Poštovane kolegice i kolege dobro jutro. Nastavljamo našu sjednicu sa točkom dnevnog reda - Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2015. godinu Već ima prijavljenih za stanku pa evo krećem. Poštovani kolega Lovrinović se javio prvi, pa Vlaović, Panenić i Ajduković.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku tražim stanku od 10 minuta kako bih opisao, odnosno objasnio javnosti odgovornost HNB u slučaju Agrokor, u slučaju blokiranih i ovršenih.
Dobro. Kolega Vlaović.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Tražim stanku u ime kluba Hrvatske seljačke stranke kako bih ukazao na problem, odnosno na poduzimanja aktivnosti Ministarstva poljoprivrede odnosno Agencije za plaćanje u plasmanu sredstava za lokalne akcijske grupe.
Dobro. Kolega Panenić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče molim stanku u ime kluba MOST-a. Vezano je za učinke ove krize u gospodarstvu koju imamo, pa da se upoznamo, znači sa aktualnom temom na današnji dan. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. U ime kluba SDP-a tražim stanku kako bi informirali ovaj Dom i hrvatsku javnost o inicijativi da se srednje europsko sveučilište ili Central European university pozove da dođe u Hrvatsku. Hvala.
Hvala i vama. Javlja li se još netko? Ako ne stanka do 9,45. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prvi se za riječ javio uvaženi kolega Ivan Lovrinović u ime Promijenimo Hrvatsku. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, zastupnici, poštovani građani koji nas pratite putem medija. Iz HNB proteklih dana čujemo sljedeće izjave, prva, svi su sve znali, nitko ništa nije poduzimao ili druga, mjenice Agrokora koje su bez pokrića nisu naš problem. Nevjerojatno kako jedna institucija tako važna poput HNB-a ponovo odgovornost prebacuje na sve druge institucije, a oni se uopće ne osjećaju pozvanim niti krivim kao da nisu zaduženi za nadzor banaka, kao da nisu zaduženi za financijsku stabilnost, a vidjeli smo i na primjeru švicarskog franka i stotina tisuća ljudi koji su zavijeni u crno da su stalno govorili da to nije njihov problem i odgovornost. Pa molim vas, gdje je kraj neodgovornosti i nesposobnosti HNB-a? HNB morala je znati i ima toliki broj eksperata i izvora informacija koliki je vanjski i unutrašnji dug Agrokora. Oni su znali koliki je obujam emisije mjenica Agrokora i da zbog prezaduženosti Agrokora dobar dio takvih mjenica nema pokrića. Sjetimo se firme Pevec koja je 2007. godine nastradala zbog 171 milijuna kuna mjenica bez pokrića, a ovdje se radi, kako se priča o milijardama. Ponovo HNB tvrdi, to nije naš problem. Pazite, to za HNB nije opasno i ona to ne doživljava kao upad u monetarni sustav. Nema težeg djela od takvog nečega. Nevjerojatan je ovo i skandalozan stav vodećih ljudi HNB-a. Emisija mjenica bez pokrića je siva paralelna emisija novca jer je riječ o emisiji zamjenika novca, supstituta novca koji igra najvažniju funkciju novca, a to je funkcija prometa. Dakle, funkcija mjenica služi da se između dva translatora dužnika, vjerovnika, dva poduzeća desi, odvije promet. Pa prema tome, igra najvažniju funkciju novca, funkciju prometa. Pa ako Hrvatska banka kaže da nju ne zanima i da to nije njen problem, koliko takvih mjenica ima koje sudjeluju u prometu? Pa ja vas pitam tko je onda zadužen u ovoj zemlji da prati to što je? Također moram reći sljedeće, HNB bi bila u pravu kada kaže, nije problem neka mjenica kojoj neko nešto mijenjao da ima određene nedostatke, a to je problem suda. Međutim, kada neko emitira toliku količinu paralelnog novca, sivog novca to je par excellence, njen problem. Na taj način takve emitirane mjenice su reciklirale u sustavu, izdavao ih je Agrokor, dobivali su dobavljači, kada nisu mogli naplatiti se od Agrokora u novcu prodavali su te mjenice faktoring društvima. Ti faktoring društva su uglavnom u vlasništvu banaka, pošto banke nisu mogle odobravati dodatne kredite Agrokoru su bile previše izložene onda su one surađivale sa faktoring društvima i tako se zatvarao taj krug. I prošle godine, ako pogledate izvještaj faktoring društva su eskontirala i otkupila oko 15 milijardi kuna mjenica. Znači pogledajte sada ovo, HNB nije učinila ništa da svim poduzećima i građanima osigura niske kamatne stope na kredite od 2008. pa na ovamo, to je dovelo do propasti desetina, stotina tisuća građana, tisuća poduzeća, a time je došao na udar i sam Agrokor, pa prema tome to je bilo kamatarenje. Da ne objašnjavam previše o čemu se još dodatno radi jer vidimo da nema nikako teme dnevnog reda na ovom Saboru, ja mogu jedino poručiti u ime stranke Promijenimo Hrvatsku. Financijska stabilnost Hrvatske je ugrožena i HNB nema pravo kada tvrdi da to nije točno. Tražimo odgovornost vodstva HNB-a. Ako se ne želi promijeniti način rada i odgovornosti HNB-a onda barem mora se promijeniti njen naziv, ona nema pravo zvati se hrvatskom jer nije hrvatska, ni narodnom jer nije narodna, nije ni banka. Neka se onda napiše da je mjenjačnica i neka se još nešto napiše bez ikakve odgovornosti. Hvala.
Hvala vama. Drugi se za riječ javio u ime Kluba zastupnika HSS-a uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. U ime kluba HSS-a tražio sam stanku kako bih upozorio na maćehinski odnos Vlade i Ministarstva poljoprivrede, Agencije za plaćanje prema lokalnim akcijskim grupama. Naime, svi smo govorili i shvaćamo da je šansa za Hrvatsku za razvoj, za ukupno stvaranje gospodarskog rasta kroz eu novac, kroz eu fondove, pa smo evo programirali i najvažnije nam je za nas u Slavoniji i Baranji Program ruralnog razvoja. Programirali smo tu niz mjera, dvije godine se kasnilo sa usvajanjem programa, pa se skoro dvije godine čekalo za raspisivanje natječaja i kada su raspisani natječaji mjere 4.1 i 4.2 došlo je do određenih problema jer su se uočile nepravilnosti, da su pisane ili da su dijelom iskorištene za velike sustave, a da su mali opet ostali zaobiđeni. I kada su ipak dobili odluke o odabiru oni koji udovoljavaju uvjetnima, još uvijek se ta sredstva ne isplaćuju. A slična situacija se sad događa i sa lokalnim akcijskim grupama. Naime, to su LAG-ovi popularni koji su važan oslonac stanovništvu ruralnih područja u osiguranju boljih životnih uvjeta i radnih uvjeta na području lokalne samouprave. Trebali bi biti pokretač razvoja lokalne zajednice, naselja, općina i gradova. Također kroz provedbe zajedničke poljoprivredne politike važan su segment u revitalizaciji sela i stvaranju radnih mjesta. Jer ljudi sa terena najbolje znaju kako upravljati poljoprivrednim resursima, kako pokrenuti razvoj na vlastitom području pristupom odozdo prema gore. Naime, za provedbu ovoga je osigurano odnosno programirano je 3% ukupnih sredstava za Program ruralnog razvoja, a to iznosi 463 milijuna kuna. U konačnici su općine i gradovi prihvatili taj model LEADER i osnovale LAG-ove, sufinancirali ih u njihovom razvoju. I evo kad su dočekali priliku da kroz mjeru 19 mogu sami financirati projekte na svom području i tu se kasnilo dosta sa natječajima, ipak je natječaj raspisan. I konačnim odabirom 54 LAG-a su odabrana za provedbu lokalnih razvojnih strategija. Ukupno je ugovoreno 463 milijuna kuna. Od toga je preko 70% za provedbu lokalnih razvojnih strategija ili 320 milijuna kuna. I u čemu je sad problem? Pa već više od dva mjeseca od kako su ugovori potpisani Ministarstvo poljoprivrede, odnosno Agencije za plaćanja nije donijela procedure na koji način se raspisuju natječaji, kako se boduju projekti, kako će LAG-ovi raditi odabir projekata i kako će plasirati sredstva prema onima koji su očekivali ta sredstva. A ovo na važnost kolika je ukazuje da LAG-ovi pokrivaju 516 jedinica lokalne samouprave, 6161 naselje sa preko 2,2 milijuna stanovnika. LAG-ovi su se pripremali, odnosno udruge, članice, jedinice lokalne samouprave koje su članice LAG područja su pripremali projekte. Negdje oko pedesetak projekata sigurno po svakom LAG-u je sad spremno. Znači, negdje oko 2700 projekata čeka ova sredstva, čeka natječaj, čeka procedure. Rekli smo da država, Vlada, ministarstvo ne smije biti kočnica razvoja i povlačenja europskog sredstva, nego čak smo tražili i obećano je da će biti pojednostavljene procedure, ubrzani procesi kako bi što više sredstava povukli. A upravo sad sa ovakvim odugovlačenjem i nije nam jasno gdje je novac, jer novac je za provedbu ovih mjera povučen od Europske komisije. Svega 10% iz nacionalnog proračuna ide. Gdje je taj novac? Da li je potrošen za neke druge namjene ili treba doći, a mislimo mi da treba doći na teren da upravo mala obiteljska poljoprivredna gospodarstva, udruge pogotovo mladih. Mi imamo pozitivne primjere iz općine Bebrina, Bebrinska udruga mladih povukla je dosta sredstava i gdje su dvoje, troje, četvero mladih bili samozaposleni kroz provedbu tog projekta. Izostajanje ovog novca mi šaljemo mladima poruku uzalud osnivate udruge, uzalud se uključujete u rad civilnog društva, uzalud se uključujete u rad općine kad ne možete doći do tih sredstava, jer vam država nije osigurala procedure da iste možete konzumirati. Pa tako evo LAG zapadna Slavonija iz naše Županije brodsko-posavske je ugovorila 8,9 milijuna kuna, LAG Slavonska ravnica 8,5 milijuna kuna, LAG Posavina 7,3 milijuna, LAG Podravina 7,8 milijuna kuna i niz LAG-ova koji čekaju ova sredstva. Pozivam ministra i oni koji su odgovorni ili da podnesu ostavku ili da rade svoj posao. Hvala.
Hvala. Idući u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista uvaženi kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Pratimo sad situaciju oko Agrokora, mislim da puno evo u ovoj sabornici je rečeno. Donesen je zakon. Međutim, danas je prvi dan nakon zakona gdje trebamo vidjeti efekte koje je donijelo ovo vrijeme. Jedan od efekata koji sigurno nije direktno vezan, ali znamo da direktno će biti vezan je situacija u Petrokemiji. Jutros je proizvodnja zastala. Tko malo bolje poznaje tehnologiju svaki zastoj proizvodnje mjeri se u milijunima kuna. Petrokemija neće biti ugrožena u isporuci gnojiva. One imaju određene zalihe koje mogu opskrbljivati naše tržište. Međutim, mi sad dolazimo u period kada treba donijeti ključne odluke. Ako pogledamo krizu Agrokora ovdje smo donijeli jednu od ključnih odluka iako bih se ja i vratio na izlaganje kolege Lovrinovića. Vidjeli smo evo i jučer kolega Bulj na isto su upozorili, a to je da su neoliberali iskoristili financijski sustav Republike Hrvatske i zapravo plasirali brojne paralelne instrumente plaćanja i izazvali krizu. Isti ti neoliberali pozivaju da se država uključi i da rješava situaciju. Znači dođemo do jednoga paradoksa da se onda upitamo kuda idemo prema liberalizmu ili idemo prema opet jednome centralizmu, upravljanju državom. Ako pogledamo opet sa strane države bojim se da opet je taj isti pristup prisutan neoliberalni. Brodarski institut nije dobio plaće, u Borovu kriza odgoda je bila plaće, teškoće u poslovanju koje će biti i u budućem vremenu. Hitno treba poduzimati aktivnosti. Pa tu osjećamo kao da idemo prema otvorenom tržištu koje bi trebalo prepustiti odlučivanje o tim tvrtkama, strateškim partnerima. Nabacivanje bilo koje odgovornosti u ovom trenutku zapravo neće donijeti nikome politički poen. Ono što treba svakako, a to je apelirati da se probaju donijeti ključne odluke, odluke kao što smo donijeli za Agrokor treba donijeti i za brodarski, riješiti stanje. Treba donijeti za Borovo i riješiti stanje. Tamo treba donijeti za Petrokemiju. Hoće nas netko prozivat? Treba nas i prozvati ako ne činimo ništa. Ali ako ćemo nešto napraviti sada je vrijeme, jer ne možemo odgađati. Doći ćemo u jedan tijek koji nećemo moći zaustaviti, a najviše će se obiti upravo po područjima koja su najviše ugrožena, po ruralnim područjima, po području kao što je moja Županija Vukovarsko-srijemska. I vidimo da događanja nam ne idu na ruku. Možda bi bilo stvarno dobro razmisliti o tome da ako bude potrebe da i ovaj Dom nađe se ponovo i u ovoj stanci i da inicijative Vlade koje očekujemo u danima koji dolaze damo im potporu. Jel ako mi budemo suzdržani, ako budemo samo razmišljali o političkom poenu na lokalnim izborima, bojim se da će se to prenijeti na odluke koje treba donositi i Vlada i ministri koji su resorno nadležni jer ćemo imati odgodu od mjesec, dva ili možda i više i izazvat ćemo dodatne probleme. A ključno je da već sada moramo biti spremni ne samo na sanaciju proteklog vremena nego isto tako i na mjere štete u budućem vremenu koju svi osjećamo. Jel prošlo je vrijeme sada podizanja plaća, davanja socijalnih potpora, rješavanje neke manje komunalne infrastrukture, sada stvarno nastupa borba za gospodarski opstanak i da pomognemo svima onima koji će u ovoj teškoj situaciji uzrokovanoj upravo ljudima koje sam na početku svog izlaganja spomenuo, biti ugroženi jel sami sebi nisu dostatni da pomognu i osjećaju da država mora biti ta koja ih štiti, koja ih potiče, koja pomaže. A mi kao zastupnici moramo biti jedinstveni da podržimo mjeru, ako je loša na kraju kada bude provedeno da snosimo neku odgovornost, ali nečinjenje odluke je sigurno najteže što se može dogoditi. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I zadnji u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Drago mi je da je kolega Panenić govorio prije mene, govorio je o inicijativama koje mi kao zastupnici trebamo pokretati prema Vladi da bi nam u Hrvatskoj bilo bolje. I evo jedne upravo takve inicijative. Drage kolegice i kolege, vjerujem da znate da je Mađarski parlament prije nekoliko dana donio zakon kojim praktički onemogućava rad Central European University ili Srednjoeuropskog sveučilišta. Želim vas prije svega upoznati kakva je to institucija. Radi se o instituciji koja ima 400 profesora, dakle akademskog osoblja, 1380 studenata. To je institucija koja je u samom vrhu, svjetskom vrhu, a i europskom naravno što se tiče društvenih studija. Pa tako primjerice Die Ziet piše o tome da je njihov politološki odjel među pet najboljih u Europi. Lidove noviny jedna ozbiljna novina iz Češke kaže da njihova katedra za pravo prva, prema njihovom istraživanju, a uključili su u njihovo istraživanje Sveučilište iz Češke, Njemačke, Mađarske, Poljske, Slovačke. To je institucija koja je uvijek bila ispred svoga vremena, koja je nudila studije i sada nudi studije koji su i jedinstveni u Europi svakako, a možda i u svijetu. Pa tako tamo možete studirati genere studies, studije nacionalizma, ljudskih prava, srednjovjekovne studije itd., itd. To je institucija koja ima najveći broj objava u međunarodnim časopisima i najviši broj citata u međunarodnim časopisima, a izvor za to im … /Govornik govori mađarski./ … ili Mađarska rektorska konferencija, dakle radi se o jednoj instituciji koja je vrlo cijenjena u Mađarskoj, u Europi ali i u svijetu. Radi se o instituciji koja je odgojila generacije upravljača, djelatnika u nevladinom sektoru, biznismena, političara. Neke kolegice i kolege koje sjede upravo u ovoj dvorani zajedno sa nama su studirali na ovoj instituciji i o tome govore vrlo pohvalno, o studijima, o profesorima o znanju koje su tamo stekli. Budući da po svemu sudeći namjera Mađarske nije da zadrži Central European University u Mađarskoj, pokrenuo sam inicijativu prema predsjedniku Vlade gospodinu Andreju Plenkoviću i Vladi u cjelini da pozovemo Central European University da dođe u Hrvatsku. Nisam sam u tome. Moju inicijativu je potpisalo 55 kolegica i kolega iz SDP-a, HNS-a, HSU-a, SDSS-a, Živog zida, MOST-a, manjinskih zastupnika na tome im zahvaljujem i time pokazujemo da želimo Hrvatskoj, ako govorimo o akademskom smislu bolje. Želimo jednu ovakvu instituciju u Hrvatskoj kako bi podigli hrvatski prestiž ali kako bi obogatili Hrvatsku akademsku ponudu, želimo CEU u Hrvatskoj. Stoga i sa ovog mjesta pozivam predsjednika Vlade i Vladu da uputi poziv upravljačima Srednjoeuropskog sveučilišta da dođu u Hrvatsku jer ako Mađarska ne želi jednu takvu instituciju, a mi je želimo. I završavam sa CEU come to Croatia, CEU dođi u Hrvatsku. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo znači na dnevni red s točkom Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2015. godinu. Podnositelj je Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti na temelju članka 13. Zakona o elektroničkim komunikacijama. Zbog obimnosti izvješće se nalazi na saborskoj web stranici, a po jedan primjerak u pisanom obliku dostavljen je klubovima zastupnika. Raspravu je proveo Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješće ste primili na sjednici. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li podnositelj dati dodatno obrazloženje? Dražen Lučić predsjednik Vijeća Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane gospođe saborske zastupnice, poštovana gospodo saborski zastupnici. Dobar dan. Prema Zakonu o elektroničkim komunikacijama Godišnje izvješće HAKOM-a sadrži Izvješće o aktivnostima na tržištima elektroničkih komunikacija, poštanskih usluga i željezničkih usluga odnosno aktivnostima na tržištima koje HAKOM regulira, te Izvješća o financijskom poslovanju HAKOM-a u 2015. HAKOM je u 2015. poslovao vrlo savjesno i odgovorno, te nije ostvario nikakve financijske gubitke. Naime, vlastiti rashodi HAKOM-a su u potpunosti pokriveni kroz redovne prihode koje HAKOM u suglasnost Vlade RH prikupio na tržištima za koje je mjerodavan. Uz to su materijalni rashodi za radnike HAKOM-a u 2015. bili manji nego u prethodnoj 2014. godini i nije povećan ukupan broj zaposlenika. HAKOM je viškove sredstava nastale tijekom prethodnih godina, a u skladu sa Zakonom o elektroničkim komunikacijama nastavio vraćati tržištu kroz društveno odgovornu regulaciju tržišta, te na taj način pomaže razvoj cjelokupnog nacionalnog gospodarstva. HAKOM u 2015. provodeći društveno odgovornu regulaciju tržišta tržištu vratio preko 32 milijuna kuna ulaganjem u mrežu aplikacije i usluge te sklopovsku i računalnu opremu. Ulaganja su dio vlastitog HAKOM-ovog Programa razvoja interneta i širokopojasnog pristupa interneta na područjima od posebne državne skrbi i brdsko-planinskim područjima i otocima. Program je bio odobren od strane Vlade RH i uz dozvolu Europske komisije. Isto tako, navedeni projekti osim širenja dostupnosti brzog interneta u Hrvatskoj na područja gdje to do sada nije bio slučaj kao dodanu vrijednost imaju pozitivan učinak na razvoj gospodarstva u Republici Hrvatskoj izvan područja elektroničkih komunikacija. Hrvatske tvrtke koje su dobile posao na natječajima u sklopu provedbe programa zaposlili su nove radnike, te dobili reference za obavljene poslove u državi članici EU. Ukupni ostvareni prihodi HAKOM-a u 2015. iznose nešto preko 80 milijuna kuna i nešto su veći od planiranih za oko 1% što govori o dobrom planiranju. Ukupni rashodi HAKOM-a u 2015. iznose nešto preko 113 milijuna kuna i niži su od planiranih za oko 12% što govori o racionalnosti poslovanja. Od financijskim planom predviđenih rashoda za kapitalne donacije utrošeno je 32 milijuna 662 tisuće 298 kuna za program, već navedeni program razvoja interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i otocima, te jedan manji iznos za projekt uklanjanja smetnji i poboljšanja prijama televizijskim gledateljima. Ostatak ušteda ostvaren dobrim gospodarenjem HAKOM-a posebno što pripajanju Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga HAKOM-u nije ukupno povećan broj zaposlenika, a troškovi pripajanja su bili minimalni. … [[Govornik se ne razumije.]] negativnog rezultata poslovanja dolazi se zbog toga što se financijskim planom za 2015. kapitalne dominacije za program, te dio ulaganja i rashoda HAKOM-a financiran iz prikupljenih sredstava iz prethodnih godina koji su u skladu sa Zakonom o elektroničkim komunikacijama prenijeti u 2015. i nisu financirani iz redovnih prihoda u 2015. godini. U skladu s važećim zakonskim odredbama HAKOM je u 2015. naplatio preko 900 milijuna kuna prihoda u korist državnog proračuna Republike Hrvatske i to s osnove naplate naknada za pravo uporabe radio-frekvencijskog spektra, adresa i brojeva, te naknade za ovlasti i dozvole. Proces naplate je bio otežan zbog brojnih predstečajnih nagodbi dionika na tržištu elektroničkih komunikacija. HAKOM je u 2015. nastavio rad na ostvarenju regulatornih ciljeva i načela na tržištima elektroničkih komunikacija, poštanskih usluga i željezničkih usluga. Ciljevi i načela obuhvaćaju zaštitu tržišnog natjecanja, zaštitu korisnika usluga, te učinkovito upravljanje u ograničenim nacionalnim prirodnim dobrima kao što su frekvencijski spektar, te adresni brojevni prostor, a utvrđeni su godišnjim programom rada za 2015. i financijskim planom. Naglasci u radu HAKOM-a stavljeni su na promicanje djelotvornih ulaganja, inovacija uz osiguravanje tržišnog natjecanja i poštivanje načela nediskriminacije, promicanja regulatorne predvidljivosti, sprječavanje diskriminacije u postupanju prema operatorima, osiguranje visoke razine zaštite korisnika, te učinkovito upravljanje ograničenim nacionalnim prirodnim dobrima. Poseban naglasak stavljen je na razvoj širokopojasnog pristupa internetu i povećanje ulaganja u infrastrukturu i nove tehnologije na tržištu elektroničkih komunikacija kao nedosljednu primjenu Zakona o poštanskim uslugama, te Zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga u svrhu što brže potpune liberalizacije ovih tržišta kao dijela jedinstvenog tržišta Europske unije. Na tržište elektroničkih komunikacija u 2015. ostvaren je ukupni prihod od oko 11 milijardi kuna, te ulaganje više od 2 i pol milijarde kuna što predstavlja pad prihoda od oko 3% odnosno rast ulaganja za čak 35% u odnosu na prethodnu godinu. Budući da već imamo podatke za 2016. taj trend pada prihoda je, višegodišnji trend pada prihoda je prekinut i imamo porast prihoda u 2016. te daljnji porast ulaganja što je rekordno zapravo u povijesti. Uzroka daljnjem padu ukupnog prihoda ovog tržišta u 2015. godini ima više. Po mišljenju HAKOM-a temeljem sličnim primjerima u svijetu ključni uzroci pada ukupnog prihoda su prije svega zbog povećanja konkurencije na tržištu, regulatorne odluke na razini EU koje je RH dužna primijeniti. Korisnici usluge sada koriste znatno više nego prije, a ukupno plaćaju niži iznos jer se jedinična cijena usluga smanjila. Osim toga, uzrok leži i u recesiji u zemlji i okruženju, te višegodišnjoj štednji operatora u pogledu investicija, inovacija u mrežu što je prekinuto u 2015. i nastavljeno je daljnjim porastom ulaganja u 2016. godini. Tržište elektroničkih komunikacija je pravovremeno i u potpunosti bilo spremno za ulazak Republike Hrvatske u EU no prihod operatora u RH je pao i zbog automatske primjene dodatno sniženih cijena roominga i veleprodajnih cijena koje su regulirane na razini EU. Isto tako, korisnici se više koriste besplatne komunikacijske servise temeljene na pristupu internetu tzv. OTT, over the top usluge kao što su Skype, Viber, Whats App i druge slične aplikacije, a time se smanjuje prihod od klasičnih usluga poput javne govorne usluge, sms-a i mms-a. Nadalje, negativnim pokazateljima u 2015. izravno su doprinijeli predstečajne nagodbe nekih od operatora mreža nepokretnih komunikacija kao višestruko veće naknade za uporabu radio frekvencija koje su u 2015. morali platiti operatori mreža pokretnih komunikacija. Usprkos svim poteškoćama u poslovanju tijekom 2015. konsolidacija tržišta elektroničkih komunikacija je nastavljena, dok je tržište u cjelini ostalo stabilno uz vrlo visoku zaštitu krajnjih korisnika. Ta vrlo visoka razina zaštite krajnjeg korisnika je prepoznata na razini EU, no HAKOM i dalje čini dodatne napore kako bi se ta razina povisila prije svega za društveno osjetljive skupine. Činjenica da je tržište elektroničke komunikacije u RH tijekom 2015. obilježio dalji razvoj širokopojasnih usluga i porast prihoda od pristupa internetu samo je potvrda gornjih teza. Naime, prihod od usluge pristupa internetu povećan je za oko 13% u odnosu na 2014. a udjel u ukupnom prihodu tržišta elektroničkih komunikacija narastao je s oko 28% na preko 33%. Ohrabrit će podatak i za 2015. je to što je došlo do porasta interes operatora za inovacije odnosno za implementaciju novih tehnologija pa je tako pokrenut niz pilot projekata kojim su se ispitivale mogućnosti tih tehnologija. Također, operator i mreža pokretnih komunikacija su kupili preostali radio frekvencijski spektar u području 1800 magaherca radi potrebe za većim kapacitetom što je osim stvaranja preduvjeta za rast donijelo i znatnije dodatne prihode u državni proračun. U RH prisutna je značajna regionalna neravnomjernost u broju i gustoći priključaka širokopojasnog pristupa internetu u … komunikacija te ova činjenica predstavlja trenutno veći izazov od povećanja gustoće priključaka na nacionalnoj razini. Regionalna neravnomjernost je tijekom 2015. donekle ublažena ulaganjima u ruralna područja i otoke kroz HAKOM-ov program potpora kao i regulatornim mjerama, te dodjelom digitalne dividende i uvođenje LTE tehnologije u mreže pokretnih komunikacija. HAKOM-ov program za razvoj širokopojasnog ekosustava u ruralnim područjima odnosno HAKOM-ov program razvoja interneta i širokopojasnog pristupa internetu na područjima od posebne državne skrbi i brdsko-planinskim područjima i otocima uvršten je i provedbeni program Strategije razvoja širokopojasnog pristupa u RH za razdoblje od 2014. do 2015. što je nastavljeno i u 2016. godini. Cilj i namjena potpora je uravnoteženje regionalnog razvoja, spajanja ciljanih skupina kao što su školske, zdravstvene i javne ustanove na mrežu širokopojasnog pristupa internetu, te uvođenja aplikacija i usluga koje dinamiziraju gospodarstvo i poboljšavaju kakvoću života na spomenutim područjima. Napomenuo bih tako da je i u 2015. godini postotak priključaka širokopojasnog pristupa internetu velikih brzina bio 0,5%, da bi sada trenutno iznosio 13% što je posljedica regulatornih mjera i dodatnih ulaganja operatora. Od pozitivnih pokazatelja na tržištu vrijedi izdvojiti znatan porast korisnika paketa usluga oko 17%, kao i porast udjela ostalih operatora u odnosu na Hrvatski telekom u širokopojasnom pristupu internetu putem mreža nepokretnih komunikacija. Porastao je i prihod od najma mreže i vodova. Sve su to potvrde tržišnog natjecanja i dobrih regulatornih odluka HAKOM-a čiji se stvarni učinak vidi tek nakon 2015., tj. nakon povećanih ulaganja u operatora dolazi do naglog porasta korisnika širokopojasnog pristupa internetu velikih brzina i kao što sam već rekao taj je postotak danas već preko 13%. Uz to bih napomeno da su sve regulatorne odluke koje je HAKOM donio, a koje mora odobriti Europska komisija bile odobrene bez dodatnih konzultacija što je jedinstven slučaj među 28 država EU. Veliki dio poslova vezanih uz kontrolu spektra ponovo se odnosio na mjerenje radio frekvencijskog spektra koje pripada RH, a koje neovlašteno koristi i Italija, ne samo na području Istre, nego i na čitavom priobalnom području RH. Prema planu mjerenja uspješno su prevedene sve predviđene mjerne kampanje i druga mjerenja u radio frekvencijskom spektru s naglaskom na zaštitu od neovlaštenog korištenja radiofrekvencije RH od strane Italije. Tijekom 2015. provedena su opsežna mjerenja diljem obale i otoka kojima je bio cilj praćenje, identifikacija smetnje iz Italije. Mjerenja su rezultirala slanjem više od 890 međunarodnih prijava smetnja administraciji Italije. Italija u 2015. nije uklonila niti riješila niti jednu prijavljenu smetnju tijekom te godine, međutim moram isto tako istaći da je krajem 2016. došlo konačno do prvih pozitivnih pomaka rezultata i neki od frekvencija za prijam televizijskog signala su oslobođeni od smetnji iz Italije što je prvi rezultat nakon dugogodišnje zajedničke akcije Ministarstva vanjskih i europskih poslova, mora, prometa i infrastrukture, Vlade RH, naše diplomacije i HAKOM-a kao nacionalnog regulatornog tijela. Osim mjerenja smetnji iz Italije tijekom cijele godine provodila su se i sustavna mjerenja u svrhu zaštite radio frekvencijskog spektra kao prirodno ograničenog dobra od interesa za RH. Svakodnevna mjerenja su obavljena iz sva 4 kontrolna mjerna središta i sa 8 daljinski upravljanih kontrolno mjernih postaja. Dok su mjernim vozilima periodička mjerenja, a kontrola radio frekvencijskog spektra je uključivala i mjerenja veličina elektromagnetskih polja u svrhu zaštite zdravlja ljudi od njihova djelovanja