko za potrebe Sabora očito ide, zbog ovoga je napravljen i trošak od minimalno 27 tisuća kuna. Da smo ovaj isti rebalans dobili na CD-u državni trošak bio bi 600 kuna. 200 komada 600 kuna. Ako saborske službe nemaju pržilicu za ovo, ja ću naći ili osobno kupiti jednu pržilicu i u buduće da bi mogli dobiti i na ovako mediju da uštedimo novac. Državnim proračunom prihodi su bili planirani na nivou 79 milijuna, rashodi 81. Sada je rebalansom 82 milijuna, 82 milijarde, hvala kolega, prihoda i 83 milijarde rashoda, dakle možemo razgovarati o 3 milijarde novih prihoda i 2 milijarde u grubo novih rashoda. Čitajući proračun dao sam si truda i zapravo interes mi je bio da vidim koje se to pozicije smanjuju, dakle negdje se povećavaju to je bilo jasno već i prilikom najave rebalansa da će biti povećanje u onim stavkama koje su potrošnje. Ali me je interesiralo gdje se smanjuju sredstva u odnosu na ono što smo prije četiri mjeseca utvrdili. Prva stavka, Fond za profesionalno rehabilitaciju i zapošljavanje invalida, gdje je bilo planirano 24 milijuna smanjuje se za 2 milijuna i 300, a prvih šest mjeseci za tu namjenu nije iskorištena ni jedna lipa. Negdje oko 30 tisuća najteže zaposlivih ljudi u Hrvatskoj čeka da ovaj Fond počinje funkcionirati, bilo za rehabilitaciju, bilo da tome dolaze do novog radnog mjesta. Stavka poljoprivrede ukupno smanjuje se za 39 milijuna kuna i nisam dalje ulazio u analizu tih stavaka, jer sam znao da će to napraviti najveće eksperat za Hrvatski agrar u Parlamentu kolega Lončar. On je rekao da je neugodno iznenađen rebalansom, ja sam uvjeren da će i on nekoga neugodno iznenaditi i da neće glasati za ovaj rebalans. Savjet za sigurnost prometa, smanjuje se mu otprilike 991 tisuća i ostavlja 682 tisuće za cijelu godinu u situaciji kada upozoravamo da je sigurnost na cestama na najnižoj točci i da hitno nešto moramo poduzeti. Robnim rezervama smanjuje se 2 milijuna 400, mislio sam da će se to prebaciti za obnovu robnih rezervi, međutim, nije tako predloženo. Kod carine se smanjuju sredstva za spriječavanje zlouporaba droga i ostavlja im se svega 238 tisuća kuna za cijelu godinu. Informatizacija Sabora smanjuje se za 200 tisuća, ostaje miljun kuna od čega je veći dio potrošen, dakle od elektronskog glasovanja u ovoj godini zasigurno ništa. Obavještajnoj agenciji smanjuje se 3,5 milijuna kuna, jer očito ovi obavještajci ne trebaju do kraja godine raditi ništa. Stavka elementarne nepogode planirana je sa 5 milijuna 600 kuna za cijelu Hrvatsku za cijelu godinu. Šteta od tuča u sjeverozapadnom dijelu Hrvatske do sada prema procijenama veće su od 60 milijuna kuna. Vodno gospodarstvo smanjuje se za 18 milijuna, dakle obrana od poplave. Navodnjavanje za 13 milijuna i ostaje samo 6 milijuna za cijelu godinu. A u zdravstvu stavke koje se smanjuju, edukacija protiv HIV-a, prevencija protiv HIV-a, te dobrovoljno testiranje na HIV, rano otkrivanje i liječenje ovisnosti, ispitivanje zdravstvene ispravnosti hrane i vode, prevencija alkoholizma kod mladih i zbrinjavanje posebnog bolničkog otpada. Dakle, sve ono što je prevencija i djelovanje unaprijed, što je smanjenje kasnijih troškova rashoda se smanjuje i na kraju smanjuje se i predškolski odgoj za 6 milijuna i toliko o demografskoj politici u ovom proračunu. I dozvolite samo dvije napomene oko Zakona o izvršenju proračuna. Predlaže se promjena članka koji govori o kvoti ili visini sredstava kada Vlada daje suglasnost na zaduženje jedinicama lokalne i regionalne samouprave i sa 3% mase ostvarenih prihoda sveukupne lokalne samouprave smanjuje se na 2%. Dakle, za jednu trećinu. U ukupnom dugu od 12 milijardi zaduženje lokalne i regionalne samouprave je 1 milijarda, dakle dvanaestina ukupnog zaduženja. Od čega je pola grad Zagreb. A sada ovim prijedlogom svim općinama, gradovima i županijama za 33% smanjujemo moguću masu zaduženja bez obzira na značaj programa i projekata o kojima se radi, bez obzira na to da u većini tih projekata polovicu ili čak veći dio sredstava općina i gradovi i županije ulažu vlastita sredstva i bez obzira u kojem stanju izvedenosti je projekat kojega bi do kraja trebalo financirati kreditom. Jedini kriterij koji je ostao da onaj tko je prvi ili tko je bliži tu će suglasnost dobiti, dok ostali moraju čekati neizvjesnost iduće godine novog Zakona i novih kriterija koje ćemo dobiti očito iz Washingtona. i drugo, Vlada predlaže i članak, novi članak u tom zakonu 40a. prema kojem bi Vlada imala ovlasti da vrši preraspodjelu između stavaka proračuna i to plaće, materijalni rashodi, subvencije, pomoći i nabava nefinancijske imovine, u cilju izvršenja ukupnog proračuna. Dakle, između ovih stavki. Ove stavke u ovom rebalansu ukupnom proračunu iznose 32 milijarde. Ukoliko ovaj zakon bude usvojen. Vlada će imati ovlast da preraspoređuje stavke vrijednosti 32 milijarde kuna. Bez potrebe da takvu odluku o preraspodjeli između stavaka da na verifikaciju Hrvatskom saboru. Proračun je 81, 82, 32 milijarde preraspoređuje Vlada i toliko o transparentnosti proračuna za ovu godinu u koju smo se svi kleli. Neću podnijeti ovaj put nijedan amandman na rebalans jer znam da nemaju šansu biti usvojeni i molim zastupnike III. izborne jedinice koji su članovi vladajuće koalicije da ovaj put oni pokušaju amandmanima izboriti financiranje onih projekata koji jesu u toku, koji su ugovoreni za ove tri županije Krapinska, Varaždinska i Međimurska kako ne bi došli u pitanje krajem godine. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Jedan ispravak netočnog navoda, zastupnik Jarnjak. Izvolite!
Ne samo zastupnika Lesara nego inače svih koji govore kažu da je utrošeno iz ovog proračuna u prvih šest mjeseci. Netočno. Ovaj proračun je na snazi od 1. travnja, to znači tri mjeseca a do tada je bilo privremeno financiranje, radi znanja.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Ja mislim da postoje mehanizmi ispravka netočnog navoda. To nikako nije iz klupe. Sljedeći je na redu zastupnik Kapraljević. Izvolite, kolega!
Zahvaljujem, potpredsjednice. Gospodine ministre kojeg nema, kolegice i kolege! Ja ću početi sa jednim dopisom kojeg je Vlada Republike Hrvatske 11. prosinca 2003. uputila tajnici Vlade gospođi Jagodi Premužić. Radi se o predmetu "Projekt konsolidacije računalno-informacijskog sustava i izgradnje portala Hrvatskog sabora. Poštovana gospođo Premužić, u prilogu vam prosljeđujem predmetni projekt koji mi je zajedno s prijedlogom zaključka Vlade Republike Hrvatske dostavilo Tajništvo Hrvatskoga sabora aktom" i tako to "10. prosinca 2003. godine. Molim vas da s predmetnim projektom upoznate sljedećeg predsjednika Vlade Republike Hrvatske." I da ne nabrajam dalje, radi se o projektu kojeg ja imam ovdje. Radi se o ugovoru kojeg je Vlada, bivša Vlada potpisala sa Microsoftom, radi se o projektu po kojem smo mi saborski zastupnici trebali biti u mogućnosti prijavljivati se za rasprave elektroničkim putem a ne ovako na papirićima kako to radimo sada. Radi se o vailes tehnologiji u koju je trebala biti umrežena i Demetrova koja je trenutno u renoviranju, radi se o mnogim drugim mogućnostima koje bi mi kao saborski zastupnici imali da je taj projekt zaživio. Radi se o 13 milijuna kuna koje ja ne vidim u ovom proračunu, ne vidim ih stoga što u stavkama koje su određene za informatizaciju Sabora ne da ih nema nego je skinuto 200 tisuća kuna. A što se tiče Agencije za I Hrvatsku ili E Hrvatsku kako Središnjeg državnog ureda za E Hrvatsku tamo je također stanje ostalo isto, znači ni tamo nema tih 13 milijuna kuna. To sve govorim iz razloga ovog kojeg je spomenuo i gospodin Lesar da vrlo skoro nećemo glasovati na ove naše tipkice koje imamo ispred sebe a isto tako ne znam na koji način će rješavati svi oni drugi što državni uredi a što ministarstva svoja programska rješenja jer koliko vidim gdje god se radilo o računalnim programima sve je to ili obrisano na nulu ili svedeno na minimum. Ne znam, možda su gospoda u ministarstvima naučila programirati pa će sami raditi te programe, vrlo vjerojatno je to tako ili će im vjerojatno neki volonteri raditi na tim programima. Toliko o informatizaciji i o našem putu u informatičko doba. Sada bih spomenuo i Agenciju za hranu o kojoj smo svi mi ovdje pričali prije dva, tri mjeseca kao o decentralizaciji države kad smo spominjali da Agencija za hranu treba biti osnovana u Osijeku i sada prvim proračunom predvidjeli 6 milijuna kuna. Ja vjerujem da je ta Agencija da je kojim slučajem trebala biti osnovana u Zagrebu da bi do današnjeg dana sigurno bila osnovana ali pošto se osniva u Osijeku ne da nije osnovana nego joj se sada skida još 3,5 milijuna kuna. Mislim da je to dobar primjer decentralizacije i želje da se provede decentralizacija. Ne bih spominjao ono sve što je kolegica Opačić spomenula u vezi sa centrima za socijalnu skrb i onom da se brišu sve stavke koje su bile određene za te centre za socijalnu skrb ali bi u svakom slučaju htio nabrojiti ona mjesta kojima se to oduzima da ti ljudi koji tamo rade da znaju da u Ozlju, da u Križevcima, u Novskoj, u Puli, u Šibeniku, u Trogiru, u Valpovu, u Velikoj Gorici, u Vinkovcima, u Zlatar Bistrici, u Našicama nemaju šta očekivati od ovog proračuna za centre za socijalnu skrb jer sve ono što im je bilo predviđeno je obrisano. [[Upadica se ne čuje.]] Koprivnicu sam rekao ja mislim.
Izvolite kolega zastupniče, možete govoriti dalje.
Znači, svi ti, sve ono što je bilo predviđeno u proračunu za centre za socijalnu skrb toga nema. Zatim bih htio spomenuti i jedan veliki problem koji ako se obistini ona pjesma koju pjeva Prljavo kazalište kad kažu "Kiše jesenje" ako te kiše jesenje krenu vrlo vjerojatno bi se moglo desiti da zaplivamo sve od Siska pa do Županje, tj. da imamo poplave na čitavom tom području jer u razdjelu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva u stavci vodnog gospodarstva iskazano je smanjenje proračuna u iznosu od 18 milijuna i 257 tisuća kuna. Kako se u toj stavci predviđa iznos od 100 milijuna i 340 tisuća kuna a odnosi se za redovno održavanje zaštitnih vodnih građevina na državnim vodotocima. Kao prihod Hrvatskih voda odnosno supstituciju ukinutog vodnog doprinosa iz 998. godine po Zakonu o financiranju vodnog gospodarstva dužan sam ovdje upozoriti da je ista stavka u planu upravljanja Hrvatskih voda za 2004. godinu a kojeg je donjelo Upravno vijeće Hrvatskih voda imenovano od ove aktualne Vlade a imam ga ovdje u ruci veće za 125 milijuna kuna. Ukupni iznos je minimum nužan za održavanje preko 2 tisuće 400 kilometara nasipa i ostalih vodnih građevina. Normalno da je to najveći dio u Slavoniji i Baranji i u sjevernom djelu Hrvatske. Takvih objekata nema uz more. Veliki vodostaji ovog proljeća još su više doveli u pitanje stabilnost vodnih građevina a time su pojačali i opasnost od posljedica eventualnih budućih visokih vodostaja a da ne govorimo o tome da u slučaju neredovnog održavanja troškovi istog višestruko rastu. Usput da napomenem da je od strane Hrvatskih voda Vlada Republike Hrvatske informirana o nužnosti ulaganja u redovno održavanje vodnih građevina na državnim vodotocima u iznosu od 400 milijuna kuna godišnje o čemu su Hrvatske vode i izradile elaborat. I na kraju da spomenem još jednu stvar koja me iznenađuje u ovom rebalansu a to je Hrvatski centar za razminiranje. Vidio sam da je pri izradi rebalansa vođeno tome ako netko nije iskoristio, pa ajde onda tu malo nešto možemo i uzeti. Znači ako je potrošnja bila ispod 50% onda se uzimalo i smanjivalo. Međutim, kod Hrvatskog centra za razminiranje preračun je bio 197 milijuna i 600 tisuća kuna, utrošeno je 100 milijuna, znači više od 50%. I onda mi nikako nije jasna logika po kojoj se tom centru za razminiranje sada uzima milijun i 400 tisuća kuna. Usput budi rečeno, to je također dio koji se odnosi na Slavoniju i Baranju i velike površine su još uvijek pod minama i nije mi shvatljivo da nitko ne želi da stanemo na kraj minama i da počnemo obrađivati svoju polodnu zemlju.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Imamo i jedan ispravak netočnog navoda. Kolegica zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospođo potpredsjednice, ma želim ispraviti netočan navod koji već evo drugi put čujem, prvo od gospođe Opačić, pa onda evo od kolege Kapraljevića. Pokušati ću citirati: "Sve što je bilo predviđeno za centra za socijalnu skrb, toga nema u ovom rebalansu.". Nažalost kolega ako dobro pročitate a spomenuli ste jedan centr koji je u mojoj nadležnosti, Sisačko-moslavačke županije. To nije istina. Javnost time obmanjujete jer mislite da je sve ukinuto. Nije sve ukinuto za redovnu djelatnost. Ukinuti su, oprostite, ja vas nisam prekidala, ukinuti su samo oni, one djelatnosti i adaptacije i rekonstrukcije na poslovnim objektima koji nisu ni započeti u ovom trenutku, i ništa više od centara da javnost ne obmanjujete.
Hvala lijepo kolegice. Ja vas molim da ne dobacujete kolegici. Idemo dalje. Kolega Dorić, izvolite. Miljenko Dorić.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Ja sam u ovom Saboru prvi put i dozvolite mi najprije jedan načelni prigovor u svezi načina rada. Naime svatko od nas ovdje je dospio zahvaljujući podršci 10 do 20 tisuća birača i svatko od nas je ovdje dospio podršci 10 do 20 tisuća birača i bilo bi jasno, logično da imamo barem kada se radi o ovako značajnom dokumentu kao što je proračun ili rebalans proračuna dovoljno vremena da konzultiramo ne sve te građane ali barem one ustanove u našim izbornim jedinicama na koje se ovaj rebalans odnosi. Da čujemo njihovo mišljenje, da ih ovdje u istinu zastupamo a ne da zastupamo ono što mislimo da oni misle da želimo reći. Dobiti prijedlog proračuna samo 3 dana prije ove rasprave, odnosno 1 radni dan prije rasprave mislim da je apsolutno neprihvatljivo, i ja želim se najprije ispričati svim onim ljudima i ustanovama na koje se odnosi ovaj rebalans u VIII. izbornoj jedinici zbog toga što im se nisam stigao se javiti, konzultirati. Drugo, želio bih reći da, bio sam u Primorsko-goranskoj županiji predsjednik županijske skupštine u tri mandata. I nije mi padalo na pamet poslati prijedlog proračuna ili rebalansa proračuna barem 10 dana prije nego što sam zakazao sjednicu županijske skupštine. Također mi je palo na pamet gospođo potpšredsjednice da na tu sjednicu kada se raspravlja o proračunu ili rebalansu ne budu prisutni i svi članovi županijske Vlade od župana do posljednjeg člana poglavarstva. Ovdje danas sjedi samo jedan ministar. Svaka čast ministru Šukeru, on je ovdje cijeli dan s nama, ne smeta mi što u ovom trenutku nije ovdje i on ima svoje fiziološke potrebe.
Ministar je u dvorani.
Ne smeta rekao sam, ne smeta mi ali mi smeta što nisu ovdje nazočni barem predstavnici ostalih ministarstava, raspravljamo o specifičnoj materiji i od gospodina Šukera, ministra Šukera ne možemo očekivati da poznaje sve razloge, elemente zbog čega su određeni pomaci ovdje predloženi. Dakle, kolegice i kolege, pred nama se nalazi, ja bih rekao instant rebalans proračuna. Od kojega građani kao i uvijek kada se radi o proračunu i o rebalansu proračuna očekuju puno. Očekuju da se riješe oni ključni problemi i pitanja s kojima se oni susreću u svakodnevnom životu, to očekuju i naši radnici i naši studenti i naši poljuprivrednici i naše domaćice i naši umirovljenici, i naši invalidi itd., itd.. Vjerujem da nitko od naših građana nije nerealan i neobjektivan i oni sigurno ne očekuju da ćemo mi preko noći riješiti sve probleme u ovom našem društvu. Također vjerujem da će se svi oni složiti sa jučerašnjom izjavom premijera Sanadera da se moramo pokriti onoliko koliko je deka duga. Svi ćemo se s time složiti. Međutim, uz ovu njegovu konstataciju građani vjerojatno postavljaju niz pitanja kao što to činimo i mi danas ovdje. Naime, ti isti građani kojima se premijer obratio, vrlo dobro znaju i na vanjskoj koži osjećaju u kakvom okruženju žive. Ja danas ne moram ulaziti u detalje, ja sam pažljivo služao 18, 19 govornika po ovoj točki prije mene i konstatacija da živimo u zemlji čiji je bruto društveni proizvod po stanovniku danas tek 10-ak% viši od onoga iz 89. godine. Da živimo u zemlji koja ima 5 puta manji izvoz po glavi stanovnika od nama susjedne Slovenije. Da živimo u zemlji od koje se očekuje da će gospoarski rast u ovoj godini biti znatno niži nego prošle godine. Da živimo u zemlji u kojoj je veliki broj građana bez posla. Da živimo u zemlji koja će sa izuzetkom Švicarske među ... [[Govornik se ne razumije.]] posljednja ući u Europsku uniju. Da živimo u zemlji koja je na 9 mjestu među tranzicijskim zemljama po broju priključaka na internet. Ako je to tako, onda logično bi bilo krenuti strateški u pravcu rješavanja svih tih, jasno, uočenih nedostataka i korekcije trebaju biti usmjerene u pravcu. Jasno, poticanja hrvatskog gospodarstva, izvoza, investicija u našu zemlju, zapošljavanja, reforme pravosuđa, poticanja poljoprivredne proizvodnje, jadranske orjentacije Hrvatske, brže prilagođavanje europskom zakonodavstvu, znanstvenom tehnološkom razvoju, reformi državne uprave itd., itd. Sve smo mi to ovdje nas 152 u jednom ili drugom trenutku ponavljali, tvrdili da su to pravci u kojima moramo ići, međutim, pogledajte ovih 600 stranica rebalansa. Koliko nalazimo upravo tih elemenata u ovom rebalansu. Ja tvrdima da ovaj proračun i rebalans proračuna neće ispuniti očekivanja naših građana niti u jednom od navedenih područja. Ponavljam niti u jednom od ovih područja koja sam nabrojao. Ja sam molio kolege iz Kluba HNS, PGS da ne ulažemo amandmane, oni ionako ne bi bili prihvaćeni ali u ovom slučaju mislim da se radi o koncepcijskoj pogrešci i proračuna u travnju kojeg smo donjeli a sada posebno kada se radi o rebalansu proračuna. Kao saborski zastupnik koji je došao u ove klupe iz jedne od hrvatskih znanstveno nastavnih ustanova nemam nikakvo pravo podržati rebalans zbog neprihvatljivog odnosa upravo prema znanosti, obrazovanju i općenito o razvoju ove zemlje. Kolege prije mene su to rekli pa ću ja vrlo kratko i kolega Mršić, Stazić, Pupovac, Radoš i drugi. Smanjili smo sredstva osnovnim školama za otprilike 6 milijuna, srednjim školama za 3 milijuna, znanosti i visokom školstvu za 16, pardon, za 18 milijuna od čega 13,5 milijuna upravo znanstvene novake za onu granu na kojoj ovisi znanstvena budućnost zemlje u koju se svi zaklinjemo da na njoj gradimo budućnost i razvoj Hrvatske. Nemojte mi, ja vas molim, samo odgovoriti da je tako bilo i u prošlom mandatu. Ono što je bilo u prošlom mandatu ide na sramotu onog sastava Sabora i one Vlade, ovo što se danas događa ide na moju sramotu i vašu sramotu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Sad je na redu kolegica Dragica Zgrebec, izvolite.
Gospođo potpredsjednice, predstavnici Ministarstva, kolegice i kolege. Ako malo bolje analiziramo ovaj Proračun i postavimo si pitanje, postavimo pitanje što je cilj ovog rebalansa onda iz obrazloženja, ali i iz načina kako je on koncipira proizlazi da mu je cilj smanjiti deficit i kako to učiniti? Ne čini se to povećavanjem konkurentnosti domaćeg gospodarstva, ne čini se to poticanjem investiranja i povećanjem društvenog bruto proizvoda jer se ostaje na onim istim projekcijama rasta kako je bilo i kad se donosio ovaj Proračun. Pak mi se onda čini da se smanjenje deficita tretira kao sveta krava, kao cilj i sama sebi svrha. Treba ga smanjiti ne vodeći računa o srednjeročnim i dugoročnim posljedicama nego samo o tome što će se desiti ove godine. Tretira ga se kao da smo već članica Europske unije, ili čak i Europske monterane unije, kao da imamo dovoljno domaće akumulacije, a ne raspravlja se o dilemi iz čega proizlazi deficit? Proizlazi li iz prevelike potrošnje ili proizlazi iz toga što imamo razvojne projekte? I kako se želi postići odnosno kako se postiže deficit od 3,1% društvenog bruto proizvoda kako nam je ovdje matematički i knjigovodstveno iskazan. Postiže se na način da se izvlači višegodišnja dobit iz državnih tvrtki, da se povećavaju porezi, u ovom slučaju trošarine, da se smanjuju ili se napuštaju razvojni i poticajni projekti, da se smanjuje zaduživanje što nije loše, ali se istovremeno mimo ovog Proračuna najavljuje i uvođenje povećanih participacija koje će plaćati građani za neka prava kao što je na primjer zdravstvo za koja već plaćaju kroz socijalne doprinose. Knjigovodstveno ćemo postići smanjenje deficita u 2004. godini no pitanje je što ćemo učiniti u narednim godinama. U 2005. ćemo možda prodati još i ostatak državnog portfelja i na taj način održati nizak deficit, ali što će to biti u 2006. i 2007. godini, u kakvom će se stanju nalaziti onda hrvatsko gospodarstvo u ovom trenutku ne možemo dati pravi odgovor, ali bilo bi dobro da nam je Vlada uz ovaj Proračun dostavila i fiskalnu projekciju do 2007. godine da se ne moramo o tome informirati iz novina pa bismo možda onda nešto više mogli reći i o budućim proračunima. I kad analiziramo prihode i rashode nakon ovako, ovako predloženog rebalansa onda vidimo da nekih bitnih pomaka u odnosu na sve prihode i sve rashode, u odnosu na ostvarenje čak proračuna iz 2003. godine nema. Naime mi poreze, prihode od poreza povećavamo tu negdje za 8%. Sa 45 milijardi izvršenih u 2003. godini na nešto malo manje od 48 milijardi po novom ovom planu. Interesantno je da se na istoj razini ostavljaju porezi i prirezi na dohodak kao da uopće neće biti ili, ili zaista neće biti povećanja plaća u 2004. godini, nešto malo, minimalno raste prihodi od poreza na dobit, od poreza na dodanu vrijednost također negdje oko 8% u odnosu na ostvarene u 2003. godini što znači da nekog velikog realnog rasta u prometu neće biti. Međutim zanimljive su trošarine. Jako puno je bilo priče oko toga kako će se kontrolirati sivo, crno tržište, kako će biti bolja naplata, a mi sada zapravo imamo u odnosu na početni plan za 2004. godinu smanjenje trošarina od 251 milijun kuna unatoč tomu što se planiraju povećanje prihoda na posebne, iz posebnih poreza na duhanske prerađevine i na osobne automobile, vozila, plovila i zrakoplove. Dakle mi ćemo unatoč tomu što imamo ovakvo povećanje zapravo imati smanjenje u odnosu na početni plan što zapravo samo može se izvuči zaključak da planiranje na početku Proračuna nije bilo realno. Najgora situacija zapravo u prihodima jest što će se u ovom Proračunu odnosno u ovoj godini povući sve dividende, dakle sva za državna dobit u HT-u i još u nekim drugim tvrtkama i tu ako to uspoređujemo izvršenje u 2003. godini je bilo svega 420 milijuna kuna za razliku od sadašnjih 2 milijarde i 495 milijuna. I ne bi to bilo tako strašno da se to zapravo sve ne prelijeva u pokriće povećanih rashoda. Najvećim dijelom su to subvencije za Hrvatsku željeznicu koja se na ovakav način zapravo uvode u Proračun, a u, istodobno su ukinuti izvori financiranja za razvoj željeznica i ovi fiksni troškovi odnosno redovno, troškovi za redovno poslovanje, trebat će ih sve više i više iz Proračuna umjesto da se oni zbog određenih investicijskih projekata i ulaganja u Hrvatske željeznice smanjuju. I naravno u drugom dijelu za financijske obveze. Mislim da to nije dobra politika, da bi bolje bilo da u nekim, da nekim drugim instrumentima pokušavamo doći do smanjenja deficita i nije nužno da on bude u 2004. godini 3,1%. Kad analiziramo neke druge projekte onda već je ovdje bilo rečeno da zapravo u realizaciji nema gotovo niti jednog projekta koji se odnosi na gospodarsku sferu. Nisu utrošena sredstva niti za srednje i malo poduzetništvo koje se odnosi na investicije, niti za uređenje zemljišta, niti za navodnjavanje. Neka sredstva se u potpunosti ukidaju kao što su to horizontalne potpore za prehrambenu odnosno prerađivačku industriju, a znamo da poljoprivreda uopće ne može funkcionirati ako ne postoji ta veza poljoprivrede i prehrambene industrije. Neće biti ni lokalnih projekata jer će se smanjiti mogućnost zaduživanja pogotovo u drugom polugodištu ove godine jer se zapravo do sada iscrpile sve mogućenosti koje su ograničene zapravo Zakonom o izvršenju proračuna bila na 3%, a sada se smanjuju na 2%. U Proračunu se niti ne osiguravaju sredstva za potpisane ugovore. Ovdje nam je, nas se uvjeravalo da svi potpisani ugovori i ugovori koji su potpisani ranijih godina će biti realizirani. Ja ću nešto kasnije u svom izlaganju pokazati da to nije točno. Dakle smanjenje deficita je u jednoj interakciji sa smanjenjem ekonomskog rasta, a kad imamo smanjenje ekonomskog rasta onda imamo povećanje poreza. I ja bih željela eto u ovih dvije minuta reći još oko nekih od projekata koji su u mojoj županiji za koje imamo potpisane ugovore, a oni se ne realiziraju. Odnosi se to na odvodnju otpadnih voda, u tri naša mjesta, gdje imamo potpisane ugovore u 2002. i 2003 godini. Nisu osigurana sredstva niti za kanalizaciju Nedelišća, Mačkovca ni SAvske vesi. Nisu osigurana sredstva za osnovnu školu u Kotoribi koja sad je već pred odabirom najpovoljnijeg ponuđača. Nemamo osigurana sredstva u proračunu za zadnju ratu otkupa zgrade u Čakovcu za potrebe visoke učiteljske škole. Za koju su dvije rate otplaćene treća nije. Nemamo po ugovoru osigurana dovoljna sredstva odnosno sredstva u dovoljnoj visini za opću bolnicu u Čakovcu. I nemamo osigurana sredstva za adaptaciju zgrade za potrebe županijskog suda u Čakovcu. Dakle što se tiče tih lokalnih projekat smanjuje se mogućnost njihova zaduživanja, ne osiguravaju se sredstva za projekta za koje već imaju ugovore. A da o novim projektima uopće ne možemo niti govoriti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolegici. Jedan ispravak netočnog navoda zastupnik Markovinović izvolite.
Evo ja mislim da je …/govornik je isključen/ …Da nije točno da neće biti investicija, možda će biti koja investicija manje zbog zaduživanja. Ali samo jedan primjer iz 2002. Osam mjeseci je općina Sv. Nedjelja čekala dozvolu ministrstva financija jeer je lokalni SDPe poslao ministarstvu zahtjev da im se to ne odobri. Hvala.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika zastupnica Zgrebec.
Povrijeđen je članak 209. Poslovnika ja nisam govorima uopće o projekti u Sv. Nedjelji nije me mogao ni ispravljati kolega.
Idemo dalje. Kolega Miroslav Korenika izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, gospodine ministre. Moram reći da je više razloga zbog kojih ja neću podržati prijedlog ovoga rebalansa jer živo se sjećam rasprave kad je donošen bio proračun za ovu godinu i uvjeravanja upravo iz klupa većinske koalicije kako že biti sve medi mljeko i kako će sve ići po špagi. Imali smo kao uvodu današnju sjednicu i kao pripremu za donošenje rebalnsa proračuna i raspravu o trošarinama. I ne mogu se oteti dojam i nietko me ne može razuvjerit da ova Vlada ide u prilog bogatima. Trošarin posebno na automobile zahvaćaju u segmentu najjeftinijih automobila i onemogućavaju ili dobrim dijelom onemogućavaju da se kupuju jeftini automobili dok su trošarine na skupe automobile daleko niže u postotno dijelu nego što j eto za skupe. Čini mi se i čudim se da u ovom svom natojanju da se zahvati više u prihode, niste oporezoavli trošarinama i neke druge stvari. sjetimo se kave, zašto bi ljudi na kraju krajeva pili kavu, to je ona i škodi srcu i sve ostalo. Čudim se zašto niste išli sa alkoholom mogli ste proširit trošarine na neke druge stvari o čemu je onda bilo govoreno. O PDVu naravno već i vrane na glavi pričaju kako ste krenuli hrabro smanjivati PDVe pa ste odustali. Ali zato izuzteno hrabro dividenede uzimate od uspješnih hrvatskih firmi koje se neće razvijati, na uštrb toga ali dobro to je vaša strategija i mi možemo shvatiti da j eto tako. U prilog tome da je nelikvidnost odnosno neplaćanjau ovoj državi rastu, htjeli vi to gospodine ministre priznati ili ne. Imam nekoliko općina ili gradova iz varaždinske, međumurske i krapinsko zagroske županije. I tu n emože kao što ste mi odgovorili zajedno sa potpredsjednikom Vlade gospodinom Hebrangom reći da ugovori nisu registirani, da nisu stigli jer su dijelovi tih ugovora bili plaćeni prošle godine. Nastavak je trebao biti plaćen ove godine, zašto ne plaćate to samo vi znate. Ako financije tako dobro stoje ond aočekujemo da ćete u najkraćem mogućem vremenu platiti ostatak duga općini SV. Križ Začertje, primjerice, Gornjoj Stubici, Zlatar Bistrici, da ne nabrajam imena i nazive mjesta. Međutim ono o čemu sada želim pričati je u rashodnovoj strani. I te kako se puo pričalo i lile su se suuze u ovoj državi o stanju u držanim robnih zalihama. Upravo zbog toga znanom da se u robnim zalihama čuvaju i zanavljaju određene robe. I znamo da ako je to tako a rekli ste da ste zabrinuti stanjem u državnim robnim zalihama, ja bih voli odboiti suvislno objašnjenje zašto se onda sa 7,9 milijuna kuna smanjuje stavka za 31% na 5,48%. O nabavi novih zaliha za koje bi trebalo prema ljudima od struke stotinjak milikjuna kuna nema niit riječi. Nadam se da u slučaju da dođe do nekakve nezgode u Hrvatskoj nepogode da ćete naći načina da do tih roba dođete. U isto vrijeme slična je stvar i sa zdravstvenim robnim zalihama gdje se sa 2,3 milijuna kuna novci predviđeni za uspostavu za robne zalihe u zdravsatvu sa 900 tisuća kuna snižava gle čuda na dvije trećine na samo 300 tisuća kuna. O poljoprivedi je već puno toga rečeno, međutim ja sam jedano od zagovornika i u prošlom sazivu sabora koji je govorio i tražio da se poticaji i sve ono što ide uz poljoprivedu treba povećati, jer bazna ili početni temeljni za pregovore sa Europskom unijom će ovisiti o tom našem početnom položaju. O čemu sada imamo ovdje riječi i kakve su poruke hrvatskim poljoprivednicima. Za provedbu selekciju u stočarstvu mijenja se sa 14,4 milijuna kuna, na 12,96 milijuna kuna. Možda smanjenje i nije toliko veliko, ali u doba kada u našim okolnim zemljama ili kada prijeti opasnost od različitih bolesti i te kako je važno koristiti dobru selekciju u stočarstvu. Već je kolegica Zgrebec govorila o investicijskim potporama u poljoprivedi i šumarstvu i ribarastvu o horizontalnim mjerilima potpore u prehrambenoj i prerađivačkoj industriji. Međutim ono što nikako ne mog shvaitit to je da se uređenje zemljišta sa 15 milijuna kuna smanjuje na 11 milijuna kuna. SVjesni smo na jednoj strani da u Hrvatskoj relativno mali posjed i ako hoćemo obiteljska gospodarstva prilagoditi da budu konkurentna onda treba pomoći uređenju zemljišta. U tom slučaju očito ova Vlada beš ne vodi previše računa o poljoprivedi. Pri tome i pompozno najavljivani projekt o navodnjavanju koji uz put budu rečeno nije projekt ove Vlade, ona se samo kiti tužim perjem, toje projekt koji je započet i IPK Osjeku. međutim upravo zbog toga avjerojatno se ova Vlada sa 19 milijuna kuna, za taj projekt smanjuje iznos na 6 milijuna kuna. To je vjerojatno nešto slično autocestama, ono što nije vaše tu malo gledate da ne poduprete onako kako bi trebalo biti. Za vođenje katastra, javnog vodnog dobra sa 3,8 milijuna kuna smanjuju se financijska sredstva na 1,3 milijuna kkuna. Moram uz putreći da isto tako za državni hidrometeorloški zavod sa 59 milijuna kuna smanjuje se iznos na 54,8 milijuna kuna. Upravo taj državni hidrometeorološki zavod bi trebao provoditi obranu od tuče. Znanmo da je tuča poharala županije sjeverozapadne Hrvatske, isto tako jednoga dijelai stočne Hrvatske, samim ovim načinom očito da sredstva koja su predvidjele županije, gradovi i općine da bi sufinancirali obranu od tuče, odoše u vjetar. U isto vrijeme samo ste predvijeli za plan za naknadu za štetu uzrokovane elementarnim nepogodoma 5 milijuna i 600 tisuća kuna. Na koji način mislite pomoći poljoprivednicima u Hrvatskoj, ostaje kao pitanje kao nagradno pitanje za Kviskoteku jer čini mi se i da na taj način poručujute poljoprivednicima da su prepušteni sami sebi. Očito d ove godine će biti malo ili nikako obrane od tuče, raketaam i plinskim generatorima. MOram se osvrnuti jednim dijelom i ne ekologiju ja u ovom proračunu ne vidim razvojnih projekata vezanih za uspostavu deponija. Isto tako samo jedan od drasatičnih primjera je uspostava sustava za zbrinjavanje otpada u zdrastvu. Izuzetno opsan otpad i ovdje se zamislite čuda sa 2, 3 milijuna kuna, novci smanjuju na samo 300 tisuća kuna. Mislim da i to dovoljno pokazuje o tome kakvo nam je stanje u pravosuđu, da smo svi nezadovoljni mislim da je nepotrebno previše govoriti. Međutim u isto vrijeme su smanjena i sredstva Ministarstva pravosuđa, znamo daj e vozni park posebno u kaznionicama loš, zatvorenike se vozi u starim i nesigurnim vozilima, u isto vrijeme se izuzetno malo ulaže u obnovu znači voznog parka, a isto tako ja bih molio znati koji su razlozi da se dalje ne nastavlja sa modernizacijom kaznionice u Lepoglavi. Sve ovo govori da su poruke vrlo jasne, priča se puno, a radi se vrlo malo. Očito da Vlada nema odgovora za sve probleme u ovoj državi. Jedan o tome kako se ne zna što radi glava, a što radi lijeva i desna ruka, rep i noge govori i stavka o Hrvatskom savjetu za sigurnost prometa na cestama. Ovdje se smanjuje u doba kada znamo da nam veliki broj ljudi gine na cestama, kada znamo da imamo povećanje prometa na jednoj strani, imamo sve više i to pozdravljamo novih vozila koja imaju aktivnu i pasivnu sigurnost kvalitetniju nego ranije, ali u isto doba se ovom savjetodavnom tijelu smanjuju novci sa 1,67 milijuna kuna na 680 tisuća kuna. Da se ne zna što radi glava, a što radi rep govori i zakon koji ćemo vjerojatno po hitnom postupku protuzakonito … raspravljati, jer po Zakonu o sigurnosti prometa na cestama po članku 301. Hrvatski savjet za sigurnost prometa na cestama je prvo trebao dati mišljenje o predloženom zakonu, ni to se ne poštuje. Ovim zakonom koji ćemo razmatrati ovih dana se ukida Savjet za sigurnost prometa na cestama pa mi nije jasno zašto osim onoga što je realizirano do današnjeg datuma ili datuma usvajanja rebalansa proračuna zašto im onda osiguravati uopće bilo kakve novce. I tu se vidi da se ne zna što se radi. To su samo neki od detalja zbog kojih jednostavno ja kao zastupnik ne mogu dati potporu donošenju ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Na redu je kolegica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Potpredsjednice, poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Hrvatskoj jamčim smanjenje poreza, gospodarski rast, rast zaposlenosti, rast standarda. Tako je govorio ne Zaratustra tako je govorio naš sadašnji premijer gospodin Sanader. A evo nakon nekoliko mjeseci premijera Sanadera nema u sabornici kada je pompozno najavio smanjenje PDV-a pa smo vidjeli kakav je to debakl, odnosno skupa s njim on doživio glede toga. Evo danas kada se govori o izmjenama i dopunama, odnosno o rebalansu proračuna poslao je našeg ministra gospodina Šukera da ponudi narodu, da ponudi građanima jučer veće trošarine danas umjesto obećanja rebalans. Proračun gospodo nije samo politički dokument, on je i temeljni instrument ekonomske politike. Naravno ukoliko imamo tu ekonomsku politiku, ukoliko imamo tu viziju, ukoliko je želim osmisliti, ukoliko je želimo onda građanima i pokazati i prikazati. I gospodine ministre ja bih se s vama potpuno složila da je ovaj rebalans proračuna potpuno transparentan, odnosno prevedeno na hrvatski jezik, pohrvaćeno, potpuno proziran. I što nam on govori? On pokazuje zaista da Vlada nema baš nikakvu viziju, da nema te ekonomske politike, da se u biti i ne pozna, ne razumijeva hrvatsko gospodarstvo, da se ne razumijevaju njegove potrebe, njegovi problemi, ali jednako tako niti njegove mogućnosti i to je ono što nije dobro, to je nešto što rađa nagovještaj ozbiljne ekonomske krize. Vlada bi konačno trebala znati i prestati strašiti narod i građane ove zemlje da deficit nije bauk, on je uvijek izvor financiranja. Deficit istina može biti i opasan kada služi za potrošnju. Ali čitav ovaj pa već smo vidjeli i sam proračun, a da ne govorimo ovdje sada kada govorimo o rebalansu proračuna što on pokazuje. On pokazuje svu jednu nesuvremenost nečega što je odavno već napušteno, što su mnoge zemlje već prije stotinu godina napustile, tu jednu usku, vođenje jedne uske države. Vođenje takve politike dakle koja ne vodi računa o razvoju. Gospodine da, o tome će vam nešto govoriti prof.dr. Jurčić ako je vama to nepoznat pojam. To vam je u teoriji poznat pojam pa će vam ga onda, za kojeg sam ja isto tako također nedavno čula, pa će vam naš profesor Jurčić obrazložiti, mislim da će vam koristiti. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne treba odustajati, ipak je prošlo tek sedam mjeseci. Dakle sve zemlje koje su se razvijale, koje su željele ubrzan razvoj, koje su željele ući u Europu, pa čak i one sa vrlo demokratskom tranzicijom koje su uvijek i pripadale tom krugu na kraju krajeva od kojih je i nastala, koje su i činile tu jezgru, upravo su vodile takvu politiku. Deficit je bio u tim zemljama gotovo do granica izdržljivosti kako bi se razvile, kako bi što ojačane ušle u takvu jednu zajednicu, a ne oslabljene. Upravo to se nudi proračunom, to se nudi rebalansom. Gospodine ministre vi se ovdje prije svega ponašajte pristojno pa se kući, odnosno smijte se u klubu zajedno sa HDZ-om jer vas građani ipak gledaju.
Lijepo vas molim kolegice tema.
Tema je da se ministar ne smije dok zastupnici govore.
Ja doduše imam neki drugi dnevni red.
To je sada trenutna tema bila. Možda se vama to ne sviđa što ja govorim, jer vama se inače nikada istine ne sviđaju, ali to je onda zaista vaš problem. Ono što je jako opasno i što je sada potpuno transparentno kako reče ministar, tj. prozirno kako bi se to trebalo ispravno i prevesti, zaustavljaju se svi projekti, naročito se zaustavljaju projekti koji vode zapošljavanju. I ono što je posebno opasno, o čemu su prethodni govornici naročito iz kluba SDP-a govorili, to je da se oduzima dobit HT-u, oduzima se dobit i stavlja se u proračun za potrošnju, a ne za razvoj, a ne za modernizaciju. Naši, odnosno koalicijski projekti, projekti modernizacija, plinifikacije, ceste, željeznice, ono što vi rado nazivate deficit, dakle… … [[Upadica se ne čuje.]] Pa i lift da gospodine, koji je otvoren u godini invalida i za kojeg je bilo utrošeno milijun kuna, za vas su to možda beznačajna sredstva, ali to su bila takva sredstva o kojima smo mi inače o svakoj kuni vodili računa. I ono što je jako opasno, možda još najopasnije od svega toga, to je da se konačno, eto sad je posve razvidno odustaje od reformi. Kada Vlada kaže da joj je prioritet ovo, da joj je prioritet ono pa tako nabroji jedno deset prioriteta zavisno što je možda tema dana po medijima, onda je jasno da se uopće ni nema prioriteta. Žalosno je da se možda na dva najvažnija, ono što je zaista trebalo biti prioritet pa svake Vlade koja želi zemlju unaprijediti i razviti, to je upravo ulaganje u znanost i ulaganje u pravosuđe. Međutim, upravo sa ovim rebalansom proračuna oduzimaju se sredstva tim resorima, i to je ono što nije dobro. Evo, u nekoliko navrata i sam premijer je istaknuo važnost reforme pravosuđa pa je tom prilikom rekao, upravo znatno ulaganje u zgrade. Zgrade su negdje čista potrošnja, možda i rastrošnost. Ne više, ali nekad jesu bila. Ali ovdje je to prijeka i nasušna potreba. Jer poneki, kad se i osiguraju sredstva za povećanje potrebnog pravosudnog kadra, jednostavno nedostaje objekta, prostora gdje se oni mogu smjestiti da bi uopće mogli i raditi. Eto, primjerice, tako se odustaje od sredstava koja su namijenjena za Županijski sud u Zadru, ali to nije samo Županijski sud. Tu su smještena 4 pravosudna tijela. Prošle godine osigurano je prostor za POV, dakle, Protuobavještajnu agenciju, da se konačno iseli iz tih pravosudnih tijela gdje i nije mjesto u jednoj demokratskoj zemlji i samo je trebalo osigurati sredstva za uređenje tog prostora, kako bi taj prostor konačno kompletna ta zgrada pripala pravosudnim tijelima. Međutim, izgleda da se potpuno odustaje od tog projekta jer nema, nisu predviđena sredstva, odnosno oduzimaju se sredstva. I jednako tako napominjem Split i Zagreb. Naše najveće poteškoće za pravosudna tijela u Splitu nula kuna. A najveći problemi jesu upravo u Zagrebu i u Splitu i upravo ovo o čemu sam govorila. Dakle, što je u biti, što u biti rebalans proračuna pokazuje? Pokazuje da se, dakle, jamstvena kartica, dakle, negdje zagubila, da ovaj rebalans koji se eto nudi pod opravdanjem deficita, ali on je ustvari pokazao svu, dakle, vrlo transparentno, vrlo prozirno je pokazao svu deficitarnost ove vaše politike. Hvala lijepa.
Hvala lijepo, kolegice. Ispravci netočnih navoda. Zastupnik Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Osim što nas je kolegica Antičević uspjela oraspoložit pa i nasmijat svojom raspravom, ona je navela nekoliko netočnosti. Prvo, netočno je da je premijer Sanader doživio debaklu u ovom Saboru. To je potpuno netočno. Debaklu je doživjela vaša politika 23. studenog na izborima. I druga stvar, netočno je da HDZ straši nekakvim deficitom ovdje birače. HDZ jednostavno iznosi u javnost ono što javnosti nije bilo poznato zato što ste to vi prikrivali. Prikrivali ste dugove, prikrivali ste ono što ste potrošili već iz ove godine. Prema tome, to je potrebno reći javnosti, a ne nikakvo strašenje javnosti. Jednostavno iznošenje onoga što je činjenica.
Hvala lijepo. Zastupnik Pleško, izvolite.
Poštovani gospodine ministre, gospođa Antičević, kolegica je rekla niz netočnih tvrdnji. Dapače, tendencioznih političkih obojanih, ali ne mogu sve ispraviti nego ću samo jednu. Deficit može biti razvojan momenat ukoliko je on transparentno razvidno prikazan kroz proračun i kroz sve ostalo. Ali ne može i nikako ne može biti razvojni momenat ako je produkt nemilosrdnog, bez namjenskog trošenja novaca poreznih obveznika.
Hvala lijepo. Zastupnica Fuček, izvolite.
Gospođo potpredsjednice, ispravljam netočan navod kolegice Antičević koja je netočno iznijela da ova Vlada ima strategiju uzimanja dobiti iz poduzeća koja, znači, su u većinskom ili pretežito u većinskom državnom vlasništvu. Što znači da ona uzima iz razvoja. Prije svega, to govori da niste vodili računa o svakoj kuni ko što je kolegica tako i navela, da je Vlada prethodna vodila računa o svakoj kuni. Znači, nije znala ubrati ni ono što joj pripada. Nakon što se dio dobiti rasporedi i u razvoj i u druge svrhe, sigurno da ovaj dio koji vlasniku pripada, pripada vlasniku. I država ima svoje razvojne programe u koje ih treba uložiti. I u tom smislu molim da se krivo ne objašnjavaju razlozi koji su inače i zakonski okvir. A i još nešto da kažem samo, iz nalaza Državne revizije vidljivo je kao primjedba da su čak ...
Kolegice, ispravak i vrijeme.
... tvrtke uplaćivale, a da Vlada, da su tvrtke uplaćivale i da nisu znali na koji račun trebaju uplatiti.
Hvala lijepo. Zastupnik Bitunjac, izvolite.
Pa ispravljam netočan navod kolegice Antičević da je se jamstvena kartica izgubila. Ona se nije izgubila niti figurativno. HDZ ostvaruje svoj program korak po korak, a da je kartica tu, da je svaki HDZ-ovac nosi ja je koristim priliku pokazati.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Zastupnik Šišljagić. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Pored niza netočnih navoda koje je kolegica, uvažena zastupnica Antičević, ovdje nastojala prezentirati, uvjeriti nas, ona je izrekla, citiram: "mi smo o svakoj kuni vodili računa." Uvažena zastupnice, da ste vodili računa o svakoj kuni onda ne bi ove 4 godine uludo potrošili 15 milijardi dolara za koliko ste zadužili ovu državu, a osobito u ovoj godini ne bi dug bio takav da ga mi moramo vraćati, samo u ovoj godini 20 milijardi.
Hvala lijepo. Predlažem da idemo dalje s raspravom. Zastupnica Marija Lugarić. Izvolite kolegice.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, gospodine ministre. Rasprava o proračunu kao i izmjenama i dopunama proračuna o kojima upravo raspravljamo, uvijek je i poziv na diskusiju o tome kakve smo planove zacrtali. To je ujedno i rasprava o tome kakve smo lijepe riječi izrekli, kako smo to lijepo obećanja dali, upravo stoga što i te lijepe riječi, ta lijepa obećanja samo o proračunu i nigdje drugdje dobijaju svoju utemeljenost i gdje prolaze kao ozbiljni planovi ili se raskrinkavaju kao samo lijepe riječi. Stoga, bez obzira na, i na tvrdnje predsjednika Vlade i ministara čak je i laiku jasno da što se gospodarstva tiče ova Vlada tapka u mjestu, da nema gospodarskog programa. Da je tomu tako dokazuje ovaj rebalans. Prihodi proračuna se ne povećavaju temeljem rasta gospodarstva već uzimanjem novca iz gospodarstva. Već smo čuli da se tu radi, između ostalog, i o 300 milijuna kuna dobiti HT-a. Ujedno, eura. Ujedno se ta sredstva ne utrošavaju dalje na daljnji razvoj nego se troše na potrošnju. I ako to znamo, a to nisu ničije političke kvalifikacije i tendenciozne tvrdnje, to je crno na bijelo napisano u ovom Prijedlogu rebalansa, onda vrlo nostalgično i vrlo nedohvatljivo zvuči predizborno jamstvo premijera Sanadera da Hrvatskoj jamči gospodarski rast, bolje plaće i bolji život. Cilj je jamstvo nije loše, ali se ne ostvaruje. Mislim da su i svi naši sugrađani izgubili svakakve iluzije da će doći do najavljenog smanjenja PDV-a znajući to, a znajući da smo prošli tjedan povećali i trošarine, vrlo zorno pada u vodu jamstvo o smanjenju poreza. Od smanjenja poreza, sudeći i po ovom Prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna, ali i po fiskalnim projekcijama do 2007. godine ništa. Ništa od smanjenja poreza. No dobro, svašta se jamčilo, svašta se obećavalo, ali ovaj rebalans pokazuje da se vrlo malo i radi, a posebno u onom dijelu koji se deklarira kao strateški najvažniji. Mladi, poduzetništvo, znanost i obrazovanje. Nekoliko dokaza za tu činjenicu. Za prevenciju poremećaja u ponašanju djece i mladih i od planiranih 2 i po milijuna kuna utrošeno je svega 5 i pol tisuća kuna ili 0,24%. Praćenje i unapređivanje politike za mlade od milijun i 200 tisuća kuna je utrošeno svega 101 tisuća ili 8%. Poticanje društvene participacije mladih utrošeno je 5% sredstava, potpora za programe za djecu, potpora za programe za mlade nije utrošena niti jedna jedina kuna, nije utrošena niti jedna jedina lipa unatoč tome što svakodnevno deklariramo da su nama djeca i da su nam mladi najvažniji. Pri tome se između ostalog govori da je važno i poduzetništvo. No, brojke su neumoljivo. Poticanje poduzetništva početnika utrošeno 0 kuna, poticanje lokalnih projekata razvoja 0 kuna, unapređivanje sustava kvalitete također je utrošeno znatnih 0 kuna, izobrazba poduzetnika 0 kuna, razvoj djelatnosti poduzetničkih centara, iznenađenje utrošeno je 0 kuna. Poticanje razvoja poduzetničkih inkubatora opet je utrošeno 0 kuna, zatim poticanje poduzetništva mladih opet znakovitih 0 kuna. Zaista, kaže premijer Sanader u jamstvenoj kartici citiram mi mlade nećemo odvesti u budućnost bez nade. Mene to više podsjeća u nekakvu nadu bez budućnost ili komentar tog jamstva ako pitamo koliko vrijedi ta jamstvena kartica i to jamstvo je samo 0 kuna. Na žalost to nije sve, kada analiziramo prijedlog rebalansa za školstvo opet je sve puno 0 u izvršenju, čak se i sredstva smanjuju no o tome nešto kasnije. Ja gotovo ne mogu vjerovati ali opet zašto bi Vlada lagala zastupnike da u prvih 6 mjeseci nismo utrošili niti jednu jedinu kunu na informatizaciju osnovnih i srednjih škola, nismo utrošili niti jedinu kunu na stručno usavršavanje učitelja u osnovnim školama u nastavnika u srednjim školama, iako jako dobro znamo da promjene u školstvu se ne mogu ostvariti bez ulaganja u obrazovanje učitelja. Nismo utrošili niti jedinu kunu na opismenjavanje nepismenih iako znamo da je u ovoj zemlji nepismenih i previše, nismo potrošili niti jednu jedinu kunu od planiranih na opremanje škola didaktičkom opremom, iako znamo da su nam škole u lošem stanju. Nismo potrošili niti jednu jedinu kunu na učenje drugog stranog jezika, nismo potrošili niti jednu jedinu kunu na osposobljavanje za prvo zanimanje itd. To nisu insinuacije, to nisu laži to piše u ovim materijalima koje nam je Vlada dostavila. Stavke koje su po indeksima znatno udaljene od onih poželjnih 50 ili 45 znatno je i više, tu su sve nekakve desetice, dvanaestice, petnaestice, pa kako onda vjerovati jamstvu o većim ulaganjima u školstvo, ja tim jamstvima ne vjerujem pogotovo ako znamo da ta sredstva koja su planirana koja kao što vidimo se izvršavaju s nulama, su ionako u odnosu na 2003. godinu i smanjena. Nekoliko riječi o stavkama koje se smanjuju a odnosi se na područje znanosti i obrazovanja. Meni je posve nevjerovatno da ove godine nećemo nabaviti niti jednu jedinu knjigu za knjižnice u osnovnim i srednjim školama i svi oni koji dignu ruku za ovaj rebalans moraju znati da dižu ruku za to da se ne kupi niti jedna jedina knjiga. Isto tako za 3 milijuna kuna se smanjuju sredstva za studentske centre, a kažemo da su nam studenti važni. I još jedno zanimljivo smanjenje, svi koji podržavaju ovaj rebalans moraju znati da podržavaju da se smanje sredstva za znanstvene novake za 13 milijuna kuna. Zato ja pitam ako već smanjujemo ionako smanjena sredstva za studente, za studentske centre, za znanstvene novake činimo li mi dobro Hrvatskoj budućnosti, činimo li dobro tim mladima u koje se zaklinjemo kao naperspektivniji dio Hrvatskog društva. Sigurno ne činimo dobro njima, i ne činimo dobro budućnosti ove zemlje. Glavno da se jamči da ćemo mi ta ulaganja u znanost i visoko školstvo povećati. Korektnosti radi treba spomenuti jedno povećanje u Ministarstvu u ovom resoru za 3,5 milijuna kuna se povećavaju sredstva za uređenje zgrade ministarstva. Tome komentar zaista nije potreban. Ima tu još mnogo detalja neke od njih ću dati u amandmanima, ja vjerujem da je iz mog izlaganja vrlo jasno i argumentirano kako se jedno govori a drugo radi, kako se jedno u proračunu planiralo a drugo izvršava, kako se jedno jamči, a drugo izvršava. Bilo kako bilo iskustvo iz ovog saziva Sabora nas uče da ovdje argumenti ne pale, da će ovdje većina u ovome Domu posve nekritično dići ruku za ovaj rebalans a tako se opredijeliti za potrošnju a ne za razvoj, da će se opredijeliti za smanjenje ulaganja u znanost i školstvo, za smanjenje ulaganja u mlade i poduzetništvo. Zbog toga ali i zbog čvrstog uvjerenja da treba zaustaviti ovakvo pokretanje Hrvatske ja ću biti protiv ovog prijedloga rebalansa. Hvala.
