Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 9. sjednicu Hrvatskog sabora, sve vas srdačno pozdravljam, a posebno pozdravljam predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade RH. Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 8. sjednice Hrvatskog sabora primili ste elektroničkim putem, ima li primjedbi na zapisnik? Kako nema primjedbi, utvrđujem da smo usvojili zapisnik 8. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i Prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Naglašavam da su nove točke predložene u Konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 15 novih točaka pod rednim brojevima 4, zatim 11-19, 27, 54, 101, 126 i 127. Čl. 227 Poslovnika određuje najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206 Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU, ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To su točka 1, 2 i 3 Konačnog prijedloga dnevnog reda sukladno… Ste se javili? Ne? Sukladno čl. 206 st. 1 Poslovnika utvrđujem da su ovu zakonskih prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Sukladno čl. 205 Poslovnika odlučit ćemo sada o prijedlogu zakona za koji predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku, to je točka 4. Konačnog prijedloga dnevnog reda, to je točka Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o hrvatskom državljanstvu s konačnim prijedlogom zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona? Ako nema primjedbi, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205 Poslovnika. Pisanih prigovara na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno čl. 225. stavak 3. Poslovnika, smatra utvrđenim. Sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika, na sjednici Sabora prigovor se može podnijeti u pisanom obliku samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv na sjednicu. Kako sukladno navedenom članku nije podnesen pisani prigovor na točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu, i te su točke uvrštene u dnevni red 9. sjednice. Sada ću, uz vašu suglasnost, objaviti da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda.
Gđa. Marijana Puljak iznosit će stajalište Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem. Moje ime je Marijana Puljak i ja sam saborska zastupnica. Pomažem svim liječnicima Hrvatske tako što sam se cijepila i što se pridržavam epidemioloških mjera. Liječnici, medicinska braća i sestre i sve drugo medicinsko osoblje heroji su ove pandemije, skriveni iza zastora u bolnicama pa njihove nadljudske napore ne vidimo, a ne cijepljenjem i ne pridržavanjem mjera još im i odmažemo. Zahvaljujem vam, dragi liječnici i medicinski djelatnici, zahvaljujem vam time što sam se cijepila i što vam vjerujem. Pozivam sve naše sugrađane da pomognu liječnicima kojima u svim drugim situacijama vjeruju i poštuju ono što propisuju. Traže njihovu pomoć kad im se upali grlo, kad se ozlijede, slome ruku ili nogu, kad dobiju visoku temperaturu, kad dobiju srčani napad, vjeruju liječnicima. Pozivam vas dakle da im vjerujete i sad, pomozite medicinskim djelatnicima koji su na rubu izdržljivosti hitnim cijepljenjem, time ćete pomoći i sebi i svojim bližnjima. Pomozimo liječnicima i medicinskom osoblju i cijepimo se. Zahvaljujem.
Gospodin Željko Pavić iznosit će stajalište Kluba zastupnika, zapravo Kluba Socijaldemokrata, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Evo danas smo imali aktualni sat sa predstavnicima vlade i usprkos tome što smo čuli više pitanja o slučaju Žalac nismo dobili odgovore tko je u tome sudjelovalo i koga se smatra odgovornim, pa ću pokušat ovim izlaganjem u ime Kluba Socijaldemokrata skrenuti pozornost na činjenicu da bi se trebalo lako doznati tko je uz Gabrijelu Žalac sudjelovao u aferi softver. Naime, u svakoj ozbiljnoj instituciji dokument prolazi određene instance zavisno od poslovnog procesa koji je dio izrade tog dokumenta. Takav je slučaj i sa dokumentima vezanim za javnu nabavu. odgovorna osoba za svaku aktivnost, odnosno istancu treba potpisati na dokumentu, te budući da treba postojati i potpisna lista svih zaposlenika koji su radili na dokumentu veoma je lako utvrditi tko je sve sudjelovao u pripremi dokumenata koji su omogućili nabavku softvera po cijeni koja je višestruko veća od prvotno planirane. S time da se postavlja pitanje je li i prvotno planirana cijena bila previsoka budući da je izrada softvera u konačnici povjerena poduzeću sa jednim zaposlenim. Uz navedene činjenice dolazimo do još većih dubioza kad krenemo instancu više, te ako znamo da nabavke softvera prati Nacionalno vijeće za državnu informatičku infrastrukturu. Moramo svi znati i biti toga svjesni. Na čelu vijeća, na čelu Nacionalnog vijeća za državnu informatičku infrastrukturu je premijer, a između ostalih zadaća vijeće daje preporuke za pokretanje projekata iz područja razvoja digitalnog društva u tijelima državne uprave i drugim javno-pravnim tijelima u vlasništvu ili većinskom vlasništvu RH, prati provođenje projekata, investicija u informacijske tehnologije, državne informacijske i komunikacijske infrastrukture, prati planove i politike javnih nabava i investicije u informacijske tehnologije u tijelima državne uprave i drugim javno-pravnim tijelima u vlasništvu ili većinskom vlasništvu RH, te ocjenjuje postignutu kvalitetu i dostupnost tih informacijskih usluga. Ministarstvo regionalnog razvoja i EU fondova definitivno je tijelo državne uprave što znači da se o nabavci predmetnog softvera moralo raspravljati na Nacionalnom vijeću za državnu informatičku infrastrukturu, odnosno vijeće je trebalo dobiti dokumentaciju kojom se opravdava povećanje cijene nabave za 5, 6 puta u odnosu na početnu cijenu a veoma je teško vjerovati da nitko od članova vijeća nije primijetio da su navedeni uvjeti prema kojima se na natječaj može javiti i poduzeće sa samo jednim zaposlenim i sa veoma malim prometom kao i poduzeće koje se borilo sa blokadama. Nije nam poznato kakve je preporuke dalo Nacionalno vijeće za ovaj projekt, ali nam definitivno nije jasno zašto Nacionalno vijeće nije reagiralo u fazi provođenja investicije u navedeni softver, a još nam je manje jasno kako i zašto vijeće nije reagiralo prilikom praćenja plana i politike javne nabave i investicije posebice zbog već navedenih činjenica vezanih uz cijenu i za uvjete koje moraju ispunjavati poduzeća koja bi se eventualno javila na natječaj. Iz ovoga možemo izvući dva zaključka. Prvo da je netko u vijeću predao izvješće koje nije sadržavalo sve podatke ili nije sadržavalo ispravne podatke, odnosno da je vijeće dobilo izvješće sa ispravnim podacima, ali da zbog tko zna kojih razloga nije reagiralo na to izvješće. S obzirom na sve do sad izrečeno tražimo informacije u svezi nabavke koju je provodila gospođa Žalac. Naime, s obzirom na zadaće vijeća tražimo informaciju kako je gospođa Žalac obrazložila poskupljenje šest puta projekta kojim realno nisu povećane funkcionalnosti, a nije se promijenio ni opseg poslova na projektu. Nadalje, s obzirom da su članovi vijeća i vodeći ljudi institucija ključni za provođenje digitalizacije i informatizacije tijela javne vlasti u Republici Hrvatskoj tražimo informaciju kakve su bile njihove reakcije na tu nabavu i je li bilo izdvojenih mišljenja. A uz to tražimo i informaciju koje je stručno tijelo napravilo elaborat za procjenu i obrazloženje povećanja cijene. A nakon toga ćemo lako donijeti zaključke koga je štitio DORH i USKOK. Hvala.
I na kraju gospodin Marko Pavić iznosit će stajališta Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege danas u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice želim opet staviti naglasak na teme koji se tiču Bruxellesa, odnosno na europske teme i na teme mladih. Sutra će potpredsjednica Europske komisije gospođa Šuica gostovati u Saboru i sukladno Zakonu o suradnji i europskim temama predstavit će program Europske komisije do 2022. Naravno da ću ostaviti sutra gospođi Šuici, a i predsjedniku Odbora za europske poslove gospodinu Hajdukoviću da sutra imamo raspravu na tu temu. No, htio bih iskoristiti priliku i kroz nekoliko točaka koje su istaknute u govoru o stanju Unije, predsjednice Europske komisije Ursule von der Leyen istaknuti pitanja na kojima i ova Vlada značajno radi, a to su mladi, digitalna i zelena tranzicija, te europski stup socijalnih prava. Kada govorimo o mladima predsjednica Komisije u svom govoru o stanju nacije 15.9. ove godine upravo naglasila da moramo staviti fokus na mladima i kroz konferenciju o budućnosti Europe i da upravo sljedeća godina 2022. bude europska godina mladih. Vjerujem da ćemo i brojnim događanjima u ovom Visokom domu isto tako obilježiti tu godinu. Ali zanimljivo da je ona u svom govoru naciji odnosno Uniji najavila i neke nove programe koji će biti za mlade, pa je tako navela da će uz postojeći program Erasmus će se organizirati i program Alma. Ideja je podići kvalifikacije, podići upskilling, obrazovanje našim mladima i to kroz potpore za obrazovanje, strukovno osposobljavanje ili zapošljavanje u njihovoj zemlji ili po uzoru na Erasmus stručnom radnom praksom u drugoj zemlji, ali uz uvjet povratka u vlastitu zemlju. I upravo danas smo imali čut i ministra Aladrovića vezano uz mjere aktivnog zapošljavanja. Hrvatska je tu napravila značajne iskorake gdje smo sa 25000 kuna danas kao mlada osoba koja se želi samozaposliti može dobiti potporu do 130000 kuna te smo udvostručili broj mladih koji otvaraju vlastite tvrtke. S 1.4. sljedeće godine, a jako lijepo se poklapa sa europskom godinom mladih bit će aktivni i voucheri za osposobljavanje, odnosno upskilling, risk skilling. 300 milijuna kuna namijenjenih zaposlenima i nezaposlenima kako bi podigli svoje vještine na tržištu rada. Na taj način želimo ne samo sredstvima poput ovih 130 000 kuna poduprijeti mlade, već želimo isto tako ojačati im životopise, povećati produktivnost firmi i dovesti do toga da oni stvarno mogu dobiti veće plaće na tržištu rada. Sutra je Nacionalna konferencija mladih generacija koja dolazi u organizaciji mreže za aktivaciju mladih u Samoboru. Bit ću tamo izaslanik predsjednika Hrvatskog sabora gospodina Jandrokovića. I upravo ove neke važne poruke iz Hrvatskog sabora i europskih tema iz Bruxellesa ćemo prenijeti udrugama mladih kako bi se i oni zajedno sa nama mogli dobro pripremiti za sljedeću godinu i staviti u fokus tržište rada, zapošljavanje, aktivaciju mladih. Sa 12 i pol milijardi kuna uloženih u 700 000 radnih mjesta spasili smo ekonomiju i tu čestitam ministru Aladroviću i HZZ-u i gospodinu Lončaru na odličnom provođenju. Cilj je aktivacija što više ljudi na tržište rada. Vidimo da imamo nedostatak radne snage, da imamo 20 000 više zaposlenih nego pred covid 2019. I da će danas odnosno već sljedeće sezone najveći problem poslodavaca biti nedostatak radne snage. Upravo tu želimo pružiti priliku mladima da rade bolje poslove, poslove dodane vrijednosti, poslove koji omogućavaju zapošljavanje na većim plaćama, a ovih 300 milijuna kuna i danas sam rekao ministru Aladroviću da se nadam da će tih 300 milijuna kuna kao i program „zaželi“ jednog dana možda narasti na 2 milijarde kuna i da ćemo mladima time osigurati bolju budućnost u Republici Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
I vama. Tako smo gotovi sa iznošenjima stajališta. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,48 SATI]] Dobar dan. Nastavljamo s radom, iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je g. ispred Mosta, g. Nino Raspudić. Izvolite, prego.
Nadrealno je najbolja riječ za opisati dojam kojeg je ostavila prošlotjedna konferencije za medije glavne državne odvjetnice i ravnateljice USKOK-a na kojem smo mogli uživo svjedočiti rasapu hrvatskih institucija. Ljudi čiji je posao otkrivati i procesuirati korupciju i kriminal, izgleda da se primarno bave njegovim prikrivanjem i zataškavanjem. Kako to da im se, kako sami priznaju, baš u slučaju Gabrijele Žalac, bivše ministrice EU fondova i članice Predsjedništva HDZ-a, dogodio propust? Kako to za naše istražne organe nije bilo dovoljno indicija za nastavak istrage ili podizanje optužnice, a za europskog tužitelja jeste? Kako mrtav predmet može oživjeti? Ništa tu za USKOK i glavnu državnu odvjetnicu nije bilo, nikakvog znaka života u tom predmetu, ništa za što bi se moglo uhvatiti. Proglašen je mrtvim, toliko mrtvim da o potencijalnom mažnjavanju sredstava iz EU fondova nije bilo ni potrebe obavještavati Ured europskog tužitelja. O mrtvima sve najbolje, a onda čudo neviđeno. Zanima me kada su, nakon što su dobile iste obavijesti koje su imali i našijenke, strankinje odjednom pokazale da je predmet itekako vitalan, jesu li se našijenke onda začudile pa rekle kao u onom vicu o fazanima koji nastavljaju letjeti nakon maršalovog hica, vidi ih, mrtvi, a lete. Kako nakon ovog debakla vjerovati USKOK-u i glavnoj državnoj odvjetnici? Njihovi prethodnici Bajić i Cvitan su podnosili raporte stranim ambasadama, izvještavali strance o istragama koje vode i pokazivali im povjerljive dokumente, v. Wikileaks. I nakon svega toga im dlaka s glave nije pala, dapače, samo se zarotirali. Njihove današnje nasljednice su otišle u drugu krajnost. Dok su Bajić i Cvitan pokazivali strancima ono što nikako nisu smjeli, ove dvije kriju od stranaca ono što su im morale pokazati, kad već same nisu bile voljne ili nisu vidjele nikakav razlog da se Žalac i company i dalje istražuje. Bilo ih je mučno gledati kako se profesionalno i moralno raspadaju na toj konferenciji pred jednostavnim novinarskim pitanjima, ali s druge strane, bilo je i katarzično. Jasno je u potpunosti zašto nam je u Hrvatskoj na svim razinama ovako kako jeste, riba smrdi od glave, a kuća je klimava u temeljima. Potrebna nam je toliko temeljita reforma, pročešljavanje i pročišćavanje institucija da s pravom možemo govoriti o drugoj republici kad taj proces krene, a počet će. Možda se upravo na slučaju Žalac dogodi veliki lom. Uvažavajući presumpciju nevinosti, ali imajući u vidu izrazito visok postotak osuđujućih presuda na temelju optužnica europskog tužitelja u sličnim slučajevima, možemo zaključiti da je Andrej Plenković u strahu od raspleta ovog slučaja, čak i malo više nego Bulj i ja što se bojimo vatice. Samo nekoliko tjedana nakon pravomoćne presude HDZ-u za korupciju, Plenković je doživio hladan tuš. Priča kako njegov HDZ drugačiji pala je u vodu, njegove ljude koji upravljaju EU fondovima progoni EU tužitelj, čime mu se potpuno raspršio fiktivni temelj europskog državnika novog kova i ostala je samo kardelještina iz stare HDZ-ove navade. Hoće li u ovom slučaju biti „umazane ruke brzo se peru“? Tko vas još može oprati? Tko je sljedeći? Je li istina da još neki ministri strahuju od OLAF-a? Kad vidimo da HDZ u odnosu na Sanaderovo vrijeme nije promijenio ni dlaku ni ćud, možemo li se s pravom upitati ima li pri postupcima i odlukama o nabavi opreme, testova, cjepiva i svega drugog za potrebe borbe protiv epidemije, sukoba interesa? Kad se radi o HDZ-u nakon druge pravomoćne presude i sada booster doze slučaja Žalac, je li razumno pomisliti da nije? Već na početku epidemije na nabavu Covid opreme stavljena je oznaka tajnosti i odlučeno je da se nabavlja mimo Zakona o javnoj nabavi, a prekjučer donedavni član Vladinog znanstvenog savjeta u intervjuu u Slobodnoj Dalmaciji tvrdi da je na početku epidemije ponudio da će njegov laboratorij raditi PCR analize za 100 do 150 kuna i provesti 5 do 10 tisuća analiza na dan, no da su ga iz Vlade odbili i rekli, citiram, cijena ne može biti 150 kuna već mora biti 1500 kuna, a da bi se niža cijena smatrala nelojalnom tržišnom utakmicom, završen citat te dodaje kako danas, citiram, testovi koji u nabavi koštaju 10 do 15 kuna plaćamo 100 ili više kuna, završen citat. Kad ćemo malo o tome, drugovi? Hoćemo li uskoro morati osnovati saborsko povjerenstvo koje će istražiti sve odluke i sve tragove javnog novca koji je potrošen na i oko epidemije? Koliko je dežurnih higijeničara, znanstvenih i medijskih u sukobu interesa, tj. na ovaj ili onaj način povezano s izvjesnim farmaceutskim kompanijama? Mislite li da neće doći dan kad će se i to istražiti? Zapitajte se malo s pjesnikom, što se događa kad mrtvi fazani lete iznad naših glavi. Kad mrtvi fazani lete, a nijedan ne pada.
Gospodin Stipo Mlinarić iznosit će stajališta Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Evo u ime kluba Domovinskog pokreta da se osvrnem na „kolonu sjećanja“ koja je bila 18.11. u Vukovaru prije par dana. Prvo bih htio reći da „kolone sjećanja“ ove godine ne bi bilo u ovakvom broju i ovako veličanstvene da nije bilo Ivana Penave gradonačelnika Vukovara, grada Vukovara koji su organizatori te „kolone sjećanja“. Jer kako smo vidjeli preko medija ministar branitelja kojemu bi to trebalo biti svetinja, on je pozivao ljude da ne dođu u „kolonu sjećanja“, da ostanu doma i da upale svijeću i vjerojatno da drže masku na licu. Ljudi ga nisu poslušali, došli su preko 50 000 je došlo u „kolonu sjećanja“. Ja im se sa ove govornice zahvaljujem još jedanput. Posebno me veseli što je puno mladih ove godine bilo u koloni, ne samo u koloni osamnaestog, nego i sedamnaestog navečer gdje je molitva, gdje je fratri Vukovarski mole molitvu, sedamnaestog navečer kod bolnice, devetnaestog u Commercu i dvadesetog puno mladih na Ovčari što mi je stvarno srce bilo veliko kad sam to vidio. Danas ovdje čujem naručeno pitanje gdje sam probao dići povredu Poslovnika pa mi nije predsjednik Sabora Jandroković to dozvolio, naručeno pitanje. Ante Deur pita ministra Medveda o groblju u Vukovaru. I ministar mrtvo hladno u Hrvatskom saboru izjavljuje da su proširili groblje da bi sahranjivali umrle hrvatske branitelje, ali da su jedan dio groblja ostavili za nestale. Mislim da će to groblje koje je predvidio za nestale popuniti na žalost umirući hrvatski branitelji pogotovo logoraši koji su najugroženija skupina gdje u prosjeku umiru sa 54 godine. A na žalost da će ovo groblje koje je on predvidio za nestale ostati prazno, jer od nestalih nisu pronašli ništa. Ništa nisu pronašli, niti se trude da ih pronađu. Da imaju političku volju, da hoće moglo bi se odraditi dosta toga. Ne kažem sve, sve je vjerojatno nemoguće naći, ali od 1861 osobe da se ne može naći bar pola ili više od pola ja na to ne pristajem, niti ću ikad pristati. Znači nije im uspjela kolona, nije im uspjelo da ljudi ostanu doma. Ljude se teško može prevarit i zavarat, jer Vukovar je za običnog hrvatskog čovjeka simbol pobjede, simbol slobode, simbol stradanja i neće to nitko ugasiti u hrvatskom narodu, u hrvatskom srcu. Ali bilo bi i dobro nakon 30 godina podvući crtu i vidit što je poslije patnje Vukovara '91. godine do 2021. godine što je napravljeno, a što nije napravljeno. U jednoj emisiji kad sam bio gostovao na pad grada HDZ-ovci broje uvijek od aktualnog tko im je predsjednik Vlade od tad se broji vrijeme. Majke koje traže svoju djecu broje vrijeme od '91. godine. Njima ne znači zadnjih 5 godina, njima ne znači zadnjih 10 godina, njima znači svih 30 godina. Vrlo dobro znamo tko je obranio Hrvatsku, da je Hrvatsku obranila hrvatska sirotinja koja je prva se digla, uzela oružje u ruke i suprotstavila se JNA i četnicima. Bilo bi lijepo podvući crtu i vidjeti tko je kupio tvornice dok je hrvatska sirotinja ginula po ratištima. Čija su to djeca koja su pokupovala tvornice za kunu, otpuštala radnike i na kraju prodala i stavila sebi novce u džep. Koliko znam ovaj Hrvatski sabor je prije par godina izglasao Zakon o nezastarijevanju u privatizaciji. Znači da ima političke volje vrlo brzo bi se to riješilo. Imamo primjer Bugarske koja je to 2018. godine riješila jako dobro. Uvijek treba pogledati kod drugih što je dobro i uzeti i primijeniti kod sebe. Samo se bojim da mi taj dan dočekati nećemo jer mnogi koji su trenutno na vlasti ili njihova djeca bi se našli u grdim problemima. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Hrvoje Zekanović iznosit će stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Svi vi koji ste negdje na društvenim mrežama upalili ovaj video ja vas pozivam da ga pogledate do kraja, neka ne sudite ovaj video i ono što ću ja reći na osnovu nekoliko riči koje ću izgovoriti na samom početku. Osobno se kao političar nisam nikad skrivao. U jednom trenutku sam rekao vladajućoj koaliciji Andreja Plenkovića i njegovih partnera doviđenja. U to vrijeme smo bili jedina politička opcija i ja jedini zastupnik koji je napustio poziciju vlasti, lagodnu poziciju vlasti. Bio sam jedini zastupnik odnosno jedina politička opcija kad sam s ove govornice hrabro i beskompromisno branio život od začeća iako mi to osobno nije donijelo pretjeranu popularnost, pogotovo pred lokalne izbore. Jedini sam ukazao na pravi način letom u Marakeš na problem nelegalnih migracija. Jedini sam u ovom HS u prošlom sazivu, naglasit ću jedini jer su neki šutjeli, imali su zavjet šutnje, a danas su iznimno glasni, branio odnosno govorio protiv Istanbulske konvencije za koju i danas smatram da je problem za hrvatsko društvo odnosno da je nismo trebali usvojiti. I sve te stvari bi ponovio, kao što bi i ponovio ono beskompromisno ne hrvatsko-srpskoj trgovačkoj koaliciji, kao što sam razotkrivao globalističku politiku Andreja Plenkovića i ulogu Milorada Pupovca u toj koaliciji. I to sam ja, to je moja politička uloga. S druge strane reći ću također sa stavom i sa ponosom cijepio sam se, da cijepio sam se i to dva puta nakon što sam prebolio. Međutim, ono što je ključno reći nisam za nametanje obaveznog cijepljenja svima. Neki ljudi zbog samo njima znanih razloga ne žele se cijepiti, netko ne vjeruje u cjepivo, netko sumnja, zbog nekog razloga ne želi uzet taj pripravak i bez obzira što ja iz svoje pozicije mogu nekoga i pozvat da se cijepi s druge strane bit ću ipak za pravo onih koji se ne žele cijepiti da se ne cijepe. Također prvi sam ovdje upozorio iz HS poštovanog ministra Beroša da postoji jedna mogućnost da ovu epidemiju zaustavimo odnosno da je smanjimo njezinu, njezino napredovanje, a to je testiranje svih. Ajmo testirati i cijepljene i necijepljene. Da pojasnim, imamo nekoliko mogućnosti, jedna mogućnost je lockdown, nismo za lockdown, jedna je mogućnost efikasna cjepiva, nažalost cjepiva vidimo nisu toliko efikasna i da se svi procijepimo, nit su toliko efikasna nit će se svi htjeti procijepiti. Treća mogućnost bi bila da se svi testiramo kontinuirano bez iznimke i cijepljeni i necijepljeni. I to je ono na što ja pozivam Vladu RH već duže vremena. Dakle, vi ste krivi zašto neki ljudi danas u Hrvatskoj imaju skepsu, boje se ili jednostavno ne vjeruju onome što vi govorite zbog brojnih nevjerodostojnosti koje ste plasirali proteklih mjeseci i proteklih godina. I danas preko noći ne možete nagovoriti ni veliki broj građana Hrvatske, a to je evo vidimo preko 30% odrasle populacije koji se trenutno ne žele cijepiti, a onda upravo zbog toga što ih vi niste uspjeli uvjeriti i nagovoriti napravite ono što imate mogućnost, a to je testirajmo sve. Ajmo radit testove što više bez obzira na cijenu, ajmo pokušati na taj način zaustaviti ovu epidemiju i ovu pandemiju. Meni je žao što su neke teme koje su ključne teme koje dijele društvo pale u drugi plan zbog ove teme. Međutim, završit će i epidemija, a da bi završila što prije ajmo biti vjerodostojni, pa ne imati dvostruka mjerila prema svojim građanima.
Hvala. Gospođa Sanja Radolović, iznosit će stajališta Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas sam na „aktualnom prijepodnevu“ postavila pitanje premijeru i predsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Plenkoviću. Na žalost odgovor nisam dobila. Pitanje se odnosilo na aferu softver. Nisam jedina koja mu je postavila to pitanje, ali premijer je uporno izbjegavao odgovoriti na isto. Ono što moram reći, dakle premijer se danas, svega danas nekoliko puta pohvalio kako ćemo dobiti 22 milijarde eura. Međutim nije spomenuo sa kojim kadrovima ćemo dobiti 22 milijarde eura i da li će sada kada su nam operativni programi kao ključni strateški dokumenti za povlačenje sredstava iz EU fondova nakon ove afere softver, a pitaj boga što će biti još u narednim danima i tjednima sa uhićenjima vezanim za tu aferu jer uhićene su svega 4 osobe. Da li će ti naši operativni programi zapeti na procesu pregovaranja u Bruxellesu i naravno što će se onda dogoditi? Rezultirati će kašnjenjem objave samih poziva. Jako puno poduzetnika mi se obratilo koji pripremaju upravo projekte za financiranje iz EU fondova i kažu da je vrlo neizvjesno znati što ih očekuje u predstojećem razdoblju, angažirali su konzultante, platili su ih. Sve nekakve svoje strateške smjernice za poslovanje, poslovne planove, strategije usmjerili su upravo i bazirali ih na financiranju iz EU fondova. Ja samo mogu reći da je meni u cijeloj ovoj aferi softver koja je otkrivena zapravo najviše žao ljudi, onih malih ljudi na najnižim operativnim razinama koji svakodnevno izuzetno marljivo i predano rade na pisanju EU projekata, na provođenju projekata za koje su dobili financiranje. I zapravo ova afera softver je jedna velika pljuska u lice upravo njima. Međutim, mi i dalje imamo velikih problema u cijelom sustavu i implementacije i prijave i kontrole EU fondova. Ono što je najbitnije jest da se evaluacija i odabir projekata svodi i dalje na broj aktivnosti i model najbrži prst kojeg je izumila i možemo patentirala upravo bivša ministrica Gabrijela Žalac. Također pravila za one koji su na najnižim razinama koji provode EU fondove se mijenjaju možemo reći tijekom same utakmice bez jasnog obrazloženja zbog čega je do istih došlo, a nejasni, nedvosmisleni i nekonkretni kriteriji podliježu subjektivnom dojmu vanjskih stručnjaka, te predmetno ocjenjivanje često nije u skladu sa pravilima iz poziva i priloga pozivu što je dokaz povrede postupka opisanog u uputama i dokumentaciji predmetnog poziva. Također poduzetnici se danas suočavaju sa predugim trajanjem postupka evaluacije i ugovaranja samog sufinanciranja što može dovesti do značajnih komplikacija u samom početku provedbe projekata. U konačnici zapravo ono što je glavni problem, da postoje, vidjeli smo postoje sankcije prema korisnicima, ali ne postoji danas u hrvatskom sustavu EU fondova apsolutno niti jedna sankcija koja se može provesti prema tijelima koja provode evaluaciju, implementaciju i kontrolu EU fondova. Naravno najveći problem našeg sustava EU fondova su dakako kadrovi. Premijer uporno ističe te 22 milijarde eura, ali ja ponavljam mi zaista nemamo kadrove sa kojima ćemo povući te silne milijarde iz EU fondova. Naši kadrovi u sustavu EU fondova rade za izuzetno niske plaće i bez iskustva. A kada steknu iskustvo treba reći da oni odlaze raditi u privatne konzultantske kompanije koje ih plaćaju duplo ili negdje čak triput više. Nije normalno da referenti u SAFU, u Agenciji za odgoj i obrazovanje koji su posrednička tijela razine dva rade za 6000 kuna sa završenim fakultetima, sa nekoliko godina radnog iskustva na projektima iz EU fondova, a vode istovremeno izuzetne višemilijunske infrastrukturne projekte. Moram reći također da sve te komplicirane i opsežne natječajne procedure nam nije nametnuo nitko iz Bruxellesa niti iz EU već ih je Hrvatska sama nametnula. Ponavljam Gabrijela Žalac je kreatorica evaluacije i odabira projekata upravo po modelu najbrži prst. Mora se također reći primjerice da ako danas poduzetnici u Hrvatskoj planiraju provedbu projekata s obzirom na mogućnosti okolnosti vremena prijave projekta od njihovog odabira i evaluacije prođe dvije i više godina. Dakle, cijeli sustav implementacije, prijave i kontrole EU fondova je u apsolutnom kaosu [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] a ova afera „softver“ samo je dodala tome točku na i.
Hvala. Gospodin Silvano Hrelja iznosit će stajalište Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege koristim priliku da sa ove govornice upozorim naše građane na dva goruća, dva problema. Prvi je vezan uz covid dodatak za umirovljenike. Naime, moram reći da 30. studenog ističe i zadnji rok da korisnici mirovina koji imaju mirovine, ukupna mirovinska primanja manja od 4000 kuna sa prebivalištem u Hrvatskoj sa jednim dijelom isplate mirovine iz inozemstva imaju treću mogućnost odnosno drugi rok prijave da dobiju covid dodatak koji je odlukom Vlade podijeljen umirovljenicima zbog toga što su imali povećane troškove života tijekom pandemije. Ja sa ove govornice sam predlagao veće iznose, međutim pregovarači su učinili što su učinili. Ali svakako se zalažem da svi oni koji ostvaruju pravo da ga i ostvare i zato sam isto tako urgirao kod predsjednika Vlade da se otvori i ovaj zadnji rok. Rok je dakle 30. studeni sa isplatom u prosincu ove godine i time se isplata tog jednokratnog dodatka ili jednokratne pomoći umirovljenicima zavisno o visini primanja završava. Dakle, projekt se zaokružuje. Apeliram na one koji su možda zaboravili se prijaviti ili ignoriraju sve te obavijesti ili ih nisu čuli da ukoliko ovo čuju a to još nisu napravili u ovom kratkom roku to i naprave, dakle da se prijave na sve područne službe Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje koje će to proslijediti u centralu na obradu, dakle na kontrolu i obradu. Drugi je razlog zbog čega se javljam je hajmo reći profesionalne prirode. Naime, ja sam kao inženjer sigurnosti se bavio procjenom štetnosti i opasnosti. Bavio sam se procjenom rizika po život i zdravlje radnika. I mislim da sam kompetentan kad mogu u ovoj situaciji covid pandemije da mogu reći jednu vječitu istinu, a to je da se rizici ne mogu svesti na nulu, da se ne mogu izbjeći. I ukupna djelatnost ljudskoga roda, društva kao organizacije je svesti rizike na minimum. Kako? Prevencijom. Mi od prevencije imamo nošenje zaštitnih maski, imamo održavanje fizičkog odstojanja i treću mogućnost cijepljenja. Dakle, dokazano je da je umiranje, dakle smrtnih slučajeva manje ukoliko je procijepljenost veća. To kroz jedan jedini pogled u tabelu stanja među europskim državama i šire svatko se može uvjeriti. Naravno da i taj proces cijepljenja nosi svoje rizike, jer mi smo jedinstveni organizam. Ne postoji ni jedan drugi koji je sličan našem organizmu i svaki organizam različito djeluje. Ali ako tumačimo statistiku pomoću ove tri mjere smanjujemo rizike smrtnih od teških bolesti, teških oboljenja, smrtnih ishoda i okupacije bolničkog sustava sa covid pacijentima a na štetu svih onih koji imaju potrebu liječiti se od drugih bolesti. Prema tome, moj apel je a naročito onoj populaciji građana RH koju već godinama ovdje zastupam, dakle 60+ a i ranije ukoliko imaju kronične bolesti da se procijepe, da ne filozofiraju, da ne traže izlike, da ne govore o nikakvim mikro čipovima koji će se ubrizgati. Mikročipove nosimo i čipove koji nas prepoznaju nosimo u svakom mobitelu, u svakom džepu. Dakle, pustimo te gluposti. Hajmo učiniti sve da smrtnih slučajeva, teških oboljenja ima što manje i nemojmo previše filozofirati oko štetnih posljedica cijepljenja [[Upadica Radin: Hvala.]] jer nisu dokazane. Hvala lijepa.
Gospođa Urša Raukar Gamulin iznosit će stajalište Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, već smo u slobodnim govorima do sada upozoravali na odluku Vlade kojom se predviđa likvidacija Brodarskog instituta, Instituta koji posjeduje najveće laboratorijske resurse ne samo u Hrvatskoj nego i puno šire. Ima 7 desetljeća i više iskustva, ima izuzetan i dragocjen stručni kadar ali ima i 120 000 kvadrata vrijednog zemljišta koje je bojimo se i uzrok ovoj odluci. Ponovit ću da pozdravljamo prvi dio odluke kojim se osigurava 60 milijuna kuna za rješavanje dugova instituta kako bi se u stečaju spriječilo rasparčavanje vrijedne imovine. No, nikako se ne možemo složiti s drugim dijelom odluke koji predviđa likvidaciju Brodarskog instituta. Ono što zabrinjava jest obrazloženje te odluke u kojem se govori o vrijednom zemljištu, no nigdje se ne spominje vrijedan laboratorijski resurs. Također je dio tih 60 milijuna predviđen za otpremnine radnicima, no Brodarski institut nije samo imovina. Uz vrijednu infrastrukturu koja je rijetka u Europi tu je jednako važan i stručni kadar. Klub Zeleno-lijevog bloka organizirao je ovog tjedna u Saboru okrugli stol sa temom budućnost Brodarskog instituta između likvidacije i razvojne perspektive. Pozvali smo profesora Vladimira Andročeca, doktora Julija Donca, magistru Martu Pedišić Buču, profesora doktora Nikolu Miškovića, profesora doktora Davida Mathieu Smitha, Nedjeljka Perića, profesora emeritusa FER-a, Tomislava Urodu poduzetnika, profesora doktora Jerolima Andrića. Dakle, okupili smo 8 vrhunskih stručnjaka i profesora koji su u svojim izlaganjima i u svojoj raspravi konstatirali ponovno i opet ogromnu vrijednost Brodarskog instituta za hrvatsku znanost i gospodarstvo i jasno poslali poruku da bi likvidacija i gašenje Brodarskog instituta bila naprosto nepopravljiva šteta. Dali su vrlo konkretne prijedloge za opstanak, restrukturiranje, reformiranje sadašnjeg Brodarskog instituta. Svi su se složili da bi Brodarski institut trebao postati nacionalni tehnički institut koji bi uz pomorske tehnologije svoju ekspertizu i djelatnosti mogao razvijati i na srodnim područjima kao što su elektromobilnost, vodik, skladištenje energije i slično. U raspravi se i opet pokazalo da se ima značajno iskustvo u privlačenju međunarodnih projekata i da je naša znanost izvrsno međunarodno prepoznata tako da se prilike u obliku postojećih strateških projekata, dostupnog financiranja i ljudskih potencijala trebaju iskoristiti čim prije i omogućiti transformaciju Brodarskog instituta u nacionalni tehnički institut koji će usko surađivati sa domaćom i stranom industrijom, te biti povezan sa znanstvenim i visoko školskim institucijama. Postavlja se naravno logično pitanje zašto takav sastav nije pozvan u Vladu prije donošenja bilo kakve odluke o Brodarskom institutu. No dobro, još uvijek nije kasno. Potrebno je organizirati radnu grupu u kojoj bi bili predstavnici Ministarstva graditeljstva i državne imovine, Ministarstva znanosti i obrazovanja, te Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja, a u izradu vizije trebalo bi uključiti stručnjake i znanstvenike koji su sudjelovali na ovom otvorenom stolu. Konkretne ideje i prijedlozi postoje. Realizacija je moguća u vrlo kratkom roku. Potrebna je samo politička volja. I ta volja bi omogućila da se Brodarski institut spasi od likvidacije i gašenja što bi bila ponavljam nepopravljiva šteta i za znanost i za gospodarstvo, ali i za cijelo hrvatsko društvo u cjelini. Dakle, na potezu je premijer Plenković. Pozivamo ga da revidira odluku Vlade i omogući znanstvenoj zajednici da osmisli i realizira budućnost Brodarskog instituta. Hvala.