na područjima povećane osjetljivosti. Redovito su provjeravani i rezultati mjerenja dostavljeni od pravnih osoba, ovlaštenih za obavljanje mjerenja elektromagnetskog zračenja. Tijekom 2015. počela je gradnja novog kontrolno mjernog središta u Splitu koji je dovršen i pušten u rad u 2016. godini. Regulatorne mjere HAKOM-a u 2015. su imale naglasak na određivanje veleprodajnih uvjeta u skladu s interesima tržišta RH i daljnjim razvojem tržišnog natjecanja. Sve su bile bez problema odobrene od strane Europske komisije i uspješno primijenjene na tržištu RH, što je veliki uspjeh i još jedna potvrda da je RH u ovom dijelu bila izvrsno pripremljena za ulazak na jedinstveno tržište EU. U suradnji s operatorima te jedinicama lokalne i područne samouprave pripremaju se projekti za gradnju, pristup i korištenje elektroničke komunikacijske infrastrukture i mreže što će izravno doprinijeti bržem i boljem korištenju sredstava iz fondova EU, te projektima javno privatnog partnerstva. Zbog svoje stručnosti i stečenog iskustva u ovom području HAKOM je 2015. predložen od Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture kao nositelj okvirnog Nacionalnog programa za razvoj širokopojasne pristupne mreže, da bi u drugoj polovici 2016. od strane Vlade RH bio imenovan kao nositelj tog programa. Potpunom liberalizacijom tržišta preokrenut je višegodišnji pad ukupnog prihoda na tržištu poštanskih usluga, a pojavom novih davatelja poštanskih usluga obogaćena je ponuda novim poštanskim uslugama. Uz smanjene cijena pojedinih segmenata poštanskih usluga zabilježen je porast broja paketa i usluga s dodanom vrijednosti uz istodoban pad tradicionalnih poštanskih usluga, čime je i u RH nastavljen trend prisutan u EU i razvijenim državama svijeta. Davatelji poštanskih usluga su u 2015. iskazali prihod u ukupnom iznosu od preko 1,4 milijarde kuna što je za oko 1% više nego u 2014. a u 2016. taj je trend nastavljen sa porastom od 5% što je također jedan od rijetkih primjera u EU. Na tržištu poštanskih usluga u 2015. broj usluga je za oko 3% bio manji nego u odnosu na prethodnu 2014. godinu. Od ukupnog broja usluga na tržištu Hrvatska pošta je povećala svoj udjel za oko 8% i on je na kraju 2015. iznosio nešto manje od 78%. U strukturi svih ostvarenih poštanskih usluga univerzalna usluga činila je približno 57% svih usluga, a ostale poštanske usluge približno 25% dok su zamjenske poštanske usluge činile oko 18%. Glavni razlozi porasta ukupnih prihoda su povećani udjel usluga sa dodanom vrijednosti, te razvoj e-trgovine koja uključuje paketsku dostavu. Krajem 2015. u RH su bila prijavljena 22 davatelja poštanskih usluga koje su poštanske usluge obavljane na temelju podnesene prijave. Hrvatska pošta jedini davatelj urezane usluge, a pravo i obvezu obavljanja urezane usluge na cijelom području RH stekao je temeljem Zakona o poštanskim uslugama u trajanju od 15 godina. Od najvažnijih regulatornih aktivnosti treba izdvojiti računovodstveno razdvajanje uz reviziju regulatornog izvješća i … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatske pošte, te izračun neto troška davatelja univerzalne usluge. Navedena aktivnost bila je vrlo značajna s obzirom na to da je održiva univerzalna usluga jedan od glavnih preduvjeta za povećanje kakvoće života u ruralnim područjima RH. Naglasak pri univerzalnoj usluzi je na kakvoći, cjenovnoj prihvatljivosti i dostupnosti kako bi svi korisnici imali jednako pravo i mogućnost koristiti se tom osnovnom poštanskom uslugom za čije neprekidno obavljanje Republika Hrvatska jamči na cijelom svom području. Vodeći računa o značaju rada poštanskih ureda za kakvoću života u ruralnim područjima Republike Hrvatske Hrvatska pošta je zadržala više od 300 poštanskih ureda od zakonom i pravilnikom propisanog minimuma. Tako je na kraju 2015. bilo ukupno 1016 poštanskih ureda što je isti broj kao na kraju 2014. Hrvatska pošta se nije odlučivala na zatvaranje pojedinih ureda već se orijentirala na pronalaženje novih lokacija, odnosno preseljenje poštanskih ureda čime je praktično zaustavljen trend zatvaranja poštanskih ureda koji je bio prethodnih godina. HAKOM je proaktivno i korektivno poduzimao regulatorne mjere u cilju promicanja tržišnog natjecanja, interesa korisnika željezničkih usluga posredovano između upravitelja infrastrukture, HŽ Infrastrukture i prijevoznika te operatora uslužnih objekata prije svega u svezi izvješća o mreži. Liberalizacijom tržišta prijevoza tereta u željezničkom prijevozu pojavili su se novi prijevoznici, no pojava konkurencije niti je dovela do porasta količine prevezene robe u 2015. niti je povećano korištenje željezničkih usluga, a nije primijećen niti porast konkurentnosti željezničkog prometa u odnosu na ostale vrste prijevoza roba. U obnovu i osuvremenjivanje željezničkih pruga tijekom 2015. je uloženo blizu milijardu kuna. Pozitivan znak je povećanje prosječne brzine prijevoza, te duljine željezničkih pruga na kojima se vozi brzinama većim od preko 100 km/h. Ovome treba pridodati i povećanje konkurenciji na dijelu tržišta željezničkih usluga koji se odnosi na prijevoz tereta kao i HAKOM-ove napore na uklanjanju prepreka u pristupu uslužnim željezničkim objektima. Krajem 2015. je bilo 14 operatora uslužnih objekata, 1 prijevoznih putnika i 6 prijevoznika tereta, dva više nego u prethodnoj 2014. godini. Poseban naglasak dan je osiguranju visoke razine zaštite krajnjeg korisnika usluga u njihovim odnosima sa operatorima davateljima usluga prijevoznika, te omogućavanje dostupnosti jednostavnog i pristupačnog postupka rješavanja žalbi korisnika. Kada govorimo o žalbama korisnika prije svega o elektroničkim komunikacijama od 2015. godine spor je moguće elektronički pokrenuti putem besplatne elektronske aplikacije e-žalbe. Registrirani korisnici imaju mogućnost praćenja statusa pregovora i dobivanja dodatnih informacija kao i slanja dopune dokumentacije putem navedene aplikacije. HAKOM je u 2015. pustio u rad besplatnu aplikaciju pod nazivom procjenitelj troškova što zajedno da već postojećom aplikacijom HAKOMetar i uskoro dodatnom HAKOMetar plus predstavlja dodatnu pomoć svim korisnicima usluge elektroničkih komunikacija. Procjenitelj troškova korisnicima pruža potrebne informacije o cijenama i trošku javnih komunikacijskih usluga prema izabranim i unesenim navikama. U cilju postizanja visoke razine zaštite korisnika HAKOM surađuje sa Ministarstvom gospodarstva na uspostavi Registra „NE ZOVI“ koji je pušten u rad 31. siječnja ove 2017. godine. Analizirajući sveukupan broj zahtjeva za rješavanje sporova krajnjih korisnika u 2015. može se zaključiti da su korisnici svjesni mogućnosti ostvarivanja svojih prava na objektivan način rješavanjem spora pred HAKOM-om. Broj pokrenutih sporova kojih je u 2015. bilo 1338 za razliku od 2014., 2013. kad ih je bilo nešto više ukazuje da se broj sporova u ovom trenutku stabilizirao. Broj sporova koji se odbacuje zbog nepravovremenog podnošenja zahtjeva ili nepotpune dokumentacije je već godinama neprekidno u padu što je dokaz da su krajnji korisnici sve svjesniji zakonskih rokova i sve bolje poznaju postupak. Najveći broj prigovora riješili su sami davatelji, kad govorimo o tržištu poštanskih usluga i prigovorima na tržištu poštanskih usluga najveći broj prigovora riješili su sami davatelji poštanskih usluga gdje se sa svojom učinkovitošću ističe Hrvatska pošta. Ovdje se radi ukupno o 70 zahtjeva koje je primio HAKOM, a ukupno je riješeno 55 sporova. Znači zanemarivo s obzirom na broj usluga na tržištu poštanskih usluga. Od 1. siječnja 2015. na snazi su odredbe Zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga, o inspekcijskom nadzoru u područjima zaštite prava putnika a sporove je HAKOM rješavao na temelju mišljenja Povjerenstva za zaštitu prava korisnika usluga pri HAKOM-u. HAKOM je pojačao aktivnosti vezane uz promicanje zaštite djece prilikom uporabe interneta i elektroničkih komunikacijskih usluga, ali je nastavio sudjelovati i u savjetodavnim mehanizmima, udruga osoba sa invaliditetom, operatora i HAKOM-a. Osim redovnih aktivnosti HAKOM je financirao izradu tri aplikacije namijenjene osobama sa invaliditetom a koje su dovršene u 2015. To su osobni terapeut, prilagođenje internetskih stranica Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo osobama s invaliditetom, te internetsko oglašavanje za osobe s invaliditetom. U razvoju su aplikacije e-fizikalna terapija u kući, e-kućna njega gdje je dijagnostika i potpora za djecu s komunikacijskim teškoćama. Izvrsnost rada i značaj HAKOM-a su potvrđeni pozivima na sudjelovanje na nekoliko važnih regionalnih i svjetskih konferencija na kojima su stručnjaci HAKOM-a održali predavanje. U okviru domaće suradnje ističe se vrlo dobra suradnja sa svim ministarstvima, tijelima državne uprave, jedinicama regionalne i lokalne samouprave kao i s drugim regulatornim tijelima i državnim agencijama. Stručnjaci HAKOM-a predstavljali su RH na brojnim međunarodnim skupovima i sastancima, te sudjelovali u izradi strateških operativnih dokumenata koje donosi Vlada RH kao i onih u svezi korištenja fondova EU. Pored toga treba istaknuti suradnju sa fakultetima Sveučilišta u Zagrebu, Splitu i Osijeku. U 2015. implementirano je više programskih aplikacija s fokusom unapređenja poslovnih procesa, korištenjem internetski orijentiranih tehnologija, sve u sklopu interne e-Agencije. Uvedeni alati omogućuju učinkovitu suradnju u svakodnevnim procesima regulatora kao i komunikaciju s krajnjim korisnicima pa ih zaposlenici i korisnici brzo prihvaćaju. Najznačajniji programi čiji je cilj bio povećati organizacijske individualne i skupne regulatorne sposobnosti bili su Interdisciplinarni poslijediplomski studij, regulacije tržišta elektroničkih komunikacija pri Sveučilištu u Zagrebu, Projekt Pogled u budućnost u suradnji sa fakultetima iz Zagreba, Splita i Osijeka. Na kraju 2015. u HAKOM-u su bila zaposlena 174 radnika. Usprkos preuzimanju novih nadležnosti nije došlo do povećanja ukupnog broja radnika u HAKOM-u. naglasio bih da visoku i višu stručnu spremu ima oko 83% radnika, 8 je doktora znanosti, 17 magistara znanosti, više od 60% zaposlenih je mlađe od 40 godina, a prosjek radnog iskustva je iznad 10 godina. Po rodnoj strukturi po prvi puta u povijesti HAKOM-a imamo više radnica nego radnika, a vrijedi istaći da HAKOM ima podjednako rukovoditelja i rukovoditeljica odjela. U HAKOM-u radi veći broj zaposlenika koji su dragovoljci Domovinskog rata, branitelji ili dolaze obitelji branitelja. Odljev-priljev zaposlenika u HAKOM-u je godinama vrlo nizak, a u zadnjih 18 mjeseci fluktuacija je bila praktično nula, što govori o zadovoljstvu zaposlenika u uvjetima rada i pravima iz radnog odnosa uz nekoliko izuzetaka tako da je to zadovoljstvo vrlo visoko. Hvala na pozornosti, a na vaša pitanja, komentare i prijedloge odgovorit ću mojoj završnoj riječi. Hvala.
Izlaganje predsjednika Vijeća izazvalo je 7 replika. Za prvu se javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Lučić, protiv vas je potvrđena optužnica zbog toga što ste zadirali u prava radnika i u njihovu privatnost, pravomoćna optužnica i uopće ne razumijem kako ste vi još uvijek na čelu ove vrlo bitne institucije koja regulira tržište 13 milijardi kuna. Vi ste potjerali brojne stručnjake, trošili ste na putovanja po svijetu, na duhovne obnove, već se i rezervirali na Bahame u 7. mjesecu, vršite čak i mobing, to je javno objavljeno na televiziji nad članovima vijeća i to na strašno jedan ne demokratski način. Zna li hrvatska javnosti i mi ovdje kolege da sa vijeće, sjednice vijeća na kojem je čelu gospodin nakon 24 sata moraju se audio zapisi brisati, zabranjeno je u vijeću gdje su njegove kolege gdje mu trebaju biti prvi među jednakima nemaju pravo na izdvojeno mišljenje? Znaju li hrvatski građani koliko se novca troši za iznajmljeni prostor na čelu koje je on HAKOM-a. sustav ne funkcionira, ljudi vam odlaze, zabranili ste sindikalno djelovanje, to javnost zna i čudi me, znam da je ministar prometa tražio vašu ostavku prema Vladi, tj. da vas se smijeni. Žalosno je šta ste vi na čelu ove institucije, ovo je sumrak demokracije i oni koji su vas imenovali u to vrijeme su to govorili. Pa evo odgovorite, da li je podignuta zbog kršenja radničkih prava pravomoćna optužnica protiv vas?
Zahvaljujem kolegi Bulju. Želite li odgovoriti na repliku? Druga replika, uvaženi kolega Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče. Evo ja sam mislio postaviti isto pitanje. Mislim da iz moralnih razloga ako iz ničega drugog, znači nije pravomoćna optužnica nego je potvrđena optužnica na općinskom sudu protiv gospodina koji je na čelu jedne tako važne institucije. Ali to nisu jedine nepravilnosti što se tiče radnika u ovog agenciji, postoji ih mnoštvo, ja ih imam navedene ovdje, mogu ih ne znam koliko ću imati vremena u ovoj kratkoj replici, a ono što je bitno ovdje naglasiti ja i kolega Bulj smo jedini glasovali protiv ovog izvješća na sjednici odbora. To ćemo učiniti i ovdje. A ukratko ću sada samo neke od nepravilnosti. Znači vi ste potpisali kao ravnatelj HAKOM-a aneks ugovora o radu s pravom na otpremninu u iznosu od 1,5 milijun kuna unatoč jasno propisanim pravima nakon razrješenja u … unatoč kaznenoj prijavi. Osim toga pogodovali ste privatnom najmodavcu pri ugovaranju najma poslovnog prostora, znači to je najviša cijena najma koju plaćaju javne institucije 24 eura po metru kvadratnom. Potpisali ste 4 ugovora o najmu kako ne bi morali dobiti suglasnost Vlade za potpisivanje ugovora vrijednosti većeg od 8 milijuna kuna, kršili ste Zakon o javnoj nabavi. Imali ste višestruke nabave istog proizvoda ugovarali ste projekt „Pogled u budućnost“ mimo javne nabave kao istraživačkog projekta iako je to isto zabranjeno Zakonom o javnoj nabavi. Nesavjesno ste poslovali otpisom funkcionalnih aplikacija, zabranili ste rad sindikatu. Znači prvostupanjska presuda Prekršajnog suda u Zagrebu, da su HAKOM, Dražen Lučić i Mario Veber krivi za ostvareni zabranjeni nadzor nad osnivanjem i djelovanjem sindikata, [[Upadica Jandroković: Hvala kolega Grmoja.]] sukob sa radnicima itd. Nemam puno vremena, mogao bih nabrajati pola dana. Hvala.