Hvala lijepo kolegice. Jedan ispravak netočnog navoda, zastupnika Roksandić izvolite.
Hvala gospođo potpredjednice. Moram ispraviti netočan navod kolegice Lugarić, to sam danas na Odboru zbog javnosti, rekli ste nećemo nabaviti niti jednu jedinu knjigu ove školske godine. Na žalost nabavit ćemo možda vi žalite ali mi ne, jer su škole ovih dana dobile 14 kuna po učeniku za nabavku novih lektirnih naslova. Prema tome, već polovicom godine škole su dobile sredstva za nabavku lektirnog fonda.
Hvala lijepo kolegice. Sada je na redu zastupnik Ljubo Jurčić. Samo jedna mala informacija, 25 prijavljenih na raspravi od 10 minuta, bez replika, ispravaka i sveg što radimo. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Proračun je jedan od snažnijih instrumenata ekonomske politike, i tako ga treba koristiti. Njime se postižu pozitivni efekti na gospodarstvu i na standard stanovništva ako je proračun konzistentan sa ekonomskom politikom odnosno sa ostalim instrumentima i sa ciljevima ekonomske politike. Konzistentnost ekonomske politike danas se osigurava ekonomskom strategijom ili ekonomskim programom Vlade. Rebalansom proračuna o čemu danas razgovaramo znači da je došlo do izmjene ekonomske politike odnosno do promjene u ekonomskoj strategiji ili programu ili da su se promijenili ekonomski ciljevi ove Vlade. Pitanje je sada koja je ekonomska politika ili strategija bila kod donošenja proračuna prije par mjeseci i što je se u njoj do danas promijenilo. I ono pitanje što se danas nekoliko puta ovdje postavilo da li Vlada uopće ima strategiju. Proračun bez ekonomske strategije je nestabilan proračun, bez strategije proračun je podložan čestim rebalansima što stvara nestabilnost i neizvjesnost u cijelom gospodarstvu sa cijelim ... negativnih posljedica. Pa čak i posao ministra financija bio bi manje stresan kada bi Vlada imala jednu cjelovitiju ekonomsku strategiju. Međutim, iz prijedloga rebalansa i neki dan iznešenih projekcija fiskalne politike do 2007. godine, ukazuje da Vlada još nema jasnu ekonomsku strategiju ili program. Zapravo čini se da kod kreatora ekonomske politike trenutno dolazi do male konfuzije, odnosno dolazi do zamjene ciljeva i instrumenata ekonomske politike što može biti vrlo opasno za razvoj hrvatskog gospodarstva. Naime, sve se manje spominje gospodarski rast i sve se manje ističe gospodarski rast kao cilj ekonomske politike što je to po samoj naravi stvar, gospodarski rast se sve više tretira u Hrvatskoj kao analitička kategorija a ne kao cilj ekonomske politike. A ograničavanje proračunskog deficita i javnog duga ističu se kao prioritetni ciljevi, međutim, proračunski deficit u Hrvatskoj treba biti instrument pa i izvor gospodarskog rasta, smanjivanjem proračunskog deficita u Hrvatskoj direktno će utjecati na smanjivanje gospodarskog rasta, a smanjivanje gospodarskog rasta nadalje utjecat će na smanjivanje standarda stanovništva. Hrvatska kao relativno nerazvijena zemlja ima relativno mali bruto domaći proizvod i nema dovoljnu akumulaciju za potrebne investicije. Proračun, a osobito proračunski deficit treba gledati prije svega kao izvor financiranja za određene projekte prije svega infrastrukturne koje stvaraju prostor za gospodarski rast. Deficit se ne treba koristiti direktno u poduzetničke aktivnosti privatnog sektora, ali treba koristiti za izgradnju infrastrukture koji će omogućit razvoj privatnog sektora i tržišne ekonomije. 1% od proračunskog deficita znači skoro 2 milijarde sredstava. 5% deficit znači skoro 10 milijardi sredstava za financiranje različitih projekata. Zamislimo samo što bi se u Hrvatskoj moglo napraviti sa 10 milijardi kuna. Može se zasigurno napraviti puno toga. A moglo bi se možda i prihvatiti danas koji amandman iz tih sredstava. Ali prije svega ta sredstva treba koristiti, treba usmjeriti na projekte koji će u nekoliko narednih godina smanjiti izvore proračunskog deficita, odnosno povećati gospodarski rast. Čitava suština ekonomske politike koje se treba sad voditi u Hrvatskoj je zapravo da se osigura brži gospodarski rast od rasta proračuna. Nadalje, drugi problem Hrvatskog gospodarstva. Ta sredstva treba usmjeriti u projekte koji će omogućiti povećanje izvoza i smanjenje uvozne zavisnosti Hrvatske. Što bi opet utjecalo na smanjenje deficita u tekućoj bilanci, odnosno bilanci plaćanja. A smanjenje proračunskog deficita i smanjenje deficita na računu tekuće bilance rezultirao bi i smanjenjem zaduženosti, odnosno vanjskog duga Hrvatske. Ali u sve to treba investirati, to se ne može događati samo jednostavnim odlukama Vlade. A proceduru kako to napraviti određuje ekonomska strategija na temelju ekonomske znanosti i ekonomske struke. Vanjski dug se ne riješava u Ministarstvu financija, nego se riješava u realnom sektoru, zato se i ministar financija danas nalazi u nezgodnoj situaciji kad mora diskutirati o vanjskom dugu na koji on zapravo nema utjecaja, nego se samo kod njega knjiži i mora ga plaćati. Način na koji Vlada želi ograničiti proračunski deficit i vanjski dug je administrativni pristup sa svim negativnim posljedicama koji iz toga proizlaze. Ovaj pristup liči malo na ono prije 20 godina kad se pokušalo na ovim područjima smanjiti inflaciju, pa se cijene zamrzavale i ograničavale, plafonirale, ali nije se utjecalo ili djelovalo na uzroke, izvore i inflacije. Ustvari proračunski deficit treba iskoristiti za financiranje promjene strukture Hrvatskog gospodarstva koje sada generira sve ove deficite i stvaranje uvjeta za proizvodnju proizvoda sa većom dodanom vrijednošću sa većom konkurentnošću itd. Odnosno proizvoda koji rezultiraju većem bruto domaćem proizvodu po zaposlenom ili po glavi stanovnika u Hrvatskoj. Sredstva iz proračunskog deficita treba zapravo usmjeriti u izgradnju ne više toliko u izgradnju fizičke infrastrukture koliko izgradnju institucionalne infrastrukture koja će stvoriti uvjete za sve ove promjene koje treba napraviti. Međutim, za sve ovo treba imati ekonomsku strategiju ili barem program ili konzistentnu ekonomsku politiku. Što doduše prelazi opet dijelokrug Ministarstva financija, što je posao cijele Vlade, a što do sada Vlada po svemu sudeći nije odradila. Nadalje, ograničenje proračunskog deficita kao cilj ekonomske politike znači da će se proračunski manjak morati nadoknađivati ubrzanom privatizacijom. Ubrzana privatizacija ima za posljedicu nekvalitetnu privatizaciju. Ima za posljedicu prodaju imovine ispod cijene zbog žurnosti potrebe financijskih sredstava, odnosno rasprodaju nacionalne imovine ili nacionalnog bogatstva kako se to kaže. Ovim se i daju signali potencijalnim zainteresiranim kupcima za domaćim sredstvima, domaćim poduzećima da im se njihova pregovaračka pozicija znatno poboljšava. Nadalje, u ekonomskoj znanosti, u ekonomskoj praksi je nedvojbeno potvrđeno da se gospodarstvom efikasnije upravlja proračunskim deficitom, nego promjenom poreza, osobito ne povećanjem poreskih tereta. i to sve zemlje koriste, pa i one najrazvijenije. Poreze drže na istoj razini, rade sa proračunskim deficitom, stime osiguravaju gospodarski rast u budućem razdoblju, iz čega pokrivaju deficite iz prethodnih razdoblja i to je jedna standardna ekonomska politika koje provode sve zemlje, odnosno sve najrazvijenije zemlje. Samo Vlada treba utvrditi koji su to izvori ekonomskog rasta i njih financirati. Nadalje, o čemu sam htio danas još reći je, zabrinjavajuće izjave Vladinih dužnosnika koji iznose netočne tvrdnje ili pokazuje nepoznavanje funkcioniranja gospodarstva. Tako u projekcijama fiskalne politike načelima fiskalne politike za razdoblje do 2007. godine ponovo se navodi da je fiskalni deficit 3%, jedan od uvjeta ulaska u Europsku uniju. O čemu sam ja pričao i u prošloj diskusiji kad se razgovaralo o PDV-u. Što nije točno. Uvjet od 3% proračunski deficit je uvjet ulaska u Europsku monetarnu uniju. Pa se postavlja pitanje, da li djelatnici Vlade razlikuju ulaz u Europsku uniju i odlasku u monetarnu uniju? Naime, Hrvatska će ući vjerojatno u Europsku uniju sljedeće tri, četiri godine. A u Europsku monetarnu uniju znači prihvatiti euro kao nacionalnu valutu bit će potrebno još tri, četiri godine, znači sve skupa mi proračunski deficit trebali bi spustiti sa sadašnje točke gledišta za narednih osam godina, a ne za naredne dvije, tri godine. Ovakvim pristupom bi se Vlada odrekla jednog snažnog instrumenta ekonomske politike, uz već to da se odrekla tečaja … instrumenta monetarne politike, i zapravo se postavlja pitanje, kojim bi instrumentima Vlada upravljala gospodarstvom? Isto tako, pogrešno je mišljenje da zaduženje na domaćem tržištu ne znači povećanje vanjskog duga. Vanjski dug se uvijek povećava kad je domaća potrošnja veća od domaće proizvodnje, odnosno kad su domaće investicije veće od domaće akumulacije. A to je takva situacija sada u Hrvatskoj. Kad tako svako zaduženje ili svaka potrošnja znači povećanje vanjskog duga bez obzira da li se ta potrošnja financira uzimanjem novca na domaćem ili stranom tržištu. Što znači da će se povećanje vanjskog duga nastaviti, neće se moći zaustaviti predloženim mjerama za usporavanje vanjskog duga, treba malo složenija ekonomska politika. Može se reći da je to u svakom slučaju nažalost ne spada u gospodarske reforme koje vode..
Kolega Jurčiću vrijeme, oprostite.
…suštinskih uvjeta za stvaranje proračunskog deficita i vanjskog duga i do stvaranja poduzetničke klime i do kvalitetne privatizacije. Hvala lijepa.
Javio se ministar Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Bilo je vrlo interesantno slušati ovu raspravu. No, žao mi je što ovdje nemamo projekciju deficita prošle Vlade, gdje ako se ne varam 2003. je trebala biti na 4,5%, a završila je na 6,,3% to je vjerojatno sukladno ovoj politici vođenja gospodarskog razvoja putem deficita. Ove godine je trebao biti negdje na 3,7, 3,8%, a 2005. je trebao biti ispod 3,4%. I sad vrlo interesantno da je prošla Vlada mogla voditi razvojnu politiku sa deficitom koji je za 0,6, 0,7% manji od projekcije koju predlaže ova Vlada. Tu je jedna velika kontradiktornost. A to moramo reći zbog hrvatske javnosti. Jer ovaj deficit o kojem govori doktor Jurčić je deficit od 4,5% koje prošla Vlada rekla da će ga ostvarit u 2003. godini. Međutim, završila je na 6,3%. Međutim, koja su četiri osnovna razloga rebalansa ovog proračuna, isključivo posljedica vođenja jedne neodgovorne politike javnih financija, HŽ-e neevidentirano milijardu i 600 milijuna u proračunu, kamate i naplaćena jamstva koja su izdana prošlih godina, koja su prekoračila sva očekivanja i Fond za razvoj i zapošljavanje. No isto bi tako reći da u ovom trenutku vanjski dug nije toliko problem vođenja ekonomske politike nego monetarne politike i ono što bih želio reći da se u proteklim godinama i Vlada i institucije koje su ih kontrolirale misle da će određene makro-ekonomske pokazatelje moći zadržati isključivo stiskanjem na monetarnu politiku a fiskalnoj politici se dala velika sloboda. Međutim, dogodilo se ovo što se dogodilo. Ne može se samo jednim instrumenom držati pod kontrolom određena makro-ekonomska kretanja. To bi bilo idealno da je bilo koordinirano djelovanje i fiskalne i monetarne politike, onda bi vjerojatno vanjski dug bio sada nekoliko milijardi manje a isto tako određeni makro-ekonomski pokazatelji bili drugačiji. Međutim, ono što je vrlo interesantno, što mi sami sebi nećemo priznati a kad kad ćemo to morati priznati da je nažalost Hrvatska najveći gospodarski rast imala u trenucima kada je imala najveći deficit tekuće platne bilance i to je naš najveći problem. I da smo ga u tom trenutku prepoznali, da smo možda neke stvari drugačije okrenuli vjerojatno bi i prošla Vlada u svojoj zadnjoj godini mandata 2003. imala drugačije rezultate a i ovoj Vladi bi bilo daleko lakše. Dakle, da smo prepoznali nažalost da je naš gospodarski rast vezan isključivo na vanjsko zaduživanje, na veliki problem, na veliki iznos tekuće, deficit tekuće platne bilance a to znači da se zasnivao isključivo na potrošnji. I na kraju krajeva, kad pogledate strukturu rasta bruto domaćeg proizvoda onda ćete vidjeti da nažalost proteklih godina pa i ove godine u njemu najveće učešće ima potrošnja, potrošnja koja je vezana na uvoz i to je naš problem i to smo trebali prepoznati. I da smo možda svi drugačije reagirali vjerojatno bi neke stvari danas drugačije bile. Nitko nije spominjao neke infrastrukturne projekte. Pitanje je da li je u jednoj godini se baš toliko moglo napraviti. Ja i dalje tvrdim da najveći problem Hrvatske je 2002. godina gdje je bio planirani deficit od 6,8%. Međutim, zbog nedogovora koalicijske vlasti određeni projekti nisu započeti 2002. godine, započeti su na kraju i prebačeni u 2003. godinu. Deficit Hrvatske je umjetno smanjen sa planiranih 6,8% na 4,8% u 2002. godini. I što se dogodilo u 2003? Da se taj deficit vratio na nekakvih realnih 6,2, 6,3, 6,4% i to je ono što mi sebi nećemo priznati. Nismo mi mogli smanjiti bez gospodarskog rasta od 8 ili 9% deficit države ako ćemo izvršiti sve programe sa 6,8 na 4,8%. Nema matematike koja to može napraviti i to je najveći problem. Da je deficit bio 2002. godine kao što je bio planiran oko 6,8% onda bi on 2003. bio planiran nekakvih 6,2-6,3, 2004. bi bila negdje 5,5-5,6 i onda se ne bi trebala voditi ovakva restriktivna politika što se tiče deficita. Jer kako drugačije objasniti da deficit 2002. koji je bio 4,8% je u 2003. skočio na 6,3%. A istovremeno smo 2002. imali najveći gospodarski rast u zadnjih pet, šest godina ali koji su isključio temeljio nažalost na potrošnji 4 postotna poena od 5,2 postotna poena je bio vezan na potrošnju, dakle na uvoz i na vanjsko zaduživanje kako građanstva tako i gospodarstva.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Jurčić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Zapravo, ovakve diskusije su puno složenije i tražile bi repliku ali zapravo koristim ispravka netočnog navoda s time iz korektnosti da potrošnja iz uvoza ne ulazi u bruto domaći proizvod. Naprotiv, ona se oduzima od bruto domaćeg proizvoda tako da potrošnja iz uvoza zapravo se ne pribraja domaćoj proizvodnji, tako da ovaj bruto domaći proizvod je očišćen od uvoza po definiciji. Računa se domaća proizvodnja plus carine, plus ovo sve minus uvoz, onda znači uvoz ... [[govornik se ne razumije.]] Nisam mogao koristiti repliku nego ispravak netočnog navoda. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege zastupnici! Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu daljnji je korak u većoj transparentnosti javnih financija i dobar dokument iz kojeg se do sada najjasnije vidi kako se troši novac poreznih obveznika, stoga i pohvala Ministarstvu financija koje je pripremilo spomenuti prijedlog. Ovim izmjenama i dopunama državnog proračuna Vlada uvažava stvarne mogućnosti Hrvatske države ali i prioriete hrvatskog društva. Iako je proračun bez sumnje politički dokument Vlada je pristupila ovim izmjenama i dopunama realno, vrlo analitički i najavila način rada i poteze koji zasigurno nisu politikantski već su dugoročno opravdani i korisni za hrvatske građane. Iz predmetnog prijedloga je vidljivo da se prihodi povećavaju za više od 2,8 milijardi kuna a rashodi za 1,9 milijardi kuha te se ukupni manjak državnog proračuna smanjuje za otprilike 950 milijuna kuna. Vlada dakle ne ide u kupovanje glasova kako to tvrde neki kolege zastupnici već odgovorno pokušava ispraviti neodgovorne i politikantske poteze nekih bivših ministara. Vlada se upušta u rješavanje neugodnog nasljeđa i koncentrira se na smanjenje proračunskog deficita i smanjenje vanjskog duga kao preduvjeta za bilo kakav na zdravim osnovama utemeljen rast i razvoj. Činjenica je da deficit pogoduje rastu ali kada se drži u određenim granicama i okvirima koje je bivša Vlada uvelike probila. Tužno je stoga slušati teze da ova Vlada kupuje glasove građana i lokalne vlasti i to baš od onih kojima je to bio uobičajen način rada i ponašanja tijekom četverogodišnjeg obnašanja svoje dužnosti. Osim toga, i u ovom rebalansu je vidljivo da oko 330 milijuna kuna ide na plaćanje jamstava danih od bivše Vlade u prošloj godini, od toga 169 milijuna za Viktor Lenac, povećana su i sredstva u Fondu za regionalni razvoj i zapošljavanje od čega veliki dio ide na otpremnine za radnike privatnih poduzeća koja su neuspješno sanirana. Posebna kvaliteta ovih izmjena i dopuna jest dobar balans između financiranja razvojnih i socijalnih projekata. Tako su za programe novog zapošljavanja osigurana dodatna sredstva u iznosu od 110 milijuna kuna a za poticanje razvojnih projekata u obrtu, malom i srednjem poduzetništvu izdvojeno je dodatnih 15 milijuna kuna. Isto tako, povećana su sredstva za prava koja proizlaze iz zakona za sljedeće namjene. Invalidske i obiteljske mirovine hrvatskih branitelja 40 milijuna kuna, dodatni porodiljski dopust 10 milijuna kuna, sredstva za osobnu invalidninu i ostale socijalne naknade 64 milijuna kuna. Vezano za rebalans proračuna skrećem pozornost i na makro-ekonomska kretanja u prvoj polovici godine i to temeljem analize Zavoda za makro-ekonomske analize i planiranja. Iz tih podataka je vidljivo da Vlada ostvaruje predizborne najave i to naročito u segmentima koji su presudni za gospodarski rast i rast životnog standarda hrvatskih građana. Naglasit ću tri ključna elementa proizvodnja, izvoz i zaposlenost. Industrijska proizvodnja u prvih pet mjeseci porasla je 4,1% u odnosu na pet mjeseci prošle godine što pokazuje oporavak industrijske proizvodnje. Stopa nezaposlenosti je smanjena s 19,1% krajem 2003. na 18% krajem svibnja ove godine a izvoz je porastao 14,4% u prvih pet mjeseci ove godine dok je uvoz porasta za 4,12% što je po prvi puta nakon dugog razdoblja da izvoz raste po bržoj stopi nego uvoz. Ovi trendovi upućuju na oporavak gospodarske aktivnosti nakon usporavanja u drugoj polovici 2003. godine te su apsurdne teze da ova Vlada nema osmišljenu gospodarsku politiku i jasnu viziju. Naprotiv, ovi trendovi pokazuju da ova Vlada ima puno više odlučnosti, znanja i sposobnosti od svojih prethodnika. Glavne odrednice politike ove Vlade jasno se mogu isčitati iz ovog Prijedloga izmjena i dopuna Državnog proračuna, brži gospodarski rast, reforma državne uprave i pravosuđa naglašena veća socijalna izdvajanja i osjetljivost, te snažna orjentacija na jačanje međunarodnog položaja Hrvatske, uvijeti su koji vode poboljšanju životnog standarda hrvatskih građana i stabilnom razvoju Republike Hrvatske. Zbog svega navedenog podržati ću prijedlog Izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2004. godinu.
Hvala. Poštovana zastupnica Katarina Fuček.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Puno se već govorilo o transparentnosti proračuna pa ću ja početi s time. Ako je znači proračun transparentan onda bi se u njemu trebalo sve vidjeti. Ako se već ne može vidjeti do kraja onda nije do kraja ni pregledan ni transparentan ali bi se moglo iščitati. U ovom rebalansu proračuna možemo iščitati, jer još, do kraja nije transparentan jer nema do kraja ustrojene državne riznice. Zašto je nema, trebala je biti u protekle 4 godine potpuno ustrojena. Ali da je tome bilo tako ne bi moglo biti izvanproračunskih proračuna niti planiranja sredstava na izvanproračunske fondove, niti trošenja sredstava, drugim riječima bilo bi preglednije upravljanje državnim prihodima i rashodima i sve bi bilo vidljivo i transparentno. Znači da je nekome to bilo u interesu očito. Hvala lijepa. Ovoj Vladi je u interesu da to ispravi. Što znači da sve uključi iu državni proračun, da sve bude vidljivo i jasno, da se točno zna tko i zašto upravlja državnim novcem. Između ostaloga, javni dug i smanjenje javnog duga i dinamike zaduženja jedan je od glavnih pokazatelja ovog rebalansa između ove transparentnosti koju sam napomenula. I mislim da je to jedna pozitivna osobina koja sigurno pokazuje i kretanje i ekonomsku politiku ove Vlade. Drugim riječima ova Vlada želi osigurati stabilnost za budući ekonomski razvitak. A ta stabilnost je preduvijet kvalitetnog i realnog gospodarskog rasta. Ovdje je bilo puno govora o gospodarskom rastu. Čak se spominjalo kako on pada a prije rasta. Evo, ministar je prethodno u prijašnjem svojem istupu spomenuo od čega je bio taj gospodarski rast, bio je od osobne potrošnje. Ako, a osobna potrošnja prije svega bila je i kao glavni pokazatelj na, na kretanje trgovine na malo koja je jedan od glavnih indikatora i pokazatelja ekonomskih trendova. I ako tu usporedimo pokazatelje iz 2002. godine kada je rast trgovine bio 135, 2003. je bio 5%, e onda je znači to automatski bio utjecaj na osobnu potrošnju i na rast bruto domaćeg proizvoda. Eto, od toga silni rast. Znači tedencija ove Vlade je da prikaže realni rast kao jednostavno stabilno makro ekonomsko okružje u kojem se treba razvijati Hrvatska kako bi znači sa svojom tom gospodarskom politikom bila konkurentna zemlja i ušla u Europsku uniju. A ono što također kao konkretni pokazatelj makroekonomskim, odnosno gospodarskim kretanjima u Hrvatskoj želim ovdje pročitati to su brojke. A brojke su najbolji pokazatelj stanja. Puno se pisalo, puno se govorilo o turizmu, o negativnim kretanjima a brojke upravo govore oko, u svibnju je ukupno ostvareno 2,8 milijuna noćenja što je 10,9% više u odnosu na isti mjesec 2003. To govore brojke. Što znači prema preliminarnim podacima Hrvatske narodne banke, a Hrvatska narodna banka je institucija kojoj sigurno vjerujemo. U prvom tromjeseću ove godine ostvaren je devizni prihod od turizma u iznosu od 444,7 milijuna dolara. Što je 11,7% više u odnosu na isto tromjesjeće 2003. godine. To je jedan od gospodarskih pokazatelja okružja. Zatim, likvidnost i solventnost, o tome se također pričalo u negativnom kontekstu, evo što kazuju brojke. U svibnju je broj pravnih osoba zblokiranih žiroračunima pao na 20,4 tisuće što je na najmanjoj razini od 1997. godine. A ne podmireni nalozi imaju ukupnu vrijednost, odnosno smanjeni su za 895,6 milijuna kuna. To su također pokazatelji, to su brojke. I mislim da uz izvoz koji je također porastao i za 14,4% što sada nije bitno, ali bitno je da je trend porasta izvoza, upućuju da su svi pokazatelji pozitivni u ovog godini za gospodarsku politiku i za pretpostavke razvoja koje je taj u ovom rebalansu poklamirala ova Vlada. U tom kontekstu želim samo reći da neće više biti prostora, za nikakve mogućnosti podmetanja, za nikakva osporavanja onoga što je jasno vidljivo ali sigurno da Hrvatska teži jednoj stabilnoj i u tom smislu razvojnoj politici koja će omogućiti podizanje standarda hrvatskog čovjeka i u skladu s time Vlada provodi baš tu politiku koja će u tom smislu biti i najefektnija, najučinkovitija a u sljedećem proračunu sigurno će se i konkretne brojke pokazati kao nekakav rezultat svih ovih poteza a smanjenje duga države, smanjenje javnog duga i uopće zaduživanje države bitan je preduvijet da bi se to ostvarilo i da bi se na neki način moglo planirati sve ono što je gospodarskim programima zacrtano kao što su razna, kao što su poticaji na razini malog gospodarstva, poticaji obrtništvu, poticaji svim razinama poduzetništva. Drugo, ovo je još uvijek razvojni i socijalni proračun. Mislim da ulaganje, ne mogu reći ulaganje, ali podmirivanje troškova i socijalnog karaktera je podmirivanje troškova života. I podmirivanje troškova iz školstva, podmirenje troškova obrazovanja, znanost e podmirivanje troškova razvitka. Ne može se sve samo gledati ukalkulirano u nekakvim ekonomskim brojkama koje konkretno nisu analizirane na način na koji to treba pa i politički sagledati i u kojem kontekstu one pružaju mogućnost razvitka cjelokupnog hrvatskog gospodarstva. Hvala.
Hvala. Prva replika, poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa želio bih kolegici Fuček replicirati na nekoliko teza koje je ona iznjela ovdje, prije svega o transparentnosti proračuna. Ja sam govorio o tome da ovaj Zakon nije u skladu, ovaj Proračun nije u skladu sa Zakonom o proračunu koji vrijedi za sve druge osim za državu. Država je sebi skrojila kako će raditi proračun pa je rekla da može graditi ovako. Ovaj proračun ne bi prošao ni na jednom općinskom vijeću najmanje općine u Republici Hrvatskoj. Između ostalog i zato što nema recimo program kadrovskih potreba u ovoj godini i u sljedeće tri godine što svaka općina i svaki grad je trebao napraviti. Pa bi onda vidjeli zašto se u proračunu mora povećati stavka za plaće, rashod za zaposlene 12% . Da li je to doista za izvršenje kolektivnih ugovora ili se radi o povećanom zapošljavanju nasuprot onog što je bilo obećano da će biti manje efikasnija državna, državna uprava. Nije transparentan zbog toga što ministar kaže da treba za 200 milijuna kuna povećati stavku za plaćanje danih jamstava od strane države. Bio bi transparentan da smo dobili podatak za koga se moraju platiti jamstva i tko je ta jamstva izdao? Pa građani Hrvatske imaju pravo znati za koga plaćaju kredite koje je netko dao. Koje su te općine i koja su ta poduzeća? I u konačnici mi ne prigovaramo tome što na stavke za poticanje poduzetništva. Mi prigovaramo što one nisu izvršene niti u jednom postotku, 6. mjesec je, neće biti moguće do kraja godine ih izvršiti jer moraju biti raspisani natječaji. Jedinice lokalne samouprave trebaju pripremiti projekte, moraju se javiti, mora biti evaluacija tih projekata i treba doznačiti sredstva i angažirati ta sredstva. A inače bivši natječaji i sredstva i od prošle Vlade trebali su se iskoristiti do 30. ožujka. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Katarina Fuček.
Kolega Mršić u svakom slučaju ovaj Proračun je transparentniji nego što su svi proračuni prethodne Vlade. To je apsolutno točno jer su znači u njega uključeni oni troškovi izvanproračunskih fondova koji konkretno nisu bili vidljivi u prethodnim proračunima. I tu se moglo maniuplirati. Drugo, državna riznica podrazumijeva jedinstveni račun, kontrolu i trošenje sredstava s jedinstvenog računa i u tom smislu tu je jako, jako puno propusta bilo u protekloj Vladi jer znate što se događalo kod uplate dividendi da su tvrtke uplaćivale na račune pojedinih banaka, da država nije znala kako su ti novci i zbog čega, koja je svrha tih uplate, da ih jednostavno država nije znala ubrati a kamoli znati o čemu se radi. To je transparentnost ujedno koja omogućava i racionalnije korištenje državnog novca. Ne samo da se sve vidi a ujedno i da se vidi. Drugo, jamstva koja stižu stižu za Viktor Lenac kao broj jedan. Drugo, taj “Viktor Lenac” je ponovljeno jamstvo i onda kad se vidjelo da neće biti utrošeno na kvalitetan način opet je država ponovila 20, dobro nije bitno sad koja godina. Ali sve ovdje piše. Drugo transakcije uz HBOR, pomoć HBOR. Tu ima dug veledrogerijama. Hrvatski fond za privatizaciju i druge dospjele neplaćene obveze pa Hrvatske željeznice i tako dalje. E sad će se znači prema ovom transparentnijem dijelu, neće se moći zaduživati Hrvatske željeznice više na isti način ko što su se prije nego će sve biti vidljivo u Proračunu odnosno transparentno. Hvala.
Hvala. Druga replika poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa kad bi se analiziralo zapravo podaci Državnog zavoda za statistiku kakva je struktura rasta društvenog ili udjela društvenog bruto proizvoda onda bi se vidjelo da zapravo osobna potrošnja nema tako bitni utjecaj na rast društvenog bruto proizvoda od 2001. godine do, do sada jer se ona smanjivala čak i u odnosu na 1995. godinu u ukupnoj strukturi, a jačali su odnosno više su utjecali snažan oporavak investicija koje su počele 2001. pa u 2002. i 2003. godini. Kad se govori o nekakvoj stabilnosti izvoza onda je tu uloga države zapravo da kroz makroekonomsku politiku jača domaću konkurenciju, da otvara, otvara tržišta zapravo liberalizira trgovinski režim. Da jača potpore kroz razvoj trgovinske infrastrukture. Izvoznicima zapravo treba osigurati normalno financiranje njihove proizvodnje, treba osigurati ih od rizika koji su povezani s izvozom, treba osigurati istraživanje tržišta za potrebe malog i srednjeg poduzetništva, pristup informacijama o mogućnostima na inozemnim tržištima, osposobljavanje stručnjaka da mogu imati dobar pristup novim tehnologijama i novim znanjima i da ih znaju prihvaćati. Kad bi to država radila onda bismo mogli govoriti i o jednom stabilnom izvozu i o jednom stabilnom rastu društvenog bruto proizvoda. Iz ovog Proračuna zapravo ničega od toga nema.
Hvala. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Katarina Fuček.
Odgovaram na repliku kolegice Zgrebec vezano da, da osobna potrošnja nema utjecaj u rastu bruto domaćeg proizvoda odnosno ne znam kako ste vi to mislili da nema valjda toliki značaj u tom rastu jel’? Ovako, prema znači istim tim statističkim podacima Državnog zavoda za statistiku i gledamo godinu 2003. realna stopa rasta bruto domaćeg proizvoda je sa 5,2 u 2002. pala je na 4,3%. Usporavanje rasta bruto domaćeg proizvoda najvećim dijelom je posljedica usporavanja rasta osobne potrošnje. Nakon znači porasta osobne potrošnje od 6,6% u 2002. osobna potrošnja u 2003. bilježi porast od 4,1% što je većim dijelom rezultat usporavanja kreditne aktivnosti. Znamo da su nakon, nakon one mjere koje su, koje je donijela HRB prema bankama jednostavno stanovništvo bilo u poziciji da se silom prilika moralo manje zaduživati i to su onda pokazatelji i upravo to je onda to da osobna potrošnja značajno sudjelovala u rastu BDP-a odnosno bruto društvenog proizvoda, GDP-a. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Vrlo kratko bih se naravno jer je puno toga danas rečeno, osvrnula na ovaj Proračun odnosno rebalans proračuna koji u svakom slučaju ako za politiku kažu da je umijeće mogućeg onda je u svakom slučaju puno više od toga jer ovo je skoro umijeće nemogućeg. Dakle u situaciji kad ova Vlada koliko god ona po meni smiona, optimistična i ambiciozna bila, ima na svojim leđima težak teret dakle onih nastalih obveza u 2003. godini o kojima govorimo stalno i nije ih naodmet ponovno spomenuti od 6 milijardi i nešto kuna i kad ih mora naravno u ovoj godini ukomponirati u Proračun koji bi onda trebao biti iznimno razvojan i u gospodarstvu i u poljodjelstvu ne zanemarujući socijalu i naravno, sad malo na neki način to onako kažem sa, sa ironijom osigurati izvršavanje svih predizbornih obećanja u 6 mjeseci što svakako mislim da nijedan ozbiljan građanin ove zemlje ne očekuje. Dakle skromni pomaci u politici ove Vlade u malim postocima su samo zato što je kratko vrijeme u koje su se oni dešavali. Dakle u tom kratkom vremenu ipak ima naznaka svjetla koje će vjerojatno biti i jače kad bude se moglo vidjeti set gospodarskih promjena koje će ova Vlada napraviti, a ja se nadam da će temeljem ovog rebalansa Proračuna naravno početi i reforma porezne politike. Koliko ona je god sad nemoguća i danas, dakle ona će uslijediti u onom dijelu gdje će se kroz direktno smanjenje poreza na dohodak i svega ostaloga potaknuti razvoj gospodarstva dakle, a naravno da je nemoguće ovog trena sniziti porez na dodanu vrijednost i o tome smo se naravno već dogovorili. Veseli se, me osim toga što iako je naravno uvoz i dalje u porastu, ali su se smanjile škare između izvoza i uvoza i to je ono na čemu trebamo dakle inzistirati da se taj odnos još više smanjuje veseli me dakle što je smanjen i ukupni deficit tako da je on prema standardu 1986 smanjen na 4,5% BDPija. TAko da ćemo u svakom slučaju za sljedeću 2005. kada budemo radili proračun imati vjerojatno lakšu situaciju. Veseli me osim toga dakle da je u takvoj teškoj situaciji i nekoliko općina dobilo više sredstava, veseli me da su i branitelji i rodiljne naknade i fond za zapošljavanje dobili nešto više novca. I moram reći da je ne samo fond nego i zavod za zapošljavanje dobio više sredstaav. Naravno da svi znamo da je to temeljem toga pto je povećana i pojedinačna naknada za one koji su bez posla a da je isto tako i oni koji su ostali bez posla dužno se isplatiti jednokratnu naknadu dakle i to će pomoću ukupno povećanju irrauzvoju i gospodarstva. Jer ta sredstva koja date nekome naravno d aće on potrošiti kupujući pretpostavljam u hrvatskim prodavaonicama razvijati ukupno gospodarstvo. Dakle, ponovit ću podrŽavaujući ovaj rebalans proračuna veseli me to se konačno vidi i mjesto troška i onaj koji ga stvara i njegova veličina, veseli me da će svi budući proračunu biti prestpotavljam biti jednako transparetni kao i ovaj. Nadam se da je će i na prihodovnoj strani se nastaviti pozitivan trend ubiranja prihoda. I na onon dijelu gdje sada postoji siva ekonomija jer kako i svi vi dijelim mišljenje da je korupcija jedan od kljupčnih problelma našega razvoja. Dakle jedna od kočnica i da će se smanjenjem određenih poreznih opterećenja i povećanjem broja obveznika i na taj način ne samo uvođenjem markica i svega ostaloga uvesti reda. I povećati proračunske prihode dakle broj njihovih korisnika i broj onih koji privređuju izdvajaju u proračunu,. Eto zahvaljujem gospodine predsjedniče, podržavam ovakav prijedlog koji je bilo vrlo teško napravitiu datim uvjetima. Hvala.
Hvala lijepa. Četri replike. Pošovani zastupnik Zvonimir Mršić prva.
Pa želio bih replicirati kolegici Sučec Trakoštanec na također nekoliko navoda . Nitko nije očekivao da će HDZe u 6 mjeseci izvršiti sva obećanja. Ali smo očekivali da ćete barem ona glavna obećanja izvršiti u vrijeme svoag mandata. Međutim vi ste odustali od tih obežćanja. Odustali se od smanjivanja PDVa. Dakle ne da nećete izvršiti obećanaj od smanjivanja PDVa u 6 mejseci iako je bilo obećanje na prvoj sjednici Vlade da će takva odluka biti donesena. Vi smanjivanje PDVa nećete izvršiti ie nećtge napraviti u četri godine svoga mandata. Mi smo očekivali da, najava HDZa je bilada ćete smanjiti vanjski dug, ali ne vi nećete smanjiti vanjski dug i građani moraju znati, vi ćet povećati vanjski dug, i daj bože da on bude samo 31 milijardu na kraju dolara, na kraju vašega mandata kao što govore prijekcije ministarstva financija. U apsolutnom iznosu odnosno u relativnom povećati ćete sa 73% na 78% bruto nacionalnog proizvoda. A što se stiče povećanja sredstava, zavoda za zapošljavanje za aktivne mjere politike zapošljavanja pa to smo mi tražili prilikom rasprave o proračunu. Govorili smo da nema dovoljno sredstava. Da ima sklopljenih ugovora o gdje treba povećagi sredstva jer su aktaivne mjere p olitike zapošljavanja dale rezulattea. Vi ste to tada negirali. I konačnosti mjesto troška ova je transparetnost proračuna nije temeljem političke volje HDZa to je temeljem zakona. Ali HDZe je suspendirao neke važne odluke Zakona o proračunu da bi on doista bio transparentan. DA bismo imali sve one programe koje mora imati najmanja općina i da bismo imali projekcije za tri godine do kraja vašega mandata da bi onda točno mogli vidjeti kakav će biti proračunski deficit. Ne samo želja nego programi.
Odbovor na repliku poštovana zastupnica Ivana Sučec Trakoštanec.
Da, dragi kolega gospodine Mršić ja znam da bi vas jako veselilo da se ostvari to o čemu vi govorite. No ja mislim d ćemo vas mi morait jako razočarati. I da će ova Vlada iznevjeriti vaša očekivanja. A naravno, da je razlika između transparetnosti ovoga proračuna i onoga vašega i zakona samo u tome što će Hrvatska demokratska zajednica njena vlada poštovati zakon o proračunu i prikazivati troškove u proračunu na onaj način i kad to zakon kaže, dakle poštovati će i vrijeme u kojem je to potrebno napraviit. Budite sigurni. Hvala.
Druga replika poštovani zastupnik Ivica Pančić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica Trakoštanec je na tragu i prijašnjih rasprava kolega iz Hrvatske demokratske zajednice. pa naravno odgovornost za ovaj proračun sa kojima se izgleda ni oni sami ne slažu naravno prebacuje na prijašnju vladu. Pa među ostalim čini mi se da je rečeon koliko got smiono i optimistčno bila ova vlada a uistinu smo svjedoci optimizma koji pršte nma sve strane, ima teret prijašnjih giodina odnosno bivše vlade. Moguće da kolegica Trakoštanec nije bila čllanica HDZa iz njezinih najsvjetlijih dana, 90. tihg odina kada je usljed pljačke u priavtizaciju hrvatsko gospoarstvo bilo bačeno na koljena. I upravo tako bačeno na ko ljena gospodarstvo mi smo u ove četri godine uspjeli koliko toliko oporaviti. I kad se govori o malikm pomacima vladine politike ovih 6,7 mjeseci uistunu treba reći da su ti mali pomaci bili ogromni a to je odustajanje od temeljnog predizbornog obećanja a to je smanjenje PDVa. I odustajanje od proglašenja ribolovno ekološko zone. A to su samo jedni od tih malih pomaka. Hvala.
Odgovor na repliku. Poštovana zastupnica Ivana Sučec Trakoštanec.
Na vašu veliku žalosta kolega ja sam ponosna članica HDZa od 90.te. Ali budući da sam stjecajem okolnosti starija od vas pamtim i godine do 90. tih pa bih vrlo rado a nemam vremena u odgovoru na repliku vam podnjela stanje u gospodarstavu bivše Jugoslavije u dijelu koja se zvala Republika Hrvatska i kakvo smo da tako kažem od prezaposlenosti za jednu trećinu do ne znam početka Markovićeve pretvorbe i svega ostalo, stanje zatekli. Dakle, ali u tom stanju smo privatizaciju u pretvorbu morali i trebali početi. A pojedinačni slučajevi kriminala u pretvoerbi ne znače da je cijeli postupak i proces za osuditi dakle. Nego je za osuditi pojedinice koji su zlorabili mogući sustav, ili kršili zakone. Dakle protiv takvih sam i ja u svakom slučaju. A moja i vaša i naša vladsa jeste i smiona i optimistična i ambiciozna. I sgiurno da će ispuniti dobar dio onoga čemu ćete se i vi veseliti. Hvala.
Treća replika poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Hvala. Uvažena kolegica je opet spomenula veselje. Nas u ime kluba HSpa ništa ne veseli ovaj proračun. Proračun nieti je razvojni niti je socijalni. Takva nam je i porezna politika. Niti je razvojna niti socijalna. I mi dolazimo u situaciju sljedeću varijantu, pogledajte samo prigodnu stranu, govoreno je kako ministar Šuker je govorio kako će se puno namaknuti od koncesija. Pa to vam nije ni sto milijuna eura prihodu koncesija. Govorili smo o tome kako su nam otvoreni svi fondovi. Pomoć od inozemstav je nula. A svi fondovi Hrvatske otvoreni. Pa kako me to može veseliti mi samo idemo u varijantu da smo odustali od ribarsko ekološke zone, znači nema nikakvih prihoda, a godišnje gubimo 400 milijuna eura. Uzmimo šta je sitaucija sa HT-om. Kakvo je to veselje? Mi krpamo proračun na način da prodajemo što nam je ostalo. Šta ćemo kad dođemo u situaciju kada ne budemo imali više šta prodavati? Hoćemo li HNK prodavati? Hoćemo li ovu sabornicu prodavati? Pa nema tu veselja nikakvoga, situacija je više nego teška i moramo biti svjesni da jedino HSP može izvući državu iz ove situacije. Hvala.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Ivana Sučec- Trakoštanec.
Neznam zašto bi mi stalno morali biti samo pesimistično raspoloženi. Dakle mene osobno ako smijem reći, veseli baš i nekoliko sitnica u okviru proračuna pa me veseli i dogovor sa pet banaka koji su osigurana sredstva za zadnje zrno žita otkupiti i veseli me što će to ove godine biti npr. jako dobro i uredno napravljeno. Pa me veseli što i prosvjeta ima tu sreću da njeni projekti idu. Napraviti će se puno posla ove godine, dio će se platiti u sljedećoj godini i tu su se našli oni izvođači koji potpomažu i znaju što treba napraviti. Dakle veseli me u okviru proračuna niz pozitivnih pomaka, dakle mi smo tek mandat počeli i to me veseli da ima pozitivnih pomaka dobrih na početku mandata.
I četvrta replika, poštovani zastupnik Slavko Linić.
Mene je zabrinulo veselje moje kolegice iz razloga što teško da se možemo veseliti priči o knjigovodstvenim evidencijama, priči o teoriji, pokušat se veseliti tome da je nešto transparentno a u isto vrijeme poručujemo vrlo jasno građanima Hrvatske, zaustavlja se razvoj Republike Hrvatske. Dragi građani nema više ulaganja u telekomunikacije, nema više ulaganja dragi građani u sektor internetizacije i to je najgora poruka jer imamo najbolje školovane kadrove upravo u tom sektoru. Poručujemo sa ovim proračunom da trošit ćemo novce za infrastrukturu jer je to obveza prema Europskoj uniji, ali po njoj će trčati Deutcheban i austrijske željeznice, ali ne hrvatske jer nemamo i ne želimo ulagati u njih i odustali smo od projekta. Isto tako vrlo jasno je poručeno da nema ni cesta, da se ceste polako dovršavaju u onim projektima kako je to i naznačeno. I da građani veselimo se tome što smo ljuti, što je prošlu godinu načinjeno više radova da bi se neke ceste ovu godinu mogle načiniti. Tome se veselimo što smo ljuti, ljutimo se zašto netko radi, zašto netko omogućava rad. Zaista kada govorimo o proračunima onda moramo shvatiti da takvo ponašanje kod proračuna koji nema razvojnih komponenata ne daje baš priliku građanima Hrvatske za veselje.
Hvala. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Ja bih mogla gospodine Linić vašu tugu i razumjeti, ali mislim da malo predugo traje, 23. studeni je već dosta iza nas pa bi već ta trebala biti i nekakvi blaži osjećaj. Ali ako smijem reći, veseli me dakle ponovit ću, što ima i bit će i ulaganja i razvoja i u željeznice i u ceste i u svu drugu infrastrukturu koja čini poboljšani standard građana Hrvatske i ako samo smijem reći konkretan primjer svoje tu pruge koja ide prema Koprivnici. Radi se studija na utjecaj okoliša za drugi kolosijek pruge Vrbovec-Botovo, dakle radi se i danas na malim projektima i na većima, dolaze nagibni vagoni, modernizacija pruge, radi se autocesta za Sisak projekt, radi se projekt autoceste za Bjelovar i za Koprivnicu. Dakle radi se i danas i ovog trena pretpostavljam niz ljudi crta, projektira i na neki način priprema one projekte koji će biti naravno kada to bude moguće i izvedeni. Hvala.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Na redu je poštovani kolega Markov. Nema ga. Gubi pravo govora o ovoj temi. Na redu je poštovani kolega Antun Vujić. Izvolite kolega Vujiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo dopustite da se i iz aspekta ovih djelatnosti koji se tiču kulture, znanosti i obrazovanja osvrnem na rebalans državnog proračuna. Moram reći i tu se pridružiti kritikama i njih je vrlo jednostavno, a to ću poslije i učiniti, lako je ih je potvrditi empirijski, a to je da se zapravo odustalo od jednoga od načela koje je četiri godine vladalo u prethodnoj Vladi, a to je da se negdje po stopi od barem 10% godišnje jačaju proračuni triju ministarstava koji obuhvaćaju ovo područje, za kojega inače svi kažemo da predstavlja jedno od osnovnih područja, da je to područje razvitka ljudskih resursa pa onda dakle kako ljudski resursi su ti koji danas više od prirodnih osnova i od nečega drugoga stvaraju gospodarski i opći prosperitet to je onda na neki način i odustajanje od jednoga vrlo važnog segmenta razvoja. Svima su nam puna usta raznih primjera i dapače htjeli bi ih slijedili pa sad kaže primjer Irske, primjer Finske ne znam koje još sve zemlje postoje. Ja se inače ne slažem sa svim tim drugim primjerima jer svatko ima svoju vlastitu osnovu na kojoj se razvija, ali se slažem u sljedećem. Da su sve zemlje koje su se razvijale u ova tri uvjetno rečeno sektora, to znači znanost, kulture i obrazovanja ulagali, a da nikada ili barem ne u suvremeno doba i u odnosu na faktore koji danas razvijaju čovječanstvo nitko se nije razvio ukoliko nije upravo u tim sektorima činio glavne iskorake. Moram konstatirati da u tom pogledu u sva tri sektora imamo stagnaciju ili čak nazadovanje i to je nazadovanje dvosmjerno. Ne radi se samo o ukupnom odnosu sredstava koji se daju u ova tri područja nego se čak obuhvaća to i izvršavanje proračuna pa dakle s jedne strane ako se u proračunu izražava politička volja da se nešto podrži, na drugoj strani u izvršenju proračuna pokazuje se politička nemoć da se i u okviru tih kategorija izvrši ono što se želi učiniti. Dopustite najprije da krenem od područja sa druge strane, a to je ovako. U predškolskom odgoju smanjujemo negdje za 6 milijuna kuna, u osnovnoškolskom obrazovanju smanjuje se za negdje gotovo 16 milijuna kuna, knjige u knjižnicama za 15 milijuna kuna, srednjoškolsko obrazovanje smanjuje se za 200 tisuća kuna, dobro to nije velika stavka ali je karakteristika na svim ovim stavkama da relativno mali iznosi novčani daju neusporedivo kvalitetnije rezultate jer kad su u pitanju ova tri sektora onda je tu ulaganje ima jedan sasvim drugačiji efekt, to je ulaganje u vrijednost, ono se ne može izmjeriti i sa relativno malim ulaganjima se može postići mnogo značajnija vrijednost. No mogli bi citirati što je inače učinila kolegica Lugarić dosta toga što je u različitim drugim segmentima promašeno ili nije ostvareno ili su realizacije nula, a ja ću se posebno osvrnuti na područje kulture. Imamo jedan vrlo vrlo ambivalentan odnos. Prvo najprije su potpora knjizi, knjižnicama i svega onoga što se tiče dakle izdavačke djelatnosti, a na čemu se zasniva razvitak u najvećoj mjeri, najprije to smanjeno od 59 milijuna kuna na 49 milijuna kuna u proračunu, a onda je sada to realizirano sa 30%. To znači da se 6 mjeseci realizira 30% od 10 milijuna kuna manje nego što je bilo predviđeno unutar istoga ovoga proračuna, što je dakako 10 milijuna manje nego što je bilo, dakle, u godini prije. To je jedan vrlo, vrlo neugodan defekt i on će se odraziti na jedan vrlo delikatan način. Naprosto preko izdavačke djelatnosti se ostvaruju prihodi na način da negdje oko 30-ak tisuća ljudi u tome sudjeluje. Dakle, ja ne govorim samo da je to na neki način kategorija izražena u vrijednosti. To je kategorija izražena i u veličinama ekonomskih kategorija. To znači u veličinama zapošljavanja, u veličinama kao što su s jedne strane otvaranje stotinjak novih knjižnica, sad će naravno doći i do zatvaranja, itd. Nevjerojatno mi je da se na pokretnim spomenicima kulture od 9 milijuna manje u odnosu na godinu prije nije realiziralo nego samo 36%. Dakle, imali smo nekada 25 milijuna, sada po ovome imamo 16 milijuna, a od tih 16 milijuna se za 6 mjeseci realiziralo 36%. I na kraju dolazi do vrlo ključne i vrlo ozbiljne stvari, a to je ulaganje u ukupnu kulturnu infrastrukturu i tu imamo, dakle, s jedne strane nominalno zadržavanje iste sume od 73 milijuna u godini prije i u ovome proračunu, i realizaciju od 27 milijuna. Mislim da može se i ovako, može se i drugačije. Međutim, ne može se govoriti o tome da Hrvatsku razvijamo na način da u ovim sektorima imamo ovako ozbiljna, s jedne strane, naime, najprije načelna proračunska smanjenja, a onda u realizaciji još veća smanjenja. I sada dolazimo do jednoga vrlo, vrlo zanimljivoga pitanja, a on se tiče realizacije ovoga proračuna na jedan vrlo specifičan način. Naime, ja sam u nekoliko navrata na odborima tražio od predstavnika Ministarstva financija da mi odgovore na jednu vrlo jednostavnu stvar. Da li izvršenje proračuna kojega su oni zapisali u ovome dokumentu o kojemu ćemo mi glasati, znači istodobno i plaćanje obaveza? Nisam dobio decidirani odgovor, a moje su informacije da bez obzira na ovo smanjenje kad je kultura u pitanju, od ovih ozbiljnih, da tako kažem, postotaka pada u odnosu na jednu stopu rasta koju smo imali proteklih godina, da nisu niti te realizirane. Pa ukoliko se zapravo ugovori tretiraju kao izvršenje obaveza onda oprostite, ja bih molio da me gospoda iz Ministarstva financija dobro čuju pa ću sada reći termin koji neću upotrijebiti. Dakle, ja neću upotrijebiti termin da je ovo falsifikat jer se nadam da nije. Ali ukoliko imamo podatke da korisnici nisu dobili sredstva, a da se istodobno ovdje javljaju postotci ovakvi kakvi jesu, osim ovih koji su katastrofalni, onda znači da bi to vrlo brzo trebalo vidjeti kakvo je zapravo stvarno stanje financiranja. Jer će vam se dogoditi sljedeće. Da u prvih 6 mjeseci nismo realizirali ono što smo trebali realizirati, a da u drugih 6 mjeseci nećemo niti stići realizirati ono što bi trebali realizirati čak niti u prvih 6 mjeseci. Ovdje se radi o jednom vrlo ozbiljnom otklonu od politike, otklonu od načelne politike i otklonu od zapravo politike kao oblika rada u javnom prostoru. Jedan broj događaja koji su vezani na šta po mom mišljenju neki korisnici nisu dobili sredstva, sastoji se gotovo isključivo od toga da se zapravo nije radilo i nije odlučivalo gdje se trebalo odlučivati da oni dobiju ta sredstva. Zašto se to događa, ne znam, ali mislim ukupni efekti će biti javno poznati. Dakle, želio bih da još jedanput podvučem. Imamo budžet za kulturu koji je manji od prethodnoga i koji s druge strane ne samo da nije na razini prethodnoga nego, dakle, pogotovo nije koristio stopu rasta koju smo imali i imamo način izvršavanja toga budžeta koji ostavlja dvojbe. Na nekim kritičkim mjestima on je i zabilježen kao neusporedivo manji od onoga kakav se trebao realizirati, od 20 do 30-ak posto umjesto 50%, a na nekim mjestima on ostavlja dvojbe da li je realiziran onako kako u ovom dokumentu piše. To će se vrlo brzo ustanoviti i ja očekujem od Ministarstva financija da što prije izađe sa jasnom slikom što se platilo, što se nije platilo. Između Ministarstva financija i pojedinih ministarstava može se gubiti, da tako kažem, u efektu financiranja. To se na korisnike održava porazno, a istodobno daje jednu iskrivljenu sliku što je to zapravo tema o kojoj mi raspravljamo i o kojoj ćemo glasati. Hvala lijepa.