Gospođe i gospodo zastupnici, sada ćemo krenuti s postavljenjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu vlade, u skladu s odredbama Poslovnika, članci 132.-139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prva na redu danas za postavljanje pitanja je zastupnica Karolina Vidović Krišto i pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
G. Plenkoviću, hrvatskom Državnom odvjetništvu nije bilo ništa sporno u tomu što je bivša ministrica Gabrijela Žalac za 13,5 milijuna kuna kupila softver za ministarstvo koje je potom stavila u ladicu bez da je ministarstvo uopće koristilo taj softver. To bi bilo kao kada bi netko kupio skupocjeni auto, a da ga potom niti podigne niti koristi. Evo gledajte, europski istražitelji su to razbacivanje novaca, naravno, odmah okarakterizirala kao grubu korupciju. Naime, ova vrsta korupcije nije složena te je svakomu normalnom lako prepoznatljiva. Razlog zašto hrvatskom odvjetništvu razbacivanje novca poreznih obveznika nije korupcija, to je tema za sebe, no, sljedeći aspekt koji nažalost nije u nadležnosti europskih istražitelja je isto tako jasan, kao i slučaj Gabrijele Žalac i nabavke softvera. Vaš posebni savjetnik za financije Zvonimir Savić je istovremeno bio i savjetnik Gabrijele Žalac, kao to je i danas savjetnik ministrice EU fondova Nataše Tramišak i vas. Razlog zašto je ista osoba savjetnik vas kao premijera te istovremeno ministra EU fondova jest da putem tog zajedničkog savjetnika upravljate trošenjem EU fondova. Uz navedene savjetničke uloge, vaš iznimno aktivni savjetnik Savić je zaposlen i kao direktom u HGK te je i član Nadzornog odbora RBA obveznog mirovinskog fonda. RBA obvezni mirovinski fondovi pak koji upravljaju novcem hrvatskih zaposlenika, značajna sredstva investiraju u sustav Atlantic Grupe Emila Tedeschija, a glavni tajnik Atlantic Grupe je Ivica Mišetić, otac vaše bliske suradnice Tene Mišetić. Objasnite, molim vas, je li odluka o spornoj nabavki softvera donijela ministrica Žalac ili vi preko savjetnika Savića? Je li to razlog zašto otvoreno branite bivšu ministricu Žalac te na nijedan način niste osudili korupciju koja se dogodila. I konačno, jeste li svjesni koliku štetu činite hrvatskim građanima?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Vidović Krišto, dobro jutro vama i dobro jutro svim zastupnicama i zastupnicima. Što se tiče suzbijanja korupcije i borbe protiv korupcije, pa ja vjerujem da sve floskule, a vi ste jedna od onih koja prednjači u floskulama o tome tko se bori protiv korupcije, čije je pravosuđe, tko ima kakav utjecaj na DORH, jednostavno sve te teze padaju kao kula od karata. Da je HDZ-ovo pravosuđe pretpostavljam da bi Vrhovni sud barem vratio na ponovno suđenje predmet Fimi medija, jel to točno, je. Da HDZ ili ja osobno imam utjecaj na Državno odvjetništvo vjerojatno ne bi bilo istrage ni o kome iz HDZ-a, nikoga ne bi bilo, niti jednog predmeta, svi bi bili na svojim mjestima negdje pod staklenim zvonima, zaštićeni i o tome se bi ništa ni znalo, ni govorilo, ali gle čuda. Što je bit borbe protiv korupcije? Bit borbe protiv korupcije je nešto što je izrazito jasno i jednostavno. Sastoji se od dva pridjeva da su pravosudna tijela samostalna i neovisna, to dobro upamtite. Samostalna i neovisna. Samostalno je i Državno odvjetništvo, samostalan je i USKOK, samostalna je policija, samostalan je Europski ured javnog tužitelja. Gospođo Vidović Krišto da postoji i trunke rezerve i zazora prema borbi protiv korupcije pa onda bi vjerojatno ta neka nevidljiva ruka i mreža povezanih interesa koju vi insinuirate i sa savjetnikom i sa zamjenicom predstojnika ureda valjda šapnula negdje kud hrlite da pristupite instrumentu europskoga javnog tužitelja. Mogli smo povući ručnu kočnicu, reći nećemo, ne da nam, ne treba nam. E vidite to bi bila politika koja bi pokrivala korupciju, koja bi organizirala upliv na pravosuđe, upliv na tužiteljstvo, na Državno odvjetništvo, na USKOK. A toga draga gospođo Vidović Krišto unatoč vašim kreacijama unaprijed napisanim vjerojatno kao i napisanom odgovoru sada nema. Evo i jutros smo mogli pročitat ovdje dok sam ja prelazio cestu vidim došlo je do uhićenja jednoga suca. Da li mislite da sam ja to možda znao da će se jutros dogoditi, nisam. E onda to znači da živimo u zemlji u kojoj znamo što je trodioba vlasti, u kojoj znamo što je neovisno i samostalno djelovanje i tužiteljstva i USKOK-a i policije. Što se tiče konkretnoga predmeta ja o njemu neću govoriti jer nemam zašto govoriti o njemu u ovom trenutku. Kao svaka druga osoba o kojoj god da se radilo postoji proces, proces koji će trajati, što će na kraju biti ja to ne znam. Ali ono što je sigurno svatko tko dođe ovdje u Hrvatski sabor dobio je povjerenje zastupnika, nema pravo raditi ništa nezakonito. I ako se tako nešto dogodi tko god taj bio taj će odgovarati. I to je ono što ja kažem vrlo jasno. A presumpcija nevinosti postoji za svakoga, pa i za vas u konačnici ili za mene ili za gospođu Žalac koju spominjete. A što se tiče Zvonimira Savića bilo bi dobro da imamo više ljudi ko on. Bilo bi dobro da imamo ljudi koji će u kratkom roku u ime mog ureda i u suradnju sa ministrom Marićem, ne znam gdje je sada, kojeg isto volite, koordinirati izradu Nacionalnog plana oporavka i otpornosti i gle čuda dobiti 819 miliona EUR-a prije dva mjeseca i sad kad ispunimo kriterije dobit novih 700 miliona EUR-a [[Upadica: Hvala vam.]] za Hrvatsku koja ima [[Upadica: Hvala vam predsjedniče vlade.]] 50 milijardi kuna viška od članstva … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Predsjedniče vlade hvala vam lijepa, vrijeme je isteklo. Kolegice Krišto vi imate pravo sada komentirati, ali vas molim da nosite masku, niste ju stavili svo ovo vrijeme dok je trajao odgovor. Izvolite.
Kada predškolsku djecu gospodine Plenkoviću uči da se treba odgovoriti na postavljeno pitanje, dakle to je stvar elementarne pristojnosti, vi pak doskočicama i uobičajenim vrijeđanjem ne odgovarate na postavljena pitanja čak i kažete otvoreno da nećete odgovoriti iako vam je to zakonska i ustavna obveza. Arapska poslovica kaže kako laž i krađa su susjedi, a vaš cijeli odgovor i fino ću to formulirati jer smatram da u javnom prostoru ipak moramo civilizirano razgovarati, vaš odgovor je skrivanje istine. Kada bismo bilo u Austriji stanje koje sam u svome pitanju opisala i ta navedena obiteljska netransparentna uvezanost i navezanost na novce poreznih obveznika već odavno bi bila procesuirana, a dobar dio sudionika bi bio u zatvoru. Zbog te korupcije učitelj u Hrvatskoj zarađuje 5.500 kuna, a da bi preživio mora još dodatna 2 posla raditi. Zbog te vaše korupcije zdravstveni sustav se raspada. Ne raspada se zbog vašeg histeriziranja oko pandemije već zbog preniskih plaća u zdravstvu. 200 km dalje od Zagreba u susjednim državama EU liječnik anesteziolog zarađuje dvostruko više nego u Hrvatskoj baš kao i medicinska sestra. A hrvatske plaće su niske zato što se krade. Hrvatska odumire zbog te nepravde koju vi i vaš HDZ skupa s vašim voljenim SDSS-om generirate. No, nemojte zaboraviti da je pravda spora, ali je gospodine Plenkoviću dostižna. A vi, vi ostavljate duboke tragove korupcije i zlouporaba i zato će doći vrijeme kada će istražitelji u Hrvatskoj biti itekako neovisni i neće biti gluhi i slijepi već će biti normalni ljudi kao što smo to vidjeli kod europskih nezavisnih istražitelja.
Idemo dalje, drugo pitanje zastupnica Sanja Udović postavlja predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče sabora, predsjedniče vlade s ministrima, kolegice i kolege zastupnice, gospodine Plenkoviću za početak moram vam tužiti vašeg ministra Aladrovića. Evo ima nekoliko dana da je Klub Socijaldemokrata u Hrvatskom saboru organizirao okrugli stol na temu reforme socijalne skrbi. Na okrugli stol odazvala se sva relevantna stručna javnost, odazvali su se političari, ali evo nije se odazvao resorni ministar. On zapravo nije imao potrebu niti je smatrao svrsishodnim poslati nekoga iz nadležnog ministarstva kako bi čuo što ima reći struka. Struka je zapravo jednoglasna. Oni smatraju da ovakva reforma nije dobra. To su rekli u javnoj raspravi. Iznijeli su više od 2000 primjedbi na paket od sedam zakona. Dakle, evo ministra ćemo izostavit jer on zapravo pokazuje i odgovara više svojim ponašanjem nego možda da je bio prisutan na okruglom stolu. Ukratko, struka je zaključila da zapravo nema niti jednog strateškog uporišta za ovakvom reformom, da nije u skladu sa stvarnim potrebama svih dionika u sustavu socijalne skrbi, isto tako da nije sagledan doseg ovakve reforme niti da li će biti obuhvaćeni svi korisnici sustava socijalne skrbi odnosno da li će oni ostvariti prava ovakvom reformom ili izgubiti prava. Naime podsjetit ću, radi se o nekoliko tisuća korisnika. I za kraj pitanje, kada ćemo konačno vidjeti tri strateška dokumenta, Nacionalni plan izjednačavanja [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] mogućnosti osoba s invaliditetom [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] Nacionalni plan razvoja socijalnih usluga [[Upadica predsjednik: Kolegice, hvala lijepa.]] i treći strateški dokument?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa cijenjena zastupnice Udović na interesu za temu koja se tiče socijalne skrbi. Kao što znate Vlada je predložila paket od sedam zakona, tri nacionalna plana, ministar Aladrović zajedno sa svojim stručnim skupinama, sa čitavim nizom stručnjaka u ovom području radio na ovom paketu zakona. Točno, bilo je javno savjetovanje svi su mogli dati svoj stav, ti zakonski prijedlozi uskoro dolaze u prvo čitanje pred zastupnike u HS, nakon toga će ići u drugo čitanje. Bit će usvojeni prema predviđenom kalendaru ja vjerujem do kraja siječnja i siguran sam da će unaprijediti sustav socijalne skrbi. Upravo su saborske rasprave pravo mjesto da svako od vas pa uključivši i vaš klub iznesu i konkretne prijedloge i ideje za poboljšanja i za dopune zakona, a mi ćemo nastaviti sa onim što nam je temeljni cilj, jačati sve institucije u sustavu socijalne skrbi, povećavati prava. Dakle, ako pogledate koliko je prava povećano u bilo kojem segmentu koji se odnosi na socijalnu skrb do sada mi ovih pet godina možemo biti ponosni na ono što smo napravili i zadovoljni. Naravno da ovako veliki paket koji će ozbiljno reformirati postojeći sustav zahtjeva temeljitu raspravu, zahtjeva i stručni imput pa i politički pogled na ovu temu. Vi koji dolazite iz Kluba socijaldemokrata vjerujem da imate posebnu osjetljivost na ovu temu, možda i osobno, ja vas ne poznam dovoljno, znate što bi trebalo biti bolje. Sve što bude korisno i da može unaprijediti postojeće prijedloge Vlade mi ćemo pogledati sa zdravim konstruktivnim pogledom i nastojati naći rješenja kako bismo u Hrvatskoj osigurali bolju socijalnu skrb i kako bismo u konačnici radili na našem temeljnom cilju, a temeljni cilj prije svega je smanjivanje siromaštva, smanjivanje nejednakosti i smanjivanje socijalne isključenosti naših građana. To je ono što je smisao ovoga paketa i ovoga zakona, to je dio naše Nacionalne razvojne strategije, to je dio svih strateških dokumenata na kojima radimo. Da li je ministar imao neku drugu obavezu taj dan kada je bio taj okrugli stol, ja to ne znam, ja ga to mogu pitat. Da li je bio neko drugi iz ministarstva ni to mi nije poznato, ali u svakom slučaju ako je propustio tu raspravu sigurno neće propustiti dva čitanja u HS-u pa ćete mu osobno moći reći sve što smatrate da bi bilo korisno na ovu temu. Hvala vam lijepa.
Kolegice Udović izvolite vaše očitovanje.
Evo zahvaljujem. Moram izraziti nezadovoljstvo vašim odgovorom premijeru jer zapravo nisam dobila odgovor kada ćemo konačno vidjeti ova tri strateška dokumenta. Naravno, prvo trebamo konstatirati da su to strateški dokumenti koji se donose za razdoblje od 2021.-2027., evo podsjetit ću svih nas ovdje da nam treba još mjesec dana do isteka '21. Zatim ću podsjetiti širu javnost da su strateški dokumenti bitni za povlačenje europskih sredstava. Naime, kada se obraćamo sa prijedlozima onda je uvijek izgovor Vlade da moram paziti na proračunske rashode odnosno da oni nisu pokriveni proračunskim prihodima. Ali evo nismo iskoristili mogućnost da ove godine povučemo kako vi najavljujete milijardu kuna koje ćete u sljedeće dvije godine uložiti u reformu socijalne skrbi i da već ove godine možda pola, 500 milijuna kuna uključimo u sustav i uključimo u državni proračun. I treće, drago mi je da pokazujete dobru volju saslušati itekako socijalno osjetljiv klub, Klub socijaldemokrata koji je zapravo uočio velike nepravde u sustavu, prvenstveno kada se radi o korisnicima koji koriste svoja prava po Zakonu o rodiljnim i roditeljskim potporama. Naime, ima ih više od 3300 koji žive od 2.328 kuna, a to su roditelji koji su zapravo najmanje zaštićeni, a brinu o djeci sa visokom stopom invaliditeta i imaju potrebu brinuti o svojoj djeci 24 sata na dan sedam dana u tjednu. I zaista mi je drago ukoliko ćete zakon koji smo pustili u proceduru pomno proučiti i usvojiti naše prijedloge tako da zapravo u praksi možete pokazati svoju socijalnu osjetljivost. Zahvaljujem.
Hvala vam. Idemo sada na treće pitanje, zastupnik Peđa Grbin postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče HS-a. Uvaženi g. predsjedniče Vlade. Subotnji prosvjed je pokazao da u Hrvatskoj postoje određene političke skupine, određene grupacije koje svjesno parazitiraju na strahu i na stresu kojeg hrvatski građani doživljavaju nakon sada gotovo dvogodišnje korona krize. Te političke skupine parazitiraju na činjenici da mnogi naši građani ne razumiju zbog čega određene mjere postoje i zbog čega se određene mjere za borbu protiv epidemije donose. Međutim poštovani predsjedniče Vlade pitam vas, jeste li svjesni svoje odgovornosti? Jeste li svjesni svoje odgovornosti za nerazumijevanje mjera koje donosi jedno paratijelo, stožer? Jeste li svjesni svoje odgovornosti zbog činjenice da ste 3 puta proglasili pobjedu protiv pandemije, a da se danas nalazimo u 4. valu u kojem je broj zaraženih veći nego bilo kada do sada, a broj mrtvih svakoga dana raste? Jeste li svjesni svoje odgovornosti zato što nitko ne može logički objasniti na koji način i temelju kojih kriterija i zašto se pojedine mjere donose? Poštovani predsjedniče vlade, jeste li svjesni svoje odgovornosti što ste velik dio hrvatskih građana gurnuli u ruke politički neodgovornih pojedinaca, organizatora subotnjeg prosvjeda i ljudi koji na smrti žele graditi svoju političku karijeru? Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče HS-a. Uvaženi g. predsjedniče Vlade. Subotnji prosvjed je pokazao da u Hrvatskoj postoje određene političke skupine, određene grupacije koje svjesno parazitiraju na strahu i na stresu kojeg hrvatski građani doživljavaju nakon sada gotovo dvogodišnje korona krize. Te političke skupine parazitiraju na činjenici da mnogi naši građani ne razumiju zbog čega određene mjere postoje i zbog čega se određene mjere za borbu protiv epidemije donose. Međutim poštovani predsjedniče Vlade pitam vas, jeste li svjesni svoje odgovornosti? Jeste li svjesni svoje odgovornosti za nerazumijevanje mjera koje donosi jedno paratijelo, stožer? Jeste li svjesni svoje odgovornosti zbog činjenice da ste 3 puta proglasili pobjedu protiv pandemije, a da se danas nalazimo u 4. valu u kojem je broj zaraženih veći nego bilo kada do sada, a broj mrtvih svakoga dana raste? Jeste li svjesni svoje odgovornosti zato što nitko ne može logički objasniti na koji način i temelju kojih kriterija i zašto se pojedine mjere donose? Poštovani predsjedniče vlade, jeste li svjesni svoje odgovornosti što ste velik dio hrvatskih građana gurnuli u ruke politički neodgovornih pojedinaca, organizatora subotnjeg prosvjeda i ljudi koji na smrti žele graditi svoju političku karijeru?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Grbin. Evo prigode da se ja u potpunosti suglasim sa prvih 40 sekundi vašeg izlaganja, da se i to dogodi u HS u ovom mandatu. U cijelosti se slažem i drago mi je da i SDP i ovaj drugi SDP nisu participirali u onome što smo gledali u subotu. To cijenim, pokazujete da ste ipak unatoč tom raskolu i slabljenju mainstream stranka, što je dobro. Tu mislim da idemo u dobrom smjeru. Međutim, kada govorite o Stožeru civilne zaštite kao nekakvom paratijelu, e tu sav već se naši putevi razilaze. Vi ste pravnik, odvjetnik, bili ste mislim i predsjednik Odbora za ustav, malo mi je bizarno da baš vi od svih ljudi u SDP-u i to još predsjednik stranke govorite o tijelu koje je uspostavljeno na temelju zakonu, kojem je ovaj sabor dao ovlasti da vodi mikro menadžment upravljanja ovom krizom govorite kao o paratijelu. Loše, čak loše i zvuči. To je kao da je nešto lažno, kao da ne postoji. Pa vidite, sabor je ovlastio na temelju Zakona o sustavu civilne zaštite Stožer civilne zaštite da donosi odluke, da prati pandemiju na dnevnoj bazi i kao i svi ostali prilagođava i mjere i prilagođava u konačnici ono što činimo radi zdravstvene zaštite naših građana. O proglašavanju pobjede, dakle ajmo se vratiti na tu famoznu tezu vas i još nekih ili dijela nekih, uglavnom lijevih komentatora u medijima o proglašenoj pobjedi pred izbore u srpnju 2020.g.. O čemu sam ja tada govorio? Dakle, mi smo vam vrlo jasno rekli postoji izgledna šansa, visoka vjerojatnost da ćemo na jesen 2020. imati novi val epidemije. Jel se on dogodio? Je. Jesmo li mi krajem svibnja i krajem lipnja došli u poziciju da nam u roku od 3 tjedna broj zaraženih bude 1-2, danas ih je 6.000, tad smo bili na 1-2. U tim okolnostima smo pametno politički procijenili da organizirati izbore, pa i kampanju premda jako … [[Govornik se ne razumije]] u smislu skupova treba organizirati tada kada nam je intenzitet epidemije otvorio taj politički prostor i to je to. Dakle, u odnosu na ono što nas je čekalo u tom trenutku to je bio uspjeh, možete ga zvat pobjedom, kako hoćete. Pitate me za odgovornost. Prvo ću izrazit žaljenje, žaljenje da je više od 10.000 ljudi u Hrvatskoj preminulo od ili s covidom. To je ogroman broj i nažalost će ih umrijeti još. Evo ja sam zamolio ministra Beroša, on je tu, imat će i on neka pitanja, negdje od 1. lipnja je recimo datum od kojeg ja računam da su svi koji su se htjeli cijepiti da su se mogli cijepiti, ministar će to potvrdit. Od tog dana do danas preminulo je više od 1700 ljudi koji se nisu cijepili, mnogi od njih mlađe dobi, mnogi od njih prije covida zdravi. Svi ti ljudi da su iskoristili ono što je država besplatno osigurala, država tu mislim i na vas i na nas, a to je cjepivo, mogli su izbjeć tu posljedicu. A što se tiče odgovornosti za sve što radimo u ovakvim okolnostima imat mjere koje su prilagođene i školi, i radu i proizvodnji i prometu i zadržat radna mjesta, izdržat kreditni rejting, imat rast od 9% u ovoj godini i povrh svega toga imati turističku sezonu na 80% rekordne, da [[Upadica: Hvala vam]] tu odgovornost prihvaćam, ali floskule … [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite kolega Grbin očitovanje.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče hrvatske vlade, niti ste svjesni svoje odgovornosti, niti razumijete što ste napravili. Vi ste jedan veliki dio hrvatskih građana gurnuli prema neodgovornim pojedincima, raznim Bujancima i Hasanbegovićima. Vi ste odgovorni što jedan veliki dio hrvatskih građana ne prihvaća to cjepivo za koje kažete da je osigurano. Je, ali ljudi ga ne prihvaćaju zato što ljudi ne razumiju što se i zbog čega radi. Poštovani g. predsjedniče hrvatske vlade, pa nisu valjda građani ove zemlje gluplji nego građani Portugala, Italije, Danske ili nekih drugih zemalja u kojima je procijepljenost daleko veća. Građani ove zemlje u jednom prevelikom broju ne razumiju i ne vide logiku u onome što se radi. A to ću vam pokazati samo na jednoj slici. U istim objektima imate kafiće i knjižnice, valjda zato što je naša nacija toliko načitana i voli knjigu vi ste odlučili da su covid potvrde potrebne za knjižnice, a za kafiće nisu. Je li to logično? Je li to normalno? Je li baš to žarište epidemije? Kolegica Marić će uskoro postaviti pitanje i govoriti o konkretnim mjerama što treba napraviti kako bi se barem u jednom segmentu pomoglo građanima i spriječilo širenje pandemije, ali g. Plenkoviću, vaša je odgovornost u tome što broj mrtvih i zaraženih nije manje. S jedne strane zato što mjere vjerojatno od straha, kukavičluk niste počeli uvoditi na vrijeme, a s druge jer ste toliko bahati da smatrate da nikome ne trebate podnositi račune, niti objašnjavate što radite [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] zašto radite i ovo u subotu je posljedica vašeg [[Upadica: Kolega Grbin, hvala vam lijepa.]] rada i djelovanja.
Kolega Grbin, hvala vam lijepa, vrijeme je isteklo. Idemo na 4 pitanje, kolega Hajduković postavlja ga predsjedniku vlade Andreju Plenković, izvolite.
Hvala lijep predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Plenkoviću, mene zanima kako ćete sankcionirati odgovorne zbog, zbog kazne koje ćemo dobiti zbog kriminalnog i neodgovornog trošenja novca iz fondova EU. Naime, mi u Klubu Socijaldemokrata i ja osobno gospodine Plenković smo iskreno zabrinuti kako ćete se osjećati u Bruxellesu gdje prema vlastitim tvrdnjama uživate visoki ugled, a vjerujem da ni vama nakon ovih događaja nije svejedno kad se zaputite putem zapada. Ako ste vi kao premijer niste bili upoznati sa kriminalnim radnjama u ovom segmentu onda ćete vjerujem postaviti pitanje odgovornosti onih koji su bili upoznati ili su trebali biti upoznati sa kriminalnim radnjama oko europskih fondova. Hvalite se kada nam EU obeća novac, to vam je glavno političko oružje, a kada taj novac ne uspijemo povući bilo zbog vlastite nesposobnosti ili zbog kriminala tada vrlo prigodno od toga perete ruke. Jeste li znali gospodine Plenkoviću za kriminal ministrice Žalac kada je tako srčano hvalite i branite ili niste znali odnosno je li je preveslala i vas odnosno moje pitanje bi bilo da li se senzori gospodine Plenković još uvijek rade. Hvala Bogu pa imamo naše novinare, imamo europski OLAF koji rade posao za koji hrvatski građani na kraju plaćaju vas.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Hajduković, sviđa mi se ova formulacija o našim novinarima, valjda vašim, to mi je nekako zaparalo uši, nadam se da su i drugi to primijetili. Ali prije nego što krenem odgovarati na europske fondove i članstvo u EU jel nam negdje teško, jel nas nešto sram, imamo li neki problem, dakle sva ista ta teza koja dolazi iz istoga kruga, moram se malo vratiti na ovo što rekao gospodin Grbin s kojim ste vi bili ranije u stranci ali više niste. Dakle, gospodine Grbin, da stvari budu jasne, promašili ste brdo, ceo fudbal ste promašili, ovo što ste izgovorili meni trebali ste reći bivši predsjedniče SDP-a vaš prethodniče Milanović vi ste ti koji otvoreno zovete ljude na neposluh glede mjera koje donosimo za zaštitu ljudi od zarazne bolesti koja se zove Covid. Da vi u svojoj glavi možete napraviti logički konstrukt da smo mi odgovorni za ove koji su se okupili u subotu, pa jel vi spavate, što vi pratite, što vi to čitate, gdje se vi to informirate, pa oni su samo došli na skup jedan gdje su se na najblažoj mogućoj mjeri koja se zove Covid potvrda za državne i javne ustanove došli boriti protiv testa. Dakle, ljudi koji su tamo bili u subotu su danas tu evo gospodin Bartulica je tu, on je možda cijepljen, možda testiran ne znam što je učinio, ali je bio tamo. Znači čovjek je došao na skup da kaže, a nije problem cijepljenje na skupu je problem bio testiranje, testiranje koje traje 1 sekundu, jedan benigni bris, bris. O tome mi govorimo. Ako vi mislite da je to moja odgovornost onda se jako razilazimo u logičkim konstrukcijama. Imate vašeg prethodnika koji direktno nalik na gospodina Bulja, na gospodina Petrinu i ovog nekog iz Čabra ne znam ni kako se zove poziva ljude na neposluh, na neposluh. Ruši obranu od Covida, toliko jer sam morao na ovo odgovorit budući da ste otišli u duboki logički ofsajd. A što se tiče vas gospodine Hajdukoviću, gledajte mi smo u ovih 8 godina članstva povukli više od 80 milijardi kuna, a platili smo 30, u plusu smo 50 milijardi kuna. Da li vi mislite da je to dobro i korisno? Ja mislim da je. Da li mislite da netko sa dobrom reputacijom u EU koji će u svom drugom mandatu kao predsjednika vlade uvesti Hrvatsku i u Schengen i u europodručje, zadržat zahvaljujući reputaciji koju imamo investicijski kreditni rejting, osigurat 25 milijardi EUR-a ne za mene nego za vas, za Hrvatsku, za sve nas, za cijelo desetljeće generacijskog razvoja, da li će to biti dobro ili loše u našem nekakvom tragu postignuća o europskoj Hrvatskoj. Ja mislim da će biti dobro. Da ima problema u svim zemljama u povlačenju fondova ima, pa nisu izmislili OLAF i Ured europskog javnog tužitelja zbog Hrvatske. Pa ljudi moji, pa to postoji godinama, a mi smo bili ti, ne vi, nego mi, naša vlada 2017. koja je rekla politički da, želimo participirati u tom instrumentu jer želimo strožu kontrolu i stroži nadzor korištenja EU fondova. Možda nam nije dosta ex ante i ex post na institucijama koje postoje kod nas, pa neka to kontroliraju i oni koji su za to nadležni u Europi. Ja s tim nemam problem, ako je netko kriv odgovarat će, ako nije neće.
Hvala vam lijepa, hvala vam lijepa. Imamo povredu Poslovnika, kolega Grbin izvolite.
Predsjedniče, predsjednik Vlade je povrijedio Članak 137. Poslovnika jer nije odgovarao na postavljeno pitanje već se referirao na odgovor zastupnika i moram reći potpuno promašeno. Odgovornost predsjednika republike gospodine Plenković su njegove riječi, odgovornost vas su vaša djela, nije na čelu stožera predstojnik ureda predsjednika republike nego potpredsjednik vaše vlade. Vi ste odgovorni za djela ili bolje [[Upadica: Hvala vam kolega Grbin.]] rečeno nedjela. Vi ste odgovorni za to što odgovor [[Upadica: Kolega Grbin.]] na Covid krizu nije adekvatan i …
Kolega Grbin moram vas isključiti, kolega Grbin dakle prva stvar ne uvažavate Poslovnik i izlazite iz vremena, dakle tu vam moram dati opomenu jer ste već nekoliko puta ovaj, opomenuo da stanete, niste htjeli. Što se tiče čl. 137, u njemu nije jasno definirano što predsjednik .../nerazumljivo/... da, ovo nije replika. U replici ne može odgovarati drugove, a u odgovoru na zastupničko pitanje ne stoji u Poslovniku precizno kako može odgovarati ili ne odgovarati bilo tko od članova Vlade. Tako da, ja razumijem što ste vi htjeli reći, ali poslovnički tu ne postoji nikakav prostor da bih ja tražio od predsjednika Vlade da on čini nešto drugo nego što je činio. To je procjena opet promatrača, gledatelja, da li su zadovoljni njegovim odgovorom ili nisu, ali Poslovnik ne daje nikakav prostor za bilo kakvu opomenu. Tražite ponovo povredu Poslovnika? Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a, dopustite mi na pročitam čl. 137, da otklonim svaku dvojbu [[Upadica: Može.]] Član Vlade kojem je pitanje postavljeno, dužan je odmah odgovoriti na postavljeno pitanje. Pazite, postoje razno razna logička tumačenja, zavrzlame, stavovi mogu što hoću, ali brate mili, odmah je u hrvatskom jeziku toliko jasno da ga čak vi ne možete relativizirati. Hvala.
Dobro, on je odgovorio na pitanje na način na koji je predsjednik Vlade želio odgovoriti. Ovdje ne piše da se on ne može referirati i na nešto drugo osim onoga što je pitanje postavljeno, dakle vrlo je jasno i jednostavno. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Grbin, gledatelji će, odnosno birači i građani procjenjivati na tom aktualnom prijepodnevu bio i onda donositi svoje zaključke. Kolega Hajduković, tako, imate pravo na odgovor.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Vlade, drago mi je, vaša fiksacija na moje bivše kolege, ali ste i pokazali koliko vam je zapravo stalo do teme korupcije, kao i ostalom članstvu HDZ-a. Kada kažem naši novinari, g. predsjedniče, mislim na hrvatske novinare. Zadnji put kad sam provjerio, još sam bio građanin RH i Hrvat, pa onda su hrvatski novinari po toj logici i moji i vaši, dakle naši. Slažem se sa vama da smo u plusu što se tiče članstva u EU. Slažem se da smo povukli dobru količinu novca, no ono što je moje pitanje, je li taj novac zaista došao do onih do koje je namijenjen ili je pokraden od strane vaših stranačkih kolega iz HDZ-a, osuđene kriminalne organizacije. Ja se slažem da ima problema svugdje u povlačenju novca iz EU fondova, to je istina. No, ima li svugdje kriminala, g. predsjedniče? Moraju li se druge države sramotiti i crveniti pred institucijama EU kada im OLAF radi dar mar i hapsi bivšu suradnicu, jedno od bliskih vaših suradnica, vašeg izbora, vašeg novog HDZ-a, g. Plenkoviću, kojem nitko ne može olijepiti etiketu korupcije? Ako ste vi, g. Plenković, svojim navodnim ugledom odgovorni za taj silan novac koji će nam se sliti iz EU, onda ste po toj logici valjda odgovorni i kada ga pronevjerimo i kada ga pokrademo, onda je to vaša odgovornost isto tako. A ako vas nije sramota i ako vam nije stalo do ugleda Hrvatske, pa je li vam onda barem stalo do vašeg vlastitog ugleda, posebno ako mislite nastavljati karijeru negdje u EU? A ako vas opet nije sramota zbog hrvatskih građana i ako vam nije neugodno pred njima, a je li vam neugodno pred pariškim taksistima? Je li vam neugodno pred luksemburškim slastičarima? Je li vam neugodno pred briselskim pivničarima ili strazburškim obrtnicima kojima ćete danas-sutra odgovarati kao, ili možda netko u EU, ali koji su uplatili golem novac u taj europski proračun koji je vaša bratija iz HDZ-a pokrala?
Idemo dalje sa pitanjima. Sada je na redu kolegica Šimpraga koja pitanje postavlja ministru pravosuđa i uprave Ivanu Malenici, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, uvaženi ministre. Moje pitanje vezano je za plaćanje sudskih troškova oštećenih ratnim zločinom. Kao što sam već ovdje govorila, umjesto da kao civilna žrtva rata ostvarite satisfakciju pred nadležnim tijelima RH, zbog činjenice da su vam roditelji ubijeni u ratu, vi ste na određeni način višestruka žrtva jer ste izgubili spor i dužni ste platiti troškove parničnog postupka koji nisu zanemarivi. Žrtvama koje plaćanjem parničnih troškova ponovo postaju žrtve u svjetlu vladavine prava i jednakosti svih pred sudovima, potrebno je donijeti odluku kojim će se otpisati dugovanja civilnim žrtvama rata. Uvaženi ministre, jesu li Vlada RH i Ministarstvo napravili određene korake ili ćemo članove obitelji ubijenih i dalje dodatno kažnjavati naplatom visokih parničnih troškova? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Malenice.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS-a, uvažena zastupnice. Dakle, kao što vam je poznato, postoji uredba Vlade koja propisuje pravila, kriterije i mjerila za postupak otpisa tražbine po osnovi parničnih troškova, dakle ta uredba, taj podzakonski akt propisuje i pravila po kojem se mogu otpisati potraživanje, u svakom konkretnom predmetu, dakle, na prijedlog DORH-a RH se ti, ta tražbina, to potraživanje, može otpisati. Što se tiče konkretnih predmeta, ja nemam u ovom trenutku podatke, o kojem broju predmeta se radi i troškovima u tim svim predmetima, budući da je isto u domeni sudbene vlasti, međutim, stav je i Ministarstva pravosuđa i Ministarstva financija da se revidiranjem i analizom tih troškova i tih sudskih postupaka, treba vidjeti izmjena konkretne uredbe, naravno, ne dovodeći u povoljniji, odnosno nepovoljniji položaj pojedine stranke u sudskim postupcima, tako da, evo, u suradnji s Ministarstvom financija, revidirat ćemo i analizirati, ne samo te sudske troškove, odnosno sudske postupke i troškove u tim postupcima, već i samu uredbu. Hvala.
Poštovana zastupnica Šimpraga.
Zahvaljujem ministre. Podsjetit ću kako je Uredba za otpis duga zbog lošeg materijalnog stanja usko napisana te mnogi ne zadovoljavaju kriterije i pokrenuti su mnogi ovršni postupci na njihovom pokretnom i nepokretnom imovinom. Svih ovih godina na neki način izostala je politička volja da se riješi ovo pitanje, nadam se da smo na tragu rješavanja kako bi civilne žrtve rata na neki način dobile satisfakciju. Hvala.
Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Vesna Bedeković ministru znanosti, obrazovanja Radovanu Fuchsu.
Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani potpredsjedniče, uvažena ministrice, poštovani ministre, poštovani ministre znanosti i obrazovanja dr. Fuchs. U mandatu Vlade premijera Andreja Plenkovića od 2017. do danas u Hrvatskoj je izgrađeno, dograđeno ili rekonstruirano ili se još uvijek gradi, dograđuje ili rekonstruira ukupno 500 vrtića, međutim još uvijek postoje izrađene regionalne razlike o obuhvatu djece programima predškolskog odgoja i obrazovanja i podaci pokazuju da je najveći obuhvat djece predškolskim odgojem još uvijek u najrazvijenijim dijelovima Hrvatske. U NPOO-u za područje obrazovanja i znanosti i izdvojeno je rekordnih 7,5 milijardi kuna, a dio tih sredstava svakako je pretpostavljam namijenjen i izgradnji dječjih vrtića i to u onim sredinama u kojima je to prijeko potrebno. I stoga vas molim informaciju o tome koliko je od ovih sredstava u iznosu od 7,5 milijardi kuna iz NPOO-a namijenjeno izgradnji dječjih vrtića? I drugo pitanje, još konkretnije, kada će biti raspisani prvi natječaj za izgradnju dječjih vrtića u Hrvatskoj? Hvala vam lijepa.
Odgovor poštovanog ministra Fuchsa.
Gospodine potpredsjedniče HS-a, zastupnice Bedeković, gospođe i gospodo zastupnici. Točno u NPOO-u je predviđeno 7,5 milijardi kuna za reformske zahvate u obrazovanju i u znanosti i istraživanju, od toga konkretno što se tiče dječjih vrtića odnosno ideje da sva djeca u RH od 3. pa do godine kada polaze u školu borave u vrtiću odnosno da prva godina prije početka osnovne škole bude obavezna za svu djecu tzv. pripremna godina, potrebno je izgraditi dodatne vrtićke kapacitete. Oni se naravno u ovom trenutku razlikuju od županije do županije, od onih županija koja su naprednija ili razvijenije tu je obuhvat djece nešto veći za razliku od drugih, a pogotovo u ruralnim područjima. Da bi se to izjednačilo osigurano je jedna milijarda i 620 milijuna kuna za izgradnju i dogradnju vrtićkih kapaciteta i u ovom trenutku u ministarstvu pristižu informacije koje smo uputili na tren da nam sve općine odnosno osnivači dostave podatke o potrebnim kapacitetima koji naravno, a konto onoga što je u tom upitniku napisano se daju podaci i o demografskim kretanjima, o postojećem stanju i predviđanjima koliko će prostora trebati. Ti podaci će uskoro biti prikupljeni do kraja i mi kanimo odnosno planirano je da se u sljedećem mjesecu napravi poziv za dostavu zahtjeva upravo u smislu osiguranja sredstva za izgradnju tih vrtića. Znači do kraja godine idemo sa dodjeljivanjem ovih raspodjelom sredstava, nakon toga osnivači potpisuju ugovor sa ministarstvom i provode daljnje postupke sami, znači objavljuju javne natječaje i odabiru izvođače. Što se tiče nastavka ovog reformskog procesa za koji je predviđeno nešto više od pet milijardi dakle 5,1 milijarda kuna ono se nadovezuje na predškolu i svodi sa na dogradnju i izgradnju kapaciteta osnovnih škola pri čemu je planirano da do 2030.g. sve škole osnovne škole u RH prijeđu na cjelodnevnu nastavu i time naravno se ostvaruje ono što je zamišljeno u procesu obrazovanja djece do ove dobi, dakle do početka pohađanja srednjoškolskog obrazovanja. Taj natječaj odnosno poziv ćemo pokrenuti negdje u prvom kvartalu sljedeće godine, dakle nakon ove godine, nakon što završimo dodjelu sredstava za izgradnju vrtićkih kapaciteta.
Poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala vam lijepa g. ministre na vašem odgovoru. Drago mi je da ste govorili i o vrtićima, ali i o školama i konceptu prijelaza škole na rad u jednoj smjeni odnosno na cjelodnevnu nastavu odnosno cjelodnevnu školu. Što se tiče izgradnje dječjih vrtića, dakle zaista je nedvojbeno da još uvijek postoje izrazi te regionalne razlike u obuhvatu djece predškolskim programima, ja ću reći na primjeru moje Virovitičko-podravske županije u kojoj je u proteklom ovom petogodišnjem razdoblju od 2017.g. na ovamo izgrađeno ukupno 11 dječjih vrtića koji su uvelike doprinijeli da u Virovitičko-podravskoj županiji u svim našim općinama povećamo obuhvat djece programima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja i svakako Virovitičko-podravska županija i osnivači vrtića na našem području, a to su konkretno općine i gradovi pripremaju se za ovaj drugi dio natječaja, zato sam i postavila pitanje konkretno kada će natječaji biti raspisani. I svakako moram reći da je 7,5 milijardi kuna u NPOO-u predviđenih ukupno i za vrtiće i za osnovne škole, općenito za znanost i obrazovanje rekordno. To su sredstva u odnosu kao nikada do sada i zaista se slažem da ovaj iznos od 1,62 milijarde kuna će omogućiti povećanje obuhvata djece i da ćemo negdje do 2026. doseći ovaj cilj od 90% obuhvata, a do 2030.g. potpunu obuhvat. Što se tiče cjelodnevne nastave jednosmjenske nastave, moram podsjetiti da je to bila težnja, ali i neostvareni cilj nekih bivših vlada, prije Vlade Andreja Plenkovića, međutim ovaj puta postoj jedna bitna razlika jer ovaj put za ostvarenje cilja postoji osiguran novac, postoji 7,5 milijardi kuna osiguranih iz NPOO-a i vjerujem da će se taj cilj i ostvariti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sada će poštovani zastupnik Josip Borić postaviti pitanje ministrici turizma i sporta Nikolini Brnjac.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovana ministrice Brnjac. Evo prilazimo po malo kraju kalendarske godine, iza nas je jedna uspješna turistička sezona, njezin glavni dio je prošao, međutim ona još uvijek traje. Danas ćete sresti brojne turiste još uvijek i na obalnom dijelu i na kontinentu i to nas sve veseli. Ugostiteljski objekti su otvoreni, brojni hoteli su otvoreni, to napominjem jer je važno, vidimo što nam se događa u susjedstvu. Zašto je turistička sezona dobra, zašto su rezultati dobri? Evo od početka godine 13,4 milijuna dolazaka i više od 83 milijuna noćenja. To je gotovo 80% rekordne 2019.g.. Kada gledamo fiskalizirane račune upravo u djelatnosti turizma, smještaja, prehrane itd. 83% rezultata 2019.g. Čemu to možemo zahvaliti? Zasigurno pravovremenim mjerama ove vlade. Najprije onaj dio koji se ticao turističkih radnika, pa onda sigurnost samih turista, brojni punktovi za testiranje, cijeli turistički sektor uzvratio je na najbolji mogući način. Mislim da je mjera očuvanja radnih mjesta pokazala da se taj sektor može vratiti u gotovo godinu dana na rezultate koje su imali 2019.g.. Međutim, uspješna sezona nosi sa sobom određene negativne učinke, pogotovo onog dijela kojeg nazivamo masovni turizam, koji se mogu očitovati u preopterećenju lokalne infrastrukture, ali i u ugroženosti samog okoliša. Ono što je moje pitanje danas jest koje aktivnosti ministarstvo ovaj poduzima imajući u vidu znači da se u turizmu sve više pojavljuje interes za održivost samih destinacija s obzirom na to da imamo puno turista, ali i želju da zarađujemo više, ali sa možda moguće manje turista i sa kvalitetnijim, sa kvalitetnijim sadržajima i turizmom?
Odgovor poštovane ministrice Nikoline Brnjac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani saborski zastupnici i zastupnice. Poštovani saborski zastupniče Borić, u pravu ste. Dakle, današnji turisti sve više i više traže turističke destinacije koje su održive i odgovorne turističke destinacije. Kad kažemo održive turističke mislimo i ekološka i ekonomska i društvena održivost, a turistička odgovorna i održiva destinacija je ona koja i brine o okolišu dakle i poštuje lokalne kulture i običaje, a i ona koja vodi interakciju između turizma i same lokalne zajednice. I upravo zato je Ministarstvo turizma i sporta i započelo sa izradom Strategije razvoja održivog turizma do 2030.g. koja će biti usvojena u HS iduće godine i bavit će se jednim od ključnih pitanja, a to je i korištenje, pitanje korištenja samog prostora i pitanje ravnomjernog regionalnog razvoja i pitanje odmicanja od masovnog turizma i ulogu lokalnog stanovništva upravo na daljnji razvoj održivog turizma. Način kako ćemo sprovesti samu strategiju je upravo donošenje i novog ključnog Zakona o turizmu koji će po prvi puta u sebi sadržavati i indikatore održivog, održivosti turizma. Isto tako sve, dakle svi, europska sredstva koja su nam na raspolaganju bilo to kroz NPOO kojima smo osigurali resoru turizma 2,2 milijarde kuna bespovratnih sredstava, bilo kroz nova sredstva koja će biti omogućena kroz višegodišnji financijski okvir one idu u smjeru održivog i odgovornog turizma. To znači da će se i financirati dakle i privatna turistička infrastruktura od smještenih kapaciteta, ali i javna turistička infrastruktura i naravno onaj segment obrazovnog aspekta koji svi moraju biti održivi i zeleni. Isto tako najavila bih slijedeći projekt Ministarstva turizma, a to je početkom iduće godine započinjemo i sa portalom održivog hrvatskog turizma koji će na jednom mjestu sadržavati od izvora financiranja, od projekata koji će se financirati do samih seminara, konferencija, ekološkog certificiranja i u tom će dijelu postojati i javno prikazan indeksiranje turističke održivosti. Samim time napravit ćemo i oznaku Hrvatskog održivog turizma koji će biti prepoznat među našim kako turistima, a naravno i u cijelom turističkom sektoru. I voljela bih još napomenuti dakle i na klimatskoj konferenciju u Glasgowu projekt koji je započet dakle od Ministarstva turizma i sporta i Ministarstva gospodarskog razvoja i održivog razvoja, gospodarskog i održivog razvoja i poljoprivrede, dakle to je projekt sadnje 1,3 milijuna stabala upravo s ciljem, svi znamo da je Hrvatska auto destinacija i samom izračunu dakle sva vozila koja ulaze u RH naravno s ciljem kompenzacije samih emisija od osobnih automobila i turista. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo uvažena ministrice. Ja sam zadovoljan s vašim odgovorom, posebno najavom ove važne strategije, zasigurno i ovog zakona kojeg pripremate, programa koji su ispred nas i vjerujem da ti dokumenti potpomognuti sa sredstvima koji će doći iz ili su mogućnosti iz NPOO i iz višegodišnjeg financijskog okvira itekako interesiraju naše turističke djelatnike i vjerujem da ćemo s obzirom da uvijek krenemo na vrijeme, a već smo krenuli u pripremu 2022.g., da će turistički sektor u slijedećoj godini pokazati da sve ovo što se radilo u protekle 2.g. u ovim teškim vremenima itekako ima svoj smisao i da smo pokazali i kao vlada i kao ministarstvo da znamo prepoznati njihove prioritete i da oni to itekako znaju cijeniti tj. vratiti onaj učinak kojeg od njih očekujemo svake godine. Mislim da, evo sve ovo što ste najavili itekako kod tih ljudi koji danas već gledaju sezonu 2022. itekako mogu sa obzirom na iskustva koja imaju, s obzirom na već dvije sezone koje provodimo u pandemiji da ćemo u 2022. zaista biti spremni ostvariti i rekordne rezultate i nadići sve ono što smo imali kroz 2019. i ovu 2021.g.. Hvala vam lijepo.
Idemo na 8. pitanje, sada će zastupnica Andreja Marić pitanje postaviti ministru zdravstva Viliju Berošu, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, 4. val pandemije Covid-19 bukti. Već tjednima brojimo po više tisuća novozaraženih dnevno, preko 10.000 ljudi je umrlo zbog Covid-19, zdravstveni sustav puca po šavovima, bolnice su krcate mahom necijepljenim oboljelim građanima, zdravstveni djelatnici padaju s nogu. Struka tj. više liječničkih i drugih zdravstvenih udruga već je pisalo vladi i stožeru o potrebi ranijeg uvođenja strožih mjera. Podsjećam da je 5 liječničkih organizacija još prije tri tjedna tražilo hitno uvođenje šest mjera kako bi se spriječio kolaps zdravstvenog sustava i usporila pandemija. Vi ste poslušali samo dio i to zakašnjelo. Također podsjećam da sam osobno prije još godinu dana tražila u više navrata između ostaloga da se u jeku pandemije testira masovno brzim testovima sve zaposlenike po poduzećima, školama, zdravstvenim ustanovama, domovima za starije i nemoćne dakle svugdje gdje u zatvorenom prostoru boravi više sati na dan zajedno više ljudi, ni to tada niste poslušali. Mnogi građani koji se ne žele cijepiti, ni testirati pa čak i neki naši kolege zastupnici koji im daju podršku svojim djelima i izjavama mašu tezom da i cijepljene osobe prenose virus pa zašto ne bismo i sve njih testirali. Jednostavno zato što je to preskupo i organizacijski neizvedivo i to si ni bogatije zemlje od nas ne mogu priuštiti. Ako želimo reducirati epidemiju neće se prvo targetirati cijepljene koji puno manje prenose virus već ne cijepljene kojih je još uvijek puno. Međutim, upravo zato da bi se na najmanju mjeru svele mantre i sumnje o tome da zdravstveni djelatnici šire virus na pacijente da i cijepljeni prenose zarazu kao i ne cijepljeni, pitam vas, hoćete li i kada prihvatiti prijedlog da se kroz naredna barem dva tjedna napravi testiranje u zdravstvenim ustanovama svih, s jedne strane cijepljenih, s druge strane ne cijepljenih dva puta tjedno [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] pa da vidimo koliko je pozitivnih u kojoj grupi i što dalje? Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor ministre.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS-a. Uvažena zastupnice. Odgovor je sljedeći, dakle spominjete testiranje ono je iznimno važno u kontroli tijeka epidemije, ono se i koristi. Međutim u odnosu na vaš zahtjev od prije izvjesnog vremena kao što ste i sami rekli kada su okolnosti bile drugačije ipak je znanstvenom i stručnom evaluacijom cijepljenja dođeno do određenih zaključaka koji su stručno i znanstveno utemeljeni, a to je da cijepljeni teže obolijevaju od ove bolesti, da cijepljeni kada obole teže obolijevaju od teških oblika bolesti i cijepljeni teže prenose virus drugima. To su određeni stavovi ne samo hrvatske epidemiološke struke nego svjetske i europske epidemiološke struke. Kada tome pridodamo i najnovije studije Nizozemske i Škotske koja evaluirala transmisiju u obiteljima između cijepljenih i ne cijepljenih ukućana dokazano je da cijepljeni na svoje ukućane koji su cijepljeni prenose 63% manje infekciju, a na one koji nisu cijepljeni 40%. Nadalje, Škotska je vršila ispitivanje među zdravstvenim djelatnicima koji su nakon svog posla dolazili kući, oni koji su cijepljeni jednom dozom također znatno smanjuju moguću transmisiju virusa na svoje ukućane u opsegu od 30% 14 dana nakon primjene cjepiva i 54% nakon primljene dvije doze. Ti dokazi jasno ukazuju da cijepljeni manje prenose virus drugima. Vi govorite o zdravstvenom sustavu i pozdravljam vašu brigu za isti, brinemo i mi. Epidemiološka struka Hrvatske u nekoliko zadnjih tjedana u nekoliko navrata razgovarala o tome što i kako popraviti u zdravstvenom sustavu, međutim reći ću vam sljedeće, prijenos virusa bilo između djelatnika, bilo na bolesnike je manji nego u ranijim valovima posljedica je to naravno cijepljenja. Nadalje, u zdravstvenom sustavu svi nose maske i svi se moraju pridržavaju epidemioloških mjera. Naravno da uz sve to i iznimno može doći do prijenosa virusa, međutim u ovom trenutku struka vrlo jasno, a to ne samo hrvatska nego europska struka ukazuje na to da testiranje ne bi u ovim okolnostima povećalo sigurnost zdravstvenog sustava. Ono što može povećati sigurnost i čemu moramo biti ustremljeni to je povećanje opsega cijepljenja jer povećavanjem procijepljenosti smanjujemo transmisiju virusa u društvu, a pogotovo ako pri tome mislimo o stupnju imunizacije. Prema tome, odgovor na vaše pitanje je usredotočimo se na cijepljenje, usredotočimo se na primjenu treće tzv. docjepne doze šest mjeseci nakon primanja druge doze. To povećava naš imunitet, smanjuje šansu obolijevanja i smanjuje šansu transmisije prema drugima. No da bi u potpunosti otklonili bilo kakvu dvojbu predložili smo što je struka prihvatila, provođenje pilot projekta u nekim našim bolnicama koji će se testirati i sagledavati titar antitijela naših zdravstvenih djelatnika da bi bili potpuno sigurni. Međutim, ovo nije političko pitanje, ovo je pitanje za struku i struka je vrlo jasnog stava koji sam vam naveo u ovom odgovoru. Zahvaljujem.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Poštovani ministre. I vi i ja smo struka i ne morate meni zapravo tumačiti koje su dobrobiti cijepljenja i zašto zajedno što i činimo i ja i vi zašto motivirati ljude i naše građane da se cijepe. Mislim da nije vrijeme za pilot projekte samo po nekim zdravstvenim ustanovama već treba hitno i konkretno djelovati. Ja sam osobno govorila u više navrata napravite valjanu costbenefit analizu koliko košta masovno testiranje određene populacije, recimo zdravstvenih djelatnika to ću vam pojasniti, koliko košta dan liječenja i respirator za sve one koji su se zbog prekasnog uvođenja mjera morali hospitalizirati odnosno oboljeli, koliki su ekonomski aspekti i to nam sve predočite u Saboru i našoj javnosti. I evo konkretno ono što sam vam govorila, ako testirate okruglo 70.000 zdravstvenih djelatnika koliko nas je u sustavu, nekih 68.000, 70.000 kroz dva tjedna, dva puta tjedno recimo ponedjeljak i četvrtak, to u četiri testa po osobi puta recimo 50 kuna računamo da je 80% cijepljenih 20% nije koje i onako testiramo, 80% od 70.000 je 56.000 kroz dva tjedna to vam je dodatnih 11,2 milijuna kuna ako računamo test 75 kuna to vam je nekih 16 milijuna 800 tisuća kuna. To je malo u odnosu na onih 1,1 milijardu kuna koje smo do sad utrošili na testove. Iz tih dobivenih rezultata vidjelo bi se s jedne strane koliko je uopće pozitivnih među cijepljenima pa da napokon imate argument za one koji iznose krive teze da i cijepljeni i ne cijepljeni jednako prenose virus. A s druge strane ako se pokaže da je nemali broj takvih onda zaista ima smisla testirati sve i u našem sustavu i u sustavu socijalne skrbi. Znači u dva dana ako testirate 60.000 i izdvojite 1400 pozitivnih koji misle da su zdravi, pa to je onda benefit, je li to Covid potvrda ili EU putovnica, nebitno. Molim vas pisani odgovor na pitanje i molim vas, pisani odgovor koji [[Upadica: Hvala vam.]] ste mi dužni od prošle sjednice, aktualca. Hvala.
Hvala vam lijepa. Hvala vam lijepa. To ćemo na kraju spomenuti. Idemo sada na iduće zastupničko pitanje, kolegica Katarina Peović, postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Dobar dan premijeru Plenkoviću. Za vas imam pitanje vezano uz to što ću vas podsjetiti što ste radili prije 20 mjeseci. Prije 20 mjeseci na početku Covid pandmije pokušavali ste na brzinu donijeti zakon o uređenju radnih odnosa u okolnostima epidemije bolesti Covid-19. Taj je zakon, srećom, zbog reakcije Konfederacije europskih sindikata zaustavljen. Tim ste zakonom željeli suspendirati veliki dio radničkih prava, naučili ste lekciju, reagirali ste jer vam je mila karijera u EU, svaka europska institucija koja reagira ima kod vas uši koje slušaju. Naučili ste lekciju šta sad da radite. Skoro 2 godine u tajnosti vodite pregovore o Zakonu o radu. Srećom, izašli su detalji o tom Zakonu o radu, rekli ste da ćete urediti platformski rad tim Zakonom o radu svi će radnici u Hrvatskoj postati platformski radnici. Rekli ste da ćete urediti ne, ugovore koji nisu, koji su nesigurni ugovori o radu, po kojima smo prvi u Europi. Svi ugovori o radu će postati nesigurni. Imamo najnižu stopu zaposlenosti, nitko se novi neće zaposliti zato što ćete preraspodijeliti radno vrijeme postojećim radnicima, neće biti potrebe za novo zapošljavanje. Osnovali smo inicijativu za radnički ZOR, zahvaljujem kolegicama i kolegama koji su ovdje pristupili toj inicijativi, pozvat ćemo ljude na ulicu, zbog toga da štrajkaju, zbog toga da prosvjeduju, to je razlog i to je onaj trenutak u kojem vi derogirate radnička prava i koristite Covid da bi zapravo radili protiv svog naroda. Zašto to radite? Zato što se odlučili na utrku prema dnu. Zato što konkurentnost ne gradite na Brodarskom institutu kojeg sad zatvarate nego kupujete .../nerazumljivo/... borbene avione Rafale za milijardu eura, danas ćete stisnuti ruku Macronu, kupit ćete te avione, Brodarski ćete zatvoriti. Šta zapravo radite?
Izvolite odgovor.
Dobar dan poštovana zastupnice Peović. Ajmo sada prvo ta teza koja se već danas spomenula o tom nekom famoznom Bruxellesu zbog kojeg ja sve ovo radim. Pa dajte mi, molim vas, recite, evo mogu reći, SDP-ovci 1 i 2. Što se nije Picula vratio da bude predsjednik SDP-a? Što nije Borzanica postala predsjednica SDP-a? Što je Kolakušić utekao u Bruxelles gdje ga nitko ne zna? Što vam je živozidaš Sinčić pobjegao tamo na 8 hiljada eura, business class, maska, cijepljenje vjerojatno, ne znam ili barem testiranje i glumatanje na Trgu sa ljudima koji su možda neinformirani, u strahu, imaju neki problem, glumci, prevaranti za 8 hiljada eura da se narod povodi za njim. Dakle to je bit i molim vas, pitajte kolege druge tko se još vratio iz EU parlamenta usred mandata osim mene i Stiera u Zagreb? Na plaću koja je 6 hiljada eura manja. Pa je li dosta toga? To je govorila gđa. Mrak-Taritaš, to ponavlja Zekanović, to ponavlja Bulj, to ponavlja Milanović, pa do ovdje ste već došli. Pa to je takav nonsens. To je čak logički krivo i sramotno. Pa da je tako, valjda bi ostao gore. Pa stanite s tim, dodijali ste više. Prenosite to jedni, drugi, treći, citirate, pa što se ovi nisu vratili? Di je Mimica? Je li u Hrvatskoj? Gdje je? Gđo. Peović, držite to za sebe, ono, degutantni ste. I ne samo vi nego svi skupa s tim. Drugo, što se tiče na šta smo mi ponosni. Na šta smo mi ponosni? U našem mandatu, gđo. Peović, veća je zaposlenost, veće su plaće, veće su mirovine, veća su socijalna davanja, raste nam BDP, treća zemlja u EU, 9% ove godine, po našoj procjeni, 8,9% Fitchu, 8,5 po HNB-u, 8,1 revidirane jesenske prognoze EU komisije. Raste izvoz, rastu investicije, raste prihod od turizma, kreditni rejting, hops, gle, jednu štufu više unutar investicijskog kreditnog rejtinga. Šta je niže? Niži su porezi, niža je nezaposlenost, niži je javni dug, niži je deficit, mi smo vam 3 puta, 3 puta imali proračunski višak. Da nije bilo Covida, imali bi dogodine manje od 65, od 60% udjela BDP-a. To su vam realnosti. Plaće? Minimalnu plaću smo digli sada s odlukom u listopadu na 3750 kuna. Prvi put ide iznad 50% i prosječne i medijalne plaće. Stopa zaposlenosti 2020. 66,9%. Dijalog sa socijalnim partnerima, sa gospodarskim i socijalnim partnerima, sindikatima, poslodavcima, stalan. I vi nama prigovarate da li mi radimo za radnike ili ne. Vlada koja je rekla, ljudi, imamo najveću krizu ikada, stajemo iza radnika i poslodavaca u privatnom sektoru, 700 tisuća ljudi je dobilo plaću iz proračuna, a radi u privatnom sektoru. 120 tisuća firmi nije išlo u stečaj. 40 milijardi kuna troška Covida. I vi mene pitate da li idemo do dna i da možda kupujem Rafale jer ne znam što bi drugo radio. Uozbiljite se.
Izvolite odgovor. Kolegice Peović, povreda Poslovnika, kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Povrijeđen je čl. 137 i 238. Naime, premijer očito ima fetiš na crvenu boju pa govori o SDP-ovima 1, 2. Ali, vi i dalje vodite HDZ 1 koji je jednako korupcija, kako je rekao i sud, g. Plenkoviću. Rađe se vi prihvatite iskorjenjavanja korupcije, rađe se bavite s tim, rađe odgovarajte na pitanje jer degutantno je kako izbjegavate odgovarati na pitanja o korupciji i pitanja koja su izuzetno bitna za hrvatske građane.
Kolega Hajduković, dobivate opomenu, ovo nije bila povreda Poslovnika nego ste iskoristili povredu Poslovnika kako biste, kako biste replicirali. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Ja vrlo rijetko dižem palicu povrede Poslovnika, zaista vrlo rijetko, ali ovaj put jer sam bila primorana i pozivam se na čl. 238., ali predsjedniče sabora dajte vi vodite sjednicu. Da premijer jedne države dođe na aktualno prijepodne i saborske zastupnike sve redom kaže vi ste meni svi degutantni, e pa mislim da je došlo vrijeme da se kaže dosta i da se uvede red u ovu sabornicu. Hvala lijepo.
Kolegice Mrak-Taritaš, to nije istina ovo što sada govorite. On je vrlo jasno adresirao kome je to išlo, a i oni koji su njemu uputili … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] samo malo, dakle nisam nikoga od vas upozorio zbog riječi koje ste vi upotrebljavali kada ste postavljali pitanja ili ste komentirali nakon toga i bilo je vrlo grubih formulacija, to pratim i uvredljivih za nekoga, pa nitko nije dobio opomenu. Tako nemojte tražiti kada onda netko od vlade odgovora da sad njega upozoravam jer je uzvratio na isti način. Neću. Dakle, dobivate i vi opomenu jer ste replicirali. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, povreda Poslovnika čl. 238., predsjednik vlade omalovažava saborske zastupnike, čak i one koji nisu danas ovdje s nama nazivajući ih degutantima i čak bi stvarno pomislio kad ga slušam da u Hrvatskoj teče med i mlijeko, stvarno da teče med i mlijeko kao da smo u Švicarskoj. Pođite malo oko Nove Gradiške, obiđite malo sela, obiđite sela oko Broda, oko Požege, oko Vukovara, opustošena i spaljena zemlja. Nije to tako bajno kako vi mislite da je.
Kolega Pavliček, hvala vam lijepa, dobivate opomenu, ovo nije povreda Poslovnika nego replika. Sada će kolegica Peović izraziti zadovoljstvo ili ne zadovoljstvo, izvolite.
Pa sigurno ne zadovoljstvo. Premijeru Plenkoviću, ne spominjemo mi vašu europsku karijeru zato što se strašno brinemo što ćete vi raditi nakon svoje premijerske fotelje, mi spominjemo europsku karijeru zato što vaši potezi sada odražavaju vaše apetite i vaše namjere. Vi ne radite za svoju zemlju, vi stvarno vodite utrku prema dnu, gasite brodarski, kupujete avione, to radite za sebe, to ne radite za radnu većinu. A ove brojke koje ste naveli, jako mi je drago da ste ih naveli, uistinu sam sretna, jedno 3 puta ste ponovili povećanje broja zaposlenih, cijelo vrijeme manipulirate, brojite među zaposlene brojeve one koji su osiguranici, manipulirate sa desecima tisuća ljudi koji nisu zaposleni, a koji su, koji su osiguranici. Nikad ne spominjete brojku od skoro milijun ljudi koji doma vrte palčeve koji nisu zaposleni, ali su radno sposobni. Ne spominjete brojku od 17,6% radno sposobnog stanovništva iseljeno, po nekima je to i preko 370.000 ljudi. Vi ste otvorili radna mjesta, za koga? Vi vodite sada ZOR na taj način da radnike hoćete dresirati da pristanu na slabo plaćena, loša radna mjesta, da pretvorite ovu zemlju u zemlju sobara, sobarica i konobara, a da visoko obrazovane iselite, a ni njih više nećemo imat jer kapacitete na fakultetima za visokoobrazovane zatvarate i samo ono što želite je da dresirate svoj narod za to da rade te slabo plaćene loše poslove na koje smo svedeni vašim radom. I nemojte manipulirati statistikom, nikad ne navodite stopu zaposlenosti odnosno naveli ste ovaj put, al niste rekli da imamo najnižu stopu zaposlenosti u Europi da su samo 3 zemlje iza nas.
Idemo sada na 10. pitanje, zastupnik Davorko Vidović postavit će ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče hrvatske vlade, prije nekih dva mjeseca ste brojili najvažnije prioritete vaše vlade i ono po čemu ćete se pamtit, pa su tu bili rafali, Pelješki most, šengen, euro i obnova potresom pogođenih područja. Prije dva tjedna ste ponovno u jednom kontekstu spominjali forekte, ali je ispao ovaj jedan, naravno ovaj zadnji obnova potresom pogođenih područja. Ja bih vjerovao da je riječ o omašci vašoj u ovom drugom slučaju da se u međuvremenu nije u javnosti pojavio dokument pod nazivom „Program društvene i gospodarske revitalizacije potpomognutih područja Sisačko-moslavačke županije pogođenih potresom“. Moram reći bez pretjerivanja iako sam puno dokumenata te vrste pročitao da nisam nikada vidio 130 praznijih, šupljijih i jadnijih stranica, najbesadržajnijih stranica nečega što se naziva ili hoće se nazivati programom. Dakle, ono što je razvidno iz tako koncipiranoga prijedloga programa pokazuje da vi očigledno iako sam se u siječnju mjesecu ponadao da jeste, niste osvijestili činjenicu da je Sisačko-moslavačka županija jedina u Hrvatskoj koja divergira u odnosu na Hrvatsku. Divergira, dakle ne da se sporije razvija nego ide unazad, da je riječ o županiji koja je pogođena najvećom katastrofom u zadnjih 100.g., da je riječ o županiji koja nema nikakav ni gospodarski, ni fiskalni, ni demografski kapacitet da se obnovi bez, bez države. I zato vas pitam, jeste li vi stvarno pročitali taj prijedlog, da li vi stojite iza takvog prijedloga programa i mislite li se kao vlada, ne kao ministarstvo na koje ste to spustili doista u taj projekt uključiti i staviti to kao važan prioritet vaše vlade?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Vidović, prvo ja mislim da se nas dvojica slažemo oko puno tema i oko ocijene stanja Sisačko-moslavačke županije. Vi ste iz Siska, mislim da bolje nego ja i bolje nego mnogi članovi vlade možda u zadnje vrijeme, potpredsjednik Medved, potpredsjednik Milošević, ministar Horvat i svi članovi stožera koji su na tjednoj bazi, praktički 10 mjeseci, što u Petrinji, Sisku, Glini, Kostajnici ili drugim krajevima koje je ovaj potres pogodio su negdje približno u vašoj razini znanja o onome što se sve kumuliralo u Sisačko-moslavačkoj županiji i od nasljeđa socijalističkog sustava i od tranzicije i od Domovinskog rata i od demografskog deficita i od potresa sada. Ako ima sinteza na karti Hrvatske gdje su sve nedaće koje su nas pogodile zadnjih 30 godina spojene, isprepletene i ostavile su teške posljedice onda je to Sisačko-moslavačka županija. Ja to govorim stalno. Na svim internim sastancima, evo tu su vam članovi vlade, kada razgovaramo o ovoj županiji ja startam s te pozicije. I da nije bilo potresa mi bi trebali jedan ovakav program napraviti. Jel se slažemo oko toga nas dvojica? Mislim da se slažemo. Motiv vlade, svih resora da pomognemo ljudima u Sisačko-moslavačkoj županiji je ogroman. Mi smo to učinili i činimo od ovih stvari koje se tiču privremenog smještaja, potpore, otpisivanja struje, televizije, autoceste, željeznice, ne znam ni ja čega sve ne, grijanja, sve što god smo mogli napraviti da olakšamo tešku poziciju ljudi u Sisačko-moslavačkoj županiji, mi smo napravili. Promijenili smo zajednički i ovaj Zakon o obnovi da stvari budu propulzivnije. Ja ovdje imam, računavši da ćete me ovo pitat papire za jedno 5 do 10 minuta da vam kažem što smo sve učinili, ja ću vam to dat jer smo dobri. Ono što bih ja htio da razumijete, Ministarstvo regionalnog razvoja, Ministarstvo gospodarstva koji su zajednički radili na ovom dokumentu sa vanjskim stručnjacima pripremili su okvir. Okvir projekta, okvir investicija, okvir zadaća, svih mogućih aktera da pomognemo gospodarskom oporavku, socijalnoj situaciji u Sisačko-moslavačkoj županiji i oporavku od potresa. To je proces koji će trajati godinama. Možda taj dokument nije perfektan, možda on može biti bolji, možda su neki drugi stručnjaci imali neke druge ideje, ali ono što ću ćemo sigurno napraviti da ćemo investirat u tu županiju. Neki dan smo donijeli odluku o onim zajmovima za potresom pogođena područja, mislim da smo sa županom Celjakom na kraju dogovorili 170 miliona kuna, više je išlo za Sisačko-moslavačku županiju nego što je išlo za Zagreb samo kao zadnji primjer. A da ne govorim o drugim sredstvima koje smo dali, koje dajemo, evo neki dan Petrinji 30 miliona kuna i na odrađene druge načine. Mi ćemo činiti kontinuirano. Možda vi niste zadovoljni sa tim dokumentom u svim njegovim elementima. Mi smo ga čuli, predstavili su nam ga, radilo se na njemu, on je tu, ako ga u hodu treba popravljati sa dodatnim elementima koji će te procese naše brige o Sisačko-moslavačkoj županiji ubrzat onda je to dobro. Ne znam jel ministar Butković tu ili nije, prvu stvar koju smo rekli da riješi Lekenik Sisak. Lekenik Sisak se mora riješiti do kraja mandata ove vlade kako god okrenemo, pa ćemo onda do Siska dolaziti iz Zagreba doslovno za 30 minuta. A ako to ne digne ekonomski [[Upadica: Hvala vam.]] ja ne znam što će.
Hvala lijepa. Izvolite očitovanje.
Dokle god je to projekt koji je prebačen i spušten s razine vlade na razinu jednog dokazano neuspješnog ministarstva i to ne mislim samo na aktualnu ministricu i na aktualnu vladu. Dokaz tome je regionalno posrnuće Hrvatske, iseljavanje, depopulacija, pražnjenje prostora i osim Zagreba i nešto uskog priobalja Hrvatska izumire, nestaje i propada. Osloniti se na koncept obnove, na postojeće institucije, na zakone koji daju takav ishod kao što su ishodi ovo što mi sada imamo je doista put u ništa. Imate napraviti program u kojemu nema doista niti jednog konkretnog projekta, spominje se izgradnja luke, spominje se rafinerija biodizela za koju bi valjda pola Hrvatske trebalo posaditi uljanu repicu ili što li već da on profunkcionira i zamislite spominje se što me posebno iziritiralo 3 milijarde kuna koji će se uložiti drugi kolosijek pruge od Dugog Sela do Novske i to će biti kao projekt koji će pomoći revitalizaciji Siska i Banije. Molim vas koji, koji će čovjek doći živjet u Glinu ili Dvor zato što će se brže prevozit roba iz Njemačke u Tursku ili ovaj u Grčku. Dakle, sa ovakvim bez brojeva, bez rokova, bez nosioca to nije program. Ovo shvatite moje pitanje više kao pledoaje, kao zahtjev, kao molbu, kako god hoćete, da se okupi sve ono što možemo okupiti u ovoj zemlji, da se u …/nerazumljivo/… veliki problem, ja ne umanjujem ništa što je napravljeno. 140.000 ljudi još uvijek živi na tom prostoru. To je prostor naš u kojem žive naši građani da ih [[Upadica: Hvala vam.]] da se revitalizira život u njemu.
Sada je na redu poštovani zastupnik Bulj, koji pitanje postavlja predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Predsjedniče vlade vi ste pravnik, vaš stožer donosi odluku pod nadzorom vlade, Stožer civilne zaštite. Kako je moguće da stožer donosi odluke o mjerama mimo zakona da najprije donesu mjeru uvođenja Covid potvrde, a tek nakon toga se predlaže zakon za Covid potvrde? Već prije ljeta u EU su uvedene Covid potvrde, u 10., u 9.-tom, 10.-tom mjesecu vi ste i vaši ministri govorili da nema razloga niti će se uvesti u Hrvatskoj Covid potvrda. Sada ste preko vikenda u roku 3 dana nezakonito, kao šumski razbojnici, kao drumski razbojnici uveli nezakonito Covid potvrde s kojim ste podijelili narod. A tome vam je dokaz premijeru i sama, sami ovaj zakon o kaznama onih koji ih ne poštivaju što znači da ste nezakonito donijeli ovu mjeru. Od vas kao pravnika to se nije očekivalo poglavito što ste podijelili hrvatski narod u teškim vremenima Covid krize. Hvala lijepo, ako mogu odgovor.
Izvolite odgovor.
Poštovani i dragi zastupniče i gradonačelniče Bulj, kako ste vi ušli u sabor? Evo ja kad sam ušao … [[Upadica: Ne razumije se.]] ne, ne, ne ušli ste glasovima naroda i ja to poštujem. Nismo mi daleko što se tiče koda, nas dva. Ali meni se čini ili ste vi nekome pokazali ovo što sam ja, to je Covid potvrda, ne znam jeste li se cijepili, možda niste, ali ste se onda, ne znam jeste li prebolili, niste, onda ste se sigurno testirali [[Upadica: I šta sad?.]] e a čekaj nije baš šta sad. Ne možemo, nije baš šta sad. Kako se možemo narodski govoreći moj čovik i po iz Sinja naslikavat u subotu kontra brisa, a jutros uzet bris i doći u sabor. Ajmo kako bi mi to na nekoj kavi u jednome kafiću u Sinju na pjaci rastumačili? Je li bris problem ili nije? Jel problem ili nije? Meni se čini da nije, a ako malo škalje, šta je je, škalje, ali ne boli. I velika je razlika čojstva, junaštva alkarskog momka jel ga bris boli ili ne boli. Meni se čini da ne boli. I ja nikako ne mogu sebi rastumačiti da jednome takvome gradonačelniku i čovjeku jedan mali bris koji traje 0,3 sekunde toliki problem. I koga on to dijeli? Koga dijeli? Drugo, jesmo li mi uveli potvrdu za zdravstvene ustanove i za socijalne ustanove prije više od 2 mjeseca? Jesmo. Jesmo li rekli da je to pametno, evo ovdje je puno liječnika jer tamo su pacijenti, tamo su ljudi krhkoga zdravlja, ne bi bilo loše da imamo malo veći stupanj sigurnosti jel su nam se ljudi cijepili, prebolili ili su se testirali. Jesmo. Jel to izazvalo neku veliku dramu? Nije, realno nije. Bilo je tu i tamo nekih kojima je to problem, ali s obzirom na količinu ljudi koja je obuhvaćena opsegom te odluke, ništa. I šta je sad problem? Četvrti val intenzivan, umire 60 do 70 ljudi na dan, nažalost, 63% ljudi smo cijepili prvom dozom. Ja bi volio da je 93, kako kaže gospodin Grbin ništa mi nismo manje pametni nego drugi, samo su se tamo svi nekako ili više poplašili ili su bolje shvatili recimo Portugal kad su imali krizu gdje je hitna morala čekati na red da dovede pacijente s Covidom koji nisu mogli dobiti zdravstvenu skrb jer ime praktički kolabirao zdravstveni sustav pa su se malo prepali i sad su preko 90%. Nama se to nije dogodilo. Vili vam je tu. Što mi radimo s ovim? Dižemo filtere. Hoćemo više ljudi koji su testirani. Evo podatak, Božinović je rekao jučer na užem kabinetu. 48.000 testova antigenskih 690 pozitivnih, tih 690 bilo bi došlo u vladu, u sabor, u ministarstvo i tamo bi radilo, bilo bi blizu nekoga i zarazili bi druge ljude. Netko bi od tih ljudi završio u bolnici na kisiku, na high flow kisiku, na respiratoru, na ECMO-u i onda bi umro. Šta je problem test? Koga mi dijelimo, koga dijelimo? Pomažemo ljudima. I nije dobro od ničega radit bauk, ne Arsena. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Premijeru nas narod nije birao da šutimo nego da govorimo, a govorimo istinu. I mi smo, ja osobno za pravo izbora, ja se testiram i bez vas. Nisam se cijepio, nisam prebolio. Ja sam dobrovoljni davatelj krvi i prije neki dan sam dao krv. Ja sam uzeo pušku mlađi sam od vas kad je trebalo uzeti, vi niste uzeli, a mogli ste, niste, razloge ne znam. Vi recite. Ali ja govorim ovdje o nečeme što je vrlo bitno. Vi ste nezakonito prisilili ljude na ovaj papir. Nezakonito, da ga mora pokazati. Ja sam u gradu Sinju svima omogućio djelatnici se mogu testirati ako žele, da se mogu cijele ako žele, ako žele ne tribaju se cijepiti. I vi uvodite diktaturu stvarno ko šumski razbojnici, u roku 3 dana nezakonito, nezakonito, ne bojim se ja testiranja, ne bojim se ja vate kao što se vi bojite. Vi ste strašivi, vi premijeru. Jer kad je trebalo brojni ljudi, sinovi ovoga društva su uzeli pušku, vi niste. Prema tome, razgovarajmo ozbiljno o ovome problemu, podijelili ste hrvatski narod. Ja nisam protiv cijepljenih i necijepljenih. Ja nisam protiv onih koji se žele testirati. Ja sam samo poslao poruku da sam gradonačelnik svih i cijepljenih i necijepljenih i da svi moraju imati istu uslugu. To je pravo izbora. A ne nelegitimno, nezakonito. Da vaš stožer vas kao pravnika donosi nezakonite odluke i mjere koje su podijelile obitelji, kolege u tvrtkama, ljude u gradskim, lokalnim, državnim institucijama, policija …/nerazumljivo/… čuva policajca, vojnik čuva policajca. Nitko veće podjele nije uradio nego što je premijer Plenković sa svojim odlukama prisile [[Upadica: Hvala vam.]] ukidanja prava i sloboda ljudi, njihovo kretanje i prava na rad. Hvala.
