Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi nacrt Prijedloga Zakona o potvrđivanju izmjene i dopune Konvencije o osnivanju vijeća za carinsku suradnju s nacrtom konačnog prijedloga zakona. Ovim zakonom potvrđuje se izmjena i dopuna Konvencije o osnivanju vijeća za carinsku suradnju kako bi se njene odredbe nakon što ovu izmjenu i dopunu prihvate sve ugovorene strane stupile na snagu i postale sastavni dio konvencije, a time i dio unutarnjeg pravnog poretka RH u smislu članka 141. Ustava RH. Svrha izmjene i dopune konvencije koju je vijeće usvojilo jest da se omogući carinskim gospodarskim unijama pristupanje konvenciji i članstvo u Svjetskoj carinskoj organizaciji čime se uspostavlja mehanizam proširivanja članstva i na odnosne unije time uvažavajući sve važniju ulogu kojim carinske gospodarske unije imaju u međunarodnim odnosima posebice u onima koji se odnose na međunarodnu trgovinu kao i činjenicu da su pojedine članice carinske ili gospodarske unije poput EU već dulje vrijeme aktivni sudionici u radu organizacije. Znači ovim zakonom potvrđujemo međunarodni ugovor koji smo zapravo potpisali. Hvala lijepa.
Hvala lijepa zamjeniku ministra. Žele li izvjestitelji odbora radnih tijela sabora uzeti riječ? Mogu konstatirati da ne. Utvrđujem da se ne prijavljuju. Otvaram raspravu. Za raspravu se nisu prijavili ni klubovi ni zastupnici za pojedinačnu raspravu. Rasprava je o tekstu zakona je završena pa ćemo glasovati kada se steknu uvjeti za to. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju izmjene i dopune Konvencije o osnivanju Vijeća za carinsku suradnju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ. br 194. Rasprava je o prijedlogu zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 114 glasova, donesen Zakon o potvrđivanju izmjene i dopune Konvencije o osnivanju Vijeća za carinsku suradnju u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pred nama se nalazi drugo čitanje Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom. Fiskalizacija predstavlja propisivanje skupa mjera kako bi se osiguralo da se svaki ostvareni promet naplaćen u gotovini stvarno evidentira u poslovnim knjigama poreznih obveznika. Podaci danas govore suprotno. Prema evidentiranim podacima proizlazi da se od ukupno ostvarenog prometa svega 15% prometa odnosi na promet u gotovini a što je malo vjerojatno s obzirom na ipak vidljivo plaćanje u gotovini. Djelatnosti u kojima je opće poznato da se plaćanje izvršava u gotovini bilježe izuzetno niske dnevne promete te niske dnevne dohotke, npr. trgovina na malo, popravak predmeta za kućanstvo, prosječni dnevni promet prijavljen je 734 kune, a prosječni dnevni dohodak 85 kuna. U restoranima je prosječni dnevni promet 688 kuna, prosječni dnevni dohodak 110 kuna. U barovima prosječni dnevni promet 610 kuna, dnevni dohodak 95 kuna. U ugostiteljstvu promet 620 kuna, dnevni dohodak 100 kuna. Taksi služba 206 kuna, dnevni promet 65 kuna dnevni dohodak. Trgovina na malo u nespecijaliziranim živežnim namirnicama 100 kuna dnevni dohodak, građevinarstvo obrt 108 dnevni dohodak itd. Dakle prikazani promet iz godišnjih prijava poreza na dohodak ukazuju na nelogičnost s obzirom da prikazana razina prometa jasno ukazuje da obveznik uz tako nisko ostvareni promet uopće ne bi mogao poslovati. Fiskalizaciju treba započeti 1.siječnja 2013.godine i zahtjeva se da se svi obveznici moraju pravovremeno pripremiti jer kazna za neprovedbu fiskalizacije bit će pečaćenje i zabrana rada sve dok se ne uspostavi fiskalizacija. Prilagodba da fiskalizaciju znači da će najveći dio obveznika morati prilagoditi svoje postojeće naplatne uređaje dok se tek manji dio obveznika mora nabaviti nove uređaje koji zadovoljavaju potrebe fiskalizacije. Trošak prilagodbe odnosno trošak nabave uređaja priznaje se u trošak poslovanja obveznika. Porezna uprava je spremna za fiskalizaciju, Porezna uprava je pravovremeno izvršila sve pripremne radnje, omogućeno je testiranje sustava već od 12.10.2012.godine pismeno su obaviješteni svi ugostitelji koji među prvim započinju fiskalizaciju, održani su sastanci s velikim poduzetnicima, odvija se stalna suradnja između Porezne uprave i informatičkih udruženja ali i svih ostalih strukovnih udruženja koji traže informiranje o fiskalizaciji. U Konačnom prijedlogu Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom usvojene su primjedbe i prijedlozi koji su ukazivali na stvarne probleme potrebe za doradom zakonodavnog teksta dok nasuprot tome nisu mogle biti prihvaćene primjedbe koje bi narušile smisao fiskalizacije. Znači preciziraju se djelatnosti koje su isključene od obveze fiskalizacije, ali samo one koje obavljaju u uvjetima da postoje druga mjerila veličina ostvarenog prometa. Dodatno su oslobođena djelatnost naplate cestarine, osiguranja, plaćanje participacije u zdravstvu, usluga središnjeg depozitorija vrijednosti papira. Također su precizirani tehnički detalji provedbe fiskalizacije, numeriranje računa, sadržaj računa i slično, a sve temeljem dostavljenih primjedbi i prijedloga. Propisan je postupak provedbe fiskalizacije za područja na kojima nije moguće uspostaviti vezu za razmjenu podataka što će se dokazivati potvrdom HAKOM-a te u tom slučaju se provodi … fiskalizacije propisan za male obveznike. Odredbama zakona prošireni su i odredbe kojim se uređuju plaćanja u gotovini između obveznika fiskalizacije. Odredbama zakona ograničava se mogućnost plaćanja u gotovini za nabavku dobara do 5000 kuna te se istovremeno prepisuju odredbe u visini blagajničkog maksimuma, iznos gotovine koju obveznik fiskalizacije zadržava uz napomenu da se velikim obveznicima omogućuje i propisivanje maksimuma po poslovnici, a na temelju njihovih zahtjeva. U bitnome nisu prihvaćene primjedbe koje su se odnosile na propisivanje dodatnih oslobođenja za obveznike fiskalizacije koji nemaju druge mjerljive veličine prometa te primjedbe vezane na pomicanje rokova uvođenja fiskalizacije. Tako primjerice nije prihvaćen zahtjev da se od obveze fiskalizacije izuzmu odvjetnici s obzirom da propisanom načinom fiskalizacije neće doći do narušavanja instituta odvjetničke tajne jer se za fiskalizaciju ne moraju dostavljati podaci o klijentu. Za provedbu ovoga zakona trošak uspostave sustava fiskalizacije u prvoj godini iznosi 13 milijuna kuna, a u naredne dvije godine po 15 milijuna kuna. Istovremeno očekuje se da će fiskalizacija u proračun donijeti oko 1 milijardu kuna godišnje više ubranog poreza, a s obzirom na izuzetak prve godine, odnosno na fazu uvođenja procesa fiskalizacije očekuje se u prvoj godini primjene oko 500 milijuna kuna. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji radnih tijela Sabora žele uzeti riječ o ovom materijalu? Ne. Otvaram raspravu. Prelazimo na raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Prvi je klub SDP-a Hrvatske u Hrvatskom saboru i poštovana zastupnica Dragica Zgrebec, potpredsjednica Doma. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, zamjeniče ministra, kolegice i kolege. S obzirom da se radi o drugom čitanju ovoga zakona vrlo kratko ću se osvrnuti u ime kluba SDP-a na konačni prijedlog zakona. Donošenje Zakona o fiskalizaciji jedna je od mjera uvođenja discipline u plaćanju poreza kod obveznika koji posluju s gotovinom jer znači bolje praćenje naplate poreza i sužavanje prostora za sivu zonu poslovanja, odnosno utaju poreza. Ujedno sustav fiskalizacije u prometu s gotovinom znači bolji nad izdavanjem računa u poslovanju s gotovinom, odnosno obračuna i prijave poreza. Neplaćanje poreza ili utaja poreza osim kaznene odgovornosti znači i nelojalnu konkurenciju između poslovnih subjekata, smanjivanje prihoda proračuna koji se koristi za opće društvene namjene, utječe na visinu poreznih stopa urednih platiša, ali i stjecanje prihoda na račun kupaca ili korisnika usluga. Uvođenje fiskalizacije ne znači samo uvid u poreznu obvezu, odnosno obračun i prijavu porezne obveze već podiže i svijest kupaca da mogu kontrolirati je li iskazani iznos poreza koji su platili zaista evidentiran kao porezna obveza. Dakle fiskalizacija znači određeni vid zaštite potrošača jer osigurava nadzor nad prijavom naplaćenog poreza i smanjuje mogućnost porezne utaje. Da utaje poreza u poslovanju s gotovinom postoji može se temeljiti na prijavama poreza na dohodak koji bez većih analiza upućuje na neevidentiranje prihoda kod nekih poreznih subjekata koji u većem dijelu stjecanja prihoda posluju s gotovinom. Nakon rasprave u prvom čitanju prijedloga zakona uvažene su određene primjedbe i dodane i nove odredbe, posebno odredba o blagajničkom maksimumu koji nakon ovog zakona o platnom prometu nije bio reguliran te plaćanje gotovinom između obveznika fiskalizacije. Izmjene se odnose na jasnije utvrđivanje djelatnosti koje su izuzete od fiskalizacije, način numeriranja računa, ukida se odredba o dostavi dnevnog izvješća, propisuje se postupak provedbe fiskalizacije za područja gdje nije moguće uspostaviti vezu za razmjenu podataka, odnosno pristup internetu te se omogućuje poreznoj upravi da izvrši pečaćenje objekata u kojima se utvrdi da se ne provodi postupak fiskalizacije. Zakon će stupiti na snagu 1. siječnja 2013. godine i primjenjivati se postupno od 1. siječnja do 1. srpnja 2013. godine na sve obveznike fiskalizacije. Ocjenjujemo da je uvođenje fiskalizacije u poslovanje s gotovinom dobar potez, ne samo radi većeg obuhvata porezne osnovice već radi uvođenja jednakih uvjeta poslovanja poslovnih subjekata i zaštite kupaca koji plate porez koji ne završi kao prihod proračuna. Kritike da je to još jedan vid porezne presije na poduzetnike, odnosno da će dodatni troškovi utjecati na zatvaranje pojedinih objekata nisu prihvatljivi jer podržavaju nelegalno stjecanje prihoda pojedinaca ili grupa. Naime, ustavna je kategorija da svatko plaća porez prema gospodarskoj snazi pa prisvajanje dijela prihoda koji se odnose na porez je kažnjivo djelo. U idućoj godini smanjit će se stopa PDV-a za usluge ugostiteljstva sa 25 na 10% što bi trebalo olakšati poslovanje onih djelatnosti iz kojih i dolazi i najviše kritika, a time i smanjiti pritisak na njihovu likvidnost. Ministarstvo provodi informativne akcije za obveznike fiskalizacije, posebno u ovoj fazi prema ugostiteljima, a od 12.10.2012. godine svi obveznici mogu testirati sustav kako bi bili spremni za službeni početak primjene zakona. Ovim zakonom završava se paket zakona koji su u ovoj godini prilagođeni uvođenju reda u plaćanje poreznih obveza, izbjegavanje utaje poreza i uvođenje lojalne konkurencije u poslovanju, a koje se odnosi na plaćanje državnih davanja. Klub SDP-a prihvatit će ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala lijepa i vama. Sljedeći je klub IDS-a i poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra financija, uvažena gospodo zastupnici. Da, podržat ćemo ovaj zakon. Međutim, isto tako treba reći da su prilike poglavito u ovom malom sektoru u ovom trenutku strašne. Što će ovo konkretno za njih značiti to ćemo tek vidjeti možda za godinu dana primjenom ovog zakona. Ono što ja s druge strane jednostavno nikako ne mogu razumjeti da na primjer u jednoj Austriji, jednoj od najuređenijih europskih država, jednoj od najperspektivnijih europskih država kada idete vi u kafić, kada idete u gostionu, kada plaćate smještaj, kada idete na staze nitko vam ne izdaje račun u jednoj Austriji, nitko ne izdaje račun. To će reći da su svi oni na neki način na paušalu, nema kasa, ničega, a sve je zapravo u redu. To ja ne mogu razumjeti. Kako u jednoj Austriji sve funkcionira, a kako u nas uz sve inspekcije, sve fiskalne kase koje će se sutradan uvesti, sve revizije ili ne znam slično ništa ne štima. Točnije ništa nije u redu. Kako to da Austrijanci paušalom mogu puniti svoj proračun, a mi uz sve ove nadzore evo sada krećemo ili bolje rečeno krećemo se negdje nad financijskim ponorom. Evo dovoljno je samo spomenuti da bi iduće godine država morala pozajmiti negdje oko 27 milijuna kuna da bi eto uredno servisirala proračunske obveze u godini koja je i pred nama. Međutim, ono zbog čega se ja javljam kada je riječ o ovome zakonu to su ove kaznene odredbe. Tu su kazne od 5000 do 500000, od 10000 do 500000. One su naprosto drakonske. Tko će s druge strane poreskim obveznicima platiti te kase, a pola gospodarstva je zapravo, poglavito ovog malog urušeno. Tko će platiti te programe. Članak 37. govori da veliki moraju uvesti te fiskalne kase sa 1.1.2013., a mali sa 1.4.2013., a od 1.7.2013. to je naprosto obveza za sve. Apsolutno, kao što je rekao netko prije mene, možda gospođa Dragica Zgrebec potpredsjednica Doma kaže vara se državu, to svi znamo. Ali i uz sve to negdje oko 70000 pravnih osoba je u ovom trenutku blokirano. Pred nekoliko dana imali smo prilike pratiti ne znam u jednim našim novinama, u jednim tiskovinama da banke u ovom trenutku čini mi se ne mogu namiriti gotovo 40 milijardi kuna. To je 10% aktive poslovnih banaka u Republici Hrvatskoj. Slažem se reda apsolutno mora biti. Što se tiče članka 5. ovdje se naprosto govori da obveznikom fiskalizacije ne smatra se poreski obveznik za ostvarene promete u sljedećim djelatnostima – prodaja karata ili žetona, naplata cestarine, punjenje naftnih derivata, aviona na auto servisima i da sada sve to ne čitam. Znači, to su oni koji su izuzeti. Člankom 19. ovog Zakona ovdje se govori o dostavljanju podataka, o poslovnim prostorima itd. itd. Ono što bih ja u ovom trenutku možda volio znati koliko koji kraj Republike Hrvatske pridonosi punjenju državnog proračuna. Da li ti ugostiteljski objekti recimo ili trgovinice itd. isto posluju ne znam negdje u Istri, Slavoniji, Dalmaciji, Lici ili Zagrebu. Slažem se sa svima onima koji kažu da je rad na crno u ovom trenutku najvjerojatnije negdje oko 30% bruto društvenog proizvoda. To je cirka ekvivalent 100 milijardi kuna. Jasno je da nikada jedna država ma koliko god bila revnosna neće zahvatiti sav taj novac, ali kada bi se zahvatilo samo 20% od tih 100 milijardi kuna mislim da zamjenik ministra financija ili gospodin Linić eto ne bi trebali tamo u 1 mjesecu trčati u Europu ili u Ameriku u potragu za nekih 15 milijardi kuna da proračun u godini koja je pred nama može pod navodnicima funkcionirati. Ono što je isto tako možda ovdje zanimljivo poglavito će na ovaj zakon graknuti ha možda i s pravom ugostitelji što bi od iduće godine PDV na ugostiteljstvo, turizam itd., samim time na smještaj, prodaju pića i slično trebao sa 25% spustiti se na negdje 10%. To će znači biti, to je ekvivalent od nekih 400 milijuna kuna. Ovim zakonom prihod u državnom proračun povećati bi se trebao za 500 milijuna kuna i zapravo taj detalj na neki način podmiriti. Znači ugostiteljstvo mogu sad slobodno i kazati odnosno turizam ne bi trebao pretrpjeti pod navodnicima nikakve štete. Dapače, trebao bi imati koristi eto ovim mjerama koje će se uvoditi. S druge strane u ovom obrazloženju kaže se da je u ugostiteljstvu zaposleno otprilike 1,5 radnika po ugostiteljskom objektu, da oni na godišnjoj razini ostvaruju nekih ako se ne varam 620 kuna tako je dnevno. Ako to pomnožimo sa 30 to su otprilike prihodi negdje od 20000 kuna. Ako jedan i pol radnik to je za plaće bruto bi išlo negdje 7000 kuna, za robu 10000 kuna, vlasniku ostaje negdje oko 3000 kuna. Jasno, ima sredina gdje takva jedna matematika apsolutno ne odgovara istini, ali ima mnogih tih takvih malih lokala i u Lici, i u unutrašnjosti i Istre pa i Dalmacije i Slavonije itd., gdje možda taj ili ta cifra od 20 tisuća kuna nije daleko od istine. Znači, najgore bi mogli proći trgovci ali reda mora biti apsolutno. Zakona se mnogi boje, ne bi trebali, strahuju, a želim vjerovati da će na kraju svi taj red u državi i prihvatiti. Jednom riječju da smo nekog austrijskog mentaliteta mogli bi ići na paušal, a ovako putem fiskalnih kasa možda će svima biti teže, ali će država doći na svoje od čega će kasnije određenu korist zasigurno imati i oni koji će na taj način puniti ovaj proračun.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavljena je replika poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi gospodine predsjedniče, zastupniče. Evo gospodin Kajin se zapitao, odnosno zatražio i iskazao želju da bi volio vidjeti koliko Istra puni državni proračun, koliko Zagreb puni državni proračun, koliko Slavonija puni državni proračun pa to je možda najbolje vidljivo iz pokazatelja kupovne moći stanovništva po glavi stanovnika. U Istri je to negdje oko 6,5 tisuća eura, u Zagrebu 6 tisuća 900 eura dok je u Slavoniji to na razini 3 tisuće i 300. To dovoljno govori koliko smo svih ovih 20 i nešto godina Hrvatske države brinuli o regionalnom razvoju i kako je Slavonija ne zahvaljujući ljudima koji žive u Slavoniji, od nekad bogate regije postala najsiromašnija regija u Hrvatskoj. I u samoj Slavoniji ima razlike. Na primjer Osječko-baranjska županija ima negdje po prosjeku stanovnika kupovnu moć negdje oko, dakle govorim o godišnjoj razini, negdje oko 4 tisuće 500 eura. Najlošija je Vukovarsko-srijemska. Ne želeći ulaziti tko je bio na vlasti u pojedinim županijama, ali je vidljivo da Slavonija zaostaje gotovo 100% za ostalim razvijenim dijelovima Hrvatske koji nažalost u odnosu na neke bogate zemlje kao što je Luksemburg gdje je po prosjeku stanovnika ta kupovna moć 60 tisuća eura do ovih najsiromašnijih u razvijenom dijelu Europe gdje je prosjek negdje oko 19 tisuća eura. To je možda najbolji odgovor na vaše pitanje.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra i pomoćnice, kolegice i kolege. Dakle u ime kluba HNS-a moram odmah reći da podržavamo Zakon o fiskalizaciji u prometu gotovinom. Što je ono što je ključno i zašto ovaj zakon je dobar, zašto je on potreban? Potreban je zbog toga što smo donosili izmjene i dopune i Općeg poreznog zakona, donosili smo Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, donosili smo niz zakona s kojim s druge strane oslobađamo i potičemo investiranje, reinvestiranje u poduzetnika. Sasvim je jasno da uvođenje reda u državu, u financijama ne samo u proračunu nego i na tržištu u odnosu na likvidnost, odnosno postojeću nelikvidnost, na neplaćanje poreza prema državi, doprinosa za radnike, međusobno neplaćanje poduzetnika odnosno države prema poduzetnicima i uvođenje takvog jednog reda pa sasvim je logično, sasvim je jasno da se uvodi red a svi govore o 30% sredstava koji se vrti, događa, odvija u jednoj sivoj zoni, u zoni u kojoj nema kontrole. Jedan od onih ključnih postupaka je da se samo stvar legalizira na način koji osigurava Zakon o fiskalizaciji prometa gotovinom. Umanjuje se taj prostor koji uvijek ostaje, uvijek postoji, u kojem se u sivoj zoni vrti određene svote novca koje su van kontrole, a van kontrole na način da se ne uplaćuje porez, porez koji nije punjenje samo proračuna jer proračun služi i za zdravstvo i za mirovine i za obrazovanje i naravno sve ono što je dio, sastavni dio proračuna, ali ono što je ključno posebno za građane znati proračun služi da bi se osigurala i stabilnost države i funkcioniranja, ali i da bi se osigurali uvjeti da ljudi imaju kvalitetno zdravstvo, kvalitetno obrazovanje, dapače da možemo unapređivati i da možemo razvijati. Zbog toga i ovaj Zakon o fiskalizaciji u prometu gotovinom definitivno je nešto što nije represija. Ne možemo raspravljati o represiji u nečemu gdje se samo evidentira nešto što je zakonska obaveza da se izvršava. Ono se samo kontrolira na jedan brži način, na jedan kvalitetniji način evidentira i ne dopušta da pojedinci na račun građana RH, a ne na račun proračuna, na račun i umjesto drugih poduzetnika koji uredno podmiruju svoje obaveze i rade prema zakonu i pravilima da bi zarađivali i stavljali u džep nešto što nije njihovo. Pravila igre se moraju znati, zakoni se moraju poštivati, a ovaj Zakon o fiskalizaciji u prometu gotovinom koji je išao u dva čitanja u biti je uzeo u obzir one neke, neka ključna pitanja koja su se otvorila, a to je problematika uloženih sredstava, netko kaže 4 tisuće netko 7 tisuća kuna, zavisno tko da bi osigurao uvjete, odnosno hardware sa softwareom da se spoji da reagira da može uredno obavljati taj posao znači on će priznati kao dio troška. Ono što je isto tako bitno što se pojavljivalo kao problem, a to je dnevna izvješća navečer, obračuni da bi se dostavljalo dnevna izvješća. Oni su u biti skinuti i osigurava se poduzetniku da apsolutno nema po tom pitanju nikakve potrebe komunicirati, kontaktirati, ostajati na večer, spajati, ne spajati se na linije, uvijek je pitanje da li linije rade ili ne rade dakle tu sa apsolutno olakšalo čime u biti kada se uspostave fiskalne blagajne na taj način takva komunikacije koja će dnevno raditi koja će dnevno funkcionirati u biti osigurat će jedno normalno poslovanje samo što će ono biti registrirano odmah, promptno i tu se ne treba bojati rasprava oko toga, a netko će zatvoriti zbog toga što ne može raditi na crno. Mislim da su takve rasprave u jednoj uređenoj državi u jednoj pravnoj državi neću reći u državi koja ulazi u EU nego govorimo o Hrvatskoj u kojoj mi svi želimo da bude pravna država i uređena neovisno jeli ili nije u EU da zaista postoje jasna pravila, da postoje poštivanje poreza jel taj porez se u biti vraća građanima. Prema tome u ime kluba HNS-a podržavamo ovaj Zakon o fiskalizaciji i apsolutno vjerujem da će na taj način biti pomoć u konkurentnosti poduzetnicima i vjerujem da će se zaista po tom pitanju vidjeti da je to pomoć i naravno naglasiti da je onaj 10% poreza koji se uvodi od 1.siječnja sigurno je nešto što je puno važnija i puno ključnija pomoć u ugostiteljstvu u turizmu nego jedna drugačija evidencija koja će se raditi po pitanju poreza u funkciji fiskalizacije prometa gotovinom. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje poštovani zastupnik Branko Hrg ima repliku. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Kolega Gjurković kaže da ovo nije represija. Spominje se često siva zona. Postavljam pitanje kako nije represija? Ovo je financijska represija na one koji moraju raditi posao jer im netko nalaže da moraju kupiti nečije tuđe proizvode koji će se vjerojatno uvesti iz neke druge države, znači nisu čak ni hrvatski proizvodi i morat će ih sami održavati morat će se educirati. To je jedna stvar. Druga stvar koja je sada ovdje spominje se također kolega spominje sivu zonu. Ja postavljam pitanje, znači svi smo svjesni sive zone svi moramo raditi legalno to je uredu i s tim se svi slažemo, ali zašto naše inspekcije ne riješe tu sivu zonu? Zašto sadašnje inspekcijske službe ne rade svoj posao? Zašto kažemo da imamo previše državnih službenika, namještenika s druge strane su nam rupe u funkcioniranju tamo gdje bi trebali nešto napraviti? Mi samo raspravljamo o porezima, nametima porezima kako uzeti svakome maksimalno što je više moguće ne samo u onom dijelu poslovanja nego ga još tjeramo da mora još izdvajati i za ono što će kupiti naravno platit će uz to i PDV. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Uvaženi kolega, plaćanje poreza vi zovete represijom. Ja to zaista ne razumijem. Dakle i dan danas su svi obveznici bili plaćati koji ulaze u promet fiskalizacije gotovinom bili dužni plaćati pore. I ovo je samo jedan drugačiji način evidencije plaćanja poreza. Prema tome ovdje se ne radi o nikakvom novom porezu, ovdje se radi samo o jednoj kvalitetnijoj evidenciji koja je puno jeftinija nego sve porezne inspekcije i vrlo jednostavnija i manje neugodna. Jer nije ugodno kada porezni inspektori dolaze i zatvaraju naročito tijekom turističke sezone određene ugostiteljske objekte, to nije ugodno sigurno ni poduzetniku nije ni ugostiteljima nije ni sredini nije ni RH. to je samo jedan drugačiji način evidentiranja prometa i poreza koji postoji, a represija nije kada smanjujemo poreza za 10% za turizam i ugostiteljstvo. Prema tome mislim da to baš niste pogodili.