Treća replika uvaženi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa mislim da repliciramo a čut ćemo na kraju, mislim da je dobro da čujemo već sada neke odgovore. Jer bilo bi možda lakše raspravljati. Ja neću o gospodinu Lučiću govoriti, ja ću pitati jedno vrlo važno pitanje koje je pred nama, a to je prelazak, znači primjena druge digitalne dividende. Što je Republika Hrvatska, što je HAKOM učinio s obzirom da se navode u izvješću navedeni postupci i da su se aktivnosti pokrenule? Znači da prelazak digitalne zemaljske televizije na sustav DVTV2 što bi u budućnosti za građane Republike Hrvatske mogao biti jedan financijski dosta važan izdatak i vjerojatno nešto što bi moglo stvoriti određene probleme. Mi znamo da smo u proteklom vremenu učinili iskorak, međutim ovo je jedan dosta zahtjevan iskorak jer velik broj TV prijemnika nije spreman prihvatiti ovakav signal i naravno da bi u tom trenutku došlo do problema i naravno da bi i država i HAKOM morali po tom pitanju nešto učiniti. I drugo pitanje odnosi se na financije. Mi smo sada u 2017. Ovo je izvješće iz 2015. i vidljivo je da HAKOM troši jedan veliki dio prenesenih dobiti iz prethodnih godina i da sada već pokriva jedan minus koji nastaje u poslovanju same agencije. Jesmo li u 2017. već sada možda potrošili sve ono što ste prenosili iz godine u godinu i prijetili znači s obzirom na način funkcioniranja same agencije opstanak ove vrlo važne agencije za državu u smislu njezinog poslovanja i što činite u tom dijelu da ne dođe to toga, kažem da se ne desi da agencija koja je imala velike prihode sada počne generirati minuse koji su već vidljivi iz poslovanja redovnog, a da u onom trenutku kad ispotrošimo ono što smo imali u zalihama jednostavno više dođe do pitanja opstojnost samog, same agencije u smislu njezinog funkcioniranja.
Zahvaljujem se kolegi Boriću. Iduća replika je uvaženi kolega Ivica Mišić.
Hvala podpredsjedniče Sabora. Kolega Lučić neću vam ja govoriti ovo što su vam kolege iznijele vaše probleme, međutim ima jedan drugi problem. Čujem da hodate po svijetu, da trošite hrvatski novac, a da li ste prešli u Bosnu i Hercegovinu i vratili se u Hrvatsku sa automatskim mobitelom na automatsko prebacivanje i vidjet ćete da se nakon tristo metara u Bosni uključi ERONET. Kada se vratite iz Bosne u Hrvatsku dvadeset kilometara prema Vinkovcima stoje ERONET. Kada krenem iz Orašja il' prema Zagrebu do Kutine trošimo hrvatske, bosanski ERONET. Pa ja vas pitam da li je to pljačka građana? Koliko ste zaštitili signal i signale hrvatskih građana? To se dešava već desetak godina. Zašto hrvatski građani moraju imati ugovor na dvije godine, a ne na šest mjeseci ili godinu. Znači uvjetujete ga da mora biti na vašim mrežama. Zašto su impulsi skuplji u Hrvatskoj nego u Europskoj uniji a mi smo već tri godine već u Europskoj uniji? To su pitanja koja muče hrvatske građane, koji uz granicu Save od Županje jer to znam do skoro Kutine, do Kutine dođete sa ERONET-om. Onda što vi radite oprostite molim vas? Što rade vaši signali? Pomažete ERONET-u da nas pljačka? Ja to tako vidim. Molit ću vaš odgovor na to pitanje. Hvala.
Zahvaljujem se. Peta replika uvaženi kolega Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Lučić. Spomenuto je ja mislim i na odboru, ali vjerujem da je to bitno za ponoviti kada govorimo o teleoperaterima da se uporaba radio frekvencijskog spektra za korisnike bonova naplaćuje 10%. Ja uopće ne sporim da je to legalno, međutim da li je u redu o tome bi mogli pričati. Što to znači? Ako kupujete bon od 100 kuna platite ga 110 zato što morate platiti naknadu za radio, za uporabu radio frekvencijskog spektra. Kada govorimo o širokopojasnom internetu mislim da nedovoljno radimo na razvoju širokopojasnog interneta, pristupu istom, na nedovoljno radimo i na širenju WiFi mreže. Ako želimo biti turistička zemlja otvorene WiFi mreže dostupne na javnim mjestima su izuzetno bitne. Tu više neće biti bitno za posjetitelje iz Europe budući se ukida rooming u EU što je izuzetno dobra vijest, ali za našeg gosta koji nas posjećuje izvan EU i sa drugih kontinenata WiFi pristup je izuzetno bitan. Dakle, ako želimo biti turistička zemlja moramo više raditi na tome. Tim više što inovacije u ovom pogledu dolaze upravo iz Hrvatske. Imate primjer Osijek software citya u kojem se razvijaju i aplikacije i hardwarei, novi načini pristupa širokopojasnom internetu, odnosno WiFiu. Imamo čak i one pametne klupe uz koje možete i surfati, puniti telefone ili druge uređaje itd. itd. I na kraju još uvijek plaćamo relativno skupi Internet ako se usporedimo sa Europskom unijom posebno na mobilnim uređajima Internet je izuzetno skup. Tele operateri vas uvjetuju brzinom, dakle da morate nadoplaćivati itd. Evo što je kolega Mišić govorio, šetajte se i šetnicom uz Dunav u Vukovaru isto ćete dobiti poruke dobro došli u Srbiju. Dakle, to je isto nešto o čemu treba raditi. Hvala.
Hvala vam lijepa. Šesta replika uvaženi kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Lučić, ja ću se vratiti tamo baš u 2015. godinu na onaj dio gdje ste spominjali da se u suradnji sa lokalnim samoupravama krenulo u projekt razvoj infrastrukture širokopojasnog interneta. Pa jedno vrlo konkretno pitanje, Križevci su bili jedan od gradova koji su među prvima krenuli u taj projekt, ne znam puno je vremena prošlo, a nema još baš nekih konkretnih stvari … pa me interesira i zbog onih drugih koji su također ušli da dadete možda malo pojašnjenje o čemu se radi? Kada se može očekivati da bi ti projekti mogli krenuti u realizaciju?
Hvala. I 7. replika uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani izvjestitelju. Meni je evo jako nezgodno i neugodno nakon ovih riječi koje smo čuli da ste ovako javno prozvani, iako je nama iz HSS-a neprihvatljivo da na čelno mjesto jedne državne institucije kojoj je država osnivač bude osoba sa protuzakonitim aktivnostima, sa pravomoćnim osudama. I pitam i sebe i javnost zašto to Vlada i nadležna tijela nisu učinili, zašto vas nisu već razriješili nego i vas i nas dovode ovdje u ovako neugodnu poziciju. Mislim da je to i neodgovorno prema državnom tijelu koje vodite. A moja replika ide u smjeru, spomenuli ste projekte jedinice lokalne samouprave, javno privatno partnerstvo u smislu izgradnje širokopojasnog interneta, bržeg interneta. Podsjećam da je to jedna od nužnih preduvjeta da sačuvamo život u nekim ruralnim prostorima gdje nema signala ni HTV-a, ni RTV-a ni radiotelevizije niti interneta i na taj način mi dajemo šansu. Međutim općine se samoorganiziraju, primjer je grad Nova Gradiška i 10 općina uz grad Nova Gradišta gdje rade jedan takav projekta i gdje imaju niz prepreka od državnih tijela jer nema dovoljno pravnih podloga da bi se jedan takav projekat napravio. Općine i gradovi rješavaju imovinskopravne odnose, rade projekat, a od državnih tijela. Pa pitam da li možete pomoći takvim općinama jer bit će sličnih projekata u pravnoj proceduri. I drugo, u sufinanciranju takvih projekata jel su nažalost općine ostale bez novca ovim zadnjim poreznim reformama i nemaju dovoljno prihoda da sufinanciraju i pred financiraju projekt. I pitanje kakvu poruku poslati građanima koji su zbog toga što su navodno bili u Bosni ili u Srbiji, a bili su Vukovaru ili u Slavonskom Brodu imaju veće račune za mobitel nego što su stvarno napravili račun. Ovršeni su i imaju problem sada zbog toga jer nisu htjeli platiti takve usluge, a neki su imali i bračnih problema jel kako objasniti supruzi da nisi bio u Bosanskom Brodu, šta im reći. Hvala.
E to je najveći problem od svih. Želite li sada? Evo izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] i počeo bi sa pitanjem i komentarom uvaženog saborskog zastupnika gospodina Vlaovića. Što se tiče jedinica lokalne samouprave to je djelomično pokriveno i pitanje gospodina saborskog zastupnika Hrga za Križevce. HAKOM je imenovan nositeljem okvirnog nacionalnog programa, ali da bi počeli povlačiti sredstva u iznosu od 209 milijuna eura nedostaju još i mjerila koje treba donijeti Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture i Ministarstvo regionalnog razvitka. Tek nakon toga i nakon odobrenja od strane Europske komisije tek one jedinice lokalne samouprave mogu te projekte uz dopuštenje HAKOM-a slati u Bruxelles i tek onda možemo očekivati povlačenje tih sredstava od kojih je 123 milijuna su za pristupnu mrežu, 86 milijuna eura za agregacijsku mrežu. To ne znači da se pripremne radnje ne mogu napraviti i to je ono što sam ja govorio da je HAKOM još i 2014. godine počeo u suradnji sa jedinicama lokalne i regionalne samouprave raditi na projektima. Ima jedan određeni postupak osim projektne dokumentacije potrebno je obaviti i javnu raspravu i javni natječaj, to sve traje. Jedan dio toga je izobrazba i HAKOM je 2014. i 2015. obišao 20 županija osim grada Zagreba koji ne spada u to i mnoge jedinice lokalne samouprave i dan danas sudjeluje sa jedinica lokalne samouprave pomaže u izradi te projektne dokumentacije kao pripremu za povlačenje novca iz fondova EU. Međutim HAKOM je samo jedan dio kotačića u svemu tome i u suradnji sa Ministarstvom regionalnog razvitka, Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture očekujemo da ćemo polovicom ove godine prve projekte uputiti u Bruxelles i da će do kraja godine prva sredstva biti povučena. S tim što bi napomenuo da su ukupne potrebe samo za pristupnu mrežu kada bi svako … mjesto u RH htjeli dovesti svjetlovodnu ili neku drugu tehnologiju za širokopojasni pristup internetu velikih brzina potreban je iznos od 2 milijarde eura. Tako da je ovo samo kap u moru 6% i mi očekujemo da će ova sredstva biti vrlo brzo iskorištena što je vrlo pozitivno, a također očekujemo da ćemo nastavkom tog programa u EU dobiti i dodatna sredstva. Ujedno bi se osvrnuo i na pitanje uvaženog saborskog zastupnika Hajdukovića u svezi Wifia. Postoji i europski projekt koji je ukupno 40 milijuna eura i upravo RH traži od Europske komisije da bude srazmjerna podjela tog novca jer 40 milijuna eura na razini EU ne predstavlja ništa za Wifi. I mi tražimo od strane europske komisije, Europska komisija je načelno prihvatila taj prijedlog da budu određene kvote, određeni iznosi tog novca dodijeljeni svakoj državi, a onda bi država dodjeljivala unutar svojih granica, a ne da se sada aplicira za taj novac u Burxelles i onda dođe neka velika Njemačka ili Italija i pokupi sve novce već za par mjeseci. Tako očekujemo da će biti neka dodatna sredstva koja neće biti … red veličine kao za širokopojasni pristup internetu koji će biti isključivo za Wifi i tu surađujemo trenutno sa Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture i Ministarstvom regionalnog razvitka da se pripreme mjerila kako bi se ta sredstva dodijelila u RH. Ujedno smo u kontaktu sa nekim županijama recimo Zagrebačkom županijom koja već zna za tu inicijativu i priprema natječajnu dokumentaciju, a normalno da stojimo na raspolaganju svim jedinicama lokalne samouprave i regionalne samouprave u RH sa stručnom pomoću. Drugi dio vaših pitanja odnosio se na signal koji dolazi iz drugih država. To je stvar međunarodnog dogovora i to nema ništa da se krši bilo kakve odredbe jer su određeni kanali dodijeljeni jednoj državi, drugi kanali su dodijeljeni drugoj državi. Gospodine Mišiću, ja sam inače iz Brčkoga i zahvaljujući tome što je signal iz Hrvatske dolazio do Ravne Brčko moj otac je mogao komunicirati samnom tijekom '92. godine i onih svih godina tamo na tom području. Da nije bilo tako, ne bi mogao, tada je bio onaj NMT analogna mreža ponekad navečer popne se na vrh brežuljka pa tek onda može razgovarati smanom. Tako da su ti signali idu na obje strane, naši signali idu, dopustite samo … … [[Upadica se ne čuje.]] Mogu li ja samo, dopustite gospodine Mišiću. Osim toga, moji roditelji su iz Račanovaca na tromeđi Srbije, Bosne i Hercegovine i Hrvatske u cveliferiji 300 godina i znamo problem pograničnih područja jako dobro. Radi se o tome da odašiljači u BiH su na višim nadmorskim visinama tako da i radijski signal, znači prijem radijske …, radijskog programa i normalno od mobilnog operatora se daleko na veću udaljenost prostire u Hrvatskoj nego iz Hrvatske prema BiH čisto iz tih zemljopisnih razloga jer dolaze odašiljači sa veće visine i dalje dosežu. Međutim, taj dogovor o kanalima, o frekvencijama je međudržavni sporazum između operatora. I ne može se i ne smije se dogoditi da na frekvenciji VIPneta.
Vrijeme, vrijeme vam je isteklo. Morate završiti. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bulj, odnosno replika kolege Bulja.
Gospodine Lučić niste odgovorili na pitanja da li je potvrđena optužnica za vas zbog narušavanja privatnosti bivših radnika. Niste odgovorili na pitanje da li je zabranjen rad sindikalnim povjerenicima, tj. sindikatu, niste naveli brojne upite koje smo vam postavili u replikama. Naravno vas to i ne briga. Zato zbog toga ste i tu na tome mjestu i uzeli ste, tj. postavljeni ste od ovoga Parlamenta na tako značajan resor koji upravlja sa 13 milijardi kuna. Vi na ništa niste odgovorili. Apsolutno na ništa. Jeste li imali, pitam vas ovdje pred javnosti, kolegama saborskim zastupnicima, kakav je vaš odnos bio prema radnicima, koliko naša, naša institucija ako bismo vas mi imenovali, koliko troši na prijave i odvjetnike prema radnicima? Kakav je vaš odnos prema vijeću, da li audio zapis sa vijeća mora, … [[Govornik se ne razumije.]] 24h nakon toga se briše? Da li je zabranjeno članovima vijeća izdvojeno mišljenje. Ponašate se kao Mao Ce-tung, pa niste vi faraon, smijte se, da, to je državna institucija. Ministar Oleg Butković je poslao koliko sam čitao zahtjev na Vladu da se pokrene procedura vaše smjene, ništa nije učinjeno. Vi niste ništa odgovorili osim u koji određeni portal ste postavili zahtjev da se vama mi moramo saborski zastupnici ispričati, ali dobro i o tome ću, to je već nekakav nepotizam unutar samog HAKOM-a. Hvala.