Hvala lijepa kolega Bulj. Idemo na 12 pitanje zastupnica Sandra Benčić postavlja ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani premijeru od zadnjeg aktualca pa do sada postalo je poprilično evidentno da kao premijer ne možete kontrolirali niti Vladu, ali niti vlastitu stranku kao njen predsjednik, stoga ću nabrojati samo neke od najozbiljnijih afera vaše Vlade i vaše stranke, nažalost samo iz ovog mjeseca jer mi više ne stane u dvije minute. Prvo, nakon što vam je stranka proglašena odgovornom za korupciju, a tad ste rekli da je to stari HDZ, sad ide neki novi, dolazi taj novi HDZ i studeni 2021. koji počinje sa podizanjem optužnice protiv jednog vašeg člana Jurice Šiljega bivšeg predsjednika istarskog HDZ-a jer je namještao sa NP Brijuni zaposlenje nekih osoba u tom parku. Čista sitnica, vidim da se vjerojatno i pitate što je to jer takve afere uglavnom prolaze ispod radara jer hopla drugi dan stiže veća, doslovno drugi dan, afera Žalac. Gospođa Žalac uhićena je jer je svom prijatelju Šimuncu namjestila posao od 13 milijuna kuna koji je u realnosti vrijedan maksimalno 2 i to preko cover firme sa jednim zaposlenim. Vaša reakcija, radi se o sjajnoj stručnjakinji i za nju vrijedi presumpcija nevinosti, nota bene uzima inače potpore od grada Vinkovaca za razvoj poduzetništva. Da je poduzetna znamo. To nije sve uz nju je uhićen i Petric, a znali ste da je zajedno sa njom od 2018. to znate odgovoran za istu tu aferu, a imenovali ste ga ponovo 2020.g. Tu je i afera Hrvatska lutrija ponovno vaš član, ponovno izvučeni milijuni kuna. I dajte nam molim vas na kraju ovog mjeseca odgovorite, da li sada i vi spoznajete da ne možete kontrolirati korupciju ni u svojoj vladi, ni u svojoj stranci [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] i da ne postoji zemlja u EU koja bi [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa kolegice Benčić.]] podnijela tu količinu afera jedne vlade u jednom mjesecu?
Izvolite odgovor predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Benčić. Kako ide od zadnjega aktualca kadroviranje u Holdingu? Hoćemo li još nešto čitat? Kako vi dolazite u Holding valjda sportski s nekim naslovom tihoga, tihe sive eminencije kadrovskih poslova, možemo. Jel to točno? Koji vi to naslov nosate tako važan i snažan pa da baš vi budete glavni, tihi kadrovik u Holdingu? To zagrebačka javnost čeka da shvati. Ja bi isto to volio znati, mene recimo to interesira što ste vi to tako bitni pa da se vas pita, još sa nekim zanimljivim akterima koji se pojavljuju u Holdingu i raspoređuju ko će što raditi. To je isto jedno pitanje o kojem bi trebali povesti računa. E sad vi meni kažete što kako ću ja nešto kontrolirat, ne moram ništa kontrolirat, ništa ne moram kontrolirat. Ponavljam i vama i svim drugima koristite to, trudite se, ne ide vam, ne prolazi. Vlast funkcionira na temelju trodiobe vlasti, vi ste isto pravnica kolegice, postoje tijela koja u ovoj državi imaju naslov da samostalno i neovisno rade svoj posao, bili oni DORH, USKOK, policija ili to bio sada na temelju naše volje, a ne vaše, Ured europskog javnog tužitelja i ako trebaju kontrolirati da li se igdje događaju kakve nezakonitosti, oni to rade i oni će to radit. Nema nedodirljivih, sve ima svoje ime i prezime, nema generalizacija, nema floskula. Razumijete, to je bit i poruka onoga što se zove borba protiv korupcije. Tu ste usvojili Strategiju borbe protiv korupcije, usvojit ćete još paket zakona koji priprema Vlada koji će osnažiti mehanizme borbe protiv korupcije, to je fenomen koji ne želimo protiv kojeg se borimo. Pa ako se dogodi da neko i ko je član HDZ-a dođe u poziciju da odgovara, odgovarat će. Nema pokrivanja, nema utjecaja, nema tajnih naloga, nema unaprijed informiranja o tajnim izvidima, nema praksi koje su postojale u vrijeme SDP-ove vlade, nema. DORH radi samostalno, USKOK radi samostalno, policija radi samostalno. To je vrlo važan element za koji bih volio da budete svjesni da je takav, to znaju sve kolegice i kolege u HDZ-u i oni koji dobiju povjerenje da obnašaju neku dužnost, neki izravno od građana, a neki temeljem većine koju formiramo. Imaju priliku raditi po zakonu i za dobrobit svih. Ako neko napravi neku pogrešku pa se eventualno u pravnom postupku dokaže da je kriv on će odgovarat. Ali da nam to sve skupa stavljate u okvir koji vama paše, e to nećemo, to vam neće ni birači zato smo mi na vlasti, a vi ste u oporbi. Dobili ste povjerenje u Zagrebu, a vi kao siva eminencija ničim izazvana dolazi na sastanke gradonačelnika, šefova holdinga, kadrovira, određuje ovaj tu, ovaj tamo. Kako, kako, radi čega? Tiho, da niko ne zna. Čestitam vam, to je nova metodologija upravljanja.
Izvolite odgovor.
Poštovani premijeru. Da pričate tu i tamo bedastoće to sam znala, ali da baš lažete ovako otvoreno to nisam. Vidite, dosta vam je nezgodna ta činjenica da vam ja nikad fizički nisam ušla u Holding, nikad. Dosta vam je i nezgodna ta činjenica da kada idem na sastanak u Zagreb i idem kao članica radnog tijela gradonačelnika za otpad jer sam između ostalog i predsjednica Odbora za okoliš, pa vam je dosta nezgodno isto tako da kažete kao premijer da vi ništa ne morate kontrolirat, kao predsjednik stranke da ne morate ništa kontrolirat je činjenica je da niti ne kontrolirate. Pa ću vam ponoviti, a kad ste već kod kadroviranja malo o vašem kadroviranju, evo primjerice vaš ministar unutarnjih poslova. Vaš ministar unutarnjih poslova izravno je odgovoran za opstruiranje istrage u slučaju male djevojčice Hosseini Madine koja je poginula zbog toga, zbog ilegalnih pušbekova na granici. Odgovoran europski sud presudio, vi ćete ga branit, naravno do onog trenutka dok vam ne postane višak. Naš ministar Banožić koji se vozi na godišnjem vojnim avionom jer mu je to jeftinije nego da ide helikopterom, sjajan kadrovski izbor. Da ne govorimo o vašem institucionalnom okviru za DORH kojim se sada hvalite da odlično radi svoj posao. Odlično radi svoj posao, pa ne bi se nikada procesuirala Žalac, ne bi se nikada procesuirao Petric da nema Ureda europskog tužitelja. I vi kažete da institucije rade svoj posao jer ste ih vi pustili na miru jer vi ništa ne kontrolirate. Pa vi ne kontrolirate vlastitu stranku.
Idemo sada na 13. pitanje, zastupnik Ante Deur postavit će ga potpredsjedniku vlade i ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče i ministre hrvatskih branitelja, dolaskom kolone sjećanja na Memorijalno groblje u Vukovaru mogli smo primijetiti da je groblje obnovljeno, izgrađeni su novi objekti. Možete li nam reći molim vas o čemu se radi i imate li planove za nastavak konstrukcije? Evo, hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor potpredsjedniče vlade.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS, zastupnice i zastupnici. Uvaženi zastupniče Deur, dobro ste primijetili aktivnosti koje intenzivno provodimo na Memorijalnom groblju žrtava Domovinskog rata u Vukovaru. Dakle, duboko svjesni činjenice kako Vukovar ima sudbonosno mjesto u povijesti današnje Hrvatske i u formiranju nacionalnog identiteta. U tom svijetlu naša je vlada podsjećam donijela nekoliko odnosno predložila nekoliko zakona. Jedan od njih je gdje je Vukovar proglašen mjestom posebnog domovinskog pijeteta. Isto tako 18. studeni ugradili smo kao blagdan odnosno neradni dan kao Dan sjećanja na sve žrtve Domovinskog rata, a poglavito žrtve Vukovara i Škabrnje. Podsjećam jednako tako da smo bolnicu u Vukovaru kategorizirali kao Nacionalnu memorijalnu bolnicu, sve je to na tragu našeg doprinosa očuvanja, sjećanja i odavanja pijeteta žrtvama Vukovara. Memorijalno groblje žrtava u Domovinskom ratu u Vukovaru je središnje mjesto odavanja počasti žrtvama Domovinskog rata od mirne reintegracije odnosno od njegovog osnivanja od prvih identifikacija, prvih ukopa, kada je zapravo Memorijalno groblje žrtava Domovinskog rata kao takovo oformljeno. Obzirom na status Memorijalnog groblja kao takvog jedinstvenog u RH njegovo održavanje i čuvanje, kao i daljnje uređenje je u nadležnosti Ministarstva hrvatskih branitelja i u tom svijetlu smo u nekoliko faza započeli proces uređenja Memorijalnog groblja. U prvom koraku uredili smo odnosno za sada smo završili upravnu zgradu odnosno rekonstruktuirali smo upravnu zgradu i dogradili je. Ono što je posebno važno, a u slijedećem koraku će biti pozicionirano odnosno instalirano u toj upravnoj zgradi biti će postavljen centar za posjetitelje, centar gdje će biti info pult sa svim bitnim pokazateljima o nastanku Memorijalnog groblja, o svim ekshumiranim žrtvama, o svim ukopanim hrvatskim braniteljima na Memorijalnom groblju žrtvama Domovinskog rata u Vukovaru. Dakako da je i u segmentu ostalih aktivnosti vezano za groblje učinjen veliki iskorak, dakle cijelo groblje je ograđeno čvrstom ogradom. Slijedi nam druga faza, izgradnja kapelice jer to je groblje koje nema kapelicu i dvoranu, dvoranu za ispraćaj. Ono što svakako nastavljamo jest dakle formiranje i novog polja, nažalost veliki broj hrvatskih branitelja sudionika obrane Vukovara umire i kao ministarstvo vodimo računa o tome oformit ćemo novo polje da imamo predviđene mogućnosti za ukop. Ono što je svakako jedna od najbolnijih otvorenih rana su naši nestali i za naše nestale imamo osigurana grobna mjesta, a u svjetlu traganja za njihovom sudbinom i rješavanja činimo ogromne napore. Hvala vam što ste zapazili ovaj iskorak koji je ministarstvo uz punu potporu svih resora u vladi učinilo i što ćemo dakako nastavit činiti i dalje za Vukovar. Hvala.
Kolega Deur izvolite očitovanje.
Evo hvala poštovani ministre, hvala vladi, hvala vama kao ministru na sve što radite, prije svega za Vukovar kao simbol ne samo žrtve nego simbol hrvatskog naroda u otporu tada velikosrpskoj agresiji. Hvala vam i za nestale i za Zakon o nestalima, ali i za cijeli poticaj, nešto što je ne samo vaša vlada, naša nego cijela društvena zajednica, to je ono što je bitno, to su nestali su, jedan, jedna veliki cijelom hrvatskom narodu svi građanima to je ono što moramo svi zajedno nositi i dati priliku i podršku u svemu što radite za pronalazak svakog hrvatskoga vojnika, policajca i civila. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Kolega Mlinarić, vi ste zatražili povredu Poslovnika.
238., vrijeđanje saborskih zastupnika. Ovaj igrokaz između Ante Deura i ministra Medveda moram reći…
Kolega Mlinarić, što vas je uvrijedilo?
Krivo je rečeno, osim stvari, jednu je stvar dobro rekao da sprema groblje za hrvatske branitelje koji umiru vrlo mladi.
Ne, ne, čekajte, samo malo, tražili ste povredu Poslovnika, objasnite mi što je povreda Poslovnika?
Ja sam rekao omalovažavanje saborskog zastupnika.
Na koji način?
Da iznose neistine.
O čemu vi govorite? Oprostite, sjednite, dobivate opomenu, nemojte to raditi.
232.
Vi ne možete ako ste nezadovoljni odgovorom
Gospodine Jandroković po članku 232. vi meni morate dati 27 sekundi da kažem svoje.
Ne. Kolega Mlinarić ne, ja kada osjetim da netko ne govori ono što je povreda Poslovnika … … /Upadica Mlinarić: … [[ne razumije se]] Pročitajte si 238. Ako hoćete ja ću vam pročitati tako da ne bi bilo zabune zbog naših gledatelja. Dakle, ne možete se … [[ne razumije se]]
Ja znam da vi morate štititi …
Samo malo, sad ću vam pročitati. Dakle, „Zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije govoriti o temi koja nije predmet rasprave, govoriti bez prethodnog odobrenja predsjedatelja, svojim upadicama ili na drugi način ometati govornika,“ i ono što je sada važno „započeti govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ ako se javio za povredu Poslovnika.“ Dakle, ne možete vi replicirati sada Anti Deuru ili predsjedniku Vlade. To nije povreda Poslovnika. Vama se nije dopalo što su njih dva razgovarali. Vi smatrate da to nije točno, to nije povreda Poslovnika i izvolite sjesti. Sada je na redu kolegica Nadica Dreven Budinski koja će pitanja postaviti ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josipu Aladroviću. Prije toga imamo povredu Poslovnika, kolegica Glamuzina. Izvolite.
Dobar dan. Poštovani predsjedniče Sabora povrijeđen je članak 239. koji kaže: „Zastupniku će se izreći opomena ako postupa protivno članku 238.“ U članku 238. nigdje ne piše da se vi vođeni svojim osjećajem možete odlučivati tko je povrijedio Poslovnik a tko nije, pa i to unesite u Poslovnik ili se nemojte više voditi osjećajima i … [[ne razumije se]]
Kolegice Glamuzina, pokušavate biti duhoviti ali niste. Dakle, i vama ću pročitati. Dakle: „Zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije“ pod 4. „započeti govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ ako se javio za povredu Poslovnika.“ Dakle ovdje svi koji ste nazočni potpuno ste svjesni da nije bilo povrede Poslovnika i da je kolega Mlinarić pokušavao replicirati. Da, ja moram procijeniti temeljem ovoga. Ja ne znam temeljem čega vi procjenjujete. … [[Upadica se ne razumije.]] Hajde molim vas, neću s vama raspravljati. Dobivate opomenu. Izvolite kolegice Dreven Budinski.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici. Ministre, imam pitanje za ministra rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike. Poštovani ministre, Ministarstvo te Hrvatski zavod za zapošljavanje kontinuirano potiču uključivanje svih nezaposlenih osoba na tržište rada sa posebnim naglaskom na mlade osobe koje prvi put ulaze na tržište rada. Navedeno se ostvaruje kroz provedbu mjere aktivne politike za zapošljavanje. U mjere je od listopada 2016. do listopada 2021. godine uloženo 5,6 milijardi kuna te je uključeno 171 tisuća ljudi. Oko 1/3 su mladi. Ministarstvo je donijelo niz potpora i to: potporu za zapošljavanje, potporu za usavršavanje, potporu za samozapošljavanje, obrazovanje i osposobljavanje, potporu za očuvanje radnih mjesta i stalni sezonac. Do kraja 2025. godine ukupno se planira uključiti 26 tisuća 400 osoba u te mjere. Moje pitanje ministre za vas glasi, koje planirate mjere aktivne politike zapošljavanja u narednom razdoblju?
Izvolite ministre odgovor.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Poštovana zastupnice, zahvaljujem se na pitanje koje je vezano za mjere aktivne politike zapošljavanja. Dakle, kao što ste iznijeli točne podatke više od 5 milijardi, 5 i pol milijardi kuna je do sada u mandatu dvije Vlade Andreja Plenkovića uloženo u mjere aktivne politike zapošljavanja. Uz to moramo dodati i mjere od 12 i pol milijardi kuna za očuvanje radnih mjesta jer su to komplementarne mjere ovisno o ekonomskom trenutku u kojem se nalazimo ili u kojem smo se nalazili. Dakle, u proteklih godinu i pol dana smo uslijed gospodarske krize bili primorani čuvati radna mjesta, bili primorani formirati mjere koje su služile za očuvanje radnih mjesta i u to smo investirali više od 12 dakle 12 i pol milijardi kuna neto, gotovo 18 milijardi kuna kada se sve tome pribroji, a to se zapravo reflektiralo na više od 700 tisuća radnika u Republici Hrvatskoj. Danas od toga imamo oko 20 tisuća zaposlenih više nego što smo ih imali 2019. godine. Imamo najveći broj zaposlenih od 2008. godine i imamo 42 tisuće otprilike zaposlenih više nego što smo ih imali prošle godine. Sada pred nama mi smo sigurni da se nalazi ne više samo vrijeme za koje je bilo nužno za očuvanje radnih mjesta i mjere koje su bile nužne za to, nego mjere za kreiranje radnih mjesta. Upravo u tom kontekstu mjere aktivne politike zapošljavanja će ići prema kreiranju radnih mjesta, za 2022. smo osigurali više od milijardu kuna. Paralelno s tim osigurali smo više od milijardu i 100 milijuna kuna u samom Nacionalnom planu oporavka i otpornosti za formiranje odnosno kreiranje radnih mjesta u digitalnim industrijama odnosno digitalnih radnih mjesta i zelenih radnih mjesta. Dakle, sva ona koja idu infavoren zelenoj i digitalnoj tranziciji. Ono što očekujemo u sljedećem periodu je porast stope zaposlenosti, porast broja zaposlenosti i smanjenje stope nezaposlenosti i smanjenje broja nezaposlenih građana u Republici Hrvatskoj. Ja sam siguran da ćemo vrlo brzo dostići brojke koje će biti u apsolutnim iznosima najveće od osamostaljenja Republike Hrvatske. Već smo čuli u ranijim odgovorima na pitanja da što očekujemo od gospodarskog rasta, tržište rada će definitivno to osjetiti, tržište rada će osjetiti sve one aktivne politike koje čini Vlada i koje na kraju krajeva ekonomska politika Vlade formira i mi očekujemo da ćemo na tržištu rada imati sve bolju i bolju situaciju. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa poštovani ministre. Zadovoljna sam stvarno s odgovorom, a i naravno da i moramo ponavljati da ove mjere očuvanja radnih mjesta pogotovo u ovoj najtežoj 2020. i 21. godini itekako je dobro došlo ne samo za radnike, nego i za poslodavce koji su evo ga i dalje nastavili kontinuirano raditi u gospodarstvu. Dapače, gospodarstvo nam raste. Ja sada mogu samo navesti primjer i u Varaždinskoj županiji, da nije bilo tih mjera sigurno ne bi bio porast i tolikog izvoza, tolikih gospodarskih trendova, znači da nije bilo takvih mjera očuvanja radnih mjesta i naravno hvala vam na svemu vama i vašem ministarstvu, a pogotovo Vladi koja vodi veliku brigu i o mladima i ne odlaze mladi van samo zbog toga jer nisu zadovoljni u Hrvatskoj. Naravno otvaraju se nova tržišta i moraju vidjeti, ali vjerujte mi razgovarajući na terenu pogotovo vraćaju se natrag i puno koriste ove mjere za samozapošljavanje. Hvala vam puno.
Sada je na redu zastupnik Davor Bernardić on će postaviti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade RH. Dakle, prije nekoliko dana dobili ste novu šamarčinu iz Bruxellesa i to zbog korupcije, a voljeli ste se barem nekad pohvaliti kako ste upravo vi borac protiv korupcije, kao što ste se voljeli pohvaliti i svojim ugledom kojeg navodno imate u Bruxellesu i da li mislite da ga zapravo još uvijek imate s obzirom da vas ovaj put nisu pljusnuli zbog pravomoćne presude Ivi Sanaderu vašem političkom mentoru iz MVEP-a, nisu vas pljusnuli ni zbog pravomoćne presude HDZ-u kojem ste na čelu. Pljusnuli su vas ovaj puta zbog vaše štićenice i vaše bliske suradnice, članice predsjedništva HDZ-a Gabrijele Žalac koju vi i dan danas volite onako baš jako pohvaliti. Dakle, sumnja na korupciju u ovom se slučaju pokazala opravdano i bilo je to jasno i OLAF-u, instituciji koja kontrolira europska sredstva, bilo je to jasno i europskom tužitelju, jedino kome to nije bilo jasno je DORH. Možda vi znate odgovor zašto to njima nije bilo jasno jer da vas podsjetim, prema pisanju medija ravnateljica USKOK-a Vanja Marušić priznala je propust da predmet nije proslijeđen europskom tužitelju, ali ni ona niti njega šefica Hrvoj Šipek nisu rekle zašto taj predmet nisu proslijedile europskom tužitelju. Moje pitanje, da li vi znate zašto ga nisu proslijedile jer Gabrijela Žalac nažalost nije jedina? Ona je jedna od jedna od 14 ministrica koje su iz prošle vaše vlade morali otići zbog sumnje na korupciju, a upravo je indikativno kako po tom pitanju tih 14 ministara DORH do sada nije napravio apsolutno ništa. Dakle, znate li vi možda zašto DORH ne postupa baš kada su u pitanju vaši bliski suradnici?
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bernardić. Long time no see, ovo je prvi puta da vas ja čujem gotovo nakon sučeljavanja i 25 razlike 5. srpnja kada ste vi još predvodili SDP, u međuvremenu su vas i ovi izbacili iz SDP-a, tonom, stilom, načinom kako govorite pa nijednu ni najmanju lekciju od tog bolnog poraza od 25 razlike niste naučili, ništa. Meni je to žao, meni ste vi inače bili simpatični i dragi i imao sam dojam da ste nekakva nova mlada generacija, ali toliko floskula, toliko čitanja portala, toliko stalnog ponavljanja ničega, a baš ništa originalno. To nije dobro za vas. Vi imate samo 41 godinu, ima tu puno prostora za napredak, ali ne stalno ponavljanje istih opsega, to nije dobro za vas što god radili u budućnosti. Dakle, ja moram ponoviti još jedan put radi javnosti jer vidim da se držite tih tema pa ćemo onda sve objašnjavat. Dakle, da je kao što ljudi poput vas pišu u medijima ili naklapaju u političkom i javnom prostoru pravosuđe HZD-ovo onda bi valjda ja digao telefon rekao predsjedniku Vrhovnog suda, halo dajte molim vas u vijeću u kojem gle čuda je predsjednik Ranko Marijan zamjenik ministra pravosuđa iz Račanove vlade pa daj riješi vrati ponovno suđenje na županijski. Nemoj nas gnjaviti s time neka županijski to rješava još jedno 10 godina. Ali toga nema, niti je u mom kodu da to radim, niti bi hrvatsko pravosuđe, Vrhovni sud tako postupio. Nemam ništa protiv g. Marijana niti … članova vijeća. Dakle, teza o HDZ-ovom pravosuđu floskula, šuplja priča, ne stoji, dokazana, 100 puta prezentirana javnosti, ali vi to i neki drugi poput vas ne žele čuti, kao što g. Bulj ne želi priznat da se danas testirao kad je ušao u Sabor, a u subotu je rekao da ga boli bris. Ista je logika. Državno odvjetništvo, USKOK, Ured europskog javnog tužitelja svi neovisni imat ćete uskoro ovdje raspravu o radu DORH-a za 2020., morate tamo postavljati ta pitanja. Dakle, za razliku od prethodnika i vašeg i kako se zove i Grbinovog Milanovića koji otvoreno kaže Urbi et orbi bez ikakve ograde, ja sam znao za tajne izvide, ja ne znam ne zanima me, ne pada mi napamet da znam kakve procese vode pravosudna tijela koja su ponavljam još jednom samostalna i neovisna. Europska tijela, a u ovom slučaju OLAF ne postoji radi Hrvatske, postoji radi zakonitog trošenja europskih sredstava u svim članicama gdje god to bilo. Nema, kako ste rekli pljuski o čemu ste govorili, nema toga, postoje predmeti, postoji ime i prezime, postoji procedura, postoji pravni postupak, postoji eventualno utvrđivanje odgovornosti. Nema generaliziranja, nema drame zahvaljujući našim naporima, ne vašim 25 milijardi eura za Hrvatsku za idućih 10 godina. Vi svojim naporima niste donijeli ništa, nula, zero. Ove floskule držite za sebe, bolje da ne govorite nego da govorite, nećete si pomoć, nećete dobiti na rejtingu, nećete se ponovo izabrat, imat ćete kraću političku karijeru nego što ste po svim mogućim pretpostavkama trebali imati. Meni je to iskreno žao, ja vama govorim u prilog, a ne kontra vas. Vi kao da smo u kampanji u lipnju jeste ovako pali [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] kao olovo i još ste niste digli. Pity.
Izvolite očitovanje.
Vi vidim da mene niste dobro slušali ili se namjerno pravite da ne čujete. Dakle, ja sam vas pitao jasno i decidirano, jasno i decidirano, da li imate možda saznanja zašto DORH ne postupa po pitanju 14 ministara koji su otišli iz vaše vlade, ministara koje ste vi stavili u tu vladu, vaših bliskih suradnika. Zašto je nažalost samo u slučaju Gabrijele Žalac nalog morao doći ne iz Državnog odvjetništva RH već i europskog tužiteljstva. Vaša nervoza, vaša promjena teme, sve drugo o čemu ste pričali pokazuje da ste jednostavno nervozni kad je ovo pitanje u pitanju. I ne razumijem zašto ste nervozni. Nervozno odgovarate meni, nervozno ste odgovarali zastupnicima prije mene, kada je upravo ova tema u pitanju, pa ne vidim razloga zašto je kod vas prisutna tolika nervoza. Ako se sjećate prije nekoliko godina sam vas ovdje sa ove pozornice pitao di su pare. Tada niste odgovorili jer niste možda znali, niste htjeli, danas vas to neću pitati jer je danas svima u Hrvatskoj jasno di su pare.
Idemo na 16 pitanje, zastupnik Emil Daus postavlja ga ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Čoriću, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče sabora. Poštovani gospodine ministre, svjesni smo da su baš voda, vodni resursi izvorišta pitke vode najveći sačuvani resursi RH i nadamo se da će takvi ostati. Zbog toga smo svi više osjetljiviji na te teme, posebno tada kad se tiče i upravljanja samim tim resursima, pa bih vas molio da nas malo upoznate s onim što se događa sad procesom, a to je donošenje uredbe odnosno njen prijedlog o uslužnim područjima, a moje je samo pitanje da li će se prihvatiti stav svih istarskih načelnica, načelnika, gradonačelnica i gradonačelnica u 3 uslužna područja na području Istarske županije jer je to tako na e-savjetovanju rečeno i neki dan na video konferenciji sa Hrvatskom vodama u njihovoj organizaciji. Podsjećam da ne postoji zakonsko ograničenje da to ne bude 3 i naprotiv financijski i tehnički su dokazali sva 3 vodovoda da su samoodrživa. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Dobar dan svima i poštovani zastupniče Daus hvala vam lijepa na vašem pitanju odnosno na komentaru. Dakle, u pravu ste u dijelu u kojem naglašavate potrebu da se vode i vodni resursi u RH očuvaju i da zapravo reformom vodnouslužnih područja na teritoriju cijele RH iskoračimo u tom smjeru. Ono što svakako želim naglasiti da je reformski proces u dijelu vodnouslužnih područja odnosno vodnokomunalnog sektora u Hrvatskoj kao što vjerojatno dobro znate u nekoliko navrata neuspješno bio započinjan i politički pritisci u konačnici otpor koji je doživio u više navrata učinio je da mi u ovom trenutku u RH imamo oko 170 isporučitelja vodnih usluga što zapravo s obzirom na fragmentiranost itekako umanjuje kapacitet RH i našeg vodnouslužnog sektora za promjenom odnosno povećanjem efikasnosti kako u vidu izgradnje infrastrukture i u konačnici omogućavanja svim našim građankama i građanima da dođu do vode s jedne strane. S druge strane isto tako i u kontekstu smanjenja gubitaka vodovoda odnosno u vodnouslužnom sektoru u RH. Upravo zbog toga prije nekoliko godina krenuli smo sa reformskim paketom zakona iz vodnouslužnog područja Zakon o vodama, Zakon o vodnim uslugama, čitavim nizom promjena koje su nas u konačnici dovele i do trenutne situacije, a to je da smo u finalnoj fazi priređenja uredbe o vodnouslužnim područjima kojima namjeravamo postojećih 170 isporučitelja u RH umanjiti odnosno spojiti u 41. Naša ideja je vrlo jasna, svim našim građankama i građanima pripajanjem odnosno spajanjem vodovoda omogućiti na teritoriju cijele RH pojačamo kako administrativno tako i financijski u konačnici provedbeni kapacitet za ono što nam slijedi. To je s jedne strane provedba već ugovorenih projekata aglomeracija, a s druge strane i projekata iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti koji u ovom trenutku prema financijskom planu za naredno razdoblje će iznositi oko 5 milijardi 250 miliona kuna. Što se tiče područja Istre odnosno Istarske županije u ovom trenutku tamo kao što znate, a evo neka zna i hrvatska javnost funkcioniraju 3 vodnouslužna poslužitelja. Njih 3 Buzet odnosno Labin odnosno Pula kao takvi opslužuju cijelo područje, međutim tim Hrvatskih voda i Ministarstva zaštite okoliša i energetike u ranijoj fazi danas Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja smatra da je i tu potrebno učiniti iskorak. Iskorak sa 3 postojeća na 2. Što se tiče momenta koji je u proteklih nekoliko tjedana odnosno mjeseci naglašen i vjerujem da se referirate na njega jesu različiti glasi koji dolaze s područja Istarske županije o potrebi većeg ili manjeg broja poslužitelja. Ono što smo evidentirali je da je zapravo ta želja uvjetovana prije svega politički nikako strukturno, sustavno jer smo prije više mjeseci kada se krenulo u izradu ovog prijedloga bili od strane Istarske županije predloženi da je riječ o jednom vodnouslužnom području. Nakon toga je došlo do 2 pa onda nakon toga do 3. Ono što ne možemo učiniti je zapravo dopustiti da broj vodnouslužnih područja u RH bude prije svega posljedica razumijevanja ili ne razumijevanja čelnika jedinica lokalne samouprave, njihovih političkih pozicija [[Upadica: Hvala vam, vrijeme je isteklo.]] ili dresa. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Hvala gospodinu ministru na odgovoru. Podržavamo da se mijenjaju sustavi tamo gdje je potrebno. Evo po informacijama koje imam, vjerujem da su točni jer sam ih dobio od struke. Ima nekih vodovoda u unutrašnjosti RH koji imaju gubitke do 80 ili preko 80% i to sigurno nije dobro. Prosječni gubitci u sva 3 vodovoda u Istri su nekih 24,44, npr. Vodovod Pula ispod 19%, da da nije, nije sve isto. Ponavljam, podržavamo da se mijenjaju sustavi di je to potrebno, ali isto tako očekujemo da se podrže oni koji su se pokazali financijski, tehnički, tehnološki učinkoviti i društveno odgovorni, a ponavljam da sva 3 istarska vodovoda to jesu. I ako stavimo politiku sa strane i ako gledamo financijske, ekonomske odnosno tehničke pokazatelje, mislim da su argumenti dovoljno čvrsti da se sačuvaju ta područja koja jesu, odnosno da ostanu 3 uslužna područja. Hvala lijepa.
Idemo na 17. pitanje, zastupnica Ljubica Maksimčuk, postavit će ga ministrici poljoprivrede Mariji Vučković, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a, predsjedniče Vlade, ministri, ministrice, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministrici Vučković. Poštovana ministrice, stočarski sektor u posljednjih nekoliko godina trpi višestruke udare. Tekuću godinu može okarakterizirati kao jednu od najtežih kada je u pitanju stočarski sektor. Položaj stočara na domaćem, ali i na zajedničkom europskom tržištu je, zbog izrazito nepovoljnih tržišnih čimbenika uzrokovanih Covid krizom, teško i kritično. Došlo je do naglog rasta cijena inputa odnosno troška stočne hrane. Taj trošak je porastao od 50, a u nekim sektorima čak 70%. Dodatno, otežavajuću situaciju uzrokovala je i velika suša u pašnom dijelu godine, potresom pogođena područja i još mnogo negativnih čimbenika. Stoga i ovo moje kratko pitanje ide na tragu toga. Što je sve ova Vlada učinila za hrvatske stočare i što sve namjerava poduzeti kako bi im pomogla da prebrode ova teška vremena? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovanoj zastupnici na ovom važnom pitanju. Kao što je dobro primijećeno, stočarski sektor i stočarska proizvodnja u Hrvatskoj se već niz godina suočavaju s brojnim poteškoćama i izazovima većim dijelom strukturne naravi, drugim dijelom zbog neodgovarajućeg programiranja za programsko razdoblje tijekom 2014., od 2014. do 2020. i naravno, izazovima koji su vezani za ad hoc ili nepredvidljive krize kakva je ova velika svjetska kriza uzrokovana Covid-19 pandemijom proglašenom u ožujku 2020. g. Hrvatska Vlada u proteklih godinu i pol dana intenzivno nastoji odgovoriti na ove izazove bili oni kratkotrajne naravi ili dugotrajne strukturne, pa ću spominjati samo one mjere koje su nastale kao reakcija na krizu i koje se odnose na budućnost. Mjere koje su nastale kao reakcija krizu, bile su redom, prvi program pomoći svim sektorima poljoprivredi, a odnosio se na mikro i mala poduzeća po definiciju poljoprivredi vrijedan 53 milijuna kuna, od kojih se 25 milijuna kuna odnosilo na mikro i male proizvođače u sektoru stočarstva. Zatim su bila dva interventna programa koja su se odnosila na interventni otkup u sektoru tovnog govedarstva, svinjogojstva vrijedna 9 milijuna kuna, pomoć mini mljekarama te drugi program pomoći vrijedan 70 milijuna kuna od kojih se na sektor stočarstva odnosila 44 milijuna kuna, plus dva interventna programa u sektoru svinjogojstva ukupno vrijedna 9 milijuna kuna. Sve zajedno, ovi programi koji su se financirali iz državnog proračuna, u prvoj fazi iznosili su blizu 100 milijuna kuna u sektoru stočarstva. Paralelno u posljednjem tjednu hrvatskog predsjedanja, dobili smo podršku za uvođenje nove mjere u program ruralnog razvoja, Mjere 21, iz koje je do sada isplaćeno više od 200 milijuna kuna kompenzacija, također, mikro, malim i srednjim poduzetnicima u poljoprivrednoj proizvodnji. S obzirom na velik udio onih koji su sudjelovali u ... [[Govornik se ne razumije.]] zbog izgubljenih prihoda, pogotovo u sektoru maslinarstva i vinarstva, moja je procjena da se na sektor stočarstva odnosi ne više od 40%, ali ni manje od 35%, dakle dodatnih 80 milijuna kuna. Zbog rasta cijena koje su također, uzrokovani poremećajima lanca opskrbe, hrvatska je Vlada pripremila program pomoći sektoru stočarstva u e-Savjetovanju vrijedan 163 milijuna kuna, no povišen na 171 milijuna kuna, za koje je u rekordnom roku dobila odobrenje EU komisije i program će uskoro biti na sjednici Vlade većim dijelom isplaćen do kraja ove godine. Pored ovih 171 milijun kuna, nostrificirali smo pri EU komisiji dodatnih 20 milijuna kuna za sektor peradarstva te pripremili 2 mala programa pomoći za mini mljekare koje otkupljuju mlijeko u udaljenim krajevima kod manjih gospodarstava starijih nositeljima i za one koji nemaju uvjete za sabirališta sukladno Uredbi, ovaj program vrijedan je 7 milijuna kuna, dakle 200 dodatnih milijuna kuna pomoći iz državnog proračuna. Strukturno, imali smo prvi natječaj nakon niza godina za reprodukcijske centre u svinjogojstvu, pripremili smo natječaj za tovno govedarstvo, pripremili smo novi natječaj za gnojnice, natječaj za reprodukcijske centre 220 milijuna kuna, za tovno svinjogojstvo 200 milijuna kuna, za gnojnice povezane s tovnim svinjogojstvom 67 milijuna kuna, sve skupa 630 [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] bez obnovljivih izvora energije.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo uvažena ministrice. Ova Vlada je poljoprivredu uvrstila u svoj strateški cilj, stoga i sve ovo što ste u vašem odgovoru naveli ide u prilog tomu. Sigurna sam da ćete učiniti sve kako bi pomogli našim stočarima, ali naravno i poljoprivredi u cijelosti, ali dopustite mi da kao netko tko dolazi iz Slavonije, još jednom zamolim i vas i predsjednika Vlade da učini sve kako bismo pomogli stočarima da prebrode ova teška vremena i kako bismo, naravno, što više mladih ljudi zadržali na selu. Hvala lijepa.