Hvala vama poštovani kolega. Na redu je poštovani kolega Vidović. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja moram reći da svaki puta sa stanovitom nelagodom govorim o, evo, drugi puta u kontekstu proračuna o problematici koja na neki način tangira i ono čime sam se bavio u ranijem mandatu. Ta nelagoda ide od tuda što se može steći dojam kako bi se htjelo eto obraniti ono što je učinjeno, a po nekakvoj inerciji i po običajima, oporba mora napast baš sve, da i ja onda u tom smislu i na taj način također o tome govorim. Međutim, sa velikom žalošću i bez imalo zločestoće, još jednom kao što je bio slučaj i kod donošenja proračuna, moram konstatirati da je nažalost ovaj proračun više je jasno danas negoli prije nekoliko mjeseci numerički izraz nedostatka bilo kakve vizije ove Vlade, nedostatak bilo kakve, slijedom toga, strategije pa naravno i bilo kakve politike. Uključivo dakako i socijalne politike o kojoj nikada, barem u jednom novinskom intervjuu nisam imao prilike pročitati i jednu suvislu rečenicu o tome što zapravo ova Vlada u području socijalne politike želi postići. Pa ako se i ne bi složili barem bismo znali da postoji kakav takav iole konzistentan sustav na kojemu Vlada inzistira. Ovaj proračun definitivno pokazuje da sve ono što je bilo simpatično i o čemu se moglo govoriti u javnosti naprosto otpada. Naprosto otpada. U čijem interesu, koje to društvene grupe, se vodi socijalna politika u ovoj zemlji? Koja je nakana, koji su temelji, koji su principi, koji je model te socijalne politike, mi to ne znamo. Ali je razvidno iz ovoga proračuna da je skrb za branitelje iz Domovinskog rata u rebalansu minus 8%. Minus 8% onog što se planiralo. Zaštita obitelji, materinstva i mladeži minus 32% u odnosu na plan. Vijeće za djecu, potrošeno nula. Plan minus 30, praćenje i unapređenje politike za osobe s invaliditetom, potrošeno 0. Smještaj ranjenih Hrvatskih branitelja minus 45%, politika za mlade 8% svega realizirano, obiteljske usluge 0% realizacije. Poticanje ovih programa za mlade 0%, potpora za programe usmjerene djeci 0%, govorim o realizaciji. Za djecu 0%, alimentacijski 0, uslužne djelatnosti za starije osobe 0, dnevni boravak za starije građane 0. Pa ako nije za djecu, ako nije za mlade, ako nije za starije, ako nije za branitelje, za koga je, a nije za siromašne, a kome, a čemu? Čemu služi socijalna politika u kojoj ne prepoznajemo niti jednu ciljanu skupinu na čijoj strani stoji ova država. I onda ono što su spominjali kolegice i kolege, znate, volio bih nema sada ministra Šukera, volio bih da sam mogao sve članove moje Vlade u kojoj sam ja participirao, odvesti da vidite u kakvim uvjetima, stavičnim uvjetima žive ljudi. Živi pravi ljudi, u kakvim uvjetima žive, u centrima za socijalnu skrb viđao sam ovolike štakore koji prolaze kroz prostorije. 15 godina ili 10 godina se ništa nije ulagalo u taj sustav, imali smo rat, imali smo prognanike znam da se nije moglo onoliko koliko se željelo, ali sada kada smo napokon pokrenuli neke projekte, zastrašujuća je ova nula koju vidimo ispred tih objekata. ako smo mi uspjeli 500 milijuna kuna investirati u 3,5 godine u te projekte za zaštitu dostojanstva ako hoćete integriteta ljudi jer u Centar za socijalni rad dolaze ljudi koje je nužna natjerala da dođu tamo, ne dolaze iz objesti, ne dolaze zato što im je dobro, nego zato što imaju teški problem, po petero ih sjedi u jednoj sobi. I kada smo pokrenuli jedan planski usmjereni sustav poboljšanja uvjeta prije svega za naše građane, ali i za ljude koji rade u tim ustanovama vi ste to sve gospodo prekinuli. Prekinuli ste gospodo Centar za odgoj i obrazovanje Slava Raškaj Split ništa kuna, Centa za odgoj i obrazovanje Slava Raškaj Zagreb ništa kuna, Rudine idu to je kolegici Čikeš dobra vijest ali ne ide zato za Centar za rehabilitaciju Ozalj ništa kuna, Centar za socijalnu skrb Križevci spominjano ovdje ništa kuna, Novska ništa kuna, odite u centar pa vidite u kojim uvjetima rade, Socijalnu skrb Pula nula kuna, Centar za socijalnu skrb Šibenik ništa kuna, Centar za socijalnu skrb Trogir ništa kuna, Centar za socijalnu skrb Valpovo ništa kuna, Velika Gorica ništa kuna, to su bile predviđene mali novci samo da se adaptiraju postojeći uvjeti da im ne curi krov. Vinkovci, Centar za socijalnu skrb ništa kuna, Zlatar Bistrica adaptacija i rekonstrukcija ništa kuna, ustanova za izvršenje prekršajnih sankcija ništa kuna, studij socijalnog rada adapatacija i dogradnja ništa kuna, Terapijska zajednica Kneževo ništa kuna, Terapijska zajednica za ovisnike Plešivica ništa kuna, evidencija, informatizacija evidencija korisnika socijalne skrbi 6%. Gospodo, predug je spisak odustajanja, predug je spisak onoga što je izbačeno iz ovoga proračuna. Ovdje spomenuta informatizacija i da kažem jedan veliki projekt reforma sustava socijalne skrbi koju na žalost nisam stigao provesti do kraja a koja je pripremljena i na kojoj je radilo 8 timova najvrsnijih stručnjaka iz svijeta i sve su pripremili, trebalo je samo početi implementirati taj sustav, za tu reformu su osigurani čak novci iz inozemstva, iz donacija u ovoj, mi smo morali simbolično participirati čak niti toga nema u ovome proračunu. Zato draga gospodo posljedice ovakve politike iskazane u ovom proračunu morat ćemo svi kao zastupnici snositi kao ozbiljnu kompromitaciju i teret pred našim građanima koji su zaslužili napokon malo više obzirnosti kada je riječ o tim socijalno najosjetljivijim skupinama.
Hvala lijepo poštovani kolega Vidović. Na redu je poštovani kolega Josip Leko, izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodo zastupnice i zastupnici, gospodine Rajiću. Danas se tu ovdje radi o pesimizmu i optimizmu kao ono kako ekonomisti kažu da li je čaša puna ili pola puna ili pola prazna. Ja bih volio kada se bi se radilo o tim pogledima međutim, ne radi se o pogledu pesimizma i optimizma nego se naprosto radi o činjenicama koje se daju pročiatati iz prijedloga rebalansa a još više iz izjava predstavnika Vlade. Naime, mislim da se možemo sporiti da se makroekonomske mjere jedne Vlade ne reflektiraju promptno, odmah nema od njih posljedica istog dana, istog mjeseca ali financijske posljedice ili neplaćanje u državi se osjeća odmah. Sada tu nema više optimizma ili pesimizma imaju naprosto činjenice jer pravne osobe i građani i oni koji se bave gospodarstvom upozoravaju na nelikvidnost. Ako se tome još doda da je na pitanje premijeru predsjedniku Hrvatske vlade da nabroje makroekonomske mjere i programe ove Vlade koji će osigurati razvoj Hrvatske države gospodarstva i bolji standard građana premijer ni jednu mjeru, ni jedan program ne navodi nego navodi statističke podatke a molim vas lijepo, složili smo se da makroekonomske mjere ne djeluju odmah, ti podaci su posljedica Račanove Vlade i oni su dobri. Ali jedna stara kineska mudrost kaže i sada mene ova podsjeća na ovaj prijedlog rebalansa kaže da "pametan čovjek ne vodi brigu što je sada trenutno, koje su njegove brige sada, nego koje ga brige čekaju", zbog toga građani Republike Hrvatske na žalost mogu očekivati loše vjesti i pad standarda ako se ovako nastavi. DA li je građanima razumljivo i interesantno razgovor o deficitu, pa molim vas lijepo ja ću sasvim otvoreno reći, pa o čemu se tu radi, ako je u Sabor poslan materijal od Vlade da je deficit 5,1%, onda se ode u Washington i utvrdi se da je 6,3%. 6,9. i onda sad nam dođu sa rebalansom i kažu on je 4,5%. Pa tko koga ovdje zbunjuje? Ako je to stvar dogovora, u čemu je onda problem? Ako to nije stvar realne ekonomske situacije, financijske situacije u zemlji? A izgleda da nije, to je stvar tehnike i tehnologije knjiženja. Ali to građane zaista ne zanima. Kako će se knjižiti to građane ne zanima. A da je nedosljednost u tome ove Vlade, sam ministar danas govori da će u prihod u rebalansu povećanje od 2820 milijuna kuna biti knjiženo iz dobiti HT-a. i tvrdi da ta dobit nije iz ove 2004. godine. Pošteno čovjek kaže, to je dobit iz 2002., 2003. godine. Ali gle čuda, on to ne knjiži na 2002. i 2003. godinu. Sad mu odgovara da to knjiži kao prihod 2004. godine. Ako stvari gledamo na takav način, a mora se gledati na takav način, onda zaista moraju građani pitati, pa koja je to politika, koji je to program, koji su to ciljevi, zašto se to ne objavi? Za četiri godine ćemo povećati realni životni standard za 2%. Zašto se to ne objavi? Zašto se ne objavi da će rast bruto domaćeg proizvoda po glavi stanovnika biti 5%, 4%, 3% i kojom dinamikom, na kojim osnovama? Pa da mi možemo uspoređivati je li ponuđene mjere ekonomske politike osiguravaju taj ponuđeni cilj ili obećani cilj. Ne samo mi, nego sva stručna i druga hrvatska javnost. Nemamo tog programa. Nemamo tog programa i to moramo naprosto priznati da Vlada nema koncepcije u razvoju. Kad je riječ o obrazloženju razloga rebalansa, dajte taksativno navedite, je li se radi da su iz 2003. godine prenesene neke obveze i stavke koje ukazuju na smanjenje deficita sa 6,9 na 4,5%? Ne pokazuju, nitko to ne govori sad. To nije ni smanjenje PDV-a, jer je Vlada odustala od PDV-a, dakle nije razlog za rebalans proračuna smanjenje PDV-a. Pa nema mjesec dana kako smo mi to donijeli i mjesec dana odustali od toga, odnosno ukinuli zakon. Nije razlog rebalansa ni osiguravanje razvoja Hrvatskoj željeznici. Odustaje se od razvoja, osigurava se za tzv. tekuće poslovanje kaže. Ali to nije razlog rebalansa. Nije razlog rebalansa ni podmirenje duga umirovljenicima. To se izričito navodi da nije razlog. Nije razlog rebalansa ni potpora gospodarstvu. Smanjuje se potpora. Ne potiču se gospodarske zone koje Vlada najavila i obećala. Kolegice i kolege, ako sve ovo nije razlog ponuđenog rebalansa Hrvatskog proračuna, šta bi onda trebalo biti razlog? Ja mislim da je razlog politička potreba vladajuće stranke i nedostatak vizije razvoja Republike Hrvatske. To naravno jeste i legitimno, ali to nije ohrabrujuće za građene Republike Hrvatske. i to građanima treba reći. Ako se iz rebalansa da pročitati još jedna važna činjenica, da će razina cijena koja je bila predviđena na 2,5% biti povećana na 4%, dakle planski, to ekonomisti sasvim sigurno znaju šta se najavljuje. A to je onda velika opasnost za građane Republike Hrvatske i za njihovu tako i tako malu ekonomsku sigurnost, jer nestabilnost cijena još je najgora za malog čovjeka. I da završim. Zbog današnjeg gubitka vizije, zbog današnjeg odustajanja od gospodarskih i razvojnih programa, Hrvatska će u sljedećih nekoliko godina osjetiti taj manjak i osjetiti će pad standarda ako ova Vlada ne promjeni svoju ekonomsku politiku i to pothitno. Hvala lijepa.
Hvala vama poštovani kolega. Na redu je poštovani kolega Mimica. Izvolite kolega Mimica.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. … [[Upadica iz klupe, ne razumije se]]
Ne morate se ljutiti, nisam vidio. Ispravit ćemo. Kolega Mimica molim vas, dopustite da ispravim. Ispravak netočnog navoda, poštovana kolegica. Izvolite.
Hvala dopredsjedniče Hrvatskog sabora. Zastupnik Leko je rekao da građane ne zanima kako se knjiže troškovi. To nije točno. Građane zanima kako se knjiže troškovi, jer su oni, a i mi očekivali da se radi u skladu sa zakonom. Nažalost, vi ste knjižili samo ono što vama odgovara, da bi prikrili nenamjensko trošenje proračunskog novca bez dozvole Sabora. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Mimica imate sada riječ. Izvolite.
Još jednom zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Jučer je predsjednik Vlade u jednoj radio emisiji odbacujući prigovore oporbe da Vlada nema gospodarski program, odlučno izjavio da Vlada zna što želi. I ja mu vjerujem. Samo nije teško nešto željeti, nego je problem znati ostvariti to što se želi. Upravo ovaj rebalans proračuna pokazuje da Vlada ne zna kako ostvariti ono što želi i da nema gospodarskoga programa. Jer u već čuvenoj jamstvenoj kartici HDZ-e je građanima biračima najprije zajamčio smanjivanje poreza. Vidi li itko to smanjenje poreza u ovome proračunu ili u fiskalnim projekcijama do 2007. godine koje Vlada usvojila, a Saboru ih nije dostavila niti na znanje? I nakon najpozornije potrage u tim dokumentima ostaje samo činjenica da oni znače povećanje poreza, da znače povećanje potrošnje, da znače i potpuno razotkrivanje prave prirode i svrhe HDZ-ovih predizbornih jamstava. Već nakon 6 mjeseci. Ali problemi se ne zaustavljaju na pitanju vjerodostojnosti jamstvene kartice. Još više zabrinjava Vladin pristup rebalansu i shvaćanje uloge proračuna u razvojnoj politici. Vlada nas pokušava uvjeriti da je najveće dostignuće fiskalne politike smanjiti deficit državnog proračuna pod svaku cijenu. Morali bismo povjerovati da je bolja ona Vlada koja može osigurati niži proračunski deficit. Ustvari očekuje se od zastupnika i hrvatske javnosti da zatvore oči odbace postignuća fiskalne politike i prakse velike većine razvijenih, pa i tranzicijskih zemalja koje već desetljećima dokazuju da je bolja ona Vlada koja može osigurati održivost proračunskoga deficita radi financiranja razvoja a ne potrošnje. Ali naša Vlada ne priznaje ili ne poznaje takvu pozitivnu praksu drugih zemalja i uporno pronalazi razloge zbog kojih je navodno prisiljena smanjivati deficit. Nitko ne treba shvatiti da se zalažem za nekontrolirani deficit državnoga proračuna. Ja samo tvrdim da kontrolirani relativno viši deficit od 5 do 6% GDP-a u ovoj fazi može donijeti znatno veće razvojne koristi ako se usmjerava u potporu gospodarskoga razvoja a ne u jednokratnu tekuću potrošnju. U ovakvom potrošačkom konceptu proračuna deficit je zbilja opasan i treba ga smanjivati što ne bi bio slučaj u drugačijem razvojnom konceptu proračuna. Nažalost, Vlada ovaj rebalans temelji na pogrešnim pretpostavkama povećajmo poreze, potrošimo dividende i sve to za pokriće tekuće potrošnje koje se ne odričemo. Time ide u potpuno suprotnome smjeru od potrebnog povećanja konkurentnosti hrvatskoga gospodarstva. Tako dolazimo i do dva ključna Vladina argumenta. Prvi je deficit moramo smanjivati jer to od nas traži MMF a drugi je da se deficit mora smanjivati jer sa proračunskim deficitom iznad 3% GDP-a ne možemo ući u Europsku uniju. Prvi argument nije prihvatljiv a drugi nije istinit. Za razvoj hrvatskog gospodarstva odgovorna je hrvatska Vlada a ne MMF. Niski deficit u ovoj razvojnoj fazi može biti poguban za gospodarstvo jer bi značio povlačenje države iz poticanja gospodarskih inicijativa i gospodarskih i socijalnih programa i to će se vrlo brzo potvrditi, samo tada više neće pomoći MMF jer će on kao i kod nekih drugih zemalja koje su slijepo slijedile njegove recepte biti dovoljno daleko od nezadovoljstva koje će se svaliti na leđa hrvatske Vlade. Mi vjerojatno imamo svega tri, četiri godine da maksimalno dobro završimo prilagodbe gospodarstva u uvjetima koje vladaju u Europskoj uniji. One zemlje kandidati koji su što duže vremena održavale što je moguće viši proračunski deficit kao na primjer Češka Republika u rasponu od 9 do 12% GDP ostvarile su najbolji gospodarski razvoj i najbolje prilagodbe Europskoj uniji. One pak koje su smjerno održavale proračunsku ravnotežu kao na primjer Bugarska mogle su se pohvaliti zadovoljavanjem kriterija iz Mastrihta ali ne i zadovoljavanjem očekivanja svojih građana za boljim životnim standardom. Ja znam što u ovoj dvojbi treba izabrati. Nažalost, Vlada u rebalansu ne bira iste prioritete. Bira politiku zadovoljavanja zahtjeva MMF-a na prvi poziv i skriva se iza tog poziva. Tako dolazimo i do težega i dugoročnijeg pitanja a to je kako će Vlada voditi pregovore o ulasku Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije. Onakva spremnost na popuštanje kakva je iskazana u slučaju pregovora sa MMF-om ili u slučaju ekološko-ribolovnog pojasa nikoga ne može ostaviti spokojnog i uvjerenog da će naš budući pregovarački tim biti u stanju dosljedno i uporno braniti naše pregovaračke pozicije i pregovaračke interese. Isto tako, ovaj Vladin prijedlog baca u vodu i čini nevjerodostojnim sve one ranije optužbe koje je oporbeni HDZ upućivao bivšoj Vladi zbog navodno prebrzog završetka i upitnog ishoda pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju s Europskom unijom, a pogotovo čini smiješnim uvjeravanja javnosti da bi HDZ puno bolje i odlučnije u tim pregovorima zaštitio hrvatske nacionalne interese. Popustljivost, nedosljednost i izbjegavanje pravoga dijaloga s međunarodnim institucijama nikako ne može biti dobar predznak načina na koji će se Vladini pregovarači postaviti u puno većem broju teških pregovaračkih pitanja koja uskoro čekaju njih i cijelu Hrvatsku. Nadalje, pored toga što niski deficit proračuna netočno predstavlja kao uvjet ulaska u Europsku uniju Vlada u rebalansu ide u potpuno suprotnome smjeru od onoga što stvarno uvjet za članstvo u Europsku uniju a to je uređivanje područja državnih potpora, poljoprivrede i zaštita okoliša. Nesporno je da mi radi članstva moramo smanjiti razinu državnih potpora i promijeniti njihovu strukturu u korist tzv. horizontalnih potpora. Moramo prekinuti izravnu vertikalnu vezu između državnoga proračuna i poslovanja individualne konkretne tvrtke ali Vlada je ovdje ostala na pola puta. Zna da mora smanjivati državne potpore ali se ne želi odreći svoje uloge izravnoga distributera novca poreznih obveznika. Zato se u rebalansu odlučuje za ukidanje horizontanih potpora na primjer u prerađivačkoj industriji upravo onih koji su temelj politike državnih potpora u Europskoj uniji. Time se nažalost ni za milimetar nećemo približiti Europskoj uniji u tom važnom području. Želim hrvatskoj javnosti a i Saboru poručiti da ne smije povjerovati u tvrdnju kako nećemo ući u Europsku uniju ako ne smanjimo proračunski deficit na ispod 3% GDP ili ako ne ispunimo mastriške kriterije. Puno sam puta u prošlome sazivu Sabora u ovoj sabornici slušao tada oporbene zastupnike kako tvrde da zašto Hrvatska i žuri u Europsku uniju kad i tako u nju ne može ući jer ima GDP po stanovniku ispod 10 tisuća dolara po glavi. Taj uvjet je potpuno izmišljen bio uvjet jer to nije kriterij za ulazak u članstvo Europske unije a najbolji dokaz i najbolji demant takve tvrdnje je činjenica da je danas pola zemalja koje su ušle u članstvo Europske unije imaju ispod 10 tisuća dolara GDP-a po glavi stanovnika a barem pola od njih ima i GDP ispod današnjeg hrvatskog GDP-a. Sada se slična teza provlači sa 3% GDP-a. Mislim sasvim jasno dolazi do miješanja kriterija iz Kopenhagena i kriterija iz Mastrihta. Nama mastriški kriteriji ne trebaju prije uvođenja eura i nitko osim Litve od ovih zemalja koje su sada deset ušle u Europsku uniju ne ispunjavaju mastriške kriterije. Mađarska na primjer niti jedan od četiri mastriška kriterija konvergencije ne ispunjava. Prema tome, nije nam Europska unija niti itko izvan nas samih taj koji će odrediti našu fiskalnu politiku. Ona mora biti odraz naših razvojnih prioriteta i naše gospodarske strategije a to ovaj rebalans nikako nije. Njegovu koncepciju i pojedine stavke bit će vrlo teško ispravljati amandmanima ali to ipak vrijedi pokušati radi nas samih i radi boljeg života u boljoj Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepa, kolega Mimica. Ispravak netočnog navoda, poštovani kolega Zubović. Izvolite!
Ja bih želio ispraviti navod gospodina Mimice da je oporba u ono vrijeme govorila da je uvjet 10 tisuća bruto društvenog proizvoda po glavi stanovnika. Nije se govorilo o tome nego se govorilo da bi bilo dobro da je 10 tisuća da bi se ušlo u Europsku uniju. Prema tome, to je krivi navod kojeg ste vi okrenuli da smo mi rekli da je uvjet. Mi smo samo rekli da bi bilo dobro kad bi po glavi stanovnika toliko bilo.
Hvala lijepa, kolega Zubović. Riječ ima predstavnik predlagatelja ministar financija gospodin Šuker. Izvolite, gospodine Šuker!
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici! Mi izgleda vrlo brzo zaboravljamo neke stvari. Ako se ne varam projekcija bivše Vlade deficita za 2004. godinu bila je ispod 4% a deficit ove Vlade predloženi za 2004. je 4,5%. Onda ste kontradiktorni sami sebi, znači da ono što ste govorili u ovom Saboru niste mislili nikada ostvariti jer vaše projekcije su išle k tome da deficit 2005. bude negdje oko 3,2-3,3. To su biše vaše projekcije fiskalne koje ste predlagali ovome Saboru. Dakle, vaš prijedlog je bio deficit 2004. ispod 4,5%, to su bile vaše makro-ekonomske i fiskalne projekcije. Pogledajte ih u materijalima pa ćete vidjeti da je bilo to. Druga stvar, vrlo interesantno kako sa lakoćom optužujete pregovarače za sporazum sa MMF-om. Kad ga budete vidjeli na Internet stranicama onda možete govoriti o njemu pa ćete vidjeti da nije ni približno takav kako vi mislite da je. I vrlo interesantno da stavljate sebe u poziciju da ste vi jedini koji možete pregovarati sa Europskom unijom. Pa valjda i neki drugi mogu nešto drugo napraviti. No, vrlo interesantno da vaša briga za stanovništvo, za standard, za sve skupa nije bila kada su se trošili novci mimo odluke ovog Sabora i ljudi koji su sjedili u ovoj govornici. Ali kažem, ja bih molio gospodine potpredsjedniče da mi omogućite da govorim. Pa, dakle, proekcija, fiskalna bivše Vlade za deficit 2004. je bila 3,7% bruto domaćeg proizvoda. Sada je deficit 4,5%. Vrlo interesantno ako si Vlada postavi mastriški kriterije za vođenje fiskalne politike da vi tvrdite da to nisu uvjeti za ulazak u Europsku uniju nego to su uvjeti za monetarnu uniju. Pa mi to jako dobro znamo, samo da smo nastavili politiku prošle Vlade, vi bi mastriške kriterije prekoračili već polovicom 2005. godine. Javni dug Republike Hrvatske bi narastao preko 60%. Međutim, kada se događaju takve negativne stvari, onda ih ne možete zaustaviti za jedan dan, za mjesec dana, za pola godine, nije to auto pa da stisnete kočnicu i stanete, vrlo teško je zaustaviti neke stvari. Prema tome, ako si je Vlada postavila kriterije, što je u tome negativno? Kriterije koji su čak u prve dvije godine blaži od onoga što ste vi tvrdili da ćete ostvariti u 2004. No, vaš stvarni deficit 2004. godine je bio 6,3%. Vi ste financirali mimo proračuna da bi frizirali makroekonomske pokazatelje. Vi ste ti koji niste prikazivali deficit jedinica lokalne samouprave. Po vašem iskazu su jedinice lokalne samouprave bili uz suficit, nije bilo zaduživanja 2003. godine. To je vaš iskaz koji ste poslali i koji je službeno objavljen i koji ste poslali i Međunarodno monetarnom fondu. Ali za razliku od bivših pregovarača ovaj puta su hrvatski pregovarači radili tablice o kojima su drugi dan pregovorali. Nisu ih čekale u MMF-u napravljeni. U tome je razlika. I za svaku stavku koja je tamo rečena, točno se zna gdje se skinula i zašto se skinula. Ali milijarda i 500 milijuna, isplatiti, dignuti kredita mimo proračuna, mimo znanja hrvatske javnosti i zastunika to je nešto što ova Vlada sigurno neće podržati. Isto tako, rekao sam slučaj, upravnog odbora fonda, 19 milijuna za Viktor Lenac. Da će se to vratiti iz Fonda za razvoj i zapošljavanje. O tome Vlada pojma nije imala. Na takav način ako ćemo razgovarati, onda možemo razgovarati. Zašto ne? Ja sam rekao, uzmite izuzev četiri povećanja rashoda milijardu 214 milijuna povećanja rashoda zbog HŽ-a, za financiranje plaća, materijalnim troškova jednim dijelom investicija, 500 milijuna na Ministarstvo financija, to su kamete i plaćeno jamstvo u kojih je u prvih 6 mjeseci samo Viktor Lenac 169 milijuna, i kada tome dodate 160 milijuna za Fond za razvoj i zapošljavanje, to vam je 95% rebalansova proračuna. Samo te 4 stavke na koje ova Vlada niti jednom svojom odlukom nije mogla utjecati nego to su troškovi koji su unaprijed napravljeni, unaprijed zadani. Ja ne mogu reći da smo mi krvi što je netko krajem 12. ili početkom ove godine praktički Hrvatske željeznice su se zadužile za 180 milijuna, da nitko u ovoj Vladi pojama o tome nije imao, nitko u ovoj Vladi pojma o tome nije imao. A dogodilo se. Dakle, netko je prije donio odluke o tome. I pogledajmo što je rebalans ovoga proračuna. Da, greška ove Vlade je što je za 614 milijuna smanjila deficit, to je greška ove Vlade, 614 milijuna je smanjen deficit. Greška ove Vlade je što će se ove godine zadužiti 424 milijuna manje od proiciranog deficita na početku godine. Greška ove Vlade je što je upozorila na neke stvari, da, greška je. Greška je, samo za razliku od vas mi nikoga niti smo prozivali, niti smo slali na policijske razgovore ili bilo šta drugo. Za razliku od vas gdje su vaši prethodnici, kolege bivši ministri imaju podebelu satnicu na razgovorima u policijskim postajama. A ovdje to nitko nije napravio, zašto? Zato što jednostavno ako će netko nekoga istraživati, boli me briga, ali neke stvari treba prikazati, treba reći. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Molim vas da omogućite ministru da završi. Izvolite.
Gospodine Liniću vi ste jednoj direktorici banke rekli što ste rekli u svojoj kancelariji da ste vi zaduženi za gospodarski kriminal a bili ste potpredsjednik Vlade. Za gospodarski kriminal je bio zadužen vaš kolega ministar Lučin. Ali, kažem, sva smanjenja ovoga skupa što je bilo je sadržano u 169 milijuna plaćenih jamstava Viktoru Lencu, plaćenih jamstva Viktoru Lencu.
Ispravak netočnog navoda poštovani kolega Slavko Linić.
Prvi ispravak netočnog navoda da je naš deficit trebao biti 3,7 je, trebao je biti 3,7 ali sa daleko nižom razinom potrošnje a što znači veći iznos za investicije. S obzirom da je i plan i rebalans za ovu godinu veća potrošnja, treba veći deficit jer ste to tako nametnuli proekcijama svog proračuna. Prema tome, nemojte uspoređivati fiskalne proekcije bivše Vlade i ove, nisu po nićemu usporedive. Što se tiće mog razgovora sa direktoricom koja odgovara za pronevjere u poštanskoj banci žalosno je da dajete potporu takvoj osobi. A u vrijeme kada sam s njom razgovarao po odluci Vlade Republike Hrvatske bio sam zadužen za to da vodim posebnu radnu grupu Vlade za gospodarski kriminal.
Polako dobiti ćete. Sve polako. Molim prvo povreda Poslovnika gospodin Matušić, izvolite.
Pa kolega Linić je prekršio članak 209. Poslovnika jer uopće nije ispravio netočan navod već je potvrdio da je točno što je rekao gospoin ministar da je tako i tako planirano. Deficit sa 3,7%. Prema tome, samo je potvrdio i zloupotrebio je palicu ispravka netočnog navoda. Treba ga upozoriti na to.
Pa nije zloupotrebio palicu ispravka netočnog navoda jer je između ostaloga govorio i o tome da li je ili nije vodio radnu grupu za gospodarski kriminal. Da. Molim povreda Poslovnika gospodin Linić.
Povreda 209. članka stavak 1. nije se pozvao na koji, na članak Poslovnika. Onda se ispričavam.
Dobiti ćete, dobiti ćete riječ gospodine ministre. Polako. Ispravak netočnog navoda kolega Vujić. Izvolite gospodine ministre Vujić.
Pod prijetnjom da možda neću pogoditi. To moram reći nešto a to je da su ovdje tako teške optužbe čuju na raniju Vladu koje su raven inkriminaciji za kaznena dijela. Pa ja bih molio da gospodin ministar onda poduzme odgovarajuće radnje. Ja ćujem i iz moga resora da su ostavljeni nekakvi dugovi od 70 milijuna kuna to samo čujem off the records, ništa konkretno i ništa stvarno. Pa dajte molim vas prije nego što nas tako teretite izvršite, stanite iza nekakve jasne odluke pa da vidimo gdje smo. Ovo se više ne da slušati na ovaj način!
Hvala, hvala lijepa. Moram, moram reći samo da niste ispravili netočan navod nego ste govorili o raspravi. Molim vas da ne zloupotrebljavate pločicu ispravka netočnog navoda. Povreda Poslovnika kolegica Bajt. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodin Vujić je povrijedio članak 209. Poslovnika jer nije ispravaljao netočan navod nego je iznosio svoje mišljenje i polemizirao sa gospodinom ministrom. Niste morali, povreda je Poslovnika.
To sam i sam rekao. Hvala vam lijepa. Izvolite riječ ima predstavnik predlagatelja gospodin Šuker. Izvolite gospodine ministre.
Gospodine potpredsjedniče, može se vidjeti iz fonograma da sam rekao da je bivši potpredsjednik Vlade rekao jednoj bivšoj direktorici banke to i to. Gospodin Linić je nakon toga rekao da ja dajem potporu kriminalu i kaznenim djelima. Gospodine Liniću ne znam na temelju čega ste vi to prosudili. Druga stvar ne možete vi biti sudac ovoj državi. Ja kad sam rekao da ste vi to njoj rekli ja nisam niti jednom riječju podržao nikoga. Prema tome uzmite si fonogram, ali i to je na tragu one izjave da Sanaderova Vlada paše kriminalcima. I vi to možete reći, a mi ne smijemo ništa reći. To je vrlo interesantno. Vi ne možete optužiti mene da ja dajem potporu za kriminalne radnje. Pročitajte si fonogram no vrlo je interesantno pročitati i neke vaše fonograme na nekim upravnim odborima.
Moram konstatirati da vam nisam trebao dati riječ jer je ovo bio odgovor na ispravak netočnog navoda a ne rasprava predstavnika predlagatelja u odnosu na temu koju, u odnosu na temu koja se trebala raditi. Trebali ste sačekati da netko od govornika još govori. Ispravak netočnog navoda kolega Linić, izvolite.
Ponavljam ponovo. Odlukom Vlade Republike Hrvatske potpredsjednik Vlade Slavko Linić bio je zadužen za vođenje radne grupe za istraživanje oko gospodarskog kriminala i to je bio razlog zašto sam s njom razgovarao. A dao sam osobnu ocjenu da je gospodin ministar davao potporu bankaru koji je pokrao hrvatsku banku iz razloga [[Upadice se ne razumiju]] što je neprihvatljivo, što je [[Upadica : Šta je ovo? Šta je ovo?]] Što je neprihvatljivo da ulazi u razgovore vezane, čovjeka koji je bio zadužen u ime Vlade vezano za istraživanja oko gospodarskog kriminala.
Hvala. NIsam očekivao da će se ovo morati dogoditi ali je činjenica da ste kolega Linić malo prekoračili u svom ispravku netočnog navoda svoje ovlasti. Kao zastupnik ste uvrijedili prisutnog ministra financija gospodina Šukera i na temelju članka 214. vam izričem opomenu. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je, na redu je kolega Linić. Izvolite, imate raspravu.
Ja ću u svojoj raspravi ovaj puta biti vrlo osoban. Naslušao sam se ovih 5 godina u Hrvatskom saboru zaista puno o gospodarstvu i o proračunima i vrhunac svega je bilo kad je ministar Šuker braneći prvi proračun, a i sada rebalans izjavio o pozitivnim trendovima 1999. godine kad je HDZ posljednji puta prije novog mandata imao vlast. 1999. godina, godina opljačkanih banaka, neuspješnih privatizacija, radnika na ulici, 150 tisuća neisplaćenih plaća, po mjesec dana kašnjenje mirovina, socijalne naknade i mjesec i po dana, a uobičajeni rokovi plaćanja iznad 360 dana. Potpuno paraliziran platni sustav, deficit države 8,2%, negativni trendovi rasta društvenog proizvoda. To je stanje zatečeno 2000. godine. Po ministru Šukeru u mnogočemu bolje nego ono 2003. Odlično. I zato i je problem kako se razumjeti, kako razgovarati, kako uopće pokušati naći zajednički jezik kada uspoređujemo 2003. godinu i 1999. i proglašavamo ju uspješnom i izvanrednom. Da, teško je tada bilo biti ministar, teško je tada bilo početi se baviti gospodarstvom i proračunima, ali za razliku od ovih 6 mjeseci gdje neprekidno slušam netransparentnost, radili ste previše, trošili ste previše, deficite ste stvarali, varali ste međunarodni svijet. Dobar dio nas se uhvatio posla i pokušao odraditi jer mi smo vrlo jasno pokušali riješiti zatečeno stanje jer smo radeći pokušali realizirati i dio izbornih poruka koje su tada stranke koalicije i dale. I naravno 4 godine rada opet pamtim sate u ovoj sabornici. Je. Svaki proračun je bio od strane opozicije ocijenjen kao proračun socijalno neosjetljiv, nema razvoja, nema gospodarske politike. 4 godine ponašanja opozicije na isti način. A istina je. Pokrenute ceste, pokrenute ceste, isplaćene neisplaćene plaće, isplaćene redovito mirovine, vraćene po prvi puta djelomično i dugovi za mirovine i isto tako riješene i konsolidirane mnoge tvrtke. 25 najvećih trgovačkih društava sa većinskim vlasništvom prestaju biti gubitaši, postaju firme koje ostvaruju profite i postaju firme koje ostvaruju ulaganja u hrvatski razvoj. Da. To je rezultat rada u 4 godine Vlade koalicije koja nije imala gospodarskog rasta po opoziciji i nije imala razvojnu politiku. I njen proračun nije bio razvojni. I zato moram sad to usporediti sa ovim proračunom. Napušta se projekt modernizacije i strukturnih promjena u Hrvatskoj željeznici. Napušta se i zadržava se subvencioniranje putničkog prometa i ulaganje u željezničku infrastrukturu. Neće biti Hrvatskih željeznica u teretnom prometu, neće biti Hrvatskih željeznica u putničkom prometu na prugama europskih koridora. Neće biti konkurentni jer nema sredstava. Isto tako apsurd zamjerava se ulaganje u ceste. Prošla godina zamjerka previše ste radili na cestama. Tko vam je to dao pravo? Niste imali odluke Sabora, niste mogli varati MMF, varali ste MMF i da ne nabrajam sve i tako dalje. Ali istina je da zato što se nisu radile ceste ovu godinu nemamo na vrijeme završenu prometnicu koja bi itekako dobro došla za turističku sezonu i za Dalmaciju. To su činjenice. Ali nismo ni toliko trebali jer imamo vremena, ne treba žuriti. Ne treba žuriti jer razvoj nije prioritet ove Vlade. Da. Dvije godine dobiti Hrvatskih telekomunikacija ostale su u Hrvatskim telekomunikacijama. Ostale su iz razloga što sljedeći najvažniji projekt koji se započeo prošlu godinu je bilo ulaganje u internetizaciju ili "IT sektor”. Dvije hrvatske firme koje trebaju hrvatsko tržište zovu se i Hrvatski Siemens i Erricsson Tesla, ali i stotinjak privatnih tvrtki, poduzetnika koji su nakon školovanja na Elektrotehnici u Splitu, Zagrebu, u još nekim gradovima sposobni mladi ljudi koji svoje znanje prodaju i van granica Hrvatske, ali trebaju i hrvatsko tržište, ali njih su potrebni i cjeli javni sektor njih je potrebna i hrvatska administracija. Jer zaostajem u svemu tome. BEz njih teško me zamisliti treću generaciju u telekomunikacijama. Pričamo i o MTSu. Tko će ga isfinancirati. Tko? Dvije godine akumulacije stvoreno u telekomunikacijama da se krene. I sa JUMTSoom i da s pokkuša napokon nešto više učiniti na javnom sektoru i uvođenju moderne tehnologije u javni sektor. SAda trošimo za potrošnju u državnm proračunu za 2004. godinu. Da. To je napuštanje projekta. Nema više novaca koji će služiti upravo razvoju novih tehnologija. Strukturna promjena u hrvatskom gospodarstvu je bilo zadržati zaista zadržati industriju. Ali s obzirom na smanjenu mogućnost našega plasmana u Europi i na europskom tržištu, s obzirom na bitne strukturne promjene kako zaposliti građene Hrvatske u novim aktivnostima. Te nove aktivnosti su bile i nova tehnologija pružanje znanja ali isto tako te nove aktivnosti su uslužni sektor. Turizam a turizam bez infrastrukture ne može uspjeti. I to je ono što nas zabrinjava. O tome govorimo. I ne možemo podržati ovakav prijedlog koji ne želi uzlaziti i održavati započeti ciklus razvoja u RH. I naravno, bit ćemo isto onako zločesti kao što su u oporbi do 203. bili prema nama. Dobro pamtim neprekidna podbacivanja niste ostvarili izborno obećanje od PDVu. A mi smo rekli da nismo jer smo smanjili doprinose jer ne treba smanjivati PDVe. Nismo jer smo smanjili neoporezivi dio dohotka. I ako čitate materijale i u prošlom proračunu ako čitate materijale u izvršenju proračuna pozitivnim su ocjenjeni upravo efekti zbogf smanjenja stope doprinosa i zbog uvođenja novih stopa neoporezivog dijela dohotka. Dani su efekti. I u pojačanju standarda građana Hrvatske ali i za gospodarske aktivnosti ja bih rekao rezultate gospodarskih promjena u RH. DA to je istina, ali zato mi možemo reći obećaali ste smanjenje PDVa, dali jamstvenu karticu da nije dizati poreze, a što je rezultat ovoga proračuna. Rezultat ovoga proračuna je građeni plaćat ćete veće poreze. A PDVe nećete vidjeti smanjenje u četverogodišnjem mandatu. To ne samo da nije izvršavanje predizbornih obećanja, to je i odstupanje od jamstvene kartice.
Zahvaljujem Imamo poprilično ispravaka netočnih navoda pa ćemo početi. Prvi se javio gospodin Ivan Jarnjak.
Netočan je navod da je ministar Šuker uspoređivao samo sa 99. godinom. Nego je uspoređivao i sa 2003 .godinom i reako je da us pozitivna kretanja bila trend pozitivnih kretanja u drugoj polovici 99. godine, za razliku od 2003. godine kada su imali negativni trend. To j etočan navod. Hvala lijepa.
Hvala. Katarina Fuček ispravak netočnog navoda.
Gospodine potpredsjedniče, u svom izlaganju gospodin Linić je rekao da se bivšoj vladi zamjera izmešu ostaloga i građenje cesta. Te ispravljam taj netočan navod. Jer ceste su se počele graditi daleko daleko prije. I desetak godina prije nego je ova prethodna vlast došla. Mislim stvarno je to tako. Ali se zamjera nepoštivanje zakona i trošenje izvan plana i odobrenje ovoga Sabora. Zašto je zakonom o proračunu temeljni zakon u kojem se pllaniraju svi prihodi i rashodi. To se zamjera i to je trebalo znati prije samo to. A ceste gradi i ova Vlada.
Hvala lijepa. Gospodine Kajo Bučan. Ispravak netočnog navoda.
Ispravljam netočni navod poštovanog zastupnika Linića koji je izjavio da su iz oporbe dolazile poruke o tome da su oni tj. koalicijska vlast trošila previše. I to smatra netočnom tvrdnjom. Smatram netočnim vašu tvrdnju da niste trošili previše jer mi za to daje pravo izjava guvernera Rohatinskog svibnja mjeseca 2003. koji govori o potrebi promtnog zaustavljanja budućih zaduživanja zemlje jer citiram, bez novoga zaduživanja neće biti moguće uredno servisiranje postojećeg duga.
Hvala lijepa. Ispravak navoda ima Ivan Vučić.
Ispravljam netočan navod gospdoina Linića u dijelu da ova Vlada zaustavlja modernizaciju hrvatskih željeznica. Gospodiine Linič ova Vlada ne zaustavlja modernizaciju Hrvatskih željeznica, nego samo usporava modernizaciju Hrvatskih željezmica. A vi kao predsjednik nadzornog odbora do 2003. godine trebali bi znati zbog čega. Mi nećemo modernizirati Hrvatsku željeznicu ulagati radi ulaganja već onda kada saniramo dugove Hrvatskih željenica. Hrvatske željeznice su imale prihod 2003. godini tri i pol milijarde. RAshoda 3 milijarde i 700, a vlastiti prihod bio je 850 milijuna kkuna. 31.12. 2003 .godine Hrvatske željeznice su dugovale dobaljačima 519 milijuna kuna. Hvala.
Hvala lijepa. ispravaka netočnog navoda gospođa Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, više je netočnih navoda ja ću ispraviti jedan od njih gdje gospodin Linić rekao da zamjerava da smo zamjeravali ulaganja u ceste. To je netočno. Jer HDZova vlad aje počela graditi ceste ako se sjetite još s tunelom SV. Rok i Maslenički most a točno je da smo zamjerali netransparentan proračun jer kroz proračun nisu prikazana ulaganja u ceste. A isto tako gospodin Linić je rekao nabrajajući kao su riješili sve probleme RH, ne na žalost zadužili su građane RH za više od 13 milijardi dolara. Hvala.
Ispravak netočnog navoda gospođa Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, pa moram ispraviti gospodina Linića i podsjetiti. Rekao je konsolidirane su mnoge tvrtke 25 velikih firmi je modernizirano. U 25 velkih firmi spadala je i željezara Sisak, koja je 2000. imala potpisan predugovor sa Samsungom za ulaganje od 50 milijuna dolara. Ti milijuni dolara su preusmjeri u luku Rijeka pa evo borimo se već čitav niz godina sa opstanak ove željezare.
Hvala lijepa. Izneseno je mišljenje ali budući da svi uglavnom ne ispravljamo nego samo iznosimo svoja mišljenja, nastavit ćemo do promjene poslovnika. Gospodin zastupnik Pleško ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine potpredsejdniče, kolega Linić je tvrdio daje uspjeh prošle vlade dobar gospodarski program koji je dao neke rezultate. Ja mogu reći da je to netočna tvrdnja jer je njihov program napravio to da mi imamo 15 milijardi dolara vanjskog duga, uz nepunih 4 godine njihove vladavina.
Također je ispravak mišljenja. Gospodin Bitunjac.
Ispravljam netočan navod gospodina Linića. Citiram: 1999. godina je godina opljačkanih banaka i uništenog gospodarstva. To nije točno, taj je proces ako je dijelom i točan on se nastavio poglavito 2001., 2002. i 2003. godine. Spomenut ću samo Riječku banku, "Viktor Lenac" da dalje ne nabrajam. Hvala.
Hvala lijepa. Još gospodin Markovinović. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Gospođa Majdenić, oprostite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodin Linić je rekao da smo rekli da je su previše radili na cestama. Nije točno da smo utvrdili da ste previše radili na cestama jer je financiranje autocesta bilo netransparentno i jedan od najvećih razloga probijanja prošlogodišnjeg proračuna i velikog deficita od 6,7 bruto domaćeg proizvoda. Jedini alibi vaše nemoći i kontrole trošenja sredstava je taj što je svatko od vaših koalicijskih partnera trošio kako je htio.
Hvala lijepo. U ime predlagača ministar Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici zbog zapisnika da ne bi bilo više šta je netko rekao, a šta nije, ja sam za ovom govornicom rekao da su 99. u prvom polugodištu bili negativni trendovi, a da su u drugom polugodištu bili pozitivni trendovi. Na žalost u 2003. godini je bilo obrnuto, to sam rekao. No, niti u jednom momentu nitko ovdje nije sporio da je prošla Vlada napravila određene gospodarske pomake i neke druge stvari. To nitko nije nikada sporio i bilo bi to krajnje nekorektno reći i to isto govorim zbog zapisnika, a isto tako dozvolit ćete da i kao predstavnik Vlade imam pravo na mišljenje ove Vlade pa bih postavio jedno čisto ovako retoričko pitanje. U čemu smo mi to povećali potrošnju? I prilikom predlaganja proračuna i prilikom danas rasprave oko rebalansa cijelo vrijeme nas uvjerava da u niti jednom ministarstvu nismo osigurali dovoljno sredstava, a proračun je za 2,5 milijarde veći nego prošle godine. Vrlo interesantno da u 2,5 milijarde povećanom proračunu nije ama baš za ništa osigurano dovoljno sredstava, to je vrlo interesantno. Ja bih volio da na svu ovu retoričku danas igricu da je netko rekao je na toj i toj poziciji ste povećali potrošnju za 100, 200, 300, 500 milijuna, a niste trebali. Takvog argumenta se nije čulo niti prilikom rasprave o proračunu, a nije se čulo ni danas. Dakle imaju određene kategorije potrošnje koji su naslijeđeni. Kolektivni ugovor u 10. mjesecu prošle godine, milijarda kuna troška više ove godine. Ne može nitko reći je nećemo ljudima isplatiti veće plaće, to je donesla bivša Vlada i to nitko danas čak ovdje u sabornici nije spomenuo. Zašto to spominjem? To smo rekli već jedanput. Međutim ima jedno drugo pitanje, koliko je ostalo neplaćenih računa 2003. godine. Ja kao zastupnik oporbeni 1999. konstatirali smo 9 milijardi i 100 milijuna je ostalo neplaćenih računa od toga 4 milijarde i 100 plaćeno preko Ministarstva financija, može se vidjeti na poziciji, izdato 2,5 milijarde je država emitirala obveznica za pokriće stare devizne štednje koje dolaze krajem ove i početkom sljedeće godine na naplatu. Izdano milijarda i 700 milijuna kuna obveznica za obveze HZZO-a koja a propos dolaze sada u 7. mjesecu na naplatu. Znači samo je prolongiran rok plaćanja, nije vraćen dug doslovno da je u tom trenutku plaćeno dobavljačima i nema više obaveza. Ali i je ova Vlada naslijedila tih milijardu i 700 koje treba platiti sada u 7. mjesecu i još plus toga 533 milijuna kojima je već davno prošao rok plaćanja sa 31. prosincem 2003. godine i još nekoliko stotina milijuna kojima je rok plaćanja u 1. i 2. mjesecu 2004. godine. To je istina, to je na žalost naša istina i naša svakodnevnica od koje ne možemo pobjeći zato što naš fiskalni kapacitet države je na žalost preslab za pokriće određenih socijalnih davanja i to je naša istina i to nije stvar ni HDZ-a ni SDP-a nego to je jednostavno naša istina. Ali ja bih volio čuti koliko smo mi to povećali izdatke za mirovine a da to SDP ne bi napravio da je ostao na vlasti. Koliko smo mi to povećali? U čemu je naša indeksacija nepovoljnija od vaše? U ničemu. Čak je ova možda čak i malo povoljnija. Dakle recite to. Socijalna davanja, jasno i glasno rekli smo povećat ćemo porodiljnu naknadu od 1.7. i to je ukalkulirano u proračun. Povećat ćemo dječji doplatak, ukalkulirano u proračun. To košta toliko i toliko milijuna. Ali ne košta toliko i toliko milijarda kuna jer to nije istina. Vi ste stvorili tako veliku potrošnju u prethodnom periodu. Toliko što se tiče potrošnje. A što se tiče investicija vrlo je interesantno, veli ceste se nisu radile ove godine. Financijski plan Hrvatskih autocesta ove je godine izvorno veći od financijskog plana autocesta 2003. godine bez one upadice na kraju godine i vrlo je interesantno da mi sa tim istim sredstvima ne možemo napraviti dovoljno autocesta, ali prethodna Vlada je sa tim istim i manjim novcima mogla napraviti daleko više … Dakle nije istina da se zaustavio trend ulaganja u krucijalnu, kapitalnu investiciju Hrvatske, a to je autocesta. Dakle deficit Hrvatskih autocesta ove godine je 3,5 milijarde kuna kao što je bio i deficit Hrvatskih autocesta u proračunu, financijskom planu prihoda i rashoda Hrvatskih autocesta za 2003. godinu i ako tome dodamo da će prihod od trošarina s obzirom na veći iznos potrošnje goriva biti izdašniji 2004. godine nego što je bio 2003. godine, a s obzirom i na novoizgrađene autoceste i puštene u promet za očekivati je da će za kojih milijun kuna biti veći prihod od cestarina. Ako je isti deficit onda je logično kada zbrojite jedno na drugo da je iznos sredstava za autoceste ove godine veći od onoga 2003. Prema tome čista matematika govori da se tu sredstva za investicije nisu smanjila. Za HŽ vrlo jasno. Da ste imali ozbiljnu namjeru napraviti projekat HŽ-a krenuli bi prošle godine sa 1.7. s njim kao što je bilo predviđeno Zakonom o HŽ-u. Prema tome niste krenuli, odgodili ste za neka druga vremena. Planirali ste povećati trošarine, dapače to je bio vaš koncept i nemam ništa protiv njega. Možda bi i mi povećali trošarine da smo bili na vašem mjestu. Dakle to je nešto što nije sporno, ali ne možete reći da zbog toga što se dogodilo i zbog kišnih dana i zbog ovoga i onoga, što nije napravljeno nekoliko desetaka kilometara, 10-15 kilometara autocesta da ova Vlada ne gradi autoceste, a ulažemo više novaca nego što je bilo predviđeno financijskim planom 2003. godine bez one upadice na kraju godine, onih milijardu i 700 milijuna kuna. Ostalo je definitivno 841 milijun kuna neplaćenih radova Hrvatskih autocesta koje su morale biti plaćene ove godine. To je ostalo neplaćeno jednostavno. Ostalo je 230 milijuna iz državnog proračuna obaveze za izdane obveznice koje je Vlada donijela odluku da do 20.11. treba prebaciti Hrvatskim autocestama, ostalo je neisplaćeno. Na žalost ti novci nisu ostali na žiro računu državnog proračuna, to je nešto što niti vi, niti ja ne možemo sporit. To je tu i gotovo. Ali imaju neke stvari kojima možda ne treba politička retorika i politici nije mjesto. Isto taj deficit je toliki koliki je, međutim projekcije su bile takove kakove jesu. Međutim definitivno je bilo da 2003. godina sa deficitom ispod 6% se nije moglo zatvoriti, to je sada nakon recimo vremenskog razmaka od 6 mjeseci na temelju svih pokazatelja, na temelju svih plaćenih računa, na temelju učinjenih troškova se može konstatirati i to je to. I nije nikakvo tužakanje Međunarodnom monetarnom fondu jer reć o tome da je došlo nekakvo krivo izvještaj iz Hrvatske, nije to izvještaj niti Slavka Linića, niti Ivana Šukera, niti Ivice Račana, niti Ive Sanadera, to je izvještaj Republike Hrvatske. I nas nitko tamo ne gleda ni kao Linića ni kao Šukera. Prema tome, govoriti da je to tako, međutim, gledajte, dovesti državu u situaciju da ovu godinu ima proračun 3,6, 3,7 na temelju onoga što je obećano se jednostavno nije moglo dozvoliti. Iz jednostavnog razloga što su svi ti računi morali bit plaćeni. I ja sam mislio da nakon nekoliko razgovora zajedničkih koje smo imali, bar da smo to usaglasili i da smo to, da možemo stavit pod tepih. Ja danas u svom uvodnom izlaganju nijednom riječju nisam spomenuo 2003. godinu jer sam smatrao da više o tome ne trebamo raspravljati, da se idemo okrenuti onome što nas čeka sutra. Također što se tiče pregovora sa Europskom unijom. Imaju dvije razlike između pregovora koje nas očekuju s Europskom unijom i od onih koji se očekuju, pregovora koji su bili sa MMF-om. Pregovori sa Europskom unijom će biti daleko tvrđi, daleko oštriji i daleko teži za Hrvatsku od ovih pregovora koje smo imali sa MMF-om. I ja znam da ste vjerojatno vi imali teže pregovore sa MMF-om nego što smo ih imali mi jer je bilo drugačije vrijeme, bila je drugačija situacija. To treba reć ovdje u ovom Domu. Vi ste postigli svoje ciljeve, postigli ste određene dogovore, mi smo postigli svoje. Ali ono što nas čeka sad u pregovorima sa Europskom unijom, ako ćemo mi ovdje voditi u ovoj sabornici ovakve razgovore, onda nama ne trebaju pregovarači iz Europske unije. Mi ćemo sami sebe srediti. Mi ćemo sami sebe srediti. Sve zemlje koje su napravile iskorak, a ili su stare članice Europske unije ili su nove, su imale snage i političke moći da se dogovore oko nekih tema gdje je bio nacionalni konsenzus da se to mora napraviti, da se o tome neće raspravljati u Saboru. To su napravili Slovenci, to su napravili Irci. Volimo se pozivati na Slovence jer su nam susjedi i volimo se pozivati na Irce jer su napravili jedan fantastičan gospodarski iskorak. Drugi je par cipela što su oni godišnje dobivali po milijardu dolara što mi nažalost nećemo dobiti. Ali mi ćemo u Hrvatskoj i ovom Visokom domu morat počet uvodit takve rasprave. Nebitno je što se Linić i Šuker prepucavaju. To je nebitno, ali ima nekih stvari koje su iznad nas i zato, dame i gospodo, pogledajte fonogram moje rasprave jutros u uvodnom dijelu oko proračuna. Niti jednom riječju nisam spomenuo 2003. godinu, niti jednom riječju. Upravo zbog toga, težeći ka tome da nas ovdje čekaju neki drugi ciljevi, da sa 19.6. je završeno jedno poglavlje, čeka nas jedno drugo poglavlje. I ovu gospodarsku bitku mi moramo dobiti. Jer lako je reći nisu uvjeti za ulazak u Europsku uniju 60% bruto domaćeg proizvoda javni dug i deficit od 3%. To je lako reći, ali ako se bar tome ne približite i ne ostanete u tim granicama vrlo teško će bit u pola godine ili godinu dana kad bude trebalo prilagodit se tome. To oni koji su ratovali u gospodarstvu dobro znaju što to znači. To jako dobro znaju. Mi neka dođemo do 65, 66% javno duga bruto domaćeg proizvoda trebat će godine i godine da se spustimo ispod 60% iz jednostavnog razloga što i konkurencija i sve drugo nam neće dozvoljavati da imamo takav rast bruto domaćeg proizvoda da bi se uvukli u te kriterije. A isto tako, kad nekome date prava, nemoguće ih je ili vrlo teško oduzeti, a prava su praktički deficit. I to su naši problemi. To su strukturni problemi javnih financija u Republici Hrvatskoj. To je ono što je najveći problem. Ja i dalje tvrdim da jedan od najvećih problema javnih financija je prihodovna strana. Nažalost previše novaca curi mimo onoga mjesta gdje bi trebali doć, a to su državne financije. Zašto u Poreznoj upravi 3 godine nitko nije održao seminar sa ljudima oko PDV-a? Ja to ne znam. Ja to ne znam. I niti želim kolegu, žao mi je što nema Mate tu u govornici, ne želim ga uopće optuživati za to, ali to su stvari, mi ne možemo govorit o tome da ljudi mogu radit određen posao, ako im ne pružimo edukaciju i obrazovanje. To ne iziskuje skoro nikakva sredstva. Jedanput u 3 mjeseca se pozove 100 ili 200 ljudi ili u Zagreb ili negdje drugdje, održi se jednodnevni seminar pa da se ljudi uhodaju malo. To nažalost nije rađeno. Ja sam 3 ili 4 puta spomenuo problem oko praćenja trošarina. Ne sa namjerom da nekoga kritiziram nego da svima vama koji ste izabrani od naroda, da ovdje vodimo nekakvu politiku da jednostavno upozorim na određeni problem. Ne mogu dva čovjeka kojih nitko u zadnje 3 godine nije praktički pokušao educirati, ne mogu oni kvalitetno voditi problem trošarina. Ne mogu. Vi znate koju revoluciju je izazvalo u onaj trenutku kad smo rekli da ćemo kontejnere sa tekstilom iz Kine, iz Turske kontrolirat onak kak treba. Čitavu revoluciju. Zašto? Pa dobro se zna zašto. Tri granična prijelaza preko kojih se izvoze cigarete. Zna se zašto je to uvedeno. Prema tome, ali to ne može donjest rezultate za mjesec, dva, tri ili pet. Ja sam nekoliko puta ovdje pokušao, ne zbog toga da nekome prigovaram, nego da nas sve skupa upozorim na određene stvari, da od 2000. godine je uvedena samo za jednu kategoriju nulta stopa PDV-a. 2000. je 13 milijardi proizvoda i usluga okarakterizirano kao isporuke sa nultom stopom PDV-a. Krajem 2003. taj iznos se povećao na 20 milijardi, a po svim pokazateljima nulta stopa PDV-a u turizmu je u 2003. nosila samo 2 milijarde kuna. I sad se samo postavlja pitanje, a što je s onih drugih 5 milijardi? Da li se uz nekakva oslobođenja provuklo nešto drugo? Dakle, ne sa namjerom da nekome nešto prigovaram, ali to su naši problemi jer to su novci naših sugrađana. Mi moramo vodit brigu o njima. Koliko ćemo bit uspješni ili neuspješni to više puta čak nit ne ovisi o ljudima koji to rade nego o niz drugih okolnosti. Dakle, i ova današnja rasprava i ujutro i nekoliko puta je trebala ić u tome smjeru. Međutim, nažalost završila je negdje drugdje, međutim, rekao sam i Slovenija i Irska su oko najbitnijih stvari postigli konsenzus i rekli su to je nešto što je izvan politike i toga se moramo držat, o tome nećemo raspravljati. To ćemo mi morat napravit u Hrvatskoj isto oko nekih stvari, ako želimo da se maknemo iz ovoga sad zrakoplovnog prostora u kojem se nastajemo i ako želimo da 2007. potpuno spremni dočekamo ulazak u Europsku uniju. Bit će najveća tragedija nakon svih ovih silnih političkih napora koji su učinjeni da nam se izvuče nekakav mali ekonomski gafić i da nam netko kaže, vi zbog toga ne možete uć u Europsku uniju. Pa može bit baš tih 3% deficita i može bit baš tih 60% bruto domaćeg proizvoda javnog duga. E to bi bila tragedija. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec.