Hvala lijepa. I klub HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Svako uvođenje rada je pozitivno ali uvijek postoji onaj veliki ali. I drugo pitanje koje si svi ovdje moramo postaviti da li svijet uvijek počinje sa dolaskom jedne vlade i završava i opet počinje sa dolaskom jedne druge vlade. Dakle Hrvatska u svojim poreznim reformama ima određen faze, vi ne možete preko noći određenim stegovnim mjerama uvesti poreznu disciplinu. To su procesi koji traju dugi niz godina. I tako je tamo krajem devedesetih godina bila jedna nagradna igra gdje su svi građani RH mogli račun koji su dobili u trgovini za neku uslugu staviti u kovertu poslati u Poreznu upravu i onda se jedanput svaka tri mjeseca izvlačila nagradna koverta dakle bez namjere da neko nekoga cinkari što bi rekli naši ljudi ne, nego jednostavno da Porezna uprava dobije niz računa niz dokumenata koji kasnije kada ide u kontrolu može provjeriti. Međutim došla jedna druga vlada i rekla to je ono što ne valja ajmo to ukinuti baš u procesu kada je Hrvatska došla na jednu vrlo visoku kulturu izdavanja računa. I to je nešto što mi sebi moramo priznati. To je što se događa tijekom dana u softverima to je drugi par cipela. Međutim i tu postoje određene metode s kojima se Porezna uprava koristi međutim kada bi pogledali sporove na drugostupanjskom kod Porezne uprave na Upravnom sudu onda ćete vidjeti skoro najviše sporova vam je procjena nekretnina i procjena prometa kod pojedinih poreznih obveznika. To je … žalbe. Dakle ovaj zakon sam po sebi kada se ovako gleda je za pozdraviti. Međutim on ima puno onih ali i puno onih pitanja. Prvo tajminga, drugo da li su svi porezni obveznici u ovom trenutak spremni na to, treće da li mi stvarno razmišljamo da je biti ugostitelj na Trgu bana Jelačića ili samo 500, 600 metara dalje u Zagrebu i u nekakvoj provinciji jednako? Nije. Da li smo mi svjesni činjenice da bujanjem megatrgovačkih lanaca u urbanim sredinama su se zatvorile skoro sve male trgovine, ostalo ih je vrlo malo. A u nekakvim ruralnim sredinama hvala dragom Bogu pa neki ljudi imaju trgovine jer ti ljudi u krugu od 5-6 km ne bi imali gdje kupit ni kilu kruha ni litru mlijeka. Govorim o dvije živežne namirnice koje svi građani kupuju skoro svaki dan, a nisu opterećeni sa PDV-om, imaju nultu stopu. Druga stvar, kad govorimo o prometu nije svejedno gdje imate trgovinu, gdje imate birtiju jer to je velika razlika i govorit ću prosječno da netko prijavljuje ovakav ili onakav promet naprosto ne odgovara činjenici. I druga stvar, ja ću ovdje nešto reći otvoreno jer mislim da zbog svega što će ovaj zakon izazvat nama dužnost nas saborskih zastupnika je da ovdje progovorimo o nekim stvarima otvoreno. Pa gledajte, nije istina da je neto efekat 100% od onoga što će se utvrdit u prometu iz jednostavnog razloga što one proizvode koje prodaju vi u kafiću i u trgovini oni su negdje kupili po nekoj cijeni i na to su već platili PDV i ako su ga kupili na crno, prodali ga na crno, nije efekat poreza 100% nego je negdje 50-tak % tako da i te procjene o toj zaradi su sasvim drugačije od onoga što govori porezna uprava. Ono što fali ovome zakonu je numerički, analitički pokazatelji koliki je taj stvarni ukupni promet i koliki je stvarni taj fiskalni potencijal tih zanimanja kako fizički tako pravnih osoba kojima mi želimo reći da moraju uvesti tu fiskalnu kasu. I druga stvar, prije 4-5 godina je bio silni napad na Vladu, na Ministarstvo da su neke zemlje u regiji uvele fiskalnu kasu, fiskalnu blagajnu, zašto mi to ne pravimo. Međutim gledajte što se događa, oni ukidaju fiskalnu blagajnu, mi je uvodimo. Postavite si pitanje zašto. Ali ono što mi kao saborski zastupnici nikako ne smijemo zaboraviti, a to je da u ovoj zemlji ima na stotine pa možemo reći i na tisuće ugroženih obrta i ugroženih zanimanja. Njih nitko ne spominje u ovom zakonu. Vi u Zagrebu imate bar 15-tak, govorim o najvećem gradu, a to možemo reći i o ovim većim gradovima, u manjim ih nema toliko, zanimanja koja će naprosto nestati sa ovim dodatnim i administrativnim i poreznim nametom. Naprosto će nestat. Svakoj državi u interesu je da zadrži takva zanimanja pa čak da im daje poticaje da opstanu, a ne da nestanu. Međutim vi toga u ovom zakonu nemate. Uz onaj problem neujednačenosti regionalnog razvoja Republike Hrvatske, uz situaciju da mnogi neće se moći da tako kažem prikopčati na poreznu upravu da imaju mogućnost izdavanja računa temeljem ovog zakona ili će morat nešto drugo raditi. Međutim, ima nešto što je vrlo interesantno u ovom zakonu i što po meni ruši sve dobre namjere ovoga zakona. Kako kad cijeli svijet bježi od plaćanja gotovinom mi u Hrvatskoj dižemo nekakav plafon da vi možete platit račun sa gotovinom do 5000 kuna. Jeste vi svjesni što mi radimo sa tom odredbom? Ako želimo da se svaki račun za isporučenu uslugu, za prodani proizvod registrira u poreznoj upravi i da bude evidentiran mi istovremeno dajemo mogućnost nekom da uzme 5000 kuna, ode plati nekom nekakvu uslugu, kupi nekakav proizvod i radi s tim. Dakle, to je nešto što je totalno nelogično. Druga stvar, određivat blagajnički maksimum po statističkoj evidenciji malih i srednjih poduzetnika i velikih je naprosto smiješno. Blagajnički maksimum po svim zakonima koji su vladali u ovoj zemlji, počevši od nekadašnjeg socijalističkog pa kasnije reformiranih zakona o računovodstvu i sve što se događalo u Republici Hrvatskoj do međunarodnih računovodstvenih standarda blagajnički maksimum se uvijek temelji na prosječnom prometu gotovinom. Prema tome, vi imate tvrtki koje imaju stotine milijuna prometa, međutim njihova potreba za poslovanjem s gotovinom je naprosto, nema je. E vi njima dajete blagajnički maksimum do 100 000 kuna. Zašto? Do sada je prema Zakonu o blagajničkom poslovanju i plaćanju gotovim novcem najveći iznos, izuzev plaćanja putnih troškova i nekakvih materijalnih troškova zaposlenih, a koji su bili potkrijepljeni putnim nalozima ili nekim drugim računima najveći iznos je bio 800 kuna i preko tog računa se nije moglo platiti. Vi sad uvodite mogućnost da netko može plaćati 5000 kuna. Druga stvar, pogledajte ovdje, velite vi da mora se evidentirati račun koji je naplaćen putem kreditne kartice. Pa vi ako naplatite račun nekoga putem kreditne kartice, vi ispostavite tom društvu koje izdaje te kartice račun, oni vam plate i to je promet preko žiroračuna, a ovdje se govori o evidentiranju gotovinskog prometa. Prema tome vi taj račun ne možete sakrit, vama će ti novci sjest na žiroračun. Vi svaki dan možete dobiti izlistanje od poslovne banke koliki je promet pojedinog poreznog obveznika preko žiroračuna. Sad gledajte, vi kad pobrojite sve, svi ovi računi koji se plaćaju i čekovima i karticama vama novci mogu isključivo sjesti na žiroračun, dakle oni su evidentirani i vi ih ne možete prikrit nikako. Ne možete ih prikrit nikako. A vi uvodite evidenciju poreznim obveznicima da oni takav račun koji se plaća karticom moraju evidentirat u poreznoj upravi i sve to skupa kao da se radi …. Mi ovdje naprosto moramo reći što hoćemo, da li je problem u Hrvatskoj samo poslovanje s kešom ili općenito neki drugi problem. Jer gledajte, inspektor kad ide u kontrolu i kad dođe u kontrolu prvo je što traži od poreznog obveznika je da mu da izlist prometa preko žiroračuna, a sve ove uplate o kojima sam ja govorio, plaćanje kreditnom karticom, plaćanje čekom je evidentirano na žiroračunu jer vama, neću sad reklamirat nijednu kartičarsku kuću, ne plaća vama u džep nego temeljem točno računa gdje je propisan protokol kako to ide, plati vama na vaš račun i uzme onaj svoj postotak za proviziju. Ista priča naplata čeka. Ako porezni obveznik odnese ček na naplatu podnosi ga poslovnoj banci, poslovna banka plaća na žiro račun poreznog obveznika. Dakle, čemu komplicirati život do besvijesti. Istovremeno vidjet ćete koji će biti efekat ovoga zakona osobito u ruralnim područjima. Vidjet ćete. Nije sve crno kako se kaže. I na kraju krajeva koji je efekat onog famoznog objavljivanja liste dužnika koje je svim poreznicima bilo opće poznato, kolko se naplatilo? Skoro pa ništa u odnosu na to koliki je ukupni dug. Nije nikakva presija garancija da će se porezni prihodi bolje naplaćivati. Treba izgrađivati sustav. I treba koristit dobra i loša iskustva onih koji imaju nešto prije vas. Dakle, treba koristiti dobra i loša iskustva. Na kraju krajeva govoreći o ovom zakonu ponavljam svakom je u interesu da se u državu uvede reda, svakom je u interesu da porez plate svi oni koji ga trebaju platiti. To nije sporno. Međutim, postavlja se elementarno pitanje zar ćemo mi zanemariti vrijeme u kojem živimo, zar ćemo zanemariti različitost regionalnog razvoja, zar ćemo zanemariti da imamo niz obrta na žalost starih koji itekako su kulturna povijest Republike Hrvatske koji polako nestaju i niz drugih stvari. Ima nešto što je vrlo sporno. Kako ćete vi na tržnici urediti recimo kod poljprivrednika veli onaj koji prodaje vlastite proizvode on ne treba registrirati promet. Idemo sad na Dolac, idemo sad na bilo koju tržnicu u Hrvatskoj pa ćemo vidjeti od onih koji prodaju proizvode koliko isključivo prodaje vlastite proizvode, koliko prodaje nečije druge proizvode. Dakle, to je nešto što je naprosto nemoguće utvrditi. I druga stvar nemojmo misliti kažem da ćemo nekakvom represijom nešto napraviti. Represija više puta ljude tjera u sivu zonu, a mi imamo u ovom trenutku i represiju i krizu i u kriznim vremenima se ovakve stvari ne rade. Ima modela i načina, umjesto da ste ukinuli Financijsku policiju trebali ste još više upregnuti da regulira i ove stvari. I na kraju kad pogledate koliko ukupno su isporuke pravnih i fizičkih osoba onda ćete vidjeti da ove s kojima se mi sad želimo baviti njihov fiskalni potencijal i kapacitet i u proračunu jedinica lokalne samouprave i u državnom proračunu je minoran, minoran kolegice i kolege. I to je podatak koji fali ovdje, da je ovdje rečeno da ti ljudi okreću 100 milijardi kuna godišnje prometa i da se na to obračuna, kad se obračuna PDV da je to porezna obveza od 15 milijardi onda bi mi mogli govoriti ovdje o nečemu. Mi kažemo promet je sto kuna. Pa idemo kod toga ako je promet sto kuna idemo temeljem zakonske odredbe idemo vršiti procjenu dohotka. Kod njih 10, 15, 20 u jednom, drugom, trećem gradu i budite sigurni sa takvom procjenom i povećanjem poreza sljedeće godine ćete smanjiti jedan postotak onih koji rade ono što ne trebaju. A na ovakav način ili ćete pozatvarati puno obrta osobito u ruralnim područjima i dobit ćete još jednu vojsku nezaposlenih na burzu, a efekat u proračunu će vam biti jedino dobar ako ponovno dignete PDV ili nešto slično. Prema tome, zbog svih ovih nejasnoća, a naročito zbog ove velebne ideje da u trenutku kad cijeli svijet bježi od plaćanja gotovinom mi uvodimo mogućnost plaćanja 5000 kuna u gotovini. Pa to je nonsens, nonsens, nonsens, nonsens i nonsens, da bi se 5000 kuna plaćalo u gotovini. Zašto? Kome je u interesu danas da se 5000 kuna ide kod nekog poslovnog partnera i plaća mu u kešu kad to može platiti praktički iz svog ureda Internet bankarstvom ili nečim drugim. Kome je u interesu da ide sa 5000 kuna plaćati nekom drugom? Ali se isto tako postavlja jedno drugo pitanje što će bit sa ribarima koji prodaju ribu ugostiteljima, koji prodaju na moru. Šta je sa … [[Govornik se ne razumije.]] ? Postavlja se jedno pitanje koje je bilo uvriježeno do sada da su trgovci, a prije svega ugostitelji mogli otići na tržnicu, od poljoprivrednika kupiti nekakve proizvode koje on ima i praktički sa onim blokom koji sam napravi, plati PDV i sve ostalo i na takav način kupi proizvod. Međutim, vidjet ćete što će se dogoditi i ovakav zakon ako se donosi onda se donosi u drugom, trećem mjesecu najkasnije četvrtom, da oni koji ga primjenjuju imaju 8 mjeseci za primjenu, a mi ga donosimo praktički mjesec dana prije nego što se počne primjenjivati sa nizom pravilnika koje nitko nije vidio. I kolegice i kolege, ne počinje svijet sa jednom vladom niti završava sa njom. Mislim da bi u Hrvatskoj konačno trebalo doći do toga da ono što su dobro radili jedni prije vas da nastavite i da to poboljšate, a ne da eliminirate. Hvala lijepo. Mi ćemo biti suzdržani zbog svega ovoga oko ovog zakona.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje prijavljene su 4 replike. Idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Uvaženi zastupnik naravno i to apsolutno i ja podržavam je uređena država, o tome smo rekli. Uređena država nije sigurno država koja sa novom vlašću iako ne počinje ni povijest, niti će završit je zatekla 51 milijardu duga poreznoga. Prema tome, uređena država nije represija ako se uvodi samo evidencija na drugi način svih onih poreza koji su normalni za platit. Uređena i demokratska država nije država u kojoj se jača presija Financijske policije ili inspektora nego država koja uredno osigurava uvjete da se na jedan normalan način, moderan način kontrolira i evidentira kompletan promet. Jer svi sudionici u platnom prometu bili oni fizičke, bile pravne osobe, bili obrtnici, bili samo samostalne fizičke osobe koje rade svoje samostalne djelatnosti svi su oni obavezni raditi i evidentirati. I u vašoj raspravi uočio sam u biti jednu jedinu ključnu vama zamjerku, a to je 5000 kuna gotovine. Pa baš zato što ste vi spomenuli da vrijeme moramo osjećat u kojem živimo, pa ovaj zakon osjeća vrijeme u kojem živimo, a to je da i ovi što ste spomenuli prodavači na bancima i ribari i ugostitelji imaju u ovom vremenu tu potrebu da koriste gotovinu normalno koja će imati svoj ulazni račun kako bi radili, kako bi funkcionirali. Ovo je baš način da se osjetilo vrijeme u kojem se živi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa počet ću s ovim zadnjim što ste rekli kolega Gjurkoviću. Jel' vi znate koliko je skuplja manipulacija i platni promet s gotovim novcem nego korištenje bilo kakvog bezgotovinskog plaćanja? Pa jeste vi svjesni koliko poduzetnik gubi i onaj tko općenito manipulira s gotovim novcem u odnosu na bezgotovinsko plaćanje? Druga stvar, svako gotovinsko plaćanje otvara put u sivu zonu. Pa na kraju krajeva zato sami sebi što bi naš narod rekao skačete u usta pa zato i predlažete ovaj zakon da iskontrolirate one koji posluju s kešom. A s druge strane omogućavate im daleko veće iznose. A što se tiče 51 milijarde pa ja sam rekao ovdje otvoreno, dakle ja ne bježim od nečega, pompozno se pričalo ako je to tako jednostavno pa zašto ovih godinu dana nije naplaćeno barem 10-ak milijardi od tih 51 milijarde? Nego je naplaćeno možda 100-njak milijuna kuna. Problem tih 51 milijarde je nešto sasvim drugo i treba pogledati genezu toga i onda ćemo se mi prestati u Saboru prepucavati. A što se tiče, kolega nemojte se ljutiti ali ovo su podaci koji će se dobiti sa ovim su samo podaci da bi inspektori sutra mogli otići na teren i utvrditi nešto ili će to napraviti referent u kancelariji. Bez ljudskog rada ova evidencija računa ne znači ništa. Prema tome, samim tim što će biti račun evidentiran nikom ništa ne znači, ali ako netko posumnja u nečiji promet onda će vidjeti koliko je evidentiranih računa i to opet mora napraviti da li referent ili inspektor. Međutim, kažem živi bili pa vidjeli. Vidjeli smo i onaj Zakon o dospjelim nenaplaćenim potraživanjima, rasturili Poreznu upravu i FINA-u sa nagodbama i efekat nikakav. Pa ćemo vidjeti kakav će biti ovaj. Ali nažalost, ponavljam, pogledajte što se događa u regiji. Neki su uveli nešto prije 4 godine pa sad ukidaju, a vidjet ćete zašto, upravo zbog onoga što će se događati u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeća replika i poštovana zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Pa kolega Šuker vi se čudite što ovaj zakon omogućava plaćanje gotovinom do 5 tisuća kuna. Dakle, ja ću vas podsjetiti da u posljednje dvije godine od stupanja na snagu Zakona o platnom prometu zapravo nije bilo nikakvog ograničenja u plaćanju gotovinom ili da budem sasvim precizna gotovinom se moglo plaćati do 105 tisuća kuna koliki je bio limit po Zakonu o sprječavanju pranja novca. Dakle uvijek, koliko je meni poznato, je postojao taj limit, to ograničenje u plaćanju gotovinom od 5 tisuća kuna. On nije postojao samo posljednje dvije godine i to se sada ispravlja upravo ovim Zakonom o fiskalizaciji.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolegice Jelaš … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Uključite se.
Plaćanje gotovinom u RH je bilo do 800 kuna. Jedino iznosi s kojim su se plaćali materijalni troškovi zaposlenih su mogli biti preko toga. Prema tome, to jasno stoji. A ova priča da je fizička osoba mogla dignuti 105 tisuća kuna i otići nekom platiti račun je naprosto netočna. Ta odredba o 100 tisuća kuna je uvedena da sve transakcije koje su preko 100 tisuća kuna da se moraju kontrolirati, da ih mora Ured za sprječavanje pranja novca kontrolirati čisto zbog toga da negativni tijekovi pa na kraju krajeva to je u sklopu programa suzbijanja međunarodnog terorizma itd. ne bih sad o tome govorio, ali nikada se u Hrvatskoj praktički, bar ne zadnjih 10-ak godina, više od 800 kuna račun nije mogao platiti u kešu osim isplate ovakvih. A isto tako vi dobro znate kako se određuje blagajnički maksimum. Blagajnički maksimum se određuje temeljem prosječnog prometa blagajne, a blagajnički maksimum znači da vi na kraju osnovnog dana u blagajni ne smijete imati više niti lipu od tog blagajničkog maksimuma. Taj blagajnički maksimum vam služi za početak sljedećeg radnog dana ovisno o kakvoj djelatnosti se radi itd. Dakle, ovih 5 tisuća kuna, pustimo mi sad, možemo se mi prepucavati ovako ili onako, ako želimo uvesti reda u poslovanje s gotovim novcem onda nemojmo dozvoliti da se plaćaju računi 5 tisuća kuna pa ja mislim bar da ćemo se na takvu definiciju složiti jer plaćanje računa 5 tisuća kuna je nešto što će napraviti nered u Hrvatskoj i to ćete vidjeti.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Evo kolega doista se ja mogu složiti da Papaya na Zrću ili ovdje neki ugostiteljski objekt ili kafić nije jednako kao Zrinski u Levanjskoj varoši kod Đakova i doista, ali i jedni i drugi, dakle odnosno svo troje će imati istu obavezu, nabavku fiskalne blagajne bez obzira dakle bili u jednom nerazvijenom kraju ili u jednom bogatom kraju. Imat će tu i troškove nabavke svega onoga što ide uz fiskalnu blagajnu. Pitanje je samo tko i kako će moći puniti tu fiskalnu blagajnu danas kad imamo gotovo 345 tisuća nezaposlenih, kada su gradovi u noćnim satima prazni, kada mladi više ne izlaze u gradove u kafiće, kada je kupovna moć rekao sam zastupniku Kajinu da u Hrvatskoj postoji ogromna razlika između bogatih regija gdje je ta kupovna moć gotovo 7 tisuća eura, a u Slavoniji 3 tisuće eura. I ovo, slažem se da treba uvesti reda, ali načinom na kojima sreću osiromašenima i pravnim i fizičkim osobama koji se bave jednom vrstom djelatnosti bez ikakve pomoći ministarstva smatram da neće ovo doprinijeti uvođenju reda nego naprotiv otvaranju sve veće i veće sive zone. Zašto je razlika između bogatih regija i siromašnih regija u Hrvatskoj mogu se zapitati sve Vlade dosada od '90-e pa evo do 2012. jer negdje početkom '90-ih godina, početkom Domovinskog rata taj nesrazmjer u vrhu razvijenosti nije bio kao danas.
Hvala lijepa. Prijavili se o.k. odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Drugi puta ću dignuti tablicu. Dakle kolega Vinković ja se slažem u potpunosti s vama, a najbolji pokazatelji za to kada se ministar turizma hvali da tolikim i tolikim brojem turista a kada vi pogledate proračunsku stranu onda se to uopće ne vidi prije svega na trošarinama. Dakle to je najbolji pokazatelj. Druga stvar, ja sam siguran da kod vas u Đakovu kada pogledate cijeli grad možda ima par birtija koje relativno dobro rade a ove sveg druge životare, a one seoske trgovine sam Bog pa ih ima pa ljudi imaju gdje kupiti kruh i ulje. Ista priča je mogu reći kod mene u Gorici od njih 300 i još nešto možda i desetak radi dobro zarađuje nešto, a svi ostali životare. I sada da li ćemo natjerati ljude koji žive 15 ili 10km od nekog trgovačkog lanca da ako si hoće kupiti osnovne potrepštine za život da se mora voziti da bi to kupio ili na kraju krajeva pa zašto se na te trgovine gdje je birtija ako je takav problem zašto im se ne ponudi paušal. Ako smo digli do 235 tisuća granicu za ulazak u sustav PDV-a pa ponudim nekakvim zanimanjima i paušal. Kako ćete vi iskontrolirati frizere recimo ili neke slične kojima nikako ne možete ući u trag s ovim? Šta vi mislite da će ih ljudi prijavljivati nekoga ako mu vi date 500kuna? Pa to je tzv. lažna solidarnost koja postoji i to se naprosto neće događati ili pretvaramo lagano hoćemo pretvoriti državu u žbire i one cinkaroše kao što je to nekad bilu u stara vremena. Međutim Hrvati su se oko toga opekli i ne budu sigurno više pristali na to.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Šuker govorili ste o regionalnom razvoju i o regionalnim mogućnostima o čemu je govorio i kolega Vinković. I u istinu u tom dijelu postoje različite mogućnosti od onih mogućnosti da u gradu netko može ići u neke megacentre i možda birati između različitih i jeftinijih cijena na neki način ali naravno i oni koji su u vrlo složenoj situaciji poglavito u ruralnim područjima koji imaju nekoliko tih malih trgovinica možda jednu, dvije gostione ali sve ih je manje. I poglavito je teška situacija rekli se o poljoprivrednim proizvodima. Poljoprivredni proizvodi svaki dan sve ih je manje nažalost svjedočimo od mlijeka proizvodnje mlijeka, znamo zbog čega itd. i što se sada događa? U tim okolnostima naravno da kupovna moć je na selu u ruralnim područjima mala. Ma nema ni gotovine kolega Šuker, nema ni kartica, ni nikakvih mogućnosti. Ljudi žive u vrlo teškim okolnostima i sada u tim okolnostima ako im se još ova mala trgovina koja jedva preživljava. U mojoj sredini jedna, dvije, tri sigurno će do nove godine ili kroz sljedeće vrijeme staviti ključ u bravu. Što se događa? Konačni rezultat dakle povećat će se ona vojska nezaposlenosti, a sela će ostati one sredine za izletnički turizam samo kada oni dođu u te sredine neće imati gdje kupiti niti ovo niti ono. Tu je veliki problem i mislim da veliki nesrazmjer u regionalnim mogućnostima. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega Vinković mislim da pitanje koje se već nakon ovih nekoliko rasprava i različitosti u razmišljanjima i pogledima između vladajuće koalicije i oporbe je u tome što se postavlja elementarno pitanje da li su porezni interes RH oni koji jedva žive i životare ili su porezni interesi oni koji imaju. Prema tome jedan trgovački centar u Zagrebu okrene više novaca nego svi trgovci i ugostitelji recimo u Osječko-baranjskoj županiji zajedno jedan trgovački centar u Zagrebu. A sada se postavlja pitanje da li je interes porezni taj trgovački centar ili je interes tamo nekakav Stipe ili Jure koji ima trgovinu zato da bi netko mogao kupiti kilu kruha i litru mlijeka. To je ono o čemu ja govorim da svaki zakon koji uvodi reda treba pozdraviti ali isto tako treba naprosto neke podržati da prežive. I zato jesam rekao da u ime kluba da moramo misliti o regionalnom razvoju RH ujednačeno … [[Govornik odmaknut od mikrofona ne razumije se.]] Na izdisaju su u gradu Zagrebu ali kamoli u nekim manjim gradovima. Pa mi danas za neke stvari ne možete naći da vam popravi nešto sitno u kući ili recimo šta ja znam, pogledajte koliko danas imate obućara, urara ili nekakvih drugih tradicionalnih zanimanja. Koliko vi u Slavoniji imate zanimanja koja ne rade prekrasne one slavonske nošnje? Nemate ih praktički a i ono što imate s ovom fiskalnom … ćete uništiti jer oni nisu predviđeni da budu oslobođeni i to je naš prigovor. Nije naš prigovor oni koji imaju danas 5, 6, 10, 15 tisuća kuna prometa njih ne treba zaštititi oni moraju prijaviti, ali naš interes je upravo mali koji u ovim kriznim vremenima će nažalost propasti.
Hvala lijepa. I sada u ime predlagatelja poštovani zamjenik ministra Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ma samo kratko vezano za raspravu gospodina Šukera. Ovdje ste otvorili nekoliko pitanja pa mi evo iskreno nije jasno neke stvari. Svi se zauzimamo za suzbijanje sive ekonomije, kada Vlada uputi konkretan akt za suzbijanje sive ekonomije onda su sada problemi. Prvo ste rekli tajming, tajming je usklađen sa smanjivanjem stope PDV sa 25 na 10%. Vi ste rekli da će ako ćemo mi uvesti sada fiskalnu blagajnu stvoriti vojsku nezaposlenih. Nije mi sada malo jasno ako smanjivamo PDV sa 25 na 10% zar to ne bi trebalo potaknuti zapošljavanje, zar to trebalo potaknuti povećanje proizvodnje, povećavat promet, povećavat zapošljavanje. Sada ne razumijem, mi kada dižemo PDV ima vojska nezaposlenih, kada smanjujemo PDV još veća vojska nezaposlenih. Tako da sada ovdje ni ne razumijem u tom nekom dijelu kada o.k. ja se slažem nažalost je teška gospodarska situacija ali mi smo rekli upravo ovim dijelom smanjivanja PDV-a sa 25 na 10% oslobodite će se oslobodit će se u tom dijelu i marže tim ugostiteljima koji će moći zapravo pokriti ovaj trošak. Ovo što ste vi ovdje rekli znači vezano za tajming i vezano za ovu visoku stopu nezaposlenosti jednostavno mi nije jasno. Mi ako bi sada ukinuli stopu 0% sve u 0% PDV šta bi znači povećali nezaposlenost. Ne razumijem te omjere povećanje nezaposlenosti sa smanjenjem PDV-a. Evo samo to. To je jedna stvar. Vezano za drugu stvar, rekli ste da postoji vrlo visoka kultura izdavanja računa u Republici Hrvatskoj, samo postoji neka mala kad dođu navečer oni tamo malo u računalu nešto rade i to je kao ovaj, a mi upravo to govorimo. Ako postoji vrlo visoka kultura računa, u čemu je ovaj problem što ste ga i vi ovdje detektirali da on navečer kada vrti nazad te račune da mi kažemo da, ne možete to radit nego samo morate biti Internet vezom povezani za poreznom upravom. Znači upravo o tome govorimo, znači da on izdaje račun, nema nikakvih problema. Ja ne vidim uopće problema kao što ste vi rekli da postoji vrlo visoka kultura izdavanja računa, onda nije nikakav problem ovaj zakon. Nikakav problem. Znači samo želimo ovo što ste vi ovdje dobro primijetili da na kraju dana kada oni vraćaju taj promet samo da imate Internet vezu i ja ne vidim razloga zašto se bojimo novih tehnologija, zašto se bojimo novih tehnologija ja ne znam. Vi ovdje govorite da su susjedi odustali od toga i sad mi uvodimo. Ja bih rekao evo svih ovih zadnjih dana susjedi se pozivaju na nas. Ja mislim da je Hrvatska bolja od susjeda u regiji, da smo bolji u financijskoj disciplini, da smo mi njima uzor. Mi smo njima uzor. To se sve pokazuje ovih zadnjih dana da smo mi susjedima u regiji uzor i mi ćemo ovo uspostaviti i dalje ćemo biti lider u regiji i što se tiče financijske discipline, bit ćemo lider u regiji što se tiče gospodarstva i lider u regiji se pokazuje, ono što se mora se priznati vašom zaslugom u dijelu EU. Znači mi smo lider u regiji, ali ćemo pokazat da smo lider regije u gospodarstvu. Hvatamo se cijelo vrijeme regije, pa jedna najrazvijenija, najsocijalnija država na svijetu Švedska ima fiskalnu blagajnu. Fiskalnu blagajnu ima jedna Švedska, u čemu je problem? Znači mi samo moramo odrediti razinu javnih usluga koja želi davati naša Vlada. Ono što ste rekli nije bitno koja Vlada, znači sa vrlo visokom razinom proračuna smo se dogovorili da je vrlo visoka razina javnih usluga, da je Vlada vrlo visoku razinu javnih usluga građanima. Ne vidim nikakvih problema u tome dijelu da se zapravo uvede red, odnosno da ako postoji, a svi smo se ovdje dogovorili da postoji određeni dio sive zone, da se primjenjuje. Također rekli ste o regionalnoj nerazvijenosti, pa ne vidim problema ako ste rekli da uredno izvršavaju račune itd. da neće biti nikakav problem. Znači mi sada govorimo ok, šta ćemo sad po regijama netko može izdavat račun, netko ne može izdavat račun zato što je ovaj mali, ovaj što nije veliki. Mi smo rekli da postoji jedan dio i vi to dobro znate, jedan dio paušalista do kojeg određenog iznosa, ukoliko on nije ni u sustavu PDV-a neće morati ni raditi ovaj dio. Mi smo rekli također ukoliko postoji fiskalizacija da će on imati knjigu računa gdje će on davat, broj računa da će davati iz te knjige. Znači ne vidim nikakav problem ako nema Internet vezu, mi smo to dogovorili HAKOM-om, ako nema potvrdu, ako nema nikakvu Internet vezu, ma nema nikakvih problema, on će i dalje izdavati račun kao što ste vi rekli da on izdaje danas račun. Znači nema nikakvog troška za tog malog obveznika. Ne vidim u čemu je ta panika, odnosno možda neke dezinformacije. Znači on sada izdaje račun i dalje će izdavat račun, samo će imati redne brojeve, doći će po knjigu i uredno će izdavat račun ovim što ste rekli mali obrti da u njima se. Ne bih htio da se ovdje stvori jedna fama represije. Poštovanje zakona je da je to represija. Ne bih baš u tome rekao da vodimo o tome jednome raspravu. Mi smo se odlučili na najjednostavnije rješenje, odlučili smo se da ne budu veliki troškovi kupovanja za … nego uspostava Internet veze. Ovdje samo se radi o jednom činu, uspostavi Internet veze sa poreznom upravom. To je jedini ključni … u ovome zakone. samo o tome govorimo, ništa drugo. Samo o tome govorimo, koristimo nove tehnologija i sad smo otvorili jako puno pitanja. Evo, ja mislim iz vaše rasprave ćete sada vidjeti koliko je tu problema. Mi samo uspostavljamo Internet vezu sa poreznom upravom tako da ako je to uspostavljanje represije ja onda moram priznat da ne razumije neke osnovne ekonomske parametre. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Na vaše izlaganje prijavljene su četiri replike. Idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče, vi očigledno niste slušali što sam ja govorio, dakle vi očigledno ne znate kakva je situacija na terenu. Ja kad sam govorio o regionalnom razvoju onda dobro znam što sam govorio. U nijednom trenutku nisam rekao da je netko protiv uvođenja reda, ali onima koji su fiskalno interesantni za državu. Ove o kojima sam vam ja govorio oni fiskalno nisu interesantni za državu. Druga stvar, nemojte govoriti da smanjujete PDV. Vi smanjujete PDV samo za jedan mali segment hrvatskih gospodarstvenika, a to su ugostitelji. PDV u turizmu od 10% je uveden prije 6 ili 7 godina i ako ste imali paket aranžman PDV od 10% je bio u turizmu i za onu hranu koju ste imali paket aranžmana. Međutim ima nešto drugo. Koliko su restorani u Hrvatskoj posjećeni s obzirom na standard to možete vidjet svaki dan, ali vi sa dizanjem stope 5%, a ne spuštanjem recimo stope na meso, mast i mlijeko na 10% vršite strahovito opterećenje na hrvatske građane. Vi da ste sa povećanjem koje morate zbog ulaska u Europsku uniju kruha, mlijeka i onoga svega što je na 5%, da ste spustili stopu mesa, ulja i masti na 10%, a to bi vam financijski bilo u proračunu tu negdje, onda bi se moglo govoriti o poreznoj neutralnosti. A vi ste ovako, isto kao i dizanjem stope sa 23 na 25% udarili po džepu hrvatskih građana jer ako svaki građanin Republike Hrvatske ujutro kad uđe u dućan mora nešto kupit, a to je kila kruha i litra mlijeka, prema tome on naprosto to mora danas kupiti jer to je nešto što morate imat u kući i vi mu na to dižete PDV sa 0 na 5% i ne možete reći da ste izvršili porezno rasterećenje. Ista priča kao i kod poreza na dohodak. Pa vi ste sve plaće iznad 5500 kuna udarili sa većom stopom poreza na dohodak. Prema tome, nemojmo govoriti o nečemu što naprosto ne stoji. A ponavljam, vi fiskalizaciju ovima o kojima govorimo, o kojima se svi slažemo ovdje, možete uvest bez problema, ali problem su vam ovi sitni i mali i problem su vam ovi po ruralnim dijelovima, a osobno oni na područjima posebne državni skrbi i tako nema novaca.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Ovo mi je zanimljivo, tko je kome bio šef u tom Ministarstvu financija bivšem. Nije nitko ovdje protiv borbe protiv sive ekonomije i uvođenja reda. Nitko, doista. Međutim, morate shvatiti da je to jedna nova obaveza. To nije samo uspostava Internet veze sa Poreznom upravom. Ta uspostava košta između 11 i 20000 kuna. Nekome je to lako platiti. Ovom Mega centru pa ima i u Slavoniji Mega centar daleko lakše nego jednom ugostitelju. PDV niste smanjili nego ste ga povećali, iako je u planu 21 zapisano da će on biti smanjen on je povećan na 25%. Drugo pitanje koliko će utjecati bitno na državni proračun Republike Hrvatske smanjenje PDV-a za ugostiteljstvo na 10%. Za turizam je to uvedeno. Kad ja ne vidim odnosno nisam vidio da turisti jedu pašku janjetinu na našem Jadranu, da jedu slavonski kulen, da jedu svu našu poznatu gastronomiju nego jedu janjetinu iz Rumunjske uvezenu, jedu konzerve iz trgovačkih centara od kojih niti hrvatska proizvodnja posebno kontinentalna Hrvatska koja bi trebala usko biti vezana uz turizam, proizvodnju hrane posebno Slavonija i Baranja nema nikakve koristi. To je jedina istina i jedina činjenica. Danas je na Vladi isto jedno porezno rasterećenje hrvatskih građana uvođenje novog poreza, poreza na nekretnine kojim se prije tjedan dana kako ga je Linić nazvao poreza na imovinu i to ne u iznosu od onih turskih 10% nego je to iznos koji normalni građanin koji je štedio kroz svoju plaću neće moći platiti.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa gospodine zamjeniče, vi ste rekli da u regionalnoj nerazvijenosti ne vidite problem. Pa ja vam želim podvući da je to strašno veliki problem. U regionalnoj nerazvijenosti i ruralnim područjima je strašan problem i to egzistencijalne naravi. OPG-i svaki dan propadaju, kupovna moć je pala u potpunosti. Dakle, možete vi uvesti i Internet satelit kako god ga zvali, ali novca nema niti u kešu, niti na karticama. Tu je najveći problem u ovim sredinama. Broj nezaposlenih raste. A druga stvar vi kažete ja ne razumijem. Pa ja vas molim da probate razumjeti. Ja vas pozivam kod mene u ruralno područje da vidite pa da razumijete što su teškoće i na koji način taj seljak i poljoprivrednik živi. Evo jedino na taj način ako je moguće da na taj način vam pomognem da razumijete problematiku sela, ruralnih područja. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Boris Lalovac.