Prelazimo na 18. pitanje, zastupnik Nikola Bartulica postavit će ga Andreju Plenkoviću, predsjedniku Vlade, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Vlade. Vidim da ste primijetili da sam bio na okupljanju građana u subotu. Iznijet ću glavni razlog zašto sam bio. Dakle, smatram da uvođenjem Covid propusnice zapravo postižemo kontraefekt. U mnogim zemljama gdje već je ta mjera na snazi duže vrijeme, to brojke prilično jasno pokazuju. Ja nisam imao problema do sada javno pohvaliti to što Hrvatska nije nametnula strožije mjere, prilično liberalno smo do sada prošli i mislim da je naša zemlja imala korist od toga. Međutim, u ovu novu fazu pandemije, mislim da ovo nije pravi put i reći ću da mnogi ljudi koji su bili tamo su i roditelji, koji su opravdano zabrinuti za ovo stanje. Izjava člana Stožer sinoć, dr. Markotić sigurno ih neće umiriti. Ja ću citirati što je ona rekla sinoć, a na čijoj djeci ćemo ispitati cjepivo. Brojna cjepiva rađena u zapadnim zemljama su ispitivana u siromašnim područjima Azije i Afrike. Na sirotinjskoj djeci, dakle, a ne na nečijoj djeci, a na nečijoj djeci se to mora ispitati da bi moje dijete bilo sigurno, ali opet, na čijoj ćemo? Ovaj Covid svašta izvlači, ali neke stvari stavlja u red jer se sad ispituje na europskoj i američkoj i na drugoj djeci, a ne samo na afričkoj i Aziji. To je citat. Dakle, da li se slažete s tim što je ona izjavila, a to je prilično, evo, brutalno zvuči i vezano za ekonomske implikacije ovih mjera, na koji način se određuju cijene brzih testova, zašto [[Upadica: Hvala vam.]] koštaju 100 kuna, ako je veleprodajna cijena 15? [[Upadica: Hvala lijepa.]] Po kojim kriterijima? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Bartulica. Ja nisam gledao tu emisiju koju vi sada govorite i ne znam da li je ovo što ste vi sad citirali tako ili je bilo u nekom kontekstu, ali to sa citatima, kad ih ovako stavite, imam velike rezerve. Ono što bi htio u biti znati, što vas to točno muči? Što je problem s Covid potvrdama? Je li problem s Covid potvrdama teza o tome da i cijepljeni mogu zaraziti nekog? Je li to bit vašega upitnika? Ja mislim da je. Dakle, ministar Beroš je maloprije odgovarajući zastupnici Marić citirao nekoliko studija koje su napravljene u drugim zemljama u kontekstu epidemije koja je tu sa nama, traje 2 godine u kontekstu činjenice, ja sam to gledao noćas, znate koliko se ljudi, koliko je doza do sada na svijetu administrirano protiv Covida-19? Je li znate možda? ... [[Upadica se ne čuje.]] Da, kad se zbroje 1., 2. i 3. ... [[Upadica se ne čuje.]] 7,4 milijarde doza. Ja sam isto mislio da je manje, ali 7,4 milijarde doza cjepiva je ukupno na razini svijeta do sada administrirano. A ja ne znam da li je bilo ikakvoga uzorka tako velikoga za ne znam što, da se mi možemo sjetiti u tako kratkom roku da su pohrlile sve zemlje svijeta, demokratske i manje demokratske, zaštiti se od virusa koji nam nije bio poznat do prije 2 godine koji je poremetio apsolutno sve čime se bavimo. Nema niti jedne zemlje, niti jednog sustava koji nije osjetio konsekvence Covida-19. Mi se u biti bavimo zadnje 2 godine kao Vlada s Covidom i sa svim ostalim. Da li mislite da smo sretni, da to radimo zato što bismo ukidali prava našim građanima, ugrožavali njihovu zdravstvenu sigurnost, ostavili ih bez posla, obitelji bez egzistencije, roditelje sa možda malom djecom bez plaća? Ne. Apsolutno ne. Upravo obrnuto, sve što radimo na tome je da budemo minimalno intruzivni, malo je koja zemlja imala ovako light mjere, a i vi ste i sami to rekli, kao mi. I pazite sada, nakon 2 godine u srcu 4. vala sa ogromnom intenzivnom epidemijom koja buja, gdje nam umire 60 do 70 ljudi na dan, najedanput niknu svi mogući akteri, dakle vi kao Domovinski pokret, Most, kako se zovu ovi, ... [[Govornik se ne razumije.]] Živoga zida, Kolakušića i razno raznih bizarni akteri hrvatske scene, ne nužno političke poduprti sa Milanovićem da prosvjeduju protiv obične Covid potvrde. Protiv jednog malog kratkog testa od 0,3 sekunde. Pa nema teoretske šanse da vi to obučete u nekakvu brigu za slobodu. Teoretske šanse ili za prava građana. To je politički pamflet aktera koji bi htjeli da je na vlasti netko drugi, a ne postojeća vladajuća koalicija na čelu s HDZ-om. I to je jedini istinit okvir ovoga što vi radite. Ništa drugo. Hoćete da vam citiram Svetog Oca što je on rekao, „Piccolo gesto d'amore“, vi ste doktorirali na Gregoriani. Smo njega možda čuli? Ne znam dobro talijanski pa nisam čuo što je rekao. Njega slušam. Slušajte ga i vi i cijepite se.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Pratim i što kaže Papa Franjo, nisam nikad sporio da cijepljenje ima i učinka i da ako ljudi u slobodi se na to odluče, nemam ništa protiv. Bilo bi dobro možda da i kad je pitanje pobačaja i druga sporna pitanja citirate Papu Franju i provodite možda što on misli o tome ako ste demokršćanin. Prilično je jasan oko toga. Međutim, zašto sam otišao tamo? Ja sam svjestan da u povijesti Vlade, pa i u najboljim namjerama često svojim odlukama izazivaju više štete nego koristi, dakle, do sada ta šteta je bila prilično ograničena. Međutim sada u ovoj novoj fazi bojim se da će šteta biti prilično velika po svima nama to je jedan od razloga. Neću nabrajati sve zemlje gdje su Covid propusnice već na snazi. Ima ih prilično puno u Europi i ponovit ću, brojke nisu povoljne i nije slučajno da gospodin Lauc koji je možda najizloženija osoba u tome i protivi se ovakvim mjerama sada više nema mjesta u Vladinom savjetu. Meni je žao zbog toga. Znanost treba preispitivati stalno stanje, pa i uključujući i nove podatke i iskustva. Prema tome, treba biti i mjesta za ljude koji se ne slažu i vrlo dobro argumentirano to. Što se tiče cijena, niste imali vremena se osvrnuti na to. Međutim, meni se to čini kao ako smo imali do sada … u Hrvatskoj gdje država previše toga određuje, sada imamo … [[ne razumije se]] Zašto? Zašto bi cijena brzih testova koji su sada obavezni za mnoge ljude da bi mogli doći na radna mjesta koštaju 100 kuna u domovima zdravlja ili u ljekarni, a veleprodajna cijena je 15? Zašto se zarađuje na tome? Zbog čega? Već izdvajamo 30 milijardi kuna za zdravstvo.
Hvala vam. Hvala lijepo. Idemo na 19. pitanje zastupnik Vilim Matula uputit će ga ponovo predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi predsjedniče Vlade, Europski sud za ljudska prava presudio je da je Republika Hrvatska kriva, preciznije vaša Vlada da je kriva odnosno vi predsjedniče Vlade krivi ste za povredu prava na život djevojčice Madine iz Afganistana za nehumani tretman prema djeci, za nelegalno zatvaranje obitelji posebno s djecom, za kolektivno nezakonito protjerivanje obitelji s djecom i krivi ste za pritiske na odvjetnike, na aktiviste, na onemogućavanje pristupa pravdi. Ovo pitanje prvo sam namjeravao postaviti vašem najbližem suradniku ministru i potpredsjedniku Vlade Božinoviću, ali kako je i javnost primijetila nakon ove presude Europskog suda za ljudska prava sve što kaže ministar, potpredsjednik Božinović više uopće nije bitno, pogotovo što je previše puta govorio potpune neistine da bi mu itko više vjerovao. Možda niste svjesni, navodno da još uvijek čitate tu presudu, ali spomenuta presuda jedan je od najvećih udaraca na vašu Vladu. Ona pokazuje duboku nekompetenciju upravljanja migracijama. Ona jasno razotkriva da Republika Hrvatska ne zna upravljati migracijama a da pri tome ne krši ljudska prava i vladavinu prava. Uvaženi premijeru, dobro ne slušate, ali ova presuda ozbiljno ugrožava hrvatski ulazak u schengen bez obzira na vaše novo veliko prijateljstvo sa predsjednikom Macronom koje će sve nas koštati milijardu eura, hoćete li svom najbližem suradniku ministru Božinoviću zahvaliti na suradnji?
Hvala vam. Hvala. Izvolite odgovor. Isključite se kolega Matula.
Hvala lijepa zastupniče Matula. Čestitam što se tiče performansa. Vidi se da ste glumac. Nije se lako s vama mjeriti, ali baš da takvu podvarijantu „žakuz“ da sam ja osobno odgovoran za to što se dogodilo ili Vlada u jednoj velikoj tragediji gdje je mlada curica, mala djevojčica na žalost poginula prije nekoliko godina s čime smo svi bili i šokirani, i tužni, i žalosni i potreseni. Pretpostavljam da se oko toga slažemo. Što se tiče presude Europskog suda za ljudska prava mi smo tražili i od naše stalne zastupnice a to je gospođa Stažnik, tražili smo od Ministarstva unutarnjih poslova da temeljito prouče, da je analiziraju da vidimo što je to sve Europski sud za ljudska prava u ovom konkretnom slučaju utvrdio. Kada je riječ o nezakonitim migracijama i kada je riječ o tome što je Hrvatska država odabrala činiti, a našavši se kao i mnoge druge države u zadnjih 5, 6 godina na jednom od pravaca migrantskih ruta. Nismo Španjolska pa nismo na zapadno mediteranskoj, nismo Malta i Italija pa nismo na srednje mediteranskoj, ali smo eto država koja se nalazi na istočno mediteranskoj i zapadno balkanskoj ruti. Ali nismo ni na ovoj ruti zbog koje je jučer navečer ovdje doletio poljski premijer Moravjecki da kaže kako mu je teško gledati destabilizaciju Poljske, Litve i Latvije gdje mu organizirano iz Bjelorusije dolaze nezakoniti migranti gdje ih druga vlada, druga vojska gura doslovno na zelenim pojasevima u Poljsku i to doživljava kao politički problem. Ne kao neku slučajnu migraciju hajmo reći usputnu da netko tko je iz Srednje Azije, ili iz Bliskog Istoka, ili Egipta ili iz Sirije najedanput se ničim izazvan nađe negdje gore na sjeveru na bjelorusko-poljskoj granici sasvim slučajno. Imamo ozbiljan globalni problem, problem nezakonitih migracija. Imamo problem krijumčara. Imamo problem nesretnih obitelji koje bježe od ugroza, od ratova, od siromaštva, od straha za vlastiti opstanak, ali imamo i orkestriranu organiziranu nezakonitu migraciju gdje mnogi koriste ovu situaciju ne bi li došli u članice Europske unije, rijetko Hrvatsku kao krajnju destinaciju i to kroz različite situacije gdje se u pojedinim jurisdikcijama predstavljaju da su jedno i da su iz jedne zemlje, da su u drugoj iz drugoj, da su u trećoj iz treće, da rijetko gdje zaista formalno zatraže azil to su činjenice, imamo taj problem. Ono što ne želimo, ne želimo ljudske tragedije. Ne želimo da Hrvatska koja je svjesno odabrala da ne gradi žicu, da ne gradi zidove, da ne gradi žilet žice, da ne dijeli Hrvatsku i BiH, pa čak Hrvatsku i Srbiju ili Hrvatsku i Crnu Goru, a i sve te tri zemlje u nekom trenutku je moguće … nezakoniti migranti nego da to činimo požrtvovnošću i radom Hrvatske policije i sa tehničkim sredstvima koje nam omogućuju nadzor te granice. Granica se prelazi na graničnim prijelazima, ne prelazi se u zelenom pojasu, ne prelazi se negdje gdje to nije predviđeno. Svi koji dođu na granicu i zatraže azil imaju tretman kakav im po našem zakonu, po europskim propisima, po međunarodnim konvencijama pripada. Oni koji idu na nezakonit način ne mogu ući ne samo u Hrvatsku nego u bilo koju drugu zemlju EU. Mi ćemo poštovati ovu presudu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] pogledat ćemo sve što možemo, unaprijedit što možemo i izuzetno nam je žao da se to dogodilo, a ministar će raditi svoj posao [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i na ovom predmetu i dalje.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedniče Vlade. Drago mi je da sada izražavate ovu sućut, međutim vi se niste ispričali službeno niti kao Vlada niti vi, niko obitelji Hussiny, ne. Ovo što ste rekli da ćete uvažiti ovu podsjećam jednoglasnu jasnu presudu, nadam se da na nju nećete se žaliti, ja se nadam. Ono o čemu sam ja govorio, govorio sam sve što se nakon te tragedije dogodilo što ste činili. Imali ste to na televiziji, ja vjerujem da vi ne stignete to gledat, ali vaš ministar to mora znat kako je ta obitelj zatvarana, kako je odvajana od djece, na koje sve načine kako joj se odvjetnici koji su pomagali toj obitelji kako su bili pritiskani, kako im je bilo onemogućavamo pristup pravdi i sve što se tu događalo o tome se radi i zato vaš ministar ne može, a da ne govorim sve ostale stvari. Vi pričate o globalnom problemu o Poljskoj o ne znam kojoj granici. Na dvije sjednice Odbora za ljudska prava vaš ministar je govorio ali potpune neistine o onome o čemu su aktivisti govorili na tim istim sjednicama i sad se pokazalo i vidjeli smo na koji način se mlate ljudi i kako ih se tjera van. Vaš prijatelj novi kažem s kojim ćete se danas vidjeti potpisat ćete to da ćemo svi morat platiti tu milijardu eura, međutim vaš prijatelj Macron, ne znam da li to znate ili se sjećate, on je upravo titulom viteza proglasio bivšu pučku pravobraniteljicu Loru Vidović, a vi ste sva njena izvješća, vaša vlada i vaša većina uporno odbijali.
Idemo sada na 20. pitanje, zastupnica Ermina Lekaj Prljeskaj postavit će ga ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grliću Radmanu. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedničke HS-a. Poštovani gospodine ministre. Predsjednik hrvatske Vlade je početkom prošlog tjedna službeno posjetio Republiku Kosovo, ovaj posjet je imao diplomatsko-političku, gospodarsku i sigurnosnu dimenziju, ali moramo znati da je nosio i humanitarnu notu jer je tom prilikom predsjednica Republike Kosovo uručila medalju Majke Tereze hrvatskom premijeru i ravnatelju Opće bolnice iz Slavonskog Broda. Ovo priznanje dodijeljeno je kao znak zahvalnosti državnih vlasti Republike Kosovo za angažman i pomoć stradalima i teškoj prometnoj nesreći koja se dogodila u srpnju u blizini Slavonskog Broda. Mene zanima konkretno i moje pitanje glasi, koliko će ovaj državnički posjet doprinijeti daljnjem razvoju inače tradicionalnih prijateljskih bilateralnih odnosa između dviju država, ali i u učvršćivanju trajnog mira i dugoročne stabilnosti i sigurnosti u čitavoj Jugoistočnoj Europi? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Gordana Grlića Radmana.
Hvala vam lijepa. Poštovana zastupnice Lekaj Prljeskaj, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, dame i gospodo. Doista ovaj posjet predsjednika Vlade Andreja Plenkovića Kosovu u prošli ponedjeljak samo je potvrda odličnih odnosa koje imamo sa Republikom Kosovom, samo je potvrda našega opredjeljenja hrvatske vanjske politike, vlade, programa Vlade za učvršćenjem, stabilnošću i funkcionalnošću zemalja zapadnog Balkana. Vi znate da je RH bila među prvima koja je priznala cjelovitost, neovisnost, suverenost Kosova i stalno se zalagala za što njezinu dakle kosovsku vidljivost u međunarodnoj zajednici, pomagala je Kosovo, a državljane albanske nacionalnosti kojih je jako puno i ovdje u RH koji su lojalni građani RH, koji su dali i vlastiti doprinos u Domovinskom ratu, sudjelovali su dali su i puno i generala i to je jedna od vrlo uzornih nacionalnih manjina koja organizira često puta događaje društvene priredbe na kojima isto tako sudjelujem i ja. Vi znate da sam bio isto u bilateralnoj posjeti u svibnju mjesecu ove godine na Kosovu, da sam se više puta sastao sa svojom sugovornicom Donikom Gervalla Schwarc, evo ona je danas i ovdje u Zagrebu kada imamo pod našim predsjedanjem Jadransku povelju A5 gdje je pet zemalja, Kosovo je jedna od zemalja promatrača, zatražili su prijem u članstvo te povelje i Hrvatska snažno podržava članstvo Kosova, to je danas istaknuto i u pripremljenoj deklaraciji s kojom su se složile i ostale zemlje članice. Kada je u pitanju Kosovo u međunarodnoj zajednici i položaj, Hrvatska također zastupa da i ostale zemlje članice EU njih 5 koje još nisu priznale neovisnost Kosova to učine kako bi vanjska politika, kako bi politika EU koja je predana u promicanju europske agende proširenja prema Zapadnom Balkanu bila jedinstvena, cjelovita. Dakle, širimo taj glas i tu potrebu o nužnosti priznanja Kosova. Također se Hrvatska aktivno zalaže i ja osobno isto tako na Vijeću za vanjske poslove za liberalizaciju viznoga režima. Dakle, sve činimo zapravo da ove, ove blagotvorne ciljeve koje treba unaprijediti mir, sigurnost i stabilnost na Balkanu i uz činjenicu da podržavamo aktivni dijalog Priština i Beograd tu je Hrvatska, hrvatska pozicija, hrvatski status kada je u pitanju sigurnost i stabilnost vidljiv. I naš osobni angažman. Naravno kada se dogodio nažalost ovaj tragični udes, da je odmah predsjednik vlade Andrej Plenković i mi, gotovo skoro cijela vlada smo i otišli na mjesto događaja, pružili svu potrebnu pomoć, zbrinuli smo ranjene, odali smo počast poginulima, sve smo učinili kako bi se te brige i ti osjećaji prevladali kod Albanskog naroda u Kosovu. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Lekaj Prljaskaj.
Poštovani gospodine ministre zahvaljujem se na vašem odgovoru i zadovoljna sam vašim odgovorom. Nadam se i očekujem da će u skorijem roku doći do realizacije međudržavnih sporazuma i do trgovinske razmjene između dviju država. Također, nadam se da ćemo mi kao albanska manjina koja živi u Hrvatskoj biti garancija za daljnju suradnju, ali ujedno i hrvatska manjina koja živi na Kosovu. Također želim se još jedanput zahvalit Vladi RH i gospodinu predsjedniku vlade na pruženoj pomoći u Slavonskom Brodu. Hvala.
Slijedeće pitanje postavit će poštovana Maja Grba Bujević, ministru zdravstva Viliju Berošu. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Premijeru, ministrice i ministri, ministre Beroš broj zaraženih Corona virusom posljednjih tjedana vidljivo raste pa tako i opterećenje cijelog zdravstvenog sustava, posebno bolnica koje osjećaju pritisak oboljelih sa onim teškim simptomima. U tom smislu problem nedostatka i opterećenje doktora medicine kao i medicinskih sestara i tehničara na Covid odjelima pojedinih bolnica čini se realnom opcijom. Jesmo li mi za taj scenarij spremni?
Odgovor poštovanog ministra Beroša.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice, uvažena saborska zastupnice, povijest nas uči da civilizacija nikad nije bila u potpunosti spremna na ono što donosi epidemija. I to je tako još od 3.000 godina prije Krista, kada znamo da je bila prva epidemija negdje u Kini koja je poharala čitavu jednu provinciju. I to je tako sve do zadnje 2015. godine epidemije virusa Zike koji je vladao u Južnoj i Srednjoj Americi. Odgovaramo ovim izazovima na najbolji mogući način. Potpuno je jasno da u oko 2 godine koliko traje ova epidemija nismo mogli educirati nove specijaliste koji sudjeluju u radu i liječenju ovih bolesnika. Međutim, prilagođavamo se na način na koji je to jedino moguće, a to je odlukom o mobilizaciji zdravstvenih djelatnika. To je ključna odrednica naše strategije i odgovora na ovaj izazov. Da je lako, nije, sama, to sam već jednom iznio u ovom časnom domu, samo u trećem valu bilo je preraspodijeljeno 1.544 zdravstvena djelatnika. Od toga oko 500 liječnika i 860 sestara. Dakle, bitna je komunikacija glavnog administrativnog tijela sa svim bolnicama koja je nepristrana. U ministarstvu funkcionira krizni stožer, a dodatno smo zadužili i pojedine koordinatore poput koordinatora za sestrinstvo koji je ujedno i predsjednik Hrvatske sestrinske komore gospodin Mario Gazić koji je napravi 7% u prošlom valu. Ponavljamo ga i sada. Već su pojedine bolnice tipa Varaždina i Čakovca tražili i dobili pomoć. U tijeku je organizacija pomoći Pakracu i Splitu. Dakle, odgovaramo na mjestima gdje je potrebna naj najurgentnija pomoć i to je jedini način na koji je moguće dakle odgovoriti na kadrovske probleme u ovom trenutku. Jer potpuno je jasno da smo kadrovski limitirani. Reći ću vam tako da u RH u bolničkom sektoru radi preko 10.000 specijalista, od toga onih koji su uže vezani za ovu bolest 3.266, najviše internista oko 1.450, potom anesteziologa 901, pulmologa 200, intenzivista 512. Ti ljudi već 20 mjeseci svakodnevno pružaju zdravstvenu zaštitu Covid-19 bolesnicima i na tome im od srca zahvaljujem. Međutim, istovremeno pozivam sve naše sugrađane da budu svjesni činjenice da cijepljenjem mogu spriječiti u svom slučaju teži oblik. Da mogu spriječiti hospitalizaciju, da mogu spriječiti potrebu upotrebe respiratora, a isto tako i smrti. Stoga nemojte nepotrebno opterećivati zdravstveni sustav, cijepite se i omogućite svima ostalima koje su u potrebi jer druge bolesti nisu zastale, nisu stale. I dalje se ljudi razbolijevaju od moždanih udara, srčanih udara, bubrežnih kolika i svih drugih bolesti, traumatiziraju se u prometu i svugdje. Prema tome, zbog toga što je zdravstveni sustav u ovom trenutku opterećen odgovorom na Covid-19 situaciju za koju mislim da je adekvatan, trpe drugi pacijenti. To možemo i moramo spriječiti. Stoga još jednom apeliram na sve da se cijepe, a ono što smo dodatno uveli kao jednu dozu sigurnosti u zdravstvenom sustavu to je upotreba COVID potvrda koja se odnosi poglavito na djelatnike, manje na bolesnike da ne bi spriječili dostupnost zdravstvene zaštite, međutim epidemiološka struka je propisala i jasan postupak koji se odnosi i na same bolesnike tako da svi oni koji idu ka elektivnim, ne hitnim zahvatima moraju također biti testirani.
Izvolite očitovanje.
Hvala. Da, današnji podaci govore da je 6.136 osobe su oboljele a 67 je naših sugrađana preminulo. Trebamo svi zajedno raditi na suzbijanju dezinformacija u javnom prostoru. Žalosti me što oni koji su bili na prosvjedu sada ne sjede ovdje kao Saborski zastupnici da čuju ovo što ste vi sada rekli. Sada smo zapravo suočeni sa pandemijom koju pokreću prije sve necijepljeni ljudi. Trebamo se cijepiti, to je jedini put koji će nas odvesti u bolje. Više od 80% umrlih nije cijepljeno. Cjepivo funkcionira, ne 100%, ali funkcionira u toliko da zaštiti od teškog oblika bolesti. Moramo se još jače pobrinuti da znanstvene spoznaje dođu do svakog našeg građanina zbog svih onih koji su umrli, zbog svih onih koji su njihova obitelj i zbog svih onih zdravstvenih radnika koji uistinu samoprijegorno rade a i zaista im je teško u ovim trenucima i mole da se svi cijepimo, da damo sve od sebe, da se pridržavamo epidemioloških mjera jer nam bez toga neće biti bolje.
Sada je na redu 22. pitanje. Zastupnica Sanja Radolović postavljat će to, postavit će to pitanje Predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću.
Zahvaljujem Predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani premijeru gospodine Plenković. U aferi SOFTVER nedavno uhićene su ravno samo 4 osobe pod sumnjom za korupciju. Među njima i članica Predsjedništva HDZ-a gospođa Gabrijela Žalac i donedavni Ravnatelj SAF-a gospodin Tomislav Petric. Vi ste se danas isto tako ovdje nekoliko puta pohvalili sa 22 milijarde eura koje trebamo dobiti iz EU fondova, pa stoga vjerujem da donekle poznajete i proceduru prijave implementacije EU projekata. Ja u tom području radim evo 10 godina i moram još puno učiti, ne znam sve najbolje, ali donekle poznajem procedure. Mene zanima, gospodina Petrica se tereti da je utjecao na rezultate ex-pos kontrole za famozni softver. Da li Vi smatrate da je isključivo i samo gospodin Petric jedini mogao biti odgovoran za to bez ikakvih nižih operativnih razina u SAF-u ili i sami očekujete u narednim danima, tjednima, mjesecima još niz uhićenja?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovana zastupnice Radolović. Meni je drago da se Vi bavite Europskim fondovima i da će Pula, Istarska županija biti i dalje jedan od predvodnika u apsorpciji. Da će se dobro i kvalitetno razvijat, da ćemo joj mi pomoć, bilo kad je riječ o Istarskom ipsilonu, kad je riječ o revitalizaciji brodogradnje u Uljaniku, kad je riječ o izgradnju i ulaganjima u Pulsku bolnicu, kad je riječ o nizu drugih projekata koji su nam jako bitni i jako važni, ja vjerujem da će do kraja našega mandata i druga cijev tunela Učke biti dovršena, a pomoći ćemo i u razvoju željeznice u Istri, to onako usput. Što se tiče ovih vaših pitanja vi pretpostavljam ako se bavite fondovima i da u njima napredujete, to je odlično. A što se tiče konkretnih predmeta, pa ne očekujete valjda od mene da mikro menageriram proces promišljanja u okviru bilo DORH-a, USKOK-a ili Europskoga javnog tužitelja. Ne znam, kao što nisam ni znao da se bave tim predmetom i kao što ni ne mogu znati što sve u nekom predmetu može biti tijek postupanja. Ne možete ni vi znati. Prema tome, niti ću se u to upuštati, niti je to moja zadaća. Ono što ću ponoviti još jednom, ne toliko radi vašeg de facto po peti ponovljenog pitanja danas na istu temu, nego radi javnosti. Postoji trodioba vlasti, pravosudna tijela, bilo da je riječ o Sudovima, Državnom odvjetništvu, Uskok-u, Europskom uredu javnog tužitelja, policiji, rade samostalno i neovisno i to sukladno Zakonu. Sasvim smireno, sasvim jasno, bez ikakvoga, bez ikakve primisli da bi imali bilo kakav upliv u njihovo djelovanje. To je ono što je bitno. Ako je netko pogriješio i ako mu se to u zakonskom postupku dokaže onda će odgovarati. Ako se to ne dokaže, onda vrijedi presumcija nevinosti koja vrijedi za svakoga, pa tako i za one koji su obnašali ove dužnosti. I točka. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Zahvaljujem vam mogu reć na neodgovorenom pitanju, a peti put vam ovdje, ne pet, deset puta vam smo postavili pitanja dakle iz raznih političkih opcija vezano na aferu Softver. Ni jednom niste konkretno odgovorili, a isto tako zahvaljujem što ćete ubuduće potpomagati još više projekte u Istarskoj županiji. Evo slijedeći tjedan je na rasporedu i rasprava o Državnom proračunu. Ne vidim da je previše su Istarski projekti zastupljeni, ali drago mi je, ja osobno ću podnijeti jedan Amandman baš za Istarsku željeznicu i evo tako mi je drago što ste najavili zapravo da ćete prihvatit moj Amandman. Druga stvar, vidim da vas je jako zateglo uhićenje vaše članice Predsjedništva i bivše Ministrice koju toliko hvalite, pa samo da vas ne zatekne kroz dane, tjedne, malo ću vam objasniti kako sustav funkcionira. Vi u ex pos kontroli za naj običniju nabavku brošura, letaka, minorne, mogu reći nabavne vrijednosti, u SAF-u vam to kontrolira u ex pos kontroli nekakvih 7-8 osoba, kada se radi o ovako većim nabavama i više. A što se ovdje napravilo? I sami ste vidjeli da se mijenjao plan nabave i znate za koliko se povećala vrijednost tog softvera? Točno za onoliko, da kad se izda korekcija od 25% se taj iznos namiri. Inače, mi da tako kažem pod navodnicima obični korisnici cijelog sustava EU fondova na nižim razinama, znate kolku bi korekciju dobili za tako nešto? A dobivamo korekcije na dnevnoj bazi mogu stvarno reći za najminornije gluposti kad kasnimo sa dostavom jamstava zato što je pao ne znam na neradni dan ili vikend, dobijamo po 25% korekcije za minorne stvari. Za tako nešto da smo mi napravili na nižim operativnim razinama dobili bez razmišljanja na ex post kontroli 100% korekcija. Evo čisto želim vama napraviti uslugu da vas ne zatekne u narednim danima kad budete vidjeli da će zapravo cijeli sustav posredničkog tijela razine dva koji je SAFU koji upravlja velikom količinom novaca [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] iz eu fondova da će krahirat.
Prelazimo na 23 pitanje zastupnica Anita Pocrnić Radošević postavlja ga ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću. Izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče Vlade, ministrice, ministri, kolege zastupnice, zastupnici. Poštovani ministre Butković. U posljednjih nekoliko godina Vlada RH je putem Ministarstva mora, prometa i infrastrukture uložila je znatna sredstva u sanaciju, rekonstrukciju, izgradnju luka i pomorskog dobra duž cijele jadranske obale. Takva ulaganja posebno su značajna za manja mjesta na obali i otocima koja svojim vlastitim sredstvima i sredstvima lučkih uprava ne bi mogla isfinancirati takve projekte. Primjer iz Ličko-senjske županije je Općina Karlobag gdje je vaše ministarstvo u proteklih pet godina uložilo sedam milijuna kuna u projekte sanacija luka i pomorskog dobra što je visina proračuna, godišnjeg proračuna Općine Karlobag. U općini se ostvari i preko 200.000 noćenja što je značajno za općinu koja ima 900-njak stanovnika i značajan im je izvor prihoda. Ono što jedinicama lokalne samouprave predstavlja problem su privatni koncesionari plaža koji iako imaju dugogodišnje ugovore i često gotovo ništa ne ulažu u postojeće javne plaže, čak postoje i slučajevi da su koncesije raskinute zbog nemara koncesionara. Budući je ministarstvo prepoznalo važnost ulaganja između ostalog i u pomorska dobra, a duž obale i otoka ima devastiranih plaća u koje se godinama nije ulagalo ili se malo ulagalo, zanima me da li ćete jedinicama lokalne samouprave pomoći sufinanciranjem sanacija plaža jer takva mjesta ostaju radi turizma, a plaže su temeljna turistička komunalna infrastruktura bez koje bavljenje turizmom neizvedivo i nezamislivo? Hvala.
Izvolite odgovor ministre.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. Poštovana zastupnice. Što se tiče ulaganja u pomorsko dobro, luke, lukobrane, rive dobro ste rekli u svome pitanju konstatirali ste dobro. Velika su ulaganja, trenutno ukupno više od 2 milijarde kuna i trebamo naravno reći da se nikada kao do sada ne ulaže u pomorsko dobro luke i rive i tu najviše možemo zahvaliti europskim fondovima, a naravno i nacionalnim sredstvima putem Ministarstva mora, prometa i infrastrukture. Što se tiče Ličko-senjske županije budući da je vaše pitanje koncentrirano na Općinu Karlobag koja se nalazi u Ličko-senjskoj županiji mi smo u protekle četiri godine što se tiče luka i pomorskoga dobra ulaganja su negdje oko 150 milijuna kuna i tu se naravno ističu dva velika projekta, jedan je rekonstrukcija dogradnja luke Žigljen koja ide svome kraju sufinancirana europskim sredstvima. Ukupna vrijednost tog projekta je oko 70 milijuna kuna i rekonstrukcija Primorske ulice u Novalji koja je pred ugovaranjem, to je negdje oko 30 milijuna kuna, a sve ovo ostalo ovih 50 milijuna kuna su bila ulaganja i jesu ulaganja u sanacije na pomorskom dobru, rekonstrukcije riva, izgradnju lukobrana itd. što ide iz nacionalnih sredstava. Što se tiče Općine Karlobag točno je da smo u posljednje četiri godine uložili oko 7 milijuna kuna i trenutno se i sada provodi sanacija rive u Općini Karlobag u samom centru dolje na rivi, projekt koji ide uspješno svome kraju. Što se tiče obnove i sanacije na pomorskom dobru Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture osim ulaganja u lučko područje ima i predviđena ulaganja i sufinanciranja za van lučko područje, tako da sve ono što treba sanirati na pomorskom dobru, ali naravno uz potrebnu dokumentaciju koju je potrebno imati, budući da se radi o sanaciji i ulaganju na pomorskome dobru, mi to sufinanciramo tako i u Općini Karlobag i u svim drugim općinama i gradovima na Jadranu su vrata otvorena za sufinanciranje takvih projekata. Što se tiče samih financiranja plaća to mi ne radimo, Ministarstvo mora, prometa infrastrukture nego Ministarstvo turizma tako da i do sada je bilo dosta ulaganja u same plaže pa vas naravno pozivam i u Općinu Karlobag i sve one da se u jednom dijelu jave nama kada je riječ o sanaciji pomorskoga dobra van lučkom području što je obveza lokalne samouprave i naravno u Ministarstvo turizma koji ima predviđena sredstva za financiranje plaža. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala poštovani ministre. Zadovoljna sam vašim odgovorom. Inače ja sam navela Općinu Karlobag kao jedan od primjera malih općina, takvih općina je puno diljem naše obale i otoka i od iznimne je važnosti što je Vlada RH i Ministarstvo mora, prometa, infrastrukture prepoznalo važnost ulaganja u lučku infrastrukturu i pomorska dobra kao temelj razvoja turizma kojim je naša zemlja velikim dijelom orijentirana. Svakako da je uređivanje pomorskog dobra kao što su plaže značajno i izvan turističke sezone kao sa aspekta zapošljavanja građevinske operative i zadržavanja stanovništva. A svakako da je jedan od bitnih segmenata koji ste spomenuli povećanje kvalitete usluge u pomorskom prometu i evo ja nisam ni stigla u svoje dvije minute spomenuti tu veliku investiciju na Trajektnom pristaništu Žigljen vrijedan 73 milijuna kuna koji zajednički financira se sredstvima europskih fondova i vašeg ministarstva. Isto tako nadam se i očekujem da će ministarstvo i nastaviti zajedno u suradnji sa lokalnim zajednicama sa započetim aktivnostima uređenja i sanacije luka, ali i pomorskih dobara kao što su i obalni suzidovi i obalne šetnjice za što je lučkim upravama i jedinicama lokalne samouprave samo na području Ličko-senjske županije u zadnjih par godina dodijeljeno gotovo 18 milijuna kuna. Hvala.