Ministar Šuker netočno kaže da mi ne želimo, opozicija da ne želi konsenzus oko nekih važnih pitanja danas kada se ulazi, kada smo na pragu pred ulaskom u Europsku uniju. To je netočno. Dođite, dođite sa programom i projektima na kojima treba postići konsenzus pa ćemo o tome postići konsenzus. Za razliku od vas koji ste, kad smo prihvaćali Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa Europskom unijom, napustili dvoranu. ... [[Upadica se ne razumije.]]
Nitko nije spominjao napuštanje dvorane pa niste to mogli ni ispravljat, ali kako to svi rade onda i vi, jel? ... [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Sada ima riječ potpredsjednik gospodin Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Bez obzira što ova rasprava zapravo dugo traje i veoma je zapravo složena i teška ipak treba poći od temeljne, jednog stava a to je da ovaj rebalans proračuna otvara čitav niz pitanja pa i u usporedbi uključivo i ovo kako se ostvaruje najavljeni program ili jamstveni program premijera Sanadera odnosno vladajuće stranke danas i kako se on oslikava kroz rebalans proračuna odnosno kako se sadržajno realizira. Možda bi bilo dobro ipak podsjetiti na neke stvari koje su brojke neumoljive točne, i koje na žalost puno govore. Prvo bi trebalo podsjetiti ipak da mi imamo stalni pad gospodarskog rasta ovoj godini u odnosu na rast stopu rasta koju smo imali u prošloj godini. Planira se da će stopa rasta kod nas biti 3,7% u ovoj godini a treba podsjetiti da je stopa rasta u prošloj godini bila čista stopa rasta 4,3%. Također treba podsjetiti da je također prisutan pad i kod industrijske proizvodnje koja u prvih 6 mjeseci ove godine raste po stopi od 3,2%, a prošle godine je imala stopu rasta od 6,3%. Trgovina na malo također bilježi dvostruko manji rast, treba podsjetiti to da u prva 3 mjeseca ove godine u Hrvatskoj tri puta manje ulagano nego što je uloženo u Hrvatsku od stranih ulaganja prošle godine u isto vrijeme i da su i ta ulaganja na žalost završila uglavnom trgovini i da nema ulaganja u razvoj odnosno u gospodarstvo, industriju itd. Kada se sa tog aspekta posmatra rebalans proračuna onda on otvara jedno kritičko propitivanje da li on uopće daje ikakav zamah, da li on utemeljen i kakvoj makroekonomskoj politici, gospodarskoj politici na kraju krajeva u opće ekonomskoj politici i što treba ostvariti. Ako tome pridodamo još neke brojke koje su važne a koje proizlaze iz makroekonomske projekcije usporedbe samo 2003. i 2004. gdje se vidi da prihodi proračuna u 2004. godini rastu u odnosu na prihode iz 2003. a unatoč tome rashodi proračuna također nešto malo se 2004. smanjuju nakon ovog rebalansa očito će doći do povećanja, da imamo u ovoj godini porast u odnosu na prethodnu godinu javnog duga, da nam raste i inozemni dug sa 23,2 milijarde dolara na 27,5 milijardi dolara i u takvoj situaciji je za ozbiljno postaviti pitanje zapravo koje ciljeve i zadatke bi morao imati proračun općenito onda je rebalans ..., on bi morao biti razvojni, on bi morao otvarati prostor za gospodarski rast i razvitak i koji bi morao dalje stvarati poticajne mjere za razvoj industrijske proizvodnje i ne samo industrijske proizvodnje nego i svih usluga uključivo trgovinu naravni sve ostale djelatnosti. E, sada što je interesantno? Interesantno je kada se čita ovaj rebalans da nema razvoja, nema praktički ni projekata koji mogu nositi rast i razvoj, on ne daje neku razvojnu perspektivu, dapače čak ni rješavanje ozbiljnijih socijalnih problema nego održava zatečeno socijalno stanje i to prema određenim kategorijama socijalnih korisnika ne prema svima, na žalost prema nekima je restriktivan i smanjuje dosegnuta prava i istodobno mogućnosti u njihovu ostvarivanju i za takvoj sitauciji za postaviti je samo pitanje zašto se ne dešava makroekonomski zaokret, ovako dalje ne može. Jer ovo što pokazuju ovi pokazatelji jasno je da je to plimni val, dosadašnjeg razvoja i rasta utemeljen na projektima prethodnih vlada, odnosno prethodne Vlade i da u takvoj sitauciji taj plimni val kada stane zapravo će imati stalni pad. Postavlja se nadalje pitanje da li je moguće da jedini nekakav ekonomski program koji se može pojaviti pred nama je zapravo program aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom. Kako ga realizirati? On traži restrikcije na socijalnim davanjima na potrošnji, s druge strane u isto vrijeme mi dolazimo u situaciju da praktički tu potrošnju koju bi trebali smanjiti ne možemo pratiti daleko važnijom potrošnjom koja treba rasti to je investiciona potrošnja .... radi otvaranja novih radnih mjesta, zapošljavanja i razvoja gospodarstva i u takvoj situaciji vrlo ozbiljno pitanje se postavlja ili posljedice koje će izazvati još neke mjere ekonomske i porezne politike kao što je ne samo umjesto da nismo mi smanjili PDV nego smo mi zapravo prihode po osnovu poreza u širem smislu te riječi kroz trošarine povećali. I u takvoj situaciji se otvara nova preša jačanja javne potrošnje državne potrošnje kroz povećana davanja i u zapošljavanju što pokazuje da jedan od oblika rješavanja nezaposlenosti bio je i povećano zapošljavanje u upravi i javnim službama. Iako smo govorili da ćemo u tom segmentu probati učiniti redukciju odnosno bolje rečeno kroz reformu uprave osigurati da u upravi rade samo oni koji su najkvalitetniji, najpotrebniji itd. Naravno tu je i drugo pitanje koje isto tako zapravo pokazuje vrlo interesantan trend odgovora gospodarstvo na to pitanje a to je da počinju rast troškovi života i da troškovi života imaju stopu rasta od 2,4% u ovoj godini što je više nego što smo imali stopu rasta u prethodnoj godini, troškova života. E sada ako je to to onda se polako stvaraju uvjeti za uspostavu tzv. ... inflacije. Gospodo, to je ozbiljno pitanje ono se neće moći zaustaviti bez odgovora kroz gospodarski rast i razvoj i na žalost ovaj rebalans proračuna koji mi imamo ja ga gledam samo kao nekakvu mjeru, on neće ništa drugo riješiti nego uvod u rebalans proračuna koji ćemo morati napraviti u 10. mjesecu da završimo sa svim ovim stvarima i uvod u raspravu o proračunu za 2005. godinu. Ali taj proračun mora biti rezultat zapravo sredstva za ostvarivaje osmišljene makroekonomske i gospodarske politike u ovoj zemlji koje moraju nositi rast i razvoj. MI nemamo perspektivu i nećemo doći u situaciju za par godina ćemo doći u situaciji da nećemo moći servisirati javni inozemni dug, državni dug, a kamoli nositi rast i razvoj i rješavati socijalne probleme, a jesmo i imamo puno socijalnih problema i gospodarskih problema u kojima se danas nalazimo. Jer nećemo imati puno prostora za više kresanja. Znate, to što smo sada po ovom rebalansu proračuna uzeli županijama, općinama i gradovima pitanje je kakva će biti reakcija ili bolje rečeno što se onemogućuje da se dalje zadužuje da bi mogli imati prostor za širenje gospodarske aktivnosti kroz taj način rješavanja svojih socijalnih pitanja pojedine općine i gradovi. Pitanje je dokle će one moći šutititi i to trpiti. Ja bih htio podsjetiti da mi imamo potpuno neujednačeni razvoj zemlje, da su razlike između županija Vukovarsko-srijemske, Brodsko-Posavske ili Požeške, Zadarske ili Splitsko-dalmatinske u odnosu na Zagreb strahovito velike i u takvoj situaciji zaustaviti svima linearno. Ili umanjiti za 1/3 mogućnost zaduživanja na osnovu njihove imovine. Mimo zakona o proračunu koji govori da do 20% svoje imovine se može riješiti a ovim rebalansom proračuna se onih 3% ukupnih primanja obuhvaća je vrlo ozbiljno pitanje. Ne, sa aspekta zakona o izvršenje proračuna to je forma, nego sa aspekta sadržaja jer je to još jedna komponenta na kojoj se zaustavio rast i razvitak tamo gdje jedinice lokalne jedinice mogu biti nositelji gospodarskog rasta i zapravo kroz to pitanje rješavati i otvarati čitav niz rješavanja čitavog niza pitanja uključivo i pitanja zaposlenosti odnosno nezaposlenosti. Naravno postavlja se isto tako pitanje što će kao posljedicu imati u političkom sustavu proračun, rebalans proračuna, on će jačati centralizaciju zemlje umjesto da izvrši njenu decentralizaciju. i to nije dobro. To neće dovesti, to može biti kratkoroćna mjera koja može dati nekakav efekt, ali dugoročno ne može dati rezultat. Zbog toga ja osobno mislim da bi trebalo sasvim drugačije pristupiti da rasprava ova bi daleko, daleko bila kvalitetnija da smo dobili makroekonomsku projekciju Vlade za sljedeće tri godine uz rebalans proračuna, da se moglo sagledati trendovi koji su veoma važni. Jer ovo su po meni kratkoroćne mjere kojim se pokušava odgovoriti na, na zahtjev aktualnog trenutka. U željeznici se ništa ne dešava. Nema razvoja, neće se poduprijeti razvojni projekt u željeznici, nego će se riješiti ovom injekcijom od milijardu i 200 milijuna kuna se u željeznici praktički omogućuje nešto drugo, da samo sustav može preživjeti i da može egzistirati. A to svakako nije rast niti restrukturiranje niti željeznice niti rast u razvoju koje željeznice može nositi ili pokrenuti kroz zapošljavanje naše metalne industrije itd. I zbog toga svega ja osobno mislim da bi teško se moglo podržati ovakav rebalans proračuna, bez obzira što sam potpuno svjestan situacije u kojoj se našla, naše kolege zastupnici većinske stranke. Jer ovo je prvi puta da raspravljamo o makroekonomskoj politici u dijelu koja ne odgovara programskoj orijentaciji same stranke i jamstvima koje dala na izborima da bi dobili. U tom pogledu oni su u procijepu. Meni ih je žao, ali ne zbog njih, nego zbog svih nas, jer je zapravo to pitanje, pitanje razvoja ove zemlje je pitanje naše budućnosti. Prema tome, na to pitanje moramo tražiti odgovore svi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Riječ ima gospodin zastupnik Kajo Bučan.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, pomoćniće, kolegice i kolege. Već je dosta toga rečeno, pa evo možda jedno kratko izlaganje, samo jedan kratki osvrt na stavke izmjena i dopuna Državnog proračuna vezane uz Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. I Ustavom Republike Hrvatske zagarantirana je zdravstvena zaštita svim građanima, pa smo tako i mi se opredijelili za socijalni zdravstveni sustav koji u svakoj zemlji ima dosta financijskih poteškoća. Da bi te poteškoće bile što manje potrebno je znati tko, što financira, a posebno što je predviđeno u tom sustavu za investicije i to poglavito u situaciji koju smo zatekli. Zatekli situaciju u kojoj su postojala dva paralelna sustava, jedan računovodstveni, a drugi stvarni sustav evidencije troškova i uvođenje reda bile nužne potrebite. I ovih dana smo imali prilike i u tisku vidjeti naslove. No, nisu se ostvarile prognoze da će citiratm "Hebrang dobiti manje novca. Da je njegovo ministarstvo zakinuto". Naprotiv, Vlada je rebalansom dodijelila spomenutom ministarstvu 118 milijuna 357 tisuća 440 kuna više. I to u razdjelu 100, glava 15 Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje povećanje od 60 milijuna kuna, tj. ispoštivanje obveze temeljem kolektivnog ugovora da se isplati regres za godišnji odmor djelatnicima u sustavu zdravstva. Pa povećanje od 12,4 milijuna kuna za nabavku najkvalitetnijeg polio cijepiva za djecu cca 330 tisuća takvih doza, pa povećanje od 9,4 milijuna kuna za naknade za redovni porodilni dopust itd. I najveće povećanje u glavi 0,6 za socijalnu skrb od 62 milijuna 990 tisuća kuna. Određeno je povećanje za one najpotrebitije. Vjerujem da ćemo i u buduće i dalje biti svjedoci i na koncu ove godine urednog izvršenja i obnavljanja opreme starije od 8 godina, izvršavanja preventivnih zdravstvenih pregleda, nastavka informatizacije zdravstvenog sustava za koji je evo napravljena objedinjena nabava na razini države, te omogućila nabavne mnogo niže cijene i znatne uštede, financijsku stabilizaciju su stava zdravstva, zaštitu prava bolesnika. Zbog navedenog, a i zbog onog što sam od kolega čuo po drugim razdjelima i kategorijama, pridružujem se svima koji će podržati donošenje ovog rebalansa proračuna opterećenog utezima prijenosa enornog zaduživanja prethodnika. Hvala.
Hvala lijepa. Replika, gospođa zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegi replika samo korektnosti radi ove rasprave kad se govori o tome kako su povećana sredstva za Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Valja istaknuti da je na većinu stavki koje se odnose na preventivne programe koje se odnose na mlade i rizične skupine su ta sredstva smanjena. Smanjena su sredstva za provedbu Zakona o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda, smanjena su sredstva za "detoks" program liječenja ovisnika, smanjena su sredstva za edukaciju srednjim školama o HIV-u, odnosno AIDS-u, smanjena su sredstva za očuvanje i unapređenje reprodukcijskog zdravlja mladih, smanjena su sredstva za prevenciju alkoholizma kod mladih, smanjena su sredstva za prevenciju ranog otkrivanja raka dojke, smanjena su sredstva za …radaction programe kod ovisnika itd. Tako samo korektnosti radi kad govorimo o povećanjima kad treba reći da su smanjena sredstva za ove rizične skupine i preventivne programe, što mislim da nije dobro i to je jedan od razloga zbog kojih ja ne mogu podržati ovaj rebalans.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku gospodin Kajo Bučan.
Mogu se složiti s vama. No, ukupno ja sam govorio o ukupnom povećanju. Ja sam govorio o ukupnom povećanju, i to ću ponovo ponoviti. Na stavci HZZO-a 60 milijuna kuna, ispoštivanje obaveza temeljem kolektivnog ugovora za regres za godišnji odmor 12,4 milijuna kuna za nabavku novih polio cijepiva, 9,4 milijuna kuna za redovni porodilni dopust i povećanje u stavci za socijalnu skrb od 62 milijuna 990 tisuća kuna. Hvala.
Hvala lijepa. Riječ ima gospođa zastupnica Jagoda Martić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Ja bih isto kao i kolege iz HDZ-a voljela da mogu biti optimistična i da mogu eto kao i kolegica Trakoštanec reći da se veselim, jer na kraju krajeva svi živimo u ovoj zemlji i mislim da nam je svima u interesu da nam bude dobro, da nam bude bolje nama, a i generacijama koje dolaze. Međutim, nažalost rebalans proračuna koji evo danas pred nama, mi nedaje prostora za taj optimizam i za to veselje, jer iz njega kao što je već dosta bilo rečeno se mogu iščitat neke stvari. Naime, rebalans proračuna nam jasno pokazuje da Vlada odustaje od dobrog dijela svojih obećanja i to upravo od onih obećanja koja se baziraju na osmišljenoj ekonomskoj politici, pa to automatski i daje sumnju da možemo tvrdit da ova Vlada zapravo tih programa osmišljenih programa i nema. Od obečanog smanjenja PDV-a kao što vidimo nema ništa, jer ne samo da je odgođeno kao što je bilo najavljeno, već kao što se vidi iz dokumenta Vlade načela fiskalne politike za razdoblje od 2005. do 2007. godine PDV-e ćemo i u 2007. računati po stopi od 22%. Međutim, ne samo da se PDV neće smanjiti nego će se i neki porezi povećati kao što na primjer eto od 15.7. imamo povećanje trošarina na cigarete i automobile. Prema tome, očito je, jasno je iz onog obrazloženja Vlade da je cilj Vlade smanjenje deficita ali očito da u ostvarenju tog cilja Vlada neće prezati od poreskih opterećenja ni privrede a isto tako niti građana. Najavljuje se porezna reforma i ako je suditi po ovome možemo očekivati nova porezna opterećenja građana, smanjivanje poreskih olakšica itd. Gospodarskog rasta nema bez ulaganja u obrazovanje i znanost i rasterećenja privrede. Rebalansom proračuna Ministarstvu znanosti i obrazovanja uzeto je 18 milijuna kuna ranije namijenjenih za znanstveno-istraživačku djelatnost. Prema tome, toliko o obećanom ulaganju u znanost i tehnologiju. Poreskog rasterećenja gospodarstva nema, i dalje imamo skupu nekonkurentnu ekonomiju. Nešto o rastu standarda. Novi proračun je predvidio više novca za socijalne troškove. To su prvenstveno povećane invalidske i obiteljske mirovine hrvatskih branitelja, više novca za dodatne porodiljne dopuste, zatim za plaće korisnika proračuna također su povećana sredstva ali to ne znači da su ta sredstva namijenjena povećanju plaća odnosno da oni proizlaze iz kolektivnih ugovora već je to povećanje nastalo kao posljedica porasta broja zaposlenih u ministarstvima a sjetimo se da je Vlada vrlo optimistički govorila o reformi Vlade i zbog toga je išla u spajanje ministarstava kako bi se smanjio broj zaposlenih, međutim u konačnici je to zapravo dovelo do povećanja broja zaposlenih u ministarstvima. Međutim, sva ova nabrojena povećanja ne znače i rast standarda građana jer se na temelju većih davanja iz proračuna može govoriti samo o rastu standarda određenim interesnim socijalnim skupinama a ne i svim građanima, samo gospodarski rast koji će proizaći iz veće proizvodnje i većih investicija može osigurati bolji standard širem krugu građana. Nažalost, ova Vlada do sada nije pokazala da ima jasnu gospodarsku viziju razvoja. Prihodi proračuna ne povećavaju se temeljem rasta gospodarstva već uzimanjem novca iz gospodarstva i usmjeravanjem tog novca na potrošnju a ne na razvoj. Rashodi su uglavnom na stavkama potrošnje kao što su plaće i socijalne naknade. To da Vlada nema jasnu viziju razvoja ove zemlje i da postoji poprilično nesnalaženje u radu Vlade i pojedinih ministarstava pokazuju i mnoge stavke izvršenja do 30.6.2004. po različitim ministarstvima koje iznose nula kuna. Prema tome, navjerojatnije je da se planirani projekti do kraja godine neće uspjeti realizirati a napominjem da je proračun donesen prije nešto više od tri mjeseca, znači ovo je prekratak period u kojem se ide na izmjene proračuna. Još bih se osvrnula i na neke stavke Ministarstva zdravstva koje su relativno male i neznačajne ali eto red je da ih tu spominjemo. Poboljšanje zdravstvene zaštite na otocima ionako mala stavka smanjenja je za 3 milijuna kuna. Od toga se medicinska i laboratorijska oprema smanjuje za 2 milijuna kuna a izvršenje za prvih šest mjeseci je nula. Znamo svi kakvo je stanje na otocima i koliko želimo da se ljudi na otoke vrate ali eto i osnovni elementarni uvjeti života im se na ovaj način ne ostvaruju. Ne mogu a da se ponovo ne osvrnem na stavku očuvanja i unapređenja reprodukcijskog zdravlja žena sa minimalnih 80 tisuća kuna smanjeno je na svega 20 tisuća kuna, zatim prevencija i rano otkrivanje raka dojke smanjena je za 20 tisuća kuna. Kada sam na ove stavke ukazivala kod donošenja proračuna onda je ministar Hebrang rekao da su preventivni programi u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. To nije sporno, to je jasno svima nama ali je sporno to da se bojim da primarna zdravstvena zaštita ovim proračunom nije dobila dovoljno sredstava za realizaciju nekih preventivnih programa koji su utvrđeni ugovorom koji je prošle godine potpisan između Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Ministarstva zdravstva i Hrvatske lječničke komore a odnose se upravo na smanjenje raka dojke, debelog crijeva, bolesti vezane uz hipertenziju i šećernu bolest. Ministar je isto tako tada rekao da je donesen prvi nacionalni program prevencije karcinoma dojke po kojem će svaka županija iz decentraliziranih sredstava kupiti mobilni mamograf a lječnici radiolozi će volonterski očitavati te mamograme i po riječima ministra to je uključeno u program Vlade koji će objaviti neposredno po donošenju proračuna. Pred nama je i rebalans proračuna. Od najavljene obnove navedenog programa nema još ni riječi ali javnost je nažalost već naučila na to da ministar Hebrang navečer govori jedno a ujutro nešto sasvim drugo pa mi se čini da njegove izjave zapravo više i ne uzimamo ozbiljno što je zabrinjavajuće i tužno ako imamo na pameti da se ipak radi o ministru hrvatske Vlade a ujedno i o potpredsjedniku Vlade. Nadalje, smanjuju se stavke za prevenciju alkoholizma kod mladih što je već evo i kolegica Lugarić napomenula. Svima nama je jasno da alkoholizam uz konzumiranje svih vrsta opojnih droga pošast koja uzima sve više maha među mladima pa je tako po meni neprihvatljivo i smanjenje stavki odnosno sredstava za terapijske zajednice za detoks lječenje ovisnika itd. Zatim, smanjenja su sredstva predviđena za državni monitoring ispitivanja zdravstvene ispravnosti hrane i vode za piće i to sa milijun i 700 tisuća kuna na milijun kuna a smanjuju se stavke i u provedbi sanitarnog nadzora u cilju službene kontrole i za trajno stručno usavršavanje sanitarnih inspektora. Znamo koliko smo svi osjetljivi i koliko svi želimo zdravu, ispravnu prehranu, zdrave namirnice i zbog toga ionako na neki način ja bih rekla šturo ispitivanje na ovom području smatram da nije dobro taj inače mali obim ispitivanja svesti na još manje. Provedba nadzora nad primjenom HASAP-a stavka je u rebalansu ukinuta, znači praktički se više ne predviđa provedba nadzora a napomenula bih samo da je uvođenje HASAP-a koji je u Hrvatskoj počeo prije nekoliko godina itekako bitan kako bi u jednom ciklusu proizvodnje i distribucije hrane osigurao zapravo konačni finalni proizvod i on bi u svojoj konačnici smanjio i sve ove stavke koje se odnose na kontrolu namirnica. Prema tome, na prevenciji se štedi što nije dobro jer ipak je najskuplje kada prevencije nemamo. I evo vrijeme mi je isteklo pa na kraju još samo to. Zbog svega rečenoga ne mogu podržati rebalans proračuna. Hvala.
Hvala lijepa. I konačno još zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnikom, dame i gospodo! Evo dopustite mi da si ja već kad sam toliko dugo čekao par riječi kažem jer očito teško do nekoga drugoga te riječi budu doprle ali jedna od konstatacija slušajući danas cijelo popodne je sigurno točna da zaneseni izbornom pobjedom, znači vladajuća garnitura nakon izvjesnog vremena dolazi do otrežnjenja i kao rezultat toga rebalans proračuna. Ja znam da teško je predvidjeti zatečeno stanje ali već kada se preuzme onda se mora realno i početi o tome razmišljati. Ja ću sigurno govoriti, osvrčući se na poljoprivredni proračun kojega sam kritizirao prilikom proračuna jer je on takav da zapravo sve ove integracijske, svi ovi integracijski procesi koji su pred nama zapravo su zaustavljeni. Jer lako je govoriti o vanjsko političkim subjektima da mi jesmo, da bi trebali, da moramo, međutim, ministru poljoprivrede i ministru financija Republike Hrvatske nije samo da treba, on to mora imati i s čim napraviti. Međutim, proračun to ne garantira. Naime, ja se slažem sa ministrom financija i sudionik sam općega europskoga okruženja gdje ako nema aktivne politike, države i gdje nema kosenzusa što se tiče europskoih integracija da tu sreće nema pogotovo u sferi poljoprivrede jer poljoprivreda sigurno bude jedan od težih problema koje ova Vlada ili neka druga morala preskočiti. Ovaj proračun to ne garantira. Ja slobodno mogu reći da se zaustavljao zapravo svi procesi restrukturiranja, govorim o obiteljskom domaćinstvu, govorim o firmama, govorim o svemu skupa jer ne napredujemo ni jednonm smislu osim da ograničavamo strukturne potpore, da ograničavamo potpore direktne i indirektne jer nema više novaca nego kako je na početku godine bilo predviđeno. Čak štoviše 40 milijuna manje. No, da bi svi ti procesi mogli trajati za to treba, za to treba posebna jedna volja i ovo je zapravo apel da Vlada Republike Hrvatske konačno shvati da njezina aktivna politika poljoprivredi mora biti transparentna kako se to voli reći. A to znači da ministar poljoprivrede ne može voditi politiku jedne države ako nema autonomiju u smislu da mu se osiguravaju sredstva i da programski usmjeri ta sredstva. Ja vas uvjeravam i ovaj put koliko je god selo sitno poduzetničko, koliko je god selo nepripremljeno ono je i sada konkurentno i ono konkurentski proizvodi. Međutim, naspravm europskoga okruženja njemu treba jedna injekcija koja mora biti konstantna. Ne prošle godine samo, ne ove godine nego narednih godina, to su sredstva koja moraju pritjecati radi multifunkcionalnosti poljoprivrede jer poljoprivreda kao sama grana privređivanja na sebe veže ogromno veliki spektar druge privrede, male, velike, procesne, ovakve, onakve i koja u konačnici rješava i jedan drugi problem a to je problem prostora gdje već sada se srećemo sa devastacijom prostora i zapravo jednim odlaženjem opuštošenjem sela, odlaženjem u gradove, a ako to nije prepoznala ova Vlada onda jasno da joj se mora zamjeriti i reći da takav program a i proračun to ne garantira, ne moguće je ostvariti. Nemoguće je se kleti da ruralnom razvoju Ministarstva poljoprivrede bude sudjelovalo ako ne bude za to osigurana sredstva. Nemoguće je poticati restrukturiranje malih obiteljskih domaćinstava ako u tom proračunu nema sredstava. Nemoguće je direktne potpore davati ako nema direktno osiguranih sredstava. Ja se slažem da treba riznicu, državnu riznicu svesti da bi lakše bilo upravljati novcem ali nemoguće je govoriti o realizaciji sredstava a ne plasirati na one dijelove gdje treba. Direktno, proizvodnju direktno do maloga poljoprivrednika koji se mora osposobiti da bi sutra bio ekonomski jak i ekonomski sličan svojemu konkurentu u Europi. Ja tvrdim da agrarna politika bez perspektive ugrožava temelje življenja. I to upozorava već višestruko, više puta a to sve radi razloga jer nikako da shvati država da bez poljoprivrede se ne može. Već je tu netko prije mene spominjao enormno veliki uvoz sigurno se povećava na način jer proizvodnja se ne stimulira, o proizvodnji se ne razmišlja, nego čak štoviše pada. Poljoprivreda prva, prva detektira zapravo ona je seizmograf razvoja koji se mora korigirati, ali on se mora korigirati samo na taj način ako se osigurava više sredstava. Ja moram zamjeriti ovoj Vladi jer ona ne osigurava više sredstava, ona dapače ne daje ni naznake na koji način treba krenuti, u kojem pravcu treba krenuti. Zapravo veliki projekti koji su najavljivani nema od njih ni prvo slovo a ne da bi se neki realizirali. I ako odgovorno spram sebe priznamo da smo zapravo obećavali brda i doline ili kako naš narod kaže svaki norc ima svoje veselje a ja sada dobronamjerno govorim da su norci seljaci koji su prihvatili takvo obećanje bez razloga da ikoga vrijeđam jer to je čisto jedna poštapalica, onda oni teško budu morali vjerovati ili na ta obećanja čekati ili bezrazložno se nadati. Ja vjerujem da ta Vlada ili druga koja bude bila došla, tako mi je svejedno koja je, mora ozbiljno se prionuti poslu ako hoćemo a čujem tu da se treba 2007. itd., priči ili bolje reći prilagoditi se europskome zakonodavstvu, u konačnici biti nekako slični ili barem isti kakva i Europa. Slobodna trgovina koja je sada imperativ i gdje se propagira slobodno tržište bez državne intervencije poljoprivredi sigurno ne može. Slobodno prošećete Europom, prošećete po cijelom svijetu i kažete da državna intervencija direktno kreira poljoprivrednu politiku. Fondovi su države toliko jaki da se trese svaka ona Vlada koja ne ispunjava one uvjete kjoe poljoprivredna politika diktira. I zato ako mi hoćemo u državnom prorčaunu ili biti transparentni kako se to govori osiguravajmo sredstva da nudimo programe, prilagođavajmo strukturno male, velike sve one koji danas sutra primarnu zadaću budu imali osigurati za domaće potrebe dostatnost proizvodnje. Možda danas sutra, evo počelo je u nekom sektoru i za izvoz. Kakav izvoz bez subvencije teško ali s određenim suvencijama i to. I zato bi trebalo stvarno državi našoj lijepoj Hrvatskoj reći, treba respektirati sve društvene i gospodarske modele u ostalim dijelovima svijeta. A mi moramo imati svoj model. Naš model mora biti ekosocijalni standard jer mi smo na tim standardima započeli na principima kršćanskoga nauka bez slobodne trgovine a u suglasju s društveno političkim susta vom takav kakav je demokracija temelj ovoga društva i kojim bi se ostvarilo ... [[Govornik se ne razumije.]] između slobodnog tržišta, socijalne pravde i ekološke odgovornosti. Mislim da bi onda izbjegli ovakve incidente kakvi su se danas događali u Republici Hrvatskoj da nam je 2 tisuće hektara zasijano GMO sjemenom, gdje sada trebamo 2 tisuće hektara kukuruza poništiti i sreća ako je samo tih 2 tisuće hektara ako ih nije još stotine tisuća hektara i gdje teško možemo nadoknaditi iznači sredstva kako nadoknaditi izgubljenu dobit a koja bi šteta mogla nastati eventualnom ... [[Govornik se ne razumije.]] tla to nemožemo sada ni pretpostaviti. Zato je ovo javni poziv državi, Vladi, Ministarstvo poljoprivrede na koji način i kak da se pomogne. Znači apeliram, sad je više nemoguće jer je smanjen Proračun Ministarstva, ali apeliram za narednu godinu ako stvarno hoćemo biti transparentni onda osigurati sredstva koja to budu omogućila hrvatskoj poljoprivredi da se priprema za eventualni ulazak u Europsku uniju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike i zastupnice da amandmane na Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna u skladu sa člankom 31. Zakona o proračunu sutra podnesu do 12 sati, to već uglavnom se zna. Pojedini amandmani su i podnijeti kako bi Vlada imala ih vremena razmotriti i na njima se, i o njima se u četvrtak očitovati. Gospođe i gospodo zastupnici, članovi Vlade, molim zauzmite svoja mjesta. Idemo na glasovanje. Prvo je Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu, Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, Prijedlog izmjena i dopuna plana prihoda i rashoda Državnog proračuna i izvanproračunskih fondova za 2004. godinu, Prijedlog izmjena i dopuna plana prihoda i rashoda Državnog proračuna i izvanproračunskih fondova za 2004. godinu. Rasprava je zaključena. Molim tablicu sa amandmanima koju imaju svi zastupnici. Ja molim poštovane zastupnice i zastupnike jedan mir i koncentraciju kod glasovanja i raspravljanja o amandmanima. Imamo prvo amandmane Vlade pa ćemo u skladu sa člankom 166. treba se Sabor izjasniti da li će prihvatiti izjašnjavanje, raspravu i glasovanje o amandmanima Vlade. Molim tko je za to? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je 77 glasova za i 21 protiv. Prema članku 166. stavak 2. o ovim amandmanima Vlade raspravlja se i glasuje. U raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Molim ministra financija gospodina Ivana Šukera da obrazlaže amandmane Vlade. Amandman 1.
Dakle u Konačnom prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske u općem dijelu iza članka 1. mijenjaju se račun prihoda i rashoda prema promjenama rashoda kod proračunskih korisnika predložen u amandmanu 3.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 1 Vlade. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je amandman prihvaćen sa 78 glasova za, 31 protiv i 4 suzdržana. Amandman 3 Vlade.
Hvala lijepo. U Konačnom prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu u općem dijelu iza članka 2. mijenjaju se rashodi poslovanja i rashodi za nabavu nefinancijske imovine. Prema promjenama rashoda i izdataka kod proračunskih korisnika predložen u amandmanu 3.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim tko je za amandman 2 Vlade? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 78 glasova za, 33 protiv i 4 suzdržana usvojen i amandman 2 Vlade. Amandman 3.
U amandmanu 3 se predlaže da se Ustavnom sudu Republike Hrvatske povise rashodi za milijun i 400 tisuća i 614 kuna. Istovremeno se predlaže da se smanji toliko proračunska pričuva, a sve ostale promjene kod drugih korisnika proračuna su promjene unutar pozicije.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim tko je za amandman 3 Vlade? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 83 glasa za, 28 protiv i 5 suzdržanih amandman 3 Vlade usvojen. Amandman 4.
U amandmanu 4 se u Konačnom prijedlogu izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu u završnim odredbama članak 5. mijenja se i glasi: "Izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu stupaju na snagu danom objave u "Narodnim novinama"."
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem. Tko je za amandman 4 Vlade? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je amandman 4. Vlade prihvaćen sa 112 glasova za i 4 suzdržana. Sad idemo na tablicu amandmana. Molim zastupnice i zastupnike da je imaju pred sobom. 1. je amandman poštovane zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada ne prihvaća jer ovako kao što je postavljen amandman i predložen, nije nam jasno što se koncepcijski želi postići.
Poštovana zastupnica Zgrebec, izvolite.
Predlažem da se smanje sve pozicije za službena putovanja, intelektualne usluge i osobne usluge, reprezentaciju i ostali nespomenuti rashodi poslovanja jer je Vlada, unatoč tome što je odbila moj amandman kod samog prihvaćanja proračuna na ovim stavkama ipak izvršila određene korekcije, ali one još uvijek značajno odstupaju u povećanju u odnosu na ukupne troškove. Tako u odnosu na izvršenje 2003. godine izdaci za službena putovanja su još uvijek veći za 29%, intelektualne i osobne usluge za 39%, reprezentacija za 14% te ostali nespomenuti rashodi za 134%. S obzirom da u proračunu nisu uključeni određeni izdaci koji bi trebali biti pokriveni jer su za to potpisani ugovori sa jedinicama lokalne samouprave, predlažem da određena smanjenja na tim pozicijama. Hvala. Molim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 2, također poštovane zastupnice Dragice Zgrebec.
Amandman 2 Vlada ne prihvaća iz razloga što sredstva osigurana u 2004. godini su više nego što su bila sredstva osigurana u 2003., a još više kad se usporedi izvršenje u 2003. godini. Tako za izgradnju i opremanje graničnih prijelaza prema Sloveniji u 2003. je bilo planirano 26 milijuna, a utrošeno 17 milijuna 681 tisuću kunu. A u plan 2004. je 28 milijuna kuna. Plan prijelaza prema Mađarskoj u 2003. godini, utrošeno 513 tisuća kuna, plan za 2000. milijun kuna. Prema tome, i s obzirom na izvršeno u prošloj godini, a isto tako na mogućnosti izvršenja do kraja, smatramo da će ova sredstva predviđena u proračunu biti dostatna.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Sa ova dva amandmana što se tiče graničnog prijelaza prema Sloveniji predlažem da se počne sređivati granični prijelaz u Murskom Središću koji se nalazi točno u središtu grada i zapravo stvara ogromne probleme svima koji prolaze ovim gradom. Jer zapravo dolazi do prometnog kolapsa, pogotovo u ljetnim mjesecima. Drugi se odnosi na granični prijelaz prema Mađarskoj i to na području općine Kotoriba gdje postoji željeznički granični prijelaz, a predlažem da se uz njega izgradi i cestovni prijelaz. Razlog je tome što s druge strane se nalazi nekoliko naselja u kojemu žive Hrvati i njihov je interes da se i na taj način povežu sa matičnom državom. Dakle, predlažem da se ova dva granična prijelaza planiraju već u ovoj godini kako bi eventualno mogli biti riješeni, odnosno izgrađeni u 2005. godini. Pogotovo stoga što su to i jedna i druga država koje su već od ove godine članice Europske unije i stvaraju se dodatni problemi u komunikaciji građana ovoga dijela Hrvatske sa Republikom Slovenijom i Republikom Mađarskom. Također molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 3. amandman kluba zastupnika HSS-a i SDP-a.
Vlada ne prihvaća iz razloga što su sredstva jednaka sredstvima koja su bila osigurana prošle godine, a veća o sredstava koja su izvršena u 2003. godini. Prema proračunu 2003. godine bilo je planirano 5 milijuna 600, izvršeno 5 milijuna 559,a plan za 2000. je 5 milijuna i 600 i Vlada ne može prihvatit ovaj amandman.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa, gospodine ministre, niste rekli da se ova sredstva odnose na financiranje obrane od tuče. Ponavljam ono što sam rekla i kod donošenja proračuna. Po Zakonu o obrani od tuče, jasno se definira iz kojih stavki i iz kojih sredstava se financira obrana od tuče. Tada je to onako bez razmišljanja odbijeno. Mi smo ostali bez operativne obrane od tuče i sada nam se dokazalo to što se dokazalo. Tuča je počinila već sada u Hrvatskoj ogromne štete koje nadmašuju višestruko iznose koji bi se trebali koristit za obranu od tuče. S obzirom da ova Vlada ima zakon koji ne želi provodit ukazujemo na to sa postoji opasnost da svi oni koji su pretrpjeli štetu od tuče tuže Republiku Hrvatsku koja nije osigurala obranu od tuče. Na takav način došli bismo u još nepovoljniju situaciju i ta situacija bi bila za Hrvatsku puno štetnija nego da se iznađu sredstva za financiranje obrane od tuče. A kako vidite, amandman i sadrži pozicije za koje predlažemo da se s tih pozicija skine kako bi se financiralo. Jer ako ne znate, ja ću vas podsjetit, prema Zakonu o obrani od tuče, sustav obrane od tuče se financira i sa stavke Ministarstva financija iz sredstava koja su namijenjena naknadi štete uzrokovane od elementarnih nepogoda. I ovih 5 milijuna i 600 koliko ste planirali nedovoljno je da bi se otklonile štete koje su nastale samo od tuče, o poplavama da i ne govorim. Ne znam da li ima potrebe da ... [[Govornica nije uključena, ne čuje se.]] i naglasim da su ipak oni koji su štetu trpjeli od elementarnih nepogoda prošle godine dobili 400 milijuna kuna.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 4. amandman Kluba zastupnika LIBRE.
Vlada ne može prihvatiti iz jednostavnog razloge jer ne možemo dozvoliti da se umanje sredstva Hrvatskoj brodogradnji za 110 milijuna, a tim više što to čak nije niti na tragu rasprava koje su bile o tome da treba sredstva uložiti u gospodarstvo. Dakle, prijedlogom Kluba LIBRE se predviđa da se smanje sredstva brodogradilištima za 110 milijuna i to Vlada ne može prihvatiti.
Poštovani zastupnik Pavlic.
Pa tako je ... [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] definitivno nezadovoljni jer mišljenja smo da će tih 5 milijuna 600 kuna namijenjenih za naknadu za štete uzrokovane elementarnim nepogodama je definitivno premalo. Tim više što mislimo da će štete ove godine biti puno veće nego prijašnjih godina, nego zbog toga što čuli smo dakle, ne funkcionira brodogradna obrada. Na primjer, samo u 6. mjesecu u jednoj takvoj nepogodi za nekoliko sati u Međimurskoj županiji i okolici Čakovca u tuči, dakle, u kojoj je bila napravljena šteta oko 40 milijuna kuna. Dakle, naš je stav da će prije ili kasnije Vlada biti u neprilikama i morat će sama ići u iznalaženju sredstava za nadoknadu, tj., za pronalaženje sredstava za naknadu za ovo. Što se tiče, dakle, sanacije brodogradilišta, naše je mišljenje da se to može, dakle, na taj način iskoristiti novac i na taj način. Tj., da i sjeverna i sjeverozapadna Hrvatska koliko toliko dakle postigne ravnotežu sa nekim drugim krajevima. Hvala lijepa.
Glasovanje? Molim, tko je za ovaj amandman broj 4? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 5, poštovane zastupnice Dragice Zgrebec.
Amandman broj 5 Vlada ne može prihvatiti iz jednostavnog razloge jer nakon prijedloga da se hrvatskom gospodarstvu uzme 10 milijuna kuna, sljedeći prijedlog ide ka tome da se Hrvatskoj znanosti i znanstveno-istraživačkim projektima oduzme 100 milijuna kuna i kad to jedno s drugim povežete onda vidite u kojem smjeru idu ovi amandmani, dakle zaustavljanje i gospodarstva i znanosti i Vlada to jednostavno ne može prihvatiti.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Ja predlažem da se povećaju sredstva za naknade za štete uzrokovane elementarnim nepogodama i to stoga što se neefikasnom obranom od tuče već u prvoj polovici ove godine u županijama koje su zahvaćene tučom a to su uglavnom županije sjeverozapadne Hrvatske i Slavonije su nastale ogromne štete na pljoprivrednim proizvodima, pogotovo na površinama i na dugogodišnjim nasadima od preko 100 milijuna kuna. Predlažem ovakvo povećanje da bi se naknadile barem djelomično štete na usjevima i dugogodišnjim nasadima. Netočno je da predlažem da se uzima znanosti i gospodarstvu jer predlaže da se smanje izdaci za službena putovanja, za reprezentaciju i ostale nespomenute troškove. Također tražim glasovanje.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Broj 6. zastupnika Mate Arlovića i Mate Gavrana.
Vlada ne može prihvatiti iz jednostavnog razloga što plan za 2003. na poziciji Vlade Republike Hrvatske je bio 169 milijuna, izvršenje je bilo 10 milijuna veće od plana, a plan za 2004. je 157 milijuna, dakle punih 20 milijuna manje nego što je Vlada u prošlom sazivu imala i sada je čudno kako bi ova Vlada mogla funkcionirati sa još manje sredstava a onoj prošloj nije bilo dodatno ni ono što je bilo po planu nego su morali potrošiti još 10 miljuna više. Zbog toga i Vlada odbija ovaj amandman.
Poštovani zastupnik potpredsjednik Arlović.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Činjenica je da je tako bilo planirano i takvo je bilo izvršenje sa naslova proračuna, ali su bile izvanredna sredstva za elementarne nepogode za prošlu godinu koja su premašivala skoro 400 milijuna i u takvoj situaciji je sasvim jasno da je neophodno potrebno s obzirom na već sadašnje prilike koje su izazvane elementarnim nepogodama osobito olujnim nevremenima, padom tuče itd, na usjevima i dugogodišnjim nasadima da ova sredstva ni izbliza ne mogu pokriti štetu koja je tako nastupila ali može makar ublažiti ta sredstva tim više što postoji i stanovita odgovornost države za takve štete koje su nastale a osobito zbog djelovanja Hidrometorološkog zavoda koji je izdao nalog da se ne upotrebljavaju ... rakete radi sprečavanja ... i u takvoj situaciji je sasvim jasno da treba izdvojiti dodatna sredstva i pomoći ljudima koji su stradali, od Međimurja do Slavonije, od Slavonije do Dalmacije a koje su zahvatila olujna nevremena sa ledom, sa velikim vjetrovima i koji su nanijele velike štete na usjevima i na trajnim nasadima.
Tko je za ovaj amandman molim? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 7. zastupnice Ljubice Lalić.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman iz jednostavnog razloga što predviđena sredstva za reprezentaciju od 2004. su skoro identična predviđenim sredstvima u 2003. godini pa onda logično da će troškovi prošle i ove godine biti iste ili po mišljenju zastupnice prošla Vlada je imala pravo na veću reprezentaciju prema tome ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, evo iscrpili smo raspravu o dokazivanju o tome koje su štete nastale u Hrvatskoj od tuče. Kada smo donosili proračun tada je rečeno da se ne prihvaća i ne podržava obrana od tuče koja je protivna navodno nekim stručnim mišljenjima. Da to baš nije tako dokazala je vlada na predzadnjoj sjednici, kada se tada u pola vremenskog razdoblja kada tuča hara Hrvatskom opredijelila da ipak funkcionira proturaketna obrana od tuče. Preinaka takve odluke uz neosiguravanje sredstava u državnom proračunu za sve one potencijalne građane koji će pretrpjeti štetu ne znači ništa jer po novoj koncepciji Vlade mogla bi protutučna obrana djelovati tek u 10. mjesecu kada više je nema. A što se tiče sredstava gospodine ministre ova javnost mora znati da će Vlada Republike Hrvatske popiti i pojest 30 milijuna kuna, mislila sam i onda i mislim i sada da toliko Vlada koja bi trebala štedjet ne treba pojesti i popit i da je pravednije da se dade građaninu koji trpi štetu nego da se piju francuski konjaci, škotski viskiji itd.
Tko je za ovaj amandman molim? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 8. amandman zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne može prihvatiti iz jednostavnog razloga što se predlaže da se sredstva iz gospodarstva usmjere ka potrošnji.
Kolega Mršić.
Pa, ja kada sam diskutirao o proračunu onda se ministar i ja nismo slagali u tome koliko je potrošeno novaca, izvršenje proračuna za prvih 6 mjeseci je pokazalo da je za decentralizirane funkcije utrošeno 56,67% i da sasvim sigurno u 12. mjesecu neće biti sredstva za decentralizirane funkcije. Ja sam ovdje predložio da se povećaju ta sredstva za 200 milijuna kako bi jedinice lokalne samouprave koje su sada u težoj situaciji ne smanjuju mogućnost zaduživanja mogle makar funkcionirati u onim decentraliziranim funkcijama koje su prenesena a to je osnovno školstvo, srednje školstvo, zdravstvo i socijalna skrb. I izvjesno da u 12. mjesecu se neće moći, možda čak u 11. transferirati iz državnog proračuna. Ako je stavka kriva s koje bi trebalo skinuti ja molim da Vlada nađe stavku s koje je podesnije skinuti, ali uvjeravam vas, tada sam uvjeravao da niste u pravu i sada niste u pravu kada ostavljate milijardu i 50 milijuna mislim da neće biti dosta za potrebe decentraliziranih funkcija u jedinicama lokalne samouprave, posebice iz toga što imamo i povrat poreza, dakle u 11. mjesecu jedinice lokalne samouprave neće moći financirati ono što trebaju financirati novcem iz državnog proračuna. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 9. amandman zastupnice Ljubice Lalić.
Vlada ne može prihvatiti iz jednostavnog razloga što je uz sredstva koja su posredno data jedinicama lokalne samouprave kroz povrat poreza koji se vrši iz državnog proračuna, ukupna sredstva za općinu Gornji Bogičevci su 870 tisuća kuna, a prošle godine je to bilo 499 tisuća kuna. Znači ukupno povećanje skoro 370 tisuća kuna u odnosu na prošlu godinu i Vlada smatra da sa tim sredstvima koja su povećana u odnosu na prošlu godinu skoro za 74% je dovoljno povećanje za općinu Gornji Bogičevci.
Zastupnica Ljubica Lalić.
Pa gospodine ministre nisam zadovoljna sa obrazloženjem, voljela bih znati, znate vi gdje su Gornji Bogičevci. Gornji Bogičevci su prvo selo do Okućana, okupirano područje potpuno razrušeno područje, koje nema nikakvog gospodarstva i nema nikakvih izvora financiranja. Na to područje povratnici su se hvala Bogu povratili, međutim, nije dovoljno samo da sjede u svojim kućama koje se nalaze u minskim poljima, dakako da su tim općinama potrebna sredstva i zbog toga sam upravo i predložila da se sredstva skinu s pozicije reprezentacije ali i uz skidanje tih sredstava još uvijek Vladi ostaje 29 milijuna kuna za pojest, za popit, pa dajte makar na tom sitnom iznosu recite, evo ovi u Gornjim Bogičevcima neka si naprave tamo, nemojte se smijati, meni nije smješno jer sam ja tamo svakodnevno, a vas pozivam kao i zadnji puta dođite i vidite pa ćemo zajednički biti tamo, pa da vidite koja je tragedija tog naroda onda ćete vrlo rado se odreći nečega da biste tim ljudima mogli priuštit minimum radosti, ako ni ova sredstva za njih ne znače radost … [[govornica se isključila, ne čuje se]] nema potrebe da obrazlažem gospodinu ministru je smiješno, ali zato ja tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 10. zastupnice također Ljubice Lalić.
Amandman 10. da opet ne bi ispalo da Vlada nema osjećaja ponovit ću i da se ministri smiju na prijedloge, ponovit ću ono što sam rekao i za Gornje Bogičevce. Ta osjetljivost se trebala pokazati prošle godine, ove godine su sredstva osigurana u odnosu na prošlu godinu 32% više. Dakle, ponavljam za općinu Gornji Bogovci 74%, za Staru Gradišku 32% više u odnosu na 2003. godinu.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Gospodine predsjedniče, pa ne mogu biti zadovoljna sa obrazloženjem, jer sve ovo što je rečeno za Gornje Bogičevce još u goroj situaciji općina Stara Gradiška koja je po dobnoj strukturi stanovništva najmlađa općina. A mislim uz ovakve, uz ovakvu atmosferu gospodine predsjedniče ne samo kad se ministar financija smije na tuđu tragediju, još k tome kad se priključi i ministar Čobanković koji je s tih područja, onda zaista ne može, onda ne može ništa drugo bit, nego ostajem bez obrazloženja uz konstataciju da radije ostajemo kod ića i pića i tražimo glasovanje.
Ja ne vidim da se netko smije. A Stara Gradiška. Tko je za taj amandman? Hvala, nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 11. zastupnice također Ljubice Lalić.
Amandman Vlada ne može prihvatiti, jer smatra da predložena sredstva su dovoljna.
Zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Ovaj amandman se odnosi na županiju Krapinsko-zagorsku. Županija Krapinsko-zagorska svoj proračun usmjerava na poticanje gospodarstva. Slijedom te činjenice da participira u poticanju gospodarstva kako bi digla standard svojih građana, dakako da ne može sudjelovat u izgradnji infrastrukture koja je također neophodno potrebna. i zbog toga je taj amandman. Ako želimo siromašnijim krajevima pomoći, onda im možemo pomoć upravo na način kao što smo predložili. Tražim glasovanje.