Hvala lijepo. Ma nisam rekao vama da ne razumijem i da postoje regionalna razlika to je svima zapravo jasno da postoje regionalna i zapravo to je veliki krucijalni problem koji je zapravo pred svima nama da tu regionalnu razliku smanjimo. Ja sam samo govorio kad ste vi govorili da u regionalnim razlikama postoji vezano za izdavanje, neizdavanje računa ja samo tu govorim da mora jedinstveno biti izdavanje računa. O tome govorimo, a regionalne razlike na žalost postoje. Na žalost postoje regionalne razlike i to je ono pred nama da probamo ih smanjiti. Ja nisam, nemojte govoriti da sam ja rekao, a vezano o razumijevanju ili nerazumijevanju ja sam samo htio odgovoriti na ovaj dio da će uvođenje fiskalne blagajne povećati stopu nezaposlenosti. O tome sam vam govorio. I zato kažem i ako ide na smanjivanje određenog dijela određenom dijelu industrije ja vam govorim o ekonomiji vam govorim. Razumijete? Ako smanjujete određeni dio porezne presije ovome dijelu za ovo što je rekao gospodin Šuker evo sad u jednom dijelu mali broj, hajde o.k. sad je mali broj tih ugostitelja koji je u tome dijelu, da kažemo da se njima oslobađa jedan dio keša u tome dijelu i da bi oni trebali zapravo poticati zapošljavanje, a ne smanjivanjem PDV-a da će povećati. O tome govorim.
Sljedeća replika i poštovani zastupnik Josip Borić. Nemojte iz mjesta komentirati lijepo vas molim.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče, zamjeniče pa želim evo kao i kolega Šuker reći da se ovdje stvara jedna slika aktualne vlasti prema turizmu koja kaže mi vam smanjujemo PDV u turizmu sa 25 na 10%. Kolega Šuker lijepo je rekao da mi već PDV u turizmu u dijelu smještaja već imamo od 2006. godine 10% i to je 60, 70% ukupnih prihoda hrvatskog turizma. Ovdje je pokušaj da se kaže sada utječemo na onih 30% smanjenjem PDV-a na 10%. Ja ovo doživljavam još jedanput ponavljam kao ukupnu politiku ove Vlade na način koji sam ovdje već izgovorio u skakanje u džepove novčanika hrvatskih građana. A što se tiče iskustva sa fiskalnim blagajnama pokazuju zemlje u regiji koje ih već imaju nekoliko godina da odustaju od toga jer su iskustva pokazala da se cijeli taj sustav svodi na plaćanje certifikata i bespotrebne troškove blagajni. Jer ako mi mislimo da naši ugostitelji nemaju načina da izbjegnu ono što vi hoćete postići, znači da ne spoje se sa Poreznom upravom prije izdavanja računa onda se silno u tome varate jer će kažem biti problem inspekcije, jer ne možemo imati 1000 inspektora koji će dnevno sjediti na terasama hrvatskih kafića i ugostiteljskih objekata kako bi uredno ispratili cjelodnevne promete svih tih ugostiteljskih objekata. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Sada je na redu klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Dražen Đurović prvi dio, a drugi dio poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Evo gospodine predsjedniče Sabora, gospodine zamjeniče ministra, zastupnice i zastupnici, pa evo zamjenik ministra se osvrnuo kako se ovdje u prijedlogu zakona o uvođenju tih fiskalnih blagajni zapravo radi o alatu za suzbijanje sive ekonomije i jednostavno uspostavi internetskih veza između trgovina i Porezne uprave Ministarstva financija. Ali mislim da te internetske veze koje će se pritom uspostaviti bit će jedne od najskupljih internetskih veza vjerojatno u povijesti interneta s obzirom da će te veze koštati razne pravne i fizičke osobe desetke milijuna kuna. Taj će Internet biti vrlo skup. A od uspostave tog interneta korist ukupno za Hrvatsku državu s obzirom da, imat će jedino operateri i prodavatelji tih usluga od kojih vrlo malo ima ikakve veze sa RH. No, da se vratim na problem. Ono što je ovdje neprepoznatljivo bilo je i prethodno i sad je neprepoznatljivo osim uvođenja reda što metoda je onako kao sjekirom u drvo, kao sjekirom u panj. Dakle, nisu jasno definirane one kategorije ili predlagatelj nije htio jasno reći koga on zapravo cilja i naravno da je lako onda odgovoriti koga će pogoditi, a koga je možda trebalo zaobići. Čitamo kako AGROKOR odnosno KONZUM će uvesti 3,5 tisuće takvih fiskalnih blagajni. Mislim da nitko nema iluzija o tome da će jedan takav veliki lanac ili drugi veliki lanci koji rade u RH da oni navečer okreću svoje izdane račune i da ih vraćaju unazad. Da li uopće postoji sumnja pa i kod predlagatelja primjerice da ti veliki lanci, veliki trgovački lanci varaju Hrvatsku državu? I koji je primjerice cilj uopće uvođenja recimo tih fiskalnih blagajni u velikim trgovačkim lancima? Zar netko očekuje da oni navečer okreću desetke tisuća računa i da falsificiraju već izdane račune. Dakle, što mi dobivamo? Pod 1. uopće uvođenjem, a naravno svaki čovjek koji dođe u red na blagajnu morat će malo čekati dok se dobije povratna informacija i to će zapravo otežati protok ljudi u tim trgovačkim centrima. Oni će dobiti još jednu dodatnu obvezu, to će ih koštati milijune i milijune kuna, a što će Hrvatska dobiti? Kad je riječ o velikim trgovačkim centrima da li mi očekujemo da oni varaju? Mislim da nitko od nas ne očekuje da veliki trgovački centri fiktivno mijenjaju već izdane račune. Ja ne vidim uopće koji je smisao recimo kad je riječ o velikim trgovačkim centrima. E sad kad je riječ o malim, o ovom što je gospodin Šuker prethodno govorio, ovim malim trgovinama koje rade po selima i koje žive, ajmo biti iskreni, tako da odu u taj veliki trgovački centar, utovare u kombi hrpu proizvoda na sniženju i onda ih dovezu u svoje selo 10 ili 15 km dalje i prodaje ih. Oni tako, dobar dio njih, tako rade. Ne bih sad htio zaista nikoga uvrijediti niti mi je to namjera. Njima će to zaista jako otežati njihovo poslovanje i vjerojatno će se jedan dio njih ugasiti, hoće. I pitanje je kolika je njihova ukupna masa uopće prometa dnevna, mjesečna i na koji će način RH profitirati u toj cijeloj priči, na koji način će interes RH gašenjem takvih malih trgovina primjerice po selima biti zaštićen. E sada, sigurno postoje određene kategorije koje Ministarstvo financija, Porezna uprava ciljaju a ne želi ih javno iznijeti, postoje. I jedno pitanje koje se meni postavilo od početka to je zašto niste imali dovoljno hrabrosti pa ciljano pogodili određene kategorije i njima uveli fiskalne blagajne? To bi pod 1. bio dobar korak da se vidi kako taj sustav funkcionira uopće i pod 2. udarili bi ravno na one za koje vjerojatno i opravdano vjerujete da zaista te račune prerađuju svaku večer, svakog mjeseca, da imaju veliki promet na crno i da dobar dio svojih prihoda zapravo ne uplaćuju i ne ispunjavaju svoje obveze prema državi. Jer nije upitno sve se može učiniti, ali negdje moraju postojati granice između onoga koliko država treba stalno pritiskati i koliko se građanima treba pustiti nekakve slobode i prava da dišu. Jer ukoliko se stalno referiramo na prava i ljudi i manjina i žena i skupina pa moramo se referirati i na pravo tog poreznog obveznika i pravne i fizičke osobe da ga se ne može čepiti unedogled. I kao što su neki prethodno spomenuli mogućnost paušala za one koji imaju relativno male dnevne, tjedne i mjesečne promete. Prije neki dan sam se vozio autobusom, odnosno išao sam sa Zagrebačkog autobusnog kolodvora i vi tamo imate jedan wc i tamo u tom wc-u sjedi jedna gospođa i ima blagajnu ispred ulaza i izdaje račun od 3 kune svakome koji tu ulazi. A sad će ga još trebati fiskalizirati pretpostavljam i čekat povrat. Pa mislim da smo doveli neke stvari do besmisla. Jednostavno smo ih doveli da postaju besmislene same po sebi. Neka razina povjerenja mora biti. Činjenica je da cijeli niz pravnih i fizičkih osoba da vara državu, da postoji veliki promet novca na crno i u sivoj zoni no ovakvi udarci neselektivni ovo nije nikakva selektivna mjera kojom se pokušava u jednom dijelu gdje se sumnja da postoji neki krvotok novca pokušava to zaustaviti već je to jedan ovako udarac po svima pa kako dohvati, dohvati. A mislim da ta neselektivnost zapravo proizlazi iz činjenice što predlagatelj ovog zakona nije spreman jasno iskazati koga on tu zapravo cilja. Pa će onda po svima podjednako. Također, još jedna skupina koja je također spomenuta to su obrtnici, mali obrti, oni proizvodni obrti. I sad primjerice među onima koji su izuzeti u članku 5. navodi se prodaja vlastitih poljoprivrednih proizvoda na tržnicama i otvorenim prostorima, to je u točci 4. Možda da je ne znam da li je postojala mogućnost da se tu i dodaju i oni sitni obrtnici koji svoje proizvode izlažu i na tim istim tržnicama. Jel, ima tih ljudi. Ali ne oni koji uvoze bilo što nego onaj tko je zaista proizveo onu mlatilicu za tepih ili tko je proizveo nekakav šešir ili tko jer proizveo nekakvu džezvu dakle onaj tko zaista u svom obrtu nešto proizveo i donio na nekakav plac ili sajam možda bi i on ući u ovu kategoriju pod točkom 4. Evo sada će zastupnik Vinković. Hvala.
I poštovani zastupnik Zoran Vinković za isti klub HDSSB-a u Hrvatskom saboru.
Zahvaljujem. Evo kao što je kolega Đurović rekao opravdano je u savkom slučaju uvođenje reda jer reda doista nije bilo u većini slučajeva pa da ne ponavljam sve što je on rekao u ime kluba. Evo ja ću pozdraviti strah i trepet Hrvatske kako to nazivaju ravnateljicu Porezne uprave iako ona ne bi trebala biti strah i trepet nego prije svega na usluzi građanima kako to nazivaju određeni ženski tjednici. A prije svega evo inzistirao bi prema Ministarstvu financija prema Poreznoj upravi da prihvate ovo traženje Hrvatske obrtničke komore da se ovaj zakon prolongira do 1.7.jer upravo su članovi Obrtničke komore vjerojatno i bolje znaju zbog čega upravo traže prolongaciju do 1.7.iz ja bih rekao opravdanih razloga i prilagodbe ovoga samog zakona. S druge strane čudi me da evo u članku 5. Stoji npr. da tu Internet vezuje fiskalnu blagajnu neće imati naplata cestarine. Da li slučajno ili namjerno obzirom da je to društvo spremno očigledno za koncesiju pa već sada prilagođavamo to da novi budući koncesionar i Hrvatska država neće imati uvid u samu naplatu cestarine. Tu je također oslobođeno i za primanje uplata za sudjelovanje u igrama za sreću i zabavnim igrama. Pa evo gotovo čak i taj najslabije posjećeni kafić ili birtija u najzabitijem kraju ima onaj automat ili ima sportsku kladionicu gdje mnogi mladi ljudi koji eventualno nemaju novaca za izlazak u grad troše, zadužuju se a ponekad i osiromašuju svoje obitelji koje su prije svega žrtve jedne takve ovisnosti. I ovo je najbolja stvar da će očigledno da će kroz ovaj članak 36.a i do sada je to bio određeni slučaj gdje se predviđa kazna čak do 2 tisuće kuna gdje će se kazniti kupac te svaki primatelj računa koji ne zadrži izdani račun nakon izlaska iz poslovnog prostora. Dakle očigledna je namjera slično kao i u onom zakonu o javnim prekršajima koji je na svu sreću povučen kada je temeljem onog zakona trebala biti osnovana uskočka brigada MUP-a koja bi zaskakala mlade ljubavne ili stare ljubavne parove ili sve one koji vole ljubav u prirodi i naplaćivala kazne jel bi to bilo veliko remećenje javnog reda i mira. Tako sada možemo očekivati ispred svakog kafića ispred stavke trgovine ispred svakog obrta možemo očekivati po jednog poreznog obveznika koji će zaskakati kupce i tražiti da pogleda račun jer je i to jedna od mjera uz porez na promet nekretnina kao jedna "veliko" socijalno oslobađanje stanovništava, a to je danas na Vladi pričama nisam vidio zakon ali budući da imam povjerenja u ministra Linića i u njegovo shvaćanje poreznog rasterećenja građana smatram da će i ovaj današnji zakon na Vladi biti jedan veliki udar na standard građana. Dakle svi građani u RH uvođenjem ovog zakona mogu očekivati da će ga pred trgovinom zaskakati djelatnici Porezne uprave Ministarstva financija i tražiti račun i naplaćivati kaznu. Samo ne znam da li će sa sobom nositi i fiskalnu blagajnu, dali će i oni biti povezani internetom. S druge strane cijeli niz zakona koje je donijelo i predložilo Ministarstvo financija ne vidi se baš veliki učinak da je povećan standard života u Hrvatskoj, da je smanjena nezaposlenost od tih velikih mjera. Danas vjerojatno imamo već gotovo 350 tisuća nezaposlenih. Na kraju krajeva od onog izdanog računa ugostiteljskom objektu u trgovini jedinica lokalne samouprave nema niti lipu. Dakle nema ništa od najavljene decentralizacije. Stvara se sve veća i veća razlika između regija u Hrvatskoj, stvara se sve veći jaz između stanovnika Slavonije i Baranje i razvijenih dijelova Hrvatske, ne u političkom smislu nego prije svega u kupovnoj moći u standardu u broju zaposlenih u broju nezaposlenih. Evo za kraj jedna poruka, a obzirom da sam dosta pričao sa obrtnicima, jedna poruka jednog obrtnika člana SDP-a iz Đakova koji je ovako između ostalog neću citirati čitavu poruku rekao da javno pozdravim Linića i da ga pitam da mu posudi 11 tisuća kuna za fiskalnu blagajnu i za Internet vezu jer sve ove mjere koje je napravila hrvatska Vlada doveli su do toga da više ne može sastaviti niti kraj s krajem. Dakle, smatramo i klub HDSSB-a smatra da bi uz ovaj zakon Ministarstvo financija trebalo predložiti i mjeru kojom će svim obveznicima fiskalizacije omogućiti kroz oslobađanje dijela svojih obaveza nabavku i fiskalne blagajne i prometa kako bi konstantno bili povezani s Ministarstvom i kako ne bi mogli u svom poslovanju ne daj Bože muljati to isto Ministarstvo.
Hvala lijepa.
U tom slučaju, dakle i uz ovaj zahtjev HDSSB-a ukoliko se to ne desi nećemo prihvatit ovaj zakon.
Hvala lijepa. Na izlaganje poštovanog zastupnika Dražena Đurovića prijavljena je replika poštovanog zastupnika Branka Hrg. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala predsjedniče. Kolega Đurović je rekao da se ne zna da predlagač nije dao ciljanu skupinu. Ja mislim da se ciljana skupina ovdje jako dobro vidi i zna, ona je u nekoliko kategorija posložena. Prvo je ciljana skupina na male jer oni će to platiti, njih ćemo uništiti. Druga ciljana skupina su operateri što je već ovdje govoreno, oni će zaraditi. Treća ciljana skupina je zasigurno dobavljač koji će opremiti. Na kraju krajeva, ciljani skupina je državni proračun jer će se on u krajnjem slučaju dobro napuniti. Ali svemu ovome što je ovdje govoreno je i gospodin zamjenik ministra govorio o tome da ne vidi gdje je problem. Pa naravno ljudi da ne vidimo gdje je problem, različito se vidi problem iz ureda u Zagrebu i iz nekog malog obrta, gostionice, dućana, negdje u ruralnom dijelu Hrvatske. Različito se taj problem vidi. Ne vidimo ga istim očima, naočale su malo drugačije. Po meni bi trebalo osloboditi sve male u ruralnim prostorima uopće tog poreza, bilo kakvog, da ljudi uopće mogu tamo živjeti, da nam ne idu na teret proračuna, da nisu socijala. Tjeramo ih da budu socijala. Nekome će biti tih 11000 kuna nemoguće platit, zatvarat će i dalje što je već ovdje govoreno. Još jedna samo stvar u ovom dijelu. Meni je drago da će se sada ustvari poboljšati punjenje proračuna na bazi smanjenog PDV-a pa onda predlažem obzirom da je HSS provodio akciju i traži, inzistira da se smanji PDV na hranu, da isti model primijenio i tu pa omogućimo građanima manji PDV na hranu i na ovaj način ćemo puno više sakupiti u državni proračun, svi će biti zadovoljni i sretni.
Hvala lijepa. Sada obavijest da je u skladu sa člankom 207. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora u 10,42 sati isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta po ovoj temi. Druga obavijest koju ne bih volio da se ustali kao praksa rada, predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora Valter Boljunčić moli da se članovi odbora okupe u 11,30 sati kako bi održali sjednicu u dvorani Janka Draškovića 202 na II katu, održali sjednicu odbora. Sada smo iscrpili listu prijavljenih klubova za raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Prva zastupnica je poštovana Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, zamjeniče ministra, ravnateljice porezne uprave, kolegice i kolege. Utaja poreza u Hrvatskoj definitivno jest jedan od najvećih državnih neprijatelja, koliko god neki pokušali umanjiti taj problem. Naime, godišnje prijave poreza ukazuju na upravo nevjerojatno niske dnevne promete koji se prijavljuju primjerice u ugostiteljstvu, u trgovini i nekim drugim uslužnim djelatnostima i čovjek naprosto ne može vjerovati da se nekome uopće isplati otvarati vrata da bi ostvario dnevni promet od 100-tinjak kuna. A činjenica je da se u Hrvatskoj najviše otvaraju upravo društva u djelatnosti trgovine jer se upravo tu očekuje da će se najbrže i najlakše ajmo tako reći ostvariti zarada. Međutim, upravo ti niski prometi upozoravaju na neizdavanje računa i manipulacije u praksi, odnosno na neobjektivno iskazivanje gotovinskog platnog prometa. Da je riječ o utaji potvrđivalo se do sada poreznim nadzorom, međutim taj je porezni nadzor bio i izuzetno kompliciran, složen i izuzetno skup jer se u suštini svodio na propitivanje zaliha, odnosno na svojevrsnu inventarizaciju i njihovu usporedbu sa prikazanim prometom. Ovaj zakon o fiskalizaciji o kojem mi danas govorimo, a čija primjena započinje sa 1. siječnja 2013. primarno bi trebao olakšati upravo taj porezni nadzor i uvesti red u naplatu poreza u prometu gotovinom. Kroz sve to, a to je jedna pozitivna dimenzija ovog zakonskog prijedloga, zakon bi trebao doprinijeti i zaštiti potrošača. Ono čemu se odmah na početku moram suprotstaviti je primjedba kluba HDSSB-a da bi zakon trebao biti selektivan, dakle da bi trebao biti usmjeren točno na utajivače poreza. Ma tko može ovoga trenutka identificirati točno utajivače poreza, to je po meni jedna loša poruka. Zakon se mora odnositi na sve, dakle oni koji su i do sada uredno plaćali porez ne moraju se bojati ničega, a oni koji to nisu činili e oni će morati konačno početi plaćati porez jer je to njihova ustavna obveza. Najviše primjedbi vezano za ovaj zakon odnosi se na troškove fiskalizacije što govori zapravo da građani još uvijek nisu dovoljno upoznati sa svim detaljima ovog zakona. Naime zakon je jedno kompromisno rješenje, zasnovan upravo na korelaciji između očekivanih rezultata, očekivanih efekata i pratećih troškova pri čemu su se maksimalno uvažavala specifičnosti pojedinih grupa obveznika, a to konkretno znači da je za male obveznike, a to su fizičke osobe kojima se dohodak utvrđuje u paušalnom iznosu, dakle naši paušalisti, postupak fiskalizacije je do kraja pojednostavljen i maksimalno jeftin. Da bi ispunili obvezu fiskalizacije mali obveznici neće morati izdavati račune putem elektroničkih naplatnih uređaja kao što je to slučaj za druge obveznike, nego će izdavati račune iz posebno označene knjige računa koju prije početka upotrebe mora ovjeriti Porezna uprava. Dakle, njihova obveza fiskalizacije je samo u tome da račune izdaju na ovjerenim blanketima i nikakvih dodatnih troškova oni neće imati. Bitno je naglasiti da je prodaja vlastitih poljoprivrednih proizvoda na tržnicama i otvorenim prostorima potpuno izuzeta od fiskalizacije. Dakle, to govorim u kontekstu toga kad govorim o fizičkim osobama obveznicima fiskalizacije. Ono što je nadalje pozitivno u ovome zakonu je to što je zapravo niz gospodarskih djelatnosti već u startu izuzet od obveze fiskalizacije bez obzira što i te djelatnosti moraju izdavati račune. Riječ je o djelatnostima kod kojih se opseg posla može uspješno pratiti na neki drugi način recimo mjerenjem opsega potrošnje, a ne nužno postupkom fiskalizacije. Pritom treba dodati i to da popis djelatnosti koje su u zakonu navedene kao one koje nisu obveznici fiskalizacije nije konačan. U zakonu je predviđena mogućnost da Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra financija može naknadno osloboditi od fiskalizacije i neke druge djelatnosti, dakle i one ugrožene male obrte o kojima je u svojoj raspravi ispred kluba HDZ-a govorio kolega Šuker. dakle, zaista se ne može reći da je ovaj zakon krut. Dapače, on je fleksibilan i podložan u onoj svojoj operacionalizaciji promjenama. Fleksibilnost zakona ogleda se i u činjenici da su uvažene neke objektivne životne situacije. Na primjer prekid uspostavljene internetske veze ili kvar elektroničkog naplatnog uređaja i da su ponuđena prihvatljiva rješenja upravo za te situacije ako se one na terenu dogode. Na kraju moram spomenuti i još dvije pozitivne stvari iz ovog zakonskog prijedloga o kojima smo već nešto i rekli. Prva stvar su pravila plaćanja gotovim novcem između obveznika fiskalizacije. Konkretno za nabavu proizvoda i usluga može se po jednom računu plaćati gotovinom do 5000 kuna. Druga pozitivna stvar je što ovaj zakon eliminira svojevrsni vakuum vezan za utvrđivanje blagajničkog maksimuma koji je postojao, a o tome sam već nešto rekla u posljednje dvije godine, dakle od stupanja na snagu novog Zakona o platnom prometu. Kako nije bilo definiranog blagajničkog maksimuma trgovačka društva su praktički mogla plaćati gotovinom do iznosa od 105000 kuna koji je onaj krajnji limit po Zakonu o sprječavanju pranja novca. Druga je stvar naravno što se to nije radilo. Govorim o tome dokle se moglo. Sada se blagajnički maksimum određuje u zavisnosti od veličine gospodarskog subjekta prema Zakonu o poticanju razvoja malog gospodarstva, s tim da se blagajnički maksimum određuje za obveznika kao cjelinu, a onda obveznik može naknadno u okviru tog iznosa odrediti blagajničke maksimume za sve svoje organizacijske dijelove, dakle pogone, prodavaonice i slično. Obveznik je dužan sav dnevni utržak, to je važno, iznad visine blagajničkog maksimuma položiti na račun u banku, a posebno se to zahtijeva od onih obveznika koji na računima imaju evidentirane dospjele a neplaćene obveze. Oni ne smiju niti plaćati gotovim novcem, a niti zadržavati gotov novac u blagajni. Aktualna Vlada vrlo je kategorična, odlučna u naumu da uspostavi red i poreznu disciplinu. Dakle, da uspostavi tu jednu kulturu plaćanja koja se eto u posljednjih dvadesetak godina izgubila negdje u bespućima hrvatske zbilje. Smisao fiskalizacije je uvođenje nadzora nad prometom u gotovini. Obzirom na činjenicu da su upravo građani ti koji u najvećoj mjeri jesu sudionici plaćanja gotovinom priliko kupnje određenih proizvoda i nabavke određenih usluga oni su nedvojbeno i najvažnija karika u procesu fiskalizacije. I zato je strahovito važno da država stalnom edukacijom građana podiže razinu njihove svijesti kolika se šteta čini neizdavanjem računa. Naplaćeni iznosi bez izdavanja računa omogućavaju pojedincima punjenje privatnih računa bez podmirenja, dakle bez participiranja u podmirivanju zajedničkih obveza. Građani zapravo vrlo često nisu ni svjesni da su ne traženjem računa zapravo suučesnici u utaji poreza, s tim da utaja ima višestruke posljedice od stvaranja nelojalne konkurencije urednim poreznim platišama do toga da proračun ostaje bez prihoda nužnih za funkcioniranje države pa država mora iznalaziti neke druge alternativne izvore financiranja, a to u konačnici opet sve ide na leđa hrvatskih građana. Dakle, da zaključim. Da bi fiskalizacija uspjela ovako kako smo je zamislili ona mora biti zajednički projekt države i građana na dobrobit upravo i države i građana.
Hvala lijepo. Na vaše izlaganje prijavljene su tri replike. Prva je i poštovani Zoran Vinković. Izvolite.
Pa doista da nema ove Vlade vjerojatno ne bi imali ni budućnost, jer očigledno sve kreće od početka rada ove Vlade. Ja ne znam kolegice da li ste vi dobro slušali naše izlaganje. Nije nitko pričao o nikakvoj selektivnosti. Naprotiv, rekli smo da smo za uvođenje reda, ali ne na ovakav način. Ja otvoreno postavljam pitanje Poreznoj upravi i Ministarstvu financija koliko dođe fiskalna blagajna, koliko dođe program za spajanje te fiskalne blagajne sa Poreznom upravom. To sasvim sigurno nije džabe i to je trošak fiskalnih obveznika. HDSSB je predložio da i fiskalna blagajna i Internet veza ide kao pomoć svim fiskalnim obveznicima. S druge strane također sam upozorio i morat ću reći supruzi da uzme dva ampera gdje će moći slagati račune, jer članak 36. kaže da će se kazniti kupac te svaki primatelj računa koji ne zadrži izdani račun nakon izlaska iz poslovnog prostora ili ga ne pokaže na zahtjev službene osobe. U kojem roku ga treba čuvati, na kojoj udaljenosti iz poslovnog prostora? Pa ja često idem u trgovinu, očigledno će mi džepovi biti puni starih računa. S druge strane osnovna stvar, a tu je problem i mogućnost malverzacija da se oslobađaju od fiskalne obveze igre na sreću, sportske kladionice, naplata cestarine itd. Što mene ne čudi jer pripremamo Hrvatske autoceste za koncesiju.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Pa kolega Vinkoviću neki puta i nije dobro da dvojica govorite u ime kluba jer se onda dogodi ta jedna nesinkroniziranost u nastupima. Dakle, kolega Đurović jest govorio o potrebi selektivnosti primjene ovog zakona s čime se i vi slažete da ne bi bilo dobro. A ono što vam želim reći i što mislim da je jako važno dakle sva oprema potrebna za instalaciju za fiskalizaciju će biti porezno priznati rashod. To je jako važno.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Jelaš meni stvarno nije jasno da se zalažete za to da se u kešu može plaćati računi do 5 tisuća kuna u današnje vrijeme. Druga stvar, kad govorimo o blagajničkom maksimumu dajte definirajte što je blagajnički maksimum za jednu INA-u ili za recimo najveći trgovački lanac u RH? Da li se taj blagajnički maksimum od 100 tisuća kuna dijeli na svako prodajno mjesto i onda u postotku koliko ispadne? Druga stvar, to je kad imate jednu blagajnu, a kad imate trgovački lanac u kojem imate 15 blagajni i imate jednu blagajnu koja ubire znači ta centralna blagajna na nju se dijeli ovih 100 tisuća maksimuma, ja vam samo govorim da ovih 100 tisuća kuna, ali imate recimo tvrtke da sad ne reklamiram jednu telekomunikacijsku kuću koja ima prometa oho-ho milijardi ali u principu nema uopće praktički potrebe za poslovanjem s kešom. Njima 100 tisuća kuna ništa ne znači, ali nekom drugom tko ima daleko manje prometa tih 100 tisuća blagajničkog maksimuma puno znači da bi bili operativniji. Međutim, ponavljam ovih 5 tisuća kuna je u kontradiktornosti s onim što predlažete s ovim zakonom. S jedne strane predlažete trošak nekome od 10, 15 tisuća kuna da mu ulovite 50 ili 100 kuna dnevnog prometa, a s druge strane nekome tko ima milijuna dozvoljavate da dođe nekome i izvadi 5 tisuća kuna i plati mu račun s kešom u vrijeme kad ljudi rješavaju to za nekoliko desetinki sekunde Internet bankarstvom ili nečim sličnim. Pa nemojmo se onda vraćati s jedne strane u kameno doba, a s druge strane pričati o nečemu što je vrhunac tehnologije.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovana zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Kolega Šuker vi naprosto ne želite priznati a znate to, znate to da se oduvijek moglo plaćati gotovinom do 5 tisuća kuna. To je tako. To je tako bilo uvijek i evo sada smo i mi to ovim zakonom ponovno regulirali jer do prije dvije godine, dakle od stupanja na snagu novog Zakona o platnom prometu, postojao je taj jedan vakuum, dakle nije bilo definirano do koje svote se može plaćati gotovinom. A što se tiče blagajničkog maksimuma on je vrlo precizno definiran člankom 29. ovoga zakona. Kaže se mjerila za određivanje iznosa do kojeg može glasiti blagajnički maksimum je veličina obveznika fiskalizacije sukladno odredbama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva. Dakle, po tom kriteriju mikrosubjekti fizičke osobe mogu do 10 tisuća, mali subjekt 30 i srednji subjekt 50 tisuća. Dakle, usklađeno je sa veličinom obveznika fiskalizacije.
Hvala lijepa. I treća replika i poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolegice Jelaš da nisam bio sa obrtnicima i malim poduzetnicima i da sam čuo vašu raspravu ja bih istog trenutka povjerovao u ovo što ste rekli i rekao ovo je nešto što je stvarno super i na korist i sreću svih naših građana. Ali, obrtnici i mali poduzetnici kažu nešto drugo. HSS je napravio jednu tiskovnicu i razgovarali smo s obrtnicima i oni kažu da će ova igrica koštati obrtnike i male poduzetnike i ostale sve koji će uvesti fiskalne kase oko 75 milijuna eura. To kažu oni. Nitko neće ovdje reći od predlagača koliko je stvarni taj trošak. Istina je da bi sada trebalo napraviti određene stvari da ustvari uništimo i ovo malo što sam rekao još onog što preživljava. Ne trebate brinuti o tome kako će plaćati sa kešom koliko će biti taj minimum ili maksimum. Nemaju ljudi s čime plaćati pa se ne moramo brinuti za keš jer ga neće biti. Oni koji plaćaju kešom oni ionako ne kupuju u Hrvatskoj. To je činjenično stanje. I opet prelamamo sve preko malih i postavljam pitanje tko će biti odgovoran za nove na Zavodu za zapošljavanje, dogodit će se isto kao što se dogodilo s OPG-ima. Isto jednom nerazumnom politikom uništili ste OPG-e, a sada ćete uništiti obrtnike i male poduzetnike.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
… [[Govornici isključen mikrofon, ne razumije se.]] Moram reći da financijski red u državi je primaran za funkcioniranje države i on ima svoju cijenu, isto kao što i financijski, odnosno porezni nered ima svoju cijenu i ta je cijena užasno visoka i hrvatski je građani svakodnevno plaćaju. Dakle, uvođenjem fiskalnog poreznog reda vjerujemo da će opterećenja hrvatskih građana biti niža. Dakle, uspostavljanje reda ima svoju cijenu.