Pitanje br. 24. zastupnik Goran Ivanović postavlja ministrici kulture i medija Nini Obuljen Koržinek, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče Vlade RH, uvažene kolegice i kolege. Svoje pitanje želim uputiti ministrici kulture i mediji gđi. Nini Obuljen Koržinek. Nalazimo se u vrlo izazovnim vremenima pandemije izazvanom koronavirusom i zasigurno je fokus cijele hrvatske javnosti, a pogotovo Vlade RH usmjeren na rješavanje tog problema, no to ne znači da vlada i resorna ministarstva zanemaruju i ostale segmente života u Hrvatskoj. Ministarstvo kulture i medija predložilo je, a Vlada RH je prihvatila i proglasila 2021.g. godinom čitanja kao dio akcijskog plana Nacionalne strategije čitanja koju je vlada usvojila 2017.g. pod sloganom „Čitajmo da ne ostanemo bez riječi“. Pri kraju smo ove 2021.g. i pravi je trenutak za rekapitulaciju učinjenog. Stoga vam želim postaviti pitanje, kako ste zadovoljni s provođenjem ovog projekta, koji su rezultati, te kolika je bila zainteresiranost cjelokupne hrvatske javnosti za ovaj hvale vrijedni projekt? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam g. zastupniče i dobro je da ste u vašem pitanju i povezali i započeli s pandemijom jer moram reći to nas je jednim dijelom i potaknulo s obzirom da su brojni kulturni sadržaji bili nedostupni, a knjiga je nešto što zaista i u ovim okolnostima kada moramo više vremena provoditi odvojeni od svojih sugrađana može svima biti pri ruci, a čitanje je ono koje osigurava znanje, a pogotovo čitanje i informiranje iz provjerenih izvora. Kako smo zadovoljni to ćemo vidjeti kad godina prođe. Čini nam se da su se zaista mnogi uključili. Imali smo vrlo vidljivu kampanju koja je bila namijenjena i široj, širem građanstvu i mlađim naraštajima i mlađim generacijama. U velikoj mjeri u svim segmentima poticanja knjige i čitanja uložena su i veća sredstva i pokrenuti novi programi od prijevoda, poticanja prijevoda, mreže malih knjižnica koje su nicale u voćnjacima, na plažama, pokazivale da je knjiga dostupna zaista svugdje, osigurali smo kroz europska sredstva više od 30 milijuna za nabavu bibliobusa, dakle dostupnost knjige u manjim sredinama, pokrenuli smo nagradu za najbolju knjižaru da bismo motivirali građane da ocijene svoje knjižare. Moram reći i zahvaljujući potporama kroz projekt poduzetništva u kulturi pokrenuto je više od mislim 9 ili 10 novih knjižara samo u zadnje dvije godine. Ovu godinu je i sabor posvetio Maruliću, treba svakako spomenuti i suvremene obrede i prijevode Judite, potpore mladim autorima, pokretanje projekta „Rođeni za čitanje“ koji ćemo provoditi sa Ministarstvom zdravstva gdje će se uključivati zapravo bebe od 6 mjeseca i dalje zajedno s njihovim roditeljima, zaista cijeli niz aktivnosti. Na kraju godine provest ćemo analizu svih mjera, međutim odmah moram reći da nastavljamo i dalje i sa svim ovim programima, a pokretat ćemo i nove. Međutim, ono što je ključna poruka zaista da u Hrvatskoj preveliki broj naših sugrađana ne čita ili prestaje čitati nakon što izađu iz formalnog obrazovanja i to je izazov za sve nas. To je u prvom redu zaista pitanje obrazovanje, ali to je i šire društveno pitanje, pitanje na koji način možemo dalje razvijati svoje društvo, možemo jačati svoju demokraciju ukoliko naši sugrađani u nekoj fazi svog života zapravo prestaju čitati i na takav način isključuju sami sebe iz onih nekih vrijednih saznanja koja mogu steći samo čitanjem. U tom smislu smatram da nije samo na našem ministarstvu, nikako ni na Ministarstvu obrazovanja nije samo na onima koji potiču knjigu i čitanje uz svoj posao nego zaista na svima vama, pa i na vama saborskim zastupnicima da što više promoviramo čitanje i da upućujemo naše građane da tako nastave se razvijati i tako budu i vrijedan doprinos razvoju našeg društva u cijelini.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo uvažena ministrice. Naravno ovo je samo jedan od segmenta onoga što Ministarstvo kulture čini u ovim izazovnim vremenima i svi oni koji malo bolje prate znaju da Ministarstvo kulture izdašno pomažu ljude koji su se našli u problemu, a to su kulturni djelatnici. Onaj podatak koji je sigurno fascinantan da manje od 50% odnosno više skoro od 50% ljudi u Hrvatskoj uopće, uopće ne čita i mislim da je to na nečemu na čemu treba apsolutno raditi, pa da ne bi bilo da ja nisam baš ništa ovoga pročitao evo pročitat ću nešto. Europsko tužiteljstvo sumnjiči SDP-ovog gradonačelnika Grgića zbog malverzacija sa EU sredstvima. Kakva bomba. Oglasio se Samodol, spominje Tomaševića, Benčić i Juričana. Pročitao sam također i tekst pod naslovom „Je li gradonačelnik Tomašević lutka na koncu Sandre Benčić?“, također „Skandal najveći Milanovićeve donatorice je slavonski SDP u raljama tajkunskih interesa“, „USKOK pretresa Gradsku upravu Sisak, Ikić Baniček odbija dati dokumentaciju“ itd., itd. Hvala lijepo.
Idemo sada na, idemo na25. pitanje, molim vas kolegice i kolege, 25. pitanje zastupnica Dalija Orešković postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Predsjedniče Vlade na primjeru Gabrijela Žalac imali smo prilike vidjeti kako su USKOK i DORH opstruirali postupak protiv jedne obične ministrice, pa je krajnje vrijeme da se zapitamo na što su sve USKOK i DORH spremni kako bi opstruirali slučaj koji vodi do samog premijera. Tjednik „Nacional“, a potom i portal Index postavili su tezu da je slučaj Gabrijele Žalac bio statistički mrtav kako bi se time vas premijeru zaštitilo od reputacijske štete. No, ja mislim da je stvar puno ozbiljnija. Od 2017. godine pa naovamo na putu smo promjene već trećeg glavnog državnog odvjetnika, a sva tri slomili su kičmu na slučaju Agrokor. Pri tome su i USKOK i DORH slomili pravnu državu time što nisu pokrenuli istragu i kazneni postupak protiv članova skupine Borg uključujući vas premijeru i vaše ministre. Slučaj Agrokor i slučaj Borg dokaz su da USKOK i DORH imate cijelo vrijeme u šaci. Naime, očito Dinko Cvitan nije bio sklon olakom podizanju optužnice protiv Ivice Todorića, pa ste mu se zahvalili na suradnji i čini se da vam je Dražen Jelenić po tom pitanju obećao puno više, pa iako je bio prisiljen odstupiti nakon što se u javnosti saznalo da je mason ja mislim da ste mu vi premijeru jako zamjerili to što je potvrdio da su oni iskazi koje je Martina Dalić, Ante Ramljak i ostali borgovci dali pod USKOK-om, a koji su kasnije procurili u javnost i objavljeni u medijima autentični jer nakon toga niti vi, niti vaša Vlada više naprosto niste. A upravo je Dražen Jelenić odlučio da će vještačenje koje sada pada u vodu i cijeli slučaj pada u vodu provesti … koja je radila i za stari Agrokor, ali i za novu upravu Agrokora koju ste vi postavili i od koje u tom istom razdoblju je naplatila 116 milijuna kuna. Moje pitanje glasi, je li kazneni postupak protiv Ivice Todorića samo farsa kojom se pokušava prikriti puno veći kriminal proveden u režiji države?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Orešković što se tiče vaših nastupa oni su manje-više uvijek isti i uvijek govore o nekom drugom tko navodno krši zakone, ne poštuje pravnu državu, utječe na rad pravosuđa. A kakav je vaš trake rekord? Vi ste postali poznati i popularni kada vam je jedna druga Vlada prije nekoliko godina dala povjerenje kroz glas ovdje u Saboru da vodite Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa. Hajmo malo pogledati što je to ostalo od vaših postignuća, koji je vaš aqi kada govorimo o Europi. Prvo čini mi se da ste uvijek bili protiv odluka Ustavnog suda koje su ukinule neke članke zakona. Jel' to točno da ne poštujete Ustavni sud? Onda ste godinama imali praksu, to sam vam rekao neki dan u odgovoru u nekoj drugoj debati ultra vires dakle van okvira, bez zakonskog temelja da na temelju članka 5. povrede načela kažnjavate ljude bez istina sankcija ali da ih reputacijski vučete kroz blato bez da ste za to imali osnovu. Onda je tu vašu praksu nastavila vaša nasljednica, a sudovi su evo čak i u slučaju bivšega gospodina predsjednika SDP-a Bernardića koji naivno nije izbacio Grbina kad je mogao pa ovaj kada je postao predsjednik odmah izbacio njega, čak i u njegovom slučaju sudski vam je pokazano u nizu primjera da ste radili protuzakonito. To je vaš aqi, s time vi nastupate, to nosite, to je ovo što je vama na plećima, to je vaša legitimacija, to je vaša značka, to su vaša postignuća. Dakle, koristili ste ulogu šefice Povjerenstva, predsjednice Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa na nekim vidljivim predmetima ne biste li ljudima ukrcavali reputacijsku štetu a bez zakona, a sudovi jednom, 2. put, 3. put, 4. put, 5. put bum ode sve kao Bernardić, kao olovo duboko na dno i nema to ste vi. Onda ovdje sada nastojite reći otprilike što, da u Državnom odvjetništvu nitko ništa ne zna, da svi rade po nekom nalogu, da netko nekoga drži u šaci, da netko nije imao elemenata za optužiti gospodina Todorića. Pa to vam je gospodin Petrov, on je podnio kaznenu prijavu protiv gospodina Todorića. Mi da smo stavili izvanrednu upravu? Izvanrednu upravu je stavio sud, sjećate se zakona, donio ga je Sabor. Što je ostalo od svega toga? Gle čuda ostadoše radna mjesta, ostade kompanija, ostade OPG-e, isplaćeno je sve, ostanu dobavljači, hrvatska ekonomija funkcionira, državni proračun to nije koštalo. To je aqi, to je ostalo. Vama i onima koji su vama nalik jedino a to je ista stvar kao ova družina koja se okupila u subotu jedino smeta to što tu postoji nekakav HDZ-e, postoji neka Vlada, postoji neki narod koji daje povjerenje tom i takvom HDZ-u da vodi Hrvatsku u svim okolnostima. Pa onda u našem mandatu u kojem se dogodilo praktički sve, milijarde za brodogradilišta, tuđih dugova i krivih procjena, neizgrađenih brodova, greške bivšeg vlasnika koji se toliko prezadužio da mu pada kompanija nama u krilo u problem, a njemu pred očima. A da ne govorim o poplavama, potresima, požarima i eto pandemije, a gle nama investicijski kreditni rejting raste i hops 9% rasta BDP-a u 2021., a vi pjevajte svoju pjesmicu ultra vires.
Hvala. Izvolite očitovanje.
Uvaženi Andreju Plenkoviću mene vaša napuhanost i dociranje nimalo ne impresionira. Znate li što će biti vaš aqi ako kazneni postupak protiv Ivice Todorića doživi fijasko? Bit će to da će hrvatski porezni obveznici plaćati milijarde kuna naknade štete zbog otete kompanije. A kada pričamo o povredama zakona onaj tko je kršio Zakon o Vladi Republike Hrvatske ste vi. Taj zakon, a niti naš pravni poredak ne poznaje nekakav institut neformalnih radnih skupina. Takve radne skupine u hrvatskom pravnom poretku ne postoje, ali postoje kriminalne skupine koje djeluju pod okriljem i pod političkom zaštitom vas i vaše vlade. I upravo takva je bila skupina Borg. Ona je napisala zakone na temelju koje je i sama zaradila. I da podsjetim na neke druge bitne činjenice. Odluku o odbacivanju kaznene prijave, nije donijela ravnateljica USKOK-a, pa čak niti v.d. ravnateljica koja je u tom razdoblju bila Tamara Laptoš, danas voditeljica europskog tužiteljstva. Nego neka nepoznata državna odvjetnica koja radi unutar ustroja. Sve će to jednog dana doći na naplatu. A isto tako će se u javnosti više problematizirati i činjenica da je Ivica Todorić imao postignut dogovor sa svojim vjerovnicima i da je to Martina Dalić znala. I da je neposredno nakon što je zaprimila tu informaciju javila svojim Borg članovima skupine, dečki imamo problem. Te informacije i tu dokumentaciju čak niti naš pravni sustav neće moći dovijeke ignorirati. A nakon toga vama i vašoj vladi, ali nažalost i hrvatskim poreznim obveznicima uslijedit će jedno veliko jao. I tko će za to odgovarati? Imate li imalo srama? Ono što ja pokušavam dokazati čitavo ovo vrijeme nažalost sam u pravu. To je da ste kroz svoj mandat uspjeli samo u jednom, a to je da obezglavite sva relevantna ključna antikorupcijska tijela, zna se zašto. Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Mario Kapulica koji će pitanje postaviti ministru obrane Mariju Banožiću. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče sabora, gospodine predsjedniče vlade, pitanje postavljam ministru obrane RH. Poštovani gospodine ministre predsjednik RH u čijem je premijerskom mandatu vojska bila u ozbiljnoj materijalnoj krizi, bilo je to doduše vrijeme recesije pa je u krizi u to vrijeme bila čitava RH, današnju situaciju u kojoj Hrvatska konačno i na duže vrijeme osigurava borbenu sposobnost svog zrakoplovstva, naravno nismo to mogli osigurati onim famoznim remontom MIG-ova koji je svojedobno rađen, dakle današnju situaciju u kojem jednu granu Hrvatske vojske koja je možda u prethodnom razdoblju bila i najzapostavljenija, zašto, zato što to rješavanje bilo najsloženije i najskuplje, on dakle proglašava lošim pa čak i gorim od lošeg. Danas nam u prvi službeni posjet našoj državi dolazi francuski predsjednik. Za hrvatsku vladu i Ministarstvo obrane to je sigurno iznimno značajan posjet ali i za čitavu državu jer će se potpisati ne samo ugovor o nabavci višenamjenskih borbenih aviona nego i ugovor o strateškom partnerstvu, a naravno očekuje i potpora Francuske hrvatskom ulasku u Schengen i eurozonu. U posljednje vrijeme dosta se je spekuliralo o tome hoće li ti avioni koji su odabrani u vrlo složenom postupku nabave biti jednaki onima koje koristi Francuska. Čak je i sam predsjednik republike u jednom trenutku izjavio kako se nada da Rafale nećemo dobiti na klocnama i bez goriva. Zato vas ja pitam, kakve avione Hrvatska kupuje, što to znači za naše zrakoplovstvo i što je s obukom pilota i tehničara, hoće li oni biti spremni za takav [[Upadica: Hvala vam.]] avion obzirom da sada lete [[Upadica: Hvala.]] na avionima starijih generacija.
Izvolite odgovor.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, saborske zastupnice, zastupnici, uvaženi saborski zastupniče Kapulica zahvaljujem se na vašem interesu za višenamjenske borbene avione koje je tema hrvatskoga društva već dugi, dugi niz godina upravo nastala kao potreba jer imamo avione druge generacije trenutno u sustavu Hrvatske vojske koji su zastarjeli čak i poslije onoga remonta kojeg smo imali u prijašnjim godinama, u prijašnjim vladama. Postupak višenamjenskog, nabave višenamjenskog borbenog aviona je prije svega bila strateška odluka vlade temeljem kojeg je započeo proces još u rujnu 2020. godine, dakle 15 mjeseci međuresorna skupina je vrijedno prikupljala ponude, radila validaciju, evaluaciju te pripremila studiju izvedivosti temeljem kojeg je vlada u 28. svibnja ove godine donijela odluku o nabavci višenamjenskog borbenog aviona Rafal i to aviona koji je još uvijek u uporabi u francuskoj vojsci i biti će u uporabi još do 2060. godine. Time smo ne samo riješili materijalni resurs za idućih 30 do 40 godina nego smo upravo dobili u ovom okviru jednu podlogu za strateški sporazum koji će biti potpisan sutra. Isto tako tehnički dogovor koji će biti potpisan sutra kao i ugovori sa francuskim tvrtkama koji će prije svega osigurati uvođenje višenamjenskog borbenog aviona Rafal u Hrvatsku vojsku i Hrvatsko ratno zrakoplovstvo, čime je osigurana najveća investicija posljednjih 30 godina u Hrvatskoj vojsci. Čime je stvoreno snažno strateško partnerstvo koje će prije svega dati jednu novu dimenziju, dimenziju odvraćanja od bilo kakvih problema na ovim prostorima ali isto tako jednu novu sposobnost Hrvatskog ratnog zrakoplovstva koje će stvoriti naš jedan dodatni angažman koji se odnosi prije svega i na zemlje članice, ali isto tako kao članice NATO-a. Također, više nabavkom višenamjenskih borbenih aviona stvara se dodatni gospodarski ciklusi za hrvatsko gospodarstvo jel upravo kroz ovo strateško partnerstvo odvija se nova mogućnost investicije putem europskih fondova koje do sada nismo imali mogućnosti koristiti kao obrambeni sektor. Sa nabavkom 12 višenamjenskih borbenih aviona osim što smo zadržali naša sposobnosti Hrvatskog ratnog zrakoplovstva koja je bila ozbiljno ugrožena nakon posljednjeg remonta MIG-ova 21 mi smo stvorili preduvjete za daljnji razvoj ratnog zrakoplovstva, ali isto tako za razvoj ostalih grana. Govorim o, konkretno o mornarici i kopnenoj vojsci koja je također biti dio budućega strateškog sporazuma i razvoja sa Francuskom Republikom, sa francuskom vojskom i na takav način uistinu zauzimamo iznimno snažan položaj u našim međunarodnim asocijacijama odnosno organizacijama. Samim tim što smo uspješno završili proces pokazali smo da nakon 15 mjeseci što su bili brojni napadi u javnosti na i Ministarstvo obrane i na međuresornu skupinu čime su se otežavali uvjeti proces je završen uistinu na jedan profesionalan način što su iskazale sve zemlje koje su bile do sada koje su se prijavile na pozivni natječaj a isto tako zadržavamo savezništvo i sa Amerikom isto tako zadržavamo savezništvo i sa Švedskom i sa, sa Izraelom koji nisu bili odabir, ali su svjesni da uistinu sa nabavkom rafala F-3R generacije nabavljamo najmodernije naoružanje, nabavljamo najmoderniju opremu i sigurni smo da imamo podršku dalje u razvoju projekta koji će odraziti dalje i na kopnenu vojsku i na mornaricu u idućem razdoblju. Ovo je kako sam rekao najveća investicija i na taj način smo dotakli proračun, proračun koji nas vodi tome da imamo ulaganje 2% BDP-a i dalje ćemo se razvijat i ulagat u HV kada usvojimo dokument DPR-a dugoročnog plana razvoja koji će se uskoro naći pred vama saborskim zastupnicima, kao i strategija obrane koje su osnova za daljnji razvoj, modernizaciju i opremanje HV-a. Hvala.
Hvala vam. Izvolite očitovanje.
Evo moram reći da mi je drago što su i hrvatska vlada i Ministarstvo obrane imali hrabrosti koja je svakako bila potrebna kod ovog velikog iskoraka u podizanju naše sposobnosti našeg ratnog zrakoplovstva jer kao što sam već rekao rješenje nije bilo ni jednostavno ni jeftino. Izgovora da se to ne napravi bilo je napretek u ovoj situaciji, baš kao i različitih izračuna brojnih protivnika ovakvih investiranja u HV, a čuli smo i danas neke zastupnike koji preračunavaju što se moglo napraviti da se nije ulagalo u avione. Dakle, vjerujem i pozivam vas da napravite sve da i ostali rodovi HV-a, posebice oni koji su u mandatima prethodnih vlada materijalno zaostajali da, da budu na razini onoga što radimo za Hrvatsko ratno zrakoplovstvo. Hvala vam.
Sada će kao 27. zastupnik Marko Pavić postaviti pitanje ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josipu Aladroviću, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče sabora, predsjedniče vlade. Postavljam svoje pitanje ministru Aladroviću. Tržište rada se oporavlja i vidimo da iz stope BDP-a da će bit rast ove godine od 9%. Stopa nezaposlenosti pala je na 7,3%, a i sami ste ministre rekli da imamo 20.000 više zaposlenih nego pred covid krizne 2019.g.. Tome je doprinjelo i covid mjere vlade 700.000 spašenih radnih mjesta i 12,5 milijardi kuna i to cijene gospodarstvenici i čestitam vam na Zlatnoj kuni koju ste vi i Zavod za zapošljavanje, g. Lončar i svi vrijedni njihovi djelatnici dobili. Bila je u saboru ovdje rasprava o tome da je to samo dijeljenje novaca, al nije znan koliko je to operativno izazovno, tako da vam čestitke na tome. Slijedeće što nam predstoji nedostatak radne snage koje vidimo da je već bio prisutan i ove sezone. Kako bi dalje pospješili rast plaća s jedne strane je napetost na nedostatku radne snage, a s druge strane moramo raditi na povećanju produktivnosti. Upravo mjera vaučera koja je u NPOO 300 milijuna kuna za … [[Govornik se ne razumije]] odnosno za dodano obrazovanje zaposlenih i nezaposlenih ide u tom smjeru. Vaš državni tajnik g. Vidiš je najavio da bi ti vaučeri trebali startati s 1. travnja, pa ako nam možete nešto detaljnije reći o toj mjeri što je sve predviđeno u NPOO i kako će ti vaučeri pridonjeti daljnjem rastu plaća, edukaciji i oporavku tržišta rada? Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Zastupniče Pavić, prije svega zahvaljujem se na ovom pitanju, ali i otvaranju teme koja je sigurno jako bitna za razvoj tržišta rada u RH. Dakle, već u ranijem odgovoru sam obrazložio što smo učinili sve da bi se očuvala radna mjesta, sada je pred nama razdoblje kreiranja novih radnih mjesta i sada je zapravo razdoblje u kojem je tržište rada u RH očekujemo značajne promjene. Sve te promjene smo naveli u našim strateškim dokumentima, ali jedna možda najznačajnija promjena u procesnom dijelu, ali i u sazrijevanju tržišta rada u RH će biti upravo uvođenje vaučera. Vaučere, u vaučere planiramo investirati 300 milijuna kuna kroz NPOO. To je mjera koja ima za smisao povećanje razine kompetencija, povećanje razine vještina… [[Govornik se ne razumije]] hrvatskog tržišta rada, što je iznimno bitno kako bismo odgovorili na sve one trendove koji se očekuju na tržištu rada. Tržište rada u Europi i svijetu očekuju izrazito velike promjene. Mi osim ovih vaučera i mjera aktivne politike zapošljavanja zaista planiramo uložiti jako puno sredstava jer nedostatak na tržištu radne snage koji pogađa EU, ali i ostale zemlje će sigurno pogoditi i RH. Zato moramo odgovoriti dodatnim usavršavanjem, stjecanjem novih kompetencija, omogućavanjem stjecanja novih kompetencija hrvatskim, prije svega hrvatskih državljanima odnosno onima koji se nalaze na domaćem tržištu rada kako bismo imali dovoljno svih onih koji su nam potrebni kako bi naše gospodarstvo moglo ostvariti rast koji je planiran, koji očekujemo i na kraju krajeve koji su nam i vanjski, vanjski partneri Europska komisija, Agencija… [[Govornik se ne razumije]] i svi ostali prognozirali. Hvala vam na pitanju još jednom.
Izvolite očitovanje.
Poštovani ministre, hvala vam na odgovoru. Veselim se provođenju jedne takve mjere jel ona je u potpunosti u skladu i sa europskim politikama koje idu u zelenu i digitalnu tranziciju radnih mjesta kao što ste sami rekli. Cilj je isto tako da prosječna plaća poraste sa 7.108 kuna koliko je sada na iznad 1000 eura, dakle iznad 7.500 kuna. Vidimo da nas i kreditne agencije cijene da su nas unatoč krizi povećali kreditni rejting. Ovaj pristup vaučera i … [[Govornik se ne razumije]] nadam se da će to biti jedan projekt poput … [[Govornik se ne razumije]] koji kad smo krenuli bio je 300 milijuna kuna, narastao je ja mislim na sada skoro 2 milijarde kuna i 75.000 naših građana ima tu institucionaliziranu skrb a preko ja mislim 16 tisuća žena je dobilo posao. Da će to biti jedan takav projekt koji će omogućiti, a posebice mladima zaposlenima da dobe dodatno obrazovanje, budu zapošljiviji na tržištu rada i omoguće njihovim poslodavcima da im daju veće plaće. Posebice to vrijedi za slijedeću godinu 2022. koja je Predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen istaknula da će slijedeća godina biti godina mladih, a u kontekstu i konferencije o budućnosti Europe i u kontekstu toga da će i sutra Potpredsjednica Europske komisije gospođa Šuica predstaviti program rada Europske komisije za slijedeću godinu. Mislimo da je ova mjera u potpunosti u skladu sa time, u potpunosti u skladu i sa Europskim stupom socijalnih prava, zaključcima i …/govori stranim jezikom/…samita. Tako da veselimo se i iz ovog visokog doma pratit tu mjeru i nadamo se da će polučit jednak uspjeh kao program za…Hvala vam lijepo.
Idemo sada na 28. pitanje. Video vezom će nam se javiti zastupnik Željko Sačić i postaviti pitanje Predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Jel se čujemo?
Ja vas čujem, hvala lijepo.
Čujemo i mi vas. Izvolite.
Evo lijepo vas pozdravljam poštovani Predsjedniče Sabora, poštovani Predsjedniče Vlade. Moje pitanje je zapravo već u većem mjeru konzumirala poštovana gospođa Orešković ali svakako na istom smo tragu. Želio bih izraziti jednu zabrinutost u pogledu ovaj odvijanja rješavanja mega krize financijske i gospodarske koja je pogodila Hrvatsku 2017.godine u vezi afere AGROKOR, posebno u svjetlu najnovijih događanja u vezi sa optuženjem, kriminalizacijom, odnosno sa još u većoj mjeri sa postupkom Međunarodne arbitraže koju je gospodin Todorić pokrenuo u ovaj New Yorku, odnosno u Washingtonu koja je trebala biti dovršena 2022.godine i sada izgledno je dijelim tu zabrinutost s gospođom Orešković, izgledno je da tu mogu nastupit određeni veliki problemi financijski za sve porezne obveznike Republike Hrvatske, a s druge strane također vlasnička struktura, vidjeli smo da je SBERBANK kupljen od strane naših susjeda dolje itd. Da li vi kao gospodine Predsjedniče Vlade vodite računa o tim svim aspektima i kakav odgovor pripremate na to?
Što ste rekli kakav, ovo zadnje nije se razumjelo?
Odgovor, kakav odgovor, kao Država, kao Vlada imamo.
Hvala, hvala vam , izvolite odgovor Predsjedniče Vlade.
Poštovani zastupniče Čačić, ja vas lijepo pozdravljam. Sačić, pardon Sačić, lijepo vas pozdravljam, greška je bila alapsus, nije nikakva ironija. Lijepo vas pozdravljam, nadam se da ste dobro, dobro izgledate. Ono što je malo iznenadilo da ste vi najedanput na tragu gospođe Orešković. Nekako sam imao dojam da vas dvoje niste najbliži ovako po nekakvoj ideološkom kontekstu i političkom spektru, ali s obzirom da se ovo u zadnje vrijeme toliko amalgama stvara, evo i to je moguće. Vi mene pitate da li pratimo i kakav ćemo odgovor dati, ako sam ja dobro vas razumio? Pratimo, pratimo od kada smo u ne znam 3.mjesecu naše prve Vlade dobili praktički kolaps najveće Hrvatske kompanije u krilo ni krivi ni dužni. Ni luk jeli ni mirisali. Ovako pred očima kaže jedna Agencija za kreditni rejting da nešto nije u redu s tom kompanijom i nakon toga krene sve nizbrdo. Sjećate se toga? To smo isto pratili, live, real time. I onda imate izbor, a izbor je bio slijedeći: pustiti tržištu da uradi svoje. Znači nismo se mi zaduživali niti pred Hrvatskim bankama, nismo se zaduživali pred Zapadno Europskim bankama, nismo se zaduživali pred Američkim bankama pa nismo se u konačnici zaduživali ni pred Ruskim bankama. Zaduživao se netko drugi u ime sebe i u ime svoje kompanije. To smo isto jako dobro identificirali. Imali smo na raspolaganju situaciju gdje smo mogli reći ok, to je slobodno tržište, propada, propada, ako propadne nek padne, nek padne 60 tisuća radnih mjesta u Hrvatskoj i susjedstvu. Neka ostanu neisplaćeni sve obaveze prema OPG-ima i neka popada još jedno 100,200,300,500 dobavljača Agrokora zajedno s njime i krasan početak mandata. Onako idealan scenarij za nas za koje vi pitate da li pratimo. To je bio izbor i onda smo rekli ok možda ovaj scenarij da pustimo da sve propadne nije baš nešto najbolji. Nevoljko, nerado, čak na poticaj naših tadašnjih partnera iz MOST-a evo tu vam je gospodin Petrov, on je svaki dan dolazio sa vrhunaravnim insajderskim brifinzima za koje ja i dan danas ne znam odakle su mu, pa nam je on taj mozaik stvarao i onda je išao prijavit gospodina Todorića kazneno dok smo mi bili na Kongresu EPP-a na Malti bez da nam je rekao kao Predsjednik Sabora ali kao i građanin tada. Sve smo mi to ispratili i uspjeli gle čuda donijeti Zakon u Saboru, sačuvati 30 tisuća radnih mjesta u Hrvatskoj, 30 tisuća radnih mjesta u susjednim zemljama, omogućit OPG-ima da dobiju sve svoje obaveze nazad, omogućit svim dobavljačima da ostanu na nogama i da danas nakon tog bolnog procesa transformacije forte nova radi, dapače, ide u smjeru da bude kompletno na tržištu bez ikakvih ograda i zareza, i da radi. I sada vi mene pitate da li mi to pratimo, pratimo. Pratimo kao i sve druge teme o kojima sam vam govorio. I brodogradnju, isto ni luk jeli ni mirisali kao i ovo. Poplave, potrese, požare, pandemije, što god hoćete, sve pratimo htjeli ili ne htjeli. Meni je drago da i vi pratite i to da pratite iz nekog kuta koji mi ne djeluje do kraja informirano, nego mi djeluje ovako lapidaran, faušalan, pa čak malo nedovoljan za onakvoga kakvog vas ja poznajem i cijenim [[Upadica: Hvala vam.]] nedovoljno sadržajem, a mi ćemo pratiti i dalje sa interesom.
Hvala lijepa. Kolega Sačić, izvolite očitovanje.
Ma vrlo kratko, naravno da nije lako i naravno da nije …/nerazumljivo/… ovoj prilici i video vezom mislim da ne možemo ni iznijet sve detalje i u kratkoći vremena, ali budite uvjereni da je dubina, da je suština u osnovi sa svime ćemo se poveza mi ovaj sabornici koji su, zato da se zaštiti Ustav, zakon i da se borba protiv korupcije nastavi zato nam je, uopće nije mrsko povezat se i sa bilo kojom saborskom zastupnicom. A što se tiče suštine priče i dugoročnosti problema ono, on vam kuca na vrata. Sama činjenica da je Sberbanka u većinskom vlasništvu Fortenove i da je taj kapital fluidan, da ga on kupuje i prodaje, a strateški, geostrateški kakve će biti posljedice imat ćete priliku ubrzo vidjet, a nadamo se da nam milijarde neće doći na odštetu od strane arbitražne komisije.
Idemo dalje 29 zastupničko pitanje, kolega Arsen Bauk upućuje predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče vlade moj žalac neće biti jako oštar više ću ići na osjećaje. Hrvatska je to ćete se sigurno sa mnom složiti imala daleko gorih premijera od vas, ako nitko barem onaj kojega ste se odrekli. Imala je sasvim sigurno lošijih ministara zdravstva od Beroša, lošijih ministara unutarnjih poslova od Božinovića, na toj vještoj tablici čak ni Butković ne bi loše prošao, imala je i loših ministri prometa. Međutim, od ministra obrane današnjeg lošijeg ministra obrane nije imala. Nepotrebno je, nepotrebno je krenuo u neiskusno, u sukob s predsjednikom republike u kojem ne može pobijediti. Zadnjih dana je dakle primio toliko medijskih i političkih udaraca da možemo slobodno reći da je već prešao i onu booster dozu išao na booster boooster dozu. Gdje je putovao, kako je putovao, kome je što poklonio od cvijeća do ovoga koga je prevozio, doista jedno, jedan, jedna kanonada udaraca na njega. Kažu da pravi vođa govori za mnom, a da oni drugi govore naprijed. Što se tiče sukoba s predsjednikom republike vi kažete naprijed ode Grlić Radman pa na predsjednika republike. Vi kažete naprijed pa ode Banožić i onda dobije hrpu metaka da ga možemo reći evo kao je Kapulici odgovarao čovjek pod stresom, baš se vidi ono jedva smo ga čuli. Moje pitanje glasi onako ljudski, jel vam žao Banožića u šta ste ga uvalili? Hvala.
Izvolite odgovor.
Dragi moj i cijenjeni zastupniče Bauk, moj najdraži Bračanin od svih. A jel vama žao što vam je Milanović bio predsjednik SDP-a, ha, ajde reci, jel vam žao to? Jel on danas više Petrovljev i Buljev ili SDP-ov, to vi meni s ljevice danas recite. To bi ja htio čuti, da ja vidim šta je kome žao i čiji je žalac bode. I koji to SDP sebe pronalazi u ovoj retorici koju mi danas slušamo. Je li recimo Bauku žao ako predsjednik republike ničim izazvan krši Zakon o sudovima? Šalje osobne dopise svakom saborskom zastupniku o tome kako on ipak ne bi slušao što mu je rekao predsjednik Hrvatskog sabora lijepo, zakonito onako kako treba nego on eto ide glavom kroz zid predložit nekoga mimo javnog poziva. Jel žao Arsene? Jel ti žao, moraš mi reći ti žao? Meni bi da sam ja ti bilo žao. Je li tebi Arsene žao kad ti predsjednik države ne čestita Dan državnosti, jel ti žao? Mora ti biti žao. Ne može ti ne bit žao nikako. Ti si saborski zastupnik, prisegnuo si državi, narod te izabrao, a predsjednik republike kojeg si ti podržao ne čestita svom narodu Dan državnosti. Jel tebi Arsene žao kada predsjednik republike dođe na ono kako ga on zove jutel, na Dan Hrvatskog sabora, tvog sabora, ti si zastupnik i onda čestita na Dan Hrvatskog sabora, Dan neovisnosti, jel tebi žao? Nije ti žao. Odlično, ni to ti nije žao. Jel tebi žao kada predsjednik kojeg si ti podržao krši Zakon o obrani kojeg ajme meni vidi donese vlada u kojoj si ti bio ministar, al nije predsjednik vlade znao za zakon koji je Kotromanović kao ministar obrane predlagao, šta to njega briga jer ne idu zakoni prema saboru kroz sjednicu vlade nego ih nekako ispod stola direktno osobnim pismom Ante pošalje Leki i onda se zakon mijenja. Jel tebi to žao Arsene? E to je pitanje, to je pitanje. Jesi ti za naprijed ili si za mnom ili to sada više treba reći Bulj, Grmoja, Petrov ili Raspudić jedan i dva ili to treba reći SDP jedan ili dva? To ti nama rastumači. Što se tiče Banožića, on je ok. Stabilan, ministar, vidi sutra njegov potpis, 12 Rafala, milijarda EUR-a, jačanje Hrvatskog ratnog zrakoplovstva. Zamisli ti ministra obrane kao što je Banožić u odnosu na al ti si potopio sad Hajdaša Dončića ovo zbog Butkovića i to smo isto ulovili. Nije mu baš bilo drago, vidio sam. E treba i to ostati zabilježeno, neka se zna. Banožić, Banožić će potpisati ugovor o Rafalima. Hrvatsko ratno zrakoplovstvo 7 milijardi i 190 milijuna rebalansiranoga proračuna za Ministarstvo obrane u 2021. godini Covid oporavka. Pa nije on baš tako loš. Nije baš tako loš. Ja mislim da je dobar. To će ostat. Rafali će doći i reći će, pitat će se netko za 10, 15, 20 godina dok ti isti Rafali budu letili, štitili hrvatsko nebo, hrvatsko kopno i hrvatsko more, a tko ih je to, čija ih je to vlada kupila, onda će gledati ugovor, vidi, bio je ministar Banožić.
Hvala vam [[Upadica: E, to ja tebe pitam, je' tebi to ...]] nerazumljivo/.../... Hvala predsjedniče Vlade. Molim vas samo [[Upadica: Kao Hvaranin Bračaninu.]] molim vas samo, znam da je bila stilska figura, ali moram vas ipak da se oslovljavamo sa vi, da ne bi potonuli u tikanju i onda nam neće baš biti dobro. Izvolite.
nije mi žao, predsjedniče Vlade, ni zbog čega, pa čak ni zbog onih 180 kuna što sam mu članarine platio, platit ću i opet ako treba. Ovoga, Butkoviću, konkurenciji Kalmete ne može biti najgori, je li tako? Sad, .../nerazumljivo/... dobro, nije zakinuo, zamislite da je Kalmetu u .../nerazumljivo/... dakle, g. predsjedniče Vlade, jedino što mi je žao što na dan HS-a nisam stavio, kad sam bio na svečanoj sjednici, Dan neovisnosti 8.10., žao mi je što ste krivotvorili povijest, to mi je žao, ali ispravit ćemo jednom. Što se tiče potpisa na ugovoru, na ugovoru o pristupanju EU je potpis Jadranke Kosor. Pa gdje je ona sada? Ali to onaj 2., 3., 5., 12. HDZ, koji već po redu. Dakle nije mi žao i moram reći da mi je ustvari jako drago što predsjednik republike radi u 80% slučajeva, a za ovih 20% slučajeva mi nije žao, ali imam određenih prijedloga kako da poboljša svoju suradnju s vama, a i vama bih imao nekoliko prijedloga. Jedini kojega mi je žao je admiral Hranj. Doveli ste ga u situaciju da od njega vaša stranka očekuje da odbija zapovijedi vrhovnog zapovjednika. Njega mi je žao pa vas molim da učinite sve da u budućnosti admirala Hranja poštedite znate već čega, to se rimuje i da ovu priču da predsjednikom republike riješite. A što se tiče ministra Banožića, čovjek je pod stresom, očito je, dakle tiho je govorio, onako, kao da jednostavno, još uvijek je pod dojmom ovoga, međutim, to kad vi kažete da je on stabilan vrijedi sve dok predsjednik Sabora ne krene govoriti da možda i nije najstabilniji. Kad mu on stavi palac dole, on je bivši. Do tada je stabilan, dok se ne pokaže drugačije. Hvala.