Molim. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 12. također zastupnice Ljubice Lalić.
Vlada ne može prihvatiti, jer kad zbrojim sve pozicije, sve prijedloge gospođe Lalić koje je predložila da se umanji sa pozicije reprezentacija, onda ispada da kompletna reprezentacija još više nego što Vlada ima na poziciji reprezentacije bi bilo trošeno. Pa zbroj svih pozicija jednostavno ne odgovara ovoj poziciji ukupno koje je tražno. A također bi htio reći da Brodsko-posavska županija je isto tako dobila od sredstava u odnosu na ono što resorna ministarstva smatraju da će biti dovoljno do kraja godine.
Zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa što se tiče sredstava sa reprezentacijom nisam nimalo bila optimistična da ćete ih se odreći, i nisam ni pretpostavila da ćete na taj način prihvatiti bilo koji amandman zbog kojega sam i imala hrabrosti se vezati za tu stavku. Ovaj amandman se odnosi na županiju Brodsko-posavsku. Prošle godine županija Brodsko-posavska iz državnog proračuna dobila 9,5 milijuna kuna. Ove godine 4 milijuna 533 tisuće kuna. Županija Brodsko-posavska prema službenim statističkim podacima je danas u Hrvatskoj županija sa najlošijim standardom. Ako ne želimo pomagati županije i krajeve koje su granične i gdje funktuacija odlazak stanovništva ogroman upravo zbog loše kvalitete života, onda svaka čast ovoj Vladi. Posebice kad štiti stavku s koje predlažem da se sredstva skinu. Gospodine predsjedniče, ja bih vas molila glasovanje i uvjerena sam da će za ovaj amandman glasovati zastupnici svi koji su iz Brodsko-posavske županije, neovisno o političkoj stranci kojoj pripadaju.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 13. zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Vlada ne može prihvatiti iz razloga, što je planom za 2003. godinu na poziciji Vlade bilo 169 milijuna. Izvršenjem proračuna za 2003. izvršeno je 178 milijuna, dakle 9 milijuna više, nego što je bilo planirano. A plan za 2004. je 157 milijuna. Dakle, 20 milijuna manje, nego što je prošla Vlada potrošila u prošlom mandatu. Dakle, smatramo da ova pozicija, na ovoj poziciji ne postoji mogućnost za smanjivanja, jer ako je prošloj Vladi trebalo 9 milijuna više od plana, onda valjda ovoj Vladi se može osigurati 20 milijuna manje, nego što je prošla Vlada potrošila.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Vidite gospodine ministre, s obzirom kakav je odnos vlasti naspram jedinica lokalne samouprave taj politički odnos, onda ne začuđuje ni ovaj ekonomski odnos. Za vrijeme bivše vlasti kada je premijer bio gospodin Ivica Račan, a župan Zadarski, gospodin Šime Prtenjača iz HDZ-a četiri puta više je bilo osigurano za pomoć Zadarskoj županiji koja je zaista nužna i nužna su ta sredstva da se osigura daljnji proces decentralizacije, jer općine s tog područja vrlo su siromašne. A evo vidite, danas … [[govornica se isključila, ne čuje se]] promjenilo eto to što sada više nije premijer iz SDP-a, nego iz HDZ-a, pa je sada četiri puta manje odobrenih sredstava.
Tko je za ovaj amandman? Molim mira. Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 14. poštovane zastupnice Marije Lugarić.
Vlada ne prihvaća amandman, jer predviđena sredstva u proračunu su dostatna za realizaciju svih aktivnosti.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani državni tajniče, ne znam ja što je dostatno, što nije. No, međutim, ja znam da ova Vlada unatoč proklamiranim stavovima u ovom rebalansu smanjuje iznos za unapređenje kvalitete obiteljskog života i razvoj obiteljskih usluga, što je očito u trendu u ovom Ministarstvu obitelji, obzirom da se svi projekti koji su započeti, a vezani uz obitelj, vezani uz djecu, vezani uz mlade, ne provode, tako da me ovo uopće ne čudi. U istom amandmanu sam predložila da se tih 100 tisuća kuna za koji se taj iznos smanjuje skine s opremanja ministarstva. Ja ne mogu vjerovati da je vama važnije opremiti vaše ministarstvo, nego uložiti u unapređenje obiteljskog života i razvoja obiteljskih usluga, a ovdje smo u Hrvatskom saboru kada smo govorili o rodiljama, o naknadama, upravo svi isticali kako je to pitanje unapređenja obiteljskih usluga izuzetno važno. Ja stoga molim glasanje i nadam se da će svi zastupnici u Hrvatskom saboru postupiti onako kako su govorili kada smo govorili o paketu obiteljskih zakona. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 15. također zastupnice Marije Lugarić.
Ni ovaj amandman Vlada ne prihvaća iz istih razloga, ovako predviđena sredstva u rebalansu proračuna nakon dodatnih analiza sasvim su dovoljna za izvršenja aktivnosti.
Zastupnica Marija Lugarić, izvolite.
Valja reći da se ovim amandmanom, tj. prijedlogom rebalansa proračuna vi smanjujete novce za prevenciju poremaćaja u ponašanju djece i mladih. Ja želim da ta sredstva budu barem onolika koliko ste ih predložili u ovom proračunu za 2004. jer su 2003. bila još veća a da će biti dovoljno to me čudi. To znači da nećete provesti vlastiti program o suzbijanju nasilja među djecom i mladima. Stoga ja molim sve zastupnike da ne dozvole da se za milijun kuna u ovom proračunu smanje sredstva za spriječavanje rizičnih ponašanja među djecom i mladim i molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 16. zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman jer predviđena sredstva u ovoj godini su planirana na osnovu ugovora iz ranijeg razdoblja i bit će sasvim dostatna za izvršenje svih aktivnosti.
Zastupnik Mršić, izvolite!
Pa poštovani državni tajniče, ja se bojim da niste vi razumjeli moj amandman. Ja sam napisao ovdje da postoji u Vukovaru 600 obitelji koje se nalaze u stanovima na koje polažu stanarsko pravo a koji nemaju nikakav papir s osnova kojeg bi bili u tim stanovima. Dakle, država nije izvršila svoju obavezu da im omogući da unutra budu. Oni žive u neobnovljenim stanovima a gradsko poduzeće im je poslalo račune na 3 tisuće 400 kuna za sredstva pričuve za održavanje tih stanova. Ti stanovi od 97. do danas za kada su im poslani računi nisu održavani, nisu obnovljeni a sada se pokreću sudski postupci protiv tih građana. Ja vas molim da nađete sredstva 3 tisuće 400 kuna za svaku od tih obitelji i omogućite im ili na neki drugi način riješite a ne da budu prisilno naplaćena sredstva za stanove, dakle koji se ne održavaju, koji nisu obnovljeni i gdje stanari nemaju valjani dokument da budu u tim stanovima jer država nije izdala rješenja. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Idemo Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, državna tajnica Vera Babić. Amandman 17. zastupnika Zvonimira Mršića.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća amandman broj 17. Držimo da prijedlog je zaslužio puno kompleksniji projektni pristup ovom pitanju poslovne škole, a osim toga intervencija se predlaže u odnosu na agregatne troškove a ne razrađeno po stavkama. Dakle, ne prihvaća Vlada.
Zastupnik Mršić.
Pa, Vlada Republike Hrvatske i Hrvatska udruga poslodavaca su potpisali sporazum o tome da će u Kumrovcu biti izgrađena poslovna škola i za tu namjenu je Vlada se obavezala dati 25 milijuna kuna iz državnog proračuna kako bi se adaptirao objekt koji je u vlasništvu države a nakon toga da Hrvatska udruga poslodavaca sklopi zakupnički odnos i tamo organizira poslovnu školu. Ja ne želim upozoravati na to kolika je velika potreba za poslovnim obrazovanjem u Hrvatskoj da nemamo elitnu poslovnu školu i da je bilo za očekivati da Hrvatska udruga poslodavaca to učini. Možda treba s neke druge stavke ali bilo bi mi drago kad bi ove godine bio započet i taj projekt jer treba izraditi projektnu dokumentaciju. Možda ne treba 5 milijuna kuna ali sasvim sigurno bi Ministarstvo gospodarstvo moglo preuzeti obavezu na sebe da u ovoj godini izradi projektnu dokumentaciju za adaptaciju te poslovne škole pa ću ja zatražiti glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 18. Kluba zastupnika SDP-a i HSS-a.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Ovo u pogledu instituta socijalne mirovine Vlada je imala prilike izraziti svoje stajalište o nedorađenosti toga prijedloga. Također se intervencija kao i kod prethodnog amandmana predlaže opet u odnosu na agregatne troškove a ne na pojedinačne stavke.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Pa gospođo Babić, doista nema veze sa zakonom. Vi ako imate u Vladi socijalne osjetljivosti i političke volje možete dakle donijeti puno bolji i kvalitetniji zakon nego što smo ga mi kao zastupnici u ovom saboru predložili. Mislim da je ovdje riječ o jednoj vrlo ugroženoj socijalnoj kategoriji, otprilike oko 65 tisuća ljudi koji teško žive, koji su doslovno negdje na rubu gladi i mi smo ovim amandmanom htjeli pokazati da se sa pozicije intelektualne i osobne usluge mogu skinuti ta sredstva i da se mogu pronaći sredstva u državnom proračunu i da se može pomoći ovoj kategoriji koja živi negdje na rubu gladi i tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Ministarstvo kulture, državni tajnik Jadran Antolović. Amandman 19. poštovane zastupnice Ljubice Lalić.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman obzirom da se sredstva za radove na spomenicima kulture dodjeluju temeljem javnog poziva i uz prijave koje su uz to objektivno dokumentirane.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Da ja znam državni odvjetniče da se sredstva dodjeljuju na temelju natječaja. Državni tajniče, oprostite znam da se dodjeljuju na temelju natječaja, i jedna i druga župa se prijavila na natječaj. I u jednoj i u drugoj župi radovi su otpočeli. Evo za razliku od ove Vlade prošla Vlada koja je ovako u javnosti prokazana da nema osjećaja za vjerske potrebe svojih građana ta je Vlada osigurala bila sredstva i za jedan i za drugi projekat. I na jednom i na drugom projektu su radovi započeti i ne može se obnašati vjerska služba i radovi nisu završeni a objekti su u takvom stanju da se ne može obavljati bogoslužje. S obzirom da je sastav parlamentarne većine danas bitno drugačiji, svi od reda su itekako osjetljivi na vjerske potrebe svojih građana ja očekujem da će saborska većina podržati ovaj amandman i zbog toga tražim glasovanje. Čak ni Marija. Pa Marija ti si bila predlagala taj amandman.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Molim vas, dame i gospodo. Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman 20. zastupnice Đurđe Adlešić.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman obzirom da su sredstva na poziciji investicija raspoređena već ugovorno i nije moguće ovu stavku umanjivati.
Poštovana zastupnica potpredsjednica Đurđa Adlešić.
Gospodine predsjedniče, ja neću polemizirati sa državnim tajnikom i njegovim poznavanjem problematici o kojoj sam ja ovdje pisala. Ovaj projekt je gradu potreban, obećao ga je ministar Biškupić i ja vjerujem u njegovu riječ. Hvala lijepo.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 21. također poštovane zastupnice potpredsjednice Đurđe Adlešić.
On je vezan sa prethodnim amandmanom i Vlada ga također ne prihvaća.
Amandman povučen 21. Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodrstva, ministar Čobanković. Amandman 22. poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Vlada ne prihvaća amandman. Smanjenje iznosa stavke plaće za redovan rad je već smanjena prijedlogom rebalansa ovoga proračuna i svedena je na potrebnu razinu koja omogućava nesmetani rad ministarstva.
Zastupnik Mršić, izvolite!
Pa, ja možda se slažem s time što ste rekli da je smanjenje sa pogrešne stavke ali vi kad ste branili proračun onda ste odbacili ovaj amandman rekavši da nema građevinske dozvole. Sada građevinska dozvola postoji, postoji četverogodišnji plan izgradnje magistralnog vodovoda od Petričana, preko Nina, Privlake do Vira čime će se prije svega razviti primjerice lječilišni turizam u Ninu i osigurati urbanizacija Vira. I ako je kriva stavka ja vas molim da poduprite ovaj projekt iz nekih drugih stavaka koje sasvim sigurno se neće uspjeti realizirati tijekom ove godine zato što neće biti adekvatne projektne dokumentacije. Ali molim vas da kroz Hrvatske vode i kroz ministarstvo poduprete, dakle da se ove godine počnu graditi vodovodi i kanalizacija od ... [[Govornik se ne razumije.]] prema Ninu, Viru i Privlaki. Hvala. Odustajem.
Amandman 22. povućen. Amandman 23. Kluba zastupnika LIBRE
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman. Povećanje iznosa na poziciji Zavoda za voćarstvo nije prihvatljivo s obzirom da su planirana sredstva u skladu sa planom rada Zavoda za 2004. godinu.
Poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, sljedećih nekoliko godina Hrvatska bi trebala zasaditi oko 50 tisuća hektara voćnjaka i maslinika da bi bili konkurentni nakon što uđemo u Europsku uniju jer nakon ulaska to više neće biti moguće. Radi se o strateškom poslu koj ne samo da govori o strukturi poljoprivrede, nego zapravo o strukturi gospodarstva Republike Hrvatske, radi se o vrlo važnom pitanju i mislim da ovakva birokratska obrazloženja nisu prihvatljive. Tražim glasovanje.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 24. također Kluba zastupnika LIBRE.
Vlada ne prihvaća amandman a sredstva za podizanje ... [[Govornik se ne razumije.]] nasada ne osigravaju se na pozicijama sredstava zavoda bilo vinogradarstva nego se osiguravaju iz drugih izvora a ova sredstva predviđena ovim proračunom su dovoljna za nesmetani rad Zavoda za vinogradarstvo i vinarstvo.
Poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Dakle, radi se o istim razlozima, Hrvatska bi trebala u idućih 3 do 4 godine zasaditi najmanje 10-ak tisuća hektara vinograda. Naravno sa kvalitetnim certificiranim sadnicama i sigurno da Zavod za voćarstvo i vinogradarstvo u tom smislu ima što raditi vjerojatno i više nego što je predviđeni plan. Ja se nadam da je ono što je gospodin ministar rekao da će to doista biti tako da će sa drugim sredstvima, drugim stavkama biti dovoljno sredstava ali svakako ne bi škodilo kada bi ovaj zavod o kojem je riječ također dobio povećana sredstva jer se ponavljam opet radi o strateškom restrukturiranju hrvatske poljoprivrede. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 25. Klubova zastupnika HSS-a i SDP-a.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman jer povećanje iznosa na poziciju poticanja poljoprivredne proizvodnje i intervencije na tržištu nije u skladu sa već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa. Pa evo u objašnjenju ministra koliko sam shvatio da nešto nije dobro preraspodjeljeno ja mislim da je to najmanji problem preraspodjeliti drugačije. No, međutim, mislimo da je ova stavka, osnovna stavka u kojoj možemo govoriti da možemo na određeni način zaštiti domaću proizvodnju od visoko subvencionirane poljoprivredne proizvodnje u drugim zemljama. Svi smo svjesni da bez domaćih potpora a ova je stavka gotovo preko 80 i nešto posto ukupnog proračuna Ministarstva poljoprivrede i šumarstva i vodnog gospodarstva nemoguće je govoriti o zaštiti domaće proizvodnje. Bili smo svi svjedoci, ja bih rekao i malo brzopletog potpisivanja protokola 7. ali onda smo govorili, nije smješno gospodine ministre, vi ste to govorili onda da će se kod rebalansa proračuna voditi računa o tome da se potpore domaće povisi. Ne tražimo ovdje ogromnu svotu nego ona koja bi na određeni način mogla pripomoći ovom trenutku. Mislimo da je to razumno a i vi ste svjesan da zbog ovoga neće biti za pšenicu ove godine 1650 kuna nego će biti 900 ili 1000 kuna, za kukuruz možda još i manje, 800 ili 600. Prema tome mislim da je ova stavka vrlo jasno pokušala pripomoći da potpore i zaštita domaće proizvodnje na ovaj način bude konkurentnija u dijelu kada imamo i uvoz a svi znamo kakav je. Hvala. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 26. poštovane zastupnice Ljubice Lalić.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Sredstva za poticanje osiguranje usjeva već su predviđena unutar pozicije poticanja poljoprivredne proizvodnje i intervencije na tržištu.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Ja znam gospodine ministre da su sredstva predviđena ali ta sredstva su nedovoljna iz sljedećeg razloga. Zato pošto po Zakonu o obrani od tuče se iz tih sredstava u postotku financira obrana od tuče. Vama ne trebam dokazivati što znače štete od tuče ali zadnji puta sam vas upozorila na sve zlo i odgovornost koja proizlazi iz ne funkcioniranja obrane od tuče i istodobno postojanja zakona koji obvezuje na tu obranu od tuče. I kada sam ministru Šukeru rekla, da svaki onaj koji je pretrpio štetu ima pravo naknade te štete sudskim putem. Onda ću sada vama dobronamjerno još reći. Ne odlučuju o tome samo hrvatski sudovi ako se na njih može politički utjecati, postoji i Europski sud pravde. A mi sada to ne prihvaćamo i sada koju ja poruku da ponesem svojim slavoncima. Da Slavoncima kažem da ministar slavonac neće se odreći ni ića ni pića i neće smanjiti tu stavku i neće osigurati, neće osigurati, kolege, neće, neće osigurati sredstva za obranu za tuče. Ne znam da li je to vašom voljom, iskreno ne vjerujem, iskreno ne vjerujem da je to vašom voljom ali gospodine ministre kada je Vlada preinačila odluku i kada se oprijedjelila. Kada se oprjedjelila za to da ipak provodi operativnu obranu od tuče tu treba i isfinancirati, ne znam iz kojih sredstava jer tih sredstava u proračunu nema. Zbog toga smo predložili ovaj amandman i tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 27. Kluba zastupnika HSS-a i SDP-a
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Povećanje pozicija potporu dohotku nekomercijalnim poljoprivrednicima nije potrebno s obzirom na poznate stvorene obveze. Svi zahtjevi su već zaprimljeni. I imamo dostatna sredstva.
Poštovani zastupnik Ivan Kolar.
Uvaženi gospodine predsjedniče i gospodine ministre odnos spram poljoprivrede reflektira se koliko se novca u njega ulaže. Očigledno da sva nastojanja i uvjeravanja da je poljoprivredna jedna lokomotiva koja sa sobom vuće i druge grane privređivanja se ne prihvaća. Načelno ovo što ste vi rekli ne vjerujem. Inače uvedena je druga vi znate dohodovna potpora gdje prijave slijede, gdje vjerojatno dolazi do iznenađenja i za vas i za nas jer su obećanja bila prevelika. Rekli smo da nije dobro obećavati a ne osiguravati sredstva i ova neozbiljnost koštati će i vas i nas stvarno jednoga debakla da nam više selo neće vjerovati. Neće vjerovati zato jer se spram seljaka odnosimo volonterski, odnosimo se neodgovorno a ovo kaj vi velite da su svi prijavljeni, da prijavljeni ali ne ostvaruju svoja prava i to trebamo priznati zato jer se nisu na vrijeme uključili, znate novi ponovni, ponovna prijava. Međutim, takve ... [[Govornik se ne razumije.]] mislim da više neće proći, da će ljudi shavatiti da se nemre sa seljakom poigravati. Jednom ostvareno pravo mora biti njegovo pravo koje on konzumira, a ne da ga se 10 puta zove i da mora on se prijavljivati ko da, da se rodi ponovo svake godine. Zato ja tvrdim da sredstava nema dovoljno i bilo bi pošteno da se to prizna i osigura rebalansom da bi se mogle sve obaveze ispuniti. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 28. Kluba zastupnika HSS-a i SDP-a.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što je ova pozicija u odnosu na prijašnju godinu višestruko povećana i na osnovu pristiglih zahtjeva i obrađenih zahtjeva i isplaćenih potpora. Slobodan sam kazati da će svi zahtjevi koji udovoljavaju kriterijima ostvariti investicijsku potporu u ovoj godini i da su zato ova sredstva dostatna.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Investicijska potpora je uvedena prošle godine i pokazala je izuzetno dobre rezultate. U najvećem dijelu je isplaćivana i ove godine. I vi ste gospodine ministre svjesni da bez investicija u poljoprivredi nema nikakve šanse. Prema tome procjena s obzirom kako je ona prihvaćena kod poljoprivrednih proizvođača, s obzirom da dobivaju 25% bezpovratnih sredstava ide izuzetno dobro. I ne treba nikad biti zadovoljan u tom dijelu da možda ih se nije dovoljno sada javilo nego ih treba educirati da ih se čim više javi. I ovih 50 milijuna kuna ide samo prema onom dijelu da čim više investiramo u poljoprivredu jer ste i vi svjestan kao i svi koji ovdje sjede. Vrijeme nam ističe za investicije, a samo sa investicijama možemo biti konkurentni u onome što nas očekuje na tržištu. Mislim da to nije dvojbeno i da to svi znamo. Žao mi je što se niste uspjeli izboriti da se to poveća. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 29. amandman Kluba zastupnika HSS-a i SDP-a.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što nema potrebe povećavati ovu stavku jer ova Vlada vodi transparentnu politiku i neće razbacivati sredstva na tzv. modele otkupa pšenice nego će biti ova sredstva upotrebljena u prave namjene.
Poštovani zastupnik Ivan Kolar.
Pa ja ne bi bil toliko uvjeren kolko je ministar, samouvjeren, jer njegova autonomija se očigledno očituje da se nije izboril za više Državnog proračuna nego za manje. A čim resor vam pada to vam znači toliko vas i cijene. Inače da je on jači on bi više imal sredstava. Međutim treba reći nekaj drugo. I ozbiljno se zamisliti. Mi se približavamo, postali smo nekakvi, uvjete smo ispunili za približavanje Europskoj uniji. Nam sredstva trebaju neograničenim iznosima. Strukturna promjena ne znači ovo kaj vi govorite. Jer vi ste već sada potrošili, sjetite se, za intervencije na tržištu svinja, interventni otkup i tak dalje. Ja vas pitam kaj da se slučajno dogodi, a dogodit će vam se začas 200 tisuća tona pšenice koju budete morali, morali, zapamtite dobro ako ne više, subvencionirati. Onda ministar financija vam mora biti blagonaklon i reći: Ajmo trošiti rezerve. Zato kad bi sada bili objektivni i kad bi shvatili situaciju mislim da bi prihvatili i borili se. Ovaj vaš smješak gospodine ministre za nas znači samo jedno, ali ne bi komentiral, a to nek za vam, na vas ostane.
Kolege zastupnici, što bi trebao biti ministar kad obrazlaže amandmane mrk? Zašto, zašto, je li se kome drugome to prigovara? Nemojte na taj način neprekidno vi, nemojte na taj način. Nemojte na taj način procjenjivati ministre ako nije ništa u njegovom resoru da je to onda oznaka njegove cijene u Vladi. Mi znamo i razne ministre u raznim vladama i nije korektno na taj način govoriti. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prošao.
Nema razloga da se mrgodim.
Amandman 30. Od Kluba zastupnika HSS-a i SDP-a.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman i mene čudi totalno nepoznavanje situacije onih koji predlažu ovaj amandman iz razloga. Ova sredstva koja su ovdje predviđena to su sredstva koja isplaćujemo za izgradnju hladnjača iz prošle godine. Za ovu godinu Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva je sa pozicija investicijskih potpora osiguralo 10 milijuna kuna i raspisalo natječaj gdje se omogućava onome tko podiže hladnjaču s kontroliranom klimom investicijska potpora u iznosu do 2 i po milijuna kuna. Znatno veća sredstva nego što su predložena ovim amandmanom.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Vidim da je ministar smrtno ozbiljan, ali ja se neću smijati. Moram reći da bez daljnjeg [[Upadice se ne razumiju]] Mogu ja završiti? Nakon nadobacivanja ovih koja su bila malo prije samo komentiram. Moram reći da bi ... /Govornik je isključen/ ... ako je ovaj dio o kojemu ministar govori vezan uz investicije koje se odnose na hladnjače, “ulo” hladnjače gdje smo imali izuzetno veliki interes u prošloj godini, ali nažalost zbog nedostatka sredstava to nije izvšeno i ako u ovoj godini je natječaj raspisan i ako će biti izgrađene hladnjače u Virovitičko-Podravskoj županiji, u Sisačko-Moslavačkoj županiji svi ti dokumenti i svi ti zahtjevi su predani još prošle godine u Ministarstvu. Ja uz to obećanje gospodine ministre [[Upadica: Zahvaljujući vama nisu isplaćena.]] povlačim amandmane.
Amandman 30. povučen. Amandman 31. također od klubova zastupnika HSS-a i SDP-a.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz prostog razloga jer su sredstva na ovoj poziciji u iznosu od 7 milijuna i 100 tisuća kuna sasvim dostatna za provođenje programa Vijeća za istraživanje u poljoprivredi i također naglašavam da su one cirka, između, cirka 40% veća u odnosu na sredstva koja su na toj poziciji bila u Proračunu prošle godine.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Pa sredstva koja su namijenjena za ovu stavku zasigurno nikad nisu prevelika jer moramo znati da je Vijeće za istraživanje u svom funkcioniranju dalo puno projekata i mislim da dio edukacije koji je potreban zasigurno nije dovoljan i mislimo da u tom dijelu trebamo dati podršku i dalje Vijeću za istraživanja u poljoprivredi da se na određeni način financiraju takvi projekti koji dakako doprinose uključivanju znanstvenika, ali u direktnoj primjeni u poljoprivredi. Vi znate da smo dobili najdirektnije pohvale Svjetske banke s kojom smo započeli ove projekte pa vjerujem da ćemo ih i nastaviti i bez Svjetske banke ali u povećanom iznosu i tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 32. također od klubova zastupnika HSS-a i SDP-a.
Vlada također ne može prihvatiti ovaj amandman iz prostog razloga jer su sredstva predviđena na ovoj poziciji sasvim dostatna i planom predviđena za 2004. godinu.
Poštovani zastupnik Kolar.
Pa gospodine ministre mi smo samo mislili pojačati poziciju kod osnivanja s razloga koji već dugo postoje, a nisu realizirani. Naime, postati sudionikom Gospodarsko socijalnoga vijeća ili bolje reći, Ministarstavo sada gospodarska komora ministarstvu gdj ebi seljaci mogli zapravo biti sudionici aktivni sudionici kod donošenja raznih prijedlloga, končano zakona pa i djelu kreiranja poljoprivedne poliitke, mislim da bi ubrzalo taj proces. Inače to je problem koji se povlači znam da nije danas, i bilo bi dobro da ste nam izašli u susret da se osiguraju veća sredstva, brže da se to arfimira. Jasno na jedan transparetniji način gdje bi učešće seljaka aktivno učešće seljaka došlo do izražaja. Međutim, da su dostatna sredstva mi procjenjujemo da je to tek mali mali početak koji neće pomaknut s mrtve točke ove rasprave i zapravo aktivno sudjelovanje seljaka kod kreiranja poljoprivedne politke. Ali očigledno to je sudbina seljaka, kod ove Vlade. hvala vam lijepa.
Glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljnu većinu. Amandman 33. također od klubova zasatupnika HSSa i SDPa.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Iz razloga što su ova sredstva biti će dostatna da se ostvare aktivnosti predviđeno planom i programom za 2004. godinu.
Poštovani zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre, sama činjenica da Hrvatska spada po potrošnji ribe sa svega 8kg po glavi stanovnika u zemlje gdje je to najniže. A daje potpuni nereciprocitet u kontekstu mogućnosti koje Hrvatska ima otvara pitanje da je uz kvalitetno osiguranje sredstava za rad a to su brodovi ribarski. Prateća industrija ostane ona najvažnija, nepokrivena tema, to je tržište. Tržište ribe je u Hrvatskoj na žalost nedovoljno uređeno i jasno da svi napori koji idu u tom smislu trebaju se podržati. Držali smo da ovim amandmanom želimo upravo na tom tragu pa i na tragu one politike koju je i sama Vlada u posljednjih nekoliko mjeseci sugerirala prdložit te žalimo što se ne može prihvatiti ovaj amandman.
Jeste ga povukli ili? Tko je za taj amandman. Hvala nije dobio potrebnu večinu. Amandman 34 također od kluba HSSa i SDPa.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, ovo je primjer racionalnosti i racionanog vođenja politike proračuna. Ova sredstva će biti sasvim dovoljna za sve aktivnosti koje će agencija za hranu koja je u formiranju imati u tijeku ove godine i sasvim će zadovljiti sve potrebe.
poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Onda se mogu složiti sa gospodinom ministru da je to racionalno što se tiče proračuna. No međutim zasigurno se ne mogu složiti da je to racionalno u pogledu potrebe gospodine ministre agencije za hranu. Agencija za hranu obuhvaća analizu rizika glede zdravstvene ispravnosti hrane i hrane za životinje. Vi znate koje smo slučajeve imali oko GMO a i znate ja ne trebam valjda to dodatno objašnjavati, što je trebalo sve učćiniti i napraviti oko toga. Ne znam zašto mi sada ministar okreće leđa, to, ovo je sada nova stvar. Pa mislim. Samo mogu dovršiti predsjedniče.
Dapače izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa mislim d anije dovoljno samo odrediti sjedište agencije nego stvarno ta agencija mora profunkcioniarit. Da bi profunkcionirala gospodine ministre, potrebno je više novaca. Agencija je …/govornik se isljučio/ …i sigurno bi podržao ovaj prijedlog jer bez eovakve agencije u dijelu prilagodbe svemu onome što nas očekuje u Europskoj uniji nemoguće je bez institucija koje ovdje također predlažemo. Pa tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 35 kluba zastpunika HSSa i SDpa.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman i ova sredstva koja su predviđena proračunom bit će dostatna za izvršenje plana za 2004. godinu.
Poštovani zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa gospodoine predsjedniče, gospodine ministre. Pa mislim da se svi slažemo da je pitanje poticaja izgradnje brodova ne samo obaveza nego to je program gotovo svake vlade ali u konrtkstu našega i potrebe i nužne da se prilagodimo i odnosima na tržištu ali i da se prilagodimo onome što nas očekuje a za što smo mislili da će startati ove godine a to je ekološko ribolovna zona, nužno je da u izgardnju ribarske flote uložimo dodatna sredstva. ovdje kada se istina odnosi i na sredstva kojima se sufinancira i potiče izgradnja brodova. No pošto minitar kaže da će ovo biti dostatno za tu vrlo važnu djelatnost, a s obzirom i na činjenicu da jeviše puta ponavljano da će se poticati izgardnja ovih brodova posebno apeliram na drvene brodvoe koji moraju imati svoje mjesto i u ribarskoj industriji. Povlačim ovaj amandman.
Hvala lijepa. Amandamn 35 povučen. Amandman 36 također klubova zastupnika HSSa i SDPa.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, iz razloga jer sredstva predviđena na ovoj stavci biti će sasvim dostatna za izvršenje planiranih aktivnosti u ovoj godini.
Pošotvani zastupnik Željo Pecek.
Hvala lijepa. Mene čudi da za nacionalni projekat navodnjavanja kao št oje to predstavljeno ispred Valde RH će biti dovoljno 10 milijuna kuna nakon rebalansa. Ministre ne djelujet mi uvjerljivo. Očito je lani smo imali 400 milijuna kuna štete od suše. 1% ulažete od tih šteta prošlogodišnjih za projekata navodnjavanja. Mi imamo komparativne prednosti imamo zemljište, imamo vodu, međjtim ono što nemamo to je sprenost da iskoristimko te potencijale u našoj Slavoniji. Naravno da time ne mogu biti zadovoljan pogotovo zbog činjenice da ovdje za partnera imate županije, gradove i općine koji žele u te projekte uložiti novac. A vi izdvajate nedovoljno kako bi se projekat razvio. UPravo zbog toga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandamn? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 37 također istih klubova.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, iz prostog razloga jer ova sredstva predviđena na poziciji uređenja zemljišta bit će dostatna za izvršenje programa i plana za 2004. godinu.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre ovu stavku povećamo za četri miliona kuna iz razloga što svi znamo da već gotovo desetljećima nije ništa značajnije učinjeno na uređenju zemljišta. Nije bilo komesacija, rondacija, merlioracija, i mislim da svatko tko se ozbiljnije bavi u poljoprivedi zna da bez takvih zahvata nije moguće ući u ozbiljnije ni reforme, ali ni ukupno promejne. Ja znam da se ovdje radi o tri pilot projekta koja radimo sa Švedskom vladom ali vjerujem da inakon tih pilot projekata je moguće ući u ove godine u određenu realizaciju. Prema tome zemljište kao osnovni resurs u poljoprivedi moramo pokušati urediti na onim mjestima gdje još imamo šanse ga kultivirati i dakako privesti svrsi. Zato tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 38 poštovani zastupnice Ljubice Lalić.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga ograničenih sredstava i prema predloženoj raspodjeli ne može udovoljiti ovome amandmanu.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa gospodine ministre ovaj amandman sam predložila iz razloga što je tih milijun i pol kuna nužan za ugradnju prečistača na vodocrplištu Lužani. Vodocrpilište Lužani opskrbljuje pitkom ili bi trebalo opskrbljivati pitkom vodom cijelu općinu Oriovac. Cijela općina Oriovac je nefropatično područje, nefropatija je neizlječivo obljenje od kojeg bolesnici umiru i danas. Ponekad se pretpostavljalo i čak htjelo proglasiti epidemijom. Nikad nije pronađen uzrok toga oboljenja, međutim postoji pretpostavka koja do danas službeno nije opovrgnuta da je razlog ovih oboljenja, uzrok ovih oboljenja voda i temeljem toga prije 30 godina ova općina iz sredstava Ministarstva zdravstva dobila vodovod i bunarevi su kao izvorište smrti zatrpani. Danas u tom vodocrpilištu ne da nemamo kvalitetnu vodu nego imamo vodu koju ne možemo koristi ni za piće stoke, to je voda koja je boje nešto malo svjetlija od Coca-cole. Ne bih želila da se obistini pretpostavka, ali u ovom trenutku onaj autobus koji vozi bolesnike na hemodijalizu sve puniji je i puniji je. Ne bih željela da se obistini da je to zbog toga zato što ne možemo iz ove stavke koju sam predložila skinuti milijun i pol kuna i ugraditi prečistač i na taj način šest tisuća stanovnika koliko-toliko zaštititi barem psihološki da neće umrijeti od nefropatije koja je … [[Govornica isključena, ne čuje se.]]
Mikrofon kolegice. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 38 također poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman iz razloga raspoloživih i ograničenih sredstava.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Pa evo nakon onog obrazloženja i nailazak na potpuno nerazumijevanje bilo mi je teško očekivati da će biti ovaj amandman prihvaćen, međutim gospodine ministre ovaj amandman se odnosi na vodoopskrbni sustav cijele istočne Slavonije. Taj projekt je vrijedan 671 milijun kuna i to u 7 godina. Ovo što je predviđeno u ovom proračunu 6 milijuna kuna je potpuno nedostatno i ako imamo na umu da je to područje koje je uglavnom uz Savu i uz vaš Dunav predsjedniče, gospodine ministre, ako ne povećamo ove stavke i ne osiguramo barem 60 milijuna kuna od tog projekta neće biti ne u sedam godina nego u narednih 100 godina ništa. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 40 amandman poštovanog zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Povećanje iznosa na poziciji vodoopskrba i izgradnja vodoopskrbnog sustava nije prihvatljiva s obzirom da su raspoloživa sredstva u skladu sa planom za 2004. godinu.
Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Nisam dobro čuo. Prihvaća?
Ne prihvaća.
Već sam pomislio, jer kad ste vi ministre i premijer bili u Koprivnici onda ste rekli da ćete podržati sve projekte koje će Koprivničko-križevačka županija predložiti i tada smo vas upozorili da je Koprivničko-križevačka županija, županija sa najmanjim stupnjem dostupnosti javnog vodoopskrbnog sustava svega 27% stanovništva se može priključiti. Ove godine je plan županijski negdje oko 67 milijuna kuna da se investira i doista bit će nemoguće ostvariti taj plan ako država neće vratiti makar dio novca koji godišnje ubere s osnova slivnih vodnih naknada, to je na području županije preko 20 milijuna kuna. Ja vas molim da poduprete ovaj amandman i da poduprete da žitelji Koprivničko-križevačke županije mogu se priključiti na vodoopskrbu da bi ostali u ruralnim područjima i da bi im se omogućila poljoprivredna proizvodnja, a vjerujem da će ovaj amandman podržati županijska vijećnica koja je ovaj projekt poduprla u županijskoj skupštini. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 41 zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Ovaj projekat se prati sa iznosom sredstava koji je moguć nakon preraspodjele sa ostalim projektima koje prati ovo ministarstvo.
Gospođo Zgrebec izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ja prosto ne mogu vjerovati da ste odbili ovaj amandman. Naime odnosi se na kanalizaciju tri naselja, to su naselje Nedelišće, Mačkovec i Savska Ves. Ja ću vam ponovo na kraju ovog glasovanja uručiti sporazume o sufinanciranju ovih radova. Ugovori su potpisani 2002. i 2003. godine. Po njima su izvršene isplate već dvije godine i to na način da 50% sufinancira investitor koji su naše komunalno poduzeće županijsko Međimurske vode, 25% hrvatske vode i 25% proračun. Vi umjesto 2 milijuna i 500 koliko je ugovoreno za naselje Nedelišće sufinancirate milijun i 500 iz proračuna, za ostala dva projekta nulu, a kažem još jedanputa potpisani ugovori koji se ne izvršavaju iz proračuna. Kakva je to poruka našim građanima? Da država ne plaća svoje obveze. Ja vas lijepo molim da ipak kod glasovanja prihvatimo ovaj amandman jer ćemo time dati do znanja da pravna država djeluje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 42 zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Izmjene na poziciji kapitalne pomoći bankama i ostalim financijskim institucijama nije prihvatljivo s obzirom na već planirane aktivnosti.
Poštovani zastupnik Mršić.
Poštovani ministre ja ne tražim novac ovim amandmanom, ja samo tražim budući da je realizacija ove stavke bila nula u prvih šest mjeseci, ja samo tražim da se kaže gdje je ta stabilizacija desne obale rijeke Dravi da se to odnosi na Koprivničko-križevačku županiju. Prema tome, uopće ne tražim novac. Ja samo tražim da, vi ste rekli kod donošenja proračuna da se to odnosi na našu županiju i sada samo dopišite da je to Koprivničko-križevačka županija jer ako niste u prvih šest mjeseci upotrijebili ni kune možda ni neznate gdje je to. Ja sada ako to dopišete, ako dopišete Koprivničko-križevačka županija ništa se ne mijenja, jer ionako u Ferdinandovcu trebaju ti radovi započeti budući da rijeka Drava dere obalu i urušava se bušotina. Prema tome samo se radi o izričaju, a ne o novcu. Vaš argument da ne možete prihvatiti amandman zbog toga što novca nema nije ovdje
Nisam ni rekao da ne prihvaćam zbog novca.
Ne, ne, ali pa, ja nisam, ja nisam uopće tražio promjenu stavke, ja sam samo rekao da se dopiše Koprivničko-križevačka županija, a ako to ne dopišete nećete iskoristit stavku. Mislim, bilo bi šteta da u Ferdinandovcu se rijeka Drava pomakne 500 metara u polje, a da stavku ne iskoristimo zato što nećemo znati gdje treba utvrditi desnu obalu Drave. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 43. amandman poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Vlada ne prihvaća amandman. Uvođenje nove pozicije nije prihvatljivo s obzirom na već planirane aktivnosti.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Ovako, gospodine ministre. U 2003. godini zaključen je sporazum o zajedničkom financiranju radova na izgradnji vodovodnog i kanalizacijskog sustava naselja Vir kojim je utvrđeno da će u 2004. godini se osigurati od strane ministarstva 9 milijuna kuna, Hrvatskih voda također 9 i same opće Vir 5 milijuna kuna. Ovaj amandman odbijen je bio prilikom donošenja proračuna u 2004. godini, ali tada je vaše obrazloženje glasilo da je to stoga što nema, što nisu sređeni imovinsko-pravni odnosi, odnosno da projekt nema građevinsku dozvolu. Kako je sada sve to pribavljeno, znači, postoji kompletna projektna dokumentacija, sređeni su imovinsko-pravni odnosi, a kolegica Zgrebec vas je već upozorila, gospodine ministre, ... [[Govornica govori latinski, ne razumije se.]] Ugovore i sporazume treba poštivati. Kako to tražimo od građana tako to tražimo i od ministra, tj., naše Vlade. Pa prema tome, mislim da ovo obrazloženje zaista, kako bi narod rekao, ne pije vodu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 44. je Klubova zastupnika HSS-a i SDP-a.
Ne prihvaća se. Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Ovdje nakon snimanja i nakon plana aktivnosti predviđene za ovu godinu, a to je, još jednom ponavljam, da ne bi opet bilo brkanja. Za ovu godinu je predviđeno da se izradi master plan navodnjavanja. Po snimljenim situacijama ovaj iznos će biti sasvim dovoljan i iz ovog iznosa će se isto tako moći pomoći sufinancirati izrade i programi navodnjavanja pojedinih županija.
Poštovani zastupnik Pecek, izvolite.
Hvala lijepa. Mene ovo objašnjenje čudi. Zapravo odbijanje ovog amandmana znači odustajanje potpuno od smjernica Vlade Republike Hrvatske za poljoprivredu što na neki način dokazuje i 40-ak milijuna kuna manje kroz rebalans proračuna u istom ministarstvu. Mene posebno čudi što kapitalni projekti za poljoprivredu u Slavoniji otpadaju na ovaj način. Ja ću vas podsjetiti na sjednicu Vlade Republike Hrvatske u Osijeku koja je upravo snažno podržala projekt navodnjavanja i projekt Agencije za hranu. Ali u rebalansu proračuna i jedan i drugi projekt su dobili manje novaca nego u proračunu. Zapravo bi bilo najjednostavnije da Vlada Republike Hrvatske ne podržava snažno te projekte, možda će bolji proći ili zapravo da postavim drugo pitanje. Što je tek s onim projektima u Slavoniji koji nisu dobili snažnu podršku Vlade? Ova snažna podrška za projekat navodnjavanja je teška 6 milijuna kuna, a da ne možemo u ovoj godini utrošiti više od 6 milijuna kuna za navodnjavanje, gospodine ministre, u to me ne možete uvjeriti.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 45. zastupnika Ivice Pančića i Mate Gavrana.
Vlada ne prihvaća ni ovaj amandman. Ovaj amandman je sličan prethodnom amandmanu i mogu samo ponoviti da za aktivnosti koje provodimo u ovoj godini, a to je izrada master plana navodnjavanja neprovođenje projekata navodnjavanja u ovoj godini jer smo svjesni da za te projekte trebaju daleko veća sredstva. Ali u ovoj godini se radi izrada plana navodnjavanja i sukladno potrebama ova sredstva će zadovoljiti provedbu plana i programa za ovu godinu.
Poštovani zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Ja sam doista iznenađen obrazloženjem koje uporno dajete. Ja ću vas podsjetiti, a i ostale kolegice i kolege, na izjave i predsjednika Vlade, a i mnogih drugih dužnosnika da je projekt navodnjavanja strateški projekt ove Vlade. Dobro, drago mi je da to znate, ali bilo bi još slađe kad biste to i realizirali. Naime, u poziciji za koju smo mi kod proračuna tražili da bude znatno veća, vašom voljom je bilo predviđeno 19 milijuna kuna. Sada smanjujete na 6 milijuna kuna, ili bolje rečeno, od ukupnog smanjenja sredstava od 39 milijuna na poziciji vašeg ministarstva. 13 milijuna ili jedna trećina je u projektu navodnjavanja. Podsjetit ću vas da ste rekli da je projekt navodnjavanja ravan autocesti, dakle, strateški projekt. Tad smo izrazili sumnju ne samo u projekt navodnjavanja već u izgradnju autocesta. Nažalost, to se obistinilo jer ne samo da nisu otvorene sve autoceste koje su bile planirane. Za 6 mjeseci nije potrošena niti lipa sa ove pozicije, uključivo niti nužan uredski materijal i ostale materijalne rashode. Stoga i velika zabrinutost za daljnji tijek aktivnosti. O tome je i kolega Pecek govorio. Ja sam siguran kad biste osigurali sredstva da bismo mi u Slavoniji znali ih potrošiti. Pa evo, kako vi mislite da će biti dostatno za master plan ja tražim da se, nadam se da će zastupnici i sa meni lijevog krila poduprijeti i da će promijeniti odluku i ostaviti bar ovaj iznos koji je planiran. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Hvala, ministre. Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka. Amandman 46. poštovanog zastupnika Antuna Peruška.
Amandman se ne prihvaća. Ispunjenje sredstava na projektu opremanja lučkih kapetanija plovilima, uređajima i ostalom opremom u Prijedlogu izmjena i dopunama Državnog proračuna za 2004. godinu napravljeno je temeljem analiza stvarne dinamike gradnje i planiranih brodica za potrebe lučkih kapetanije do kraja 2004. godine. Za kraj mjeseca kolovoza planiran je i završetak gradnje brodica namijenjene traganju i spašavanju ljudskih života na moru koje će biti raspoređene na području Lučke kapetanije Pula, ispostava Umag, a nakon toga slijedi gradnja brodica istih karakteristika za potrebe Lučke kapetanije Split, ispostava Vis, čiji se završetak predviđa u prvoj polovici 2005. godine. Sukladno tome, sredstva osigurana izmjenama i dopunama Državnog proračuna bit će dostatna za praćenje planirane dinamike gradnje.
Poštovani zastupnik Antun Peruško.
Gospodine predsjedniče i gospodine državni tajniče. Ukoliko Hrvatska uistinu pretendira da bude pomorska zemlja što po svojim prirodnim resursima nedvojbeno jeste, nažalost, bez trgovačke flote koju smo uništili u procesu pretvorbe i privatizacije, za izvršenje međunarodnih obveza znam, a i vi znate koliko je značaj opremanje kapetanija ovim plovilima. Pogotovo što se grade na domaćim navozima i bivša je Vlada u dijelu kompletirala projekt južni i srednji Jadran i sad je došlo u pitanje sjeverni Jadran. Bojim se da će ovo usporiti, a ljudi dnevno isplovljavaju na more neodgovarajućim plovilima, izlažući često i vlastite živote opasnosti. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 47., također poštovanog zastupnika Antona Peruška.
Amandman se ne prihvaća. Smanjenje sredstava na aktivnost i sigurnost pomorskog prometa u prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna za 2004. godinu napravljeno je u sklopu preraspodjele i objedinjavanja sredstava sa više pojedinačnih aktivnosti na zajedničke aktivnosti. Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka. Na taj način su objedinjena sredstva prvenstveno za stručno usavršavanje međunarodne i domaće članarine, intelektualne i osobne usluge. Potrebno je naglasiti da navedena preraspodjela ni u kom slučaju neće ugroziti planirane aktivnosti lučkih kapetanija u obavljanju nadzora sigurnosti pomorske plovidbe 2004. godine.
Poštovani zastupnik Anton Peruško.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, već kod usvajanja državnog proračuna sam tražio da u proračun uđe nova stavka tragedije i spašavanje na moru, rečeno mi je da se ta sredstva osiguravaju u stavci koja je sigurnost pomorskog prometa, siguran sam da to vaše mišljenje ne dijele ljudi u lučkim kapetanijama i znam da u prvom dijelu godine nema potrebe za angažman tih sredstava, ali u drugom dijelu zbog nautičkog turizma i onoga što slijedi kroz njega ljudi dnevno moraju biti na moru i mislim da zaslužuju odgovarajuću opremu. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 48. zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća. Pretpostavljam da je s obzirom na koliziju između intencije amandmana i obrazloženja da je došlo do određenog nesporazuma. Naime, spomenuti amandman podrazumijeva povećanje sredstava ostali rashodi za zaposlene u Ministarstvu, troškovi podrazumijevaju otpremnine, jubilarne nagrade, regrese i putne troškove, to odudara od obrazloženja koje je uvaženi zastupnik postavio, stoga eto hvala na mogu reći pokušaju velikodušnosti ali ova će sredstva 500 tisuća kuna biti dostatna za državnu upravu. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Mršić.
Moguće da ste u pravu da je dakle kriva stavka ali intencija dakle u tome da građani Vukovara odnosno Vukovarske županije nisu ostvarili pravo na povećanje plaća s osnova rada na područjima od posebne državne skrbi od trenutka mirne reintegracije do 2000. godine budući da Vlada HDZ-a nije razvrstala Vukovar u kategoriju područja od posebne državne skrbi. Ti građani danas to svoje pravo moraju ostvarivati sudom i ono što je najtragičnije sud im naplaćuje sudske troškove u tom postupku pa vas ja lijepo molim, slažem se da je pogrešna ova ali lijepo vas molim da vi u suradnju sa Ministarstvom obitelji riješite problem tih građana koji imaju pravo na povećane plaće s osnova rada u to vrijeme i jednako tako da date naputak da se tim građanima ne naplaćuju sudske pristojbe kada ostvaruju svoje pravo. Odustajem od amandmana.
Hvala lijepa. Amandman 48. povučen, hvala državnom tajniku Draženu Breglecu. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, državni tajnik Nevio Šetić, amandman 49. Kluba zastupnika LIBRE.
Amandman se odbija iz razloga što će japanska Vlada u državni proračun za 2004. godinu donirati iznos od dva milijuna i 300 tisuća kuna a za reformu odnosno promjene u obrazovanju Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa izdvojiti još 50% toga iznosa. Budući da je Ministarstvo znanosti, obrazovanja, športa tek u početnoj fazi promjena u obrazovanju planirani iznos bit će dosta i nije ga potrebno mijenjati.
Poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, konstatiram da u sabornici nema ni jednoga ministra što nije baš pohvalno za ovu Vladu prema Saboru i prema državnom proračunu a u pogledu ovoga što je rekao gospodin državni tajnik Šetić Vlada je tek u rebalansu proračuna predvidjela novac za reformu obrazovanja. Reforma obrazovanja je jedna od najvažnijih ili možda najvažnija reforma i apslutno je neprihvatljivo i nerazumljivo da se ti novci za reformu obrazovanja i taj projekt nije našao u početku, dakle na početku državnoga proračuna. Kada je već time izgubljeno pola godine u tom tako važnom procesu bilo bi dobro da se taj proces ubrza. Treba cijeniti naravno ovo što je rekao gospodin državni tajnik u pogledu donacije Japanske vlade ali važnost toga projekta zapravo zahtjeva ubrzanje projekta a to znači i povećanje sredstava. Stoga ja gospodine predsjedniče tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 50. poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Amandman se odbija jer zakonska obveza izgradnje građevnog ... predškolskom odgoju i obrazovanju leži u općinama, gradovima i županijama.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
To je formalno točno što vi govorite, međutim, evo za dječji vrtić u Viru završena je projektna dokumentacija, Vlada počesto se slika s djecom, drži ih u naručju kuka nad njezinom sudbinom, Vir je dosta toga smogao mogućnosti da napravi a ovo je nekada bilo i obećano, pa mislim ne samo zato što je obećano nego upravo apelirajući na tu zaista pokazanu verbalizaciju, a nadamo se da neće ostati samo na tome, pa je shodno tome amandman i napisan da bi Vlada u ovom smislu pomogla jer tamo je dječji vrtić zaista nephodan ima puno zaposlenih roditelja i nemaju gdje smještati djecu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Amandman 51. poštovanog zastupnika Zvonimira Mršića.
IZ istih razloga Ministarstvo ne može financirati ovaj projekt jer je on u programu općina, gradova i županija.
Poštovani zastupnik Mršić.
Odustajem.
Hvala, amandman 51. povučen. Amandman 52. poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Amandman se odbija iz razloga što nakon izmjena i dopuna Zakona o osnovnom i srednjem školstvu sredstva za ove namjene se osiguravaju u proračunima županija i gradova dakle decentralizirana sredstva, a Ministarstvo znanosti i obrazovanja i športa financira samo kapitalne projekte koji su bili zatečeni u državnom proračunu Republike Hrvatske na dan 1. srpnja 2001. godine. Uz to želim istaknuti kako je Ministarstvo već jedamput izgradilo tamo športsku dvoranu pa ne znamo što se amandmanom želi.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Za ovu dvoranu to je za srednju školu odavno je već bio završen projekt i njezina opravdanost izgradnje te dvorane nije upitna zbog toga je amandman i predložen.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 53. također poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što nakon izmjena i dopuna Zakona o osnovnom i srednjem školstvu kao što sam već rekao te funkcije su prešle na županije i gradove, 32 grada.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Pa za izgradnju ove osnovne škole u Ninu tijekom 2003. godine dobivena je bila i suglasnost Zadarske županije, mjesni odbor im je darovao zemljište na kojem bi škola bila izgrađena u vrijednosti oko 6 milijuna kuna, dobivena je građevinska dozvola, stara škola je zaista dotrajala ali bi se mogla prodati i osigurati sredstva od 2 milijuna kuna te bi se započela izgradnja zato je predložen ovaj amandman kojim bi osigurala ta sredstva dodatna.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 54. amandman poštovanog zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga zato jer su to decentralizirane funkcije koje je izglasala prijašnja Vlada i na temelju kojih županije i gradovi 32 grada u Republici Hrvatskoj skrbe oko tih kapitalnih ulaganja.
Ja bih se možda i složio s vama da u rebalansu ovog proračuna nema jedna nova stavka za izgradnju jedne nove sportsko školske dvorane. Prema tome, vaš argument nikako ne stoji. Ali ovdje se radi o tome da treba izgraditi dvorane za djecu u osnovnoj školi Virje, Novigrad Podravski, Kalinovac, Koprivnički bregi, Kvošta Podravski, Sv. Petar Orehovac, djeca koja nemaju nikakve uvjete za tjelesni odgoj. i radi se o tome da se ne traži od države da izgradi te dvorane, nego se traži samo 3,5 milijuna kuna da sufinancira izgradnju tih dvorana. Županija je već pripremila projektnu dokumentaciju, osigurala zemljište i osigurala ostala sredstva. Ako se radi o decentraliziranim sredstvima, onda ih samo treba povećati. Da je to tako kako vi govorite, onda bi županija to mogla sama učiniti, ali očito ne može bez ministarstva. Jednako tako radi se o izgradnji 4-razredne područne škole u Tremi, pri osnovnoj školi Sv. Ivan Žabno, gdje su svi papiri pripremljeni, županija je, odnosno općina je kupila zemljište, isfinanciran je projekt, trebamo samo nešto novaca da zajedno sa županijom i zajedno sa općinom se izgradi četiri razreda i da djeca mogu ići u normalnu školu i u normalne uvjete. Dakle, ne traži se da država preuzme izgradnju sportskih dvorana kao što to čini u jednom gradu u rebalansu ovog proračuna, nego naprosto da samo sa tri i pol milijuna kuna pomogne da županija to izgradi. A radi se dakle o 6 sportskih dvorana i jednoj školi. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 55. amandman poštovanog zastupnika Antona Peruška.