Hvala lijepa. Idemo sa pojedinačnom raspravom naprijed. Sada je na redu poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra. Pa evo ja bih svoju raspravu prije svega počeo time što bih čestitao šefici Porezne uprave na svim naporima koje je dosad napravila da se tu uvede reda, naravno i ministru, zamjenicima i ostalim pomoćnicima koji su u tome sudjelovali. Porezna disciplina je nešto što je izuzetno bitno i zbog toga ja upravo pozdravljam sve napore uključujući fiskalizaciju u prometu nekretninom koji tu poreznu disciplinu pokušavaju uvesti. Jednaki uvjeti poslovanja trebaju imati svi. znači u raspravi se spominjala neki selektivni pristupi, ja sam decidirano i apsolutno protiv toga jer onda ispadne da favoriziramo jedna, a omalovažavamo druge itd., itd. prema tome svi trebaju imati jednake uvjete poslovanja. I to je zadatak države između ostalog i jednaki uvjeti poslovanja odnosno jednaki uvjeti natjecanja na tržištu dakle početni uvjeti a kako će ih tko iskoristiti to je nešto drugo. I ono što želim naglasiti da je porez obaveza svih i uvođenje porezne discipline doživljavam i kao zaštitu potrošača. Jer potrošač je taj koji plaća porez. Porez ne plaća poduzetnik, znači on kada vam ispostavi račun na njemu piše koliki je porez ali taj porez uvijek plaća potrošač odnosno krajnji korisnik. A činjenica da neki poduzetnici nakon što su porez naplatili od krajnjeg korisnika kojemu su pružili robu ili uslugu taj novac ne daju državi odnosno ne upute u državni proračun je pljačka, a to je pljačka onoga tko je taj porez platio a to su korisnici. I zato uvođenje porezne discipline je sprečavanje pljačke. Što znači to fiskalno interesantno ili fiskalno neinteresantni? Po meni su svi porezni obveznici dakle u ovom slučaju trgovačka društva, obrti i porezno interesantni, bili to veliki trgovački lanci bili to mali trgovci. I kao što je uostalom kolega Jelaš rekla članak 20.ovog zakona predviđa mogućnost da poreznici i mali poduzetnici dakle ne moraju voditi fiskalnu blagajnu već izazvati račune preko posebne knjige računa koju će ovjeriti Ministarstvo financija, dakle neće imati taj ulazni veliki trošak. Također složio bih se sa kolegicom Jelaš i pozdravio bih jednu od promjena u zakonu koju držim izuzetno pozitivnom budući da dolazim iz poljoprivrednog kraja, a to je da se prodaja vlastitih poljoprivrednih proizvoda koja se odvija na tržnicama i otvorenim prostorima izuzima iz obaveze fiskalizacije ali naknadna prodaja istih podliježe fiskalizaciji. Kolege iz oporbe ove mjere pomalo dovode do apsurda. Ne shvaćaju ili ne žele shvatiti neki u čemu je bit fiskalizacije. Govore nam o radnim mjestima o gubitku istih itd., itd. ja to ne doživljavam tako gospodo jer ispada porez plaćaju samo budale. Samo budale u ovoj državi plaćaju porez, a da su uspješni poduzetnici oni koji izbjegavaju plaćanje poreza. E pa ja gospodo više ne želim biti budala, ni ja niti bilo tko tko plaća porez i mislim da i zato pozdravljam još jedanput sve mjere koje uvode poreznu disciplinu. Prema tome kao što sam rekao i prilikom prvog čitanja ovog zakona pozdravljam njegovo donošenje i ja ću ga podržati. I još jedanput naglašavam da je plaćanje poreza obaveza svih, a oni koji porez utaje ne samo da su time počinili izuzetnu povredu nego su time opljačkali nas i ne samo nas nego i sve ostale ljude koji su krajnji korisnici usluga i roba. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Poštovani zastupniče na vaše izlaganje prijavljene su 4 replike. Idemo po redu je poštovani zastupnik Zlatko Tušak. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Hajduković ja se u jednoj konstataciji vašoj ne slažem. Vi kažete da samo krajnji potrošači plaćaju porez što nije istina. Jel znademo da kod nekih radova ugovaranje nekih radova postoje vam dvije cijene. Jedna je cijena hoćete li se pogoditi se i dogovoriti oko poslova sa porezom ili bez poreza što onda znači da u tom dijelu nisu svi korisnici ti koji plaćaju porez. I to znači da porez izbjegavaju i poduzetnici na način čim dozvoljavaju da se ima dvojaka cijena. Jedna sa porezom jedna bez poreza. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa da kolega dobro možda sam se ja tu malo nespretno izrazio. Dakle govorimo kod izdavanja računa, evo kolega Šuker je spomenuo da imamo veliku kulturu izdavanja računa. I na tom računu imate uračunat PDV. Dakle kada kupite kruh i mlijeko tamo vam točno piše ili neki drugi proizvod koliko ste poreza platili bilo državi i jedinica lokalne samouprave ako se radi o trošarinama itd. a ako taj poduzetnik odnosno prodavač u ovom smislu taj porez ne proslijedi državi on je taj novac vama ukrao vi ste ga dali s namjerom dakle platili ste porez. A ovo o čemu vi pričate je poslovanje na crno to je sada jedna sasvim druga priča i da slažem se da je to isto problem koji svakako treba rješavati. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Pa ja nisam od onih nisam još ni počeo kolega Hajdukoviću već ste digli odgovor na repliku. A evo ja bih više volio da budući ćete biti kandidat za župana nećete pobijediti na izborima, da ste više poveli računa o tome da u ovoj fiskalnoj obvezi jedinice lokalne i regionalne samouprave gotovo ne dobijaju ništa. Od PDV-a nula, od poreza na dohodak ako promatramo i ovo dobiju 100% završnog poreza na dohodak kako lokalno tako i regionalno i kroz decentralizirane funkcije i da je očigledno potrebno provesti decentralizaciju o tome nema govora. S druge strane ja sam postavio ne otvoreno pitanje vama nego Ministarstvu financija, pa daj recite koliko dođe fiskalna blagajna? Koliko dođe softver? Koliko to ukupno znači obavezu prema onima koji postaju fiskalni obveznici? Pomno sam pročitao ovaj zakon. Ovdje ne stoji niti u jednom članku da će fiskalni obveznici biti oslobođeni i da će im se nadoknaditi kupnja i softvera i fiskalne blagajne, to nigdje ne stoji u zakonu. S druge strane ako je to tako efikasan sustav pa što onda ja kao kupca moram čuvati račun? Ne znam na koliko godina bih ga trebao čuvat, da li 3 godine da uđe u apsolutnu zastaru ili još neko duže vrijeme kako bi mi taj uskočki porezni sustav sjeo za vrat i naplatio 2000 kuna jer će pronaći u poreznom sustavu da su eventualno meni izdali račun.
Hvala lijepa. Odgovor ne repliku, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Gospodine Vinković, hvala na prognozama na lokalnim izborima, ali za razliku od vas, ja sebe ne smatram populistom, odnosno neću reći ljudima ono što oni žele čuti nego ću im reći kakva situacija zaista je, a situacija takva je da treba uvesti poreznu disciplinu. Prihodi lokalne samouprave nisu ovdje predmet rasprave ali da, slažem s vama da jedinice lokalne samouprave nemaju nikakvih prihoda od strane PDV-a, imaju od prireza, imaju od komunalne naknade, odnosno sad prema novim najavama to će biti porez na nekretnine itd. A čuvanje računa koliko se ja sjećam je bila obaveza i prije. Ja se sjećam kada se tek uvodio PDV također imali ste one naljepnice obavezno uzmite račun, također su postojala tijela koja su kontrolirala da li se to provodi i upravo zahvaljujući tome smo i doveli kulturu izdavanja računa na jednu visoku razinu. Hvala.
Iduća replika, poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Hajduković, ja se slažem s vama da treba biti porezne discipline, to nitko nije u ovoj sabornici danas rekao da ne treba biti, ali istina je da nismo mi svi isti u Hrvatskoj i nije ova država ista za sve. Različiti su uvjeti života, oni se jako jako razlikuju i nije svejedno gdje se otvara neki poslovni subjekt, da li će to biti u nekom nerazvijenijem području ili razvijenijem i zato nismo svi u startu isti. Zato treba razmišljat o diferencijaciji, zato treba diferencirati možda i u ovom dijelu porezne stvari kako bi mogli lakše provesti poreznu politiku. A što se tiče vašeg komentara da ste jako zadovoljni što će poljoprivredni proizvođači biti oslobođeni fiskalnih kasa, pitanje je dana kad ćete to napraviti samo što ustvari nećete imati kome jer više njih nema, oni odumiru, oni su jednostavno nešto što će nestati ovakvom politikom koju provodite. Hvala.
Odgovor na repliku, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg, drago mi je da se slažemo, porezna disciplina je nešto što treba provoditi i slažem se isto s vama da postoje razvijeniji i nerazvijeniji dijelovi Hrvatske. To mi ne morate posebno naglašavati, dolazim iz Slavonije, iz Osječko-baranjske županije gdje je situacija daleko od bajne, ail porezna obaveza je obaveza svih kolega bez obzira gdje se u Hrvatskoj nalaze, i malih i velikih i srednjih i Slavonaca i Dalmatinaca i Zagoraca. Prema tome, jedini načina na koji možemo uvesti reds u državu je jednak tretman svima i naplata poreza. A podsjetit ću vas da se znači upravo iz tih poreza financiraju i plaće radnicima koji su zaposleni u javnom državnom sektoru i pomoći onima koji su nezaposleni, financiranje različitih programa koji su usmjereni na mjere da se smanji ova recesija, odnosno da se pokrene hrvatsko gospodarstvo. Hvala.
I posljednja replika, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa ja ne znam kolega Hajdukoviću da li vi slušate što vi govorite. Vi ste ovdje u jednom trenutku rekli da porez plaćaju samo budale, to je uvreda za hrvatski narod i mislim da je zaslužio i opomenu sa strane predsjedavajućeg, međutim očito nije za svih jednak. Hrvatski građani plaćaju porez. Ove godine je 110 milijardi raznoraznih poreznih prihoda i nameta i vi kažete da su to budale jer vi smatrate da i ugostitelji ne plaćaju porez. Oni plaćaju porez, ali vi kažete vi ne plaćate dovoljno tj. ne plaćate onoliko koliko bi mi htjeli da vi platite porez i to je temeljna razlika. Pa ne možete reći da ljudi koji svakodnevno odu u dućan, dijete koje kupi određenu stvar itd., pa svi oni plaćaju porez, plaćaju PDV najskuplji u regiji, 25%. I vi kažete da su to budale. Pa ja vas ne mogu razumjet, da li vi uopće slušate što vi govorite. Otkud se skupilo 110 milijardi onda, tko su ti ljudi? Jesu to neki ljudi iz drugih država, iz Slovenije, iz Mađarske itd., ima i takvih koji dolaze i plaćaju određene usluge, ali većinu plaćaju hrvatski građani i vi kažete da su to budale. Ja to ne mogu vjerovat.
I na ovu repliku odgovara poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolega, kad sam rekao da ispada da su budale oni koji plaćaju porez dobro znam što sam rekao, a dokaz tome su vam liste koje je izdalo upravo Ministarstvo financija na kojem imate listu neplatiša koji su ogromni iznosi koji su neplaćeni. Zašto je tome tako, mislim da bi trebali pitati one koji su dozvolili da se takvi dugovi nagomilaju. A vi znate dobro da vi ako dugujete poreznoj 100 kuna, odmah vas zovu, dobijate opomenu itd., a netko tko duguje 100 milijuna kuna poreza do sad nije dobivao ništa. E pa vas ja pitam onda tko je u toj priči budala, ja vas onda to pitam. O takvim budalama sam ja pričao u smislu da ispada stvarno da oni koji uredno podmiruju svoje obaveze su budale. Nekima ćemo oprostit, a po nama koji plaćamo udri iz petnih žila. E tako sam mislio budale. Hvala.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom u trajanju od 10 minuta. Prijavio se poštovani zastupnik Zlatko Komadina. Nema ga. Gubi pravo na raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Idući na redu je poštovani zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ako dozvolite počeo bih, suzdržavao sam se od replika da ne bih bio opet upozoren da one nisu, sadržaj onog što govorim nije sadržaj replike, ali sam htio svima pa i kolegama koji su do sada govorili uputiti jedno pitanje, možda će mi pomoći svojim odgovorom. O čemu mi to u stvari danas odlučujemo? Konačni je prijedlog zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom. Moje prvo pitanje predlagatelju pa i svima nama što je to fiskalizacija? Moram priznati da niti u ovom zakonu, a niti u rječnicima nisam našao odgovor na to pitanje. Prema tome, mi danas raspravljamo o zakonu koji ima naziv za koji nitko ne zna u stvari što on znači. A temeljem toga onda su i druge definicije u ovom zakonu ili pogrešne ili površne, pa ne daju u stvari pravu sliku o tome o čemu mi to razgovaramo. Ono što sam našao kao obrazloženje fiskalizacije da je to skup mjera kojima se nastoji i programskim rješenjima i opremom i pojedinim podzakonskim propisima uvesti reda, a mi u stvari ovdje govorimo o uvođenju posebnih blagajni ili kasa koje će biti povezane sa Poreznom upravom ako sam dobro razumio. Stoga u članku 2. kad se piše da je fiskalizacija u prometu gotovinom skup mjera koje provode obveznici fiskalizacije to još manje znači da smo svjesni o čemu mi to razgovaramo jer ovakva definicija je protivna logičkom zaključivanju, a i pravilima o tome kako definicije trebaju izgledati, pa ona ne može se istim terminima ponovno opisivati. Dakle, prvo pitanje Vladi što je to uopće fiskalizacija ili ako je to uvođenje posebnih blagajni koje će registrirati promet direktno i u Poreznoj upravi onda bi bilo logično da to tako i piše i da se tako zakon i zove. Druga velika čini mi se pogreška ovog zakona je isto tako definicija u istom članku 2. ali u stavku 1. pod točkom 6. gdje ovaj zakon definira što je to poslovni prostor, a onda kasnije u nekim odredbama imate obveze onih koji su obuhvaćeni tom nepoznatom pojavom fiskalizacijom. Što bi oni trebali raditi vezano i uz poslovni prostor? Međutim, poslovni prostor je drugačije definiran nekim drugim zakonima, pa imate Zakon o zakupu poslovnih zgrada i prostorija koji se do sada uglavnom primjenjivao i kao definicija poslovnoga prostora. Smatram da bi on sigurno bio posebni zakon u odnosu na ovaj Zakon o fiskalizaciji, pa bi bilo možda mudro umjesto da imate suprotne definicije ili različite definicije istog termina da barem prenesete u ovaj zakon o kojem danas govorimo definiciju o poslovnom prostoru iz Zakona o zakupu poslovnih zgrada i prostorija jer ste vi ovime definirali da je poslovni prostor nešto što po ovom drugom zakonu uopće nije poslovni prostor. Upozorit ću vas i na činjenicu da se pojedine i to će onda biti vezano uz moju glavnu primjedbu da se pojedine djelatnosti mogu obavljati u prostorijama koje ne pretpostavljaju da su poslovne prostorije, nego možete obavljati djelatnost i u stanu, pa bi onda bilo pitanje da li se odredbe ovog vašeg Zakona o fiskalizaciji odnose i na takve djelatnosti. Ali sad ćemo doći do ključne primjedbe s obzirom na subjekte na koje se ovaj zakon treba odnositi. Svi su se složili i ja se apsolutno slažem s njima da treba uvesti više reda u plaćanje poreza i porezne obveze i o tome mislim da je apsolutno jedinstvo danas vladalo. Nitko nije mislio da ne treba uvesti više reda, mada je svima pitanje kojim se to načinima više reda u plaćanje poreza može uvesti, pa ste vi tako između ostalog obuhvatili ovim zakonom i djelatnost odvjetničku. Ja ću ovdje reći, jer neki kolege koji su imali prilike dobiti te dopise to nisu rekli. Kao član saborskog odbora dobio sam pismo Odvjetničke komore koja se protivi primjeni ovoga zakona i na odvjetničku djelatnost. Pročitat ću samo ono što mi se čini najbitnijim u tom njihovom dopisu. "Potpuno je jasno da je odvjetništvo posebna Ustavom Republike Hrvatske definirana služba, a ne gospodarska djelatnost i jedan od vidova djelovanja pravosuđa, a što svakako nije niti jedno od slobodnih zanimanja za koje se žele uvesti fiskalne blagajne." Stoga oni govore u svojem dopisu odnosno u protestu da budu obuhvaćeni ovim propisom i o iskustvu europskih zemalja i kažu da su razlozi posebnog položaja odvjetničke djelatnosti i u tome da ni u jednoj od 23 zemlje Europske unije u kojima je njihova asocijacija provela istraživanje nisu uvedene fiskalne blagajne za odvjetničku djelatnost pa sugeriraju predlagatelju, jer je i predlagatelj pa čak i predsjednik Vlade dobio ovo pismo da odvjetnička djelatnost ne bude obuhvaćena ovim obvezama koje sada namećete gospodarstvu, trgovini itd. S tim da posebno sam dužan napomenuti da oni sami navode da nema nikakvog u ovom njihovom protestu razloga da bi oni na bilo koji način bili izuzeti od poreznih obveza. Samo napominju da se porez koji se naplaćuje iz odvjetničke djelatnosti može riješiti i na drugi način. Ja ne želim o ovom govoriti karikaturalno i kako bi to izgledalo da svaki odvjetnički ured ima kasu u koju će vam otipkati podatke, ali vas upozoravaju, a vjerujem da je to predlagatelj imao prilike vidjeti, da sve one podatke koje bi oni morali unijeti u ove račune tih blagajni koje će biti s vama spojene znače da će otkrivati i osobne podatke za koje je propisano da se ne mogu otkrivati i da ih ne mogu transferirati drugim tijelima. Prema tome, ja bih ovu raspravu iskoristio da apeliram ponovo na predlagatelja, da s obzirom da postoje mnogi načini kontrole plaćanja poreza razmisli o tome da ovakva mjera sigurno nije mjera koja bi se trebala primijeniti i na odvjetničku djelatnost osobito s obzirom na činjenicu da je ona i Ustavom izdvojena iz ove kategorije gospodarskih djelatnosti. Sve ostalo čini mi se da je u ovom zakonu manje bitno, ali strašno bih želio i volio da nam netko objasni uopće pojam ovoga zakona da mi uopće znamo danas o čemu raspravljamo jer odgovor na to što je fiskalizacija uopće nismo dobili i čini mi se da je to daleko od predmeta zakona kojim se bavimo. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo prijavljenih nekoliko replika. Prvo poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Dakle, sukladno Poslovniku replika jer čim zastupnik dobije riječ pa da kaže i dobar dan predsjedniče kako ste ja mogu replicirati tako da nije potrebno čuđenje za dizanje ove pločice. S druge strane ja evo uvaženi zastupniče citirajući riječi zamjenika ministra da je ovaj čitav zakon koji je pun selektivnosti itd., pun različitih odredbi ide čak i na kupce, on je sažeo čitav ovaj zakon u jednu rečenicu – to vam je uspostava Internet veze sa Poreznom upravom. Pa Internet veza zvat ćemo onog Antu iz Tele2 pa ona je besplatna ili ćemo onog Gregora isto tako e sad da ne spominjem VIP itd. da netko ne shvati ovo kao reklamu i te veze su prilično jeftine. Pa čak i oni sms-ovi, čak i onih 1000 minuta razgovora ili ne znam čega ili T-Com ako je to doista tako pa onda što ne izađete za govornicu i ne kažete fiskalna blagajna i Internet veza ne košta ništa. I to vas porezne obveznike neće koštati ništa. E, nije tako to će ih koštati 11 tisuća kuna plus još eventualno koja tisuća kuna da bi se uspostavila ta vaša besplatna interna veza ili hot-line sa Poreznom upravom ili ministrom financija. Isto tako danas na Vladi je još jedan zakon koji će, a ja možda i jesam populist jer govorim ono što mi narod kaže pa to prenosim ovdje u Saboru, to je vox populi, pa to će isto biti guljenje kože ovim građanima koji su štedjeli ne u bankama nego na nekretninama. Tu ne mislim na ove koji su na onom vašem spisku od 51 milijarde kuna, naplatili ste svega 100 milijuna ili 200 milijuna kuna.
Odgovor na repliku, poštovani Davorin Mlakar.
Pa uvaženi kolega Vinkoviću dobro ste vi primijetili da je ovo nekakva Internet veza, zato sam ja u svom govoru i pitao što uopće … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne vas gledam. Što to uopće znači što mi propisujemo ovim zakonom? Mi cijelo jutro raspravljamo o zakonu koji se zove nama potpuno nepoznato, fiskalizaciju nam još nitko nije objasnio, ja sam uvjeren da će Ministarstvo financija to moći napraviti jer čak ni međunarodni rječnici i internetske veze s kojima smo spojeni ne daju odgovora na pitanje što je to fiskalizacija. Ali, najbliže onom što je fiskalizacija pod tim definicijama s tim ovaj zakon nema nikakve veze. Ovaj zakon se zove Zakon o uvođenju blagajni koje su povezane s Poreznom upravom. E sad se to možda može i malo ljepše reći od ove definicije koju sam ja naveo, ali sasvim sigurno ne može se zvati o fiskalizaciji jer to samo po sebi ništa ne znači. Ako već u nazivu zakona ne znamo o čemu raspravljamo, ako je kao što se zamjenik ministra čudio nije razumio i naše primjedbe ja uopće ne razumijem zakon. Zakon se zove potpuno nepoznatim terminom. Pa je sugestija, ako već hoćete uvesti to što predlažete, dajte barem to nazovite da znamo o čemu se radi.
Hvala lijepa. Druga replika, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani kolega Mlakar vi ste zapravo govorili o suštini mnogo šire od ovog zakona, ja se često pitam o čemu u Hrvatskom saboru raspravljamo. Fiskalizacija bi se zapravo mogla nazvati i floskulizacija. Znači, tvorba riječi od riječi floskula koja isto ne bi ništa značila u ovom zakonu. Isto kao što čitavo vrijeme govore monetizacija cesta. Što se to monetizira? Zašto je to monetizacija, prodaja? Zašto se to govori tako? Neki novi govor, nove riječi koje ne poznajemo i ne znamo njihov smisao, ne znamo suštinu što se krije iza tih riječi. Kod monetizacije cesta mi je sasvim jasno o čemu se radi. Želi se prikriti činjenica da želimo na 30 ili 50 godina prodati, dati nekome ceste u najam. Znači, želimo dati ceste u najam, ali to tako ne zovemo nego zovemo monetizacija. Onda mene pitaju ljudi što ćemo mi to monetizirati? Ja kažem ne znam. Pa veli kako vi ne znate, ali vi ste u Hrvatskom saboru. Ali nikad mi ministar nije, sada već bivši, odnosno prvi potpredsjednik nije objasnio to iako sam ga pitao čak i pismenim putem što znači monetizacija cesta. Znači, fiskalizacija je floskulizacija, ništa drugo. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani Davorin Mlakar.
Kolega Vukšić potaknuli ste me da ustvari sad na to reagiram replikom jer sad mi je tek jasno pa cijelo vrijeme iz Vlade dobivamo začuđena pitanja kako oni ne razumiju i ništa im nije jasno. Pa nije im jasno jer je naš jezik očito različit. Ovaj jezik u ovom zakonu mogli bismo progutati zbog mnogo toga pa čak i zbog novih obveza koje se nameću građanima RH. Ali, već sam naziv zakona pokazuje da smo mi danas potrošili vrijeme na raspravu o nečemu što nitko ne zna što znači. Niti je definirano zakonom, niti je predlagatelj objasnio što je to taj fantastični pojam a i mi cijeli dan danas se javljamo za riječ od replika do pojedinačnih rasprava a da ustvari ne znamo o čemu govorimo. Govorimo o nekakvom skupu mjera ali to je sve negdje u magli kao što je u magli vjerojatno ideja za primjenu ovog zakona jer vjerujem da će njegovi rezultati nakon par mjeseci, živi bili pa vidjeli nadajmo se da ćemo to doživjeti, biti poražavajući jer i oni koji su do sada pošteno kao porezni obveznici ispunjavali svoje obveze vjerojatno će dodatno biti povrijeđeni ovakvim vidom vladinog ponašanja prema njima, a oni koji su izbjegavali plaćati porez čisto sumnjam da će od sutra uvesti blagajne da bi to pitanje riješili.
Hvala vam lijepa. Slijedi replika poštovane zastupnice Đurđice Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Mlakar upravo evo ovo zadnje što ste sada govorili željela bih isto tako se vašoj raspravi priključiti i reći mišljenje većine malih, srednjih gospodarstvenika ali i obrtnika. Ovdje je nažalost ovim zakonom prozivaju se jedan veliki broj ugostitelja koji su evo i zvali su me sada duboko su povrijeđeni sa stavom Vlade i njih se naziva lopovima. Navodno će se na ovaj način riješiti porez riješiti će se njihove obveze. Oni plaćaju porez i navodno će se riješiti siva ekonomija. Na taj se način neće. Upravo mi je dobila sam informaciju da je ministar Linić rekao da onaj tko nema od malih, srednjih gospodarstvenika ili obrtnika 3,5 tisuće kuna da plati kasu neka ide centru na socijalni rad jer on više ne treba raditi. stvar je u tome da su se stotine i stotine obrta ugasile i zatvorila. Nitko od njih ne želi ne plaćati porez, nitko od njih ne bježi od toga. Većina njih ima jako puno zaposlenih ljudi, bori se svaki dan, svaki dan se bori s tim da nađe za plaće. A što se tiče i u ugostiteljstvu pa evo pogledajmo koliko od nas ima u svom džepu gotovinu ili u novčaniku pa dođe negdje i plati gotovinom. Plaća se karticama, te kartice naravno registriraju se odmah. Da kažem nismo protiv da se uvede red, nisu ni oni isto ali evo velik broj ugostitelja iz udruženja kažu zašto ali i obrtnika koji su još duplo ne samo ne upućeniji nego jednostavno ne znaju kako traže odgodu toga, barem 6 mjeseci da se mogu i oni pripremiti jer programeri koji su već sada neki uzeli naprosto još ne znaju ni na koji način da naprave program za te stvari. Evo ga. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani Davorin Mlakar.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice Sumrak, dali ste mi priliku da kažem nešto što sam mislio potpuno preskočiti jer mislim da sam govorio o važnijim dosezima ovog zakona ali evo za ilustraciju kako Vlada inače rekao bih nedosljedno priprema svoje propise vam je primjer članka 26.ovoga zakona gdje vam kaže da je kupac i svaki primatelj računa dužan je zadržati izdani račun nakon izlaska iz poslovnog prostora. Postoji poslovni prostori u koji ne trebate ni ući pa onda ne znam u kojem ćete trenutku izaći. A drugo me zanima u ovom prijedlogu do kada ja te račune trebam držati? Dakle da li je to 15 minuta, 7 dana ili godinu dana jer bi mi se moglo dogoditi da na kraju obračunske godine netko pita za sve ove račune koje čovjek nije na vrijeme spremio i sačuvao.
Hvala vam lijepa. Sljedeća replika je poštovanog Ivana Šukera.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa i danas i ovih proteklih mjeseci se priča kako je vladao porezni nered ovo, ono međutim jedan podatak koji se jedno mjesec, mjesec i pol dana tajio od hrvatske javnosti sada je konačno vido svjetlo dana, vidite divnog čuda kolega Mlakar u 9.mjesecu prošle godine kada je vladao nered i kada je PDV bio 23% prihodi od PDV-a su bili skoro 700 i još nešto milijuna viši nego u 9.mjesecu ove godine kada vlada red i kada je stopa PDV-a 25% ili recimo prihodi od doprinosa 200 milijuna kuna manji nego prošle godine kada je bio nered. Dakle, efekat one porezne presije je bio kratkoročan 9., 10., 11., 12.mjesec će pokazati sasvim drugu priču s tim da treba reći da u 9.mjesecu se vrši konačan obračun i uplata poreza na dodanu vrijednost za mjesec kolovoz. To je podatak koji je službeno objavljen da je porez na dodanu vrijednost, a to se isto tako vidi i u prijedlogu rebalansa proračuna gdje je stopa PDV-a koja je povećana za 8,7% za 2%-tna poena a prihod od PDV-a je samo 5,5% a to nam je jedno samo naravučenje svima nama da ne možete uzeti od nekoga tko nema. A mi više ne možemo uzeti od hrvatskih građana jer oni naprosto nemaju.
Odgovor na repliku poštovani Davorin Mlakar.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Šuker pa vi ste govorili o onom što smo mi nastojali poštediti Vladu u svojim nastupima a sada analizirati to kako je kada je neka druga politička opcija na vlasti razmatralo se uvođenje svake porezne presije kao harača ili teškog tereta za narod, ali kada je PDV 25% to je normalna mjera pa nam onda još tumače kako porezna presija u državi pada jedino mi toga izgleda još nismo svjesni. Ali postati će svjesni i porezni obveznici od ove obveze da ćemo hodati koliko sam razumio sa računima u džepovima nebrojeno dugo dana da nas ne bi netko pitao za te račune ali i svi oni a njih sam samo tek spomenuo svi oni koji su uredno izvršavali svoje obveze ovim mjerama mogu ostati jedino povrijeđeni jer ih se stalno stavlja u koš sa pojedinim slučajevima gdje je netko prijavljivao strašno mali prihod, strašno malu zaradu, strašno mali promet, za koji postoji sigurno upitnost koliko je to istinito ili kvalitetno. Ali na bazi tih koji su varali i koji su zanemarivali svoje obveze mi sada uvodimo obvezu prema svima drugima koji su najurednije ispunjavali svoje porezne obveze i zahvaljujući kojima je i ovo Ministarstvo i ova Vlada pa i mi ovdje mogli funkcionirati. O tome mi govorimo. Mi stalno uvodimo mjere protiv onih koji se uredno ponašaju, a oni koji su i do sada bili neuredni sasvim sumnjam da će bit potaknuti ovim zakonom da svoje poslovanje dovedu u sklad s propisima.
Hvala lijepa. I posljednja replika, poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem. Pa kolega Mlakar, nemojte se puno čuditi zašto toliko nelogičnosti u ovom prijedlogu zakona, zato što su imali samo 6 mjeseci da slože ovaj zakon, barem tako smo dobili informacije od čelnih ljudi Porezne uprave. Dakle ja ne znam tko je to trčao za njima i tko je njima dirigirao i tko im je dao rok da oni to moraju napravit samo u 6 mjeseci s obzirom da sami navode kako su druge zemlje taj zakon pripremale dvije, tri, pa čak i četiri godine ali on je eto u tom nekom neimanju vremena napravili su te nekakve greške pa onda valjda moramo to i opravdati. A zbog tog neimanja vremena upravo ide i ova fiskalizacija u tri ciklusa što ne znam da li su razmišljali o tome da u Hrvatskoj postoji određeni zakon koji se tiče diskriminacije, zbog čega diskriminiramo određene privatne subjekte, odnosno privredne subjekte u odnosu na neke druge subjekte. Koja nam je to računica i koja nam je to matematika pokazala da sa 1.1. trebaju ići ugostitelji, da sa 1.4. trebaju ići trgovci i da sa 1.7. trebaju ići svi ostali. Ako nismo imali dovoljno vremena da se pripremimo, ako smo imali samo 6 mjeseci vremena onda bi bila nekakva logika da smo se pripremili kvalitetnije, da smo ovaj zakon napravili kvalitetnije i da onda sve privredne subjekte u Republici Hrvatskoj isto tako po određenom zakonu isto tretiramo jer ovo jeste diskriminacija određenih djelatnosti, a tu se onda nadovezuje i ono vaše odvjetništvo itd. Ako idemo na fiskalizaciju onda na fiskalizaciju idemo svi. Ako je Vlada odlučila i donijela odluku i procijenila da je jedino fiskalizacija dobra da izađemo iz ove krize onda u redu, napravit ćemo fiskalizaciju, napravimo je kvalitetno i u fiskalizaciju ulazimo svi u istom trenutku. Hvala.
I na ovu repliku odgovara poštovani Davorin Mlakar.
Hvala lijepa uvažena kolegice Tireli. Rekli ste da je Vlada 6 mjeseci radila na ovom propisu samo, vidi se. Pitanje je koliko im je vremena trebalo da bi on bio kvalitetniji i vjerujem s obzirom da je sad negdje godina dana mandata ove Vlade da bi puno bolje bilo i da bi građani puno bolje pozdravili njihov napor da smanje ili barem zadrže na onoj razini na kojoj su naslijedili cijene grijanja, cijene struje, cijene svih mogućih goriva i svega onoga što svakodnevno osjećate vi i svi mi na svojem kućnom budžetu, sve ono što osjećaju i ovi na koje se ove mjere trebaju primijeniti. I bojim se da umjesto da su radili na zaštiti standarda oni su išli čak obrnuto, uništavati malo po malo i ovaj dio koji je još kako tako, a ja se usuđujem vjerovati dobro ispunjavao svoje porezne obveze. I umjesto da potakne rast da ne govorim o zapošljavanju, o katastrofalnim brojkama od gotovo 350 000 nezaposlenih mi se zabavljamo sa blagajnama koje će biti na online vezi, ali ponavljam na bazi zakona koji čak ni predlagatelj ne razumije zašto se zove tako kako se zove, a onda je jako teško očekivati od subjekata na koje se taj zakon odnosi da oni razumiju o čemu se radi. I evo mogu iskoristit tu priliku opet za neku karikaturu, kad bih ja bio ugostitelj prvo što bih volio doznati od onog tko mi takvu obvezu nameće da mi objasni o čemu se radi i šta je ovaj zakon propisao i što je ovaj zakon ovako kako se zove.