E, Arsene, i ja bih ti rekao ti, ali ću ostati na vi. Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Čičak koji pitanje postavlja ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade, uvažene ministrice i ministri, drage kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru Tomislavu Ćoriću. U mojoj općini Rugvica provodi se projekt vodno-komunalne infrastrukture zajedno sa gradom Dugim Selom. Sekundarne kanalizacijske mreže vrijedan 200 milijuna kuna koji je u završnoj fazi. Taj projekt vodi Vodoopskrba i odvodnja Zagrebačke županije koja upravlja vodno-komunalnom infrastrukturom na istoku Zagrebačke županije, u 4 grada i okolnim općinama. To je prva firma koja u RH, koja je spojila vodovode i u, stavila ih u jedno i to se pokazalo jako dobro i u ovom projektu, ali i u svim drugim projektima koje provodi. Moje pitanje glasi, zanima me trenutno stanje realizacije vodno-komunalnih projekata aglomeracija u RH, a posebno stanje projekata u Zagrebačkoj županiji, s obzirom da znamo da je 7 odobrenih projekata.
Izvolite, ministre, odgovor.
... [[Govornik naknadno uključen.]] na vašem pitanju. Dakle pitanje vodno-komunalne infrastrukture i njezine izgradnje u RH je od početka mandata Vlade predsjednika Plenkovića jedno od ključnih pitanja koje se u resoru zaštite okoliša i energetike u to vrijeme, danas gospodarstvo i održivog razvoja bavimo. U ovom trenutku u RH ugovoreno je ukupno 57 projekata uz 3 koja su dovršena vrijednosti 25,8 milijardi kuna. Projekti koje ste naveli na području Zagrebačke županije, njih 7, među ostalim i Rugvica, vrijednosti su ukupno 3 milijarde kuna i ono što svakako želim istaknuti je činjenica da realizacija svih ovih projekata, neovisno o činjenici što smo u završnoj fazi Operativnog programa konkurentnost i kohezija 2014.-2020., koji traje do 2023. g., neće biti dovedena u pitanje. Dakle 25,8 milijardi kuna, ukupno 210 ugovora koji bi trebali biti realizirani u narednom razdoblju, odnosno neki od njih se već realiziraju, od čega 157 već potpisanih, jamstvo su da ćemo u konačnici do kraja operativnog programa, odnosno do 2024. g. ispuniti prvi dio našeg cilja, a to je 300 tisuća naših građanki i građana koji će biti priključeni na vodovodnu mrežu, odnosno ostvariti pristup boljoj vodi za piće te 800 tisuća naših građanki i građana koji će u konačnici biti priključeni na sustav javne odvodnje, što je čak i značajnije s obzirom na probleme s kojima smo se tijekom desetljeća u RH suočavali. Ono što veseli jeste činjenica da će se ovi projekti, odnosno jedan njihov dio realizirati iz čitavog niza omotnica, s obzirom na financijska sredstva koja smo u mogućnosti povući u narednom razdoblju, kako iz Operativnog programa 2021.-2027., tako i iz Nacionalnog plana za oporavak i otpornost, ali isto tako i iz nacionalnih sredstava. Vrijednost svih ovih projekata jamstvo je da će građevinski sektor u RH na narednom razdoblju biti i dalje jedan od kotača zamašnjaka gospodarskog rasta. Ono što bih svakako naglasio, a vi ste na neki način u svom pitanju to istakli jeste činjenica da na području Zagrebačke županije sustav funkcionira vjerojatno puno bolje nego u cijelom nizu naših krajeva, prije svega zbog činjenice što se okrupnjavanje, odnosno konsolidacija na području vodnih poslužitelja dogodilo u ranijoj fazi i upravo zbog toga Vodovod Zagrebačke županije kao dionik u ovom procesu koji je zapravo i nositelj aktivnosti, bilježi dobre rezultate u realizaciji projekata. Koliko znam, od ovih .../nerazumljivo/... od ove 3 milijarde kuna, odnosno milijardu i 700 milijuna kuna iz EU fondova, već je kroz realizaciju povućeno nekih 700 milijuna kuna. Vjerujem da će naredno razdoblje donijeti daljnju dinamizaciju ovog procesa i u konačnici ispunjenje naših ciljeva, a to je da cijela RH, odnosno sve naše građanke i građani s jedne strane, imaju pristup pitkoj vodi, odnosno vodi pogodnoj za piće, kroz sustav dobro organizirane mreže, vodno uslužnih područja, a s druge strane, isto tako i javnoj odvodnji koja je, u konačnici standard koji je Hrvatska trebala davno dostići, ali evo, to je posao kojim se trenutno bavimo. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem se ministre. Moram izraziti svoje zadovoljstvo zbog velikog napretka kojeg je napravila ova Vlada na području ugovaranja i realizacije EU projekata. To se sad jasno vidi, gradi se u cijeloj mojoj Zagrebačkoj županiji i u cijeloj Hrvatskoj, to mi je izrazito drago i hvala vam na tome.
31. pitanje, sada će zastupnik Marijan Pavliček postaviti ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Imam evo, jednostavno pitanje. Jeste li vi zdravi odnosno jeste li negativni na Covid-19? Je li predsjednik Sabora zdrav? Je li on ovoga trenutka negativan na Covid-19? Ja sam zdrav. Ja sam se sinoć testirao i imam službenu liječničku dokumentaciju da sam negativan na Covid-19. No, što je sa svim ostalim kolegama koji su danas ušli u Sabor cijepljeni, netestirani, je li netko danas unio virus ili nije? Jer, ako smo mi danas svi ovdje u sabornici zdravi, zašto nosimo ove maske, što nema veze sa zdravim razumom, ako smo doslovce svi zdravi? Možete li mi jamčiti jeste li vi zdravi, odnosno negativni na Covid-19 ovog trenutka jer ako to ne možete, ajmo onda uvesti doslovce za sve testiranje. Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Pavliček. Meni je drago da ste se vi testirali i da ste zdravi i ja vama na tome čestitam i to je jedan lijep doprinos jednoga zastupnika Hrvatskih suverenista koji nema problem sa brisom. Je li to točno? Vi nemate problem testirati se putem brisa koji traje 0,3 sekunde, ja mislim da smo to sada svi razumjeli, isto kao ni g. Miro Bulj i to je jedan veliki korak prema povjerenju koje je bitno za testiranje naših građana i za bris koji je kratak, ima ovdje ljudi iz medicine, i znaju da škaklje, a ne boli i rješava vas brige da li ste vi slučajno zaraženi ili ne i to je odlično i ja čestitam Hrvatskim suverenistima na tome, vi ste to danas ovdje potvrdili u kontekstu svega što slušamo, što možemo vidjeti, tko se slika, tko se ne slika, kome je bris problem u subotu, a nije mu problem danas, ima ih ovdje podosta koji su to demonstrirali slikama tamo i slikama ovdje, ali važno je da ovi ljudi koji su bili na skupu, misleći da su tamo svi toliko angažirano protiv brisa, da to baš i nije tako jer to u business klasi za 8 hiljada i po' eura kad se ide na plenarnu sjednicu parlamenta europskog ili je za doći i sjediti u HS-u. To je jako važno. E sada, vi ste sigurno kao vrijedan i pažljiv zastupnik slušali maloprije odgovor ministra Beroša na pitanje zastupnice Andreje Marić gdje je on temeljito i vrlo jasno na stručnim znanstvenim spoznajama kazao zašto osoba koja ima Covid potvrdu, bilo da je cijepljen, bilo da je prebolio ili je testiran je u poziciji da bude manja zarazna za druge osobe koje su njoj blizu. Jeste to čuli dok je on to govorio? Ja se nadam da jeste. E sada, ja sam prebolio Covid i primio sam 2 doze i to Astra Zenece, onog cjepiva koje je, kao reputacijski loše, ali vidi vraga, evo, ok je. Ja sam prije nekoliko dana neposredno pred Glasgow čak vadio krv da vidimo kakva su mi antitijela, kad sam išao u Glasgow, rekao sam vam to, rekao sam to i na televiziji, čak sam morao taj još bris koji škaklja raditi svaki dan, 1, 2, 3 dana, takva su bila pravila. Pred put, u avionu i u hotelu neposredno pred konferenciju. Nikakav mi to problem nije bio. Ovo što vi mene sada pitate, ja ću biti dovoljno oprezan i mudar i reći ću da mislim da sam okej, ali nisam 100% siguran. Ne znam da li je ovdje možda netko drugi bio pa sam ja puno skidao masku jer imam 20 do 40 pitanja pa, jesam li možda nešto udahnuo, ne znam. Mogu se ići testirat, ako hoćete, nakon ovoga pa ću vam odgovoriti. Ali ono što sigurno znam da ovo što vi imate maske ovdje okvir koji je HS-u preporučio HZJZ. Dakle preporučila je struka, preporučili su epidemiolozi. To nisu okviri koje je netko našao slučajno plutajući internetom i vidjeli, gle, eto vijest i poklonit ću povjerenje upravo tom izvoru jer tu je sigurno nešto pametno. Ono što mi biramo kao društvo, kao institucije, kao odgovorni građani je da slušamo ovdje struku, a struka nam je dala preporuke i rekla što je dobro, zašto je potvrda korisna i zašto ćemo, ako nosimo masku u zatvorenim prostorima bit sigurniji, čak i ako smo se i cijepili i preboljeli, pa i testirali se jučer. To što ste se vi testirali sinoć, pitanje je što će biti danas. Je li točno? Tako da smo tu u istoj poziciji. Ja se nadam da smo ok, [[Upadica: Hvala vam.]] ja vam želim puno zdravlja i drago mi je da vama bris nije problem.
Hvala vam. Izvolite očitovanje.
Evo, ja se nadam da i vi ok u zdravstvenom smislu, posebice i drago mi je da ste odgovorili da ne znate i da mi ne možete točno reći jeste li možda pokupili virus ili niste, al ste se često pozivali na struku, pa me evo zanima odnosno želim reći da je upravo i ravnatelj varaždinske bolnice Damir Poljak zamolio Županijski stožer civilne zaštite da se prilazu u bolnicu testiraju svi pacijenti bez obzira bili cijepljeni ili ne jer su imali više slučajeva proboja virusa preko onih koji su cijepljeni. Nažalost njegova molba je za sada odbijena, istu molbu je ovaj tjedan uputio i ravnatelj čakovečke bolnice, znači također ljudi iz struke koji također smatra da se svi trebaju testirati i jedini očigledno način maksimalnog suzbijanja ovog virusa je upravo to da se testiramo doslovce svi i preboljeli i ne preboljeli i cijepljeni i necijepljeni. Hvala vam lijepa.
Sada će kao 32. zastupnik Damir Bajs postaviti pitanje ponovo predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Pozdravio bi predsjednika HS, pozdravio bi i predsjednika hrvatske vlade, kolegice i kolege, gđu. ministricu i ministre koji su ovdje nazočni. Neću postavit pitanje o koroni jel sam pretpostavio da će ih biti dosta, ja ću postavit pitanje vezano uz šume. Naime, kad govorimo o RH onda govorimo često o tome da imamo puno prirodnih bogatstva, šume su nedvojbeno ono što mnogima pada prvo na pamet. Kako i ne bi kad polovica ukupne površine RH su šume. Isto tako ću naznačiti da od tih šuma najveći dio nalazi se u vlasništvu RH, a njima zapravo upravljaju u ovom slučaju Hrvatske šume koje su javna ustanova koja je za to ustanovljena. Također ću reći da u zadnje vrijeme dobio sam puno upita od građana vezano uz činjenicu da postoje situacije da se sumnja na prekomjernu sječu šuma, dakle mnogi su vidjeli idući cestom da su šume posječene. Ja sam isto tako bio viđeno da je to moguće, međutim isto tako mislio sam da to možda nije ipak fakt nego samo utisak, ali kod mene je došlo zapravo na uvid i fokus zanimanje udruge Zeleni odred… [[Govornik se ne razumije]] udruge Vidre i predsjednice Vesne Grdić koja je napravila jednu analizu da li mi siječemo previše šuma. Dapače, tako nešto je podržao i u ovom slučaju g. Tomas Veiz koji je utvrdio da postoje značajna prekoračenja siječe šuma u cijeloj Hrvatskoj i da se radi gotovo o 100.000 hektara koje je devastirano … [[Govornik se ne razumije]] je šuma koje … [[Govornik se ne razumije]] gotovo 20 milijuna kubnih metara drva koje su posječene na taj način. Vrijednost tih 20 milijuna kubnih metara je milijardu eura. Moje pitanje je jednostavno, da li ćemo [[Upadica: Hvala vam]] napravit analizu vezanu uz navode [[Upadica: Hvala vam]] koje podržavaju?
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bajs, ispričavam se, al nisam najbolje čuo sve što ste kazali. Ono što sam razumio na kraju da je tema šume i da ste dobili dopis od, nisam dobro čuo od koga, da imate dojam da je sječa šuma prevelika. Je li to točno, je li to bilo pitanje?
Da.
Okej. Znamo za taj problem, znamo i za različite aktere koji ga signaliziraju. Ja sam i razgovarao sa ministricom Vučković, Hrvatska kao što znate ima otprilike 250.g. tradicije upravljanja šumama. Razgovarali smo o tome evo nedavno tu je i ministar Ćorić kad smo bili u Glasgowu gdje je velika tema klimatskih promjena upravo su šume ključne i najbitnije da ih se ne siječe ili ne spaljuje nekontrolirano i za dodatni efekt staklenika koji onda pak dovodi do čitavoga niza lančanih reakcija i globalnoga zatopljena. Dakle, pitanje šuma, njihovog gospodarenja, kontrole, odgovornosti samih Hrvatskih šuma kao državne kompanija koja u tome opet ima najveću ulogu upravljanja je izrazito velika. Ja ne znam točno što piše u tom dopisu na koji se vi referirate, pa bi vas zamolio ako vam nije problem da ga pošaljete meni, ja ću ga dat ministrici Vučković, ona će pripremiti sa svojim nadležnim službama jedan temeljit odgovor jer moram priznat koliko i vas i mene zanima je li tu sve onako kako bi trebalo biti ili tu ima nekih ljudi koji u nekakvim rubnim situacijama rade nešto što mi možda ni ne znamo, a kamoli da želimo. Mislim da smo se nas dvoje tu razumjeli i cijenim što ste radi općeg interesa javnosti podigli ovo pitanje sječe šuma. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
… [[Govornik nije uključen]]
Kolega Bajs, uključite se.
Dakle, pitanje koje će postavit kolega Tomas Veiz u Europskom parlamentu da ujedno bi htio, sam htio postavit pitanje u HS. Mislim da je logično da se mi brinemo o tome koliko i oni koji dolaze ovdje i na svoj način žele pomoći ukupnosti sačuvanja u ovom slučaju planeta zemlje. Ali isto tako ću reći da postoji izvješće FAO iz 2020.g., dakle to nije izvješće udruge nego izvješće FAO-a gdje izrijekom piše „ U globalnim šumskim resursima“, tako se zove izvješće za 2020. da RH se nalazi među prvih 10 zemalja svijeta, ispred nas su recimo Albanija samo i Crna Gora gdje se, gdje se zapravo utvrđuje koji je najveći dio mase predviđen za proizvodnju. Sa druge strane po tom izvješću mi smo izgubili četvrtinu šuma koje su kako se kaže ljudskom rukom zasađene, znači to su one šume koje su u ovom trenutku pod Hrvatskim šumama ponajviše u etatu kako se to kaže jel moramo onoliko koliko srušimo šuma i posaditi i stoga ovo nije izvješće samo naše nego izvješće UN-a i mislim da tome treba obratiti odgovarajuću pozornost i da je nemoguće da imamo prekomjernu količinu sječe šuma jel to je zapravo jedna stvar koja sad sigurno neće donijeti dobro niti nama niti onima koji će nas naslijediti. Naravno, tu su izražene i neke ja bih rekao u ovom slučaju nelogičnosti koje su proslijeđene i DORH-u i EU, a vezano naravno uz europska sredstva, ali o tome neću, to je nešto što nije danas tema mog razgovora [[Upadica: Hvala.]] i stoga hvala vam na tome da ću dobiti izvješće na taj način.
Hvala vam. Sada je na redu zastupnik Radoje Vidović trebao je pitanje postaviti ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grliću Radmanu, kako on nije ovdje na pitanje će odgovoriti predsjednik vlade Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedniče sabora, poštovani premijeru, ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici, kao što rekošte trebao sam pitanje postaviti ministru vanjskih poslova iskoristit ću prigodu na postavim našem predsjedniku vlade gospodinu Plenkoviću. Uvaženi predsjedniče vlade želim iskoristiti prigodu da se zahvalim u ime BiH na svoj pomoći koju Vlada RH daje BiH ali unatoč toj pomoći svjedoci smo da BiH tone u sve dublju i dublju krizu sa nesagledivim posljedicama i po opstojnost Hrvata u BiH ali i po opstojnosti same BiH i po mir i stabilnost čitave regije. Uzroci ove duboke krize svakako dolaze od politike iz Republike Srpske, ali dobrim dijelom uzroci ove krize dolaze od bošnjačke politike koja već sustavno 20-tak godina nastoji Hrvatima oduzeti konstitutivnost i ravnopravnost u BiH, potpuno ih politički eliminirat iz odlučivanja i praktično federaciju pretvorit u bošnjački entitet. Moje pitanje glasi, šta Vlada RH i vi osobno i Ministarstvo vanjskih poslova činite kako bi se u međunarodnoj zajednici razumjela potreba žurne izmjene izbornog zakona BiH, kako bi se provela presuda Ustavnog suda BiH u predmetu Ljubić i osiguralo legitimno predstavljanje konstitutivnih naroda na svim razinama jer je to praktično preduvjet opstanka i Hrvata u BiH, a uvjeren sam i opstanka BiH i stabilnosti BiH i čitavog ovog regiona. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Vidović koji ste ovdje u Hrvatskom saboru iz izborne jedinice za Hrvate izvan Hrvatske. Mislim da je izrazito da hrvatska javnost, a i svi Hrvati van domovine osobito Hrvati u BiH čuju i vaš glas i interes za ovu temu koja je u smislu državne politike, ne bih rekao da je to vanjskopolitička tema za nas, to je nacionalni interes, to je naša obveza na temelju Ustava. Riječ je o hrvatskom narodu koji živi u nama susjednoj, prijateljskoj BiH, zemlji čiji suverenitet i teritorijalni integritet poštujemo i želimo razvijati kao odgovorna i država i vlada i članica EU i NATO-a odnose sa sva 3 konstitutivna naroda i svim drugima koji žive u BiH. To je vrlo važna poruka, dijelom odgovor na ovo što ste vi pitali, ali poruka i Bošnjacima i Srbima koji žive u BiH. I Hrvatska će tu ustrajati konzistentno na toj politici. Istodobno naš je strateški nacionalni interes brinuti o pravima Hrvata u BiH. I to radimo kontinuirano, ne radimo to zadnjih godinu i pol dana, to radimo u političkom smislu stalno i kao vlada i kao Hrvatski sabor i kao naši zastupnici u Europskom parlamentu bilo u ovom sazivu ili onom prošlom i radimo to kroz kontakte sa političkim predstavnicima drugih naroda ali i našim utjecajem u međunarodnoj zajednici. Znamo da su redovni izbori u BiH prema predviđenom i željenom scenariju u listopadu 2022., želimo pomoći da se na temelju prije svega političkog dogovora stranaka u BiH postigne konsenzus o izmjenama izbornoga zakona koji bi omogućio i Hrvatima da biraju svoje legitimne predstavnike u predstavnička tijela ili u predsjedništvo BiH. Anomalija koju imamo od 2006. gdje do tada nismo vidjeli taj scenarij, u tom trenutku je gospodin Komšić kao kandidat socijaldemokrata tada u BiH izabran uglavnom glasovima Bošnjaka na teritoriju federacije za člana predsjedništva kao Hrvat u BiH. On je Hrvat to nije sporno, ali on nije politički legitiman predstavnik političkih stranaka Hrvata u BiH. I ta praksa nije dobra. I ja sam nebrojeno puta rekao da je to jedna vrsta izbornog inženjeringa koja ne pridonosi kvalitetnom funkcioniranju BiH, međusobnom povjerenju, koheziji, reformama pa u konačnici i europskom putu. I on to zna. Ja sam njemu to čak i osobno rekao više puta kada smo se vidjeli i mislim da to nije dobro. Dijalog koji vodimo sa HDZ-om BiH i u konačnici sa svim strankama okupljenima kroz Hrvatski narodni sabor i sa jučerašnjim razgovorom između ostaloga sa predsjednikom HDZ-a BiH Draganom Čovićom usmjereni su da pokušamo s naše strane pomoći onome što u ovom trenutku facelitiraju i SAD i EU i da se postigne konsenzus uz naravno privolu političkih stranaka drugih naroda u BiH. I da imamo jedno normalno kohezivno djelovanje u BiH u kojoj će se svi osjećati dobro. A da uloga hrvatskoga naroda i njegova poveznica sa Hrvatskom bude lokomotiva za reformski put prema EU. To je smisao naše politike, to je okvir koji radimo i cijenim i vaš doprinos i doprinos zastupnice Bušić i zastupnika Barbarića i svih drugih [[Upadica: Hvala vam.]] koji na tome rade. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Zadovoljan sam odgovorom vašim uvaženi predsjedniče vlade. Želim ovdje jasno reći da u zadnjih 20 godina hrvatska vlada nije vodila aktivniju, dobronamjerniju politiku prema BiH jer je ta politika utemeljena na načelima koje ste rekli poštujući potpuno osnovna načela Dejtonskog mirovnog sporazuma a o konstitutivnosti i ravnopravnosti 3 konstitutivna naroda. Pomažući BiH na putu ka euroatlanskim integracijama jer je samo takva BiH država 3 ravnopravna naroda. Poštivanje prava svih onih drugih koji se ne izjašnjavaju kao konstitutivni narodi moguća, održiva i u interesu je i svih njenih naroda i svih njenih građana, al mislim da je u interesu i RH i čitave Europe. Hvala.
Kao 34. sada će zastupnik Božo Petrov postaviti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Gospodine Plenković, hajdemo malo demistificirati vaša nastojanja danas u Saboru i zadnjih nekoliko dana. Dakle, vi pokušavate stvoriti narativ jednim ustrajnim lažima da se neki prosvjed od prije nekoliko dana od više preko 50.000 ljudi dogodio zbog nekih vatica. Ne, to je laž i vi znate da je to laž i time omalovažavate i izrugujete se ljudima. I ujedno se tome divite toj nekoj svojoj zgodnoj fori, toj zgodnoj laži koju ste smislili. Istina je da vas mi kao Most mjesecima upozoravamo da testirate sve ljude, a ako ne možete sve ljude onda da barem testirate one koji ulaze u zdravstvene ustanove, u domove za starije i nemoćne osobe. Ostali ste gluhi na to. Uveli ste covid potvrde, dokument koji vam ničim ne jamči nakon određenog vremena da ste negativni i sasvim legalno možete ući zaraženi u osjetljive ustanove i zaraziti druge ljude. Je li vidite danas razinu smrtnosti? Testiranje je odraz osobne odgovornosti, ja sam prebolio covid i ja sam nakon 10 dana izolacije se testirao prije nego sam otišao u javnost da bih bio siguran da neću prenijeti nekome drugome virus. Znate što piše u zakonu kojeg ste vi predložili i usvojili? Ja sam mogao bez testiranja izać van, bez testiranja. Mogao sam, a da sam slučajno bio zaražen mogao sam ga prenijet svakome. To je vaš zakon, to je vaš odnos prema vaticama i prema testiranju i prema brizi za druge. Ja vas molim, nemojte širiti podjele u društvu. Donesite odluke i borbu protiv pandemije na temelju Evidence-Based argumenata jer ste vi isključivo odgovorni za ono što se danas događa u društvu, samo vi. I nije Bruxelles daleko i neće moći pobjeći od toga.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Petrov, nisam vas dugo ni vidio ni čuo i moram priznati da mi nije žao. Što se tiče vašega kako ste vi to sada rekli istinoljubivoga narativa koji sugerira da mi lažemo, to je otprilike rezime ovoga što vi govorite. A recite vi meni koja podjela? Koja izmišljena podjela? Kakav flagrantni fake news? Kakvo zavođenje i manipuliranje ljudima? Pa nisu ljudi u Hrvatskoj dio nekakve sljedbe koja će slušat vaše narative o nečijim lažima, pa to smo apsolvirali, pa to vam svi znaju. Te varijante vam pričaju bivše članice Mosta i kažu samo bježimo od seansi, tako da taj teatar koji izlazi iz vas to možete prodavat nekome ko vas ne zna. Ne možete ni meni, a niti većini hrvatskoga naroda. Slijedimo Evidence-Based praksu koja postoji i u drugim zemljama, nije Hrvatska sama išla prema covid potvrdama, dapače. Imali smo mjere toliko pažljivo kalibrirane, toliko dugo promišljanje, toliko konzultirane sa svim akterima da ne znam prema kome nismo bili pažljivi. Nismo nikoga htjeli dovesti u situaciju niti da mu prisilno kažemo i nametnemo zakon da je cijepljenje obavezano. Nije, cijepljenje u Hrvatskoj nije obavezano i neće biti. Kako ćete ga provesti ako se netko ne želi cijepiti? Kako? Kako idemo? Idemo tako da tumačimo, da kažemo ako se do sada u manje od godinu dana diljem svijeta administriralo 7,3 milijarde doza onda je valjda to uzorak dovoljno velik da možemo sa prilično visokim stupnjem sigurnosti reći da možda cijepljenje nije loše, da možda ima manje šanse i da se razbolim, da dobijem teški oblik bolesti pa da budem hospitaliziran, pa na kisiku, pa ha high flow kisiku, pa na respiratoru, pa ECMO-u i ne daj Bože na kraju da umre. Možda imamo dovoljno dokaza u svim mogućim časopisima i dovoljno konzultiramo liječnike, vaše kolege da bismo donijeli taj zaključak. Ali pri tom poštujemo pravo svih onih, a očito da ih ima koji imaju neki svjetonazorski problem, koji imaju prirodni ljudski strah, koji možda nemaju dovoljno informacija, koji imaju neki zdravstveni razlog da se ne žele cijepiti i mi to poštujemo i ne forsiramo cijepljenje i pružamo mogućnost a) da se čovjek cijepi, b) da se testira. Da bismo to mogli imamo covid potvrdu koju smo uveli u zdravstveni sustav, koju smo uveli u sustav socijalne skrbi gdje su nam najosjetljiviji ljudi i računamo na što, na veći stupanj odgovornosti ljudi koji rade u zdravstvenom sustavu, koji rade u sustavu gdje su socijalne ustanove, domovi za starije primjerice da se oni više paze i više čuvaju. A imate preporuke HZJZ-a što se događa sa ljudima koji dođu u bolnice. Da li ih se testira? Pa naravno da ih se testira. Ako neko dolazi i da bude u bolnici nekoliko dana pa normalno da će ga se testirati na covid. Kako vi mislite da mi organiziramo sa 4 milijuna ljudi testove za sve dva puta tjedno? Jel vi mislite da smo to mi u stanju logistički? Nismo, to nije realno. Kako to izvesti? Ako mi ponudite to rješenje i usput i cijenu, ok, možemo i to razmotriti. Ali ono što želimo je dapače ići malo ovim putem, ja sam rekao ministru Berošu da odabere jednu zdravstvenu ustanovu da napravimo test jedan pilot, da vidimo kakva nam je situacija bez najave ad hoc stanja i pacijenata i zdravstvenih djelatnika u bilo kojoj zdravstvenoj ustanovi pa da vidimo koliki je to postotak [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] To je ono što mene zanima. A ove vaše narative to držite za sebe [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] Nemojte govoriti za lažem, to …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Izvolite očitovanje.
Gospodine Plenković, vi mene ne možete pogoditi svojim uvredama, mene jedino strah što mogu vidjeti da vodeća osoba u državi ne razumije problem. To je broj jedan. Broj dva, kada govorite g. Bulju da je stožer uveo nekakve covid potvrde u zdravstvu onda vas ministar Beroš mora bolje uputiti jer to nije Stožer napravio, to je čl. 66 Zakona o zaštiti pučanstva. Ali, nažalost očito vas dovoljno dobro ne upućuju. Ali, ono što je meni puno veći problem, testiranje je potrebno jer to trenutno najvalidnija mjera kojom možete spriječiti širenje virusa. Druga stvar, vi ne možete prebaciti priču na cijepljen, necijepljen niti me možete posvađati sa cijepljenima, pa moji roditelji su se cijepili. Ja sam im savjetovao da se cijepe jer su trenutno u onoj skupini ugroženih osoba kojima je veći problem biti bolestan nego primiti eksperimentalno cjepivo i isto tako nikada ne bih rekao da je dobro da se ide prema djeci jer nemaju teže simptome, ali to je moje mišljenje i ja nemam pravo ga nametati direktno ili direktno preko Covid potvrda služeći se njima kao batinama da bih uveo nešto i to je ono što vam se pokušava objasniti. Vaša politika je danas pokazala odraz stanja u društvu, politika nametanja, politika prisila, politika netransparentnih mjera jer mi, dan-danas nakon godinu i po' dana ne znamo pomoću kojih parametara donosite koje mjere i to je razlog zašto su vam ljudi na cesti i vi jako dobro znate da ste vi razlog tome i to je razlog zašto smo krenuli sa referendumskom inicijativom i to je razlog zašto ćemo sutra biti na presici u 5 do podne, zato što je za Hrvatsku doslovno 5 do podne. I ako već vi nemate hrabrosti pitati ljude što u Hrvatskoj misle o vašem vođenju krizne situacije, mi ćemo ih pitati. Na državu i na ljude ne idete batinom nego ih prvo pitate.
Idemo sada na 35. pitanje, poštovani kolega Karlić, postavlja ga ministru zdravstva Viliju Berošu, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, uvaženi ministri. Evo, moje pitanje je upravo vezano i na ovo do sada o čemu se govorilo, upućujem g. Berošu. Svjedoci smo da je u velikom broju EU zemalja, a i ovih drugih epidemija bukti, da je broj novozaraženih svaki dan gotovo maksimalan, evo, u Njemačkoj jučer 65 tisuća, u Češkoj 25 tisuća novozaraženih, kod nas je oko 6 tisuća, 6 i 200. Svaki dan, evo, kod nas umire između 60 i 70 naših sugrađana. Zdravstveni sustav je preopterećen. Liječnici, sestre, djelatnici su na rubu snaga i unatoč tome imamo jednu od blažih i liberalnijih balansiranih mjera, evo, gdje ima stvarno puno slobode svih naših sugrađana na svim područjima, od kafića, trgovina, praktično svega i jednostavno ne mogu vjerovati zašto bi neke političke stranke organizirale prosvjede zbog Covid potvrde. Ja sam uvjeren da ovi prosvjedi nisu usmjereni protiv same potvrde, protiv zdravstva, protiv cijepljenja, nego više protiv rada Stožera, protiv rušenja Vlade gdje su građani iskoristili nažalost upravo u ovom svom stanju i psihoze već oko koronavirusa, a ne pod izlikom borbe za slobodu. Ja bi vas, evo, pitao, možda još jedanput da pojasnimo, pa i našim kolegama, ali i svim građanima, koja je vrijednost Covid potvrde, koja je važnost zapravo i što je alternativa? Hvala.
Izvolite, ministre, odgovor.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS-a, g. uvaženi saborski zastupniče. Evo, ja bih odgovarajući na vaše pitanje ipak nešto rekao i nemam namjeru nikom doista docirati, međutim, neurokirurg sam, kao što ste vi psihijatar. Pratimo svoju stručnu literaturu i molim vas da se držimo svoje struke. Ovo što ste sada vi rekli jednostavno ne stoji. Testiranje je naime, najslabija točka od 3 elementa u Covid potvrdi, najslabija, ne garantira ništa, ... [[Upadica se ne čuje.]]
/... ne garantira da nema zaraze [[Upadica: Samo, čekajte, samo malo.]] i zato je ... [[Govornik se ne razumije.]] /Upadica: Kolega Petrov. Samo malo./ [[Upadica se ne čuje.]] netko …
Prvo, dobivate opomenu. Šta se derete iz klupe, što je bilo? ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa kako vi možete dobiti riječ kad odgovara ministar? Šta se pravite nevješti, bili ste predsjednik Sabora i vodili sjednice, pa kakav je to način? ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, nemate pravo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] on ima pravo govoriti, a vi možete u slobodnom govoru, koji je sada, nakon što završi aktualno prijepodne… ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas, ministre, molim vas, možete onda 5 minuta, možete imati presicu, možete iskoristiti svaku priliku i govoriti, ali ovako vikati s mjesta zaista ne razumijem koja je to potreba i koji je to način. Nastavite.
Dakle testiranje je najslabija karika kada je riječ o upotrebi Covid potvrde. Testiranje ne garantira da već sutra nećemo biti pozitivni. Ako vas testiraju u vrijeme inkubacije, to doista ne znači puno. Prema tome, za znalce epidemiologe, što sam nisam, vrijedi postulat da je testiranje najslabija karika u ovom lancu. A sada odgovarajući na vaše pitanje, uvaženi g. saborski zastupniče, ponovit ću jednu rečenicu koju je izrekao još 1713. g. u Veneciji jedan vrhovni sudac za javno zdravstvo, kada je rekao, salus populi suprema lex esto. Upravo na prigovor patricija, bogatih trgovaca da uvođenje potvrde o njihovom zdravstvenom stanju će ugroziti njihove postupke. Tada je rekao da je zdravlje iznad svega. Međutim, ova Vlada je išla korak dalje. Mi smo novelirali Zakon o civilnoj zaštiti, mi smo novelirali Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i utemeljili epidemiološke mjere koje se provode. Među njima je svakako i upotreba Covid potvrde. Ona se rodila, dakle još početkom krize kada se na nivou EU komisije prepoznalo, prepoznala upotrebna vrijednost jednog takvog dokumenta koji bi garantirao da je netko ili prebolio bolest pa je imun ili je cijepljen pa je imun ili je testiran i to garantira njegovu zdravstvenu sigurnost. To inicijalno bilo dizajnirano za prekogranični promet, međutim, ubrzo se uvidjelo, kao i mi u Hrvatskoj, da se upotreba te Covid potvrde može proširiti i na neke druge segmente. Ona doista sprječava širenje bolesti, ali ne zaustavlja u potpunosti širenje virusa. To može jedino lockdown, stoga mi je sada žao što nema zastupnika Pavličeka da čuje ovo. Dakle, Covid potvrde ne sprječavaju širenje virusa. One usporavaju njegovo širenje i na određeni način su kompromis između sprječavanja širenja virusa i omogućavanja novih i ekonomskih tijekova. To je bit ove priče. Kada je riječ o prigovoru da je to diskriminatorna mjera, pa kako bi to mogli zaključiti? Dakle, s jedne strane imamo kao što je premijer rekao cijepljenje koje nije obvezno, koje je dostupno, koje je besplatno. Imamo testove koji su dostupni, koji su besplatni. Prema tome postoje alternative iste smo vam omogućili. I sve to skupa usmjereno je ka postizanju određene zdravstvene sigurnosti. Neću ponoviti one studije Škotske, Britanske, Nizozemske koje sam danas već o njima govorio koje dokazuju upotrebnu vrijednost Covid potvrda. To je potpuno jasno i ne znam ali mislim, a tu je i potpredsjednik vlada da je upravo stožer predložio uvođenje mjera Covid potvrda u zdravstveni i socijalni sustav, prema tome ne vidim da sam tu nešto krivo obavijestio i izvijestio predsjednika vlade. U svakom slučaju to je jedna mjera koja apsolutno ima epidemiološki karakter koja može omogućiti vraćanje u normalni život, koja može omogućiti daljnji razvoj gospodarstva u ovom trenutku odnosno suživot sa virusom. Hvala vam.
Prvo imamo povredu Poslovnika, kolega Petrov izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora vi ste povrijedili Poslovnik Članak 235., mogu pričekati gospodina Bukaricu da vas upozna s tim, a dok to istražite pa ćete vidjeti zašto, u trenutku samo sam zatražio riječi i ako se obraćate meni, a netko vas je drugi pitao onda imam pravo na odgovor. I to je ono što sam se javio za riječ i pokušao reći predsjedniku sabora, on je bio jako požrtvovan u branjenju vas. Evo, a sad mi možete izreći drugu opomenu, jeste pročitali Članak 235.