Amandman se ne može prihvatiti. Naime, prethodno planirani iznos prije rebalansa 2 milijuna kuna odnosio se na moguće postizanje nagodbe po ovrsi koju je izvoditelj radova na prethodnoj izgradnji građevine osnovne škole u Vrsaru stavio ovrhu na spomenutu školu. Ministarstvo smatra da se obveza isplate … sredstava eventualnih isplata sredstava postignutoj nagodbi o podmirenju sredstava ovrhe odnosi na Istarsku županiju i općinu Vrsar. Naime, nakon izmjena i dopuna Zakona o osnovnom školstvu osnivač predmeta škole Istarska županija. Isto tako je činjenica da je bivše Ministarstvo prosvjete i športa nije sudjelovalo u zaključivanju ugovora o izgradnji, pa time nije niti preuzelo obveze po ugovoru za izgradnju. Budući da se nisu stekli uvjeti za nagodbu, Ministarstvo drži kako ne postoji ta obveza, pa predlažemo smanjivanje sredstava s 2 milijuna kuna na 50 tisuća kuna. Želim ipak istaknuti, kako smo spremni eventualno nove činjenice razmotriti.
Poštovani zastupnik Peruško.
Pa ovo zadnje me u neku ruku zadovoljava. Jer bi u protivnom rekao, brišite i tih 50 tisuća kuna. Ali ovo zadnje me zadovoljava. Povlačim amandman.
Hvala lijepa. Amandman 55. povučen. Amandman 56. poštovanog zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što nakon izmjene i dopune Zakona o osnovnom i srednjem školstvu ovo postaju decentralizirane funkcije uloga županija i gradova. Ovdje se ne radi o pomoći, naprosto one općine koje ne mogu financirati, onda se iz Fonda poravnanja za njih može naći sredstva, odnosno općine, odnosno gradovi, županije trebaju planirat ta kapitalna izdvajanja.
Poštovani zastupnik Mršić.
Državni tajniče ovdje se radi, ovdje se opet ne radi o tome da država preuzima kapitalnu izgradnju. Ovdje se radi o tome samo da se poveća iznos decentraliziranih sredstava. Županija nije mogla planirati onoliko sredstava koliko je bilo potrebno za dodatna ulaganja na osnovnim školama Koprivničko-križevačke županije, nego samo onoliko koliko je 2,9 plus fond poravnanja za minimalne standarde. Dakle, vaši argumenti ne stoje. Ali ja vam želim reći da je Koprivničko-križevačka županija jedina županija koja nije ušla u C5 program i u Koprivničko-križevačkoj županiji se u jedinoj ne gradi u ovom trenutku ni jedna škola na teret državnog proračuna, a velika većina škola izgrađena samo doprinosom građana. Ovdje se radi o tome da naprosto pomognemo samo županiji većom količinom decentraliziranih sredstava, da se stvore uvjeti da nekom ne padne greda na glavu za vrijeme nastave na početku školske godine, ili da neko dijete ne ubije struja. Opet, radi se o 5 milijuna kuna, i o nekoliko 10-taka škola u Koprivničko-križevačkoj županiji. Dakle, da stoje vaše argumenti, onda bi županija planirana veća sredstva, više bi bilo decentralizirano, odnosno iz Fonda za poravnanje, i ta sredstva bi došla. Ali je fond poravnanja u prvih 6 mjeseci potrošio 56,6%. Prema tome, ja sam upozorio ministra financija neće do kraja godine biti niti u Fondu za poravnanja za materijalne troškove, a kamoli za investicijsko održavanje. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 57. poštovanog zastupnika Antona Peruška.
Amandman se ne može prihvatiti. No, s obzirom da nam je poznata činjenica da je škola izgorjela obavit ćemo konzultacije u Vladi Republike Hrvatske o eventualnoj pomoći iz proračunskih pričuva koje su moguće.
Poštovani zastupnik Peruško.
Oprostite nisam razumio zadnje.
Dakle, ne možemo prihvatiti ovaj amandman. Ali nama je poznata činjenica da je nedavno pred 30-tak, 40-tak dana izgorjela škola u Balama, i obavit ćemo konzultacije u Vladi Republike Hrvatske o eventualnoj pomoći iz proračunskih pričuva.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče moram reći da sam donekle zadovoljan. Vi isto znate kao i ja, 2. 6. je izgorjela škola i ta stavka nije bila u proračunu, radi se o jednoj siromašonoj općini u kojoj su djeca posljednjih 20 dana završila nastavu u župnom dvoru. Šteta ukupna je procijenjena na 3 milijuna 958 tisuća i ni županija ni općina sami ne mogu. Međutim, uvažavam ovo što ste rekli i povlačim.
Dali smo riješenje.
Hvala lijepa. Amandman 57. povučen. Amandman 58. također poštovanog zastupnika Antona Peruška.
Amandman ne možemo prihvatiti iz razloga što su predloženim iznosom od 3,8 milijuna kuna pokrivene sve ugovorene obveze na ovom kapitalnom projektu do potpune funkcionalnosti. Pa je slijedom navedenog predloženo smanjivanje sredstava s 4,3 milijuna na 3,8 milijuna kuna logično.
Dobro, zadovoljan. Nema razloga da ne vjerujem. Hvala.
Hvala lijepa. i amandman 58. povučen. Amandman 59. poštovane zastupnice Dragice Zgrebec.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što nakon izmjena i dopuna Zakona o osnovnom i srednjem školstvu sredstva se za ove namjene osiguravaju u proračunu županije i gradova decentralizirana sredstva. A Ministarstvo znanosti nakon 1. srpnja 2001. godine više ne skrbi o tome. Želim reći još i sljedeće. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa predlagalo je da se navedeni projekat financira iz projekta C5 pri Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka o čemu još nije postignuta zajednička suglasnost zbog limitiranih sredstava u spomenutoj kreditnoj liniji.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa ja sam ovaj amandman ponovila i u ovom rebalansu upravo da dobijem odgovor oko toga, je li ova škola ušla u sustav kredita C5. Sada imamo decidirani odgovor da nije. Naime, za ovu školu, za izgradnju ove škole obavljene su sve pripreme. Zaključen je i natječaj i ovih dana zapravo će se otvarati ponude i birati najbolji ponuđač. U proračunima općine i županije osigurana su sredstva za ovu fazu izgradnje škole. Napomenula bih da ovu školu pohađa u ovom trenutku više od jedne trećine djece Romske populacije, sa tendencijom da će kroz godinu ili dvije 50% svih učenika biti učenici Romske populacije. i mislim da je država dužna se ovdje uključiti, jer to nije moguće osigurati samo iz decentraliziranih sredstava. i ja vas lijepo molim da pokušate ipak, da ovaj projekt uđe u onaj dio koji će se financirati iz međunarodnog kredita C5. Ja bi ipak, ne bih odustala od ovog amandmana. Molim vas da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 60. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što su sredstva za ove namjene osnovno školstvo već osigurana i realizirana na kapitalnom projektu K11 0283 osnovne škole opremanje školskih knjižnica a drugi projekti i programi koji bi se financirali na ovom kapitalnom projektu još nisu valorizirani.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine državni tajniče, istine radi vi ste nama u državnom proračunu u ovom prijedlogu napisali sljedeće "Knjige u knjižnicama plan za 2004. 15 milijuna kuna, povećanje smanjenje minus 15 milijuna kuna, novi plan za 2004. nula kuna.". Ja ne mogu prihvatiti da osiguravate nula kuna za knjige u knjižnicama. Onda ste nešto krivo planirali. U svakom slučaju, ne radite dobro. Ja iz tog razloga molim glasanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 61. Kluba zastupnika LIBRE.
Pa iz istih razloga ne može se prihvatiti ovaj amandman.
Poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče, državni tajnik kaže da je razlog zašto se amandman ne prihvaća to što je postoji stavka opremanje knjižnica ali očito za popunjavanje tih knjižnica knjigama postoji ova stavka. Ova stavka koja je bila planirana u iznosu od 15 milijuna kuna u potpunosti je ukinuta i to zbog toga što je ubačena nova stavka za koju se prije nije znalo a to su olimpijske igre i troškovi koji su vezani uz njih što je dosta čudno. Ali evo za razliku od kolegice Lugarić ja možda nudim bolje povlačenje sredstava sa drugih stavki. Ona je predložila da to bude sa pozicije Ministarstva financija poticaji za obrazovanje, kulturu, znanost i zdravstvon u Federaciji Bosne i Hercegovine a ja predlažem da to bude sa stavke Protuobavještajna agencija. Jedina agencija koja nije doživjela ozbiljniju reformu niti smanjenje zadnjih nekoliko godina kojih se sredstva povećavaju za 40% u odnosu na prošlu godinu a koja bi se trebala baviti dominantno suzbijanjem korupcija i organiziranog kriminala a znamo da to baš u Hrvatskoj po pokazateljima ne ide kako treba. Prema tome, mislim da će uz ovo obrazloženje odakle će nabaviti sredstva Vlada prihvatiti amandman. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 62. poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se izgradnja navedene škole već realizira u sklopu projekta C5 pri Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka.
Kad bi to tako bilo, to ste već jedanput odgovorili ali od toga ništa. Naime, sredstva za izradu projektne dokumentacije su neophodna tim prije što je upravo općina Vir kupila zemljište gdje bi gradila školu. Prema tome, ovo je zaista jedna mala minimalna pomoć u sufinanciranju države u ovom značajnom projektu zajedničkom. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 63. zastupnica Marija Lugarić i Zvonimir Mršić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se kapitalni projekt nalazi tek u fazi pripreme ugovora za građenje nakon čega treba zatražiti suglasnost Vlade Republike Hrvatske za višegodišnje razdoblje od tri godine za iznos preko 72 milijuna kuna te stoga smatramo da su osigurana sredstva od 2 milijuna kuna u 2004. godini dostatna s obzirom na preuzete obveze.
Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Radi se dakle o izgradnji četiri srednje škole u Bjelovaru gdje jednako tako postoje veliki prostorni problemi za srednjoškolsko obrazovanje. Na donošenju državnog proračuna rekli ste da će biti 2 milijuna kuna dovoljno. Tada je bio raspisan natječaj i natječaj je bio u tijeku. Natječaj je poništen u drugom mjesecu, od drugog mjeseca do danas se gotovo ništa ne događa. Izgubljena je jedna građevinska sezona. Ne vidim razloga, možete vi kolegice odmahivati glavom, ne vidim razloga zašto se nije išlo u raspisivanje novog natječaja ili zašto nije izvršena izravna pogodba sa izvođačem radova i dobijena suglasnost Vlade. Za to nije ... [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] Hoće li netko govoriti umjesto mene? Onda pustite da govorim. Nemojte onda. Nemojte da se razljutim. Dakle, izgubili smo jednu građevinsku sezonu i očito da Vlada nije imala namjeru u ovoj godini započeti sa izgradnjom te četiri srednje škole. Ako se ugovori a nema razloga da se u narednih mjesec dana ne ugovori izgradnja te četiri srednje škole 2 milijuna kuna neće biti dovoljno niti da se iskolči i ogradi zemljište. Prema tome, tražim da glasamo o ovom amandmanu i omogućimo Bjelovaru i bjelovarskim srednjoškolscima da se razvija srednje školstvo i da se steknu primjereni uvjeti za obrazovanje mlade generacije u Bjelovaru i Bjelovarsko-bilogorskoj županiji.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 64. zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman ne prihvaćamo iz poznatih razloga jer je riječ o decentraliziranim sredstvima o kojima skrbe i tim kapitalnim objektima županije i 32 grada. Inače, želim reći kako nam je poznata činjenica o lošem prostoru i uvjetima srednjih škola u Koprivnici ali isto tako znamo da županija u suradnji s gradom vodi aktivnosti oko izgradnje nove gimnazije.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Drago mi je da ste u ovih šest mjeseci ste upoznali s prostornim uvjetima, vi i ministar ste pozvani da dođete u srednje škole i da doista to vidite i početkom školske godine kada će biti neviđeni muving u hodnicima gdje su tri škole, 85 razrednih odjeljenja u 23 razreda. Mi doista radimo pripreme, grad je uložio 15 milijuna kuna u zemljište, komunalnu infrastrukturu, 3 milijuna kuna u projekte. Županija je 3 milijuna kuna odredila za izgradnju ali nam treba doista nešto novaca od države. Radi se o projektu koji je vrijednosti 70 milijuna kuna pri čemo smo rekli da će grad financirati ono što je iznad standarda učeničkog i školskog standarda mada naravno srednje školstvo nije u nadležnosti gradova, srednje školstvo nije decentralizirano na gradove a ja vam ponavljam da u rebalansu proračuna postoji jedan školski objekt koji nije bio, čak dva pače koji nisu bila 30. ožujka 2001. godine u ovom proračunu a našle su mjesto u ovom proračunu. Ali ja duboko vjerujem da ćemo se uspjeti dogovoriti sa ministarstvom o novom modelu financiranja škola i javnih prostora u Republici Hrvatskoj koji je grad Koprivnica financirao projekt i koji ćemo vrlo skoro nadam se moći predstaviti ministarstvu. Odustajem.
Hvala lijepa. Amandman 64. je povučen. Amandman 65. također zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman ne možemo prihvatiti iz već objašnjenih razloga ali slažem se sa uvaženim zastupnikom da treba razmotriti drugačije financiranje kapitalnih objekata a to smo i mi svjesni i radimo na takvim sagledavanjima ali to je stvar jednoga šireg koncenzusa.
Poštovani zastupnik Mršić.
Pa ja se ne slažem s vama da bi trebalo, možda bi trebali razmotriti ali ja se ne slažem da se ponovno kapitalna izgradnja centralizira. Trebalo bi omogućiti da se poveća iznos decentraliziranih sredstava ili povećati dio dohotka, poreza na dohodak koji će ostajati gradovima i županijama i gradovi i županije onda ovo mogu rješavati jer ne može se davati Koprivničko-križevačkoj županiji 2,9% za osnovno i 2% za srednje obrazovanje kao i po učeniku odnosno po školi kao što se daje u nekim drugim županijama ako znamo da iz Koprivničko-križevačke županije se u državni proračun godišnje slije preko 2 milijarde kuna. Ovdje se radi dakle o nekih 9 milijuna kuna u odnosu na 2 milijarde koliko se ubere u našoj županiji, pa to su minimalna sredstva a stvorili bi se doista uvjeti da u Križevcima djeca ne moraju dolaziti u 7 u školu a dolaziti u 8 navečer iz škole jer nema prostornih uvjeta, jednako tako za normalno srednjoškolsko, srednjoškolsko obrazovanje. Dakle, ja vas molim samo da omogućite županijama da planiraju školske buđete prema potrebama i da osigurate toliko decentraliziranih sredstava ne da mijenjate sustav. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 66. poštovane zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što su sredstva za ove namjene u srednjem školstvu već osigurana i realizirana na kapitalnom K 11 02 91 srednje školstvo opremanje školskih knjižnica a drugi projekti i programi koji bi se financirali na ovom kapitalnom projektu još nisu valorizirani.
Poštovana zastupnica Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, iako je kolega Šetić državni tajnik za osnovno školstvo mislim da može govoriti i o prijedlozima amandmana za srednje školstvo. Ono što ja želim ovdje reći slično kao na onom prethodnom amandmanu mi ovdje osiguravamo za nabavku knjiga u knjižnicama u srednjim školama nula kuna. Bili smo predvidjeli 5 milijuna kuna, to ste vi nam predložili u proračunu, sada tih 5 milijuna kuna ukidate. S druge strane ova stavka s koje ja predlažem skinuti ovih 5 milijuna kuna iznosi 25 milijuna kuna i s nje u ovih 6 mjeseci nije utrošena niti jedna jedina lipa. I ako ja moram birati, tako je, ako ja moram birati onda bih ja ipak izabrala da tih 5 milijuna kuna od ovih 25 izdvojimo za naše srednje škole i za knjige u knjižnicama jer je posve nedopustivo da ta stavka iznosi nula kuna. Hvala lijepa. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 67. zastupnice potpredsjednice Đurđe Adlešić.
Ovaj amandman ne možemo prihvatiti jer su sredstva planirana u drugim stavkama tako da ova sredstva nisu potrebna.
Poštovana potpredsjednica Đurđa Adlešić.
Hvala lijepa gospodne presjedniče, ja sam naravno zadovoljna odgovorom jer meni je bitno da su sredstva osigurana, nije mi bitno koja je to stavka. A posebno sam zadovoljna što će se ove četiri srednje škole u 9. mjesecu početi graditi u Bjelovaru što može potvrditi državni tajnik samo smo zaboravili obavjestiti kolegu Mršića, oprostite.
Amandman povućen? Hvala lijepa. Amandman povućen. Amandman 68. također od potpredsjednice Đurđe Adlešić. i 68. povućen. Hvala lijepa. 69. poštovane zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne može prihvatiti jer je planirani iznos dostotan za planiranje obveza navedenih kapitalne aktivnosti.
Poštovana zastupnica Lugarić.
Ovdje se radi o tome da je ovim rebalansom sredstva za studenske centra smanjena za 3 milijuna kuna. Ja podsjećam da je ministar Primorac obećao izgradnju novog studenskog doma u Zagrebu, novog studenskog doma u Splitu a sada se ta sredstva za kapitalnu izgradnju, odnosno studenski centar smanjuju. Istovremeno imamo povećanje od 3,5 milijuna kuna za opremanje zgrade minstarstva, odnosno uređenje zgrade Ministarstva znanosti. Pa vas ja molim da između toga da opremite vlastitu zgradu, izgradite jedan studenski dom, izgradite jedan studenski dom. Ionako su ta sredstva u odnosu na 2003. godinu znatno smanjena. Ja osobno ne mogu prihvatiti da smanjujete ta srdstva za studenske centre a povećavate za uređenje vlastite zgrade, stoga molim glasanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 70. poštovane zastupnice Dragice Zgrebec.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što su sredstva za ovu namjenu već osigurana u planiranom iznosu prema ugovoru za kapitalne aktivnosti na projektu K 40 74 10 veleučilišta i visoke škole.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
To onda znači da ste prihvatili taj amandman? Hvala lijepa.
On je već u proračunu.
Hvala lijepa.
Ne.
Državni tajniče što je sa amandmanom 70. poštovane zasupnice Dragice Zgrebec.
Amandman nije prihvaćen s razlogom što je već su to planirana sredstva u proračunu u stavci veleučilišta i visoke škole zato nije prihvaćen.
Na kojoj stavci?
Dragica Zgrebec, izvolite.
Naime ja bih htjela u kojoj stavci je on prihvaćen. Ja ovdje imam u rukama sporazum koji je potpisan i ovjeren kod javnog bilježnika 6. 6. 2002. godine. Po otm ugovoru doznačeno je do sada za otkup te zgrade koja će služiti za potrebe visokog školstva 8 milijuna kuna. Ostalo je još obveza jer je zgrada sa zemljištem procjenjena na 12 milijuna 885 tisuća 575,59 kuna, ostala je razlika od 4 milijuna 885 tisuća 575 cijela 59 kuna za ovu godinu. S obzirom da ta sredstva nisu doznačena ako su ona planirana u proračunu onda ste vi prihvatili moj amandman ako nisu mi ćemo biti u gradu prisiljeni da nećemo dozvoliti uknjižbu države na ovu zgradu zemljišne knjieg dok se ne realizira i ovaj ostatak obveze.
Tako je. Dakle, mogu ponoviti, nama je problem potpuno poznat, mi vaš amandman koji ovdje ne možemo prihvatiti zato jer su ta sredstva već planirana na poziciji K 40 74 10, to je veleučilište visoke škole.
K 40 [[Upadica: 74 10]] 74 10. Hvala lijepo. Onda povlaćim amandman.
Hvala lijepa amandman 70. povućen. Amandman 71. poštovane zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što su novo planirana sredstva dostatna za obveze za tijekom 2004. godine.
Poštovana zastupnica Lugarić.
Nisam baš sigurna u tvrdnju državnog tajnika za osnovno školstvo da se radi o dostatnim sredstvima naime Vlada u ovom rebalansu proračuna predviđa smanjiti sredstva za znanstvene novake za 13,5 milijuna kuna. Ujedno donosi odluku o tome da se sa 1. 6. zaposlio jedan znatan novi broj znanstvenih novaka a istovremeno sredstva i ova smanjena su znatno manja od onih iz protekle godine kada smo imali puno manji broj znanstvenih novaka. Tako da matematika otprilike 3 razreda osnovne škole kazuje da to neće biti dostatna sredstva. Druga stvar, posve je neprihvatljivo posebno ono što ste vi govorili kada smo proračun donosili i hvalili se time da ste kakti 7% povećali proračun Ministarstva znanosti i tehnologije da je to najvažnije da su znanstveni novaci najvažniji od toga najvažnijega. Sada smanjivati sredstva za znanstvene novake za 13,5 milijuna kuna. Ja ovim amandmanom tražim da se ta sredstva izjednače sa onima koje ste vi predložili u proračunu za 2004. godinu. Hvala lijepa. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 72. amandman Kluba zastupnika LIBRE.
Ovaj se amandman ne može prihvatiti iz istih razloga jer su danirana sredstva dostatna za obveze tijekom novo planirana sredstva tijekom 2004. godine i nama je ta problematika potpuno poznata.
Poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče, ne mogu ta sredstva biti dovoljna osim ako se neće smanjiti broj znanstvenih novaka koje Vlada planira primiti ove godine. Budući da je prema zaključku Odbora za obrazovanje i znanost minimalno potrebno idućih godina upošljavati oko 600 znanstvenih novaka a bilo bi zapravo optimalno 1200 što je 10% svih studenata koji završe, najboljih studenata koji završe fakultete u Republici Hrvatskoj. Prema tome sa ovim se što se predviđa može zaposliti samo 200 znanstvenih novaka. To je apsolutno nedostatno naravno loši planovi se onda mogu ispunjavati sa tim sredstvima. Nama ne smeta što je Vlada Republike Hrvatske preuzela naš slogan za hrvatsko znanje u obliku Hrvatska zemlja znanja ali ovo nije na putu hrvatske zemlje znanja. Ako se ne prihvate ovi amandmani LIBRE gospodine državni tajniče, gospodine i gospodo zastupnici, članovi parlamentarne većine ovo će biti prvi puta da su sredstva za znanost i obrazovanje smanjuju. Ako usvojimo ovaj proračun prvi puta nakon 5 godina će se Ako usvojimo ovaj Proračun prvi puta nakon 5 godina će sredstva za obrazovanje i znanost biti manja nego što su bila prije. Stoga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Molim tko je za ovaj amndman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 73. Kluba zastupnika Libre, također.
Amandman se ne može prihvatiti iz razloga što se spomenuti institut nema prostora u vlasništvu pa nije moguće vršiti investiranje. Radi se o tuđim prostorima te je stoga predloženo smanjivanje već planiranih sredstava sa 2 milijuna kuna na 0 kuna. A gospodinu zastupniku bih htio reći da sredstva po ovom rebalansu za Ministarstvo znanosti nisu smanjena niti jedne kune. Nešto se preraspodjelili, ali ostali smo na onim sredstvima koja su planirana budžetom.
Poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Dakle Institut za hrvatski jezik djeluje na više lokacija u vrlo teškim uvjetima. Da bi se postigao potreban stupanj kvalitete rada instituta naravno potrebno je da institut radi, djeluje u primjerenom smještaju. Bez toga se ne može očekivati da će taj institut ispuniti svoje zadaće, a u uvjetima suvremene, moderne, jezičke komunikacije zadaće instituta su zapravo vrlo važne za očuvanje hrvatskoga jezika i za ono sve što zapravo traži jezična politika u Republici Hrvatskoj. Stoga se ovo obrazloženje koje je rekao državni tajnik ne može prihvatiti, ali sredstva o kojima govori ona ostaju ista u apsolutnom iznosu, ali budući da se povećava ukupni državni proračun onda udio Ministarstva znanosti i obrazovanja dakle udio znanosti i obrazovanja u ukupnom proračunu Republike Hrvatske po prvi put nakon 5 godina pada. Ako se ne prihvate ovi amandmani Libre sutra ćemo imati manji udio znanosti i obrazovanja u Državnom proračunu Republike Hrvatske nego što je to danas. Stoga tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 75. također poštovane zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne može prihvatiti jer na planirani iznos od 382 tisuće, 382 tisuće 73 kune dostatno je za planirane aktivnosti tijekom 2004. godine.
Poštovana zastupnica Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče to je amandman 74. a ne 75.
74, da, da.
Da. Naime Vlada premijera Sanadera predlaže da se sredstva za obrazovanje o ljudskim pravima prepolove i još malo više od toga. Ja to smatram posve neprihvatljivim. Iz obrazloženja državnog tajnika je jasno da ako će ta sredstva više nego prepolovljena biti dostatna za sve programe da će i ti programi biti smanjeni odnosno da nećemo dovoljno učiti mlade o ljudskim pravima. To je po meni posve skandalozno. Mislim da je posve neprihvatljivo smanjivati sredstva za obrazovanje o ljudskim pravima. I zato tražim glasanje. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 75. također zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne može prihvatiti jer je novoplanirani iznos od 864 tisuće 864 kune dostatan za planiranje aktivnosti tijekom 2004. godine.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine državni tajniče, svaki proračun ovdje dolazi braniti druga osoba iz Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Ukoliko će iznos gotovo prepolovimo u odnosu na onaj koji ste nam vi predložili prije svega 2 do 3 mjeseca biti dovoljan za ove stavke, to znači da vi ćete raditi više od umalo onoga što se do sada radilo na razvoju srednješkolskog obrazovanja. Ionako mislim da sredstva, reformska sredstva u osnovnom i srednjem školstvu pogotovo nisu dostatna, a da ćemo za tu namjeru utrošiti samo 864 tisuće kuna u odnosu na primjerice olimpijce koji će dobiti 20 milijuna kuna, ja ipak mislim da je vrijedno uložiti u razvoj srednješkolskog obrazovanja i mislim da je posve neprihvatljivo da sredstva smanjujemo. Ujedno ja se slažem s kolegama iz Libre da je posve neprihvatljivo da se sredstva za znanost i školstvo smanjuju u ovome Proračunu i također podržavam odnosno još jednom kao i oni podsjećam na činjenicu da će to biti prvi puta u 5 godina da se sredstva za znanost i školstvo smanjuju. Stoga molim glasanje i o, i o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 76. također poštovane zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne može prihvatiti jer je novoplanirani iznos od 265 tisuća 651 kune dostatan za planirane aktivnosti tijekom ove godine.
Poštovana zastupnica Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, ovaj i prethodna dva amandmana se odnose na Zavod za školstvo Republike Hrvatske. Krovnu instituciju koja bi se trebala baviti unapređivanjem i sustava i onoga što se u osnovnom i srednjem školstvu, školstvu događa. Iz vaših obrazloženja da će te smanjene i više od nego polovicu smanjene stavke biti dostatne ja samo mogu zaključiti da odustajete od reformskih procesa u osnovnom i srednjem školstvu i da nećete provoditi zacrtane programe što me ako, ako mi dozvolite i od vas osbono čudi jer ste u prošlom mandatu bili zastupnik kad smo donosili Zakon o Zavodu za školstvo Republike Hrvatske i skupa sa mnom ste se zalagali da sredstva koja su za Zavod nisu dovoljna, a sada predlažete njihovo smanjenje. Stoga ja molim glasanje. Hvala lijepa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala državni tajniče. Idemo na pozicije Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. Državni tajnik Božikov. Amandman 77. poštovane zastupnice Jagode Martić.
Amandman 77. se ne prihvača s tog razloga što Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi smatra da je 7 milijuna započetih investicija u ovoj godini 2004. dostatno. A dio predviđenih sredstava sufinancirat će se iz zajma Razvojne banke Vijeća Europe kao što su izgradnja objekata, komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima čiji je nosioc Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka.
Poštovana zastupnica Martić.
Poštovani tajniče nisam zadovoljna sa obrazloženjem. Naime i kad se donosio Proračun tada sam ukazala da je tada predviđena stavka od 10 milijuna kuna, da smatram da nije dovoljna da bi se završili svi poslovi koji su već bili započeti, koji su bili u tijeku na obnovi domova zdravlja na Visu, Jelsi i Hvaru, a gdje su nam svi ostali otoci? I zbog toga smatram da se ta stavka nije dopušteno da se smanjuje za dodatna tri milijuna kuna jer ako želimo oživljavanje i povratak života na otoke smatram da im trebamo osigurati osnovne uvjete za život a među njima su sigurno na prvom mjestu i adekvatna zdravstvena zaštita i zbog toga sam i predložila da se ta 3 milijuna kuna skinu sa stavke odnosno sa pozicije poticaj za zdravstvo u Federaciji Bosne i Hercegovine gdje je predviđeno 30 milijuna kuna, a do sada je realizacija nula pa ako sam pretpostavila da se do kraja godine predviđeni projekti neće moći realizirati. Hvala lijepa. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 78. poštovanog zastupnika Zvonimira Mršića.
I amandman 78. također se odbija jer isto je tumačenje praktički. Ova izgradnja zgrade ambulante u naselju Vir gdje se predlaže da se uključi 800 tisuća kuna također je predviđeno po zajmu Razvojne banke Vijeća Europe kao što sam prethodno obrazložio.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mršić.
Nisam vas razumio. Dakle ova ambulanta će se graditi iz zajma Vijeća Europe?
Da.
To garantirate jel’? OK. Onda povlačim amandman.
Hvala lijepa. Amandman 78. povučen. Amandman 79. poštovane zastupnice Dragice Zgrebec.
Također se odbija i ovaj amandman jer Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi predviđena sredstva u iznosu od 750 tisuća kuna smatra dostatnim za realizaciju naknade za angažiranje kredita te kamatne stope za vrijeme korištenja kredita tzv. interkalalarne kamate za izgradnju polikliničko stacionalrnog paviljona opće bolnice Čakovec. Što je sklopljeno po sporazumu o sufinanciranju s međimurskom županiju i županijskom bolnicom Čakovec. Korištenje kredita započelo je 20. veljače ove godine a otplata započinje 20. prosinca 2005 .g odine. Ministarstvo sudjeluje u sufinanciranju u izosu od 35% te u 2004. godini planirao iznos koji je obveza ministarstva.
Poštovana zastupnicaDragica Zgrebec.
Ugovorom o sufinanciranju izgradnje dogradnje Županijske bolnice odnosno Opće bolnice u Čakovcu bilo je predviđeno već u 2003. godini 4 miliona 850 tisuća kuna. S obzirom da su radovi intenzivniji odnoso građevinski radovi počeli u jesen 2003. godine, očekivala sam da će ovaj iznos od 4 miliona 850 tisuća kuna biti osiguran po ugovoru umjesto 2003. već u prvoj godini 2004. ja se slažem sa vama da se ovaj dio od 740 tisuća odnosi na kamate. Međutim ovim sporazumom bilo je utvrđeno da se sufinancira i dio glavnice. Dakle ukoliko će se morati angažirati više kredita ,toliko će županija odnosno bolnica koje investitor i nositelj investicije morati osigurati više sredstava i kamate će bivi veće zato ja molim da se pristupi glasonju o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandamn? Nije dobiop potrebnu većinu. 80. poštovane zastupnice Marije Lugarić.
Amandman 80 se ne može prihvatiti, jer iznos od 55 tiuća kuna je predviđen i dostatan je za cijelovito izvršenje plana i provedbu vezanu za izradu novoga zakona o ograničavanja uporaba duhanskih proizvoda.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Eto gledate gospodine državni tajniče kada smo prije dva tjedna donosilo zakon o trošarinama na duhanske proizvode onda ste rekli da je to zbog smanjenja pušenja između ostaloga. SAda ovdje imano stavku ne o izradi novoga zakona, nego provedba zakona o sprečavanju uporabe duhanskih proizvoda znači primarno odnih odredbi koje se odonse na zabranu prodaje cigareta maloljetnicima što u ugostiteljskom objetima što u trgovinama. Svi znamo i mali ste na vladi prije dva tjedna ako se ne varam, izvješće o radu državnog inspektorata gdje za takav prekršaj nije ulovljena niti jedna jedina osoba. A sada sredstva koja bi trebala omogućiti d ase ograničava uporaba duhana i njegova prodaja maloljetnicima smanjujete na 55 tisuća kuna. Mislim da stavovi svakom je jasno nisu dosljedni. I mislim da je što se zdrastva tiče io što se mladih tiče posve neperihvatljivo da u sitaaciji kada gotovo 75% srednjoškolaca puši, smanjujete sredstva koja trebaju ograničiti uporabu duhaniskih proizvda. Stoga ja apeliram na sve zastupnice i zastupnike da prihvate moj amandman koj ise odnosi na 45 tisuća kuna da se sredstva za ograničavanje uporabe duhanskih proizvoda vrate na onu razinu koju je i vlada predložila proračunom za 2004. godinu. Hvala. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 81 amandamn poštovane zastupnice Marije Lugarić.
Ovaj amandman se ne može prihvatiti jer iznos od 65 tisuća kuna koji je predivđen dostatan je za cijelovito izvršenje plana iz razloga što su značajnija sredstva osigurana uredbom o kriterijima za utvrđivanje korisnika i načinu raspodjele dijela prihodao od igara na sreću za 2004. godinu. Narodne novine, 44/4.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Gledajte poštovani državni tajniče, ovdje se radi o tome da ste vi iz vlade predložili da se sredstva za detoks program odnosno liječenje ovisnika smanje. Unatoč ovome što ste rekli da jedan dio sredstava ide iz igara na sreću. Neki dan smo imali i obilježavali 17.6. dan borbve protiv oviosnosti, dan borbe protiv droga, govorili smo kako je veliki broj ovnisnika u RH kako je potrebno poduzeti i uložiti mnogo sredstava u prevnciju i liječenje ovisnosti, a vlada nam danas predlaže da se sredstva za detoks porogram liječenja ovisnika smanji. Ja ću ponoviti, predlažete da se smanje sredstva za liječenje ovisnika mislim da je to neprihvatljivo i molim da se ovaj moj amandman podrži. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 82 također poštovane zastupnice Marije Lugarić.
Amandman 82 se ne može prihvatiti jer ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi planiran iznos smatram dostatnim iz razloga što iz 2003 godine ostalo neutrošenih sredstava iz donacije globalnog fonda za tu namjenu.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine državni tajniče ovdje se radi o stavci o edukaciju u srednjim škoalma o HIV odnosno AIDSu. Smatram posve neprihvatljivim za gotovo milijun kuna smanjit sredstva za edukaciju u srednjim školama o HIVu, bez obzira na sve ono što ste vi rekli da su neka sredstva ostala sredstva za edukaciju, sredstva za prevenciju nikada nisu dostatna i mislim da ih barem mi sami ne bi smjeli smanjivati. U ovom proračunu povećali smo stavke za potrošnju, poveaći smo stavke za nešto drugo no međutim kontinurano smanjujemo stavke a i ovaj amandamn je primjer toga za eduakciju, za prevenciju. Prvenstveno onu koja se odnosi na mlade i visoko rizične skupine, ja smatarm da to nije dobri i mislim da ovaj Sabor ne čini dobro kada takve izmjene prihvaća. Ja još jednom molim zastupnice i zastupnike da glasuju za moj amandman koji bi vratio sredstva za edukaciju u srednjim školama o HIVu i AIDSu na onu razinu koju je Vlada predložila proračunom.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 83 poštovane zasatupnice Marije Lugarić.
Amandman 83 također se ne može prihvatiti jer iznos od 20 tisuća kuna kojoi je predviđen na ovoj poziciji smatramo da je dostatan za provedbu plana i programa za ovu godinu.
Poštovana zastupnica Marija LUgarić.
Gospodine predsjedniče, od vlade dobivaju mladi kontradiktorne informacije. S jedne starne radi se o tome da dobivamo poruke da se mladi trebaju ženiti da trebaju rađati djecu, ja to podržavam. S druge strane za očuvanje i unapređenje reprodukcijskog zdravlja ulažemo 20 tisuća kuna. Po novom prijedlogu vlade ja mislim da to nije dobro. Mislim da sredstva od 20 tisuća kuna za unapređenje reprodukcijskog zdravlja mladih nisu dobra posebno ako znamo da su i zbog načina života posebno ugroženo reprodukcijsko zdravlje mlladih žena koje u najfertilnijoj dobi bi t rebala pripomoći demografskoj obnovi u Hrvatkoj. I zaista u toj situaciji 20 tisuća kuna za očuvanje i unapređenje reprodukcijskog zdravlja mladih je smješno. SToga ja molim zastupnice i zastupnike da podrže moj amandman kako bi ta sredstva podigli na razinu koje je vlada predložila proračunom za 2004. godinu.
Tko je za ovaj aamandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 84.
84 amandmann također se ne može prihvatiti, jer se smatra da su sredstva dostatna koja su predviđena za ovu godinu također u iznosu od 20 tisuća kuna.
MOlim poštovanu zastupnicu Jagodu Martić.
Vi ste sredstva koja su predviđena za očuvanje i unapređenje reprodukcijskog zdravlja žena sa 80 tisuća kuna smanjili na svega 20 tisuća i tako se malo gledda po pozicija koje su zapravo izbrisane. Ostale j ejedino pozicija od 20 tisuća kuna, koja glasi ostale usluge. Sve drugo, stručno usavršavanje zaposlenika, intelektualne osobne usluge, naknade za rad predstavničkih izvršnih tijela su nestale a ostalo je samo stavka ostale usluge koje ja ne znam šta bi trebale u sebi sadržavati i smatram da je ovo zaista premali iznos za ovakve programe i tražim glasovanja o ovom amandmanu.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 85 poštovane zastupnice Ljubice Lalić.
Amandman 85 se ne može prihvatiti, jer na temelju članka 8. Zakona o zdravstvenoj zaštiti nije dopušteno ulaganje u zdravstvene ustanove koje nisu vlasništvo Republike Hrvatske i iz tog razloga … … [[Zbog zvonjave zvončićem, govornik se ne razumije.]] bolnicu Nova Gradiška osigurana su sredstva u iznosu od 4 milijuna i 350 tisuća.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Gospodine državni tajniče sada ste me jako zbunili, jer ovaj amandman sam imala i na proračun kojeg je ministar onako u cugu odbio. Sada mi kažete da su osigurana sredstva od 4,5 milijuna kuna.
4 milijuna i 350 tisuća.
4 milijuna i 350. Samo mi recite na kojoj stavci, ja taj trenutak povlačim amandman.
Iz stavke decentraliziranih sredstava.
Hvala vam lipa, pa ne može tako. Ta decentralizirana sredstva u svakom slučaju ne odnose se na bolnicu Nova Gradiška i s obzirom da niste me uspjeli obmanut gospodine državni tajniče dopustite mi da objasnim amandman. Bolnica Nova Gradiška je ratna bolnica koja je tijekom Domovinskog rata pretrpjela ogromne štete. Opća bolnica Nova Gradiška, na žalost te ratne štete nisu otklonjene i započeto je otklanjanjem prošle godine. Ta bolnica nalazi se na tromeđi triju županija i nalazi se na autocesti. 85 tisuća građana iz tri županije gravitira prema toj bolnici i ta bolnica im daje usluge. Na ovoj dionici autoceste iz nepoznatih razloga događaju se užasno teške prometne nesreće i bolnica zbrinjava te unesrećene. Sa opremom koju ima, sa kapacitetima koju ima, sa zgradom u kojem se stanju nalazi ta bolnica to nije u stanju pa ja sam pozvala i gospodina ministra, pozivam i vas gospodine državni tajniče, dođite u bolnicu u Novu Gradišku da vidite što znači loša bolnica. I zbog toga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Vrlo rado gospođo.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 86 poštovani zastupnice Marije Lugarić.
Amandman 86 se ne može prihvatiti. Smatram da iznos od 50 tisuća kuna koji je predviđen dostatan za cjelovito izvršenje plana iz razloga što su značajnija sredstva osigurana uredbom o kriterijima za utvrđivanje korisnika i načinu raspodjele dijela prihoda i igara na sreću za 2004. godinu.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Opet jedna vrlo zanimljiva situacija. Prevencija alkoholizma kod mladih ova država troši 50 tisuća kuna po prijedlogu ove Vlade. Istovremeno za izložbu u galerijskom porezne uprave trošimo 70 tisuća kuna. Ja ne mogu vjerovati da ćemo mi više novaca potrošiti za izložbu u galerijskom prostoru porezne uprave, to je ona hala u Novom Zagrebu nego što ćemo potrošiti za sprječavanje alkoholizma kod mladih. Jučer ili prekjučer smo pričali o mladima i problemima koje pogotovo alkohol uzrokuje na cestama, a sada sredstva za gotovo četiri, pet puta smanjen u odnosu na one koje je Vlada predložila. Moj amandman je prijedlog da se ta sredstva povećaju na 200 tisuća kuna koliko je bilo predloženo tim više što ova sredstva koja spominje državni tajnik iz igara na sreću se primarno odnose i one se dodjeljuju udrugama, a mislim da bi država trebala učiniti znatno više nego što je 50 tisuća kuna za prevenciju alkoholizma kod mladih. Ja bih sada još samo htjela reći da svi oni zastupnici i zastupnice koje neće podržati ovaj amandman se zalažu da se u ovoj državi na prevenciju alkoholizma kod mladih troši 50 tisuća kuna. Ja mislim da je to sramotno i da ovaj amandman treba prihvatiti. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 87 također poštovane zastupnice Marije Lugarić.
87 amandman se ne može prihvatiti jer ove godine je predviđena edukacija edukatora za što je predviđen iznos od 180 tisuća kuna i smatramo da je taj iznos dostatan.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Još jedna u nizu socijalnih mjera ove Vlade. Od svih ostalih prevencija tako se smanjuju i sredstva za prevenciju i rano otkrivanje raka dojke. Ja mislim to neprihvatljivim. Ovo je u redu da ćete potrošiti sredstva u edukaciju edukatora no međutim za to vrijeme dok ćete vi educirati edukatore mnogo žene će oboljeti i potrebno je učiniti nešto i u edukaciju tih žena da bi smanjili tu visoku rizičnu populaciju vezano uz oboljevanje od raka dojke. Smatram posebno neprihvatljivim smanjivati sredstva za prevenciju rano otkrivanje raka dojke, stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 88 poštovane zastupnice Jagode Martić.
Amandman 88 ne može se prihvatiti, jer također smatramo da je dovoljno 180 tisuća kuna što predlaže se onom aktivnošću prevencije rano otkrivanje raka dojke.
Poštovana zastupnica Jagoda Martić.
Ovo je u biti isti amandman kao i od kolegice Lugarić. Ja bih na ono njeno dodala samo to da smatram da svi vrlo dobro znamo da je karcinom dojke negdje na vrhu ljestvice oboljenja sa vrlo često smrtnim posljedicama koji kose naše žene i znamo isto tako koliko je prevencija kod ovakvih oboljenja bitna za uspješno liječenje i zbog toga smatram da ova sredstva se ne mogu smanjivati jer je ona stavka koja je bila predviđena u proračunu od 200 tisuća kuna je po meni nedovoljna i amandmanom samo tražim da se rebalansirana sredstva vrate na ono što je predviđeno proračunom. Hvala lijepa. Tražim glasanje o amandmanu.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 89 amandman poštovanog zastupnika Zvonimira Mršića.
89 amandman ne može se prihvatiti jer se tekuće donacije globalnog Fonda za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malerije strogo su namjenska sredstva i oni se ne mogu izmijeniti radi sporazuma između Ministarstva zdravstva, socijalne skrbi i globalnog fonda te se moraju primjenjivati na ono što je već određeno.
Poštovani zastupnik Mršić.
Ja se bojim da vas uopće nisam razumio. Dakle u proračunu je bilo predviđeno 400 tisuća kuna za Centar za socijalnu skrb u Koprivnici i 300 tisuća kuna za Centar za socijalnu skrb u Križevcima. Vi ste to sada izbrisali i izbrisali ste Križevce u potpunosti iz proračuna, a Koprivnica je ostala, samo se spominje na jednom mjestu. I grad Križevci i grad Koprivnica uputili su pismo namjere Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi gdje žele zajedno sa Ministarstvom stvoriti adekvatne uvjete za rad u Centru za socijalnu skrb, jer i u jednom i u drugom centru se radi u vrlo trošnim prostorijama, radi se puno ljudi u jednoj prostoriji, a u tim centrima ipak dolaze ljudi koji žele imati nekakvu intimu gdje socijalni radnici moraju na takav način raditi. Ovdje čak možete i smanjiti neke iznose na tim stavkama, ali ostavite barem stavku kao takvu da bi primjerice u Koprivnici gdje je grad rekao da će dati zemljište i izraditi projektnu dokumentaciju imao grad garanciju da će sljedeće godine započeti se sa tom izgradnjom i da se doista to napravi. Dakle ovdje se ne radi o tome da se uzimaju neki novci negdje drugdje. Vi ste uzeli novce Križevcima, Centru za socijalnu skrb Križevci i Centru za socijalnu skrb Koprivnica gdje su zajedno gradovi sa vama htjeli stvoriti normalne uvjete za rad socijalnih radnika jer oni imaju veliki broj korisnika, imaju vrlo teške slučajeve i željeli smo samo zajedno stvoriti normalne uvjete za njihov rad. Naravno da tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 90, štovane zastupnice Marije Lugarić.
Amandman broj 90 ne može se prihvatiti jer smatramo da planirani iznos od 60 tisuća kuna je dostatan za provođenje planiranog programa do kraja godine, iz razloga što je realizacija istog planirana i kroz donaciju Global fonda.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, opća napomena. Ja mislim da u ovom rebalansu sve ono što se ticalo zdravstva pa je imalo ispred riječ "prevencija" zaštita, da je se smanjila sredstva. To zorno pokazuje ova cijela priča i meni je žao što zastupnici ne uviđaju tu pogrešku Vlade da su cijelu prevenciju smanjili. Ovdje se radi o HUM reduction programu, odnosno programu smanjenja šteta kod ovisnika. Radi se o zamjeni šprica-igla, odnosno sprječavanju širenja i prevenciji zaraznih bolesti. Prije mjesec dana smo obilježavali Svjetski dan borbe protiv ovisnosti. Gospođa potpredsjednica Vlade, Jadranka Kosor je široka srca pričala o tome kako treba puno učiniti, a onda mjesec dana iza toga predlaže zajedno s ostalim članovima Vlade smanjenje sredstava za prevenciju zaraznih bolesti kod intravenoznih ovisnika. Ja mislim da je to posve neprihvatljivo, a u mojem amandmanu gotovo je nevjerovatno da za samo administraciju u dijelu državne uprave koji se zove Državni ured za upravu imamo 17 milijuna kuna, a za prevenciju od zaraznih bolesti kod intravenoznih ovisnika trošimo 60 tisuća kuna. Mislim da je to sramota za državu i da država tako ne može funkcionirati. Tim više što znamo koje su bile izrečene deklaracije. Stoga ja molim zastupnice i zastupnike da isprave ovu očiglednu pogrešku Vlade koja je smanjila sredstva za prevenciju zaraznih bolesti kod intravenoznih ovisnika. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 91. poštovane zastupnice Jagode Marić.
Amandman 91. ne može se prihvatiti. Pravilnik o provođenju monitoringa hrane radi utvrđivanja raznih nutrigenata, kontaminanata, aditiva i drugih sastojaka i tvari u kojem je cilj utvrđivanje unosa pojedinih sastojaka ili tvari u organizam, te procjene ugroženosti zdravlja stanovništva, prema članku 106. stavak 3. Zakona o hrani ministar zdravstva treba donijeti u roku od 2 godine od stupanja na snagu ovog Zakona, tj., do srpnja mjeseca 2005. godine. Budući ovo ministarstvo smatra da je provođenje monitoringa hrane izuzetno značajno za javno-zdravstveni interes pučanstva prišlo se izradi ovoga Pravilnika ranije tako da će isti biti donijet do kraja ovog mjeseca. S obzirom na iznijeto smatramo da će predviđena sredstva u iznosu od milijun kuna biti dostatna do kraja ove godine.
Poštovana zastupnica Jagoda Martić.
Pa obrazloženje je malo čudno. Pričate o tome da će se donijet novi Pravilnik i vrlo dobro znam da su naši pravilnici postojeći u biti više neadekvatni, da ih je prešlo vrijeme, itd. I sad smanjujete predviđena sredstva sa milijun i 700 tisuća kuna, umanjujete ih za 700 tisuća kuna. Znači, treba čekat vrijeme dok se donese pravilnik, a kroz to vrijeme monitoring se neće provoditi. Znamo svi da želimo zdravu i zdravstveno ispravnu hranu, znamo da je danas stupanj, odnosno tehnologija proizvodnje hrane takva da se zapravo ne može zamisliti bez primjene različitih aditiva koji se dapače takvom brzinom razvijaju da ih često puta analitika ne može pratiti. Monitoring koji se provodi u Hrvatskoj po svom obimu je zapravo nedovoljan da bi se sagledale u potpunosti zdravstvena ispravnost namirnica u našoj državi i zbog toga smatram da se ovako smanjivanjem sredstava taj obim će se još smanjiti. A ja se toplo nadam kad pravilnik dođe da će onda, da ćemo dogodine u idućem u proračunu imati duplo veća sredstva nego što su bila predviđena ovim proračunom. Tražim da se glasa o ovom amandmanu.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 92., također poštovane zastupnice Jagode Martić.
Amandman 92. ne može se prihvatiti jer sredstva za službenu kontrolu hrane odnose se samo na potrebu za ispitivanje hrane koja se provodi putem sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, te također držimo da će do kraja ove fiskalne godine utvrđena sredstva u rebalansu biti dostatna za ovu namjenu. Sanitarna inspekcija u županijama, odnosno Gradu Zagrebu za kontrolu zdravstvene ispravnosti hrane koriste sredstva koja su za tu namjenu osigurana i u svojim proračuna županija, odnosno Grada Zagreba, temeljem obveze iz članka 9. stavka 1., alineja 2. Zakona o zdravstvenoj zaštiti.
Poštovana zastupnica Jagoda Martić.
Apsolutno se ne slažem sa ovakvim obrazloženjem. Naime, sanitarna inspekcija kao što ste sami rekli je nosioc, između ostalog, nosioc poslova na kontroli namirnica. Dolazim iz turističkog područja, znam da je udarno vrijeme kad sanitarna inspekcija vrši kontrole upravo ovaj sezonski dio godine, znači 5., 6., 7. i 8. mjesec. Praktički prije toga i poslije toga se vrlo malo radi upravo zbog toga što se ona sredstva koja su njima dodijeljena čuvaju za ovaj period godine. Prema tome, apsolutno sredstva kako vi kažete ne mogu biti dovoljna za poslove koje oni trebaju obavljat. Zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 93. amandman, također poštovane zastupnice Jagode Martić.
Amandman 93. ne može se prihvatiti jer na temelju članka 106. stavka 2. i 3. Zakona o hrani ministar zdravstva ovlašten je u roku 2 godine od stupanja na snagu ovoga Zakona, tj., do srpnja mjeseca 2005. godine donijeti provedbeni propis o uvjetima za provedbu sustava samokontrole u objektima u kojima se proizvodi, odnosno stavlja u promet hrana te će se sredstva za tu namjeru planirati u Proračunu za sljedeću 2005. godinu.
Poštovana zastupnica Jagoda Martić.
Vi ste rebalansom proračuna zapravo, odnosno izbrisali sredstva koja su proračunom bila predviđena za nadzor nad provođenje HASAP-a. Tako da je tih 450 tisuća kuna nestalo. Znači, ove godine Vlada uopće ne planira, odnosno Ministarstvo ne planira da će se provodit nadzor nad primjenom HASAP programa. Naime, uvođenje HASAP programa u proizvodnju i distribuciju, odnosno promet namirnica se osigurava zdravstveno ispravni konačni proizvod. On se počeo u Hrvatskoj doduše dosta polako uvodit prije nekoliko godina i smatram kad on u potpunosti saživi onda će se i sredstva koja treba izdvojit za kontrolu zdravstvene ispravnosti namirnica zapravo jednostavno smanjit, odnosno bit će daleko manje potrebe za takvom kontrolom. Ne mogu se složit s obrazloženjem da se čeka donošenje pravilnika da bi se, znači, neko vrijeme ćemo imat nekakav zrakoprazni prostor. Prema tome, tražim da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 94. zastupnika Mate Arlovića, Mate Gavrana i Milanke Opačić.
Amandman 94. ne može se prihvatiti jer kroz prvi zajam Svjetske banke u segmentu socijalne, socijale osigurat će se sredstva u iznosu od milijun kuna za adaptaciju i rekonstrukciju sanitarnih čvorova tijekom 2005. u iznosu od 300 tisuća kuna. Osigurat će se iz namjenskih prihoda, dakle, vlastitih prihoda Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi koji su po članku 37. Zakona o izvršavanju Državnog proračuna za 2004. godinu ne uplaćuju u državni proračun i ne planiraju u državnom proračunu. Stoga se ova stavka ne može povećati.
Poštovani zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Sve do ovog trenutka bio sam u uvjerenju da je riječ o gotovo nevjerovatnom i grubom previdu. Tim više što se i predviđena sredstva od 500 tisuća kuna smanjuju na svega 200 tisuća kuna, unatoč obećanju ministra za tom istom govornicom, gospodine državni tajniče za kojom se vi nalazite prilikom donošenja proračuna da nije znao za što su namijenjena ova sredstva a ja ću podsjetiti i vas i sve ostale riječ je o potrebi zbrinjavanja troje djece koji se nalaze u domu bez odgovarajuće roditeljske skrbi odnosno bez roditelja i koji ove godine samo zbog toga što su napunili 18 godina moraju napustiti dom i to silom zakona. Ministar mi je u nekoliko navrata obećao da će učiniti sva da tu djecu zbrinemo i moram priznati da sam zaista ostao zatečen spoznajom da umjesto povećanja mi imamo smanjenje za 300 tisuća kuna za ove namjene. Ovih 200 tisuća kuna nije dostatno niti za grubo uređenje sanitarnog čvora u domu u kojem će žvijeti ostala djeca koja čekaju gotovo istu sudbinu kao i ovih troje ove godine, dakle po vama gospodine državni tajniče, jer naprosto ne mogu vjerovati da iza toga stoji ministar, ova djeca moraju van na ulicu bez obzira na silinu obećanja. Ja apeliram na vas kolegice i kolege, većina od nas ima djecu i možete li se uopće zamisliti tu supoziciju da svojoj djeci za 18 rođendan umjesto čestitke kažete da moraju istog trenutna napustiti kuću u kojoj su do tada živjeli. S tim u vezi ja naprosto molim da promijenimo ovu odluku, mi smo pokušali vlastitim snagama promijeniti ovo, od grada Broda dobili smo namjensko gradilište i planiramo izgraditi kuću u kojoj bi bila tri stana za ovu djecu. Još jednom molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 95. amandman poštovane zastupnice Ljubice Lalić. Ministarstvo pravosuđa. Molim ministricu Vesnu Škare-Ožbolt. Amandman poštovane zastupnice Ljubice Lalić.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što je kolegica Lalić predložila 6 milijuna kuna za kupnju zgrade za potrebe županijskog suda u Slavonskom Brodu. Kupnja zgrade je u tijeku i to za 4,5 milijuna kuna, kupnja već, proces kupnje je već pri završetku i nema potrebe tolika sredstva predviđati jer smo već iz posebnih vlastitih izvora Ministarstva pravosuđa odlučili kupiti tu zgradu za 4,5 milijuna.