Hvala lijepa. Čut ćemo još jednu pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo imam tu čast i zadovoljstvo da na kraju ovoga procesa, dakle kroz dva čitanja, kroz sveobuhvatnu javnu raspravu kažem u ovom Saboru zadnju svoju diskusiju tako da ću probati biti što je moguće više sažetiji oko toga iako sudeći po nekim posljednjim rasprava barem mislim da fingiramo, da stvari ne razumijemo jer stvari su zapravo prilično jednostavne. Svodi se zapravo na jednostavno retoričko pitanje želimo li mi uređenu državu ili ne želimo. Ja mislim da želimo, govorili su to i sve Vlade, sve bivše Vlade samo ova i ovim prijedlogom zakona i drugim prijedlozima zakona dakle Općeg poreznog zakona i svih koji slijede, osobito iz Ministarstva financija dokazuje da misli ozbiljno i da zaista želi uređenu državu. Kolegice i kolege, ovim zakonom, a vi to koji ste govorili jako dobro znate, ne radi se o nikakvim novim porezima, o nikakvoj poreznoj presiji, radi se o fiskalnoj disciplini i ne vidim, zaista ne vidim razloga da jedan model fiskalne discipline bude kritiziran na način na koji je kritiziran i da se kroz to provode sasvim drugi zaključci koji ovdje ne stoje. Gospodine Mlakar, vi ste zadnje govorili oko toga da ne razumijete ovaj zakon, otišao je. Nažalost ne razumije ali evo može se vratiti, može stisnuti web stranicu i vi drugi koji eventualno ne razumijete, barem tako govorite, web stranicu Ministarstva financija. Sve ono što se tiče poreznih obveznika je jednostavno objašnjeno u ovoj jednostavnoj shemi. Mislim da je više nego čitka za svakog poreznog obveznika. Mnogi je razumiju. Od 12.10. ako se ne varam čak je i demo model prisutan. Prema tome, ljudi mogu direktno provjeriti kako stvari štimaju. Prema tome, zaista se ne radi o nikakvoj novoj i molim as gospodine Šuker da to više ne ponovite, jer vi to jako dobro znate, ne radi se o nikakvoj presiji i pritisku. Radi se samo o modelu da se porez naplati. Mi se moramo odlučiti želimo li svima naplatiti porez i tek tada to često govorim na ovoj sabornici, tek kada svi počnemo plaćati porez onda možemo govoriti o relativnim … [[Govornik se ne razumije.]] ili smanjenju određenih poreza. Tek tada kad uspostavimo tu ravnopravnost onda možemo o tome govoriti. Koje su osnovne prednosti ovog zakona. Govorili su i kolege prije mene. Dakle, to je fer utakmica, ravnopravni uvjeti za sve, za sve gospodarske subjekte koji su sada na tržištu, ali i sa za sve one kolegice i kolege koji će doći na hrvatsko tržište sa 1.7. kada ga otvaramo. Upravo to, dakle ravnopravnost i jednakost u plaćanju poreza za sve podiže konkurentnost Hrvatske i toga smo svi svjesni i nikoga ne vrijeđa. Nisam se javljao na replike kolegi Mlakaru, ali ni jednog poduzetnika ne može vrijeđati to što sada nekim drugim tehničkim rješenjem izvještava svoje Ministarstvo financija oko toga na koji način je platio porez, nego dapače baš obrnuto. Ono, one koji taj posao su do sad radili kako treba i bili odgovorni prema svojoj državi … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Netko me isključio. Kada govorimo sa aspekta potrošača i zaštite potrošača onda svi mi kada smo i potrošači onda plaćamo punu cijenu prilikom svake usluge i proizvoda kojega kupujemo, barem mislimo da plaćamo punu cijenu, tj. da plaćamo cijenu zajedno sa porezom, PDV-om koji je sada 25%. Sada ćemo postati sigurni da tih 25% ide za one svrhe za koje ćemo mi odrediti ovim proračunom, da ide za zajedničke potrebe, da ide za i vojsku i policiju, ali i za škole i za bolnice i sve ono što se financira iz državnog proračuna. I mislim da je bitno da to svaki građanin u svakom času zna. I mislim da je jako bitno da poradimo dodatno na edukaciji. Govorile su kolege prije da postoji visoka kultura uzimanja računa u Hrvatskoj. Mislim da je jako dobro da javnom edukacijom, pa i uz pomoć PR agencija ako je to potrebno hrvatskim građanima objasnimo koliko je zapravo ovaj zakon koristan za njih. I kada neku uslugu plaćaju i kada u ovim teškim vremenima i odvajaju novac za nešto što im je potrebno da znaju da taj novac zaista odlazi na pravo mjesto, a ne da ga netko odvede negdje drugdje. Razbijmo i tu iluziju koliko stvari koštaju. Dakle, jasno je da se Ministarstvo financija odlučilo za jeftinije, jednostavnije rješenje. Znači, ne kao neke zemlje u okruženju za fiskalnu blagajnu već za software koji će omogućiti u današnje tehničko doba, dakle vrlo jednostavnu informaciju sukladno i ovoj shemu, dakle koju će imati Porezna uprava. Cijena toga softwarea je 1500 kuna u prosjeku plus 60 kn za certifikaciju kod FINA-e. To se odnosi na gro poduzetnika u Republici Hrvatskoj koji već sada imaju PC blagajnu. Gro poduzetnika je ima, ne bih baratao sa postotcima, ali one su zasigurno veće od 90%. Prema tome, taj trošak je tu. Ukoliko poduzetnik nema tako nešto onda se troškovi kreću do 3000 kuna i to je jedini pravi podatak. Taj trošak je dakle priznat kao porezni odbitak i na porez na dohodak i porez na dobit i bitno je da to znamo, da ne baratamo sa drugim informacijama. Četvrti benefit i tu završavam sa, dakle benefitima ovoga svega, ovoga rezimea je dakle indirektni efekti ove informacije, zapravo kvaliteta poreznog nadzora i unapređenje poreznog nadzora. Upravo će ove informacije Poreznoj upravi, dakle djelatnicima Porezne uprave omogućiti da kvalitetnije, organiziranije rade svoj posao i na, dakle traženju onih poduzetnika koji eventualno kroz porezne invazije ne čine ono što bi trebali činiti i sa te strane će ta efikasna kontrola i efikasan model omogućiti da ta kontrola bude što efikasnija i da njihova učinkovitost bude što veća, a onda dakako i benefiti za proračun i nećemo ja vjerujem više moći govoriti o milijardama i deseci milijardi neplaćenih poreza. I evo zaključno da pohvalim i ove promjene koje su dakle nastale između dva čitanja. Dakle, primarno u članku 5. koji sad jasno propisuje koji to obveznici i na koji način su izuzeti od strane ove fiskalizacije, a kojim modelima se dakle provodi nadzor nad njihovim prometom. Jednom riječju, ovaj zakon zasigurno će omogućiti uređeniju državu nego što je to sada i sa te strane stvoriti pretpostavke za, dakle državu i društvo za koju svi želimo da živimo u njemu. Hvala lijepo.
Na ovu raspravu prijavljeno je čak 9 replika. Prvi se prijavio poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Kolega Rađenoviću mislim da ste postavili ključno pitanje želimo li uređenu državu ili ne. Ovdje neki očito ne žele. Oni bi se držali one do sada vladajuće maksime pliva ruka, desni džep što se reče u Dalmaciji. Nije zabava uređivanje države, niti sređivanje. Nije ovo uzimanje nikome. Tu je rečeno ne možemo uzeti od građana ono što nemaju. Danas je objavljen podatak da osam godina vlasti HDZ-a te građane koštalo 87 milijardi kuna, pa sad ako neki i nemaju, a mnogi nemaju dobro znaju zbog čega nemaju. Spominju se ugostitelji. Pa kao da ne znate da se od 1.1. sljedeće godine ugostiteljima smanjuje PDV sa 25% na 10% ako reinvestiraju sredstva da im se PDV i ukida. Sve vi to dobro znate i stalno govorite o tome da se nešto uzima nekome. Zato što jedan poduzetnik u novinama kaže ja kradem ovu državu, i to javno kaže, ne plaćam poreze. Pa to nema nigdje na svijetu ljudi moji, a još manje ima parlamentaraca koji se zalažu za to. Kao da se nešto uzima, ne, s ovim se želi spriječiti da se nelegalno uzima, da se uvede red ako svaki radnik koji radi u tvornici plaća uredno poreze e Boga mi može i ugostitelj, Boga mi može i odvjetnik. Da li će ovo pomoći tome? Ako hoće, a vjerujem da hoće, onda sam za to. Nikome se ne uzima. I pustite tu politiku stalnog etiketiranja, a sami znate da to nije tako.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Igor Rađenović.
Zahvaljujem kolega Jurjeviću. Iako niste financijaš shvatili ste, dakako nikome se ne uzima, radi se samo o novom modelu prikupljanja poreza i gradnje ravnopravnog društva i za potrošače, dakle građane RH, ali i podizanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Dakle ravnopravna utakmica za sve. I svaki onaj koji je dosada plaćao taj porez ne da nema nikakvog razloga za brigu, dapače, ovaj porez će mu omogućiti, ovaj model dakle fiskalizacije gotovinom će mu omogućiti da se na tržištu riješi eventualno nelojalne konkurencije i da svojom cijenom i kvalitetom usluge se bori za utjecaj na tržištu, za prodaju roba ili usluga. A drago mi je i hvala vam što ste podsjetili dakle iz onih podataka koje smo imali oko prosječno dosada prijavljenih prometa određenih skupina građanstva jasno je da se taj porez nije prikupljao i da je odlazio negdje u privatne džepove iako su potrošači plaćajući svoju uslugu, vjerujući da odlazi u škole i bolnice itd. Dakle, drago mi je da ste primijetili da i porez na ugostitelje koji su često u javnosti zapravo porez na ugostiteljstvo i usluge u turizmu da se od 1.01. ove godine snižava i ja sam uvjeren gospodine Jurjeviću da ćemo mi sa 10% toga poreza i ovim modelom prikupiti više poreza nego kad je taj porez bio 25%. Hvala vam lijepo.
Druga replika, poštovani Branko Vukšić.
Poštovani kolega Rađenoviću rekli ste, pitali ste zapravo sve nas želimo li i svi mi uređenu državu ili ne želimo? Sasvim sigurno da želimo uređenu državu. I sigurno da se nitko ne buni da bude u porezima reda. Nitko sasvim sigurno nije protiv toga da svi trebaju plaćati porez, da svi trebaju plaćati onoliko poreza koliko im pripada, koliko im država određuje. Međutim, radi se o principijelnosti, ovdje govorimo o principijelnim stavovima. Ako želimo uređenu državu onda želimo uređenu državu u svim segmentima. Kada je u pitanju porezna presija tu smo jako efikasni. Tu država ono mačem uvodi reda. Kad smo jučer razgovarali o uvođenju reda u Kaznenom zakonu, uvođenju reda o omogućavanju da radnici dobivaju plaće rečeno je da to su samo riječi, čista demagogija, floskule, čista retorika. A što je ovo, što je danas ovo u Saboru? Potirete ono što govorite. Uvodite red samo u jednom segmentu države. Uvodite red i u drugom segmentu. Pa valjda ova država postoji zbog građana. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, nije po redu, na prvom mjestu su radnici. Vi ste tobožnji socijaldemokrati. Nije po redu. Po redu je, na prvom mjestu su ljudi građani ove države, u prvom redu su radnici. I kada govorimo o etiketiranju pa tko govori o etiketiranju? Pa s ove desne strane, s moje desne strane, jedino što dolaze su etikete već 6 mjeseci, 7. I još kad govorim o etiketiranju htio bih samo reći svom kolegi iz HDSSB-a nemojte se gurati u populiste tu smo mi već zauzeli.
Odgovor na repliku, poštovani Igor Rađenović.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo zahvaljujem se svim kolegama i unaprijed što su sa brojnim ovim replikama će mi omogućiti da poboljšam svoju statistiku saborskog zastupnika, ovo mi je moram priznati rekord sa 9 replika. A sa zadovoljstvom ću i odgovoriti i ponoviti dakle i imam tu priliku dakle kroz te replike da donošenjem ovog zakona nema nikakve nove porezne presije. Znači, porezi ostaju isti na ovome području, radi se samo o novome modelu upravo ovom ravnopravnom modelu da svi u jednakom času, dakle svi poduzetnici na hrvatskom tržištu i konzumenti njihovih usluga dakle građani RH imaju jednake i fer uvjete. Pa valjda se za to zalažemo. I uvodimo, da, uvodimo red na ovome području a ovim zakonom možemo uvesti red samo na ovom području. Nekim drugim zakonima i mislim da tome svjedočimo svakodnevno uvodimo red i na drugim područjima. A da je nažalost još puno posla tu pred nama to ćemo se vjerojatno vi i ja složiti.
Iduća replika, poštovani zastupnik Mladen Marelić.
Kolega Rađenović je rekao da trebamo biti svi isti, da poštivanje ove države i plaćanja poreza da moramo biti jednaki. Mi možemo konstatirati i mislim ponašanje pojedinaca iz gospodarstva i kako se ponašaju. Bahato ponašanje sa skupim automobilima, vikendicama i na moru i na skijalištima, stanovima u svim našim gradovima, a ti pojedinci imaju neke svoje obrte jako male i nama se dosta cinično znaju zasmijati radite vi svoje, a mi ćemo raditi svoje. Mislim da oni dobro rade i mislim čudi me ovakva reakcija na donošenje ovog zakona, zakon koji bi uveo neku ravnopravnost da svi skupa budemo isti u plaćanju ovog poreza. Mislim reakcije postoje, čudi me zašto postoje reakcije kad je ovo interes i svi govorimo da želimo da poreznu disciplinu uvedemo. Mislim da je ovo jedan red, način uvođenja porezne discipline i tako da se malo trebamo svi zamisliti zašto se protivimo nečemu što je dobrobit za ovu državu. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Igor Rađenović.
Apsolutno se slažem sa vama kolega Mareliću. Uvijek kada vi govorite ja vidim Dubrovački most i mnoge druge projekte koje tamo nisu. Kolega Mareliću da neizvršavanje poreznih obveza 51 milijardu ako se ne varam evidentiranih poreznih obveza, ne porezne evazije. Zamislite koliko još te porezne evazije ovo što ste vi govorili ljudi koji su napravili poreznu evaziju koliko bi dubrovačkih mostova bez pomoći Europe bi mogli napraviti sve ove godine kada bi se svi ponašali onako kako to treba i kada bi država a sada je konačno i ovim zakonom omogućila i omogućit će nekim drugim zakonima da se to provodi. Završna rečenica, ovakve i slične modele imaju sve zapadne zemlje Europe i uz daleko veću kulturu izdavanja računa i svih plaćanja poreza. Prema tome ne vidim zaista nikakvav problem oko tehničkog rješenja prikupljanja poreza na osnovu zakona koji smo mi ovdje donijeli. Hvala lijepa.
Za repliku se prijavio i poštovani zastupnik Branko Hrg.
Poštovani predsjedniče. Evo kolega Rađenović kaže da se izražava ovdje sumnja da netko ne želi uređenu državu. Pa naravno da mi svi želimo uređenu državu to je jasno, ali me smeta kada govorite da se ovdje ne radi o nikakvim novim nametima. Pa meni stvarno ovo nije jasno, možda ja to malo slabije kužim ali ja vidim ovdje jako velike namete. Ja vidim namete na male obrtnike i poduzetnike. Oni veliki su i sada u sustavu, njih se lako kontrolira, ako ih se želi kontrolirati. Ali mi ovdje udaramo opet na male, njima stavljamo teret jer stvaraju se troškovi operatera oni će zaraditi, znači zarađuju prodavači kasa, oni će zaraditi, sve to će platiti naravno poduzetnici i obrtnici i naravno punit će se državni proračun iz nekoliko izvora. I stvarno postavljam pitanje, tko će biti odgovoran kada za tri mjeseca dobijemo ako dobijemo izvješće sa točnim podacima što se je dogodilo? tko potpisuje odgovornost za to? Tko će podnijeti ostavku?
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Igor Rađenović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ha gospodine Hrg meni je žao što ovdje vi vidite neke namete. Dakle nameta osim samog troška o kojem ste na kraju govorili nema, a sada ste mi omogućili da ja ponovno ponovim. Gro hrvatskih poduzetnika gotovo svi imaju PC kasu, dakle na taj način funkcioniraju sada. Na tu PC kasu potrebno je ugraditi softver država se odlučila da ne ide sa javnim natječajem da ne bi eventualno nekome pogodovala već je potpisala tehničko rješenje relativno jednostavno da to mogu riješiti mnogi gospodarski subjekti u RH. Taj trošak za pojedinog poduzetnika je tisuću i pol kuna okvirno plus 60kn certifikacija tog softvera … [[Govornik govori prebrzo ne razumije se.]] znači 30 kuna godišnje. Znači radi se o trošku od otprilike stotinjak kuna mjesečno za jednog poduzetnika. Prema tome ne možemo govoriti o opterećenju. Drugi korak jedan i drugi taj trošak je priznat kao porezno priznati odbitak, prema tome trošak je praktički zanemariva ajde da se s vama složim između vaše teze da su to neki strašni nameti i zanemarivog troška. Ovo je zaista zanemariv trošak i ja vjerujem da ćete se vi oko toga ipak morati složiti ako ne u ovoj sabornici bar na kavi koju ćemo popiti poslije. Hvala lijepa.
Za repliku se prijavila i poštovana zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Rađenović evo ja ću sada ne znam po koji puta kao i svi moji kolege reći da naravno da svi mi želimo uređenu državu, svi želimo svoju Hrvatsku da u njoj možemo svi živjeti od umirovljenika, radnika, obrtnika, gospodarstvenika, svih nas, naše djece i svega. Naravno da je svima teško. Ja sada malo ću samo skrenuti, nitko nije želio državu u kojoj će plaćati porez 25%, nitko nije želio u kojoj su komunalije sve apsolutno sve maksimalno visoke i još idu, nitko nije želio državu da plaća za svoj stan npr. 50 kvadrata u budućnosti još jedan dodatni porez. I nitko ne kaže da ne treba urediti nitko nije protiv toga. Mi se ovdje ne zalažemo za to da se ne plaća i da se ne uvodi red nego naprosto ono što je rekla i kolegica Tireli kakva je to diskriminacija i zašto apostrofirati jednu djelatnost kao lopovsku djelatnost. Vi ste govorili sa nekoliko aspekata da je to dobro između ostalog to je sprečavanje sive ekonomije. Kolega Rađenović sjećate li se Zakona o neregistriranoj djelatnosti? Svi vi sa ove strane ste se užasno ismijavali tom zakonu i govorili ste da su to besmislice. Zanima me kako će se ovom fiskalnom kasom, a bilo bi dobro da negdje piše na koji će se način riješiti siva ekonomija jer npr. netko zaposlenih 50 ili60 radnika u svom ugostiteljstvu i on uredno vjerujte plaća jer njemu plaćaju virmanima i na sve druge načine uplata ali njemu je konkurencija netko tko u svom podrumu neprijavljenoj kuhinji radi keteringe opslužuje pa moram reći i neka ministarstva, njega nitko ne pita, oprosti molim te da li si ti registriran i da li ti plaćaš porez. Jedan obrtnik koji se bavi ne znam krojač, krznar, ne znam zlatar ili nešto ima svoju radionu [[Upadica: Vrijeme.]] jednu samo rečenicu dozvolite. I on naprosto nema mušterije. Međutim te mušterije dolaze od nekog šanera i kupuju sve te stvari kod njega. Kako će se to riješiti? Tada ćemo mi urediti državu. Evo.
Odgovor na repliku Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo Sumrak govorili ste o mnogo čemu drugome a ponajmanje o ovom zakonu. Gospođo Sumrak da li vi kada kao potrošač odete u svoj omiljeni restoran da li zaista mislite da prosječno taj restoran ili taj vaš ugostitelj da li dnevno napravi 500, 600 kuna prometa, ja pretpostavljam da je to prosječan račun za troje, četvero ljudi kada vi odete i jedino što je taj dakle prosječni ugostitelj ukoliko je on prosječni ugostitelj … RH da je to zaista prosječan promet? Da li kada idete frizeru, kao svaka žena vjerojatno često idete frizeru, da li zaista mislite da prosječni dohodak jedne frizerke je 70, 80 kuna kao što nama to pokazuje. Znači tu ima i ovih poštenih frizerki, nazovimo ih tako, koje prijavljuju stvarne dohotke, 2000, 3000, 4000 kuna koliko je prosjek jednog frizerskog salona po mojoj procjeni jer meni žena ide frizeru pa znam otprilike koliko me to izađe, a gdje su onda ovi drugi. Da li za nedo Bog ako zatrebate odvjetničke usluge, da li mislite da zaista prosječno odvjetnici, nema kolege Mlakara je tu iznio dosta pritužbi od strane Odvjetničke komore i dopisa koja je otišla evo zamislite i premijeru Milanoviću, da li zaista mislite da prosječni odvjetnik u Republici Hrvatskoj zarađuje manje od prosječnog vozača tramvaja u ZET-u. Da li vi zaista mislite da je to istina? [[Upadica Sumrak: Ne, ne mislim. Ne, nego mi idemo kod poštenih obrtnika.]]
Gospođo Sumrak, vama je jasno, jel vi poznate Poslovnik Sabora? Vi možete govorit samo kad dobijete riječ, ne možete se ovako uključivati i dobacivati. … [[Upadica se ne razumije.]] Sad vam izričem opomenu zbog toga jer vam moram izreći opomenu. A dajte se držite Poslovnika, bit će svima puno jednostavnije. Može? Hvala vam puno. Idući za repliku prijavio se poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Rađenović, ne znam zašto vam ideja da netko u ovoj sabornici, barem ja nikog nisam čuo, jedino ako sam nešto prečuo, da ima nešto protiv uvođenja reda. Pa svi su govornici do sada se izrijekom izjasnili da jesu za uvođenje reda, ali ako netko ima sugestije da nešto u tome bi trebalo promijeniti, da bi trebalo doradit pa to ne znači da je protiv toga, ne znači da ima loše namjere, ne znači da je protiv bilo čega suvisloga. Zašto stalno inputirate da smo protiv nečega, nismo protiv uvođenja reda, apsolutno nismo. I ono što me još smeta što ste rekli onako olakotno šta, pa nije to neki trošak 1500 kuna ovdje pa onda još ono pa operaterima kroz godinu pa servisiranje, što je rekao kolega Hrg, za ljude koji žive od toga i u ovoj današnjoj situaciji to uopće nije zanemarivo. Tako da ne bih se baš složio da je taj dio tako olako bi trebalo ga prihvatit. A s druge strane, kad su dobri prijedlozi pa makar vam se ne sviđali, makar nisu u suglasju s onim što vi govorite kao stranka, pa pozicija, pa nemojte odmah pripisivat da je netko protiv. Recimo jučer nam je prigovarano za Kazneni zakon. On je u cilju radnika, svrha mu je da radnik samo može ostvarit neko svoje pravo. I odmah smo protiv, pa nismo protiv.
Odgovor na repliku, poštovani Igor Rađenović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo koncentrirat ću se na ono što je bilo danas tj. na moju diskusiju i repliku vezano uz to, ne na ono što je bilo jučer jer ćete se oko toga složiti. Rekli ste 1000,2000 kuna, da, slažem se s vama, ja sam to nazvao zanemarivim troškom, mi smo rekli da nema troška, a to je bio dio moje replike na diskusiju gospodina Hrga koji je rekao da se radi o strašnim nametima koji će malte ne uništiti hrvatsko gospodarstvo. Radi se o 1500 kuna za gotovo sve poduzetnike u Republici Hrvatskoj, dakle oni koji imaju PC kasu i radi se o poreznom priznatom odbitku, znači da stanemo oko toga. Je 1500 kuna malo ili puno, za poslovanje svakog tko je u sustavu PDV-a ima ako se ne varam 230 000 kuna najmanje prometa, prema tome nije zanemarivo iz perspektive običnog građanina ali iz perspektive jednog poduzetnika složit će se da je zanemarivo. A što se tiče uređene države itd., dobro da mi je ostala tu bilješka ipak malo oko toga kako sam se pripremio, znači jasno sam rekao da postavljam retoričko pitanje i da se to govori danas i da su govorile i bivše Vlade da žele uređenu državu i da žele da stvari funkcioniraju tako da pred zakonom svi budemo jednaki, a da gospodarski subjekti budu ravnopravni. Govorile su to i Vlade prije nas, ali ova zaista misli ozbiljno i to pokazuje i donošenjem svojih zakona i svojim djelima.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića.
Sjetio sam se ja jednog, podsjetio me kolega Jurjević svojom pomalo i demagogijom o uređenoj državi i o tome kako neka strana ovdje ne želi uređenu državu.
Kome vi replicirate?
To je odgovor gospodinu Rađenoviću, ja samo govorio da me kolega Jurjević podsjetio, a vi mi oduzimate vrijeme replike pa to produžite radi vaše upadice. I sjetim se jednog slogana gospodine Rađenović "Dobar život svima, a ne samo njima", pa i onog "I radnici su Hrvati". I tako mi 1500 po 1500 kuna svakodnevno novim zakonom podižemo standarde poreznog opterećenja. Tako smo povećali PDV sa 23 na 25%, povećali cijenu grijanja, ne ovo toplinskog nego i cijenu plina u 4. mjesecu, povećali cijenu struje i niz drugih. Danas ćemo uvest porez na nekretnine. To nije socijaldemokracija, to nije uređena država. Pa ja vas pitam, jel u jednoj uređenoj državi ima 350 000 nezaposlenih, jel ima 80 000 radnika koji ne primaju plaću, jer ima gotovo 250 000 radnika koji s plaćom ne mogu preživjet. Jel to uređena država? I da zavšrim ovu priču o fiskalizaciji. Negdje oko 2000 su troškovi, prilagodite to računalo tzv. DOS novim uvjetima pa kupite novi Windows, ako nemate blagajnu onda ćete morati blagajnu. I završit ću, ako se sjećate Malog mista kad načelnik pita Roka, Roko kolko sam popija, ovaj kaže 13, ne pitam te za šolde nego za žmule. Hvala.
Odgovor na repliku, Igor Rađenović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Vinkoviću, drago mi je da se još sjećate parola SDP-a kada ste … … [[Upadica Vinković, ne čuje se.]] Ja nisam zaboravio. Drago mi je da se sjećate parole. Znači da sjećate se vremena kada ste vi bili član te stranke pa vas dobro služi sjećanje. Bilo bi dobro da se i danas držite tih parola, ali dobro ostavimo to sa strane. Kolega Vinkoviću, u svojoj replici niste govorili dakle o ovom zakonu, niste mi replicirali u odnosu na, ovome odnosu najvećem dijelu te replike, pa i ovom odnosu prema zapravo razgovoru oko diskusije kolege Jurjevića. Dakle, još jednom gro poduzetnika ima PC blagajnu, mora samo ugraditi software. Radi se porezno priznatom odbitku, ne radi se o velikoj cifri. Prema tome, svi poduzetnici to, faktički svi poduzetnici to, gotovo svi poduzetnici i do sada to imaju. Ne radi se o novoj poreznoj presiji. Ja sam uvjeren da vi to razumijete. Radi se samo o novom načinu kontrole, dakle kontrole naplate poreza koji će između ostalog omogućiti i Poreznoj upravi da svoje silne kapacitete odlaska na teren, povratka na teren fokusira na jedan drugi način. Na taj način će povećati svoju efikasnost na radost hrvatskih građana a i na nas ovdje, jer će vjerojatno i pojeftiniti svoje troškove, tj. povećati produktivnost i da će za isti novac biti daleko učinkovitiji, a sve to zajedno će izazvati benefite. Ukoliko vi jednako kao kolega mislite da je 1000, 1500 kuna zaista previše ili 2000 kuna previše za poduzetnika u Hrvatskoj koji radi velim minimalno 250000 prometa mora raditi godišnje da bi bio u sustavu PDV-a onda se vi i ja na žalost ne slažemo, a osobito zato ako mu je to i porezni odbitak. U krajnjoj liniji ako je novi poduzetnik onda to može staviti u temeljni kapital itd. itd. Prema tome, to jednostavno jedno normalno ponašanje jednog poduzetnika sjeverno od Sutle, a od nove godine i u Republici Hrvatskoj.
Osma replika poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ma evo, kolega Rađenović ne slažem se s vama s nekoliko stvari. Rekli ste ova Vlada želi da svi budu ravnopravni i da svi budu jednaki. Upravo ovaj zakon to ne radi. Nisu svi ravnopravni. Svi obveznici po ovom zakonu nisu ravnopravni čim radimo tri ciklusa, odnosno tri roka u kojima ti isti poduzetnici za koje cijelo vrijeme tvrdimo da jesu problem hrvatskog društva ulaze u tri različita roka unutra. Želimo uređenu državu ili ne želimo? Želimo. I želimo ne samo mi ovdje u sabornici nego žele i svi naši građani. S druge strane kažete gro obrtnika ima blagajne. Koliko je taj gro? Imate vi podatak gro jer dolazimo u drugi problem, dolazimo u problem zato što porezni obveznici koji su dužni provesti fiskalizaciju dužni su dostaviti podatke o svim poslovnim prostorima u kojima se obavlja njihova djelatnost. Znači Poreznoj upravi. Pazite, mi sve te papire ni jedan porezni obveznik koji ima svoj poslovni prostor u Hrvatskoj nije mogao otvoriti svoj obrt a da nije pritom platio sva ona davanja koja je morao platiti i da nije imao od namjenskog pregleda do zaštite od buke do svega onoga. Prema tome, negdje u našoj državi postoje registrirana rješenja sa poslovnim prostorima. Ja ne vidim zašto se sada opet od obrtnika traži da on mora dostaviti te podatke gdje on obavlja svoj obrt i koliko izdvojenih pogona on ima. Podaci postoje, Porezna uprava vrlo lako i jednostavno do podataka može doći. I sad kad kažemo imaju gro blagajna ja postavljam pitanje koliko je to gro njih koji imaju, a ne znamo koliko je registriranih poslovnih prostora.
Odgovor na repliku poštovani Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo Tireli na vašoj replici. Pa što se tiče ravnopravnosti oko ulaska u ovaj sustav, dakle u tri faze mislim da je to rješenje. Očigledno postoji potreba da zakon zaživi što prije. Poduzetnici, dakle nema tu diskriminacije poduzetnika i oni vodoravno, dakle po djelatnostima ulaze u sustav, ne oni koji međusobno konkuriraju. A gledajte, varijanta je da pričekamo još godinu dana, pa kad zaista svi budu spremni pa da to napravimo ili da u fazama što ne remeti ravnopravnu tržišnu utakmicu napravimo sada. Ja mislim da je, Vlada je odabrala ovo rješenje. Mislim da je to bolje rješenje, a sad me podsjetilo to na političku tezu nekad gospodina Račana kad smo govorili da u Europi ulazimo kao regata, a ne kao konvoj. Prema tome, nek' uđe dio po dio gospodarstva u taj sustav. Ja tu ne vidim problema. Što se tiče standarda PC blagajni. Da, na žalost nemamo još nove statističke podatke pa ne znamo koliko ima PC-eva, ali iz svog, meni poznatih podataka i svih obrtnika koje ja često posjećujem i koristim njihove usluge i vjerujem da ravnopravno plaćam porez svi obrtnici koje sam ja koristio od postolara do restorana zaista svi imaju PC blagajne. Mislim da je to danas zaista standard poslovanja u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepo.