Želite li sada odgovoriti?
Gospodine saborski zastupniče, rekao sam da ću u završnoj riječi odgovoriti na sva vaša pitanja a ovo što sam malo prije bio odgovorio bio je odgovor na tri pitanja koja su zajednička bila od saborskih zastupnika, da ste me slušali onda bi shvatili da ću odgovoriti u završnoj riječi na sva vaša pitanja. A ono što vam mogu sada reći, to ćete dobiti odgovor pisanim putem kao i svi saborski zastupnici jer ste iznijeli niz neistina ovdje. I vas sam i prošle godine pozvao da dođete u HAKOM, pozvao sam i vas i poštovanog saborskog zastupnika Grmoju i na sjednicama saborskog odbora kao i sve ostale gospođe saborske zastupnice i gospodu saborske zastupnike da dođu u HAKOM i da vidite koje je pravo stanje stvari a vi ste iznijeli niz, ponovo danas niz, najblaže rečeno neistina, recimo samo da ste pogrešno informirani a osim toga ja nemam nikakvu vezu sa zaposlenicima, postoji ravnatelj stručne službe, ja niti ne zapošljavam ljude niti ne otpuštam. Ovo sve što ste rekli uopće ne stoji, to su totalno neistine i najveći dio tih stvari i ne znam uopće kako ste došli do toga. A što se tiče mojih putovanja, ja 8 mjeseci nisam putovao, trebao bih svaki tjedan putovati, ja sam u tri europska regulatorna tijela, moja putovanja plaća EU, Europska komisija, međutim ja putujem izuzetno rijetko. Samo tamo kada sam govorni ili kada zaista nešto moram predstavljati RH. Što se tiče već putovanja, svih zaposlenika, zaposlenica iz HAKOM-a, oni predstavljaju RH i najveći dio tih putovanja je plaćen od strane EU. Druga stvar koja je još vezana za najam prostora, to je bilo 2010. godine, odluka ovo vijeće je imenovano 2013. godine. A isto tako ja sam čelnik HAKOM-a od 1.1.2009. godine. Prema tome kada je vijeće donijelo odluku o preseljenju 2010. godine, potpisalo ugovor o najmu, nigdje nema ni mog potpisa niti sam ja sudjelovao u odluci. A osim toga, to je priča koja je stara već 6, 7 godina.
Hvala lijepa. Prelazimo na rasprave po klubovima. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub HDZ-a neće ući u ovakvu razinu rasprave jer raspravljamo o izvješću za 2015. godinu, znamo da je to bilo prije 2 godine, znamo što se od tada do danas dešavalo. Ja osobno ne znam da li je gospodin podnio zahtjev za razrješenjem, da li će ga Vlada razriješiti jer mi ovdje imamo govoriti o tome što radi 174 ostala djelatnika agencije, radi li agencija svoj posao onako kako to njoj nalaže zakon i je li ostvarila što je njezina uloga u tržištu kao regulatorno tijelo. To nas interesira u HDZ-u i tako ćemo se odnositi i prema ovom izvješću. A gospodin koji vodi agenciju ima uvijek pravo izaći i reći da li je nešto od svega ovoga istina ili nije istina, da se ne bi svelo na priče rekla kazala, čuli smo ili nekakve insinuacije. Jer HAKOM svake godine podnosi izvješće. Uglavnom bude usvojeno u ovom Domu. Ja mislim da nije ni jedno prošlo, da nije bilo usvojeno. Jer agencija je zaista važna. To je možda jedna od najvažnijih agencija. Osnovana je od strane Vlade RH kao regulacijsko tijelo u području nekoliko za državu vrlo važnih područja gdje se dešava velika gospodarska aktivnost sa snažnim tržišnim utjecajima pogotovo kad govorimo o području telekomunikacija. U području pošta i željezničkog prometa tržišna utakmica je uspostavljena, ali je još uvijek prevladavajući utjecaj javnih poduzeća u vlasništvu Republike Hrvatske. Prihodi svih trgovačkih poduzeća koje nadzire ova agencija kreću se na nivou 14 milijardi kuna. To zaista nije zanemarivo područje koje regulira upravo ova agencija kad gledamo na drugoj strani što se dešava ovih dana sa jednim koncernom i njihovim prihodima i kakve se rasprave vode u javnom prostoru. Prihodi koje agencija ubire u korist državnog proračuna sa strane sva tri područja koja nadzire, regulira kreću se za 2015. godinu na nivou 901 milijun kuna. Znači gotovo 1% državnog proračuna. I nije nam svejedno što se u toj agenciji dešava i radi li ona svoj posao i da li je najvažniji odnos ravnatelja sa nekakvim manjim ili drugačijim događanjima koja se ovdje sada spominju. Kad govorimo o ovom izvješću ja ću najviše govoriti o području telekomunikacija, nešto manje o poštama. I ono što sam već postavio neka pitanja ali nisam dobio odgovor. Tržište elektroničkih komunikacija jedno od zaista najsnažnijih grana hrvatskog gospodarstva, te u modernom društvu predstavlja jedan od stupova razvoja i napretka. Gledajući ukupne prihode tržišta telekomunikacija u 2015. jasno je vidljiv trend pada prihoda telekomunikacijskih tvrtki iz godine u godinu od 2010. godine recimo do 2015. to tržište je izgubilo 4 i pol milijarde kuna prihoda. 4 i pol milijarde kuna nije zanemariv iznos, a to je odradila tržišna utakmica. Vi imate samo na godišnjoj razini između 2014. i 2015. pad prihoda u iznosu od 386 milijuna kuna. Znači jedan primjer kako jedna žestoka konkurencija može doprinijeti uštedama građanima, poduzećima ako su jasna pravila, ako se implementiraju EU direktive. Znači iako se ponašaju svi u skladu sa tržištem. A trošimo više i gigabajta, trošimo više minuta razgovora. Znači proizvod koji koristimo u većem je obimu od onoga što je prije bilo. Kako to izgleda u dijelu prihoda. Najveći prihod tele operateri ostvaruju u području pokretnih mreža 4 milijarde i 232 milijuna kunja. Prihod od telefonskih usluga u nepokretnoj mreži iznosi 2 milijarde i 22 milijuna kuna, prihodi od usluge pristupa internetu to je ono što najsnažnije raste. Tri milijarde i 633 milijuna kuna plaćamo pristup internetu svakodnevno koristeći ga na razne načine. Ono što se također razvija su svakako i prihodi od usluga TV-a koji su na nivou 2015. iznosili 632 milijuna kuna. Ukupan prihod od usluga najma mreže i vodova 429 milijuna kuna. Također jedno tržište o kojem mnogi možda ništa ni ne znaju, a vrlo je važno u funkcioniranju cjelokupnog sustava. Znači, 10 milijardi 947 milijuna kuna u području telekomunikacija za 2015. godinu. Dok se ukupni prihodi od telefonskih usluga u pokretnoj i nepokretnoj mreži manji u odnosu na prethodno razdoblje porast broja priključaka i internetskog prometa u 2015. povećali su ukupne prihode od pružanja usluga pristupa internetu za 13%, a u pokretnoj mreži su porasli za 25%. Dolazimo do situacije da jednostavno nepokretnu mrežu gotovo vrlo rijetko sada više i koristimo, više-manje građani RH svi imaju mobitele, jedna velika većina ih ima i pokretna mreža generira prihode koji na neki način još uvijek drže dobre bilance onih koji se bave telekomunikacijom. Udjele koje imamo u pokretnoj telefonskoj mreži su sljedeći: Hrvatski telekom 47,11%, VIP 35,40% i TELE 17,49%. Broj priključaka se povećava iz godine u godinu u smislu pretplate dok se bez pretplatničkog odnosa broj, znači smanjuje. Građani prepoznaju one pakete koji se nude i tu traže svoj prostor za uštede, naravno i telekomi traže svoj prostor za bolje usluge, ali i za sve ono što smatraju da mogu pružiti a da ih dodatno ne ugrozi u smislu prihoda. Kada govorimo o roomingu kod hrvatskih građana i kod stranaca jasno je vidljiv trend u odnosu na 2012. godinu kada nismo imali primijenjenu EU direktivu. Što vidimo? Mi vidimo da u gotovo 400 milijuna minuta razgovora prihod je u 2015. iznosio 284 milijuna kuna. Kad usporedimo sa 2012. kad nismo imali primijenjenu direktivu 724 milijuna kuna prihoda za duplo manje minuta razgovora. To je onaj benefit o kojem se govorilo i da naravno da se on već sada vidi u bilancama svih tele operatera, ali naravno i kod građana na njihovim računima. Usluge širokopojasnog pristupa internetu su jedan od najbrže rastućih segmenata elektroničko-komunikacijskog tržišta što pokazuje broj i struktura priključaka širokopojasnom pristupu internetu. Usluge pristupa internetu ostvarile su veći prihod za gotovo 400 milijuna kuna. Gotovo 75% stanovništva pristupa internetu putem pokretne mreže. Podatkovni promet, to je rast zaista veliki. Vi imate u 2015. godini povećanje za 120 milijuna gigabajta u pokretnim mrežama, u nepokretnim 10 milijuna gigabajta. Što nam to sugerira? Dnevno smo na internetu, dnevno gledamo što se događa, vrte se gigabajti i jednostavno dolazi do činjenice da zaista hrvatski građani na neki način postaju ovisnici o internetu i nije to specifičnost naša, čuli smo ovdje i od jednog kolege. Znači, prvi turisti koji dolaze, svi koji dolaze kod nas prvo pitanje im je imamo li mogućnost bežičnog spajanja znači WiFi u bilo kojem objektu, da li se radi o hotelu, apartmanu itd. To sada možda postaje čak i važnije od toga da li smo u lijepom vremenu, da li imamo ono što smo htjeli na svom godišnjem, važno je da smo spojeni sa svijetom. Kada govorimo o raspodjeli broja priključaka širokopojasnog pristupa internetu putem nepokretne mreže, tu imamo HT sa gotovo 50%, Iskon 11,37%, Vipnet sa 22,44%, Optima Telekom 10,15, H1 sa 4%, Metronet telekomunikacije 1 i ostali 0,9%. U segmentu telefonskih usluga u nepokretnoj mreži, to je ono što nazaduje sada nažalost, broj korisnika se smanjuje iz godine u godinu i on je u odnosu na 2014. za 50 tisuća manje, a u odnosu na 2010. vi sada imate 500 tisuća korisnika manje nego što je to bilo 2010. godine. Kada govorimo o televizijskim uslugama ukupni prihodi povećani su za negdje 40 milijuna kuna. Više-manje danas velik broj hrvatskih građana ima one pakete Max TV-a i nekih drugih koji se nude i tu jednostavno se počinje vrtiti jedna također tržišna utakmica, sve veća i veća. Postoji interes građana, a tu očito mogu ići onda kritike i na neke naše ajmo to nazvati javne servise, HRT itd. i mene stalno muči zašto još uvijek ne možemo gledati program naše javne televizije u visokoj rezoluciji HD rezoluciji, zaista ih nema. Kada pogledamo susjednu državu, imaju programe u visokoj rezoluciji iste državne programe i one ostale koje mogu gledati oni koji nemaju takve prijemnike i zašto mi kasnimo s time, a napravili smo svu pripremu za takav sustav. Što se tiče najma vodova i mreža čini jedan manji segment ali ne tako nevažan 429 milijuna kuna je 4% ukupnih prihoda na tržištu telekomunikacija i smatram da je i u tom dijelu potrebna još dodatna regulativa i da se jasno rješavaju problemi koji su vidljivi u odnosima i lokalnih samouprava i samih operatera. Što se tiče prelaska na digitalnu dividendu molim vas da nam to odgovorite na kraju, postavio sam pitanje. I prijeći ću ovdje na tržište poštanskih usluga, zaista one pomalo gube značaj ali ga nisu izgubili u mjeri u kojoj se to očekivalo. Država je na vrijeme reagirala izmijenila je Zakon o poštanskim uslugama i omogućila državnom poduzeću, javnom poduzeću Hrvatske pošte da ustabili svoje poslovanje, da gotovo deset tisuća zaposlenih ima siguran posao da rade i da to pokrivaju sa svega milijardu i pol kuna prihoda koje ostvaruju na tržištu gdje se pojavila konkurencija manjih operatera. Ali univerzalna usluga koju daje po zakonu Hrvatska pošta, koja je u 2015. po izvješću koštala državni proračun negdje 81 milijun kuna, što je nešto manje od onoga što su pogledali ili rekli revizori, omogućavam nam da i na otocima i ruralnim područjima imamo poštanske urede. Poštanski uredi u tim mjestima su sve i banka i pošta i doktor i trgovina, nešto što im znači život, povezanost sa svijetom, omogućava im da rade svoje financijske transakcije i zaista tu mogu reći da Hrvatska pošta bez obzira što uvijek možemo imati primjedbe na njihov rad, učinila je sve, a to izvješće pokazuje, da nisu ukinuli nijedan poštanski ured u 2015. godini. Za 2016. ne znam, vidjet ćemo u izvješću za 2016. Radije su pribjegavali tome da smanje radno vrijeme, da preraspodijele zaposlenike, ali da poštanski ured radi barem dva puta u tjednu ili nekoliko puta u tjednu sa jedan ili dva sata i da se taj život na neki način u tom dijelu odvija. Jer činjenica jest da se univerzalna usluga odvija onako kako to zakon nalaže i 91% pošiljki prenosi se u D+3 dana znači do 4 dana otprilike vi možete dobiti svaku pošiljku. Znam da će biti primjedbi i reći će pa moj telegram je došao možda nakon pet dana, a kada sam ga poslao, što nije korektno i da tu pošta ne može nekada reagirati, ali brojne pritužbe građana rješava agencija i uvijek se nalazi rješenje i tko je kriv i zašto nešto nije učinjeno onako kako treba. I zato je agencija vrlo važna. Što se tiče samo kraja, želim reći da evo u dijelu financija i zaposlenih, u HAKOM-u je 2015. bilo zaposleno 174 radnika i oni su nama važni. Ovaj odnos sa ravnateljem, da li je tamo sve uredu to je pitanje koje će evo čuli smo rješavati možda i neka pravosudna tijela. Ja zaista o tome ne znam puno, iako imamo raznoraznih dopisa koji idu u nekakvim smjerovima da nešto tamo ne štima. Ali ti ljudi imaju dnevni posao i zaista kada pogledamo broj predmeta koji zaprimaju i njihovu važnost u odnosu u onom dijelu da se uplaćuje u državni proračun 900 milijuna kuna, da oni to moraju nadzirati i riješiti, jasno je da tu postoji važnost regulatornog tijela i agencije kao takvog tijela. Da li je ona postojala u vlastito postojanje, mislim da jeste i pripajanje one bivše agencije za željeznički promet ovoj agenciji, pokazalo se da se i to može odraditi i