DA li to znači gospođo ministrice da su sredstva osigurana?
Da.
I bit će isplaćena. E, živa bila, povlačim amandman.
Svima svako dobro. Amandman povučen. Hvala. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Amandman se ne prihvaća, ovo je jedan malo duži amandman. Za zgradu Županijskog suda nema potrebe povećavati iznos jer je praktički prema sadašnjoj situaciji isplaćena zadnja situacija i novaca ima dovoljno odnosno zgrada je, radovi su pred završetkom, radovi na sanaciji fasade, i tu ima dovoljno novaca za isplatu zadnje situacije. Kada je riječ o zatvorskoj bolnici u Zagrebu također je predloženi iznos u ovim izmjenama i dopunama državnog proračuna dovoljan za poduzete radnje, izrade projektne dokumentacije jer je predviđena u ovoj godini izrada projektne dokumentacije i tu ima novaca sasvim dovoljno. Županijski sud u Splitu, bit će poduzete radnje, izrade projektne dokumentacije i sredstva koja su predviđena biti će dostatna. Županijski sud u Rijeci, moram priznati tu mi nije jasno predložili ste povećanje sredstava u iznosu od 460 kuna, mislim da tu nema nekog velikog utjecaja na troškove adaptacije zgrade suda. Županijski sud u Vukovaru predloženo je povećanje od milijun kuna, to praktički nije moguće utrošiti do kraja 2004. godine jer će sanacije konstrukcije polusrušene zgrade s obzirom na veliki broj kišnih dana ići sporije. Visoki prekršajni sud tu je također predložen dovoljan iznos novaca, s obzirom da se dovršenje planira zgrade u 2005. godini. Trgovački sud u Zadru gotov i zadnja situacija se isplaćuje na dovršetku zgrade, zgrada će biti useljena za 15 dana i nema potrebe povećati iznose. Općinski sud u Velikoj Gorici povećanje planiranih sredstava za 989 kuna, mislim da nema utjecaja na troškove adaptacije zgrade suda. Općinski i prekršajni sud u Trogiru i tu su planirana sredstva dostatna da se završe radovi na prekršajnom sudu i pripremi projektna dokumentacija na potrebnim suglasnostima za sanaciju zgrade općinskog suda. I na kraju ovog velikog amandmana, Općinski sud i Općinsko državno odvjetništvo u Splitu, odustalo se od ovih projekata jer je prijedlog da se sva pravosudna tijela spoje i da se izradi jedna jedinstveno rješenje koje je već sada u tijeku.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Poštovana gospođo ministrice kako je u tijeku kada su osigurana sredstva u iznosu od 0 kuna, za jednu našu najveću pravosudnu potrebu a to su pravosudna tijela u gradu Splitu gdje nam je toliko potreban taj prostor jer znamo da su tu zaostatci najveći. A osiguran je ovaj prostor prošle godine dakle osiguran je prostor, trebalo je samo prijeći onda već brže ili prodaji ili adaptaciji. Za Visoki prekršajni sud također je prošle godine osiguran prostor i evo sada nema sredstva ni za adaptaciju i opremanje a vidjeli ste i sami u kakvim uvjetima gotovo u golubarnicima rade. Jednako tako u Županijskom sudu u Zadru, tu su smještena četiri pravosudna tijela osigurali smo prošle godine da se iseli POA a POA vam je također na 4. katu gdje se nalazi i Županijski sud i oni bi se trebali iseliti tako da su to potrebe i za županijski sud u Zadru a jednako tako još potrebitije Županijsko državno odvjetništvo gdje ste se sami uvjerili da u jednoj jedinoj prostoriji rade 4 državna odvjetnika, pa i 2 čistačice imaju bar dvije izbe. Hvala lijepa ali kako izgleda mislim iz vašeg obrazloženja, nema nade za ovo, ja molim glasovanje i pitanje da li upitnost da li i dalje obrazlagati i dalje ove amandmane moje ako vi ostajte kod toga izgleda da nema smisla pa da ne zamaram vas ni sebe. Tražim glasovanje.
Molim. Glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala nije prošao. 97. također poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Ovaj amandman se ne prihvaća upravo iz razloga što ostajemo kod iznosa predloženog po izmjenama i dopunama državnog proračuna za kapitalni projekt...
Nemojte više mi dragosti razmjenjivati javno, ali ja govorim o izjavama dragosti. Izvolite ministrice.
Dakle riječ je o obnovi voznog parka, nakon objavljenog javnog nadmetanja eventualni nedostatak sredstava bit će osiguran iz vlastitih prihdoa. Naime, ja sam ovdje dužna reći da Ministarstvo pravosuđa ima vlastitih prihoda i to pronašli smo u registraciji, stajalo je tri godine 150 milijuna prava koje ćemo unovčiti i iz tih sredstava rješavati veliki dio kapitalnih objekata pa smo već i u ovih 6 mjeseci prilično toga riješili.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević. Nije nazočna, molim glasovati o tom amandmanu. Tko je za taj amandman? Hvala, nije dobio dovoljni broj glasova. 98. amandman poštovani zastupnika Mate Arlovića i Mate Gavrana.
Pa evo ovaj amandman se odnosi ponovo na Županijski sud u Slavonskom Brodu, tu je čak predviđen veći iznos od kolegice Lalić 7 milijuna kuna. Evo mi smo to riješili za 4,5 milijuna kuna i praktički smo pred zaključenjem ugovora.
Kolega Gavran.
To mi je drago gospođo ministrice čuti, još bih volio dobiti odgovor i ja vjerojatno i Brodska javnost kad će biti isplaćen taj novac. A osim toga ja sam tražio i povećanje sredstava u odnosu na kolegicu Lalić, iz razloga što tu zgradu treba i opremiti, treba ju malo i urediti. Jer je u derutnom stanju, bar unutrašnjost nakon iseljenja Gradske uprave.
Ta zgrada će se opremiti dodatnim sredstvima, tako je.
Dakle, ove godine će biti i otkupljena i uređena i opremljena da može se u njoj kompletno raditi.
Ta zgrada će ove godine biti otkupljena..
Dobro, ne možemo tako.
Hvala lijepo. Ako je tako, odustajem od amandmana.
Hvala lijepa. Amandman povučen. 99. poštovanog zastupnika Zvonimira Mršića.
Županijski sud u Koprivnici nije planiran u ovoj godini. Ono što je kolega Mršić predložio taj iznos nije dostatan niti za pripremu projektne dokumentacije. Prema tome, ovaj projekt ostaje za proračun za iduću godinu.
Poštovani zastupnik Mršić. Izvolite.
Poštovana ministrice ne trebate novac za pripremu projektne dokumentacije, jer su grad i županija rekli da će isfinancirat projektnu dokumentaciju i grad će platiti komunalni doprinos. Prema tome, ne treba vam taj novac, možete ušparat. Ali kad ste našli već 150 milijuna kuna u nekoj ladici tamo u ministarstvu, ja onda predlažem da u sljedeći proračun ne uvrstite adaptaciju potkrovlja, nego izgradnju Palače pravde u Koprivnici za što postoji idejni projekt u Ministarstvu pravosuđa ishođena je već lokacijska dozvola, u što je jednako tako grad Koprivnica uložio određeni novac, i spreman je dokupiti svu potrebnu zemlju koja je potrebna za izgradnju zgrade Palače pravde. Jer osim Županijskog suda koji dijelom rad … [[govornik se isključio, ne čuje se]] bolje netko pozna situaciju u Koprivnici od mene? A recite. Dakle, osim što Županijski sud radi u prostoru Općinskog suda, Županijsko državno odvjetništvo vam radi u zakupljenim prostorima, a Prekršajni sud vam radi u prostorima grada Koprivnice gdje je trenutačni dug preko 300 tisuća kuna prema gradu Koprivnici. Pa vas ja lijepo molim, pozvao sam vas na proračun, sad vas ponovno pozivam da dođete u Koprivnicu i da razriješimo taj slučaj, nadam se da nije potrebno ovo, kad je tih 150 milijuna kuna valjda će biti koji milijun i za Koprivnicu. Odustajem od amandmana.
Hvala lijepa. Amandman 99. povučen. Amandman broj 100. poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Ovaj amandman se ne prihvaća, riječ je o Županijskom sudu u Čakovcu, adaptacija i opremanje zgrade. Predloženi iznos od 3 milijuna kuna praktički kada bi sad stavili nije moguće utrošiti do kraja godine zbog kratkoće vremena za provedbu procedure izbora izvođenja izvoditelja po Zakonu o javnoj nabavi, ali ovaj sud je apsolutno u vidu i kao što sam rekla pri izglasavanju proračuna on će biti na redu.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Ja zapravo sam ovaj amandman dala u nadi da će to biti poticaj da se riješi problem Županijskog suda i Županijskog državnog odvjetništva. Naime, Županijski sud je osnovan prije nekoliko godina i praktički, ako se tako slikovito mogu izraziti uguran u prostore Općinskog suda i sada su u problemu, dakle i jedan i drugi sud u Čakovcu, jer nemaju adekvatne prostore, a sve više je i takvih zapravo situacija i u Državnom odvjetništvu. Ono radi unajmnini prostora i to na dvije lokacije, radi se o i o Županijskom i o Općinskom državnom odvjetništvu. S obzirom da je država kroz nagodbe i kompenzacije obveza s Ministarstvom financija došla u posjed dviju adekvatnih zgrada u Čakovcu, koje bi se mogle koristiti za ovu namjenu. Ja vas molim eto da ovaj moj amandman bude poticaj da se to razriješi. A čini mi se da bi ovih 3 milijuna kuna bilo dovoljno da se izradi potrebna dokumentacija koja, jer je potrebno i jednu ili drugu zgradu koja se izabere zapravo prilagoditi potrebama suda i odvjetništva. Ali ja bih ipak molila da se glasa o ovome. Hvala lijepa.
Molim. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Od poštovane zastupnice 101. amandman Ingrid Antičević-Marinović.
Riječ je o informatizaciji pravosudnih tijela, gdje je predviđen veći iznos za milijun kuna, riječ je o informatičkoj dakle opremi. Ovaj amandman se ne prihvaća, iz razloga što smo mi već kao što sam rekla kroz ova prodana prava osigurali daleko veći iznos za nabavku informatičke opreme, dakle opreme za uspostavljanje integralnog sutava za kaznenu i prekršajnu evidenciju na razini cijele zemlje, za umrežavanje pravosudnih tijela i za još niz informatičke opreme. Prema tome, mi smo predvidjeli veći iznos prodajom prava, nego što je kolegica Antičević predvidjela u svom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 102. također od poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
On se također ne prihvaća, s obzirom na sugestiju da ne treba obrazlagat amandman, budući da zastupnice nema, ja neću obrazlagat.
Da. Tko je za taj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 103. također zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
On se isto tako ne prihvaća.
Tko je za taj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 104. također zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Isto tako se ne prihvaća.
Tko je za? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 105. također iste zastupnice.
Ne prihvaća se.
Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. 106. također zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
To je posljednji amandman vezan za korupciju i organizirani kriminal, gdje smo predvidjeli veće iznose, nego što su predloženi u amandmanu i zbog toga ne prihvaćamo.
Tko je za taj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 107. amandman poštovane zastupnice Milanke Opačić.
To je to.
A pardon. Hvala ministrice.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Amandman 107. poštovane zastupnice Opačić se ne prihvaća, iz razloga što je za prvih šest mjeseci utrošeno 41% sredstava i smatramo da će predviđena sredstva do kraja godine biti dostatna.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Pa s obzirom da su u samom proračunu dakle na samom početku kad smo donosili proračun su sredstva u odnosu na prošlu godinu smanjena, vi znate isto tako da je pučki pravobranitelj već nekoliko godina u ovoj sabornici upozoravao na to da on nema niti za poštanske marke da ima vrlo mnogo problema i da je morao biti čak prinuđen na donacije iz stranih zemalja. Pa evo ja ću tražiti glasovanje o ovom amandmanu i nisam sigurna da su mu ovi novci dovoljni bez obzira na to što je do sada potrošio samo 41%. Ako je to tako bit će dobro, jer mislim da je funkcija pučkog pravobranitelja bitna, pa bit će dobro ako se i s ovim novcima negdje pokrije do kraja godine. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 108. poštovane zastupnice Milanke Opačić.
Vlada ne prihvaća, iako gledajući realno ovakav amandman bi bilo teško odbit, no, s obzirom da je za prvih šest mjeseci utrošeno samo 22,64% smatramo da ova sredstva jednostavno nema šanse se potrošit do kraja godine. Mislim da je bespotrebno ih bilancirat, ako neće biti sigurno utrošeni.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Naime, kad je u pitanju pravobranitelj za djecu ja bih htjela reći da je ovo nova jedna institucija, da je riječ o jednom uredu koji se tek sada formira, da je riječ o uredu u kojem se tek sada negdje primaju stručnjaci. Prema tome, ne bih se složila s vama da je ovo sada što su potrošili samo 20 i nešto pokazatelj da mi imamo dovoljno novaca. Dakle oni su jedan novi ured i mislim da po onome što sam a uspjela vidjeti njima će faliti novca i to se bojim upravo na onoj poziciji gdje će trebati obilaziti Republiku Hrvatsku, dakle to je jedan ured na kojem se teško mogu vući nekakve paralele sa prethodnom godinom i ja mislim da su im ova sredstva trebala ostati. Vama ta sredstva ne znače puno u državnom proračunu a mislim da će njima ta sredstva ipak faliti. Zbog toga tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 109. također poštovane zastupnice Milanke Opačić.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Za prvih šest mjeseci je utrošeno 16,63% i mislim da ova sredstva od 2 milijuna koja su predviđena proračunom će biti dostatna jer kažem utrošeno je samo nešto više od 300 tisuća kuna za prvih šest mjeseci. Dakle, ostalo je praktički do kraja godine skoro milijun i 600 i još nešto tisuća kuna što mislim da nema šanse da se potroši do kraja godine uz normalno racionalno ponašanje.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Pa priča je otprilike ista kao i kod ovog pravobranitelja za djecu. Naime, riječ je o potpuno dakle novom uredu koji je doduše išao i sa nešto zakašnjenja u odnosu na pravobranitelja za djecu. Prema tome, ta ekipa u uredu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova nisu ni mogli više trošiti svoje novce za neke projekte zbog toga što su tek sada čini mi se prije nekakvih dvadesetak dana i zaposlili određeni broj ljudi kako bi mogli početi raditi. A što se tiče dakle ovog niskog iskorištavanja sredstava u prvih šest mjeseci doista bi se onda po toj logici moglo smanjivati sredstva i nekim drugima na drugim stavkama koji su u proteklih šest mjeseci potrošili nula kuna a riječ je o projektima koji su već godinama u državnom proračunu, dakle samo ih se trebalo nastaviti. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I zadnji 110. amandman poštovanih zastupnika Mate Arlovića i Mate Gavrana.
Dakle, Vlada ne prihvaća iz razloga što prema očitovanju Državne geodetske uprave stoji da aktivnost i poslove registracije poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske tijekom 2004. godine provest će se kroz suradnju Državne geodetske uprave Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva i vodoprivrednog gospodarstva koje su osigurale na poziciji P1483 program uređenja zemljišta 15 milijuna kuna za predmetne aktivnosti.
Poštovani zastupnik Mato Gavran.
Ja imam malo drugačije informacije od vas, gospodine ministre. Ugodno je čuti naravno evo takovu informaciju, no znam za područje Brodsko-posavske županije i za nekih drugih da nema dostatno novaca za ovu namjenu. Po dosadašnjim principima otprilike sa 1/3 novca sudjeluje Državna geodetska uprava, ostalo daju jedinice lokalne odnosno područne samouprave i nevjerojatno je gotovo da se evo i ova pozicija kao i ukupan razdjel Državne geodetske uprave smanjuje za 15 milijuna kuna odnosno ovaj razdjel za nekojih 70 tisuća kuna. Podsjetit ću vas, ministrica pri donošenju proračuna je obećala da će biti dostatno sredstava bez obzira što je ovako oskudna pozicija u proračunu, očito da novaca nema dostatno. Uz uvažavanje ovog što ste elaborirali ja ipak molim za povećanje sredstava odnosno tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman molim? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala ministre. Amandmani koji su na Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna podnijeli poštovani zastupnici Željko Pavlic pod rednim brojem 25., Klub zastupnika IDS-a pod rednim brojem 58. i 68. do 86. i zastupnik Ante Markov pod rednim brojem 87. nisu u skladu sa onim člankom 31. Zakona o proračunu pa zbog njega ne možemo se niti očitovati. Dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopuna Državnoga proračuna. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je sa 78 glasova za, 42 protiv i 3 suzdržana da su donesene izmjene i dopune Državnog proračuna za 2004. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim Vladinim amandmanima. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana za 2004. godinu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je sa 79 glasova za, 42 protiv i 3 suzdržana donesena predložena odluka. Sukladno članku 24. Zakona o proračunu dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana za 2004. godinu Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je sa 80 glasova za, 41 protiv i 3 suzdržana donesena predložena odluka. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje slijedeći zaključak: - Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu prije njegove objave u Narodnim novinama. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 120 glasova za, 1 protiv i 3 suzdržana donesen predloženi zaključak.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Vrlo kratko s obzirom da o članku 3. je već danas bilo dosta rasprave prilikom rasprave o Proračunu pa mi dozvolite samo nekoliko podataka. Ukupno do sad odobrenih kredita za zaduženje jedinica lokalne samouprave je 216 milijuna kuna, a zašto ovakav prijedlog da se mogućnost zaduživanja jedinica lokalne samouprave smanji sa 3 na 2% ukupnih prihoda iz jednostavnog razloga što temeljem prisilnih još, a obrađenih zahtjeva do kraja godine će ova sredstva biti dosta. Jer svi zahtjevi koji će biti u postupku u 10., 11. mjesecu više se ne odnose na ovu godinu dok će poslovi koji će biti izvršeni sljedeće godine i prema tome ocjene da će se ovom odlukom osporiti razvoj jedinica lokalne samouprave iz jednostavnog razloga prema pristiglim zahtjevima jedinicama lokalne samouprave za zaduživanje ne stoje. Možemo donesti odluku i da ne znam koliko se netko može zadužiti međutim ako netko u Vladu nije podnio zahtjev do 7. mjeseca za zahtjev za zaduženje, a znamo koju svu, sve proceduru mora proći zahtjev za zaduživanje jedinica lokalne samouprave s obzirom da dolaze godišnji odmori i da se praktički ovaj i sljedeći tjedan su zadnji tjedni kad će se održavati gradska vijeća i županijske skupštine, dakle kad bi se mogle donesti odluke o zaduživanju logično je da onda prije 9., 10. mjeseca neće stići novi zahtjevi za zaduživanje, a onda poslije toga raspisivanje natječaja. To su jednostavno troškovi koji će nastati u 2005. godini. Toliko radi silnih optužbi Vlade da ćemo na takav način usporiti razvoj jedinica lokalne samouprave. Međutim uvijek valja razgovarati o, na temelju konkretnih podataka pa čak ima jedna jedinica lokalne samouprave koja je donesla Odluku u zaduženju međutim ne može se zadužiti ni 40% od te odluke sukladno Zakonu o Proračunu. Prema tome ukupno po ovoj odluci zaduživanje jedinica lokalne samouprave bi moglo biti negdje oko 275, 280 tisuća, milijuna kuna. Do sad je izdano ukupno suglasnost jedinicama lokalne, pardon jedinicama lokalne samouprave za 216 milijuna kuna. Također člankom 2. se propisuje donošenje Odluke o preraspodjeli sredstava između proračunskih korisnika u slučajevima da dođe do ustrojstva tijela državne vlasti odnosno povećanja ili smanjenja njihovog djelokruga. Tu se daje i mogućnost Vladi da izvrši određene preraspodjele sredstava, a ovo su drugo sve tehničke izmjene temeljem Prijedloga Proračuna gdje se isto tako može vidjeti da se povećava sredstva jamčene zalihe za 220 milijuna kuna. Rekli smo zbog čega. Dakle predviđa se smanjenje glavnice i predviđa se smanjenje deficita u odnosu na predloženi izvorni proračun. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj radnih tijela? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba SDP-a poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ministre i suradniče, kolegice i kolege! Odmah u početku da kažem da Klub zastupnika SDP-a neće prihvatiti ovaj predloženi Zakon. Sukladno tome što nećemo prihvatiti niti izmjene i dopune Proračuna za 2004. godinu. Dva su razloga zašto ne možemo prihvatiti i ove izmjene i dopune Zakona o izvršenju Državnog proračuna. Neću se osvrtati na članke 1., 2. i 4. i 5. jer se oni zapravo odnose na promjene koje su izvršene u samom Državnom proračunu. Ali mi se protivimo ovakvom članku 3. i članku 7. sa dopunom članka 40.a. Naime kada se govori o morućnostima zaduživanja ili davanja jamstava jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave onda je to regulirano člancima od 100, 104., 105. i 106. Zakona o Proračunu. U članku 105. kaže se da se jedinica lokalne i područne samouprave može dugoročno zadužiti samo za investiciju koja se investira iz njezinog proračuna, a koju potvrdi njezino predstavničko tijelo uz prethodnu suglasnost Vlade i kasnije se kaže na koji način se to donosi. Dok se u članku 106. kaže da ukupna godišnja obveza jedinica lokalne i područne samouprave iz članka 104. ovog Zakona može iznositi najviše do 20% ostvarenih prihoda u godini koja prethodi godini u kojoj se zadužuje. Člankom 3. i postojećim dakle ne samo ovim izmjenjenim zapravo se ova autonomnost narušava lokalne samouprave jer se računa zapravo mogućnost zaduživanja sumarno svih jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave dok Zakon o Proračunu njih uzima autonomno odnosno pojedinačno. Mi, također smo mišljenja da smanjivanje mogućnosti zaduživanja za 1/3 bez obzira što nam je ministar ovdje sada rekao čini nam se da to nije dobro i ako je takva situacija da nema više niti zahtjeva nema ni razlike, razloga da se ovo smanjuje. Nema nikakvog razloga jer to neće po vašem biti realizirano. Međutim druga je situacija što se tiče članka 7. gdje se uz članak 40. koji također za nas kad se donosi ovaj Zakon nije bio prihvatljiv jer se ponovno uvodi mogućnost odgode plaćanja poreza, sada se još dodaje članak 40.a za koji mi također predlažemo da se briše iz ovog Prijedloga jer on ovlašćuje Vladu da na prijedlog Ministarstva financija obavlja preraspodjelu sredstava između stavki namijenjenih za plaće, materijalne rashode, subvencije, pomoći i nabavu nefinancijske imovine u okviru proračuna bez ograničenja. A budući da ove stavke ako ih zbrojimo pokrivaju najveći dio proračunskih izdataka dakle plaće oko 1 trećinu ukupnih proračunskih izdataka koji se odnose na dakle materijalne troškove kojio također imaju visoko učešće u ukupnom proračunu. Tada se može desiti da bi vlada koristeći ovu odredbu zakona mola u potpunosti promjeniti dražvni proračun koji je izglasao Hrvatski sabor. Ja se nadam da ćete pr ihvatiti ministre Šuker ovaj naš amandman. Jer ste se vi čitavo vrijeme ovoga dijela svoga mandata kao ministra zalagali da o svakoj većoj promjeni u državnom proračunu odlučuje Hrvatski sabor a d avlada bude samo predlagetelj. Dakle to su razlozi zbog kojeg mi nećemo prihvatiti ovaj zakon. Hvala.
Hvala. U ime kluba HDZa poštovani zastupnik Šime Prtenjača.
Tehnički instrument izvršenja proračuna zove se Zakon o izvršenju dražvnog proračuna u njemu su propisani postupci. On u pravilu sadržava gotovo iste elemente koje je sadržavao prije. Prema tolme ova izmjena prati i izmjenu rebalansa proračuna koji ćevrijediti do kraja godine, prigodom donošenja proračuna za idućug odinu nova rasprava nova situacija. MOgući prigovori koji se uglavnom najviše odnose oko smanjenja zaduženja za jedan poen na jedan posto kako smo komentirili i uviek ponavljamo istu priču, ali nije bitno. Mislim da ne mogu stati iz razloga koji smo čuli prava prošle godine, sada iskorišteno. Na kraju konsolidiranost brojno moguća na kraju godine prema tome, u ovom presotalom razdoblju i ta dva posto će biti sasma dovoljno. Ima nešto drugo tu što se krije da u pravilu veliki i skoriste sredstva na račun malih. Tako da male jedinice lokalne samouprave u pravilu su one supriornije pa onda se događa to da eventualno će trebati u budćem vremenu regulirait taj dio. Prema tome mi podržavamo i nema ničega spornog što bi. A Vlada u okviru svojih odobrenih pozicija raspolaže krajem godine. Hvala lijepa.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 135. Rasprava o tekstu zakona je završena. Imamo prvo, istu situaciju sa amandmanima Vlade koji su dostavljeni poslije roka. Dajem na glasovanje o tome da Sabor odluči da li će raspravljati i glasovati o amandmanima Vlade u skladu sa člankom 163. Ima jedan amandman. Tko je za to? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je Sabor sa 79 glasova za, 43 protiv i 3 suzdržana prihvatio da raspravlja o amandmanima Vlade. Molim ministra, o amandmanu Vlade, molim ministra Šukera da obrazloži amandman Vlade.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Vlada predlaže amandman na Zakon o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu u članku 5. stavak 1. umjesto svote 318 milijuna 86 tisuća 911 kuna da se stavlja svota od 293 milijuna 444 tisuće i 297 kuna. Razlog za ovakvu izmjenu je milijun i 400 tisuća kuna, milijun i 400 tisuća i 614 kuna povećanje u proračunu za Ustavni sud.
Otvaram raspravu. Malo prije samo odglasovali, malo prije je Sabor izglasovao većinom glasova da će, otvaram raspravu o ovom amandmanu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj amandman Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 119 glasova za, 1 protiv i 6 suzdržanih usvojen amandman Vlade. Amandman poštovane zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada ne prihvaća iz razloga što je za ovih 6 mjeseci data dozvola jedinicama lokalne samouprave za ukupno zaduženje od 216 milijuna kuna a u postupku je zahtjevi 4 jedinice lokalne samouprave za zaduženje u ukupnom iznosu od 14 milijuna kuna. S obzirom da praktički nakon ovoga tjedna više se neće sastati niti županijska skupština niti gradska ni općinska vijeća, oni koji će to u 10 mjesecu zatražiti to su projekti koji će se početi realizirati u 2005. godini. I smatramo da ova sredstva koja će biti negdje u iznosu 280, 276 milijuna kuna će biti u potpunosti dostatna za jedinice lokalne samouprave. Htio bih napomenuti da u 2003. godini je bila praktički zabrana zaduživanja jedinica lokalne samouprave također bih htio reći a to sam spomenuo i prilikom uvodnog obrazloženja oko izmjena proračuna da u deficitu države ove godine jedinice lokalne samouprave sudjeluju sa 600 milijuna kuna što do sada nije bio slučaj. Prema tome, od tih 600 milijuna kuna je smanjen deficit središnje države i to je isto jedan od razloga da se kako deficit središnje države tako i deficit lokalne samouprave drži pod kontrolom. Jer ponavljam prvi puta u deficitu opće konsolidirane države je deficit jedinica lokalne samouprave.
Hvala lijepa. To je prvi amandman na članak 3. o tome se ministar očitovao. Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Naime, ovaj članak se odnosi na smanjenje za mogućnosti zaduženja lokalne samouprave i regionalne samouprave i smanjuje se taj postotak sa 3% na 2% ukupnih prihoda lokalne i regionalne samouprave. Međutim, taj članak i inače je u suprotnosti sa odredbama Zakona o proračunu koji svojim člancima od 104. do 109. regulira način i mogućnosti zaduživanja. Ukoliko je ovo točno ministre što vi kažete da se neće ostvariti preko 2% iznosa za zaduženje onda nema nikakvog razloga da mijenjate ovo ograničenje od 3% s obzirom da tvrdite da neće biti realizirano nti 2%. Inače mislim da na takav način kako je to regulirano Zakonom o izvršenju Državnog proračuna kažem što je u suprotnosti sa odredbama Zakona o proračunu zapravo se zadire u autonomnost lokalne i regionalne samouprave jer po Zakonu o proračunu gleda se, na mogućnost zaduženja ili davanja jamstva utvrđuje se pojedinačno ovisno o prihodima svake pojedine jedinice lokalne samouprave ili područne samouprave. I molim da se glasa o ovom amandmanu.
Ne smijem zvoniti kada netko govori jer se onda ne snima. Pa molim vas! Tko je za ovaj amandman broj 1. poštovane zastupnice Dragice Zgrebec? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Na članak 7. amandman poštovane zastupnice.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman iz jednostavnog razloga što u prethodnom usvojenom rebalansu proračuna na poziciji Ministarstva financija je predviđena pozicija za plaće, dakle ako pojedino ministarstvu tijekom godine pojavi se manjak na sredstvima za plaće sa te pozicije iz Ministarstva financija se će izravnavati. Kada bi se usvojio ovaj amandman onda ne bismo mogli izvršiti obaveze koje su predviđene proračunom.
Poštovana zastupnica Zgrebec.
Zapravo je netočno ovo što kaže ministar Šuker, naime, novim člankom 40.a ovlašćuje se Vlada da na prijedlog Ministarstva financija obavlja preraspodjelu sredstava između stavki, namjene ne samo za plaće nego i za materijalne rashode, za subvencije, pomoći i nabavu nefinancijske imovine u okviru proračuna i to bez ograničenja. Budući da ove stavke pokrivaju najveći dio proračuna, npr. plaća oko 1/3 svih proračunskih izdataka ovom odredbom Vlada zapravo može u potpunosti promijeniti državni proračun koji je izglasao Hrvatski sabor. Ja bih vas zamolila kolega Šuker odnosno ministre Šuker da prihvatite ovaj amandman jer ste se vi upravo ovdje u Saboru zalagali kao ministar da se, i kao zastupnik i kao zastupnik i kao ministar da, da se o svakim, svakom, svakoj izmjeni Proračuna raspravi i glasa u Saboru ... ... [[Upadica se ne razumije]] Vi ste naime zamjerili bivšoj Vladi da je mijenjala stavke u, na primjer u planu Hrvatske, Hrvatskih autocesta što je daleko manje sredstava [[Upadica: Nije to to.]] Nego što je ovo što predlažete da možete raditi u Proračunu, a vas se kolegice i kolege zastupnici nadam da se nećemo odreći svoje obveze da raspravljamo o Proračunu i donosimo odluke u Proračunu. Ne prenosimo takve ingerencije na Vladu. I molim da glasamo o ovome.
Tko je za ovaj amandman. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman poštovanog zastupnika Zvonimira Mršića je identičnog sadržaja potpuno kao i prethodni amandman poštovane zastupnice Dragice Zgrebec koji nije prihvaćen pa u skladu s time Poslovnikom ne glasujemo o tome amandmanu. 169., stavak 6. kolega Mršić. 169., stavak 6. Poslovnika ovog doma. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 78 glasova za, 48 protiv i 3 suzdržana glasa donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godine u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Hvala lijepa. Poštovani zastupnik potpredsjednik Mato Arlović je vjerojatno odustao od rasprave. Zaključujem raspravu. Prema onome među stranačkom dogovoru. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama kaznenog zakona, drugo čitanje. P.Z. br. 88; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovoga Zakona primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, pravosuđe, informiranje, informatizaciju i medije. Izvješća ste primili na sjednici. Molim državnu tajnicu u Ministarstvu pravosuđa Snježanu Bagić da dodatno obrazloži prijedlog. Izvolite.
Zahvaljuejm gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Dozvllite mi samo ukratko i u bitnom reći nešto o izmjenama i dopunama konačnog prijedkoga zakona o kaznenem postupku. kao što vam je pozanto provedena je rasprava nedavno 5. lipnja o prijedlogu zakona o izmjenam ai dopunama ovoga zakona. I Vlada RH jhe zbog 5 bitnih razloga predložila izmjene i dopune akznenoga zakona. Dopustite mi samo još jedan puta bih ponovno istaknula i navesti a to je predložene su izmjen i dopune kaznenoga zakona, kako bi se tekst zakona uskaldio sa međunarodno pravnim obvezama RH te sa Achicomiterom tj. pravnom stečevinom europske unije. Prem atome samo u nekoliko tih međunarodnih konvencija koje treba spomenuti su primjerice Rimski statut međunarodnog kaznenog prava, zatim Kazneno pravna konvencija o kkorupciji, zatim KOnvencija o sprečavanju financiranja terorizma, te usklađivanje naših obveza koje proizlaze iz sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Tu su tako u ove izmjene i dopune zakona inkorporirane neka nova kaznana djela koja se primjerice djela koja se odnose na kompjutorski kriminal. Drugi razlog zbog koga Vlada predlaže izmjene i dopune kaznenog zakona je da se još jedan puta dodatno napravi jedna presudba i rasprava o odnosu jedne temeljene vrijednosti to jest slobode medija i kazneno pravne represije zbog povrede časti i ugleda. Vi ste svi svjedoci da se često raspravlja treba li potpuno dekriminaliziraiti kazneno djelo ako je ono počinjeno putem sredstava javnog priopćavanja. Vlada RH u svom prijedlogu čini, barem po ocjeni predlagatelja, Vlade kao predlagatelja, tu je učinila bitan iskorak, zato što je brisana odredba članka 48. koja govori o odgovornosti glavnog udrednika za djelo počinjeno putem sredstava javnoga priopćavanja. Također promjenjena je nešto kazneno djelo članka 203. koje se odnosi na nepostojanje kazenoga djela, Klevete ili uvrede ako je počinjeno putem sredstava javnog priopćavanja tako da izrijekom naglašemo da takvo djelo može postojati samo ako je način izražavanja i okolnosti jasno proizlazi da se radi o ponašanju koje imalo zacilj isključivo i samo naškoditi časti ili u gledu određene osobe. I po ocjeni Vlade RH time se zapravo priblićžavamo eurposkim standradima u pogledu ravnoteže između slobode medija s jedne strane, i s druge strane odgobvornosti pa i ako ona počinjena putem sredstava javnog priopćavanja, zato da se štiti nečija priavtnost, dostojanstvo čast i ugled. Treći razlog je t akođer pitanje inkriminalizacije zlouporabe opojnih droga, jedno pitanje koje se dugo provlači treba ili ne treba posjedovanje opojnijh droga dekriminalizirati. Vlada RH je ostavila i posjedovanje opojnih droga neovisno kojoj se količini radi kao kazneno djelo zato upravokako bi se naglsila pogibeljna i opasnost posjedovanja bilo kakve droge. Prepuštajući dakako sudu da ovisno o okolnostima konkretnog slučaja propiše kaznu koju smatram primjerom i adekvatnom za ova kaznena djela. Četvrti razlog je bila prosudba o kriminalno političkoj opravdanosti intervencija kod kaznenog dijela tzv. gospodarskog kriminala. Bilo je tijekom rasprave u prvom čitanju dosta ocjeni i primjedbi da Vlada RH osobito kada se radi o ovim kazneni djelima nije išla dovoljno široko, dovoljno oštro Vlada RH u skladu sa međunarodnim pravnim obvezama s jedne strane i onim nužnim promjenama predložila dva nova kazhnena djela, primanjem i davanjem mita u gospodarskom poslovanju ostavljajući za drugu fazi značajnije veće, još izmjene osobito na ovom području, gospodarskoga kriminala. I konačno peta je ipak ona promjena se odnosi na one nužne bitne promjene gdje praksa već ima usuglašeno stajalište oko dodatne represije odnosno propisivanja novih oblika kaznenih djela. Pri tome osobito mislim na kazneno djelo otmice. Ako je imalo za posljedicu gubitak života otete osobe. Također je povećana kazna kod kaznenoga djela pornografije kako b i se uskladilo sa trgovanjem ljudima. I uvedena su nvoa dva kaznena djela, prepoznajući upravo njihovu društvenu opasnost i štetu za okoliš i zaštiteće društvene vrijednosti. A to su kaznena djela protuzakonite gradnje i protuzakonite eksplatacije rudoga blaga. Treba naglasiti to je već i tijekom prvoga čitanja bilo rečeno da je samo ova prav faza i zmejna i dopuna zakona koja je nužna koja je potrebna za koju nije potrebno provesti temeljitu znanstavenu, stručnu i kazneno političku ocjenu i prosudbu. Prema tome u drugoj fazi će usljediti još druge izmjene nakon što se provede temeljita analiza i snimka stanja. I to je upravo u tijeku toga analiza. Prema tome za očekivati je u jesen novi tekst izmjena i dopuna kaznenog zakona koji će imati za cilj i svrhu ovaj dubolji i veći zahvat u kazneno pravno zakonodavstvo. Što se tiče izmjena teksat zakona u odnosu na prijedlog zakona koji je bio u prvom čitanjiu Vlada RH kao predlagatelj zakona prihvatila je sve primjedbe i sugestije koje poboljašavaju tekst, dakako poboljšavaju ga nomotehnički izričajno ili u smislu pojašnjenja. Isto tako polazeći kako od prijedloga pojedinih zastupnika ili saborskih odbora tako i stručne daljnje rasprave prilikom izrade konačnoga prijedloga zakona propisana su i predviđena su u odnosu na prijedlog zakona dva nova kaznena djela, a to je kazneno djelo dječje pornografije na računalnom sustavu ili mreži gdje se predviđa kazna od jedno deset godina zatvora, a što je i usuglašeno i sa Konvencijom o kibernetičkom kriminalu. Isto tako preuređen je članak 223. koji se odnosi na kibernetički kriminal te su pokrivene u odnosu na prijedlog zakona danas najrasprostranjenije grupe kompjuterskih zlouporaba tzv. DOS napadi ili tzv. SPAM napadi, odnosno neželjena pošta, dakle nešto što nam se još do nedavno zbog napete tehnologije nije činilo da je opće moguće. Djelo protuzakonite protupravne gradnje je pojašnjeno sukladno primjedbama tako da ono danas barem po ocjeni Vlade kao predlagatelja još bolje u izričajnom smislu naglašava cilj i svrhu koja se želi postići njegovim propisivanjem. Isto tako uvedeno je još jedno novo kazneno djelo, a to je kazneno djelo naknade pomoći počinitelju kaznenog djela protiv … zaštićenih međunarodnim pravom kojim se sankcioniraju osobe koje počiniteljima terorističkih kaznenih djela pružaju pomoć, kriju ih i otežavaju njihovo otkrivanje ili uhićenje. Isto tako u odnosu na zastariva kaznena djela, dakle to su ona kaznena djela protiv međunarodnog prava i sl. u izričaju je promijenjena odredba članka 18. u stavku 2. tako da je izrijekom propisano novim člankom 157.a Kaznenoga zakona to da kazneno djelo ne zastarijeva. U odnosu na ostale primjedbe kako sam već rekla i navela, predlagatelj nije unaprijed odbacio ili odbio razmotriti neke druge prijedloge i sugestije koje su iznesene tijekom prvog čitanja na tekst izmjena i dopuna Kaznenoga zakona. Sve će one biti dodatno razmotrene i uzete u obzir prilikom izrade druge faze Kaznenoga zakona koja ima za cilj dodatno razraditi kaznenopravnu represiju i odnos, one nužne odnose između eventualno linearnog i općeg postroženja kazni, promjeni zastarnih rokova ili dodatnog inkriminiranja određenih nepoželjnih, protupravnih, kažnjivih ponašanja. Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Zahvaljujem na pažnji. Toliko ukratko i bitnom o Konačnom prijedlogu izmjena i dopuna Kaznenog zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Želi li izvjestitelji odbora? Poštovani zastupnik, predsjednik Odbora za pravosuđe, Rade Ivas. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade. Odbor za pravosuđe Hrvatskoga sabora razmatrao je na 8. sjednici održanoj 12. srpnja 2004. godine Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Kaznenog zakona koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 8. srpnja 2004. godine. Odbor je predmetni zakon raspravio na temelju svoje nadležnosti iz člana 73. Poslovnika Hrvatskoga sabora u svojstvu matičnog radnog tijela. Uvodno predstavnik predlagatelja istaknuo je da se sa konačnim zakonskim prijedlogom usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Ukratko se osvrnuo na razlike između rješenja koji su predloženi konačnim prijedlogom u odnosu na tekst prijedloga zakona. U raspravi je većina članova podržala predložena zakonska rješenja, no pojedinačno mišljenje člana Odbora vacatio legis … budući da se radi o značajnim izmjenama kaznenog zakonodavstva s kojim se treba upoznati građane i ukupna javnost. Stoga i on predlaže da Vlada razmotri mogućnost izmjene odredbe do stupanja na snagu zakona i predvidi selektivni pristup osobito za nova kaznena djela ili da ovaj zakon stupi na snagu 1. siječnja 2005. godine. Nakon provedene rasprave Odbor za pravosuđe sa 8 glasova za i jednim suzdržanim odlučio je Hrvatskom saboru predložiti donošenje sljedećeg zaključka: Da se Zakon o izmjeni i dopuni Kaznenog zakona donese. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub SDP-a, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Poštovana državna tajnice sa pomoćnikom, kolegice i kolege. Evo u ovom Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona predlagač je ipak izvršio poboljšice u smislu novih jako važnih inkriminacija. Međutim samo djelomično i nedostatno, čini se samo u dva navrata i to u onim slučajevima o kojima su mediji itekako pisali. Naravno tako i zbog takvog postupanja predlagača stječe se dojam da Vlada postupa samo po nekim pritiscima bilo izvana, bilo iznutra pa se onda dalje stječe dojam i neminovno nameće zaključak da onda i politika Vlade naspram prevencije suzbijanja općenito borbe protiv kriminala, protiv svih oblika kriminaliteta o čemu nesumnjivo Kazneni zakon treba svjedočiti, da je u tom slučaju više izraz, nije izraz neke racionalne politike nego više izraz nekog uplašenog poretka i to nije dobro. Međutim za pohvaliti je svakako da je Vlada gotovo prepisala, ali to nije bitno, svakako inkriminira pomoć počinitelju kaznenog djela i to onih kaznenih djela zaštićenih međunarodnim pravom. To je nešto što je bilo jako potrebno da bi uopće bilo i cjelovito zajedno sa inkriminacijom pripremnih radnji. Međutim zaista nije potrebno ovo obrazloženje, Vladino obrazloženje kada kaže da je upravo to učinila na vlastiti zahtjev kao novi članak. Dakle da bi otklonila svaku sumnju da je to eto predlagao i klub zastupnika SDP-a. Onda je trebalo učiniti ako već je bila gluha, nijema i slijepa na takav poticaj ili zahtjev onda trebalo je stati iz vlastitih pobuda jer nitko ne postupa na vlastiti zahtjev nego iz vlastitih pobuda, međutim to je manje važno. Ono što se dade zamjeriti ovom konačnom prijedlogu u biti ostaju kao i one naše prvotne primjedbe, dakle da se nije išlo u onu potrebnu širinu za što nije potrebno Vladi ovdje što Vlada i obrazlaže zbog čega to tako nije postupala, da su potrebna posebna istraživanja, statistički podaci itd. Mi u klubu SDP-a zamjeramo Vladi, predlagaču zašto nije išla u daljnje izmjene, zašto nije predvidjela izričite norme, nešto što je toliko očigledno i što smeta našoj javnosti, a što na neki način i koči naša pravosudna tijela da bi udovoljila opravdanom zahtjevu javnosti. Brojni su slučajevi kada sud ne oduzima imovinsku korist. Zato uz jednu neutralnu normu koju do sada imamo u našem Kaznenom zakonu prijeko je potrebno bilo učiniti jednu imperativnu normu, sud će oduzeti imovinsku korist onda bi to bila jedna imperativna norma od koje sud ne bi mogao pobjeći opravdavajući se da to komplicira postupak i upućivanje onda samog oštećenika na parnicu. Međutim osnovna primjedba jeste to što ovaj prijedlog, konačni prijedlog zakona ne sadrži ono što je bilo najvrednije u ranijem prijedlogu koji je doživio i formu zakona, ali je bio ukinut od strane Ustavnog suda znamo i zbog čega, bolje i modernije i efikasnije sankcioniranje, odnosno najprije inkriminiranje gospodarskog kriminaliteta koji onda kasnije omogućava bolje i efikasnije sankcioniranje. Zašto je to jako važno? Pa zato hrvatska javnost se stalno pita, zašto hrvatsko pravosuđe unatoč tom opredjeljenju javnosti i svih ne staje na rep prije svega privatizacijskom kriminalitetu. Jednostavno zato što dosadašnji zakon, ono što smo željeli promijeniti i pokušali u tom zakonu kao koalicijska vlast jeste upravo to što sadašnji hrvatski Kazneni zakon još i danas gospodarski kriminalitet definira po kriterijima u biti koji su važili za bivšu SFRJ. I dalje smo tu mali odmak bili napravili, potrebiti onim najnužnijim izmjenama. Zato što nisu postojale i danas nema izričitih kaznenih odredbi za djela koja su počinjena izričito u tom gospodarskom kriminalitetu na štetu vjerovnika. Jer upravo je privatizacija kao nešto novo što nas je zadesilo 90. godine iznjedrila jedno potpuno novo stanje na koje je bilo potrebito adekvatno onda i kaznenom represijom reagirati, u kojem današnji vjerovnici i dužnici u pravilu suprotstavljaju posve različite vlasničke interese. Isto tako više ne može postojati sukob interesa između pojedinca i poduzeća gdje se stalno okrivljenici pred sudom, optuženi za gospodarski kriminalitet skrivaju iza poduzeća koji je ujedno i njegov privatni vlasnik. U biti gospodarski kriminalitet spadaju upravo i takva djela namjernog kršenja obveznih imovinskih prava radi namicanja nezakonite koristi dužniku i njegovim povezanim interesima, a na štetu vjerovnika iskreno može se dogoditi i neki obrnuti slučaj. I to je upravo ono što nam je potrebno, to je ono što zna svaki građanin na cesti, ali eto Vladi potrebna su statistička, stručna ispitivanja, godinu možda dvije, kad eto prah zastare pokrije i ono što je eventualno moguće sankcionirati. Dakle, pažljivim osvrtom upravo na fenomene privatizacijskog kriminala posvuda nailazimo na štetu vjerovnicima, nešto što građanima jednostavno teško objasniti, zašto nisu sankcionirani oni dobavljači, kreditori gdje su, koja je šteta upravo nanesena tim vjerovnicima, tim dobavljačima, tim kreditorima, poreznicima, zaposlenicima ili počesto čak i samoj državi. Jer nije mogla naplatiti te prodane vlasničke udjele. Zapravo, Vlada se treba upravo kod inkriminacije ovih vrsta kaznenih djela voditi po maksimi, tko ne štiti vjerovnika taj ne štiti upravo niti privatnu imovinu. A koliko su interesi tih osoba u hrvatskom pravnom sustavu zaista marginalizirani mogli bismo reći zadnja rupa na svirali, što jednostavno građanima ne možemo objasniti. Svjedoče i slučajevi pa čak i njihove prikrate u stečaju. Bilo je slučajeva upravo kada su stečajni upravitelji imovinu dužnika prenijeli bez naknane na druga poduzeća osnovana po vlasniku prvotnog dužnika. Prisjetimo se situacije kada je današnja vlast, ondašnja oporba, prigovarala i suprotstavljala se tom prijedlogu Kaznenog zakona upravo zbog neslaganja sa dekriminalizacijom posjedovanja droge. Evo, sada je prigoda, ali sada ovo svjedoči, upravo ovaj Konačni prijedlog gdje nemamo ovakvih inkriminacija svjedoči da to nije bio razlog. Da je to bio samo jedan paravan iza kojega su se ondašnja oporba, a sadašnja vlast skrivala. Jer sada se može, sad je prigoda da to učinite, a da izostavite ono što, eto, je bila najveći prijepor, odnosno izazivalo bar kako ste tada i tvrdili, da ne možete dati glas za taj Zakon, upravo zbog takvog postavljanja inkriminacije, odnosno dekriminalizacije posjedovanja droge. I to je mislim ono što je najveći manjak ovog Konačnog prijedloga zakona. Zato imamo, eto, jednu poboljšicu u definiranju pojedinih pojmova, ali kod zločinačke organizacije ono što je najvažnije ponovno izostaje. Da zločinačke organizacije, da je njihov krajnji cilj uvijek na kraju krajeva ne samo steći određenu imovinsku korist, nego i za ubuduće zagospodariti gospodarskim i ekonomskim tijekovima zemlje, pa čak i stranih zemalja, jer znamo da su počesto te zločinačke organizacije da su povezane, da ne poznaju granice. Ali toga nema. Nema boljeg sankcioniranja niti onih osoba koje ostanu, koje budu lišene života, upravo zato što su bile dužne izložiti svoj život obavljajući svoj posao kao što su policajci, dakle, redarstvena vlast, isto tako i pravosudni dužnosnici koji sudjeluju u procesu otkrivanja i sankcioniranja tih najtežih kaznenih djela. Zato je ovdje bilo potrebno takve osobe zaštititi upravo njihov život maksimalnom kaznom, ali to je izostalo. Također mi u Klubu SDP-a prigovaramo ovom Prijedlogu što nije predvidio adekvatne kazne za tjelesne povrede koje suviše blage i ono što je jako važno, nema zaštite prava radnika. Neisplata plaće radnika trebala je postati kazneno djelo, međutim Vlada to otklanja smatrajući da su radnici zaštićeni, odnosno njihovo pravo, a samu neisplatu da mogu tražiti na drugačiji način. Međutim, kao što je neisplata dužnog uzdržavanja kazneno djelo, tako je i upravo da nema tog kaznenog djela još poraznije bi bile naplate uzdržavanja. Dakle, ovo je bila jedna slamka spasa, dakle, da se onda i rastereti parnično sudovanje koje je uvijek u pravilu opterećenije nego kazneno. I ovo je bio jedan preventivni odličan mehanizam da radnici budu isplaćeni. Na kraju krajeva, to je i u interesu i države jer onda naravno bit će i manje socijalnih slučajeva. Jer počesto ti radnici zato što nisu dobili svoju zasluženu naknadu, svoju zasluženu plaću padaju na teret države. I ovo nije bio neki napor da se učini. Također, šteta je što je Vlada odustala, napravila je neke poboljšice kod diskriminacija, inkriminacija tih, ali bilo je potrebno novo djelo veličanja fašističkih, nacionalističkih i drugih totalitarnih država i ideologija ili promicanje rasizma i ksenofobije oformiti kao posebno kazneno djelo. Na kraju krajeva, o tome je bio postignut i konsenzus u ovom Saboru. Svakako da je za pohvaliti što je Vlada inkorporirala ovdje, dakle, gotovo identično onako kako je to učinila i ranija vlast, zapovjednu odgovornost. Nju je definirao, već znamo, profesor Novoselec i mi pozdravljamo što je to Vlada učinila i što je napravila znatan iskorak u svom razmišljanju takve jedne nužnosti da to imamo u vlastitom kaznenom zakonodavstvu i to je sigurno, kažem, znatan napredak od onoga kada se govorilo, ne Hrvatska ne može prihvatiti te optužnice i ne možemo postupiti po zapovjednoj odgovornosti. Ja sada ovdje neću govoriti tko je sve to govorio, to su govorili sadašnji ministri. Evo konkretno, ministrica Jadranka Kosor. Želim još jedanput konstatirat da nitko, nijedna zemlja ne izručuje svoje slavne ratnike koji su simbol pobjede i ako se sudi zapovjedniku pobjedničke vojske koja je branila, oslobađala zemlju onda se nesumnjivo sudi i toj zemlji, i tom narodu, itd. Ona ne zna kako će to objasnit svojoj djeci, djeca su sigurno narasla pa im je sada lakše objasniti da zapovjednu odgovornost je potrebno radi nas samih da imamo u vlastitom Kaznenom zakonu. Trgovina ljudima i ropstvo, ovo je dobro, dobro je što je to Vlada sankcionirala. Najprije ovako dobro inkriminirala, vrlo precizno, ali velika je šteta i još jednom apeliram, ovdje se ne radi o nikakvom sad tu nadmetanju nego ne može se ispustiti upravo kao posebno kvalifikatorna okolnost uništenje osobnih isprava, posebno domovnice, putovnice, jer se upravo takve osobe, takvim činom, a najčešće su to žene pa čak i djeca, ali poglavito žene drže u ropskom položaju. I onda su izvrgnute i seksualnom uznemiravanju, seksualnoj zlouporabi, itd. Prema tome ovo kao kvalifikatorna okolnost je potrebno uvrstiti u ovo kazneno djelo a nije dovoljno to regulirati sa stjecanjem jer onda nemate potrebnu težinu tog kaznenog djela, jer ovo tom djelu daje potrebnu težinu. Mislim da ovo kako vlada predlaže kod kaznenih djela uvrede i klevete, naročito javne klevete, nije dobro rješenje, zapravo nije ono sustavno rješenje koje je Hrvatskoj potrebno a to je da razlikuje onu običnu klevetu od one umišljaj, dakle one slučajne kada se ne zna pogotovo u javnosti da li je to istina ili ne što se iznosi a od one namjerne i zlonamjerne za koje svakako naročito ovi koji se bave javnim poslovima ovdje posebno ističem novinare treba dekriminalizirati i za to predvidjeti ono što na tom tragu ide i sama sudska praksa dakle predvidjeti isključivo novčano kažnjavanje jer za to nema nikakvih normativnih ni dogmatskih prepreka. Šteta je što Vlada ne ukida kazneno djelo predbacivanja drugom na iznošenje odnosno prebacivanje drugom da bi učinio kazneno djelo jer također ukoliko se želi voditi računa o slobodi medija najčešće su novinari isključivo oni na udaru na ovog kaznenog djela i čitav niz postupaka vodi se upravo zbog ovog kaznenog djela. Šteta je što nisu bolje zaštićena djeca, oduzimanje djeteta ili maloljetnika a jednako tako izvanbračni život sa djecom. Željela bih još istaknuti da je dobro da je Vlada posebno sankcionirala dječju pornografiju ali je sasvim nelogično izostalo da upoznavanje djece sa samim pornografskim sadržajem ostaje i dalje zanemareno gdje je podređena kazna zatvora samo do godine dana. Djeca su upravo, djecu treba zaštititi, djeca neće gledati taj pornografski materijal ali djeca su traumatizirana onim činom kada su slikana i kada su snimana a zato jest predviđenih sramnih godinu dana, to nije niti dakle sudovi se moraju .... nego daju jedne blage uvjetne novčane kazne, dakle mislim da je klub SDP-a u svakom slučaju ponašat će se odgovorno ovo su potrebite izmjene, on će glasovati za ovaj Konačni prijedlog zakona ali i dalje izražava veliko žaljenje zašto Vlada nije imala toliko hrabrosti i odlučnosti da ide u smjele promjene za koje je već krajnje bilo vrijeme odnosno vrijeme je već bilo i proteklo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče, evo netočan navod je taj da Vlada samo kada je pod pritiskom mijenja zakone. Vi vjerojatno kolegice niste bili pod pritiskom pa niste mijenjali zakone pa se događalo nakon spektakularnog uhićenja tzv. zločinačke organizacije slijedilo spektakularno oslobođenje. Da li zbog nedostatka zakona ili ste možda bili pod pritiskom ne znam.