I posljednja replika poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Moram replicirati uvaženom kolegi Rađenoviću kojeg inače vrlo cijenim i kao ekonomistu i kao zastupnika, ali baš zato što je u velikoj zabludi moram, dužan sam i osjećam se pozvan replicirati na njegovo izlaganje. Hoću reći to, da ako se već želi učiniti red, onda se ne ide s time da se kaže da je našim obrtnicima 2000 kuna ništa ne znači troška, nego se otvori linija preko Ministarstva obrtništva koja ima sredstva da se tim obrtnicima ta sredstva na bilo koji način refundiraju. To je broj jedan. A broj dva, nije u redu od ministarstva koji uvodi ovakvu mjeru da se izvuče iz postupka javne nabave i da kaže svaki obrtnik treba za sebe sam nabaviti software. Zašto se nije išlo na objedinjenu nabavu gdje bi se za softwarske pakete dobila itekako niža cijena ili rabat? Zašto se nije išlo tu na unificiranje? Nego na ovaj način će IT preprodavači itekako zaraditi novce na uštrb veće cijene koju će platiti obrtnik. Vi dobro znate što je to objedinjena javna nabava i da je to moguće i da to ministarstvo može provesti. Imam i dokaz Ministarstva kulture koje je provelo objedinjenju javnu nabavu za digitalne projektore i za digitalna kina u Hrvatskoj, 23. Postignuta je 40% niža cijena nego što bi svaki od njih samostalno platio. Ne razumijem zašto to niste proveli? To je samo dokaz koliko ste u ovo išli. Ja nisam protiv uvođenja reda. Ja ne znam kod kojeg vi frizera idete i da li je taj frizer ili frizerka pošten i da li izdaje račun, međutim isto tako moram reći da moj kestenjar u mom kvartu pita gdje će držati fiskalnu blagajnu i ima li kakav portabl? Da li će je držati na ovalu gdje peče kestenje, gdje navodno i vi svraćate uvaženi zastupniče, jer je to i blizu mjesta gdje živite i na koji način će on to provesti? [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, kolega Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem i vama kolega Mesiću na pohvalama koje ste mi uputili na početku, jednako uzvraćam. Mi se relativno dobro poznajemo, živimo u istom kvartu, napisali ste predivnu knjigu koju ste ovih dana promovirali tako da vam želim uspjeh u vašem životu i izvan ovog Sabora da zaista pokažete ono što nema. Gospodine Mesiću vi i vidite i znate da ja ne idem kod frizera tako da taj posao radi moja žena, ali saznanje o uslugama, cijenama usluga frizera imam upravo od nje jer ona često posjećuje frizera tako da znam otprilike. Ide kod jednog od jeftinijih, a znam da meni to izgleda relativno skupo. Govorili ste o rješenju dakle da li javna nabava, da li ne itd. Bilo je Ministarstvo financija u dilemi oko toga, mislim da je o tome govoreno u prvoj raspravi, tražili smo između dva rješenja, vidjet ćemo se u kvartu na kavi pa ću vam detaljnije. Ne znam kako me ne čujete potpredsjedniče jel' se dobro čujem, moram vikati? Mlad ste čovjek trebali bi dobro čuti. Znači, govorimo o rješenju da li jedan poduzetnik pa javno nadmetanje, pa eventualni monopolski položaj, pa sumnje u pogodovanje itd., ili što je na kraju ministarstvo i procijenilo relativno jednostavno rješenje velika tržišna utakmica, mogućnost u krajnjoj liniji razvoja malog gospodarstva itd. Prema tome, mislim da je ovo drugo rješenje izabrano bolje rješenje. A molio bih vas, evo sad je ovo na kraju, mislim da je vaša replika bila i zadnja nemojte zaista stvari dovodimo do apsurda, dakle nikakav kestenjar neće imati nikakvu blagajnu, a onaj u našem kvartu koji osim kestenja ima i dosta, na kojeg vi mislite, koji ima dosta i voća i povrća i prodaje taj će tamo imati na uglu Ukrajinske i Kopernikove taj će morati imati fiskalnu blagajnu jer njegov dnevni promet je sigurno 5, 6 tisuća kuna, a ne znam koliko prijavljuje. Hvala lijepa.
Sad smo završili sa replikama i odgovorima na replike pa nam ostaje još poslušati završnu riječ zamjenika ministra financija Borisa Lalovca. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo danas na ovoj raspravi čuli smo svakakvih rješenja i slažem se da se deklarativno svi se slažete da treba uvesti reda, međutim kada predložimo jedan od modela uvođenja reda vidimo da se tu sad razlikujemo. I sada mi nije jasno da li se razlikujemo u modelu ili općenito o koncepciji uvođenja reda? Tako da mi smo smatrali da je ovaj model najjednostavniji zato što smo rekli da nećemo nabavljati skupe hardware uređaje, nećemo ići, da ćemo pojačavati ajmo reći inspektore zapošljavati da bi zapravo ovaj dio sive ekonomije zapravo pokušali dovesti pod određenu kontrolu nego smo se zapravo i po našem mišljenju i smatranju izabrali najefikasniji, najjeftiniji model. Ok, razlikujemo se u mišljenjima, vidjet ćemo kako će taj model zaživjeti tako da smo svakako išli da se smanji taj porezni teret privrednicima. Ono što je ovdje svakako zanimljivo je da kao što vidite znači cijelu ovu godinu dana pokušavamo provesti određene reforme, ali i ova današnja rasprava je pokazala da određene reforme idu jako teško i u vašim raspravama je tu pokazano da jednostavno nismo spremni. Nismo spremni na drugačiji način življenja, na drugačiji način rada, na drugačiji način funkcioniranja u privredi i jednostavno morat ćemo puno više raditi da prihvaćanje reformi, prihvaćanja ajmo reći ovo cijelo vrijeme što svi govorimo o pravednosti i jednakosti zapravo da ćemo morati puno više zajedno raditi na tome. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo prijavljene tri replike na ovo izlaganje. Prvo poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Pa imam pitati s obzirom da su ovdje i predstavnici ministarstva, ispričavam se bio sam na odboru pa nisam slušao čitavu raspravu. Činjenica je da je ovo za punjenje proračunskih rupa. Hoće li i slikari morati izdavati račun? Hoće li i oni morati kao samostalni umjetnici imati fiskalnu blagajnu? Hoće li tamburaši morati? Ako nemate odgovora to je ono što sam htio reći kolegi Rađenoviću jednostavno sustav nije osmišljen do kraja. Zašto ne može Ministarstvo obrtništva imati liniju za pomoć obrtnicima koji imaju poteškoća? Zašto kad imamo povećanje sredstava na tom ministarstvu? Zašto se ljudima ne pomogne? Tko će na Lastovu osigurati servis u roku od 48 sati? Ma dajte molim vas! Dajte molim vas!
Druga replika, Zoran Vinković. Izvolite.
Vidite uvaženi zamjeniče ministra nitko ovdje doista nije rekao niti želi opstruirati uvođenje reda i stvaranje uređene države. Možda bi trebali krenuti sami od sebe pa se kod kuće ne šišati nego otići kod frizera i ne poticati tako rad na crno. S druge strane upozorio sam da nemamo ništa protiv ovoga zakona ako ministarstvo snosi troškove. Dakle prilagodbe blagajni kojih ima uvođenje novog softvera i pitanje koje se ovdje otvorilo, meni sada pada na pamet, raspisan natječaj za taj softver. Jel to baš mora biti softver, Windows ili može biti neki drugi ili je to vezano za određena imenovanja na određenim dalekovidnicama hrvatske katedrale duha. Ne, radi se doista da li je raspisan natječaj? Da li je Ministarstvo financija raspisalo natječaj za program? Da li je nekom isplaćena provizija možda što nije raspisan natječaj? I upozorili smo na nekoliko stvari to su krupna pitanja možda da se pozabavi netko drugi. Zašto se na kraju krajeva, zašto štitimo igre na sreću, sportske kladionice i zbog čega fiskalne blagajne ne uvedemo i na naplatu cestarina? I činjenica je i ova i ovo služi punjenju proračunskih rupa. Hvalospjeve o dizanju PDV-a sa 23 na 25% kako će to podizanje pokrenuti gospodarstvo vidimo sada na punjenju državnog proračuna. Prihod od PDV-a pao, prihod od poreza na dohodak pao to su mjere koje je provela hrvatska Vlada kroz Ministarstvo financija koje ne donose dobro i tu trebamo biti jedinstveni pa ih promijeniti ali na bolje. A ne lupati po džepu građana, obrtnika itd.
Iduća replika poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani gospodine Lalovac rekli ste da teško ide u Hrvatskoj reforme. Ja nisam vidio još nijednu reformu u Hrvatskoj osim one miniporezne reforme. Recimo obećavali ste reformu lokalne samouprave, državne uprave, jako bismo voljeli vidjeti reformu pravosuđa. Ali ako vi ovo nazivate reformom, onda stvarno će biti hrvatski građani razočarani. S tim da ponavljam, nitko nije protiv uvođenja reda, dapače, svi smo zato da se plaća porez. Ako se sjećate Hrvatski laburisti su prvi bili za to da se objavi ona lista rekli su stup srama poreznih dužnika. Prema tome nije točno da smo protiv toga. Protiv smo principa, načina i vaše dosljednosti.
I posljednja replika uvažena Đurđica Sumrak.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa gospodine zamjeniče rekli ste sada nismo spremni za reforme. Pa jesmo, evo vidite danas je u Hrvatskoj pad BDP-a, industrijske proizvodnje, pad potrošnje na malo. Neki podaci danas govore da 11% manje izdavanja građevinskih dozvola nego do sada. Vidite narod već stenje pod tim reformama. Mi jesmo za uređenje države i jesmo i želimo da uspije i želimo da svi doista mogu živjeti, međutim narod teško živi. Ne govorim sada o ovom tzv. Zakonu o fiskalizaciji nego govorim o onome o čemu vi želite reći da to je jedan dio reformi. Željela sam reći da ste trebali možda malo duže promišljati u svim svojim istupima i reformama, ne vi nego Vlada naravno kako bi zaštitila na jedan način građane RH da lakše podnesu sve te reforme. Pa tko i ovaj zakon trebalo je možda duže promišljati, vidjeti što i kako i na koji način da se olakšaju i te blagajne i ti programi i sve ostalo i na koji način spriječiti doista sivu ekonomiju koja je pošast i koja doista priječi razvoj svima onima poštenima koji plaćaju svoje poreze i obveze prema ovoj državi.
Zaključujem raspravu o tekstu zakona. Glasat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, drugo čitanje, PZ br. 151. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 za, 2 protiv i 32 suzdržana, donesen Zakon o fiskalizaciji u prometu gotovinom u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Prelazimo na iduću točku dnevno reda, to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o elektroničkim komunikacijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 193 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zamjenik ministra pomorstva, prometa i infrastrukture poštovane Zdenko Antešić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene gospođe i gospodo zastupnici. Prijedlogom zakona o izmjeni Zakona o elektroničkim komunikacijama s konačnim prijedlogom zakona Vlada RH predlaže smanjivanje broja članova Vijeća Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije sa 7 na 5 članova. Naime, važećim Zakonom o elektroničkim komunikacijama propisano je da HAKOM-om upravlja vijeće koje čini 7 članova uključujući predsjednika i zamjenika predsjednika vijeća. Predsjednika, zamjenika predsjednika i članove Vijeća HAKOM-a imenuje i razrješava Hrvatski sabor na prijedlog Vlade RH a u postupku predlaganja članova vijeća Vlada objavljuje javni poziv za predlaganje kandidata za članove Vijeća HAKOM-a. Predloženim se zakonom ujedno preciziraju ovlasti i dužnosti zamjenika predsjednika Vijeća HAKOM-a kojem bi predsjednik Vijeća HAKOM-a bio ovlašten povjeriti obavljanje određenih poslova umjesto ravnatelju HAKOM-a kao u važećem rješenju. Također predviđeno je pokretanje propisanog postupka imenovanja novoga smijenjenog sastava Vijeća HAKOM-a nakon stupanja zakona na snagu, a do okončanja postupka imenovanja novog vijeća osigurava se kontinuitet u radu postojeće sastava Vijeća HAKOM-a. Donošenjem ovoga zakona ostvarit će se sljedeći ciljevi. Smanjivanjem broja članova Vijeća HAKOM-a postići će se veća djelotvornost i ekonomičnost u radu upravnog tijela ove regulatorne agencije. Dalje. Dodatno se smanjuju troškovi poslovanja HAKOM-a za oko milijun kuna godišnje na ime iznosa bruto plaća dvaju članova vijeća čime se pridonosi ukupnoj racionalizaciji rada sustava regulatornih agencija u Republici Hrvatskoj, a bez negativnog utjecaja na dostignutu razinu kompetencija i potrebnih stručnih kapaciteta HAKOM-a. Dalje. Preciziranjem ovlasti i dužnosti zamjenika predsjednika Vijeća HAKOM-a uklanja se postojeća anomalija nastala prekomjernim prenošenjem ovlasti predsjednika vijeća na ravnatelja HAKOM-a budući da bi poslovi ravnatelja trebali ostati ponajprije vezani uz stručnu službu HAKOM-a. Budući da se ovim zakonom predlažu promjene u upravnom tijelu HAKOM-a, a kako bi se osiguralo kontinuirano i neometano obavljanje regulatornih poslova na tržištima elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga koja su od velike važnosti za gospodarski sustav u cjelini predlaže se donošenje ovoga zakona po hitnom postupku te se iz istoga razloga predlaže i njegovo stupanje na snagu danom objave u Narodnim novinama.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo ćemo po klubovima. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista govorit će poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra. Evo vrlo kratko. Na klupe smo dobili zakon koji ćemo podržati, podržat ćemo iz dva razloga: zbog toga što se smanjuje broj ajmo tako to nazvati administrativnog osoblja u HAKOM-u, znači smanjuje se broj uprave sa 7 članova na 5 članova i što se time ostavlja milijun kuna procijenjeno više nego što su do sada trošili. Znači agencija nadam se da će sa tih milijun kuna kojima će raspolagati obavljati svoj posao bolje, da će utrošiti taj novac kako bi u svome području znači kao regulatorna agencija uspostavila red, a o tome nažalost nisam imao prilike govoriti kad je bilo izvješće agencije na dnevnom redu i kako bismo ono upravo što je prije gospodin Rađenović govorio, uspostavili reda u državi i kako bismo na kraju i počeli razmišljati što je bilo i na Odboru za medije o tome trebamo li spojiti HAKOM sa recimo Vijećem za elektroničke medije, staviti pod isti krov. Kada će Vlada raditi strategiju medijsku sasvim sigurno da treba voditi računa i o tome da se ove dvije srodne agencije koje imaju puno dodirnih točaka spoje jer mislimo da je previše rastrošno, nešparno imati dvije agencije čija je djelotvornost naročito Vijeća za elektroničke medije upitna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Gospodine potpredsjedniče, zamjeniče ministra. Klub HDSSB-a će podržati ovaj zakon, ali želim ukazati na nekoliko stvari koje su vezane i sam rad agencije koja u svom načinu rada, pa čak je propisano zakonom da je zabranjen svaki oblik utjecaja na rad agencije koji bi mogao ugroziti njenu samostalnost i neovisnost, a važećim zakonom je propisano da agencijom upravlja Vijeće agencije koje čini 7 članova, uključujući predsjednika, zamjenika predsjednika vijeća agencije. Propisano je predsjednika, zamjenika predsjednika i članove vijeća agencije imenuje i razrješava Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, a u postupku predlaganja članova vijeća agencije Vlada Republike Hrvatske objavljuje javni poziv za predlaganje kandidata za članove vijeća agencije. To je doista jedna velika neovisnost, nezavisnost ove agencije, jedne u nizu, a ja mislim da ni Vlada ne zna koliko u ovom trenutku ima agencija na raznoraznim adresama pa ne bih se čudio da se pronađe i ona poznata za istraživanje ruda i gubljenje vremena. S druge strane, evo ovim obrazloženjem vidimo da te plaćice i nisu tako male u tim agencijama obzirom da zakonom se predlaže smanjiti broj članova vijeća sa 7 na 5, a planira se dakle na ime iznosa bruto plaće dvaju članova vijeća agencije negdje prosječno milijun kuna godišnje. To znači da jedan član vijeća te agencije ima pola milijuna kuna plaću. To je bruto, a saborski zastupnik ima negdje oko 240 ili 280, zavisi koliko ili 200 000 kuna bruto plaću godišnje. Dakle, jedan član agencije za koju ja moram doista utvrdit da su to očigledno veliki poslovi i velika nezavisnost koju one obnašaju, imaju bruto pola milijuna kuna plaću godišnje. Dakle, to je prevedeno ovako da oni negdje imaju između 30 i 40000 kuna neto godišnje plaću. Sve zavisi o osobnom odbitku, broju djecu, uzdržavanim članovima obitelji, pa evo ovo je ujedno i rješenje za eventualno saborske zastupnike ili one koji su otišli u mirovinu, nisu članovi Vlade nego žele ponovno se baviti ovako ugovorom o djelu, jednostavno mogu otići raditi u ovakve agencije. Stoga predlažemo da se preispita cjelokupna odluka nevezano sada samo za ovu agenciju, nego i za sve agencije o iznosu tih plaća. Jer sama ušteda, jer ovo je veća plaća od plaće saborskog zastupnika. Ja mislim da je i veća plaća nego ministarska plaća, a daleko su manje ovlasti koje su vezane za sam rad agencije. Stoga predlažemo dakle, da se preispitaju u ime kluba sve agencije, svi iznosi plaća, da pronađete adrese, da napravite popis svih agencija koje djeluju u Republici Hrvatskoj i to dostavite Saboru sa cjelokupnim izvješćem o visini, broju zaposlenih jer nisu samo članovi vijeća zaposleni. Oni imaju pravo i na administrativno osoblje itd. itd. Zahvaljujem.
Hvala vama. Stavove kluba HNS-a prenijet će nam uvaženi zastupnik Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra. Hrvatska narodna stranka liberalnih demokrata jasno podržat će Prijedlog o izmjenama Zakona o elektroničkim komunikacijama s konačnim prijedlogom zakona. Naime, radi se o jednoj tehničkoj izmjeni koja se odnosi na smanjenju broja članova vijeća sa 7 na 5 uz obrazloženje ušteda i jednostavnijeg, odnosno praktičnijeg poslovanja i rada vijeća. Ali ovo je sigurno prilika da prvenstveno zbog javnosti kažemo nekoliko riječi oko same problematike o elektroničkim komunikacijama bez obzira što smo to nešto o tom govorili i u vrijeme izvješća agencije. Naime, samo treba podsjetiti javnost, odnosno dati im na znanje da su elektroničke komunikacije nešto što, to je jedno područje koje nas sve više i više svakodnevno obuzima ili tretira htjeli mi to ili ne. I elektroničke komunikacije su jedno područje koje samo vrlo uređeno i vrlo precizno pažljivo vođeno može pomoći građanima Republike Hrvatske da naprosto jednostavnije žive, a u skladu sa svim modernostima, suvremenostima koje ovo današnje društvo i današnja civilizacija čini. Vrlo je važna i inspekcija i nadzor, stručni nadzor nad radom i poslovanjem svih koji se bave elektroničkim komunikacijama, a samo za ilustraciju elektroničke komunikacije su od raznih adresa … [[Govornik se ne razumije.]] elektronska pošta, infrastrukturni operatori. Postoje pojmovi kao što su korisnik usluga, što je to korisnik usluga, operater, izbor operatera, izbor broja. Sve ono što danas čini i tajnost broja. Tu se jasno ulazi samo poslovanje elektroničkim komunikacijama dotiče i odnose u privatnosti, dotiče se privatnost i svake osobe i može zakomplicirati određene situacije. Elektroničke komunikacije svakako tretiraju i vezane su infrastrukturu. Vi se sjećate da je godinama bilo rasprave o tom kome pripada podzemna infrastruktura u elektroničkim komunikacijama jel' su to jedinice lokalne samouprave, je li to država, jel' su to državne firme, jesu to privatne firme. I još ćemo moći dosta o tome raspravljati u ovom sazivu Sabora kako bi se ukupni odnosi u tim relacijama mogli raščistiti i možda poboljšati, kvalitetnije tretirati. Postoje prava krajnjih korisnika usluga. To je jedno poglavlje unutar zakona koje je izuzetno bitno jer se tiče svih građana Republike Hrvatske. Vi znate da danas svako domaćinstvo ima barem dva ja mislim po nekim podacima, svako domaćinstvo ima barem dva telefonska mobilna uređaja. Sve manje se koriste fiksne linije. Tu treba napraviti određene distinkcije unutar raznih regulacija, a postoje razne druge stvari koje opterećuju naše građane. Ja ću reći samo dva primjera. Jedan je nemogućnost ravnopravnog korištenja usluga telekomunikacijskih operatera. Na primjer vi u Zagrebu u određenim kvartovima nemate naprosto mogućnost koristiti određene usluge tele operatera, odnosno recimo kablovskih tele operatera kao što imaju neki drugi građani zbog nepostojanja određene tehničke infrastrukture. I ako pitate slučajno nadležne čiji je to zadatak da se to napravi stalno netko prebacuje s jednog na drugi. Na primjer na Borongaju vi ne možete u određenim ulicama, ne svugdje, u određenim ulicama vi ne možete koristiti puni paket B-neta zbog kablovske infrastrukture. I to naše građane opterećuje i oni se u tom kontekstu smatraju da su diskriminirani. Jedan od problema na koje bih isto tako htio ovdje ukazati jest radio i tv signali, odnosno pokrivenost Hrvatske sa tim signalima. Postavio bih ovdje pitanje da li je moguće da državni radio ima u cijeloj zemlji, sluša se na istoj frekvenciji? Ili to moraju biti različite frekvencije i da li je to toliko tehnički problematično da se Hrvatski radio čuje na apsolutno istoj frekvenciji, jel' to 91.0, 92.1 uopće ne ulazim u to, ali da li postoji mogućnost? To je jedna priča. I druga je ono što opterećuje, znam da je i u procesima i da je to i u bilateralnim odnosima s Talijanima se razgovara, a to je napad što su se određeni izvori i mediji referirali kao piratski napad Talijana na naša slušna i telekomunikacijska područja gdje nas napadaju, odnosno imaju invaziju sa svojim programima na našim radijskim i televizijskim signalom i bolje se čuju i vide radio i televizijske stanice Italije nego naše, a na području RH. S tim da ako idete, plovite vanjskim dijelom obale o tome uopće neću govoriti da uopće nema signala nijedne radiostanice RH, a čuje se samo Italija a vi ste u unutrašnjim morima RH. I još bih svakako potaknuo ako je moguće da se pronađu načini da se elektroničke komunikacije maksimalno moderniziraju, da se i stručno i u opremi poboljša i digitalizacija i da Hrvatska bez obzira što je relativno mala zemlja unutar EU ne zaostaje ali ničim. Znamo da u nekim stvarima čak smo negdje i bolji, ali ničim ne zaostaje u elektroničkim komunikacijama sa zemljama EU. I još jednom napominjem HNS će u svakom slučaju podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala vam lijepo. Ostaje nam da čujemo još i stajališta kluba HDZ-a. Poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Klub HDZ-a neće podržati ovaj prijedlog zakona, a pokušat ću evo ukratko i objasniti zbog čega je to tako. Prema Zakonu o elektroničkim komunikacijama Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije je Nacionalna regulatorna agencija za obavljanje regulatornih poslova propisanih kroz dva zakona – Zakon o elektroničkim komunikacijama i Zakon o poštanskim uslugama. Ona je samostalna, neovisna i neprofitna pravna osoba sa javnim ovlastima. Još jedanput naglašavam samostalna, neovisna i neprofitna. Agencija odgovara za svoj rad Hrvatskom saboru, a za svoj rad u obavljanju regulatornih poslova agencija ne smije tražiti niti primati upute ni od kojeg drugog tijela. Što znači da je zabranjen svaki oblik utjecaja na rad agencije koji bi mogao ugroziti njezinu samostalnost i neovisnost. Zašto ovo govorim? Zbog toga što je evo jasna namjera, a izrekao je i uvaženi zamjenik ministra, namjera Vlade RH da pod svoj utjecaj stavi i ovu agenciju. Mi smo to već ovdje vidjeli kada smo imali izmjene Zakona o HANFA-i, izmjene Zakona o HERA-i, i znamo što se dešavalo vrlo kratko nakon tih izmjena. Sjetimo se rješenja vezano uz općine na području LIBURNIE, vezano uz privatizaciju LIBURNIA HOTELA, sjetimo se i rješenja koja su došla nakon odluke HERA-e da se poskupi cijena grijanja za 36,7% u nekim gradovima za koje se smatralo da imaju niske cijene grijanja. Mi ne znamo da li je za ovaj zakon dobiveno mišljenje Europske komisije. To ne vidimo u ovom zakonu ili im je samo poslana obavijest da se eto želi izmijeniti jedan ovakav zakon tj. koji uređuje pitanja HAKOM-a. Još jednom ću ponoviti nemogućnost smjenjivanja upravljačkog tijela neovisnog regulatora bez jasnih i po zakonu utemeljenih razloga jedna je od osnovnih pretpostavki koja jamči neovisnost, a propisana je Direktivom Europske komisije br. 2009/14. Osnovne izmjene ovog zakona tiču se, ono što smo čuli, smanjenja broja članova Vijeća HAKOM-a sa 7 na 5. Vidjeli smo u obrazloženju članka 3. zašto to želimo. Vlada želi smijeniti trenutne članove Vijeća HAKOM-a kako bi kažem na svoj način stavila pod kontrolu i ovu regulatornu agenciju. Možda ne znate, ali mandat tih vijećnika tog vijeća traje do 2014. godine. I ako smo neovisni i ako zaista ta agencija jest neovisna postavlja se pitanje čemu onda izmjene ovog zakona i objašnjenje u obrazloženju članka 3. da će Vlada stupanjem na snagu ovog zakona u Narodnim novinama raspisati natječaj, a onda će očito Sabor u 2013. predložiti svih 5 novih članova tog neovisnog vijeća. A onda se to objašnjavanja na način evo uštedjet ćemo milijun kuna na dvije plaće. Možemo onda postaviti pitanje zašto ne smijenimo tj. ne smanjimo broj vijećnika u tom vijeću na 3 pa ćemo uštedjeti 2 milijuna? Međutim, to nije bitno. Proračun te agencije iznosi 160 milijuna kuna, a godišnji profit je negdje na razini 20 milijuna kuna a piše da je neprofitna ta agencija. Ali je dobit te agencije slijedom raznih nameta pogotovo u dijelu elektroničkih medija, u dijelu operatera, telekom operatera velik i često sam sa ove govornice upozoravao da imamo namete koje Vlada može ukinuti. Međutim ne želi se ukinuti i onda imamo agenciju koja ima višak prihoda ali to ne želimo osloboditi građanima koji te prihode i daju tim agencijama. Podsjetit ću vas samo naknade za radio frekvencijsku djelatnost ili za radio frekvenciju koju na svakom telefonskom računu za mobilni Internet plaćamo operaterima 10 kuna. Postavlja se pitanje možemo li skinuti ovom narodu ili građanima barem tih 10 kuna ako vidimo da agencija svake godine gomila profit koji je narastao u proteklih 4, 5 godina na gotovo 90 milijuna kuna? Da li bi to bilo dobro objašnjenje umjesto ovog smanjimo broj vijećnika pa ćemo uštediti milijun kuna. Mislim da je tu više-manje sve jasno jer vijeće imenuje Sabor, a ravnatelja bira to vijeće. I mi smo proteklih mjeseci svjedočili kako to izgleda. Novi ravnatelj je izabran i stupit će na dužnost 1.1. sljedeće godine. međutim nije to išlo lako. Bilo je određenih ljudi koji smatraju da su i oni trebali biti tamo. Međutim postavlja se pitanje da li na ovaj način smanjenjem broja vijećnika sa 7 na 5 mi ćemo ustvari onaj dio koji se tiče obveznog mandata članova vijeća koji traje 5 godina i koji su počeli 2009.i završit će u 2014. Mislimo da je to poruka i mi zbog toga u klubu HDZ-a ne želimo prihvatiti ovakav zakon jer ne doprinosi neovisnosti te agencije. Dapače smjenom tih vijećnika postaviti će se neki drugi koji će kažem prema vani prema EU komisiji za koju kažem ne znam da li smo dobili dozvolu za ovakvo miješanje u zakonodavstvo koje regulira pitanje izbora članova vijeća na način da se smanjuje broj vijećnika prije vremena da bi se postavilo nove. Mislim da to treba raščistiti nismo to čuli, evo nadam se da ćemo čuti a činjenica je da je predsjednik Vijeća HAKOM-a po funkciji puno jači od samog ravnatelja, a sada vidimo da će i zamjenik tog vijeća biti jači od ravnatelja, znači on će obavljati poslove koje do sada mogao obaviti ravnatelj koji mu je prenio ovlast predsjednik vijeća i pitanje je gdje će ovakav način rada dovesti ovu agenciju. Jer ona je bez obzira što mi mislili svoj posao odradila ja mislim odradila korektno. Sjetimo se samo nekih TV kanala koji su ugašeni zbog toga što nisu poštivali zakone, u potpunosti su ugašeni. Neke su ugašeni na određeno vremensko razdoblje. Sjetimo se njihovog utjecaja i na TELE operatere gdje su ukidane i određene naknade i opomene i računi koji su slani neovlašteno prema ljudima koji su bili korisnici. Sjetimo se onih famoznih titlova na određene filmove itd. agencija je svoj posao i dan danas ga radi korektno. I mislim da je ovo izravno miješanje Vlade u neovisnost te agencije kroz smjenu i smanjenje broja članova vijeća, a onda će kažem posao nastaviti netko drugi. Hvala lijepo.