da agencija može biti regulator i na tom području. I kažem ovih 174 radnika vjerujem da rade svoj posao korektno, bez obzira na njihove odnose unutar same te kuće. Ono što je problem, financija, vidimo i sami da je u 2015. imamo iz osnovnog prihoda znači ono s čime se agencija bavi i naplaćuje svoje prihode, imamo šest milijuna kuna manje prihoda što jednostavno očito počinje stvarati problem. Da li imamo višak zaposlenih ili su nam neke naknade male, to ćete nam vi reći na kraju, ali vidimo da su ukupni rashodi 113 milijuna kuna u odnosu na prihode od 80 to je 33 milijuna manje. Mi znamo da su bili prenesena dobit iz prethodnih godina i mi smo tražili da se ona ulaže i vi to sada ulažete. Ali da li smo došli do trenutka da ćemo morati razmišljati i da li smo već u 2017. potrošili to i da li će agencija u 2017. raditi sa nekakvom dobiti ili ćemo doći u problem da ćemo imati nestabilnost? Mislim da u tom dijelu treba reagirati onaj tko je odgovoran i da mora osigurati nastavak normalnog nesmetanog rada agencije u budućem razdoblju. Klub HDZ-a prihvatiti će ovo izvješće za 2015. godinu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nemamo replika tako da prelazimo na drugu raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Evo iz dostavljenih izvješća o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti zaključio sam da HAKOM nije ispunio svoje osnovne ciljeve i zadaće utvrđene godišnjim programom rada Agencije a koje se odnose na promicanje tržišnog natjecanja, osiguranje, zaštitu i korisnika, učinkovito upravljanje ograničenim prirodnim dobrima, kao što su radiofrekfenkcijski spektar i adresni i brojevni prostor. Tržišno natjecanje temelji se na konkurentnosti suparništvu između poduzetnika a slobodnog tržišnog natjecanja je pokretačka snaga tržišnog gospodarstva koje motivira tržište … [[Govornik se ne razumije.]] inovativnost koja rezultira novim proizvodima i uslugama. Na HAKOM, mjerodavnim i tržnim i elektroničkim komunikacijama i pošti 2015. iz tržišne utakmice ispali su najveći alternativni pružitelji usluga a HAKOM je … [[Govornik se ne razumije.]] politikom i odlukom upravo pridonio deliberalizaciji tržišta. Rezultat HAKOM-a i regulacije duopol na tržištu elektroničkih medija te znatno povećanje tržišnog udjela, najvećeg pružatelja poštanskih usluga u Hrvatskoj. Kada govorimo o monopolu, što veći monopol, uglavnom znamo koga na ovom prostoru to je nama građanima skuplja usluga, mobilne usluge, poštanske usluge i naravno da je, nije ispunjen tu uvjet. Uloga HAKOM-a. Izravne posljedice smanjenja konkurencije i umanjenja i razvoj novih proizvoda i usluga koje pružaju operatori, zaštita korisnika usluga kao jedan od misija HAKOM-a nije zadovoljavajuća što se posebice vidi i u činjenici da 300 tisuća stanovnika koji žive u priobalnom području RH nema televizijski signal zadnjih 6 godina. Na području pošte jedini pružatelj usluga je, poštanskih usluga je Hrvatska pošta koja bi se morala pružati na cijelom teritoriju RH i pod istim uvjetima na korisnike. Vidimo da se sve više i više poštanskih ureda na području RH gasi i to poglavito u ruralnim područjima i da to strašno utječe na razvoj, tj. opstanak mladih na tom području. Međutim, pružanje univerzalne usluge nije u skladu sa Zakonom o poštanskim uslugama. Veći dio RH nema petodnevnu dostavu, cijene nisu svima jednake, nerazumna je rabatna politika, obavljanje usluga svima jednako. U upravljanju u ograničenim prirodnim dobrima HAKOM nije osigurao adekvatnu zaštitu radiofrekvencijskog spektra od smetnji iz Italije što za posljedicu ima i nemogućnost praćenja hrvatskih televizijskih programa na velikom dijelu teritorija RH. Nikako se ne može prihvatiti deklarativno ponavljanje da je HAKOM provodio mjere mjerenja signala te činjenica da Italija nije uklonila ili riješila niti jednu smetnju prijavljenu tijekom 2015. u konačnici HAKOM nije poduzeo niti jednu pravnu radnju kao što, kao i zaštitio radiofrekvencijski spektar od neovlaštenog korištenja strane države na našemu području. Neispunjavanje ovih ciljeva očito je da nije ispunjena misija HAKOM-a, ove vrlo bitne agencije koja upravlja sa 13 milijardi kuna tržišta, koja regulira tj. 13 milijardi kuna tržišta odnosno 2015. HAKOM nije ispunio ciljeve iz godišnjega plana. Dok se pošte zatvaraju, poštanski uredi u isto vrijeme HAKOM troši značajni iznos za poslovni prostor te najam poslovnog prostora plaća 14,7 eura po metru kvadratnome uz 4,5 eura PDV-a, znači ukupno 24 eura. Svjedoci smo svakodnevnoga pada cijena poslovnog prostora u Zagrebu, po posljednjim podacima posljednja cijena kreće se od 8 do 12 eura, odnosno 10 do 14 eura a milijun kuna godišnje, 5 tisuća kvadratnih metara HAKOM plaća za svoj prostor tj. HAKOM plaća više nego što je na tržištu 63% veću cijenu. Smatram da bi bilo neodgovorno ne tražiti očitovanje od nadležnih državnih tijela kako bi se objektivno ispitale sve ove činjenice. Objektivno dubinsko snimanje upravljanja financijama u HAKOM-u može provesti državna revizija a upravo Hrvatski sabor ima mogućnost zatražiti izvanrednu državnu reviziju poslovanja HAKOM-a. Na kraju, bih još samo spomenuo da na čelu ove agencije se nalazi čovjek, imam na mobitelu, poslije ću donijeti, znači potvrđenu optužnicu, na što još gospodin Lučić nije odgovorio i to zbog narušavanja privatnosti bivših radnika u obavljanju svojih dužnosti kao čelnik HAKOM-a. Da podsjetim, vas je gospodine imenovala Vlada prije 4 godine Zorana Milanovića i tada se oporba podigla, čak ste tada govorili ovdje u Parlamentu da je to … [[Govornik se ne razumije.]] demokracije, i poneki saborski zastupnici. Protiv vas je i podignuta, vijeće je podiglo, tadašnje vijeće je podiglo i prijavu DORH-u. U vašem mandatu bilo je ogroman broj prijava Državnom odvjetništvu od telekomunikacijskih udruga, poslovnih partnera, preko institucija rada, sindikata pa sve zbog radnika kojeg je podignuta ova optužnica. Vidjeli smo i u medijima i na televiziji kako su se trošili i činjenice kako je trošen javni novac na odvjetnike samo da bi se obračunavali sa svojim radnicima, na kravate, maramice, rupčiće četvrt milijuna kuna kao i za reprezentaciju se trošilo. A koliko koštaju izleti, putovanja? Kažete da sedam mjeseci niste bili. Gdje ste bili 22. i 23.3. znači prošlog mjeseca u Parizu, a izlet u te zemlje, a pogotovo su to egzotične zemlje odlaske na duhovnu obnovu da bi vidio kako utjecaj kroz vožnju kroz te egzotične zemlje utječu na rast biljaka. Vi ste zabranili gospodine Lučiću jednoj instituciji, hrvatskoj agenciji rad sindikatima. I o tome svjedoči prvostupanjska presuda suda, a član vijeća kojega je izabrao ovaj Parlament godinu dana već o ovome svemu iznosi javno u javnosti ove činjenice. Može li dopustiti ova institucija ovaj Sabor da se zabranjuje rad sindikatima i time krši Ustav Republike Hrvatske? Možemo li mi kao osnivači, Sabor ove agencije ignorirati dopise članova Vijeća koje traže da se riješe nepravilnosti i nezakonitosti. Da li je moguće da u radu vijeća istih članova zabranjeno izdvojeno mišljenje. Da li je moguće da se u pravilniku brišu audio zapisi, Pravilniku o radu vijeća da se brišu audio zapisi nakon 24 sata. To je faraonski sustav upravljanja. Mi smo odgovorni ovdje u Parlamentu jer ovo je vrlo bitna agencija koja upravlja sa ogromnim, tj. regulira ogromno financijsko, ogromno tržište. Zašto u konačnici mi plaćamo regulatore ako on provodi monopolizaciju, a ne liberalizaciju tržišta. Monopol nije dobar. Tele operateri se ponašaju kako se ponašaju, vrlo malo vraćaju našoj državi Republici Hrvatskoj u proračun, vrlo skupe usluge imamo, puno veće dobiti imaju oni u Hrvatskoj nego u svojim matičnim državama. Ja bih na kraju kazao ne imajući ništa protiv bez obzira kroz određene medije gdje ima utjecaj gospodin Lucić je pokušao lažima i obmanama i ovo izgovoreno demantirati. Gospodin Lučić je privatizirao institucije. Količina devijacija je nevjerojatna. Otjerali ste stručnjake, trošite novac za putovanje po svijetu, rezervirali ste Bahame u sedmom mjesecu. Vršite mobbing javnost to zna čak nad članovima Vijeća. To je čista ilustracija nedemokratskog upravljanja ovom agencijom. Radnici, trošite novac agencije na odvjetnike protiv svojih radnika u kolikim iznosima i količinama ja ne znam, to bi vi trebali znati i revizija. A ukinuto mišljenje, a ukinuto pravo na mišljenje članova Vijeća i audio zapis na sjednice Vijeća da se moraju uništiti nakon 24 sata to Mao Ce-tung nije u svoje vrijeme imao. Ja se iskreno nadam, kolegice i kolege, da ova agencija mora vrlo važna za Republiku Hrvatsku koja regulira tržište od 13 milijuna kuna mora imati osobu koja će ispuniti njezinu zadaću i ulogu. Klub MOST-a neće podržati izvješće, ta na kraju vas još jednom pozivam, tj. Vladu RH a znam da se i ministar prometa gospodin Butković javno je progovorio o ovome problemu, da će čim prije reagirati i spriječiti trajne zlouporabe i položaj provođenja samovolje jednog čovjeka, tj. predsjednika Vijeća te pokrenuti njegovo razrješenje jer to je naša obaveza. Jedino se uz jak HAKOM čija je stručna služba funkcionira na profesionalnoj razini u Hrvatskoj može ostvariti kvalitetnu regulaciju. Takve su regulacije u službi cijelog tržišta, a ne pojedinaca. Ne treba nazivati izmišljenim pojmom društveno odgovorne regulacije i o tome cijelo vrijeme govoriti, a u biti koja je vidljivo na terenu nikome apsolutno ništa ne znači, a o tome su govorile i kolege saborski zastupnik Mišići i ostali koji su upozoravali tijekom ove rasprave. I još jednom pozivam vas da ne prihvatimo ovo izvješće jer HAKOM nije ispunio svoju ulogu koja mu je zakonom propisana. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog kolege Josipa Borića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, ovo je izvješće za 2015. godinu. Mi o tome raspravljamo. Ja nisam vidio izvješće za 2016. i ne znam što će biti u 2017. Govorimo o 2015. Ovo je točka dnevnog reda. I sad ste rekli da Hrvatske pošte ne rade svoj posao kako treba, da imaju monopol i da zatvaraju urede posebno u ruralnim područjima. Pogledajte u izvješću ako ste ga pročitali da piše da nije zatvoren nijedan ured u 2015. godini, to piše u izvješću, da ih ima 1016. Zakon im omogućava da ih ukinu još 200. A gdje će ih ukinut? Ukinut će ih najprije tamo gdje nema ekonomske isplativosti, upravo u ruralnim područjima. Znači nemojmo olako izgovarati neke tvrdnje jer na taj način omalovažavamo rad nekih ljudi koji danas rade. Nisu im velike plaće, rekao sam 10 tisuća ljudi stane u milijardu i pol kuna, sve skupa i država je reagirala sa 80 milijuna kuna dodatnih kroz univerzalne usluge da njihov sustav opstaje. Odite u neku državu u našem okruženju u EU pa ćete vidjeti kako tamo funkcionira sustav pošte i usluga. Poštanski sandučić, ubaci ako ga nađeš. A drugo što ste rekli da postoji monopol u telekomunikacijama. Ja ne znam, monopol je kada imamo jednoga, ali ako imamo HT, VIP i imamo TELE, ako imamo u nepokretnoj mreži njih sedam ili osam još H1, Optimu, Iskon kakva je to monopol? Pa vidimo da su prihodi pali od 2010. kada je uvedena liberalizacija sa 4,5 milijarde kuna svim operaterima, za 4,5 milijarde kuna. U godinu dana 400 milijuna kuna, a više usluga koristimo, više, trošimo više gigabajta, trošimo više prometa, više razgovaramo, više šaljemo slika, više smo na internetu i sada vi tvrdite da je to loše. Ja se ne slažem s time. Neka agencija radi svoj posao i neka ih upozorava na nedostatke, građani neka se žale za ono što možda krivo. Zato postoji agencija, ali ne možete utvrditi da u Hrvatskoj postoji monopol, to ne stoji.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Bulj.
Kolega Boriću poštanski uredi u nekim sredinama znači život i organizacija pošte. Znači vrlo bitan infrastruktura za određena područja, poglavito za rubna područja, nerazvijena područja. Činjenica je evo ja mogu spomenuti vrlo bitan poštanski ured koji je danas ugašen u Hanu gdje ja živim, znači puno je značio taj poštanski ured za to područje kao i druge stvari u malim mjestima, drugi infrastrukturalni objekti. Što se tiče monopola, pa mogu reć duopola, duopol, amo je monopol. Pa tko u biti upravlja infrastrukturom cijelom što se tiče telekomunikacija? Tko upravlja? Onaj kojemu su hrvatske politike dozvolile da upravlja. I apsolutno što se događa na ovome tržištu je apsolutan u ovome slučaju duopol od dvije mrežne djelatnosti, sve je ostalo marginalizirano. I konkurencija je oslabljena i veće zarade su u Hrvatskoj svih teleoperatera nego u njegovim matičnim zemljama po borju stanovnika, po broju korisnika. To skupa košta hrvatske građane. A neću ulaziti sada u ono dalje koliko je nesređeno naše tržište i naš prostor od postavljanja baznih stanica tj. stupnih antena kako god žele, bez obaveza plaćaju bilo šta lokalnoj samoupravi, bez ikakve suglasnosti. Apsolutno oni su monopolisti, a možemo reći ajde još jedan duopol na području RH i po pitanju infrastrukture, a i mrežnih djelatnosti jer jednostavno nemaju svi iste uvjete i ne mogu jednostavno konkurencija nema šanse da se približi tim dvima teleoperaterima.