U ime Kluba HNS-a PGS-a poštovani zastupnik Nikola Buljanić. Nema ga gubi Klub pravo na riječ. U ime Kluba HSS-a poštovani zastupnik Josip Vresk. U ime Kluba HNS-a PGS-a poštovani zastupnik Nikola Buljanić. Nema ga gubi Klub pravo na riječ. U ime Kluba HSS-a poštovani zastupnik Josip Vresk.
Gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, gospodine pomoćniće ministra, kolegice i kolege zastupnici. Doista jest malo neuobičajeno vrijeme da u ovo vrijeme raspravljamo tako važnoj materiji kao što je kazneni zakon on je u najmanju ruku zavrijedio da o njemu raspravljamo cijeli dan i kada sam govorio kada je bio zakon u prvom čitanju, kada nije bio Konačni prijedlog tada sam rekao da je ova materija zavrijedila da se donese novi Kazneni zakon obzirom na sve one novele koje postojeći Kazneni zakon doživio u zadnjih nekoliko godina. Rekao sam tada i to ću ponoviti i sada da su postojala tri načina da se sredi ova materija materijalnog kaznenog dakle zakonodavstva ili novog kaznenog zakona postojala je mogućnost da se tih 6 konvencija i jedan taj Rimski statut pretoči u naše zakonodavstvo postojala je druga varijanta da uz taj dio naprosto Vlada predloži Hrvatskom saboru i nova kaznena djela za koja je smatrala da su u ovom trenutku hitna propisati i postala ona treća možda najbolja varijanta da se donese novi Kazneni zakon mislim da bi to bilo puno bolje. Naravno Klub Hrvatske seljačke stranke pogotovo zbog međunarodnog konvencijskog prava i odredbi Rimskog statuta će podržati ovaj Zakon jer smatramo da naprosto treba glasati i za ovakav Zakon uz nekoliko zamjerki Vladi Republike Hrvatske. Postoji naravno promjena u odnosu na Prijedlog zakona koje su neznatne i u najvećem dijelu se odnose na nomotehničko uređenje teksta i doista moram reći da je ovaj tekst nomotehnički puno bolji nego što je bio tekst Zakona u prvom čitanju. Međutim, neke stvari su ostale i naprosto bole oči kada mene osobno kada vidimo da su i dalje ostale neke odredbe za koje smo sugerirali da ih Vlada ili predlagatelj pripremi za drugo čitanje u drugačijem obliku ili bar da neke odredbe stavi izvan teksta, prije svega mislim na onu famoznu protupravnu gradnju iz članka 252. a Zakona a ukratko neću predlagati niti klub niti ja amandmane jer smatramo ako će i ta prijetnja koja ostaje u zakonu postići mali efekt neka ostane ali smatramo da nije primjereno da se protupravna gradnja propisuje kao kazneno djelo a pogotovo ne da se sva protupravna gradnja propisuje kao kazneno djelo, naime, još bih ponovit ću mogao razumjeti stavak 2. članka 252.a pa da se to kazneno djelo odnosi na područje koje propisom ili odlukom nadležnog državnog tijela proglašeno kulturno povijesnom cjelinom ali doista se teško mogu pomiriti s činjenicom da se sva protupravna gradnja smatra kaznenim djelom, naime do čega će to dovesti? Dovesti će do toga da ćemo kao prvo opteretiti sudove jednim većim brojem predmeta, to je prvi problem. Drugi problem je taj da će znate se voditi zapravo dva paralelna postupka, vodit će se dalje postupak pred tijelima upravne vlasti bilo za uklanjanje tih objekata ili onaj prekršajni dio ukoliko naravno ne bude ili kasnije bude pokrenut kazneni postupak ali će u svakom slučaju uvjeravam vas gospođe i gospodo zastupnici, uvjeravam vas gospođo državna tajnice da će svaki imalo oprezni referent u onom upravnom postupku zastati s postupkom, da neće raditi ništa na spisu i da se nikome ništa neće dešavati dok traje kazneni progon. Međutim, ponovit ću ono što sam rekao malo prije ako se postigne efekt ovom prijetnjom onda ćemo i za to glasati. Druga stvar koju želim reći je ta da se tim propisivanjem bespravne gradnje kao kaznenim djelom baš ništa neće dogoditi onima koji su do sada gradili naime ovaj Zakon ne može povratno djelovati, to tada nije bilo propisano kao kazneno djelo i neće im se ništa desiti a na kraju krajeva svjedoci smo zadnjih dana da tijela upravne vlasti sasvim dobro mogu funkcionirati onda kada to hoće, i onda kada su spremni i bez toga da je to propisano kao kazneno djelo. Naravno složit ćemo se s amandmanima kluba SDP-a smatramo da je teže sankcioniranje kaznenih djela pogotovo s područja korupcije, primjerenije trenutku i da još uvijek trebamo puno veće kazne nego što je to predložila Vlada i mi ćemo te amandmane podržati. Ponovit ću nismo predlagali amandmane smatrajući da će se, ako se postigne i mali efekat time glasovati, zato nije dobro što je to propisalo kao kazneno dijelo. Klub HSS-a će glasati za ovaj prijedlog zakona, smatrajući da bi ipak bilo bolje da je Vlada pripremila cijeli novi Kazneni zakon. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime Kluba HDZ-a, poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković.
Gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Drago nam je da je iz Ministarstva pravosuđa iz Vlade vezano za pravosuđe dobijamo još jedan kvalitetan, dobar zakon, jer nam to daje nadu da bi se situacija u pravosuđu doista mogla bitno poboljšati, imali smo već i Zakon u redovnim sudovima, imali smo Zakon o zemljišnim knjigama, imali smo i Zakon o kamatama koji se isto reflektira na pravosuđe, danas imamo izmjene Kaznenog zakonodavstva i sve su to dobri zakoni i sve to daje jednu zaista nadu i ohrabrenje da će se situacija popraviti. Što se tiče ovog zakona, cilj je očito zakona usklađenje našeg Kaznenog zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije, i najveći dio promjena se odnosi na izvršavanje obveza koje su preuzete po raznim međunarodnim konvencijama, sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s Europskom unijom, preuzeli smo obvezu na suradnju suzbijanju i spriječavanju kaznenih i drugih aktivnosti posebno u odnosu na spriječavanje, kontrolu ilegalnih migracija, spriječavanje pranja novca i prihoda stečenih kaznenim dijelima, ilegalnu proizvodnju i trgovinu drogama, trgovinu ljudima, korupciju, krivotvorenje novca, krijumčarenje, nedopuštenu trgovinu oružjem i terorizam. Zato primjenjujući i usklađujući naš Zakon sa potpisom i međunarodnim konvencijama vidimo da se uvode i nova kaznena dijela u našem kaznenom zakonodavstvu. Vidimo da se pojedini opisi postojećeg dijela preciziraju i također usklađuju s međunarodnim konvencijama što je dobro i što pridonosi kvaliteti zakona. Imamo i konvenciju o hibernetičkom kriminalu gdje je uvedeno novo dijelo, računalno krivotvorenje i računalna prijevara. Također konvencija o korupciji, gdje imamo sada dva nova dijela, primanje mita u gospodarskom poslovanju i davanje mita u gospodarskom poslovanju. Uvedena su i dijela određena preciziranja zapravo u opisima postojećih kaznenih dijela, gdje također dolazimo do usklađenja sa aktima i međunarodnim konvencijama. Konvencija o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskog bića ima za posljedicu da uvodimo i kazneno dijelo kloniranja ljudskog bića. Kada sve to sagledamo, vidimo da razvoj tehnologije, da razvoj znanosti pored svega onoga dobroga što donosi, donosi i određene negativne pojave na koje evo mi kao država reagiramo ovim izmjenama Kaznenog zakonodavstva. Ovim se zakonom uvode i dva nova kaznena dijela, porotuzakonita gradnja i protupravna eksploatacija rudnog blaga. Sasvim sigurno da vezano još za Zakon o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu ova mjera bi trebala pridonjeti odlučnosti vladinih mjera vezano za protuzakonitu gradnju koja doista uzela velikog maha i sa kojom se očito ova Vlada želi do kraja obračunati i spriječiti da takvih pojava više nema. Također odredbe članka 48., članka 203. koji govori o medijskim slobodama u Vladinom prijedlogu zakona napravljene su određene promjene, brisana je odredba članka 48. znači odgovornost glavnog urednika, a članak 203. malo bolje formuliran i de facto sada dolazimo do toga da državni odvjetnik, odnosno tužitelj mora dokazati je li doista novinar počinio kazneno dijelo ili se zapravo ili tu krivnju ne mora dokazivati. Što se tiče ovih izmjena u odnosu na prvo čitanje, kao Klub pozdravljamo članak 26. i ono kazneno dijelo koje se uvodi diječija pornografija na računalnom sustavu ili mreži, jer to je zaista jedno vrlo osjetljivo područje i smatram da je ovo dobro da je uvedeno ovo kazneno dijelo. Ali ono što bih htio reći, mislim da nije stvar niti zakonodavstva, niti bilo čega, nego možda jedna malo oštrija kaznena politika ne bi loše došla, jer čini mi se da postojeći okviri u kojima se izriču kaznene sankcije nisu dovoljno iskorišteni i da za određena teška kaznena dijela se izriču zapravo blage presude, ja mogu reći da sam osobno prije nekoliko dana bio na objavi jedne kaznene presude, gdje je počinitelj počinio ubojstvo ubivši mladića starog 21 godinu, iz dokaznog postupka je proizašlo da je to doista bilo smišljeno davno ranije, ispalio je u njega prvi hitac, ranio ga i tako ranjenom prišao i slijepočnicu ga zapravo likvidirao, dokrajčio. Za takvo kazneno dijelo počinitelj je dobio 11 godina zatvora, to znači ako se bude dobro ponašao u zatvoru evo njega vani za 6 ili 7 godina i mislim da je to zaista jako malo, ali to nije problem zakonodavstva, to je zapravo problem više izricanja sankcija što nema veze s ovim. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovaj zakon. Smatramo ga stručnim, smatramo ga vrlo kompetentnim i zapravo ovaj zakon znači usklađenje sa aktima međunarodne zajednice, a to je ono što je sasvim sigurno potrebno u našem putu u Europsku uniju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivo Josipović.
Poštovani gospodine predsjedniče. Ne ulazeći u one rasprave što je trebalo, a nije, to smo obavili u prvom čitanju. Rekao bih da ovaj zakon jest jedan od onih koji su dobro i kvalitetno napravljeno, naravno bez obzira na to što bi možda neke odredbe ja rado vidio u nekom drugom obliku, neke bi dodao, neke oduzeo. Ali to nije sada za raspravljanje. U svakom slučaju podržavam jako da je Hrvatsko kazneno zakonodavstvo usklađeno s međunarodnim kaznenim pravom posebice u pogledu tzv. međunarodnih zločina. Isto tako mi se dopada zaštita djece u odnosu na pornografiju, a kao važna i velika novost i to čestitam Vladi da je prihvatila tu sugestiju, to je uvođenje pripreme, pripremanja i naknade pomoći počiniteljima kaznenih dijela protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom. Ono što bih, evo još imam možda do glasanja jedne od dva dana, da ako Vlada ima volje razmislit malo o tome, jest prvo profilacija ovog kaznenog dijela kako se zove neovlaštenog građenja. Naime, dijeluje vrlo široko koncipirano i kad pogledamo što se sve smatra građevinom mogli bismo doći u poziciju da se za svaki zidić kazneno odgovara. A upozoravam na to da će tu biti suuočesnika u kaznenom dijelu kao u priči svaki majstor koji se pojavi na takvom gradilištu ulazi temeljem općih instituta kaznenog prava u kaznenu zonu. i mislim da bi tu trebalo razmisliti o jednom užem fokusiranijem pristupu kod tog kaznenog dijela. Dao sam i dva kratka amandmana, jedno se odnosi na zastaru u članku 24. kaznenog zakona. Naime, uvedena je, odnosno definirana je bolje kako to Vlada predlaže ne zastarivost ovih ratnih zločina kako ih kolokvijalno zovemo, ali je ispuštena tzv. zapovjedna odgovornost. Naime, teza po kojoj je zapovjedna odgovornost obuhvaćena samim nezastarijevanjem tih osnovnih dijela stoji, kada bi Hrvatsko zakonodavstvo zapovjednu odgovornost imalo predviđeno kao oblik krivnje uglavnom ili oblik odgovornosti kako je to u Rimskom statutu. Međutim, mi to nismo tako napravili, nego smo prilagodili tradicijama kontinentalnog europskog kaznenog prava,pa zato ispuštanje te zapovjedne odgovornosti iz liste onih djela koja ne zastarijevaju dovodi hrvatsko zakonodavstvo u izvjesnu koliziju s međunarodnim kaznenim pravom. Moj je prijedlog u amandmanu da se i zapovjedna odgovornost uvrsti u taj članak 24. Moj drugi prijedlog odnosi se na definiciju zločinačke organizacije članka 89. stavak 23. Točno je ovo što Vlada u obrazloženju navodi da se ovakvom formulacijom koja se predlaže hrvatsko zakonodavstvo usklađuje sa Konvencijom UN-a koja se odnosi na organizirani kriminalitet. Međutim, postoje i druga kaznena djela, dakle nije samo cilj da se uskladimo s jednom konvencijom. Postoje i druge vrijednosti i druga kaznena djela koja bi valjalo obuhvatiti pojmom zločinačke organizacije. Pri tome mislim na različite oblike eventualno terorizma, na različite oblike recimo Arkan i njegova družina zar nisu zločinačka organizacija. Objašnjenje po kojemu je ta situacija pokrivena kaznenim djelom udruživanja radi činjenja kaznenih djela protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom ili protiv Republike Hrvatske samo djelom stoji. Zašto? Zato jer su implikacije zločinačke organizacije i na krivnju počinitelja implikacije su na određene procesne mjere a moram reći da nose i određenu moralnu dimenziju koju ja mislim da kazneno zakonodavstvo ne treba zapustiti. Upravo zato sam predložio i tu jednu izmjenu od koje mislim da ne može biti štete a da može biti samo koristi. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Rade Ivas.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici! Reforma pravosuđa jedna je od glavnih zadaća naše Vlade, stvaranja zakonodavnog okvira i jačanja institucije za borbu protiv organiziranog kriminala, korupcije, ratnog zločina, kibernetičkog kriminala, terorizma prioritet su ove Vlade. Ohrabruje da smo od Vlade dobili jedan kvalitetan materijal i to daje nadu da će situacija u pravosuđu u dogledno vrijeme se promijeniti na bolje a što je zasigurno nužno s obzirom na naše želje i ambicije vezane za pristup Europskoj uniji. Predlažući izmjene i dopune Kaznenog zakona Vlada smatra da je razvojno i opravdano promjenama hrvatskog Kaznenog zakona pristupiti u dvije faze. U prvoj fazi a što je ustvari i sadržano u ovom konačnom prijedlogu zakona Vlada je izvršila tzv. mini kaznenu reformu, ograničila se samo na one promjene hrvatskog Kaznenog zakona koje su neophodne i hitne, ponajprije radi usklađivanja sa međunarodnim obvezama a za koje nisu potrebna temeljita znanstvena, stručna, praktična i kriminalno političke analize o prosudbi njihove opravdanosti. I ovaj dio reforme smatra se hitnim. Promjene koje se predlažu temelje se i na sljedećim pravnim izvorima, rimskim statutom Međunarodnog kaznenog suda, Konvencije Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminala, kazneno-pravnih konvencija o korupciji, Međunarodne konvencije protiv novačenja, korištenja, plaćanja i osposobljavanja plaćenika, međunarodnih konvencija o spriječavanju financiranja terorizma, konvencijama o kibernetičkom kriminalu. U drugoj fazi koja će uslijediti odmah iza ove prve sukladno programu Vlade koja je istakla odlučnost u osiguranju potrebnih pravnih uvjeta za sankcioniranje kriminalnih radnji, definiranje gospodarski organiziranog kriminala, utvrđivanje odgovornosti na svim razinama moći će se analizirati svi raniji i noviji teoretski, praktični i politički prijedlozi i razlozi za promjene kaznenog prava te će se odlučiti koje je od njih i zašto potrebno predložiti. To se primjerice odnosi na normativnu strukturu gospodarskog kriminala, kompleksno pitanje općeg linearnog poštovanja represije pa i uvođenja kazne doživotnog zatvora itd. Usaglašavajući Kazneni zakon sa Rimskim statutom predlagač je dopunio odredbu člana 158. stava 1. Kaznenog zakona i u članku 157a. propisao novo inkriminirano djelo zločin protiv čovječnosti a u članku 167a. zapovjedna odgovornost. Zbog važnosti kaznenog djela zločina protiv čovječnosti predlagač je prihvatio primjedbe iz rasprave te je izričito propisao nezastarjelost ovih kaznenih djela. Predlagač je izmijenio i definiciju zločinačke organizacije u članku 89. stav 23. Kaznenog zakona usaglašavajući se sa Konvencijom Ujedinjenih naroda protiv transnacionalno organiziranog kriminala, zatim dopunio odredbu o oduzimanju imovinske koristi u članku 82., promijenio naziv, bitna obilježja kaznenog djela iz članka 175. tako da se radi o kaznenom djelu trgovine ljudima i uspostavi ropstva. U odnosu na kompjuterska kaznena djela predlagač je preuredio i naziv i bitna obilježja kaznenog djela iz članka 223. te je propisao nova kaznena djela računalno krivotvoreno članak 223a. i računalna prijevara članak 224a. Vrlo je bitno što je a zbog posebne opasnosti raspačavanja pornografije putem računalne mreže a posebno raspačavanja dječje pornografije a na to smo i ukazivali prilikom rasprave u prvom čitanju predlagač u članku 197a. konačnog zakona propisao je i novo kazneno djelo dječja pornografija na računalnom sustavu i mrežu i mislim da je to jako dobro i pohvalno. Sukladno preuzetim obvezama i kazneno-pravnim konvencijama o korupciji predlagač je propisao i novo kazneno djelo primanja mita u gospodarskom poslovanju te davanja mita u gospodarskom poslovanju. U članku 97a. propisao je novo kazneno djelo zabrane kloniranja ljudskih bića a sve radi usaglašavanja sa dodatnim protokolom iz Konvencije o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskih bića. Isto tako, Vlada nije prihvatila prijedlog SDP-a da se ukine kazna zatvora za sva djela protiv ugleda i časti bez obzira jesu li počinjenja putem medija ili ne ako nije bila namjera klevetanja. Ukidanje kazne za novinarsku klevetu Vlada nije prihvatila iz čistog razloga što nije to učinila nijedna europska zemlja jer je riječ o zaštiti i ugledu i časti kao temelju ljudskih prava i sloboda. Vlada smatra da se predloženim izmjenama i bez ukidanja kazne zatvora hrvatsko kazneno pravo približilo međunarodnim preporukama koje za kazneno djelo klevete, uvrede putem medija smatraju da je dovoljno građansko-pravna odgovornost za naknadu štete. Uvedeno je novo kazneno djelo na prijedlog Hrvatske udruge banaka tako da je kod kaznenog djela krivotvorenih isprava u članu 313. u stavci 2. uz već postojeće isprave dodao platne kartice i druge isprave kojim se obavlja bezgotovinsko plaćanje. Činjenica je da se bezgotovinsko plaćanje sve više koriste te su sve učestalija njihova krivotvorenja pa se ovaj prijedlog smatra opravdanim. Predlagač također nije prihvatio prijedlog da se inkriminira veličanje fašističkih i drugih totalitarnih država i organizacija jer smatra da je to dovoljno regulirano u članku ... [[govornik se ne razumije.]] inkriminacije u odnosu na govor mržnje proširena je u članku 174. stavka 3. kaznenog djela rasne i druge diskriminacije na način da sada ova inkriminacija sadrži zabranu svakog oblika inkriminacije. I na kraju, možda jedna primjedba da je ovaj "vacatio legis" stvarno prekratak s obzirom da se radi o znatnim izmjenama zakona i vrlo ozbiljnom zakonu možda bi trebalo ovaj rok primjene produžiti recimo do 1. siječnja 2005. godine kao što smo i u Odboru za pravosuđe i raspravljali. I na kraju ovog izlaganja, kolegice i kolege, smatram da je predlagač oblikujući ovaj konačni tekst zakona uzeo u obzir sve opravdane prijedloge koji su bili izneseni prilikom prvog čitanja kao i zaključke pojedinih saborskih odbora te da je preinačeni konačni tekst dobar i da će vjerujem dobiti podršku većine saborskih zastupnika. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Dopustite mi da u kratkim crtama se osvrnem na Konačni prijedlog Kaznenog zakona. S obzirom da smo stvarno imali iscrpnu raspravu u okviru prvog čitanja i što je Vlada ovaj Konačni prijedlog, zapravo ovim izmjenama koje imamo u konačnom prijedlogu još više poboljšala u odnosu naravno na prvo čitanje. Što bih htio naglasiti, htio bih se zapravo samo osvrnuti na one kritike koje smo čuli i u prvom čitanju a i u večerašnjoj raspravi. Prva od njih je bila da je Vlada zapravo na jedan nesveobuhvatan način riješila problematiku kaznenog zakonodavstva što samo po sebi i iz prirode prijedloga, Konačnog prijedloga zapravo se ne može prihvatiti. Jer ne samo Vlada nego i radna skupina tvrde i obrazlažu zbog čega se pristupilo izradi u dvije faze. Dakle, u ovoj prvoj fazi su učinjenene samo one hitne izmjene, usklađivanje sa konvencijskim pravom, pa samo po sebi ovakav prijedlog ne može biti sveobuhvatan, međutim, najavljena je ona druga faza u smislu konačnog definiranja ove ovlasti prava, dakle kazenog prava koji bi nastojao i ja se ne samo nadam nego sam uvjeren u to da će Vlada i ova radna skupina na čelu sa stručnjacima kaznenog prava i taj prijedlog, odnosno taj budući propis isto tako predložiti Hrvatskom saboru na ovakav kvalitetan način kao što smo imali prilike to vidjeti za ovaj Zakon, dakle, u prvom čitanju i sada u Konačni prijedlog zakona. Drugu stvar koju bi htio naglasiti u odnosu na one kritike koje smo imali prilike čuti u odnosu na gospodarski kriminalitet, privatizaciju i sve ono dakle negativno, ili negativne konotacije vezano za gospodarski kriminalitet, privatizaciju u odnosu na rješidbe iz ovog Zakona. Ponavljam da kazneno pravna represija i na ovom području je u prvom redu pitanje otkrivanja, procesuiranja i sankcioniranja gospodarskog kriminaliteta a postojeći Kazneni zakon ima dovoljan, dostatan okvir da bi se ali upravo na ovakav način moglo razračunati sa ovim oblikom kriminala i da eventualno produljenje zastarnih rokova ili možda neka nova ili specifična kaznena djela ako bi se i uvrstile u kazneno, naše kazneno zakonodavstvo, nisam siguran i vrlo teško bi me bilo razuvjeriti da bi ona sama po sebi rezultirala nekakvom velikom učinkovitosti u smislu, u prvom redu otkrivanja počinjenja ili počinitelja ovih kaznenih djela. Ono što smo imali i večeras prilike čuti u smislu kaznenih dijela pod zajedničkim nazovom "zlouporaba opojnih droga", prvenstveno mislim na članak 183. apsolutno odbacujem. To je ocjenjeno kao najveći manjak, ja ga osobno procjenjujem kao najveći gubitak u rješidbi ili rješenjima ovog Zakona. Jer nema apsolutno nikakve kriminalno političke opravdanosti mijenjati postojeće inkriminacije posebno u odnosu na posjedovanje droge, proizvodnju i prodaju, te druge načine neovlaštene trgovine drogom. Neprihvatljive su bilo koje formulacije koje bi ograničile inkriminaciju izrazima posjedovanja, proizvodnje malih količina samo za osobnu uporabu i tome slično. Tim više što se bilo kakav zahvat u dekriminalizaciju makar i dijela predmeta kazenog dijela ne može opravdati preopterečenošću tijela kaznenog pravosuđa i mislim da tu više ne treba apsolutno ništa nadodati. Pa čak ni mogućnost primjene članka 28. Kaznenog zakona. Kolege znaju o ćemu govorim, dakle, to je ona prosudba suca ili suda kada se radi o konkretnoj situaciji o počinjenju kaznenog dijela i ove vrste kaznenih djela. Ono što smo večeras imali prilike čuti i također u smislu kritike rješenja ovoga Zakona a vezano za dijelo javne klevete, mislim da treba kazati, treba ponoviti, jer to zapravo je suština prijedloga i Vlade i radne grupe u ovom segmentu kaznenih djela. Dakle predlagatelj nastoji da se dosadašnji tekst članka 203. promijeni u u korist obavljanja novinarskog posla. Dakle, obavljanja novinarskog posla dok se istinitost ili neistinitost sadržaja koji se objavljuje postaje prvenstveno predmet novinarske odgovornosti i u obavljanju posla sa etičkog i profesionalnog stajališta. Dakle, ne sumnjivo jedne vrijednosti koje su u smislu inkriminacije ovog dijela razrađene, predstavljaju novinu i mislim da apsolutno predstavljaju jednu dodatnu kvalitetu i u inkriminiranju ovog segmenta kaznenih dijela. Imali smo čak prilike čuti večeras i to da je nužno bilo potrebno iz ne znam kojih razloga, isto tako uvrstiti inkriminaciju krivičnog dijela neisplate plaća. Ja ću s tim i završiti. Činjenica je da radni odnos više nije statusni odnos. Činjenica je da smo mi promijenili i radno zakonodavstvo, radni odnos u Republici Hrvatskoj u tom smislu postao jedan specifični, dopustite mi kazati ugovorni odnos. Ne vidim osim ako u konkretnim situacijama ne bi dolazilo isključivo opet do kaznenog dijela prevare ili nekog drugog kazenog dijela ali ono je opet inkriminirano. Dakle, postoji u našem kaznenom zakonodastvu zbog čega bi ovaj prijedlog ili Konačni prijedlog Kaznenog zakona i u tom smislu trebao doživljavati u ovom smislu kazane kritike. I zaključujem s tim da je kod prvog čitanja predlagatelj uvrstio naravno i novine u ovaj tekst. Osvrnuti ću se samo na tri, po mom mišljenju kvalitetne i dobro je da su one uvrštene u konačni prijedlog naročito što se tiče inkriminiranja dječje pornografije na računalnom sustavu i mreži, zatim odredbe koje se tiču ... [[Govornik se ne razumije.]] koje su u potpunosti usklađene sa Konvencijom o ... [[Govornik se ne razumije.]] dakle također jedna dodatna kvaliteta, a bitna novina je kazneno dijelo krivotvorenja isprava da kartice bezgotovinskog plaćanja koje isto tako mislim da su trebale, odnosno da su opravdano uvrštene u ovaj Konačni prijedlog zakona. A evo kako to i ide slijedom ili logičnim slijedom. Što se tiče vakacije ili vakacije legis mislim da je 1. listopad datum do kojeg se može i hrvatska stručna i druga javnost upoznati sa odredbama ovog Zakona. Mislim da bi produljenje same voakacije bilo nepotrebno. Dosta se i piše u novinama i u drugim sredstvima javnog priopćavanja, odredbama upravo ovog Zakona tako da je lokacijski rok sasvim primjeren. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Netočno je što je rekao kolega da nema, odnosno nema potreba za ovom inkriminacijom neisplate plaća radnicima jer da više nema radnog odnosa, nema stalnog radnog odnosa i da je to ... [[Govornik se ne razumije.]] Nije važno je li to odnos na određeno vrijeme ili neodređeno vrijeme pa na kraju krajeva bitno je da se isplaćuje odnosno ne isplaćuje plaća radniku, plaća radniku. Pa na kraju krajeva i sama Vlada ne govori o tome što vi objašnjavate jer to nema veze sa prihvaćamo ili ne prihvačamo ove inkriminacije. Već Vlada samo želi reći, smatram posebno također posebni da se to može zaštiti i u građansko pravnom odnosu i da je dovoljno takva zaštita da nije potrebna kazneno pravna zaštita ali posve ne iz ovih razloga o kojima vi govorite. Jer to nema kažem veze jedno s drugim.
Kolegice Ingrid Antičević-Marinović, vi ste izrazili neslaganje sa pravnim stajalištem zastupnika, ali izrazili ste neslaganje i replika poštovani, pustimo više. Replika, poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani kolega! Ja bih samo htjela istaknuti ovdje nekoliko stvari koje se tiču kaznenog djela oko posjedovanja droga odnosno ovaj članak 173., stavak 1. Prvo i vrlo važno nitko se nikada u ovom Hrvatskom saboru nije zalagao za legalizaciju droga. Drugo. Zakon ni na koji način ne poznaje djelo i ne poznaje uopće kvalifikacije lake, teške droge, male i velike količine. Zakon razlikuje dva kaznena djela; posjedovanje droga i posjedovanje radi preprodaje. I nitko nikada nije govorio ni o kakvim količinama i o ne znam čemu. Treće. Prijedlog da se posjedovanje droga dekriminalizira nije došao od strane politike nego od strane struke. Mi smo ovdje u Hrvatskom saboru raspravljali prijedlog Državnog odvjetništva koji je potaknuo tu raspravu da se upravo to učini iz nekoliko razloga. Prvo je priča rasterećenje sudova. Drugo je ako se pogledaju statistike Državnog zavoda za statistiku o, kako su ti predmeti išli, vidjelo se da je većina kazni za tu djecu bila ili uvjetna odnosno da se prema načelu oportuniteta uglavnom to više manje nije niti procesuiralo. Četvrti argument koji kaže da se izmjeni Zakon o suzbijanju zlouporaba opojnih droga i Zakon o prekršajima u tom smislu da su kazne za posjedovanje droga znatno povećane nego što su čak ovdje u KZ predviđene i obaveza je izricanja zaštitne mjere liječenja. Prema tome ja se s vama mislim slažem, samo korektnosti radi ovdje raspravi mislim da trebamo razgovarati o svim činjenicama a ne ipak neke stvari paušalno ocjenjivati. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Evo nastojat ću stvarno biti jako kratak. Mislim nije ispravak netočnog navoda ali ću u replici kazati da su postojale određene političke grupe, skupine, političke stranke koje su se zalagale za dekriminalizaciju droga između ostalih i neki članovi Socijaldemokratske partije isto tako, ako mene pamćenje dobro služi a mislim da me u ovom smislu jako dobro služi i što se tiče zlouporabe opojnih droga jedna je razina političke priče i u političkom smislu i u smislu onih poruka i rasprava što smo vodili na prvim onim raspravama, može biti ovakva ili onakva. Ali kada dolazimo u sferu pravnog reguliranja i poruke koju šalje kazneno zakonodavstvo ili prekršajno zakonodavstvo javnosti vi možete imati svoj stav. Ja ga mogu poštivati ili ga ne moram poštivati ali mislim da u tom smislu zlouporaba opojnih droga ili ono inkriminacija ili brisanje tog članka odnosno postojeću inkriminaciju ... [[Govornik se ne razumije]] članka 173. stavak 1. Kaznenog zakona da bi u tom smislu bilo, bilo pogrešno, bilo pogrešno i neprihvačan u smislu kazneno-pravne regulative nikakve, i u tom smislu vam repliciram nekakva promišljanja pogotovo u, u smislu odnosa u društvu kakvih imamo i kakva je problematika droge sada među našim mladim ljudima i u našem društvu da šaljemo između ostalog pišući kazneno zakonodavstvo poruke o tome da se to treba dekriminalizirati odnosno da se takva vrsta kaznenih djela u bilo kom smislu ili, bilo kom smislu treba dekriminalizirati. Evo ne bih više zbog toga što je prilično kasno. Hvala.
Hvala. Državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa Snježana Bagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane dame i gospodo zastupnici. Na kraju rasprave o ovom Konačnom prijedlogu zakona usprkos ovome kasnome satu mislim da i u ime Vlade Republike Hrvatske kao predlagatelj red zahvaliti kako onima koji su u ovoj raspravi hvalili Prijedlog zakona i podržali, podržali ga tako i oni koji su istaknuli određene primjedbe, sugestije ili kritike jer i one su dakako korisne i doprinose tome da ovaj tekst zakona bude što bolji i da bude, da njegova primjena u praksi bude što učinkovitija jer to je konačni cilj i svrha. U odnosu na one primjedbe i prijedloge koji su se više puta ponavljali pa i uz opasnost da ja ponovno ponavljam čini mi se da je najviše primjedbi bilo je li Vlada u ovom Prijedlogu zakona bila dovoljno radikalna i je li išla dovoljno široko odnosno govorimo o sveobuhvatnosti toga zakona. Vlada je i u samom obrazloženju rekla i više puta smo istaknuli da se u pristupu promjenama kaznenoga zakonodavstva opredjelila za stupnjevit pristup tj. za pristup da se ide u izmjene i dopune koje su usklađene, usaglašene, koje su do kraja osmišljene i dorađene a u drugoj fazi najesen će se ići sa još drugim, jačim, radikalnijim promjenama kaznenoga zakonodavstva u pogledu novih kaznenih djela, u pogledu eventualno jače kazneno-pravne represije. Pitanje je dakako je li treba analiza stanja ili ne treba? Vlada smatra da treba. Zašto? Čini nam se da nas to uči naša praksa i naše iskustvo zato što katkada put popločen dobrim namjerama loše završi ako nije do kraja osmišljen. I onda dođem u situaciju da se dođe do optuženja za određeno kazneno djelo, da se provede postupak i velika očekivanja javnosti su iznevjerena, zašto? Zato što nije bilo dobro opisano kazneno djelo, nisu se mogli provesti dokazi i tako dalje. To se osobito pokazuje upravo kod kaznenih djela koja u ovom trenutku pobuđuju najviši interes javnosti pa se o njima najviše govorilo u ovoj saborskoj dvorani, a to su kaznena djela gospodarskog kriminala. U sklopu kaznenih djela ona čini mi se zaslužuju posebno mjesto s obzirom s jedne strane na složenost područja koje pokrivaju, na znanja specifična koja su potrebna i koja čini mi se treba javno reći ne mogu svi oni koji gone ili koji sude imati, dakle potrebna su im stručna, specifičnija znanja pa su i teže dokaziva. Ti postupci duže traju, teže je dakle to djelo i opisati, kako bi se moglo u praksi primjeniti, kako optužiti tako i kazniti i Vlada smatra da doista treba onda ta kaznena djela temeljito analizirati i konačno propisati na način koji će omogućiti da se ona uspješno i u praksi primjenjuju. I zato Vlada se opredjelila za ovaj pristup da ta i neka druga kaznena djela budu obuhvaćena drugim, sljedećim izmjenama i dopunama Kaznenoga zakona najesen. Svima onima koji smatraju da je to možda pogrešno i da Vlada je bila oprezna i da neće biti vjerodostojna ili da nije dovoljno uvjerljiva i hrabra u tome mislim da ćemo najbolje dokazati protivno djelima, a to je kad uputimo u Sabor zapravo novi tekst izmjena i dopuna Kaznenoga zakona. U odnosu na neka druga kaznena djela koja su pobuđivala veliki interes u ovoj dvorani, a dakako i zbog njihove društvene opasnosti i pogibeljnosti to su kaznena djela zlouporabe opojnih droga i ovo novo kazneno djelo koje predlažemo protupravne gradnje. Niti Vlada Republike Hrvatske a niti mislim da itko u ovoj dvorani niti u javnosti može smatrati i smatra da samo njihovo propisivanje i kažnjavanje je jedini put na koji možemo reagirati i treba reagirati na ova doista društveno opasna i pogibeljna djela. Jedno je njihovo propisivanje i kažnjavanje. Ono dolazi posredstvom, ona je reakcija društva na takva neprihvatljiva ponašanja i to je pitanje s jedne strane jačine društvene reakcije s obzirom na složenost i težinu i društvenu opasnost takvih djela. Ona mogu biti teža pa su kaznena djela ili lakša pa su prekršajna kaznena djela. Vlada Republike Hrvatske i ovdje smatra kako su neki tijekom rasprave rekli da je bitna i poruka koja se šalje i smatra da ovakva kaznena djela kao što su zlouporaba ... [[Govornica se ne razumije]] droga koja uključuje i posjedovanje su tako društveno opasna da trebaju biti propisana kao kaznena djela. Dakako ovisno o okolnostima konkretnog slučaja ovisit će o tome kako će biti kažnjena u rasponu kazni koje su propisane. Isto tako protupravna gradnja, mislim da treba biti kažnjena jer je to jedan udar na društvene vrijednosti. To je apsolutno neprihvatljivo ponašanje koje u konačnici nanosi štetu svekolikom ne samo gospodarskom razvoju Hrvatske nego i našem prostoru i zaštiti okoliša kao jednoj od u krajnjoj liniji zaštićenih ustavnih vrednota. Ali samo njihovo propisivanje ponovljam pa i jačuna kazne koji ćemo propisati neče biti dovoljna ako se ona i preveniraju. I ako druge služe unutar sustava pravodobno ne reagiraju i i spriječe tako nešto a kazneni su stav će onda u okviru propisanih kazni reagirati ako ipak usprkos tome i usprkos tom preventivi jer ni ona ne može biti apslutna ne dođe do pravodobnog reagiranja. I što se tiče dječje pornografije uz pohvale da je to djelo propisano smatram samo napomenuti da je već njegovim propisivanjem obuhvaćeno i upoznavanj edjece pod stavkokm dva. Dakle kažnajva se i ako se djete poznato učinila pristupačnim slike vezano za ovo kazneno djelo. Što se tiče vakacije Vlada je razmortrila zapravo već primjereno vriojeme optimalno vrijeme kada bi trebalo da taj zakon stupi na snagu i čini mi se da rok od 1. listopada 2004. je dovoljna rok primjeren rok to je nekoliko mjeseci da se sudovi i državna odvjetništva pripreme za primjenu ovoga zakona. Zahvaljujem još jedanputa svima koji su sudjelovali u raspravi i na podršci ovom Zakonu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem eraspravu. KOnačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama kazennog zakona drugo čitannje, P.Z.E. br. 88. Rasprava o tekstu zakona je završena. Imamo tablicu sa amandmanima. Gospođo ministrice. Molim idemo po redu. Amandman 1 poštovanog zastupnika Ive Josipovića.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandman 2 kluba zastupnika SDPa.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer namjeru da se promjeni formalni sadržaj norme iz članka 82. KZa ni u kom slučaju ne pridnosi terijskog i praktičnoj jasnoći. Odredbe o oduzimanju imovinske koristi. Tu se ne radi o neodređenoj formulaciji, a ovakav izričaj u hravtskom kaznenom zakonodavstavu postoji već dugi niz godina.
To stavite sebi negdje.
I ne predstavlja.
Gospodine Kramarić, izgleda da ste već previše potegli pa vam onda i dalje nastavljate u SAbornici, krasan zastupnik. Samo malo. Ovaj gospodin s kojim je bio u kompaniji molim da se udalji iz sabornice. Njegov pomagač ili jatak. KOlegice ministrice izvolite nastavite ovaj amadman dva.
Dakle kao što sam rekla ne radi se o nedoređenoj formulaciji ovakav izričaj u hrvatskom kaznenom zakonodavstvu postoji već dugi niz godina i ne predstavlja nikakvu nejasnoću ili nedoređenost. Niti u kaznenoj pravnoj teriji niti u praksi sudova. I Zakon o kaznenmom postupku sadrži jasne postupovne odredbe o oduzimanju imovinske koristi p oslužbenoj dužnosti.A odredba članka 465. ZKPa govori samo ot ome u kojem će se slučaju sud samom visinom imovinske koristi odmjeriti po slobodnoj ocjeni.
Poštovana zastupnica MIlanka Opačić izvolite. Amandman povučen. Hvala lijepa. Treći kluba zastupnika SDPa.
Ovaj amadman se djelomično prihvaća, predloženi izričaj iz amadmana sadržaj je i u praktički i u dijelu definicije iz važećeg članka 89. stasvka 3. KZa. Pa predlagatelj drži daje opravdano propisti širu definiciju, nego što je sadržano u konvenciji UNa tako da kombiniranjem teksta iz amandmana se definicijom iz UNa konvencije i važećeg Kaznenog zakona. Definicija zločinačke organizacije iz članka 89. stavka 23. prihvaća se s time da predlagatelj predlaže sljedeći tekst. Pa molim da ga poslušate. Zločinačka organizacija je strukturirano udruženje od najmanje tri osobe koje postoji tijekom određenog razdoblja i djeluju sa zajedničkim ciljem počinjenja jednog ili više kaznenih djela radi izravnog ili neizravnog stjecanja financijske ili druge materijalne koristi ili s ciljem ostvarivanja i zadržavanja nadzora nad pojedinim gospodarskim ili drugim djelatnostima, a radi se o kaznenim djelima za koje se može izreći kazna zatvora u trajanju od najmanje četiri godine ili teža kazna. Dakle to je umetak. I dalje, zločinačka organizacija je temelj pojma organiziranog kriminala.
Zastupnica Milanka Opačić je suglasna u tome izmijenjenom tekstu. Postaje sastavni dio zakona. 4 amandman zastupnika Ive Josipovića.
Ovaj amandman se ne prihvaća s obzirom na to da je djelomično prihvaćen na članak 10. a predloženo rješenje je praktički u suprotnosti s definicijom zločinačke organizacije. … [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala lijepa. Amandman broj 4 je povučen. Amandman broj 5 zastupnice i potpredsjednice Đurđe Adlešić.
U odnosu na amandmane uvažene zastupnice i potpredsjednice Sabora navedene u pregledu amandmana i pod broje 5 i pod brojem 8 dajemo zajedničko stajalište u odnosu na oba amandmana, s obzirom da su sadržajno povezani pa ako se slažete s tim. Dakle oni se ne mogu prihvatiti iako je namjera amandmana sadržajno prihvatljiva, međutim u članku 89. date su definicije pojmova prema Konvenciji o kibernetičkom kriminalu i nije potrebno definirati sam pojam virusa i sve druge vrste malicioznih računalnih podataka ili programa, s tim da je predlagatelj provjerio predložena rješenja u vezi osnovnog kaznenog djela kibernetičkog kriminala iz članka 223. KZ-a tako da su rješenja predložena i u amandmanu 1 i 2 konzumirane inkriminacije propisanim u stavcima 2., 3. i 6. a kvalificirani oblici počinjenja djela u stavku 6. pa mislim da možete prihvatiti to. Hvala.
Poštovana zastupnica potpredsjednica Đurđa Adlešić prihvaća ove izmijenjene u ovom tekstu izmjene amandmana i petoga i povezano s time i amandmana broj 8. 6 amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Ovaj amandman se ne može prihvatiti iz razloga da se propisuje isti, nije prihvatljivo ustvari da se propisuje isti kazneni okvir jer se ne radi o identičnoj kriminalnoj količini kao da se radi o kaznenom djelu ubojstva s obzirom da u članku 125. stavak 3. smrt žrtve otmice ne pripisuju nehaju počinitelja, a ako bi prilikom počinjenja djela otmice do namjernog usmrćenja žrtve tada bi se radilo o ubojstvu i primjenjuju se odredbe o stjecaju. Identična rješenja propisana su i kod nekih drugih kaznenih djela u Kaznenom zakonu primjerice u članku 271. stavak 2. i 4. i 272. stavak 3. i 4. i drugi. Hvala.
Hvala lijepa. Amandman povučen. Broj 7 amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Ovaj amandman se isto tako ne može prihvatiti jer nije točno da bi se radilo o konvencijskoj obavezi inkriminiranja ovakvog ponašanja prema dodatnom protokolu, a inkriminiranje navedenog ponašanja kako se predlaže u stavku 4. predstavljalo bi unošenje kauzuistike u Kazneni zakon i navedene okolnosti nisu same po sebi inkriminirane već ih kod počinjenja kaznenog djela treba uzeti kao otegotne okolnosti prilikom odmjeravanja vrste i visine kazne. I isto tako nije potrebno posebno inkriminirati osobu koja se služi seksualnim uslugama, jer će se u tom slučaju raditi o stjecanju sa odgovarajućim kaznenim djelima iz glave kaznenih djela protiv spolne slobode i spolnog čudoređa tako da prilikom izricanja kazne jedinstvena kazna može biti i viša nego što bi bila kada bi se usvojila rješenja iz predloženog amandmana.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Gospođo ministrice s obzirom da je trafficing ili ovo trgovanje ženama nešto što je u svijetu postalo jedan od najvećih i najprofitabilnijih poslova Hrvatska se u zadnjih nekoliko godina našla na samom udaru i kao zemlja koja je odredište i kao zemlja kroz koju se transferiraju takve žrtve. Mislim da bismo trebali se poslužiti nekim rješenjima koja imaju ostale zemlje koje su se s takvim problemom suočile. Naime, takve osobe ostaju zarobljenici i postaju žrtve isključivo zbog toga što im uzimaju osobne isprave, dakle uzimaju putovnice i tako postaju robovi. Mislim da bi takvo jedno djelo trebalo biti kažnjeno i propisano dakle Kaznenim zakonom, a isto tako u tim zemljama koje su daleko otišle naprijed u odnosu na nas kada je u pitanju trafficing pokazalo se potrebitim da se kažnjava korisnike seksualnih usluga žena koje su se našle dakle u takvoj jednoj poziciji protivno svojoj volji. Prema tome ja ostajem kod ovog amandmana i tražim glasovanje, jer mislim da vas to ništa nije koštalo, a da bi nam doprinijelo u borbi protiv trafficinga i prvenstveno zaštiti ovih žena i često puta djece koji su isključivo žrtve.
Molim glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 9 amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Naime propisivanje većih kaznenih okvira kako je već istaknuo predlagatelj je predmet kompleksne prosudbe koja je najavljena za drugu fazu, izmjena Kaznenog zakona pa se djelomičnim i parcijalnim zahvatima u kaznene okvire narušava koherentnost postojećih odnosa propisanih kaznenih okvira za pojedina kaznena djela s obzirom na zaštićenu vrijednost, a nema niti kriminalno političkih razloga da se korupcija u privatnom sektoru strože kažnjava od drugih oblika korupcije budući da nakon izmjene, odnosno prihvaćanja i izglasavanja ovih prvih izmjena Kaznenog zakona odmah ide druga faza, bit će promjena i u tom dijelu u drugoj fazi.
Molim izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, to smo prošli. Ovo je 9.
Ovako gospođo ministrice. Zapriječene kazne od šest mjeseci do pet godina kao i u ovom stavku 2. besmisleno su male. Ako se želimo ozbiljno pozabaviti ovom vrstom kriminaliteta onda moramo i adekvatno reagirati. Na kraju krajeva i sudska praksa samih, sudovi upozoravaju kad padne na njih kritika da je tu kaznena politika preblaga onda nam poručuju upravo zakonodavnom tijelu, izvolite gospodo povisiti posebni minimum ovih vrsta kaznenih djela napose se to odnosi za ovu vrstu kaznenih djela.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Broj 10 Kluba zastupnika SDP-a.
Isto se tako ne prihvaća iz istih razloga. Propisivanje većih kaznenih okvira ne prihvaća se jer je to u sklopu kompleksne prosudbe zakonodavca koja je najavljena za drugu fazu koja kreće odmah nakon što usvojimo ovaj prvi dio izmjena Kaznenog zakona.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Pa vidite već praksa pokazuje da tih besmislenih zapriječenih šest mjeseci je zaista apsurdno. Međutim ukoliko zaista obećavate da će ta famozna druga faza brzo uslijediti onda evo držimo vas za rije pa ja evo da olakšam svima nama situaciju, povlačim amandman.
Hvala. Amandman 10 povučen. 11 također amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Evo isti odgovor na ovaj kao i prije i mogu odmah reći da druga faza ide odmah od sutra.
Gospođo ministrice također i u ovom slučaju zaista za širenje lažnih i uznemirujućih glasina kada može doći do velikih štetnih posljedica besmisleno je niska kazna. Međutim ukoliko to planirate u ovoj drugoj fazi, valjda jesenskoj fazi to obuhvatiti onda povlačim amandman. Hvala.
Hvala lijepa. Amandman 11 povučen. Broj 12 Odbora za zakonodavstvo.
Ovaj amandman se prihvaća.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Hvala lijepa, ministrice. Za donošenje Zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika, najmanje 77 glasova za. Tko je za? Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona u tekstu kako ga je predložio predlagatelj, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. - Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripšadnika oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama u Ujedinjenih naroda. Predlagatelj odluke je Vlada, prijedlog akta primili, kod donošenja odluke primjenjuju se odredbe poslovnika kojio se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstavo, unutarnju politikku i nacionalnu sigurnost, izvješća ste primili na sjednici. Molim ministra obrane Berislava Rončevića da dodatno obrazloži prijedlog. Izvolite ministre.
Štovani gospodine predsjedniče, štovane gospođe i gospodo zastupnici. Vlada predlaže donošenje Odluke o sudjelovanju pripadnika oružanih snaga Republike Hrvateke u mirovnim misijama Ujedinjeni naroda u prijedlog ove Odluke koje smo vam uputili dodatno smo obrazložili o kojim se mirovnim misijama radi. SA naznakom da su mirovne misije sudjelovanje pripadnika hrvatskih oružanih snaga u mirovnim misijama, u skaladu sa težnjom Hrvatske za dobivanjem statusa nestalne članice Vijeća sigurnosti te jasno deklariranom odlukom Vlade o strateškom cilju vanjke polistike prisupanja NATOu i PFP članstvu obeveze po PFP koje je Hrvatske već član. Što je bitno za istaknuti ja sada neću potakno o svakoj mirovnoj misiji, mislim da smo podobno ju ovdje obrazložili Bitno je istaći da se radi sudjelovanje anših pripadnika naših oruažih snaga u ovim mirovnim misijama koje su vodje predložene su u statusu vojnih promatrača ili stožernih časnika. Dakle ne radi se o borbenim zadaćama pripadnika Hrvatskih oružanih snaga. I ono što je još posebno bitno sredstva za sudjelovanje pripadnika Hrvastkih oružanih snaga u mirovnim misijama su osgiurana ili sa sredstava recdovnog proračna državnog proračuna u poziciji ministarstva obrane, mirovne misije i druge inicijative. Ili su djelomično djele u dijeelu dnevnica koje pripadaju sudionicima mirovnih misija koje osigurava UN. Ovom odlukom koja se donosi na temelju članka 7. Ustava RH osiguralo bise kontinuitet sudjelovanja hrvatkih oružanih snaga u mirovnoj misiji. I da je jedan kredibilitet Hrvatskoj kao zemlji koja želi i spremna je biti aktivni čimbenik osiguraavnja mira u svijetu .Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj Odbora. Predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Ivan Jarnjak izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigiurnost je na svojoj 17. sjednici održanoj 12. srpnja razmotrio prijedlog ove Odluke i sa 8 glasova za i jednikm suzdržanim odlučio je predložiti Hrvatskoj saboru odluku o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnoj misiji Ujedinjenih naroda u tekstu kako je predloženo o dpredlagatelja Odluke da se prihvati. S time da predlažemo i zaključak dodatnni koji je također usvjen sa 8 glasova za i 1 suzdržanim. A zaključak glasi. Ministarstvo obrane Republike Hrvatske nakon svake rotacije pripadnika oružanih snaga RH u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda obvezano je izvjestiti odbor za Unutarnjiu politiku i nacionalnu sigurnost o učinkovitosti misije. na taj način zadržavamo parlamentarni nadzor nad održavanjem tih misija i nad tijekom trajanja tih misija. Hvala lijepa gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime kluba HSPa poštovani zastupnik Pero Kovečević. Nema ga. U ime kluba HNSa PGSa poštovani zastupnik Željko KUrtov izvolite.
Poštovani predsjedniče. Poštoavni ministre, kolegice i kolege. Nećemo tupiti bit ćemo vrlo kratki ali imam potrebu pročitati ovu ocjenu dosadašnjeg stanja. Mislim da je ona zaslužila kako je napisana da sa pohvali i pročita u ovom sAboru. Sudjelovanje u međunarodnim mirovnim operacijama u skladu je sa strateškim opredjeljenjem RH čime se naša država svrstava među odgovorne članice međunardone zajednice koje su spremne prezeti svoj dio tereta opće sigurnosti svoji aktivnim sudjelovanjem u mirovnim operacijama. Republika Hrvatska znatno doprinosi naporima usmjereno na kandidaturu za nestalnu članciu Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda. A posebice u ostvarenju svojih strateških ciljeva ulaskom u NATO i Europsku uniju. Skrati ćemo. Ovako iz moga osobnog razgovora sa časnicima koji su već sudjelovali u mirovnim misijama ja ću vam prenjeti njihova iskustva i što oni misle o tome. HNS i PGS će svesrdno podržati ovu odluku Vlade koju nam predlaže Vlada Republike Hrvatske, hrvatski ačsnici koji odlauze u mirovne misije imaju mogućnost uspoređivanja svojih sposbonosti i školovanja tj. učenja od drugih, te što je još najvažnije učestvovati u stvarnim stvaranju i očuvanju mira drugih naroda kojima to je doista i potrebno. Oružane snage RH ne samo da imaju dovoljan broj obučenih ljudi, tj. časnika nego što više imaju puno veći interes broj časnika koji žele ići u mirovne misije. S obzirom na iskustva iz Domovinskog rata naši časnici su pokazali visokku profesionalnost, i među 20% su najboljih časnika u miorovnim misijama. Naši časnici smatraju kao nagardu odlazak u misije jer na taj način rješavaju i svoje životne probleme odlakom u misiju. Što se tiče sig uronsti naši časnici su se pokazali kao izuzetno hrabri, i samim time manje ugroženima u odnosu an druge koji nemajj ratnog iskustva. SAmi znamo iz isksutva da kada je panika da nastaju i žrtve. Posao promatrača u Siera Leone naši su časnici obavljali sa klegama iz 32 zemlje svijeta te domaćim ljudima tj. predstvnicima vlasti. Te na taj način stječju razna vojna, civilna i svaka druga iskustva, te promiću i RH u međunarodnoj zajednici. mene uvjeravaju naši časnici da sa 32 zemlje svijeta oni imaju sada kontakte preko časnika za vezu s kojima su onir adili. Mi u HNSu i PGSu a ja osobno se zalažemo za što veću učešče hrvatskih časnika u mirovnim misijama jer je to jedan časni posao koji svaka država treba dati kao dug međuanrodnoj zajednici. I na kraju moram reći da iz razogaovora izravno sa časnicima koji su sudjeluju u Mirovnoj misiji. Imam ove informacije te sam ih želio podijeliti s vama. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li ministar još nešto reći? Hvala. Zaključujem raspravu. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda. Rasprava je zaključena, za donošnje odluke potrebna je dvotrećinska većina glasova svih zastupnika, dakle najmanje 102 glasa za. Dajem na glasovanje ovaj Prijedlog odluke. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 106 glasova za donesena Odluka o nastavku sudjelovanja pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda u tekstu kako ju je predložio predlagatelj a sukladno Prijedlogu Odbora za unutarnju politiku i nacionlalnu sigurnost dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: Ministarstvo obrane Republike Hrvatske nakon svake rotacije pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda obvezno je izvijestiti Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost o učinkovitosti misije. Tko je za ovaj Prijedlog zaključka? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za donesen predloženi Zaključak.