Hvala vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi se prijavo poštovani zastupnik Jasen Mesić ali ga nema pa gubi pravo. Imamo još samo jednog prijavljenoga poštovani Damir Rilje. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo svi oni koji imaju sada volje poslušati ja sam se javio evo onako da to kažem u zadnji čas i evo me na neki način tangira i izuzetno ova tvrtka. Naime ona predstavlja na neki način i našu državnost ali isto tako jednu tvrtku koja zapošljava preko 10 tisuća ljudi pa onda i HAKOM kao agencija koja uređuje težište usluga, a sada pričamo o Hrvatskoj pošti i nekadašnjim Hrvatskim telekomunikacijama. Ja ću se malo osvrnuti na cijelo ovo područje koje zapravo ovaj zakon odnosno zakon o izmjenama i dopunama zakona direktno ne dira i ne tangira ali mi smo olako prešli preko onoga sadržaja koji je po meni jako bitan, a evo uhvatili se zapravo priče koju ja podržavam. Neka se mijenja i neka se osigura mogućnost da se promijene članovi upravnog vijeća, zašto ne ali to neće bitno promijeniti stvari koje su zatečene upravo u tom sustavu. Naime, ova prigoda ja bih je iskoristio da progovorim više o tržištima usluga koje pokriva nadležnost HAKOM-a što bitno neovisno o broju članova vijeće agencije koji se bave ovaj prijedlog zakona i dopuna zakona kojeg načelno podržavam jer su jednostavniji to bolji. No, HAKOM kao regulatorno tijelo svakako ima pravo i obvezu utjecati na stvaranje tržišnih načela na području elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga koji obuhvaćaju promicanje tržišnog natjecanja i interesa korisnika usluga. Posebne zadaće su zaštita tržišnog natjecanja, promicanje djelotvornih ulaganja i inovacija, osiguranje tržišnog natjecanja i poštivanja načela nediskriminacije, sprečavanje diskriminacije u odnosu prema operatorima i što je izuzetno važno osiguranje visoke razine zaštite korisnika. Veliki napori očuvanja tržišta elektroničkih komunikacija veliki dijelom se ogleda u razviju strategije širokopojasnog pristupa internetu na područjima o posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima. Usudio bih se reći da na nekim područjima na kopnu koji ne spadaju u izolirana područja imamo također slab signal nedostupan signal i učestale prekide i lošu kakvoću usluge. O cijenama sada ne bih raspravljao ali mislim da bi se moglo više raditi na povoljnijoj cijeni usluge osobito kada je riječ o internetu u odnosu na kakvoću i brzinu same usluge. No iako je tržište elektroničkih komunikacija i usluga ostvarilo pad od 13,7% ipak na prostoru ovog tržišta u kojem se radi na elektronički visoko profitabilnim djelatnostima ima mjesta i mogućnosti za implementacije novih tehnologija osobito u prijenosu podataka. Spomenuo bih i važnost na kojoj je HAKOM radio, osobito u području usluge pristupa mreži infrastrukturi te građenje elektroničke mreže, a najviše u smislu najma mreža i vodova te osobito praćenja zajedničkog korištenja kabelske kanalizacije, odnosno naporima da se takvo korištenje uredi. No, ja ću se ovdje malo više osvrnuti na tržište poštanskih usluga. Ukupne poštanske usluge u malom su padu, dakle negdje oko 2% što smo nedavno mogli o tome i govoriti, prema izvješćima koje smo dobivali od HAKOM-a, no nova istraživanja govore nešto drugačije. Dakle, u odnosu na drugačiju definiciju poštanskih usluga Zakon o pošti iz 2009. godine nadam se će taj zakon evo ponovno na izglasavanje doći u smislu liberalizacije poštanskih usluga i regulacije poštanskog tržišta, dakle većim korištenjem i povezivanjem elektroničkih komunikacija u gospodarstvu ipak se evo dogodio pad i smanjenje. Važno je napomenuti da je HP kao javni operater ostvario udio od 72% na ukupnom tržištu poštanskih usluga, a svi ostali operateri njih 23 su ostvarili 28%. Ovdje je bitno napomenuti da je HP ostvario pad usluga od 8%, a drugi operateri su ostvarili povećanje usluga od 16%. Od ukupnog broja usluga u unutarnjem prometu ih je bilo 97% od čega je HP ostvario 70, a univerzalne usluge su bile zastupljene sa 59%. Ukupni prihodi na tržištu poštanskih usluga su ostvareni za 2% manje u sklopu HP-a, dok su ostali davatelji poštanskih usluga ostvarili za 2% više. To su sve podaci do 2011. godine. Na kraju 2011. godine za obavljanje poštanskih usluga bilo je zaposleno 10500 radnika, od čega je u HP-u bilo zaposleno 8200. Prema podacima iz ovog izvješća HP je zadržao broj radnika, a ostali davatelji su povećali broj radnika za 22%. Univerzalne poštanske usluge su smanjene kod davatelja za 9%, dok su usluge sa dodanom vrijednošću povećane za 10. E sad, iako HAKOM nema upliva u donošenju zakonske regulative upravljanjem tvrtkama na tržištu poštanskih usluga ipak bi se osvrnuo makar u smislu nadzora kakvoće i dostupnosti poštanskih usluga, stručnog nadzora nad obavljanjem usluga te praćenjem razvoja tržišta i poštanske mreže na HP. Naime, najnovija istraživanja HAKOM-a pokazuju da je sadašnji tržišni udio HP-a oko 66%, dakle on pada, u odnosu na kraj prošle godine i sada, dakle ne znam što će biti do kraja ove godine. U uvjetima liberaliziranog tržišta konkurencija je uzela 34% tržišta. U Europi tamo gdje je tržište liberalizirano nijedan javni operater nema manji udio 90%, a mnogi su oko 95% i to bez obzira na strukturu vlasništva. Ovaj podatak govori o odnosima na tržištu, ali i o poslovnoj politici javnog operatora. Za pet godina u uvjetima potpune liberalizacije kad se bude preispitivalo tržište i potencijal i tržišna snaga svih davatelja poštanskih usluga za očekivati je da udio HP-a bude ispod 50%. Dakle, kako je HP kao javni operator upravo ta koja pokriva najveći dio tržišta poštanskih usluga, univerzalnih poštanskih usluga, a osobito rezerviranih univerzalnih poštanskih usluga smatram … i veći da je to od interesa za Republiku Hrvatsku. Naravno, evo postoje nekakve promjene koje su se i dogodile upravo na tom području, pogotovo kad je javni operater u pitanju, ali stvari su malo drukčije. Važno je reći da HAKOM osim osiguranja uvjeta razvoja tržišta ne može djelovati u smjeru osnaženja javnog operatera u kojeg je uloženo od strane države i koji još uvijek raspolaže s velikim resursima. Pitanje je samo održivosti jer se čuje kako HP očito nema akumuliranih sredstava, tj. financijske koristi od potrošenih 300 milijuna kuna od obveznica koje tek dospijevaju plus 70 milijuna kuna za kamate od čak 9%, a dug je bivša uprava kanila pokriti novim zaduženjem no ovaj put je posrijedi zaduženje teško 54 milijuna eura za što je suglasnost bivšoj upravi dao stari nadzorni odbor. Iz HP-a prije, u ranijem razdoblju potvrđeno je da će taj novac s kamatama potrošiti na razvoj novih proizvoda, digitalnu televiziju, tehnološku obnovu tiskare Vjesnik koja je odlukom Vlade dokapitalizirala postavši njezin, dakle pošta je postala njezin većinski vlasnik. Kad je riječ o digitalnoj televiziji posebno je istaknuto da ona svojom najvećom poslovnom mrežom od 1128 poštanskih ureda ima već uhodanu i odličnu razvijenu prodajnu mrežu te neće imati dodatni …. Sad se po nekim obavijestima uvodi otkup zlata, dakle pošta se bavi svim osim s poštom. Zašto govorim, zato što je to još jedan od ogromnih, velikih strukturnih poduzeća u Hrvatskoj i poduzeće koje zapravo treba sačuvati i mora se baviti s onim s čim zapravo može jer upravo takve tvrtke u Europi, slične kao što je HP iako su radno intenzivne imaju godišnji rast od 1 do 2-2,5%i održavaju sigurno i svoje zaposlene i mogu očuvati kapital. I naravno evo nemam još puno vremena pa ću ja to nastojat malo skratit. Prema dostupnim podacima nakon restrukturiranja HP ima najmanje 10600 zaposlenih, dakle svi naši napori kojima ćemo uspjeti zaštititi sve te zaposlene, a od čega ih 450 evo nažalost, više od 450 radi u uredu uprave pa nad rezultatima dosadašnjeg restrukturiranja visi mnogo upitnika. Da nešto ne štima potvrđuje podatak da je pošta u prvom kvartalu prema dostupnim javnim podacima zabilježila 14,5 milijuna kuna gubitka uz rast troškova za plaće. Zašto ja ovo sve skupa govorim, a moram privesti kraju jer su sekunde pri kraju, neću vas više bombardirati podacima, samo želim reći da je ovo izuzetno vrijedan sustav kojeg treba sačuvati, o kojem treba šira rasprava i da bi se HAKOM na očuvanju tržišta poštanskih usluga zapravo trebalo malo više i na zatvaranju naravno sve očitijem, pojavi zatvaranja poštanskih ureda diljem Hrvatske trebao zapravo malo više možda na neki način osigurati u smislu, pa i Vlada Republike Hrvatske osigurati i usmjeriti na očuvanje tog sustava makar smo svjesni da moramo očuvati i osigurati ravnopravnost na tržištu. No, nisam siguran jesmo li imali do sada kada se radi o rezerviranim poštanskim uslugama ali to je druga tema. Hvala lijepo.
Evo ovako, na ovo izlaganje imamo prijavljene dvije replike. Ja predlažem da ipak sad čujemo, iako je 13,30 prošlo pa da zaključimo ovu točku dnevnoga reda. Poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Rilje, u svojem izlaganju ste otišli na Hrvatske pošte i očito ste emotivno vezani za to i ja to pozdravljam. Dapače, već smo razgovarali par puta oko toga. Iz vašeg izlaganja ne samo se da zaključiti, nego izrijekom ste rekli da je to sustav koji je u javnoj funkciji i da treba naći načina da ga se sačuva. Međutim, u svom izlaganju ste spomenuli i daljnju liberalizaciju. Na žalost ta liberalizacija je i dovela do urušavanja tih javnih servisa, tih javnih poduzeća, pa sad imamo situaciju koja je stvarno da ne kažem kontradiktorna sama sebi. Tražimo od tih poduzeća da posluju profitabilno, da posluju, ja ne kažem da trebaju donositi dobit u državni proračun. Istovremeno im dajemo konkurenciju koja ima bitno različite uvjete od tih poduzeća. Recimo ovi operateri koji sad da ne imenujem nikoga koji dostavljaju poštu, dostavljaju pisma, račune oni su se bazirali samo na onaj teritorij, na onaj dio koji može donositi zaradu. U jedno selo u Moslavini, na Banovini, u Lici jednostavno njima to nije interesantno. Takva pošiljka ne donosi nikakvu zaradu, oni tu ne vide svoj interes i oni to prepuštaju kome? HP-u. A HP da bi to, tu pošiljku dostavilo u neko selo u Moslavini, Banovini ili Lici ima trošak koji ovi nemaju. I sad država s obzirom da je liberalizirala taj dio tržišta trebala bi preuzeti odgovornost za takva poduzeća, ali bi trebala i jasno dat do znanja da ta poduzeća od njih se ne očekuje da budu profitabilni. Od njih se očekuje, samo jednu rečenicu. Od njih se samo očekuje da posluju na način savjesno, da postoji jednostavno kontrola tog sustava.
Dobro. Odgovor na repliku Damir Rilje.
Poštovani potpredsjedniče, zamjeniče, uvaženi kolega Novak. Ja vas razumijem, međutim evo ja vam moram reći da smo mi potpisali sa Europskom komisijom liberalizaciju tržišta i ovih usluga. Dakle, mi ne možemo na to utjecati, ali uistinu država može utjecati na očuvanje sustava ne samo ovog, nego i svakog sustava koji znači krvotok zemlje. Drugim riječima, ja vas razumijem, imam jednake probleme kao i vi sa onim pismima koje nalazim u cvjetnjaku ili u vrtu ili ispod masline ili već ne znam razno razni ovi ekspresi kako li se već zovu ja ne bih sad želio imenovati ni govorit niti za niti protiv, ali moram kazati da imamo jedan sustav koji ima resurse. Država je u njega uložila tijekom godina. Ti resursi su snažni i daju mu snagu i stabilnost da funkcionira, ali u svojim uslugama. Ne može se bavit pošta sa onim što radi Agrokor ili netko drugi. Uz dužno poštovanje oni se moraju bavit sa onim to je poslovanje Hrvatske pošte nekoć bilo i što je svugdje u cijeloj Europi i cijela priča je u tome. A resursi su toliko veliki, toliko jaki da to, znamo i sami koliko smo uložili. E sad činjenica je da su, ja o tome, jer nisam imao vremena govorit još i nerazgraničena sredstva. Jako velika su bogatstva u nekretninama ne za prodaju nego za stavljanje u funkciju i za zapošljavanje. Nije problem u tome da se smanji. Zato sam naveo broj kao smanjenju tržišta poštanskih udjela HP-a na tržištu poštanskih usluga. I jednako možemo primijeniti na neke druge strukturne firme, ali je činjenica, činjenica da moramo svi biti emotivno vezani uz svaku strukturnu firmu jer ona na neki način daje mogućnost rasta i zapošljavanja jer zato jest strukturna. Oko nje se stvara kakav takav razvoj, a da ne govorimo koliko smo svi skupa zapravo kao građani platili u njezin razvoj.
I druga replika poštovani Josip Borić. Odustaje od replike. Dobro. Hvala vam puno. Zamjenik ministra mi je rekao da ne želi zaključno riječ, pa mi se onda ovo čini prikladnim momentom da zaključimo ovu raspravu i da oglasim stanku do 15,00 sati. Nastavit ćemo Prijedlogom zakona o izmjeni i dopuni Zakona o komunalnom gospodarstvu. Hvala lijepa.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o elektroničkim komunikacijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 193. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 91 glas za, 21 protiv i 2 suzdržana, donesen Zakon o izmjenama Zakona o elektroničkim komunikacijama u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Kolegice i kolege nastavljamo sa sjednicom. Prelazimo na - prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu, prvo čitanje, P.Z. br. 186 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, članci 144. do 150. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predlagateljica dodatno obrazložiti prijedlog? Ministrica graditeljstva Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa. Cijenjene dame i gospodo pred nama je izmjena i dopuna Zakona o komunalnom gospodarstvu. Kao što imate prilike vidjeti riječ o jednom o tako da nazovem najdugovječnijem zakonu, dakle bazičan zakon je iz '95. godine i u nekoliko puta se nekih 10-ak puta mijenjao. Zadnje izmjena u 2011. godini je bila na način da se o žalbi protiv upravnih akata pravnih osoba koje obavljaju komunalne djelatnosti o svim žalbama rješava u ministarstvu. To je naravno u času kada je donesena ta izmjena i dopuna se očito nije bilo do kraja svjesno posljedica, a posljedica je zapravo zatrpavanje iz središnjeg ureda velikim brojem žalbi jer o tim žalbama, to je protiv rješenje komunalnih redara i dakle rješenje određenih gradova se je rješavalo na lokalnoj razini. Ovom izmjenom i dopunom zakona mi vraćamo nazad rješavanje po tim žalbama. Ministarstvo će rješavati po žalbama županije i Grada Zagreba koji je veliki grad, a ovo će se dalje rješavati na lokalnoj razini. Na taj način se zapravo decentralizira i nadležnost i način postupanja. Ova ostala izmjena koja je se odnosi na usklađenje sa drugim propisima, odnosno kaznene odredbe prelaze prekršajne odredbe. Stoga predlagatelj predlaže da se donese ova izmjena i dopuna zakona iz operativnosti bržeg rješavanja svih upravnih postupaka koji su u nadležnosti tijela državne uprave. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne žele. Prelazimo na raspravu po klubovima. Klub SDP-a i kolega Vedran Babić.
Dobar dan. Poštovana gospođo potpredsjednice, ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Prije nego što konkretno obrazložim i naravno podržim u ime kluba SDP-a ovaj prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu dozvolite mi da vas ukratko podsjetim da Zakon o komunalnom gospodarstvu određuje načela, način obavljanja i financiranje komunalnog gospodarstva te ostala pitanja glede svrhovitog obavljanja komunalnih djelatnosti. Komunalno gospodarstvo u smislu ovog zakona podrazumijeva obavljanje komunalnih djelatnosti, pružanje komunalnih usluga te financiranje, građenje i održavanje objekata i uređenja komunalne infrastrukture na području jedinica lokalne samouprave kao i jedinica regionalne samouprave kad je to točno određeno. Ovaj dugovječni zakon kao što je ministrica rekla dosada je pretrpio brojne izmjene. Zadnje izmjene od travnja 2011. godine odnosila se na nadležnost za rješavanje žalbe protiv upravnih akata pravnih osoba osnovanih za obavljanje komunalnih djelatnosti, na pitanje nadležnosti za rješavanje žalbi protiv rješenja komunalnog redara te na žalbu protiv rješenja upravnog tijela jedinica lokalne samouprave prilikom donošenja o komunalnoj naknadi, odnosno o komunalnom doprinosu. Analiza rezultata spomenutih posljednjih izmjena Zakona o komunalnom gospodarstvu od strane nadležnog ministarstva ukazala je na potrebu decentralizacije nadležnosti po pitanju rješavanja žalbi na prvostupanjska rješenja iz upravnog područja komunalnog gospodarstva. Naime, prijenosom nadležnosti sa Središnjeg tijela državne uprave nadležnog za ovo područje na upravna tijela jedinica regionalne samouprave nadležnih za isto područje rezultirati će većom učinkovitošću u obavljanju komunalnih usluga jer su po svojoj logici jedinice regionalne samouprave mnogo bliže i brže u komunikaciji s građanima, odnosno s jedinicama lokalne samouprave te bolje poznaju situaciju u pojedinačnim slučajevima na području svoga rada. Također, valja podsjetiti da se u nadležnom ministarstvu nalazi oko 1500 neriješenih predmeta žalbi budući da se prošlogodišnjom izmjenom nadležnosti za iste nije rješavao problem zaposlenika u ministarstvu koji će te predmete rješavati. Povratom većeg broja ovih predmeta na regionalnu samoupravu objektivno je za očekivati da će se isti predmeti napokon početi rješavati. Nadalje, ovaj zakon potrebno je uskladiti s odlukom o usklađenju prekršajnog zakonodavstva RH s Kaznenim zakonom, a kojom odlukom je propisana obaveza stručnih nositelja izrade propisa da u pripremi nacrta prijedloga propisa koji sadrže prekršajne odredbe iste usklade s Kaznenim zakonom na način da se izbjegne preklapanje zakonskih opisa, prekršaja i kaznenih djela. Slijedom rečenog, a iz razloga što nisu potrebna dodatna sredstva u Državnom proračunu RH kako bi se ovom decentralizacijom predmetnih poslova znatno poboljšala efikasnost rješavanja žalbi na ovom području Klub zastupnika SDP-a podržati će ovaj prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa klubom HNS-a i kolega Ivica Mandić.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospođo ministrice. Evo ja bih ovom prigodom gospođi ministrici poželio uspješno obavljanje itekako odgovorne dužnosti s obzirom da ona ima dovoljno dobro iskustva na poslovima ja joj želim u ime našega kluba i u ime građana RH da ovo ministarstvo vodi pravom čvrstom ženskom rukom. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, klub HNS podržati će prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu. Naime, sadašnji zakon koji je donesen 2011.godine br. 49 Narodne novine, vidjeli smo u njegovoj realizaciji njegovoj promjeni da je došlo do određenih problema po pitanju same učinkovitosti i same djelotvornosti. Naime, tim zakonom u dobroj namjeri je dio žalbenog postupka prenešeno na Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva i došlo je do velikog broja pritužbi i žalbi koje nisu imale veliku težinu s obzirom da su to bile pritužbe koje se odnose i na redare i na određen komunalne određenje komunalnog doprinosa na zgrade. Ovim zakonom se predlaže da se taj dio drugostupanjskog odlučivanja ili žalbenog ostaje na županijama. To smatramo da je u svakom slučaju da je takav način dobar. Naime, sadašnji zakon zbog izmjena napravljenih prošle godine nadležno za rješavanje žalbi protiv upravnih akata pravnih osoba osnovanim za obavljanje komunalne djelatnosti, a koje rješavaju u pojedinačnim upravnim stvarima o pravima obavezama i odgovornosti fizičkih pravnih osoba prenio je s upravnog tijela županije odnosno grada Zagreba nadležni za poslove komunalnog gospodarstva na središnje tijelo državne uprave tj. na Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja. Tim zakonom na isti način je riješeno pitanje nadležnosti za rješavanja … protiv komunalnog rješenja protiv rješenja komunalnih redara kao i za žalbu protiv rješenja upravnog tijela jedinice lokalne samouprave. do čega je sve to skupa dovelo? Pa samo do toga da je time došlo do pretrpanosti sa predmetima Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja ogromnim brojem predmeta koje moraju razmotriti i riješiti što je uvelike otežalo rad i normalno funkcioniranje ministarstva. Dešavalo se naime da ministarstvu moraju se baviti žalbama na odluke komunalnih redara o iznosima primjerice 80 iil 100 kuna. Ovaj prijedlog zakona promijenit će upravo te problematične elemente. Naime, ubuduće će se protiv upravnih akata pravnih osoba ostvarenih za obavljanje komunalne djelatnosti, a koje se rješavaju pojedinačnim upravnim stvarima o pravima i obavezama i odgovornosti fizičkih i pravnih osoba moći izjaviti žalba upravnom tijelu županije odnosno grada Zagreba, nadležnom za poslove komunalnog gospodarstva. Zatim protiv rješenje komunalnih redara moći će se izjaviti žalba upravnom tijelu županije nadležnom za poslove komunalnog redarstva, a protiv rješavanja komunalnog redara grada Zagreba središnjem tijelu državne uprave nadležno za komunalno gospodarstvo. Protiv rješenja o komunalnoj naknadi i komunalnom doprinosu koje donese upravno tijelo jedinica lokalne samouprave moći će se izjaviti žalba upravnom tijelu županije nadležnom za poslove komunalnog gospodarstva, a protiv spomenutih rješenja koje donosi upravno tijelo grada Zagreba žalba se izjavljuje središnjem tijelu državne uprava nadležno za gospodarstvo. Ovim će se doći do usklađenja Zakona o komunalnom gospodarstvu sa Kaznenim zakonom sukladno odluci Vlade RH o usklađivanju prekršajnog zakonodavstva RH sa Kaznenim zakonom. Valja spomenuti kako zastoja u postupcima neće biti jer će postati obaveza središnjeg tijela državne uprave nadležnog za komunalno gospodarstvo da upravnim tijelima županijama nadležnim poslove komunalnog gospodarstva u drugom stupnju da preda sve spise i arhivu predmeta u kojima se odlučuje u žalbama koja je predmet ovog zakona. Osim što je ovo još jedan iskorak u toliko željenoj decentralizaciji ovlasti nema bojazni da će se dodatni opteretiti lokalni proračuni. Naime, obzirom da je nadležnost za rješavanje po spomenutim žalbama do 2011.godine bila upravna na upravnim tijelima županija odnosno grada Zagreba nadležnim za poslove komunalnog gospodarstva te da nakon prenošenja te nadležnosti na središnjeg tijela državne uprave u spomenutim upravnim tijelima predložena decentralizacija poslova spomenutim tijelima uistinu neće prouzročiti potrebno zapošljavanje novih službenika niti prouzročiti dodatne financijske troškove. Normalno da ćemo ove izmjene ćemo podržati jer sada u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja ima negdje oko 1400 ovakvih neriješenih žalbi što smatramo da i po značenju i po vrsti sigurno ne padaju da bi se o tome moralo odlučivati u ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja jer da drugostupanjski dio odluka o ovakvim žalbama mogu se sigurno u potpunosti u odijelima županija koje se bave komunalnim gospodarstvom. Zbog svih ovih gore navedenih stvari i čisto radi lakše upotrebljivosti i primjenjivosti ovog zakona, a i žalbe i sam postupak bit će puno brži mi ćemo kao klub HNS-a podržati i glasovati za prihvaćanje ovih izmjenama koje su predložene sa ovim zakonom.
Hvala lijepa. U ime kluba HDZ-a kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovana gospođo ministrice, uvažene kolegice i kolege. Pa evo slušajući dosadašnju raspravu o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu vjerojatno zbog omaške u uvodu ministrice ili na tom tragu rasprava je nastavila, čini mi se da novela zakona iz prošle godine nije do kraja jasna ili sam ja možda krivo shvatio rasprava dosadašnjih kolega po ovom zakonu. Naime, novela Zakona o komunalnom gospodarstvu iz 2011. godine nije utvrdila nadležnost Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i zaštite okoliša kako se tada ministarstvo zvalo, za rješavanje u drugom stupnju za sva rješenja koja u Republici Hrvatskoj donose pravne osobe na koje su prepuštene javne ovlasti u dijelu koji se odnosi na komunalno gospodarstvo niti za sve jedinice lokalne samouprave na čijem teritoriju ureduju svojim rješenjima komunalni redari ili za upravna tijela u svim jedinicama lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj kojima se određuje komunalna naknada i komunalni doprinos. Naime, prošle godine kada je vršeno usklađivanje Zakona o komunalnom gospodarstvu sa Zakonom o općem upravnom postupku i Zakonom o upravnim sporovima utvrđena je obveza, odnosno nadležnost Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i zaštite okoliša samo na dio jedinica lokalne samouprave kojeg čine veliki gradovi. Dakle od prošle godine je Ministarstvo samo rješavalo kao drugostupanjsko tijelo po rješenjima, po žalbama na rješenja koja su donosila ili upravna tijela velikih gradova ili javnih poduzeća u tim gradovima na koja su prenesene javne ovlasti za rješavanje u komunalnim poslovima ili za rješenja komunalne redare ili pak za rješenja o komunalnoj naknadi i komunalnom doprinosu, ali kažem samo u dijelu koji se odnosi na velike gradove. Kao što je već i u svom uvodu rekla ministrica, Zakon o komunalnom gospodarstvu je jedan od najstarijih zakona koji je na snazi, koji je pretrpio veliki broj izmjena i doista bi bilo dobro da Ministarstvo s obzirom na niz novih obveze koje preuzimamo kroz proces pristupanja Europskoj uniji, pa i u dijelu koji se odnosi na gospodarenje otpadom u čemu bi u velikom dijelu nadležnost trebala biti jedinica lokalne samouprave. Čini mi se potrebnim dakle neovisno o ovom današnjoj izmjeni krenuti u sustavnu izradu novog Zakona o komunalnom gospodarstvu. Dakle Zakon o komunalnom gospodarstvu donesen je 1995. godine i praktično je donesen dvije godine nakon što je u Hrvatskoj napravljen novi teritorijalni ustroj jedinica lokalne samouprave i nakon što je izvršena nova reorganizacija političkog, odnosno teritorijalnog ustroja, kada su osnovane općine, gradovi i županije u Republici Hrvatskoj i Grad Zagreb koji je imao poseban položaj poput tada utvrđenih županija. Tada je 1995. godine definirano da po žalbama na rješenja koja donose jedinice lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj, dakle i gradovi i općine, osim Grada Zagreba da u drugom stupnju rješavaju upravna tijela županija i taj je sustav bio na snazi sve do 2005. godine. 2005. godine smo uveli nove jedinice lokalne samouprave u Hrvatskoj, to su veliki gradovi, gradovi koji broje preko 35000 stanovnika i gradovi koji su sjedišta županija. Tada je Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi definirano da u pravilu i za velike gradove u drugom stupnju rješavaju po žalbama na rješenja koja donose upravni odjeli velikih gradova rješavaju županije osim ako to nije riješeno posebnim zakonom i takvo je stanje bilo do 2011. godine. Kako je u međuvremenu donesen i novi Zakon o općem upravnom postupku i kako je niz zakona u Republici Hrvatskoj pretrpio izmjenu prošle godine zbog usklađivanja sa Zakonom o općem upravnom postupku, a u dijelu i sa Zakonom o upravnim sporovima, tada je u postupku pregovora u poglavlju 23, a to je Pravosuđe i temeljna ljudska prava, od eksperata Europske komisije kazano kako bi veliki gradovi koji često puta po svom fiskalnom kapacitetu, po svojim administrativnim kapacitetima premašuju snagu županija s obzirom jasno i na svoj fiskalni kapacitet i proračun koji često puta zna biti nekoliko puta veći od proračuna matične županije, da je možda primjereno i predloženo da se dakle rješavanje po žalbama na dio koji se odnosi na komunalno gospodarstvo koje je definirano Zakonom o komunalnom gospodarstvu kad su u pitanju veliki gradovi prebaci na Ministarstvo. Prema tome kada govorimo o 1500 neriješenih predmeta, odnosno o 1400 i nešto neriješenih predmeta koliko ih je danas u Ministarstvu, da se ne bismo zavaravali, nije to 1500 neriješenih predmeta za sve jedinice lokalne samouprave u Hrvatskoj, taj se fond neriješenih predmeta odnosi samo na velike gradove u Republici Hrvatskoj koji su od prošle godine dakle u svega 12,13 mjeseci koliko je taj zakon na snazi, odnosno 14 mjeseci, koji su ostali neriješeni u Ministarstvu prostornog uređenja i graditeljstva. Dakle, mislim da je to bitno drugačije nego činjenica ili tvrdnja da danas mi sa ovom izmjenom Zakona o komunalnom gospodarstvu praktično županijama dajemo ovlasti koje one nisu imale. Županije su i prema zakonu iz 2011. godine imali ovlasti rješavati u drugom stupnju po žalbama na rješenja koja se odnose na komunalno gospodarstvo za sve jedinice lokalne samouprave na prostoru te županije, osim za velike gradove i za gradove u čijem je sjedištu dotična županija. Tako da evo možda je ovdje za spomenuti da smo bili svjedoci da je ministar, prijašnji ministar gospodin Vrdoljak u Zadru recimo kritizirao itekako Županiju zadarsku zbog neriješenih predmeta u dijelu koji se odnosi na provedbu Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama, dok primjerice baš u njegovom vlastitom ministarstvu samo za taj dio koji se odnosi na velike gradove bilo preko tisuću neriješenih predmeta. Prema tome, bilo bi dobro da kritika koja se upućuje bude onda utemeljena i na radu vlastitog ministarstva kada postupa u sličnim zakonima. Inače držim da je na ovaj način kada jedan dio poslova koji su do sada rješavani na način da je država, odnosno Vlada, odnosno resorno ministarstvo postupalo prilikom rješavanja predmeta koji su u nadležnosti velikih gradova mislim da ovo predstavlja snaženje položaja županije u odnosu na velike gradove zbog čega se mi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici od prvoga dana zalažemo i kada smo govorili o našem programu o teritorijalnom ustroju Republike Hrvatske. I tada i danas govorimo dakle da je broj županija u Republici Hrvatskoj praktično ono što odgovara potrebama ove države, pa na tom tragu evo i Vlada davanje ovlastima županijama u dijelu koji se odnosi na rješavanje u predmetima koje donose veliki gradovi govori da i Vlada razmišlja, dakle da na tom tragu da su županije doista jedinice područne samouprave koje mogu suvereno odlučivati i o ovim ovlastima pa i onda kada postupaju u predmetima koji se odnose na donošenje rješenja u prvom stupnju i velikih gradova. Evo na tom tragu, dakle ova svakako novela zakona može doprinijeti daljnjoj decentralizaciji u Republici Hrvatskoj. I evo bilo bi dobro da Vlada, odnosno resorno ministarstvo u ovaj Sabor evo dođe čim prije sa Prijedlogom zakona o komunalnom gospodarstvu posebice iz razloga što je u pripremi Zakon o gospodarenju otpadom, pa na tom tragu bi trebali vjerojatno i kroz Zakon o komunalnom gospodarstvu utvrditi veće nadležnosti jedinica lokalne samouprave. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prvi je kolega Ivica Mandić.
Gospođo potpredsjednice, uvaženi kolega. Točno ste formulirali da se to radi samo o velikim gradovima. Možda mi to nismo naglasili u svojim raspravama, ali sigurno smo znali da je to to i da je riječ o negdje oko 1400 predmeta ne velike težine i vrijednosti i važnosti. I mislimo da je svakako bolje rješenje da ide to na razinu županije, jer u ustroju županije su ipak iznad i velikih gradova. A što se tiče spomenute županije, Zadarske županije imam informacije da od posjete ministra Vrdoljaka Zadarskoj županiji, da je rad službi u toj županiji nekoliko puta bolji nego što je bio prije, da su sa određenim rješenjima i kvalitetnim pomacima u organizaciji posla bili su u pravoj službi svojih građana. Mislim da se ovdje svi slažemo da je ovo jedna vrsta decentralizacije i da ministarstvo treba raditi drugu vrstu poslova i drugu složenost. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku kolega Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Da, kolega Mandiću. Ja sam u svom izlaganju rekao, dakle da nije dobro kada evo u svega par, nekoliko mjeseci, godinu dana u određenom djelokrugu rada ministarstva se vrlo brzo stvori tisuću neriješenih predmeta, kritizirati one koji su svega nekoliko mjeseci imali za provedbu zakona koji je stupio na snagu. I ako nisu u tom vremenu postupili onako kako je ministar to očekivao, premda je župan zadarski gospodin Zrilić rekao da ministar tu nije bio u pravu i da ti podaci koje je on iznio nisu bili točni. A što se tiče samog merituma, dakle omogućavanja da danas upravna tijela županija ponovno rješavaju u drugom stupnju po rješenjima velikih gradova to je rješenje na snazi bilo 6 godina, dakle od 2005. do 2011. Dakle, od kada su nastali veliki gradovi, pa do prošle godine do travnja. A kad kažem kad smo u postupku pregovora za pristupanjem Republike Hrvatske u punopravno članstvo u Europsku uniju na određeni način dobili sugestiju da bi, da bi s obzirom na značaj, veličinu velikih gradova u Republici Hrvatskoj koji kao što sam sam rekao često puta i u fiskalnom i u administrativnom smislu jesu u određenom dijelu iznad svojih županija da bi onda u tom dijelu zbog ujednačene prakse na razini republike, na razini države bilo dobro da se, da ministarstvo postupa u drugom stupnju.