Hvala kolega Bulj. Druga replika, uvaženi kolega Ante Sanader.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi gospodine Bulj. Ja se ne bih s vama također složio, kako mi je prevažna institucija to ste vi rekli jasno. Po struci sam elektrotehničar i znam mnoge kolege koji tamo rade, to su vrsni stručnjaci, vrsni inženjeri, doktori znanosti, da nam mogu biti ponos da u toj instituciji imamo takve kadrove. Nije lijepo da mi ovdje u ovom Visokom domu kažemo vidjeli smo u medijima, čuli smo i o vama se svašta pisalo u medijima, svašta se čuli i sada kada bi ljudi stvarali sliku na temelju toga ne bi bilo dobro, kao i to prijava ova ili ona. Prijava je ona koja je pravomoćna i protiv vas i protiv mnogih ljudi su raznorazne prijave pisane jer danas svak piše svakome prijave. Tako da to nisu dobre rečenice osim ako oćemo ono populistički sada bacat pisat narodu da se možda nekog veseli jer možda lažima, obmanama a onda imat saborski imunitet i nedopustiti da se dignu prijave, to nije korektno. Znač ajmo ća dignut najprije saborskim zastupnicima imunitet, dat mogućnost da se može neko javiti i tražiti na sudu svoju pravicu. A opet tvrdim, kao radioamater i kao vatrogasac imam najbolja iskustva sa HAKOM-om gdje ljudi dobro rade posao i gdje su institucija kojoj samo treba čestiti.
Kolega Bulj odgovor na repliku.
Kolega Sanader, to što je pisalo slobodno recite meni u lice. I naravno da se o Domovinskom ratu u kojem sam ja sudjelovao, ponosan sam na to, ne znam gdje ste vi tada bili, ponosan. Slobodno neka reču sve moje i ono što mi se dogodilo u Domovinskome ratu i posljedica od rata, ja ih se ne stidim. Ja sam bio mlad čovjek išao sam u Domovinski rat, časno 20 godina služio hrvatskoj vojsci. Ne smatram to nikakvim krimenom. Ali ovdje mi govorimo o potvrđenoj optužnici, mi govorimo o zabrani rada sindikata. Pa tko spominje druge ljude. Nećemo spominjati one koji su uhljebljeni politički, mogu ih nabrojiti čisto da iz svih struktura. Nećemo govoriti o tim ljudima, ali ima naravno da … ja nisam te struke ali naravno imamo tim koji je ovo odradio unutar MOST-a i da ja želim znati o tome. Pa zar vi kao župan ste mogli gledati ponašanje teleoperatera kad vam meću bazne stanice kod bolnica i vrtića, škola, … niste reagirali žao mi je. Volio bi da jeste. Koliko je uplatila županija gdje ste vi bili župan u Splitsko-dalmatinski ili lokalna samouprava od tih teleoperatera koji bazne stanice, antenske stupove? Da li su tražili suglasnost da budu u prostornom planu? Nisu. Nije ništa regulirano. Ništa nije regulirano. Čas ljudima u agenciji ali unutra je, unutar samog sustava je diktatura. Nakon 24 sata sa vijeća se briše audio zapis. Zamislite da ste vi bili kada ste bili župan da se nakon 24h audio zapise mora brisati. Nikakav trag ne smije biti. Zamislite da nema nitko pravo izdvojeno mišljenje, to je istina. To je lako provjerljivo, takav je pravilnik. A optužnica je znači potvrđena od sudskog tijela od RH, ja ću vam kasnije dostaviti ovdje a mogu odmah evo sad u replici kolegi ja ću je, … [[Govornik se ne razumije.]] znači potvrđena optužnica. Zbog radničkih prava, ne nekakvih nego radničkih prava [[Upadica Jandroković: Hvala kolega Bulj.]] I neka kaže gospodin koliko sredstava troši na odvjetnike zbog radnika.
Hvala kolega Bulj. Ovime smo iscrpili replike. Dakle još postoji mogućnost da predsjednik Vijeća HAKOM-a se obrati. Izvolite. To je završeno obraćanje sa glavne govornice.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Zahvaljujem se poštovanoj gospodi saborskim zastupnicima, predstavnicima saborskih klubova na njihovim komentarima i pitanjima koje su iznijeli u ovom drugom dijelu. Ja ću ujedno obraditi i dio pitanja na koje nisam odgovorio u prvom dijelu, koja su bila pitanja pojedinih, gospode saborskih zastupnika. Početi ću sa pitanjima gospodina saborskog zastupnika Josipa Borića. Druga digitalna dividenda, očekujemo da će donijeti i više od milijardu kuna nego što nam je donijela prva digitalna dividenda u državni proračun. Dio tih sredstava koji je tada bio prikupljen vraćen je svim korisnicima, građanima kroz one tzv. vaučere i za kupnju tzv. SET TOP BOX odnosno dodatnih prijamnika koji su trebali koristiti kao prilagođavač za prijem novoj vrsti signala. Tu ste u pravu da sa prelaskom na novu tehnologiju kao što je uobičajeno treba i nova vrsta prijamnika. Neki od tih prijamnika su već ugrađeni u televizijske prijamnike koji su na tržištu i HAKOM je još prije 2 godine upozoravao da bi trebalo zabraniti uvoz prijamnika koji ne podržavaju određeni standard koji je predviđen strategijom prelaska na novu tehnologiju i koji bi trebalo donijeti Vlada. Međutim, to radimo u suradnji sa Ministarstvo gospodarstva, sa Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture, Ministarstvom kulture i Ministarstvom financija. HAKOM je taj koji predlaže, koji vodi stručnu radnu skupinu a na Vladi je da donese tu strategiju i da propiše određene mjere. Naš prijedlog je bio i je još uvijek u sklopu te strategije koja još nije donesena, kako bi smanjili moguće buduće troškove svih građana i građanki RH na što ste i vi upozoravali da se zabrani uvoz prijemnika koji podržavaju novi standard koji bi trebao se primjenjivati okvirno 2019., 2020. godine. S druge strane hoće li dio tih predviđenih sredstava koje će država kroz naknade za prodanu, … [[Govornik se ne razumije.]] spektra koji će biti oslobođen namijeniti kao krajnjim korisnicima to je opet odluka Vlade, znači postoji više mogućih načina kako da se to smanji, izdaci, mogući izdaci u budućnosti građana i građanki i mi smo to kao stručnjaci u toj strategiji predvidjeli a na Vladi RH u suradnji sa drugim ministarstvima je da odluči na vremenski plan i kojim putem će se ići. U svakom slučaju na taj problem je, zahvaljujem da ste upozorili da bi bilo dobro da se što prije donese odluka kako bi se izbjegli eventualni budući troškovi za sva kućanstva u RH. Uz napomenu, neovisno o tome sa oslobađanjem tog dijela … [[Govornik se ne razumije.]] spektra očekujemo da će RH uprihoditi u državni proračun i više od milijardu kuna nego što je bilo s prelaskom na prvu digitalnu dividendu. Kada smo već kod prijama televizijskog signala, pitali ste za prijam signala u visokoj razlučivosti. Ne postoji nikakav tehnološki razlog ni regulatorni, niti pravni da bilo koji od 30-ak televizijskih nakladnika u RH ne odašilje program u visokoj razlučivosti. Tu ste u pravu, recimo sva tri programa od slovenske televizije se cijeli dan odašilju u visokoj razlučivosti. Ako gledate neki sportski događaj koji prenosi slovenska televizija, koji možemo normalno gledati u Zagrebu, odnosno barem u zapadnom dijelu Zagreba i HRT, vidite očitu razliku kakvoće slike. Međutim, radi se isključivo o poslovnoj odluci tih televizijskih nakladnika u RH. Nema nikakvih zapreka ni tehničkih ni pravnih ni zakonskih da oni već od danas ili od sutra ne odašilju signal visoke razlučivosti. Ja osobno znam da HRT planira u ovoj godini priječi na odašiljanje tog signala. Ne samo kada su svjetska nogometna prvenstva ili olimpijske igre nego da praktično cjelodnevni program gdje god je to moguće tehnološki bude u tehnologiji visoke razlučivosti. To govorim o državnoj televiziji. Za ove privatne televizije, komercijalne, to je stvar njihove poslovne odluke. Ali nema ni kod njih nikakvih zapreka osim isključivo poslovne prirode da to naprave. Kada smo već kod televizije i prijema signala, ja sam to već napomenuo da HAKOM može nešto napraviti isključivo kao mali kotačić u jednom velikom sustavu koji se zove RH. Mi ne možemo samostalno podnositi nekakve pravne postupke prema Italiji, to je ono što je napravila Vlada RH, naša diplomacija, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. I rezultate vidimo u 2016. da je dobar dio tih smetnji u prijemu televizijskog signala otklonjen i dobar dio građana, građanki koji su imali smetnju u tom prijemu od jeseni prošle godine nema. S tim što nastavljamo dalje sa tim aktivnostima preko međunarodnih institucija i za smetnje koje su u prijemu radijskog programa. Što se tiče poštanskih usluga, napomenuo bih još jedanput da imamo preko 20 davatelja poštanskih usluga, niti jedan ured nije bio zatvoren tijekom 2015. godine i tu je Hrvatska pošta bila izuzetno kooperativna, s druge strane i Vlada je pokrila iz državnog proračuna sa 79 milijuna, … [[Govornik se ne razumije.]] skladu sa 81 milijun ono što je revizija utvrdila trošak zbog univerzalne usluge u područjima gdje to nije bilo ekonomske isplativosti. Što se govori o, kada govorimo o tržištu koje HAKOM regulira daleko je veće od 13 milijardi kuna, pričamo o o desecima milijardi kuna. 13 milijardi kuna je bio prije tri godine samo prihod na tržištu elektroničkih telekomunikacija. Prošle godine je bio oko 11 i pol milijardi. Međutim, prihod ne znači ništa, to nije … [[Govornik se ne razumije.]] tržišta, … [[Govornik se ne razumije.]] su dionice svih dionika na tržištu. Tako da govorimo o desetima milijardi kuna. To je tržište poštanskih usluga, željezničkih usluga, radija, televizije odnedavno i fondova. Tako da je odgovornost HAKOM-a daleko, daleko veća od tih 13 milijardi kuna. Što se tiče pada prihoda na tržištu elektroničkih komunikacija napomenuo sam pred ovo Izvješće za 2015. godinu, to je bilo prije 2 godine, taj pad prihoda je zaustavljen u 2016. godini. Ne možete imati smanjenje cijena i ne možete imati bolje usluge za manje novca, a da nema pad prihoda na tržištu. Prema tome, to je dobro za tržište, dobro je za građane i građanke da plaćaju manje nego što su plaćali ranije za više usluga i za bolje usluge. Kada smo kod tih usluga vratio bih se ponovo na pitanje poštovanog saborskog zastupnika Mišića u svezi signala kod drugih susjednih država. Problem je taj što operatori ne rade dovoljno na recimo to informiranju korisnika i ne upute ih da stave obavezno na ručni odabir mreže. Onda se ne bi nikome moglo dogoditi da prima signal iz druge države. To bi čak trebalo biti i serijski postavljeno u svim uređajima, tako da ne možete automatski prijeći iz jedne mreže k drugoj državi. A ovo što sam gospodine saborski zastupniče Mišiću rekao to je međunarodni dogovor. Svaka država ima svoje kanale i normalno je da na jednoj normalnoj udaljenosti u drugu državu ti signali na toj frekvenciji prelaze. Bitno je da ne ulaze na frekvencije koje su od hrvatskih operatora. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Znam zato što prima signal. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Znam, ali je odašiljač. Ne može signal prestati na granici. Znam što govorite gospodine saborski zastupniče. I naš isto prelazi preko, ali to je stvar dogovora među operatorima. I budući da imamo operatore koji su regionalni i globalni onda često je sporazum između tih operatora koji to dozvoljavaju. Ako imate operatora da ga ne imenujem A, a vi ste ga imenovali u BiH, Hrvatskoj onda je to dogovor tog istog operatora. Ali možemo posebno o svemu tome razgovarati. Uglavnom ako imate dodatna pitanja ja bih vrlo rado vam odgovorio na to. Možemo i nakon, ali osnovno rješenje za to je kada se korisnički uređaji prebace na ručni odabir onda nema automatskog prebacivanja na drugu mrežu i neće biti neželjenih troškova. A s tim problemom na žalost ja sam osobno suočen preko svojih roditelja već dvadesetak godina. Kada govorimo o financiranju HAKOM-a napomenuo bih da je HAKOM ne radi s nikakvim gubitcima. Računovodstveno zbog amortizacije se prikazuje minus zato što nakon isteka osam godina, to će doći na nulu. Mi na svom računu imamo u plusu 35 milijuna koje ne bismo smjeli imati. Imali smo 100 milijuna. 65 milijuna smo vratili kroz program potpora širokopojasnom pristupu internetu, vratili smo društvu. Mi smo neprofitna institucija. Kao prvo nismo na državnom proračunu, sami se financiramo, a to što se sami financiramo ne znači da smijemo imati bilo kakve viškove. Dapače, ako se ustanovi da imamo u jednoj godini sredstva koja nismo iskoristili onda ih vraćamo iduće godine. I to su već predviđena financijskim planom je bilo za 2015. godinu, da ćemo 33 milijuna uzeti iz prethodnih godina koje imamo kao nazovimo to višak i da ćemo to vratiti društvu. Upravo je to zgodna prigoda. Ovo je popis svih škola, domova zdravlja i vatrogasnih domova u RH u 7 krugova natječaja širom Lijepe naše. HAKOM je zahvaljujući svom racionalnom poslovanju i uštedi u poslovanju vratio novce koje nije dobio iz državnog proračuna, koje je prikupio od tržišta vratio društvu. I baš sam tu htio čuti za Sinj imamo recimo Obravac Sinjski, područna škola Čitluk, područna škola Giljev recimo za Dubrovačko-neretvansku županiju imamo jako mnogo lokacija uključiv i Kulu Norinsku, vatrogasni dom. Zanima me što je lokalna samouprava tamo napravila za razvoj širokopojasnog pristupa internetu, a ovo je što je napravio HAKOM u tri, četiri godine. I novac koji smo mogli potrošit na putovanja, koja smo mogli potrošit na bilo što drugo nismo nego smo racionalnim poslovanjem uštedili sto milijuna kuna i vraćamo ih i vraćat ćemo ih i dalje Republici Hrvatskoj. Ne radi se o nikakvim gubitcima napominjem i poslovanje HAKOM-a je izuzetno stabilno i za ovu godinu je također uravnoteženi prihodi i rashodi. I što bih još napomenuo, mi smo jedinične naknade operatorima na tržištu sa 250 tisuća smanjili na 100 tisuća po Megahertzu. Mnogim davateljima usluga i dionicima na tržištu smo ukinuli naknade, a većini smo smanjili naknade 50%. Ako govorimo o rasterećenju gospodarstva upravo je HAKOM svoj proračun smanjio, dakle ovo Vijeće gdje sam ja predsjednik Vijeća sa 123 milijuna kuna na ispod 76 milijuna kuna. Recite neku drugu državnu instituciju koja je tako smanjila proračun, a preuzela je nove nadležnosti, nove ljude. Kada govorimo o ugovornim obvezama što zastupnik Mišić isto pitao mi smo novim pravilnicima koji su stupili na snagu 1. siječnja ukinuli da je minimalno trajanje ugovora dvije godine, tako da sad više ne postoji takva obveza. Tu ste u pravu. Ali ja sam to već napomenuo. Ovo je za 2015. izvješće. Mnoge stvari su bile ranije dobro napravljene. To ne znači da neke stvari ne treba doraditi i mi ih sustavno dorađujemo ovisno o razvoju tržišta i mogućnosti, samo nemoguće je sve u jednoj godini promijeniti. Ukoliko ima još kakvih dodatnih pitanja koje nisam odgovorio ja ću vrlo rado odgovoriti, a ovo što je poštovani zastupnik Bulj rekao to bi mi trebalo relativno dva sada da elaboriram koliko tu ima neistina, netočnih informacija. Ja sam gospodina zastupnika Bulja pozvao prošle godine da nas posjeti i vas sve poštovane gospođe saborske zastupnice i zastupnici da posjete HAKOM, da se upoznate sa radom HAKOM-a i na sjednicama saborskog odbora bilo mi je vrlo drago da poštovani zastupnik gospodin Bulj dođe kod nas u HAKOM, da se upozna sa zaposlenicima i zaposlenicima da im sve to objasni sve što je objasnio tu i što govori u medijima, pa da čuje njihovo mišljenja. A meni osobno bi to bilo jako, jako puno vremena potrebno da objasnim što je sve tu, zapravo teško je naći nešto da je točna informacija. Ja se nadam da je razlog ovome samo pogrešan izvor informacija i ne informiranost, a ne nešto drugo. Zahvalio bih se još jedanput na vašim komentarima i pitanjima i ukoliko ima još nekih dodatnih komentara i pitanja vrlo rado ću odgovoriti na to. A ono što ne budem u prigodi danas napraviti, to ću učiniti pisanim putem, a na sve ove komentare od gospodina saborskog zastupnika Bulja i gospodina saborskog zastupnika Grmoje dobit ćete ne samo gospoda nego i svi vi pisani odgovor do Uskrsa najvjerojatnije. Hvala najljepša.
Na ovo izlaganje imamo još šest replika. Dakle još uvijek možete odgovoriti ako nešto budete smatrali potrebnim. Krećemo sa prvom, uvaženi kolega Vedran Babić.
… [[Govornik nije uključen.]] sugestiju prilikom izdavanja građevinskih dozvola odnosno kada projektant ili nadležno tijelo koje izdaje dozvolu od vas traži posebne uvjete građenja ili potvrdu na glavni projekt od HAKOM-a se često najčešće čeka odgovor odnosno posebni uvjeti građenja. Ja znam da to ne ovisi samo o vama nego o nadležnim distributerima koji jesu na terenu, ali evo apeliram da možda na toj komunikaciji sa njima se malo više poradi da jednostavno bi se baš i zbog toga lakše odnosno brže dobile građevinske dozvole. Samo evo to kratko. Hvala.
Odgovor na repliku.
Poštovani gospodine saborski zastupniče, zahvaljujem na vašem prijedlogu. Slažem se da se na pojedinim slučajevima čeka, međutim ne čeka se u HAKOM-u kao što ste vi rekli. Ta komunikacija prema nekim drugim dionicima na tržištu traje predugo. U HAKOM-u se takve stvari rješavaju u roku od 24 sata. Ali problem je taj to sam već napomenuo da uvodimo e-agenciju u sve segmente. Potrebno je da i drugi dionici na tržištu imaju sučelja prema internetsku načinu komuniciranja i onda će svima nama u RH biti lakše, ne samo u ovom segmentu bit će lakše poslovanje. Upravo danas popodne u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture imamo isto jedan tako sastanak gdje pokušavamo baze podataka koje su različitim ministarstvima spojiti sa HAKOM-om kako bi pojedine postupke još dodatno ubrzali. I to ćemo sigurno uzeti u obzir i pokušat ćemo riješiti već tijekom ove godine.
Hvala. Druga replika, uvaženi kolega Hajdaš Dončić.
hvala lijepo. Poštovani gospodine Lučić. Dakle HAKOM nekoliko bitnih uloga, ja ću se na ovu zadnju osvrnuti, dakle digitalna dividenda, dobar prihod generalnog državnog proračuna. EU aktivnosti, ja mislim da je to jedna od rijetkih hrvatskih agencija koja je duboko penetrirana u europski sustav regulacijskih agencija. Koliko se sjećam u 2015. je i vaš predstavnik bio potpredsjednik ako sam u pravu. Dakle to je ja mislim generalno struktura samog HAKOM-a čak i ponos za državu, kažem jedna od rijetkih agencija. Naravno, to nisam spomenuo da je u 2015. po podacima da je u pokretnoj mreži je bio izostanak … efekta od 17%, ali to vjerojatno možemo korelirati sa povećanjem broja korištenja servisa kao što su Viber, WhatsApp, Skype itd. a ono što bih zapravo htio naglasiti to su dvije stvari. To je što ste možda što ste izostavili spomenuti dakle to je sustav pošte i to je sustav širokopojasnog interneta. Dakle u tržištu koje je deregulirano, govorim o poštanskom tržištu gdje postoji dvadesetak poštanskih operatera, vrlo teško je zadržati razinu usluge Hrvatske pošte onakva kakva je bila i kakvu mi očekujemo. Dakle nevezano uz to što država ima tzv. PSO ili oblik PSO-a dakle zadržavanje javne usluge, vrlo je teško zadržavati poštanske usluge u ruralnim krajevima. U 2015. po … su oni svi ostali zadržani, dakle i aktivnostima generalne države i aktivnostima HAKOM-a. A ono jedino što me zabrinjava još u izvješću 2015. zapravo pristup širokopojasnom internetu gdje u ruralnim i opasnijim krajevima točno 23% ljudi imaju priključak dok je u Zagrebu i u većim gradovima taj postotak 31,5%. Mislim dakle da je nužno da se donese i da se usuglasi sa Europskom komisijom strategija pristupa širokopojasnog interneta kako bi ruralni krajevi mogli aplicirati kroz eu fondove.
Odgovor na repliku. izvolite
Poštovani gospodine saborski zastupniče Hajdaš Dončić hvala na vašem komentaru. Po pitanju eu fondova sigurno da moramo biti daleko aktivniji, neke stvari su se trebale odvijati brže, međutim ja očekujem u suradnji sa Ministarstvom regionalnog razvitka i Ministarstvom mora, prometa i infrastrukture da ćemo do kraja godine imati konkretne rezultate i kada u 2018. budete čuli naše izvješće za 2017. vjerujem da će se HAKOM moći pohvaliti da je zajedno sa ostalim čimbenicima u RH postigao znatan pomak u tom području, pogotovo u ruralnim krajevima lijepe naše.
Treća replika uvažena kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja na poseban način pohvaljujem zaštitu osoba s invaliditetom o kojoj ste vi nešto i u vašem uvodnom izlaganju govorili, ali evo imam nekoliko kratkih pitanja koja mi nemam ovdje u vašem izvješću odgovore na njih, pa ću vas zamoliti da mi to objasnite. Rekli ste da HAKOM vodi računa da operateri, davatelji univerzalne usluge kao i svi drugi operateri u okviru svojih tehničkih mogućnosti poštuju obvezu da osobama s invaliditetom nešto osiguraju. Neću sve nabrajati, ali npr. pristup hitnim službama za gluhe osobe pristup korisničkim službama s posebno obučenim djelatnicima prilagođenim osobama s invaliditetom. Gdje se ti vaši djelatnici obučavaju, dakle tko ih obučava? To me zanima. Ja moram priznati nisam nigdje primijetila pa me to stoga zanima. I imate li vi zaposlene prevoditelje odnosno operateri, imaju li zaposlene prevoditelje za gluhe osobe kada kaže pristup hitnim službama za gluhe osobe i zašto sve ovo ograničavate, kažete u okviru svojih tehničkih mogućnosti? Pa zar danas je uopće to potrebno reći? Mislim danas u vrijeme suvremene tehnologije što je to što bi operatere moglo onemogućavati da nešto osiguraju za osobe sa invaliditetom. I evo još jedno pitanje, imate li podatak koliko osoba s invaliditetom u RH koriste ove dvije vaše aplikacije koje ste naveli u izvješću? Hvala vam.
… [[Govornik nije uključen.]]
Poštovana gospođo saborska zastupnice, hvala na vašim komentarima i pitanjima. Ja sam naglasio u svom izlaganju da ono što smo napravili je samo dio onoga što treba biti napravljeno i da ćemo nastaviti dalje raditi na svemu tome. Kada govorimo o okviru svojih tehničkih mogućnosti koje se odnose na HAKOM, govori se na broj zaposlenika koji se može baviti s tim poslom. Sami ste rekli da izobrazba u tom području je jedna vrlo specijalištička ovako i stvar koja zapravo trebaju je prvo naši djelatnici biti upoznati točno sa svim problemima da bi onda mogli zahtijevati od operatora što točno napraviti. S dijelom tih problema smo upoznati u suradnji sa udrugama s kojima surađujemo. Što ne znači da smo upoznati sa svim problemima koji se tu javljaju. Tako da možete očekivati i dalja poboljšanja u tom području sa strane HAKOM-a a prema operatorima to zaista ovisi o njihovim poslovnim planovima jer neke stvari mi možemo utjecati kao recimo što je cijena minimalnog korisničkog paketa za osobe sa invaliditetom ili za socijalni paket, to je ono što mi kao regulator možemo regulirati i utjecati. Međutim u pojedinim stvarima u kojima se radi o poslovnim planovima operatora mi kao regulatorno tijelo ne možemo utjecati, možemo samo preporučiti. Ono što bi nama dobro došlo da vi nas isto uputite za ove dvije teme koje ste rekli sada kome bi se mogli obratiti iako to su institucije s kojima do sada nismo imali kontakt, mi ćemo to vrlo rado učiniti i pokušati provesti daljnju izobrazbu naših djelatnica i djelatnika u tom području kako bi mogli bolje udovoljiti tom segmentu tržišta. A na ovo zadnje pitanje ćemo poslati pisani odgovor, ako se slažete, pošto normalno ne znam na pamet.
Hvala. Iduća replika uvaženi kolega Ivan Pernar.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih samo reći da mi je žao što danas raspravljamo o izvješću regulatorne agencije starom 2 godine umjesto da se recimo bavimo situacijom u Borovu gdje radnici 2 mjeseca nisu primili plaću ili pak situacijom u Petrokemiji Kutina koja je obustavila proizvodnju zapravo gnojima u svom glavnom pogonu. Što će reći da imamo jednu puzajuću katastrofu u cijeloj zemlji i lanac nelikvidnosti koji se stvara poput, poput, kako bih to nazvao, poput čudovišta jednostavno guta cijeli ekonomski sustav a eto o tim temama se, očito te teme nisu prioritetne. Hvala.
Nemam odgovor na repliku. 5. replika je uvaženi kolega Josip Borić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Da je kolega Pernar došao ujutro shvatio bi da smo o tome raspravljali ali on je došao u 10 do podne i naravno, nisi bio prisutan na satu ali dobro, moja replika ide u drugom smjeru. Kolega Lučić, imam dosta pritužbi građana, o čemu se radi? Znači građani kupuju pakete ili naruče pakete ili ih ugovore sa teleoperaterima i prodaju im paket. Građani često ne znaju što ih čeka kada uzmu neki paket koji im se nudi povoljnije od onoga kojeg su imali i dolazi do problema. I recimo, on očekuje manji račun, međutim dođe mu veći račun. Zašto? Jer u neznanju se desi da telekomi to iskoriste i imate činjenicu da vam recimo na računu pošalju onda recimo naknadu za održavanje funkcionalnosti opreme 24 kune plus PDV. I naravno ne znam tko tu treba reagirati, da li država zakonodavno da ih upozori da takve stvari ne rade, da li vi kao regulator da kažete a vi to ne smijete raditi jer je to po meni jedan vid, ajmo to nazvati uspostavljanja odnosa koji nije baziran baš na točnim činjenicama ili ugovoru. I dešava se da računi postaju veći i onda se to objašnjava pa uzeli ste taj paket, taj, pa gledate ovo, pa gledate ono s obzirom da se povezuju televizija, telefon i Internet. I naravno dolazi do brojnih pritužbi koje opet idu prema … [[Govornik se ne razumije.]] Ili imamo slučajeve da telekomi mijenjaju opremu i naravno građani starije generacije, starije dobi nisu baš vični današnjem digitalnom vremenu i dobiju opremu poštom, ne znaju prespajati sve te priključke. I što dolazi? Dolazi do problema. I naravno pokušavaju to teleoperateri rješavati iz ureda međutim to često ne ide. Ako bi trebao doći njihov djelatnik u stan ili u kuću da to pospaja kako treba, kako je to već funkcioniralo e onda to dodatno košta. Znači, to opet građani ne znaju. I mislim da, evo odgovorite što mi trebamo raditi, kao država, vi kao agencija ili netko treći da se tu uspostavi jedan drugačiji odnos i da nema pritužbi.
Hvala kolega. Odgovor na repliku.
Hvala poštovani gospodine saborski zastupniče Boriću na vašem pitanju. Odgovor je kratak ali neće biti nedvosmislen. Znači moraju i krajnji korisnici i regulatorno tijelo i operator i država nešto napraviti. Konkretno pravilnikom o načinu i uvjetima obavljanja djelatnosti elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga sa strane regulatornih tijela je naređeno svim operatorima da moraju svakom krajnjem korisniku prilikom sklapanja ugovora upoznati sa ukupnim iznosom računa i tek nakon toga se korisnik odlučuje hoće li potpisati ugovornu obvezu ili ne. Nama je jako teško kao regulatornom tijelu provjeriti što je zaista bilo na prodajnom mjestu. Ono što smo uspjeli napraviti kroz registar recimo … [[Govornik se ne razumije.]] i teleprodajom da imate jedan rok od 8 dana da se možete predomisliti. Znači ako ste došli u zabludu i niste bili dovoljno informirani imate rok 8 dana da se taj ugovor raskine. Normalno je da je jako teško informirati sve krajnje korisnike i ne koristite svi Internet i ne čitaju svi pravilnike HAKOM-a. Tako da mi pokušavamo operatore uvjeravamo da je u njihovom interesu da daju potpunu informaciju korisniku. Ono što smo mi natjerali znači nije samo taj pravilnik da poštuju sve odredbe tog pravilnika, nego imamo e-procjenitelj, procjenitelj troškova gdje možete vidjeti konačnu cijenu za sve tarife svih operatora u RH. To je besplatna aplikacija na HAKOM-ovim stranicama. I ono što smo ih natjerali da prilikom oglašavanja tih ponuda daju konačnu cijenu, znači ne bez PDV-a i da daju bez naknade za uređaj ili bez naknade za korištenje radio frekvencijskog spektra. Samo je tu bitno i sudjelovanje inspektora Ministarstva gospodarstva ako dođe do kakvih zavaravajućih ponuda u tom slučaju inspektori Ministarstva gospodarstva bi trebali reagirati, a u pojedinim slučajevima inspektori HAKOM-a. Potrebno je da se krajnji korisnik u tom slučaju ako ima neku dvojbu javi nama i mi ćemo reagirati.
Hvala lijepa. Evo točno u podne završavamo raspravu, završavamo i ovu sjednicu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Obavijest na kraju da sjednicu nastavljamo u srijedu 19. travnja u 9,30 minuta s točkom Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica s jedne strane i Švicarske konfederacije s druge strane u borbi protiv prijevara i svih drugih nezakonitih aktivnosti koje štete njihovim financijskim interesima. Svima se zahvaljujem. Želim vam svako dobro, a budući da se nećemo vidjeti u idućim danima svima vam želim i sretan Uskrs. Hvala i doviđenja! SJEDNICA PREKINUTA U 12,00 SATI.
Sljedeća točka je Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2015. godinu. Podnositelj je Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti za 2015. godinu. Molim uključite se, glasujmo. Utvrđujem da je potrebnom većinom glasova nije donesen zaključak kako ga je predložio saborski odbor. Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa radom. Izvolite.