Hvala lijepa. I druga replika kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa evo moram replicirati uvaženom kolegi Bačiću u dijelu u kojem je spomenuo ministra koji je otišao u Zadar i rekao je da on nema drugačiji način nego da, na neki način upozorava čelnike Županije zadarske da ništa ne rade i da poziva građane da ih smijene jer da nisu u službi tih istih građana, jer da su riješili svega 2% od 1000 i nešto zahtijeva, a nije imao za potrebu to isto učiniti u gradu Rijeci. Zato je to bio jedan politikantski istup koji nije nikome koristio. I ne slažem se kolega Mandiću ni sa vama da je nakon toga ne znam što tamo puno bolje, jer grad Rijeka je po tom pitanju najbolji. Svega 1 i pol posto na četiri puta manje zahtjeva za legalizaciju i za izdavanje rješenja. I to je politizacija i to do sada koliko se ja sjećam u povijesti ni jedan ministar na tako otvoreni način nije zlouporabio svoju službu da bi atakirao ne znam ili za boje svoje stranke ili za nekakav svoj posao. Mislim da to nije bilo korektno od njega i dobro da je otišao u neko drugo ministarstvo. Vidjet ćemo kako će to tamo funkcionirati. Međutim, to nije bilo korektno ni prema ljudima koji to rade, koji u pravilu su najmanje političari. Ljudi u upravnim tijelima županija i tih velikih gradova nisu političari više-manje. Oni su službenici koji rade svoj posao i nije očito ni na njima bila najveća greška. A vidimo da samo ministarstvo u svom dijelu ima preko 1000 i nešto zahtjeva koje nije riješilo. Svima dajemo packe, a mi smo sami ti koji smo možda i gori od svega toga što mi opominjemo. Evo, hvala.
Odgovor na repliku kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem kolega Borić. Pa naime, moram najprije reći da Zakon o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama, sada smo malo pobjegli od osnovnog zakona čija je izmjena danas i predložena, da provedba samog zakona niti na terenu, dakle u velikim gradovima odnosno u upravnim odjelima županija koji će postupati po uredbi ovoga zakona dugo vremena, odnosno potrebno je jedno vrijeme da se utvrdi način postupanja, da na razini cijele države sve županije i svi veliki gradovi rješenja u postupku oko ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada jasno budu ujednačeni i treba li neko vrijeme mnogim jedinicama područne samouprave, dakle mnogim županijama i mnogim gradovima da utvrde način postupanja. Tako da ako je i bilo u samom početku nekakvih lutanja, odnosno nedorečenosti, mislim da je to vrlo brzo ispravljeno i da to nije rezultat kritike i packe koju je rekao ministar nego jednostavno što su se županije odnosno gradovi sada već polako počeli rješavati. Ali, bilo bi dobro i ono što ste vi rekli da ako se upućuje kritika jednoj županiji ili jednom velikom gradu zbog lošeg postupanja da je onda dat preslik odnosno da se učinilo razvidnim broj podnesenih zahtjeva i broj neriješenih zahtjeva u svim upravnim tijelima koja su dužna po tom zakonu postupati. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Zoran Vinković u ime kluba HDSSB-a.
Uvažena gospođo potpredsjednice, gospođo ministrice. Evo kako su ove promjene u Vladi svakodnevno teško se i meni priviknuti na nove funkcije, ali evo čestitam vam na izboru i želim uspješan rad. Kolege ili kolegice i kolege zastupnici klub HDSSB-a će podržati ovaj zakon, ove izmjene zakona jer smatramo doista da se problem treba rješavati tamo gdje se taj problem i napravi ukoliko on i postoji, a vidljivo je da država u krajnjoj liniji nema vremena za bavljenje ja bih rekao benignim stvarima u odnosu na sve probleme koji se nalaze pred njom. No, ovaj zakon svakako ne možemo govoriti s takvom euforijom evo nama one najavljene decentralizacije jer ovo je samo spuštanje određenih ovlasti na regionalnu samoupravu, to nije decentralizacija koja je najavljena, to u krajnjoj liniji ne možemo niti nazvati decentralizacijom jer radi se praktično o rješavanju određenih žalbi. No, ovo je, evo i ovaj zakon obzirom da se radi praktično već dugi niz godina i o davanju da tako kažem određenih ovlasti u decentraliziranim funkcijama bez praćenja fiskalne decentralizacije od strane države u užem smislu smatram da će ovdje biti troškova ne u državnom proračunu nego će biti troškova prije svega u županijskim proračunima slično kao što je to bilo i kada su se uredi državne uprave preselili u županijske urede. Ne samo uredi nego i zaposlenici državne uprave prešli u županijske službe gdje su praktično regionalna samouprava morala osigurati sredstva u svojim proračunima za plaće tih zaposlenika. I to je tada isto jedna strana pozdravljala kao veliku decentralizaciju, ali decentralizaciju koja je dobila prije svega trošak u odnosu na regionalnu samoupravu. Da razbijemo famu o velikim gradovima. To su gradovi iznad 35 tisuća stanovnika. Zagreb je velik grad, Osijek je grad srednje veličine, Rijeka, Split ovo su sve gradovi između 30, 50 do 70 eventualno do 100 tisuća stanovnika i taj veliki grad stane u jedan stambeni blok u nekom seocetu u Kini. Ja se sjećam jedne anegdote kako su s obzirom na bilateralni Sporazum Hrvatske i Kine Hrvatsku preplavili kineski trgovci od kojih doista nisam vidio da je nitijedan u ovih 10-ak ili 15 godina, vjerojatno imaju dug život zahvaljujući kineskoj akupunkturi ali nije bilo vidljivo da je nitijedan ovaj ovdje umro jer jednostavno za to ne postoje podaci. Za Đakovo znam da ima podatak o jednom rođenom djetetu, ali o umrlima u Hrvatskoj nema nitijedan značajan podatak. Dakle to je to, ta fama o velikim gradovima i ovlastima velikih gradova u RH. Dakle, ono što tražimo čitavo vrijeme, a i kao HDSSB i ja kao zastupnik, ali isto tako i kao gradonačelnik pa čak i vijećnik u Gradskom vijeću od 1997. godine to je neophodna fiskalna decentralizacija. Sramotno je, pogubno za lokalnu i regionalnu samoupravu da svega 3% ukupnih poreznih prihoda ide prema lokalnoj samoupravi, uključujući tu i Grad Zagreb a 97% sredstava završi u državnom proračunu. I na kraju taj državni proračun je ponovno u deficitu. Tu je problem svakako nepostojanja ove prave decentralizacije, fiskalne decentralizacije i upravo i rješavanje problema jer problem se ne može riješiti na vrhu, problem se rješava dolje gdje je problem napravljen. Dakle, vi koji ste sada na vlasti ne ponavljajte grešku u ovih nekoliko mandata i hrvatske Vlade i Hrvatskog sabora i praktično davajući ovlasti lokalnoj samoupravi bez paćenja fiskalne decentralizacije se ne napravi ništa. I ovdje postoji i nekoliko problema koji su prije svega vezani i za novi Zakon o komunalnom gospodarstvu ali isto tako i za Zakon o financiranju lokalne samouprave. netko je ovdje spomenuo problem Zakona o gospodarenju otpadom, a ja ću ovdje spomenuti i Zakon o porezu na nekretninama koji će bitno utjecati i na cjelokupni Zakon o komunalnom gospodarstvu na sam Zakon o financiranju lokalne samouprave i vrlo ćemo brzo imati nove izmjene i dopune zakona tako da ja evo predlažem i ministarstvu ali isto tako i Vladi da sveobuhvatno shvati ove problem koji su vezani i za komunalno gospodarstvo i za financiranje lokalne samouprave ali i za samu decentralizaciju koja je na velika zvona najavljena i u onom famoznom planu 21. Dakle podržat ćemo ovaj zakon i evo na samom kraju zatražit ću dakle obzirom da se ovdje radi o Zakonu o komunalnom gospodarstvu zatražit ću evo da samo ministarstvo i Vlada i nadležna ministarstva uključe u financiranje priključaka na komunalnu infrastrukturu hrvatskih ratnih vojnih invalida posebno struje i plina obzirom da su oni po Zakonu o komunalnom gospodarstvu ne vode kao komunalna infrastruktura a jedinice lokalne samouprave su dužne platiti te troškove priključenja. Tako ako pišemo zakone da ih onda uskladimo i sa stvarnim stanjem i da se osiguraju novci kako ljudi koji su doista pravni stvari hrvatski ratni vojni invalidi ne bi bili uskraćeni za te priključke ali to se ne može raditi isključivo na trošak jedinice lokalne samouprave. I da ne pričamo sada šta rade komunalni redari u Đakovu, kako pišu žalbe, kome se građani žale, kako se to rješava brzo ili sporo podržat ćemo ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Repliku na vaše izlaganje ima kolega Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa ja mislim kolega Vinković slažem se s ovim vašim razmišljanjem glede decentralizacije da ste jasno detektirali problem ali isto tako je jasno da se ovim spuštaju ovlasti na jedinice lokalne samouprave i regionalne itd. ali dobro pustimo sada taj dio. Ali slažem se u onome dijelu gdje ste rekli da je potrebito i fiskalna decentralizacija. Dakle ako je ovamo uzeto nekih 300 milijuna po osnovi onoga poreza na dohodak to fali zasigurno u jedinicama lokalne samouprave fali nedostatna su sredstva za sve ove potrebe koje ste vi spomenuli od hrvatskih ratnih vojnih invalida. I u tom dijelu razmišljam da vam je ono razmišljanje glede akupunkture točno. … to je onaj sistem … [[Govornik udaljen od mikrofona ne razumije se.]] a ovdje ti je uzeo. Znači ne možeš napraviti ništa. A drugi problem koji se javlja bit ću predmeta kaže bit će i kazni i komunalnih redara. Ja vas pitam gdje ćete to naplatiti i kako u današnje vrijeme kada je materijalna situacija takva da jednostavno dolaze u pitanje najosnovnija egzistencija uistinu ta rješavanja su teška i na svim razinama, od ministarstva zasigurno i do županijske razine i na svim mjestima. Evo to je moje razmišljanje. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku kolega Zoran Vinković.
Gledajte uvaženi kolega ako imate pravog gradonačelnika onda komunalni redari nisu ti koji imaju isključivi zadatak napisati nalog za prekršaj, kaznu ili ne znam što drugo nego prije svega trebaju educirati građane kako to djelo ne bi ponovili. Dakle to je obilježje pravih velikih gradonačelnika. Dakle komunalni redari trebaju biti u službi građana. Neki gradonačelnici pišu kazne i ne znam šta ali to je druga priča. No svi mi moramo shvatiti da doista bez fiskalne decentralizacije se Hrvatska ne može pokrenuti. Ne može se problem riješiti isključivo ovdje na Markovom trgu. Tu će se problem sporadično rješavati jer svaki drugi dan je neki kavez ovdje na ovom trgu, svaki dan je sve više i više nezadovoljnih, svaki dan je sve više i više specijalaca, tako da ne znam vjerojatno će i nas pregledavati kada budimo išli na ovaj trg. Dakle ovo davanje ovlasti županijama odnosno regionalnoj samoupravi nije nikakva decentralizacija. Decentralizacija je kada ja dam sredstva kojom možeš provoditi tu ovlast. Tako da će ovdje biti itekakvih troškova pa bar na onom papiru gdje ćete morati odgovoriti onom tko se žalio i morat ćete platiti onog stručnog radnika koji će morati imati bar imalo pojma ukoliko nije došao preko ovog određenih kabineta na 4 godine pa ne mora ni znati zakone ali će itekako osjetiti proračun regionalne samouprave. dakle decentralizacija da ali fiskalna, ali i ova isto tako ali nek ju prati novac a ne priča.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi na redu je kolega Branko Hrg kojega nema pa gubi pravo za raspravu po ovoj točci. Sljedeći je kolega Ivan Klarin.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Štovana gospođo ministrice evo ja se pridružujem čestitkama iz klupa HNS-a ostalih koji su vam čestitali kao prva točka koju branite dakle isto pardon i klub HDSSB-a kao ministrica. Evo nema gospodina Milinkovića ja bi mu rekao da su oni 2010.godine da nisu mijenjali stope poreza na dohodak vrlo vjerojatno bi danas lokalne samouprava imala dodatnih 900 milijuna kuna u svojim budžetima. Onda bi imali i ratni vojni invalidi i svi zajedno a ne spominjati nešto a ne spomenuti grešku što se kapitalna greška napravila za lokalne samoupravu 2010. no da se vratim na ovaj zakon. Dakle rekao bih da se mijenja jedan promišljeni zakon iz 2011. godine kada se upravnim aktima pravnih osoba … za obavljanje komunalnih djelatnosti dakle prenijeta je ovlast na županije tj. na središnje tijelo državne uprave i to je došlo dakle do gomilanja predmeta, evo čuli smo 1500 predmeta koji se trenutno nalaze u ministarstvu, osim tih tijela drugostupanjske žalbe i na temelju rješenja komunalnih redara, ail protiv rješenja upravnih tijela jedinica lokalne samouprave. Mogu kazati da se s ovim mjerama napravi jedan dodatan zastoj u 2011. godini, evo niti godinu dana nije prošlo, ministrica, novo ministarstvo, tj. bivši ministar ide na prijedlog dakle na izmjenu ovog zakona zato što uistinu možemo govoriti o jednom zastoju što se tiče rješavanja krucijalnih stvari, što se tiče funkcioniranja jedinica lokalne samouprave jer slobodno mogu kazati da je komunalno redarstvo, komunalni odjeli to su kosturi jedinica lokalne samouprave. Svi mi koji smo tu gradonačelnici i načelnici znamo da ti odjeli moraju vrhunski funkcionirati jer u suprotnom ogromnu štetu snose i sami lokalni dužnosnici, gradonačelnici i načelnici. Malo ću se tu osvrnuti i na oblasti komunalnih redara. Ja nažalost nisam zadovoljan što se tiče oblasti komunalnih redara u Republici Hrvatskoj, tako u zapadno europskim zemljama, pogotovo u našoj susjednoj Italiji imamo puno veće i kvalitetnije ovlasti komunalnih redara. U razgovorima mene s mojim prijateljskim gradom, dakle … u Italiji, gradonačelnik … on se čudi da npr. komunalni redar ne može zaustaviti bespravnu gradnju na jednom objektu u Republici Hrvatskoj. Dakle jače ovlasti i bolje funkcioniranje komunalnog redarstva, a onda maksimalno i bolje funkcioniranje jedinica lokalne samouprave. Rekao bih dakle tu se čulo da li se s ovim zakonom jača decentralizacija. Pa definitivno da se jača decentralizacija s ovim zakonom, dakle sa zakonom o izmjenama i dopunama ovog zakona u 2011. godini se slavila decentralizacija. Pa ne možemo decentralizaciju u Republici Hrvatskoj provesti čarobnim štapićem i reći evo od sutra će krenuti decentralizacija i fiskalna i bilo koja druga. Dakle kamen po kamen palača, zrno po zrno pogača, tako i to. Ovo su zakoni dakle koji po mojem mišljenju jačaju decentralizaciju u Republici Hrvatskoj. Ja ne bih puno duljio zato što je i zakon vrlo kratak, dakle i sama izmjena ovog zakona je dosta tehničke prirode. Vratit ću se na funkcioniranje komunalnih redara. Nažalost, danas u Republici Hrvatskoj imamo situaciju da se ljudi prekršitelji, dakle oni koji čine prekršaj na temelju Prekršajnog zakona ili odluke o komunalnom redu sprdaju sa komunalnim redarima kad izađu na teren. Ja sam konkretno imao slučaj da su komunalni redari izašli na teren gdje su zaustavljali bespravni objekt. Niti su imali izvješenu tablu tko radi taj objekt niti su htjeli dati dokumente na što imaju pravo nego su moje komunalne redare, kaže dođite s nama na janjetinu. Mislim da to rušimo, … rušimo funkciju dakle i komunalnog redarstva i lokalne samouprave i to moramo svakako mijenjati. Što se tiče prijave bespravne gradnje, malo ću se udaljit od ovog zakona, maloprije sam na početku svoje rasprave i to kazao gospođi ministrici, u jednom županijskom tjedniku u Šibensko-kninskoj županiji izašli su svi objekti koji su uklonjeni nakon 21. lipnja 2011. Godine. U Šibensko-kninskoj županiji vjerujte mi to je broj od 14 objekata, od toga 11 objekata u općini Tisno. Znači zasigurno u svim ostalim jedinicama lokalne samouprave u županiji više nema nijedan bespravni objekt. Da li je to točno, nije, nego komunalni redari nisu prijavljivali objekte koji su nastali tj. izgrađeni nelegalno nakon 21. lipnja prošle godine. Dakle još bih na kraju rekao što se tiče ovlasti komunalnih redara da osim da izlaze na teren ako neki pas glasno laje ili pijetao glasno kukuriče dajmo im ovlasti da zaustavljaju bespravnu gradnju, a ne da oni utvrde bespravnu gradnju, prijave građevinskoj inspekciji, a dok dođe građevinska inspekcija na teren taj bespravni objekt je u potpunosti završen. Eto toliko. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Repliku ima kolega Zoran Vinković.
Sad se kolega ispravio na kraju sa građevinskom inspekcijom, onda neću to replicirat nego ću prije svega na ovo kamen po kamen palača, zrno po zrno pogača. Bogami izgubit ćemo sve zube, a temelj niti smo još počeli tu pogaču pravit, pogaču decentralizacije, a niti temelj smo lupili također decentralizacije. Ne treba tu čarobni štapić, tu treba zakon o financiranju lokalne samouprave. I slažem se s vama da je 2010. kad su praktično htjeli, a to je uvelike i podržao tada SDP, kada su htjeli praktično malo Bandiću smanjiti proračun u Gradu Zagrebu, kad je bila zadnja izmjena onoga poreza na dobit koji je isto bilo i skandalozno da ide prema sjedištu tvrtke, a ne da se dijeli po mjestu gdje se ostvari. Mi imamo porez na dohodak, imamo porez na promet nekretnina, imamo na kraju krajeva i PDV, pa samo 2% tog PDV-a da završi u jedinicama lokalne samouprave i općina Tisno i grad Đakovo imali bi nekoliko puta veći proračun i bilo bi onda daleko lakše biti na usluzi svim vašim građanima, sanirati možda deponiju koju imate ne koristeći novce Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Imali biste i ne biste bili ja bih rekao prosjak i sin Kikaš koji obilazi vrata ministarstava moleći razno razne ministre, noseći projekte s građevinskom dozvolom da bi dobio određena sredstva za sufinanciranje tih projekata. Na žalost danas su i gradonačelnici i župani i načelnici pretvoreni upravo u takve osobe.
Hvala. Odgovor na repliku Ivan Klarin.
Pa ja se kolega Vinković djelomično i slažem dakle sa vašom replikom. Moram vam kazati da je SDP bio protiv izmjena stopa poreza na dohodak. Nije točno da je bio za i nisu, dakle nisu oni uvedeni samo što se tiče grada Zagreba. I ukoliko ste vi 2010. godine, dakle koliko je grad Đakovo izgubio u proračunu, tj. koliko je država i Ministarstvo financija uzelo gradu Đakovu 2010. godine. Sigurno se radi više od milijun kuna. Dakle, o tome sam ja govorio. A vi cijelo vrijeme pogotovo u ovom mandatu kritizirate više SDP, a još evo prvi puta sam čuo da ste sad spomenuli, dakle tu 2010. godinu, a evo sami ste rekli, dakle da je više od milijun kuna zasigurno grad Đakovo izgubio. A što se tiče PDV-a, ako tu još mogu kazati. Dakle, PDV u turizmu je dakle od 1. siječnja 2013. godine, dakle stopa je smanjena s 25% na 15%. Dakle, mojoj općini, mojim privrednim subjektima u općini to mnogo znači. Ni jedna zemlja u okruženju u vrijeme gospodarske krize nije tako drastično spustila stopu PDV-a kao što je napravila Vlada Republike Hrvatske što se tiče stope PDV-a u turizmu od 1.1.2013. godine. Hvala.
Povreda Poslovnika Zoran Vinković.
Da ne tražim stanku kolega, mislim da je ono 209. da trebate izreći opomenu itd. Ako imam pročišćeni tekst a nemam ga, ali ja ne znam jeste vi pratili moj dosadašnji politički rad. Pa ja sam bio upravo najglasniji kada je HDZ loše radio. Loše je radio, pa je izgubio izbore i više me, slušajte više me oni ne zanimaju. Sada vi loše radite i sada me vi zanimate. Vi ste najavili fiskalnu decentralizaciju. Pročitajte si plan 21. Nema ni f a ni d od fiskalne decentralizacije. Nema je. Novom mini poreznom reformom sve jedinice lokalne samouprave imaju sve manje i manje sredstava. Zdravstvo, školstvo ima manje novca. Odite si u školu i pitajte ravnatelja jel' ima dovoljno novca. Nema dosta ni za materijalne troškove od prelijevanja šupljeg u prazno. I zato napada. Hvala vama.
Hvala. Nije bila povreda Poslovnika, ali kako smo tolerantni danas nećemo nikom davat opomene. Kolegica Mirela Holy, pojedinačna rasprava
Hvala vam poštovana potpredsjednice. Evo ga i ja se pridružujem kolegama i čestitam vam na izboru. Evo ga, na samom početku želim reći da ću podržati donošenje ovog zakona jer ga gledam u prvom redu kao rušenje određenih birokratskih barijera i olakšavanje procedura, a znamo vrlo dobro da su našim građanima i građankama već sada jako komplicirane i složene procedure, pa svi postupci koji idu u pravcu olakšavanja života našim građanima treba u svakom slučaju podržati. No, iako ću podržati ovaj prijedlog zakona želim upozoriti na jedno iznimno važno pitanje, a to je pitanje pravne nesigurnosti naših građana i građanki u koje nas dovode vrlo česte promjene zakona. Pa u tom smislu podsjećam da je važeći zakon donesen prije nešto malo više ili manje od godinu i pol, odnosno u travnju 2011. godine, a sada nakon godinu i pol dana ponovno mijenjamo zakon i stvari vraćamo na prethodni model rješavanja žalbi. Ovom prilikom želim naglasiti da ja smatram da ideja iz zakona koji je donesen 2011. godine i nije bila u stvari pogrešna zato što nam neka zdrava logika govori da će procedure biti transparentnije i poštenije i manje koruptivne ukoliko sva jaja ne stavljamo u istu košaru, odnosno da nemamo sustav prema kojem kadija te tuži, kadija te sudi. Ali očigledno kada idemo na takve modele je prvo potrebno osigurati i određenu birokratsku infrastrukturu u tijelima središnje vlasti kako bi takav sustav uopće i mogao funkcionirati. S obzirom da je ovih godinu i nešto dana pokazalo da očigledno taj sustav u pitanju rješavanja ovih žalbi nije funkcionirao onda je bolje da se stvari vrate na prethodni model kako ipak ne bi dolazilo do zastoja i veće pravne nesigurnosti u funkcioniranju Zakona o komunalnom zakonodavstvu. No, kako sada stvari stoje, naravno ukoliko će novi Zakon o otpadu zadržati reforme iz dokumenta Nacrta prijedloga zakona koji je u proljeće prošao Bruxelles to podrazumijeva da bismo za možda kojih mjesec, dva mogli imati novi Zakon o otpadu, a da bi novi Zakon o otpadu uopće mogao biti provediv biti će nužno mijenjati i Zakon o komunalnom gospodarstvu o čemu smo imali prilike razgovarati još u vrijeme dok sam bila ministrica kao što će biti naravno potrebno mijenjati i neke druge zakone vezane uz komunalno redarstvo i to u pravcu jačanja ovlasti komunalnih redara kako bi oni uopće mogli natjerati one građane i građanke koji se neće pridržavati Zakona o otpadu u smislu selekcije otpada, ali i jedinice lokalne samouprave koje bez obzira i na postojeće važeće stanje u Zakonu o otpadu nisu uvele sistem naplate prema količini, odnosno prema volumenu otpada, odnosno prema broju stanovnika da napokon ispoštuju ono što je naša i obaveza na kraju krajeva prema EU. Ali kažem, kada Zakon o otpadu bude usvojen biti će potrebno ponovno mijenjati Zakon o komunalnom gospodarstvu pa je moj dojam da je možda moglo se pričekati da se usvoji Zakon o otpadu ili da barem ide se paralelno sa izmjenama ovog zakona u dijelu koji se tiče rješavanja po žalbama s obzirom na činjenicu da će biti potrebno mijenjati ponovno ovaj zakon kroz koji mjesec, dva. A u tom smislu se vraćam na onaj početak svoje rasprave nije dobro za naš pravni sustav i za naše građane i građanke da se prečesto mijenjaju zakoni jer to cijelo društvo dovodi u jedno stanje pravne nesigurnosti. Pa evo ga apeliram u budućnosti da se malo stvari bolje koordiniraju između ministarstava. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. I zadnji prijavljeni kolega Damir Rilje.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospođo ministrice evo svi su vam čestitali ja vam ponovno čestitam da budem u kontinuitetu sa svima i želim uspješan rad i naravno što više strpljenja kako bismo ovu materiju koja je osobito u jedinicama lokalne samouprave izuzetno važna, ali i cijeloj državi, zapravo uveli što više reda. Koristim ovu priliku izraziti osobna razmišljanja u svezi prijedloga Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o komunalnom gospodarstvu. Komunalno gospodarstvo je osnova preduvjeta za gospodarski rast, ali i jedna od osnovnih funkcija djelovanja jedinica lokalne samouprave. Ovim prijedlogom između ostalog predviđeno je da se decentralizira nadležnost po pitanju rješavanja žalbi na prvostupanjska rješenja iz upravnog područja komunalnog gospodarstva na županije i Grad Zagreb, a radi veće učinkovitosti u obavljanju komunalnih poslova. Još se navodi kako su županije u poziciji bolje i brže komunikacije sa građanima u ostvarivanju njihovih prava te bolje poznavanje situacije na području svoga rada. Prvostupanjska rješenja su ostala nama, a drugostupanjska su prebačena s ministarstva na županiju tako da je ovo nekakva uvjetno rečeno decentralizacija. Tko bi uostalom bolje znao problematiku komunalnog gospodarstva osim same jedinice lokalne samouprave? Mislim da se tu ne može puno govoriti o područnim, odnosno regionalnim jedinicama u smislu baze na kojoj se zapravo i odvija komunalno gospodarstvo. Područje komunalnog gospodarstva bi trebalo što više decentralizirati i po mom osobnom mišljenju naravno u okvirima Strategije komunalnog gospodarstva RH a sve u smislu učinkovitosti i efikasnosti obavljanja tih poslova upravo tamo gdje se obavljaju i gdje ih građani konzumiraju. Dakle, u gradovima i općinama. Ovdje, makar to nije direktno predmet ovog zakona, je bilo potrebno spomenuti problem nadležnosti u komunalnom gospodarstvu. Na primjer u ovom zakonu se spominju žalbe protiv rješenja komunalnog redara u upravnom tijelu županije. Pravo pitanje je stvarna nadležnost komunalnog redara u smislu obavljanja nadzora nad komunalnim redom i njegove stvarne ovlasti. Na primjer komunalni redar nema ovlasti utvrditi identitet osobe što stvara velike probleme u provođenju komunalnog reda. To je jedino što jedinice lokalne samouprave uopće imaju u svom sustavu nadzora. Dakle, komunalni redari. Svi ostali oblici nadzora, sve inspekcije, građevinske, tržne, sanitarne naravno sa svim sredstvima koja im pripadaju su organizirane daleko od jedinica lokalne samouprave. Kad usporedimo komunalno redarstvo sa nekim drugim zemljama EU i njihove oblike organiziranja dolazimo do spoznaje o daleko većem stupnju decentralizacije ili o boljoj koordinaciji i podjeli nadležnosti sa nekim drugim tijelima. Ja znam ovakvih pedeset primjera u 18 europskih zemalja. Na primjer negdje postoji komunalna policija, negdje redarstvo, ali imaju daleko veće nadležnosti i često omogućuju nadležnosti koje danas imaju tijela kojima ne upravlja jedinica lokalne samouprave. Na primjer u području komunalnog reda oslobađa se Policija u uredovanju na nekim područjima nadzora i održavanje reda, a osobito na području prometa u okvirima jedinica lokalne samouprave. Ovdje je još i problem nadležnosti nad lokalnim cestama koje prolaze kroz samo središte jedinica lokalne samouprave i imaju status županijskih ili Hrvatskih cesta. Jedinice lokalne samouprave a bez suglasnosti istih ne mogu zapravo ništa na tim cestama, a moraju djelovati brzo i promptno radi funkcioniranja prometa na njihovom području. Nadležnost nad komunalnim dobrima i upravljanje njima se često preklapaju zbog nadležnosti drugih tijela na području u kojem bi trebala upravljati sama jedinica lokalne samouprave. To se odnosi dakle i na ceste i na luke, odnosno u komunalne vezove, na inspekcije kojima ne upravlja ni u kakvom dijelu jedinica lokalne samouprave. Našim parkovima prirode upravljaju katastrofalno županijske ustanove, nemamo nadležnosti nad katastrom a niti zemljišnikom i da ne nabrajam. Možda to tako treba biti, ali drugdje baš i nije tako. I čudno sa većinom nadležnosti i većinom odgovornosti i naravno nadzorom države efikasnost jedinica lokalne samouprave bi bila daleko veća i morat će najvjerojatnije biti slična onom kako funkcionira na europskom tržištu. Naime, policijski djelatnici koji kvalitetno obavljaju svoj posao ipak izgube vrijeme u velikom djelu provođenja nadzora nad komunalnim redom, a glavnina njihovog posla osim čuvanja javnog reda i mira i puno toga drugog što ne spada u taj djelokrug poslovanja. Svakako Vijeća za prevenciju u jedinicama lokalne samouprave postoje kao koordinativna tijela funkcionirala su ipak kolektivna tijela i tu uvijek postoji pitanje učinkovitosti, brzine, efikasnosti i nadležnosti jer je isto tijelo sastavljeno od članova koji dolaze iz različitih nadležnosti područja i moraju se usuglašavati. Kako je važeći Zakon iz 2003. godine doživio 6 izmjena zapravo rekli ste izvorno iz '99. pa 10 i dopuna tj. ovo su mislim ne znam 7, 8, 9 koje su izmjene smatram da je potrebno pristupiti izradi novog zakona kojim bi se kvalitetno obradilo ovo područje. Na primjer u međuvremenu su stupili na snagu Zakon o vodama i Zakon o cestama koji direktno zadiru u područje koje je bilo propisano ovim zakonom. Isto tako i Zakon o otpadu kao što malo prije reče kolegica Holy. Npr. imamo u važećem zakonu da se donosi godišnji program gradnje da se na njega vezuje godišnji prihod komunalnog doprinosa. Kako se u praksi pokazalo i praksa je u EU da se planovi i programi donose za duže razdoblje jer kao što znamo samo za pripremu dokumentacije potrebno je nekoliko godina. I na kraju da se samo nadovežem na ono što je već ovdje spominjano. Mi smo imali slučaj da su priključci hrvatskim vojnim invalidima plaćeni od strane jedinice lokalne samouprave da se oni opet ne mogu uknjižiti. Zašto? Zato što odgovarajuća tijela nisu odradila sukladno postojećim zakonima u odgovarajuće vrijeme one postupke koji su trebali učiniti. Dakle opet je administracija negdje u hodu zakazala. A što se tiče prijavljivanja nelegalnih gradnji odnosno prijava građevinskom inspektoratu bilo je jako puno i to baš od strane komunalnog redarstva i jedinica lokalne samouprave ali jako malo povratnih sa jako ružnim odgovorima. Hvala lijepa. Prihvaćam naravno podržavam zakon.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O ovoj točci ćemo glasati kada se steknu uvjeti. Sutra u 9,30 počinjemo s Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju. Vidimo se. Doviđenja.
Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu, prvo čitanje, PZ br. 186. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu. 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona." Molim da se izjasnimo o prijedlogu zaključka. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 112 glasova za i 2 glasa suzdržana donesen predloženi zaključak.