Jesam evo da, on se odnosi na repliku kolega Petrov, a da ste bili ovdje, ne znam jeste li bili na početku kada sam imao sličnu situaciju sa kolegom Grbinom i tada je bio predsjednik vlade odgovarajući na pitanje zastupnika Hajdukovića dotakao se i kolege Grbina u odgovoru. Puno intenzivnije nego što je to sada učinio kolega Beroš prema vama i tada se požalio i kolega Grbin na povredu Poslovnika, pa sam išao provjeriti. Nema nigdje propisano da se tijekom aktualnog prijepodneva onaj tko odgovara na pitanje može i dotaknuti nekog drugog pitanja. Ovo vam se tiče replike. I tada sam to i kazao kolegi Grbinu. Ovo što vi tražite tiče se replike, a ne odgovora na aktualnom prijepodnevu. Tako da niste imali pravo, dat ću vam opomenu, ali nisam samo zbog toga grubo reagirao. Nego sam reagirao zato što ste počeli vikati iz klupe, bez ikakvog razloga, mogli ste dići i ovu palicu koju ste na kraju digli i zatražili povredu Poslovnika. Dakle, ne vidim nikakvog razloga za nervozu i za međusobna optuživanja. Što sad želite? A ne možete, ne postoji to u Poslovniku. Kolega, izvolite odgovor sada ministru odnosno očitovanje.
Hvala, hvala, evo ja moram priznati da mi je upravo Covid potvrda donijela tu slobodu koju zapravo su neki na prosvjedu i tražili jer sam time mogao obići dosta europskih zemalja tijekom ovoga ljeta i slobodno putovati. Ali ono što bih htio reći što mislim da je puno važnije, mislim da i mene kao liječnika, ali većinu liječnika pogotovo onih koji se nadljudskim naporima bore ovih mjeseci sa bolesnicima koji su Covid pozitivni i na respiratorima da su oni zapravo najviše razočarani jer su uvjereni da je ovaj prosvjed usmjeren upravo protiv njih i protiv njihovog rada, a oni se bore da bi što, osigurali što više zdravlja našim sugrađanima. Hvala.
Idemo na 36 pitanje, zastupnik Stipo Mlinarić postavlja ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Gospodine Plenkoviću, ovaj put ću vas pitati o borbenim avionima jer nema smisla da vas pitam za nestale, za ratnu odštetu, za suđenje vrhu JNA jer na to nikad niste dali odgovor pa nećete tako ni danas vjerojatno. Pomno sam pratio izlaganje brigadira Tretinjaka na saborskom Odboru za obranu gdje je profesionalno vojnički obrazlagao sve ponude koje su bile ponuđene Hrvatskoj. A mi u Domovinskom pokretu ipak mislimo za tako veliku nabavku zrakoplova da se tu bira i strateški partner. Vi ste izabrali Francuze koji su nam se nisu baš pokazali '90.-te godine da su naš strateški partner za razliku od Amerikanaca koji su njihovi časnici umirovljeni doduše na Črnomercu obučavali naše časnike za Oluju i za akcije oslobađanja Hrvatske. Mislim da ste se ovdje ponijeli, upotrijebio bi tu jednu poslovicu, nisam dovoljno bogat da kupujem jeftino. Mi kupujemo polovne zrakoplove, to vi dobro znate i rekli ste da će ministar Banožić ostat zapisan u povijesti kako je potpisao taj, ali ti zrakoplovi za 20, 30 godina će biti samo otpisani. A da smo kupili nove zrakoplove za 20 godina ih možemo prodat nekome i kupit novu generaciju zrakoplova. A sad bi samo postavio pitanje da mi ne pobjegne vrijeme, već kad smo odabrali Rafale, pitam vas hoćemo li s Rafalima il Rafali biti opremljeni najmodernijim protuzračnim raketama Meteor koje bi u slučaju neželjenog sukoba rušile neprijateljske zrakoplove još iznad Bajnice. Znači da budemo regionalna sila u zraku, iako Francuzi srpskim novinarima govore da su nam prodali stare Mistrale rakete koje, kojima su prodali i protuzračno oružje [[Upadica: Hvala vam.]] Francuzi Republici Srbiji. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa gospodine Mlinarić, ja sam shvatio da ste vi član nadležnog odbora, gdje vi raspravljate neke stvari koje nisu za neki širi forum koji je isto tako javnog karaktera. Jel to točno? Je. Pa onda pretpostavljam da znate da ja sam toga svjestan i da htio ne htio znao ne znao ne mogu odgovoriti na sva ova pitanja koja ste vi mene pitali. Niti ću odgovarati o tome koje naoružanje ima, niti ću komentirat to što ste vi pročitali, gdje ste u srpskim portalima što su njima Francuzi rekli. Ne znam, ja sam shvatio da bi bilo pametno da kad kupujete neku sofisticiranu vojnu opremu, da o tome što kupujete pa ne govorite baš sve i svakome. Ja mislim da to ima smisla. Tako obično rade pametne, mudre i odgovorne vlade. Ne hvale se s nečim što nabavljaju jer danas ako sve baš nekom kažete i otkrijete karte on će vam reć hvala to je odlično, kazat ćemo i mi vama, naravno da neće, dakle to je prvo. Drugo, vi sada govorite o cijeni, predmetu i strateškom partneru. Mi smo imali jedan proces u koji je bio uključen brigadir Tretinjak kojeg ste spominjali, bilo je uključno više ljudi, koji je bio vođen korak po korak, precizno, sustavno sa tragovima svakog i najmanjeg koraka ovog vrlo krupnog i bitnog procesa, čak i sa iskustvom procesa koji nije došao do kraja prije nekoliko godina nažalost, al nije došao do kraja. E sad smo to vodili korak po korak tako da smo imali međuresorni pristup otpočetka da su svi oni koji su trebali dat doprinos o tome i dali doprinos, dakle rađen je sa dužnom pažnjom i pozornošću odgovornih ljudi. Odabrali smo zrakoplov koji je jedan od najmodernijih i najboljih tog tipa koji uopće trenutno postoji. Odabrali smo ga od zemlje koja je s nama partner i, partner u EU i saveznica u NATO-u, zemlje koja je europska, zemlje koja je stalna članica Vijeća sigurnosti, jedine članice EU koja je uz to i nuklearna sila i koja ima zavidnu vojnu industriju. Izabrali smo zrakoplove za koje točno znamo kad će doći u Hrvatsku, koji postoje, koji nisu u procesu da se tek trebaju krenuti proizvoditi, nego znamo da će doć i da će doći onakvi baš kakve su stručni ljudi poput brigadira Tretinjaka i drugi stručnjaci Ministarstva obrane HV-a i Hrvatskog ratnog zrakoplovstva željeli da dođu. Specifikacije zrakoplova, pa nije radio netko tko se u to ne razumije, evo recimo ja, pa čak i vi, vi se možda više razumijete od mene. Ja ne bih nikad sebi uzeo tu slobodu da kažem da se razumijem nego smo tražili nešto što smatramo da nam je optimalno i da nam je potrebno i ono što smo htjeli to smo i dogovorili. Vidjet ćete, ti će zrakoplovi bit s nama dugo, imat će snagu odvraćanja, promijenit će stratešku, strateški položaj Hrvatske u smislu obrambene sposobnosti ne samo konkretne zaštite našeg teritorije nego participacije u sigurnost i na jugoistoku Europe, ali i šire u svijetu i u onim operacijama u kojima ćemo sudjelovati. Naša vojska nakon toga, a osobito naše zrakoplovstvo više nikad neće bit isto, a naš teritorij siguran sam neće biti ugrožen ni na koji način [[Upadica: Hvala vam]] i zato sam zadovoljan da ćemo sutra to riješit uz poštovanje prema SAD-u [[Upadica: Hvala]] ništa mi nismo manje saveznici i prijatelji, ništa manje ne cijenimo što su učinili '90.-tih [[Upadica: Hvala vam]] da ne bi zaboravio to. Hvala.
Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Plenkoviću, ja prvo nisam rekao nijednu stvar što je bila na odboru što ne bi trebao reć. Naoružanje koje će avioni nositi F-16 ili rafal to će se vidjet prvi put kad avioni polete, ovaj mislim to nije tajna nikakva, znači tu nema tajni koje će nositi naoružanje. Što ste rekli za druge članice NATO-a, pa imamo iz EU Rumunjsku, Bugarsku, Mađarsku, Nizozemsku, pa čak sad i Švicarsku koji su kupili američke, jedino smo mi kupili francuske borbene zrakoplove i Grčka koja uz to ima još 64 američka najnovija F-16 zrakoplova. Tako da kažem nisam ništa rekao što nije istina, a to što ste rekli za srpske portale, pa ministrica obrane Francuske izjavila je javno da su oni braća po oružju. To dovoljno govori o njihovom savezništvu i kako gledaju na Republiku Srbiju. To je javno rekla, znači nikakvi portali to nisu objavili. Hvala lijepo.
Idemo na 37. pitanje zastupnik Damir Habijan postavlja ga ministru pravosuđa i uprave Ivanu Malenici, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče vlade, poštovane ministrice i ministri, kolegice i kolege. Upućujem pitanje ministru pravosuđa i uprave g. Malenici. RH jedna je od prvih država članica EU koja je donijela i usvojila Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. To je bilo dakle u srpnju 2019.g. kada je stupio na snagu, nakon toga dakle EU donijela je Direktivu o zaštiti osoba koje su prijavljene radi kršenja prava unije u listopadu 2019.g. obzirom da smo ravnopravna članica EU obzirom na našu obvezu da usklađujemo nacionalno zakonodavstvo sa pravnom stečevinom i da moramo transponirati tu direktivu u svoje nacionalno zakonodavstvo hrvatska vlada priprema odnosno vaše ministarstvo priprema novi prijedlog navedenog zakona. Obzirom da taj zakon zapravo formira i sustav učinkovitog prijavljivanja, a s druge strane i pruža adekvatnu zaštitu prijaviteljima riječ je definitivno o vrlo važnom zakonu, rekao bi i o segmentu upravo i borbe protiv korupcije, dakle jačanje mehanizma u sprječavanju borbi protiv korupcije. Pa evo molio bih vas ako možete iskoristiti ovo vrijeme da nam ukratko kažete nekoliko najvažnijih novina koje se tiču predmetnog zakona. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa predsjedniče HS, uvažene zastupnice i zastupnici. Kolega Habijan, dakle kao što ste i sami uvodno istaknuli RH je još 2019.g. donijela Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti tzv. Zakon o zviždačima. Već smo tada bili jedna od rijetkih država članica EU koja je usvojila zakonodavni okvir za to područje borbe protiv korupcije i nakon toga donesena je i direktiva koju sad zapravo transponiramo u nacionalno zakonodavstvo i stvaramo jedan dodatni sustav zaštite prijavitelja nepravilnosti. Što se tiče konkretnog prijedloga zakona koji će vjerujem ubrzo doći ovdje pred saborske zastupnike, dakle olakšan je sam pristup prijavljivanja nepravilnosti, od sada dakle se nepravilnost može direktno, će se moć direktno prijaviti pučkoj pravobraniteljici. Isto tako kroz novi zakonski tekst omogućena je i sudska zaštita, dakle sudska zaštita i prijavitelja nepravilnosti i povjerljive osobe i s njim povezanih osoba. Isto tako novi prijedlog zakona sadržavat će i određene prekršajne sankcije koje se odnose na čelne osobe ili zaposlenike koji vrše pritisak prema i prijaviteljima nepravilnosti ili prema povjerljivim osobama, a isto tako, predviđa i određene prekršajne sankcija protiv prijavitelja nepravilnosti koje zloupotrebljavaju to svoje pravo. Vjerujem da je ovaj zakonski tekst koji će ubrzo doći ovdje u Sabor predstavlja jedan korak naprijed za zaštitu prijavitelja nepravilnosti, tzv. zaštitu zviždača jer, zapravo zviždači ovim zakonskim tekstom i prijedlogom će dobiti jedan novi, kvalitetniji i sustavniji propis koji će štititi njihova prava, a zapravo je to samo dio, dakle ovaj zakonski tekst je samo dio paketa propisa koje je ova Vlada donosi u području borbe protiv korupcije. Dakle, uz to je zasigurno i Zakon o sprječavanju sukoba interesa, isto tako i Strategija borbe protiv korupcije, tako da smo se kao Vlada jasno opredijelili za borbu protiv korupcije. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, zadovoljan sam vašim odgovorom. Upravo ovo što ste zapravo zadnje spomenuli, prošloga mjeseca smo ovdje u Visokom domu usvojili, dakle novu Strategiju sprječavanja korupcije za razdoblje 2021.-2030. g. i jedna u, od propisa koji su zapravo unutra i postavljeni i predviđeni ovim akcijskim planom za '22. ... [[Govornik se ne razumije.]] upravo se spominje ovaj zakon o kojem ste sada vi pričali. Ja bih rekao, spomenuli ste vi, da uz zakon koji je u najavi, dakle izmjene i dopune Zakona o sprječavanju sukoba interesa, pa i uz ovaj zakon koji spominjete novi, o lobiranju, koji dosad zapravo u hrvatskom zakonodavstvu ne postoji, a mislim da je dobro da se i taj, zapravo ta djelatnost, ako možemo tako reći, stavi u jedan normativni okvir, odnosno postane legitimna i legalna i uz ove izmjene ovoga zakona, definitivno pokazuje i jesu dokaz da ova Vlada zapravo itekako vodi aktivnu borbu protiv korupcije i da definitivno radi sve ono što je propisala Strategijom koja je usvojena i u ovom Domu. Ja sam siguran da će i taj prijedlog zakona uskoro biti u saborskim klupama, da ćemo ga raspraviti, usvojiti i da će zasigurno doprinijeti svemu ovome što ste zapravo vi u konačnici rekli. Zahvaljujem.
38. pitanje, zastupnik Andro Krsulović Opara, postavlja ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću.
Uvaženi g. predsjedniče, g. premijeru, ministrice i ministri, uvaženi kolege. Postavljam pitanje ministru g. Butkoviću. Početkom studenoga Vlada je donijela jednoglasnom odluku o koncesiji nad pomorskim dobrom, Žnjanski plato u gradu Splitu. Područje je to od 220 tisuća kvadratnih metara po kojima po koncesiji grad Split i njegova tvrtka Žnjan d.o.o. moraju uložiti 225 milijuna kuna i urediti ga kako bi građani Splita mogli koristiti taj prevrijedni prostor. Taj prostor je sagrađen pred 20-ak godina, podsjetimo se, 1998. sv. Ivan Pavao II. je tamo održao misu pred 400 tisuća ljudi. Otada pa do 2017. g. tamo je vladalo bezvlašće, izgrađeni su bespravni objekti koji su puštali fekalije u more i sve to do odluke moje, uprave i u suradnji sa građevinskim inspekcijama i Ministarstvom graditeljstva kad su svi ti objekti uklonjeni. Danas imamo situaciju da je donesen kvalitetna odluka Vlade, konačno će se moći ispuniti želje Splićana koje su kroz natječaj i DPU po potom kroz prilično kompliciranu proceduru koju smo vodili, došli do toga da se unatoč brojnim opstrukcijama pojedinaca, moćnika, nekih novinara, izostankom potpore oporbe, a sadašnje vlasti, taj prostor konačno sagradi. Moje pitanje je koje aktivnosti grada i Vlade još preostaju i koje su potrebne kako bi se ovim kratkim rokovima mogli nastaviti realizirati sve aktivnosti oko realizacije ovog projekta te može li više itko usporavati ili ugroziti realizaciju [[Upadica: Hvala vam.]] ovog prevrijednog [[Upadica: Hvala lijepa.]] projekta. Hvala lijepa.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a, poštovani zastupniče. Kao što ste i sami naveli u vašem pitanju, Vlada RH je 11. studenog donijela Odluku o dodjeli koncesije nad Žnjanom, tvrtki koja je u vlasništvu grada Splita i naravno, to je sigurno odluka koje je otvorila mogućnost investiciji vrlo bitnoj za Split i da se taj dio prostora koji je jako bitan za razvoj grada Splita usmjeri u pravcu da to bude uredno, da to bude kvalitetno i na dobrobit svih građana Splita, naravno i svih onih koji dolaze u Split. Prethodno što je Vlada donijela Odluku 11. studenog bilo je negdje prošle godine dostavljeno u Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture od strane županije Splitsko-dalmatinske, kompletna dokumentacija, budući da je inicijativa krenula od grada Splita prema županiji, međutim, budući da se radilo o koncesiji koja prelazi vremenski tok od 30 godina, rok od 30 godina, onda je to prešlo u ingerenciju države, odnosno Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture i mi smo u siječnju ove godine nakon Odluke Vlade raspisali natječaj na koji su se prijavile 3 ponude i da sad ne ulazim u sve detalje, Vlada je 11. studenog donijela Odluku o dodjeli koncesije. Bilo je određenih tu i, da tako kažem, kontroverzi ili neću reći, prigovora prema Vladi RH i nama u Ministarstvu, da smo mi nešto opstruirali što zaista nije točno, mi smo od samog početka bili saveznici i htjeli smo da što prije krene taj projekt, to smo i radili čitavo ovo vrijeme, tako da odbacujem sve one tvrdnje da je Vlada RH ili bitno tko u Vladi, pa i sam premijer koji je bio prozivan, da smo opstruirali dodjelu te koncesije, što apsolutno nije točno. Međutim, pustimo to po strani. Nakon ove Odluke u roku 2 godine, znači nikako kasnije od 11. studenog 2023. g. tvrtka koja je dobila koncesiju mora dostaviti u Ministarstvo izvršnu lokacijsku dozvolu, znači mora krenuti u što hitnije projektiranje jer 2 godine jest dovoljan rok, ali vrijeme brzo prolazi, tako da, vjerujem da će u tom roku nam se dostaviti izvršna lokacijska dozvola i naravno, garanciju banke i zadužnicu i sve ono po proceduri kako bi imali odgovarajuće uvjete da se može zaključiti ugovor o koncesiji. Znači, da rekapituliram, nakon odluke Vlade RH sada je stvar na tvrtki koja je dobila odnosno na tvrci koja je dobila koncesiju da nam u roku dvije godine dostavi tu dokumentaciju kako bi se mogao zaključiti ugovor o koncesiji i kako bi ta investicija čija je ukupna vrijednost nešto više od 200 milijuna kuna mogla krenuti. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala g. ministre. Iz ovoga shvaćam da je ministarstvo i dalje spremno podupirati gradsku tvrtku da se realizira taj prevrijedni projekat, rekao bih poslije Pelješkog mosta i izgradnje luke u Rijeci najveću investiciju na istočnoj obali Jadrana. To znači da je gotovo sa mogućim opstrukcijama nekih moćnika, nekih novinara izostankom potpore tadašnje oporbe, a sadašnje vlasti i svih onih pojedinih dijelova otvoreno ću to kazat institucija koje su stavljali klipove u realizaciji ovog važnog projekta. To znači isto da nema mjesta niti prozivkama radi stvaranja alibija i to isto znači da je sada na gradskim vlastima da snažno uz vašu potporu, suradnju i suradnju županije krene u realizaciju ovog prevrijednog projekta koji će značiti jako puno ne samo za građane Splita nego i za šire područje kao i za brojne turiste koji dolaze u to područje. Hvala g. ministre.
Idemo na 39. pitanje zastupnica Ivana Posavec Krivec postavlja ga ministru zdravstva Viliju Berošu. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani premijeru, ministre Berošu. Danas otprilike godinu i pol nakon što su zvonile i trubile fanfare, nakon što se je slavilo da je HDZ i vaša Vlada proglasila pobjedu nad korona virusom, a ovdje je premijer i drago mi je da je ovdje. On uvijek kaže kako mi iz oporbe to izvlačimo iz konteksta i kažemo da ste rekli da ste pobijedili u prvom poluvremenu. Pa onda mi recite sada smo ili u produžecima ili smo u uzvratnom nogometnom okršaju? Mi gubimo, gubimo, ne znam koliko je rezultat, ali bojim se da nakon te pobjede u prvom poluvremenu mi danas nažalost gubimo. Zašto gubimo? Zato što smo se onda okupljali, grlili, slavili, gubili smo kriterije po kojim smo odobravali skupove, nismo imali iste kriterije, nismo imali svrhu kojoj nismo imali zajednički cilj, tada ste vi ministre Beroš bili ogrnuti jednim plaštom super heroja. A danas? Danas je to sve došlo na naplatu. Vaše politiziranje pandemije i iskorištavanje virusa u političke svrhe, danas je Hrvatska nažalost, to zna i premijer koji ovdje sjedi, ali to znate i vi ministre Berošu na vrhu u svjetskoj statistici po broju oboljelih i umrlih. Ove podatke nisam izmislila, ovo su podaci koje je jučer objavila Europska komisija. Naša obitelj, dio onoga čega smo mi, Europska komisija kaže, Hrvatska ima 55% procijepljenosti, 168 umrlih na milijun stanovnika u zadnjih 14 dana. A Slovačka ima 54% i samo nažalost još uvijek puno, 29 umrlih, pet i pol puta više ima Hrvatska nego Slovačka. Dakle, nije stvar samo u procijepljenosti i ja ju zagovaram, tri puta sam cijepljenja. Ministre, osjećate li se odgovornim za ove podatke?
Izvolite odgovor.
Hvala vam g. predsjedniče HS-a. Poštovana i uvažena saborska zastupnice. Ja bi bio sretan da je uzrok globalne epidemije i problema diljem svijeta slavlje HDZ-a i to zasluženo slavlje nakon što smo osvojili pobjedi na parlamentarnim izborima, međutim to nije tako. Brojevi divljaju i rastu u cijelom svijetu, došla je nova varijanta ovog virusa koja se brzo širi. Naš zadatak je kao i do sada odgovoriti promptnim i adekvatnim mjerama što i radimo. Super heroj nikad nisam bio, niti to želim biti, niti jesam, ali da sam se svojski trudio u okviru svoje ingerencije, a bazirajući procjene i ocjene na struci, dati najbolji zdravstveni odgovor, jesam, tu doista jesam i mislim da smo u tome dijelom i uspjeli. Sjećate se početaka ove priče kada cjepivo nije bilo dostatno iz razloga jer je jedan proizvođač imao problema. Napravili smo sve da omogućimo dovoljne količine cjepiva koje je besplatno svim hrvatskim građanima. Zdravstveni sustav stavio se na raspolaganje istima i organizirao niz cijepnih mjesta, punktova, angažirao niz ljudi, sestara, cjepitelja. Kao što znate sam sam pokušao doprinijeti tim nastojanjima i cijepio sam diljem Hrvatske promovirajući cjepivo. To što u Jugoistočnoj Europi ne samo u Hrvatska nego i ostale zemlje imaju problem sa prihvaćanjem određene realnosti, posljedica je tranzicije, posljedica je prijelaza iz sustava, posljedica je nepovjerenja u javne politike, ne samo zdravstveno, pa nije to hrvatski specifikum. Pogledajte malo što se dešava, dio odgovora je i u tome dakle nepovjerenje u javne politike zbog našeg povijesnog nasljeđa. Međutim, nastojali smo napraviti sve da na neki način populariziramo cijepljenje, da prispodobimo da ono spašava živote, sad spašava i zdravstveni sustav omogućavajući mu da se bavi drugim pacijentima, ne covid pacijentima i to je bit ove priče. Ne, ne osjećam nimalo krivnju za ovo što se dešava, dapače, mislim da smo u datim okolnostima napravili sve da Hrvatska adekvatno odgovori ovom izazovu. Imate u krajnjoj liniji i nekakve rezultate. Pogledajte mjere koje su u Hrvatskoj i usporedite ih sa drugim mjerama, pogledajte činjenicu osvrnite se par mjeseci unatrag imali smo turističku sezonu, ali da, upozoravali smo još proljetos da će doći jesen, da postoji nova varijanta, da se svi supa moramo pridržavati epidemioloških mjera, da se svi skupa moramo cijepiti da bi spriječili ovo što se sada dešava. Govorili smo to neumorno svaki dan, govorio sam to i ovom Saboru, govorim i sada hrvatskim građanima. Prema tome, ova Vlada je napravila sve da odgovor hrvatskog zdravstvenog sustava bude adekvatan. Ponosim se svime onim što hrvatski liječnici već 20 mjeseci rade, što do sada, ne znam kako će bit ubuduće, spremamo se na mnoge scenarije, niti jednom hrvatskom pacijentu nije zafalio respirator, nije bilo većeg problema u zbrinjavanju. Sjetite se mnogo razvijenijih zemalja u ovoj našoj bližoj i daljnjoj okolini kojima je trebala pomoć. Dakle, zahvaljujući brzoj reakciji i fleksibilnosti zdravstvenog sustava i poglavito našim zdravstvenim djelatnicima odgovorili smo na ovu ugrozu i to radimo dan danas. Sada me moja ravnateljica bolničkog sustava pitala za dozvolu da se preraspodijeli određen zdravstveni kadar prema ustanovama gdje je potrebna pomoć. Mi to radimo, nabavili smo dovoljno respiratora, opreme i cjepiva ima, testiranje ima, uvodimo mjere, balansiramo ih, prilagođavamo ih adekvatnom trenutku, trudimo se da ne budu diskriminatorne, trudimo se sve obrazložiti, međutim postoji netko kome to ne odgovara, postoji netko kome ta situacija [[Upadica: Hvala vam]] nije draga. Tako da evo ga.
Izvolite očitovanje.
Čestitam g. Beroš… [[Govornik se ne razumije]] potpuno netočan i očito nema tu pomoći u ovom našem razumijevanju. Ne znam da li ste obilježili obljetnicu tog, te proslave, da li je to možda bio onaj ponovljeni dernek na Pelješkom mostu za koji jednako tako nisu vrijedili niti uvjeti niti kriteriji koji se primjenjuju na druge građane, o tome pričamo, nema dosljednosti, nema dosljednosti u provođenju mjera. Tu ste me podsjetili na situaciju kada je Pfizer odnosno prvo cjepivo stiglo u Hrvatsku, sjećam se jako toga, svi se kolegice i kolege sjećate, tada je g. Capak sjedio na tom, na tom cjepivu da nam pokaže čija je tu moć i tko je tu moćan, tada su ljudi preko veze cijepljeni, zato su ljudi izgubili vjeru u stožer i u vas. Danas slušam premijera s jedne strane, vas s druge strane, ni jedan ni drugi ne osjećate se odgovornima, ni jedan ni drugi nemate potrebu reći da mogli smo drugačije, ni jedan ni drugi nemate potrebu ovdje reći da možda smo bacili novac u nekakve medijske ove kako se to kaže te [[Upadica iz klupe: platforme]] platforme, e, e bolnice i ne znam što slično, pa krasna je ta vaša naljepnica na masci danas ministre Berošu „Mislite na druge cijepite se“, ali da li je to odgovor, da li je to odgovor onim ljudima koji su preopterećeni u zdravstvenom sustavu, medicinskim sestrama kojih nema dovoljno, liječnicima koji su otišli u Njemačku, u Austriju, u Švedsku zato što su ovdje bili potplaćeni i zato što smo pretvarajući naše bolnice u covid bolnice gubili stručnu snagu. Ministre, ja bi voljela kada bi morala ići na neurokiruršku operaciju da vi budete moj operater jer vas u tom smislu cijenim, ali očito kao ministar u ovom izazovnom trenutku negdje ste podbacili i vjerujem da nije odgovornost samo vas, odgovornost je i premijera, odgovornost je i šefa stožera. Očekujemo da ovo što slijedi, a to [[Upadica: Hvala vam]] je Zakon o zaštiti pučanstva on kasni kao što kasne i hrvatski vlakovi.
Kolegice Krivec hvala vam lijepa, hvala vam lijepa. Ministre Beroš od uzbuđenja niste stavili masku.
Ispričavam se.
Hvala. I došli smo do kraja, zadnje pitanje kolega Ivan Budalić postavit će potpredsjedniku vlade i ministru unutarnjih poslova Davoru Božinoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče vlade, poštovani ministri, kolegice i kolege zastupnici. Moje pitanje bi želio uputiti ministru Božinoviću. Poštovani ministre, što podrazumijeva razmjena podataka i na kojem se mjestu po broju iniciranih istraga za kaznena djela krijumčarenja migranata nalazi RH? Unatoč dobrim pokazateljima u javnom prostoru znalo se naići i na razne optužbe prema postupanju hrvatske policije i tome da policija zataškava pogreške, a policajci zauzvrat izvršavaju nezakonite naredbe, koliko ima istine u tome? Također molim da u svom odgovoru izvijestite i o migracijskoj situaciji na vanjskoj granici i jesu li okolnosti i situacija u Afganistanu nametnuli potrebu jačanja pripravnosti? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Gospodine uvaženi zastupniče, hvala vam na ovom pitanju kojim ste i na ovom aktualnom satu vratili jedno od najvažnijih pitanja sa kojima se suočava ne samo RH već cijela Europa i vratili ga u eter. Pitali ste nekoliko konkretnih stvari, ja ću vam na to dat naravno odgovor najbolje što mogu. Međutim, u … [[Govornik se ne razumije]] je tu svega onoga što nam se događa. Mi nerijetko i danas zaboravljamo da dok ovdje vodimo debate, a tako je bilo i sinoć, tako će biti i večeras, hrvatska policija čuva vanjske granice EU, čuva državne granice RH po svim vremenskim uvjetima, a vidimo da ulazimo u zimu i možemo samo zamisliti što znači ophodnja duž državne granice u noći u dijelu koji nit je naseljen niti ima svu potrebnu infrastrukturu. Oko ilegalnih ulazaka u RH angažirali su se mnogi tako da danas već govorimo o mrežama organiziranog kriminala i u našem mandatu smo uhitili više od 4000 krijumčara ljudima. To znači ako je svatko od njih prevozio 10-tak migranata to vam je 40.000 ljudi koje smo spriječili da ilegalno uđu u RH. Kad pitate o iniciranim istraživanjima kriminalnim, kriminalističkim istraživanjima ona se provode na nacionalnoj razini, al naravno da se informacije razmjenjuju i u okviru Europola. Hrvatska u ovom trenutku ima najviše informacija od svih drugih država članica kojima puni europsku bazu krijumčara migrantima. To samo znači da smo na vrlo intenzivnoj ruti, ruti koja je dokazano mjesto, ako govorimo o velikim valovima ilegalnih migracija jer uglavnom one dolaze iz područja Bliskog istoka i da bi se došlo do EU, mora se prijeći preko RH. U svemu tome, mi smo uspjeli ove godine za 40% smanjiti broj pokušaja ilegalnih ulazaka u RH, što govori o efikasnosti rada hrvatske policije. Činjenica da danas više migranata, daleko više, ulazi u primjerice, Austriju iz smjera Mađarske, nego iz smjera Hrvatske, govori o tome kako učinkovito hrvatska policija obavlja svoj posao. To ne odgovara svima, pogotovo onima koji su uložili i zarađuju novce na tome. Neke optužbe možete čuti i iz domaćih izvora, pa i ovdje u ovom Domu, ali mi se pokolebat nećemo. Znamo da hrvatska policija radi u skladu sa zakonom, europskim, nacionalnim i da će čuvati hrvatsku granicu, svidjelo se to nekome ili ne. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem na vašem odgovoru sa kojim sam zadovoljan i nadam se daljnjem jačanju hrvatske policije u segmentu čuvanja vanjskih granica od nezakonitih prelazaka ili bilo kojih ugroza, da u javnosti stvarate sliku opće sigurnosti u što i ne sumnjam. Isto tako, evo, iskoristio bih ovu priliku da vam zahvalim na vašem osobnom angažmanu oko gradnje nove policijske postaje granične policije u gradu Imotskom. Govorim o projektu koji je dugi niz godina ležao u ladici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Završilo je aktualno prijepodne. Još samo jedna stvar, u skladu s odredbom čl. 144 Poslovnika HS-a, obavještavam vas da su u 10. sazivu HS-a ukupno postavljena 554 zastupnička pitanja u pisanom obliku, a odgovoreno je na njih 445. Vlada odnosno pojedini članovi Vlade trebaju odgovoriti na još 50 zastupničkih pitanja, a 59 nije još u roku, dakle još ima vremena na odgovor na to, pa pozivam Vladu da dostave odgovore u idućim danima. Hvala vam svima. Sada ćemo napraviti stanku od 15 minuta. Nakon toga idu iznošenja stajališta klubova i neovisnih zastupnika i onda dvije točke dnevnog reda kako smo najavili, a da si možete planirati, dakle idući tjedan i onaj tjedan poslije radimo od utorka do petka. STANKA U 14,32 SATI.
Tako smo gotovi sa iznošenjima stajališta i sad prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda. 1. Konačni prijedlog zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 211. Sukladno članku 206. Poslovnika prihvaća se kao što sam rekao hitni postupak i objedinjuje se prvo i drugo čitanje, što znači da amandmani se mogu podnijeti do kraja današnje rasprave. Na osnovi članka 197. Poslovnika raspravu su provela dva odbora Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Sa nama je gospodin državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastruktura gospodin Josip Bilaver. Hoćete dati uvod? Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Republika Hrvatska kao pomorska država živi s morem i od mora, te kao zemlja sa više od 1000 otoka od kojih je 50 naseljenih na toj tradiciji, prirodnom bogatstvu temelji razvoj pomorstva kao jednu od strateških odrednica razvoja gospodarstva. Jedan od osnovnih strateških ciljeva Vlade RH a time i Ministarstva mora, prometa i infrastrukture je prije svega održavanje trajne povezanosti otoka sa kopnom i otoka međusobno kao i povećanje učestalosti postojećeg, te uvođenje novih linija u pomorskom prometu. Time se osigurava bolja mobilnost stanovništva, brži i ekonomičniji prijevoz, ujednačeni razvoj županija, povezanost raznih vidova prometa što je istovremeno i preduvjet razvitka gospodarstva i stvaranja boljih uvjeta života kao i ostanka stanovništva na otocima. Trenutno važećim Zakonom o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu uređuje se sustav javnog linijskog pomorskog prijevoza kojim se osigurava redovita pomorska povezanost naseljenih otoka sa kopnom i naseljenih otoka međusobno s primjerenim brojem redovnih linija u oba pravca radi ostvarivanja općeg gospodarskog interesa koji se ogleda u poticanju demografskog i održivog gospodarskog razvoja otoka, te unapređenja uvjeta života i rada ljudi na otocima. Zakon je od svoga stupanja na snagu 2006. godine mijenjan i nadopunjavan šest puta zbog usklađenja sa propisima EU o primjeni načela slobode, pružanja usluga u pomorskom prijevozu unutar država članica, pravima putnika prilikom putovanja morem i unutarnjim plovnim putevima. Odlukama i priopćenjima Europske komisije u svezi državnih potpisa koje se dodjeljuju brodarima za obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa, te proširenjem povlaštenih kategorija putnika koji ostvaruju pravo na besplatni i povlašteni prijevoz. U međuvremenu su stupili na snagu Zakon o javnoj nabavi, te Zakona o koncesijama a s obzirom na to da se radi o zakonima koji se uređuju postupci javne nabave te davanje koncesija koji se primjenjuju i prilikom javnog nadmetanja za obavljanje javne usluge od općeg gospodarskog interesa odnosno davanje koncesija za obavljanje javnog prijevoza na linijama bez obveze javne usluge. Potrebno je novim zakonom uskladiti posebnosti javnog linijskog prijevoza s tim zakonima. Donošenje novog Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu prvenstveno će se uskladiti odredbe vezane uz postupak davanja ovlaštenja za obavljanje javne usluge od općeg gospodarskog značaja s propisima EU. Nadalje, postupci koji se odnose na postupanje prije dodjele potpora u obliku naknade za obavljanje javne usluge uskladit će se sa Zakonom o državnim potporama. Novim zakonom će se urediti i pitanja raspodjele koncesijske naknade na profitabilnim lokalnim, županijskim i međužupanijskim linijama s obvezom javne usluge koje se dodjeljuju temeljem propisa kojima se uređuje koncesija. Donošenje ovog zakona posebno je važno za brodare prilikom obavljanja obveze javne usluge temeljem ugovora o javnoj usluzi, a koja nisu bila uređena dosadašnjim zakonom npr. promjena broda tijekom važenja broda o javnoj usluzi, godišnje poravnanje naknade za javnu uslugu na neprofitabilnim linijama, pitanje uvođenja novogradnje na liniju koja su povezana s rokom na koji se povjerava obavljanje javne usluge i sl. Također, novim se zakonom uređuje i obveza vraćanja primljene naknade za javnu uslugu u državni proračun ukoliko bi ona premašivala ono što je potrebno brodaru za podmirenje neto troškova obavljanja javne usluge, a što do sada nije bilo adekvatno uređeno postojećim zakonom. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Imate nekoliko replika, g. Ante Bačić prva.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Zanima me da li se razmatra o elektrifikaciji dijela plovila kroz nabavu i poticaj na plovila koja ne zagađuju okoliš pošto i ovim zakonom se pridonosi samoj zelenoj tranziciji, a i znamo da u sklopu NPOO i kroz reformu samog pomorstva i unutarnje plovidbe spominje se i smanjenje negativnog utjecaja na okoliš. Vidimo da neka plovila na struju su već uvedena u nekim nacionalnim parkovima, ali za ove nekakve kraće linije koje sad imamo. Mislim da bi to bio dobar smjer ministarstva, ne znam jeste li razmišljali o nekakvim poticajima i potporama baš da se prilagodimo upravo toj zelenoj tranziciji na koju nas i sama Europska komisija na neki način usmjerava. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem g. zastupniče na pitanju. Inače mi smo od članstva u EU rekao bih jako profitirali baš izrazito je to vidljivo u ulaganju u pomorsku infrastrukturu u rekonstrukciju proširenje, izgradnju novih luka i lučica pa možemo se pohvaliti sa preko milijardu kuna povučenih sredstava iz EU iz Operativnog fonda Konkurentnost i kohezija. Godišnje također smo davali preko 80 milijuna kuna iz državnog proračuna za unapređenje lučke infrastrukture za one projekte koji nisu mogli biti kandidirani na fondove EU te preko 10 milijuna kuna ulaganja u pomorsko dobro. Dobro ste detektirali, ono što nam predstoji je svakako ulaganje u obnovu flote, a prije toga u obnovu infrastrukture u punionice i prije svega tu mislim i na LNG, ali prije svega i vodik i baterija [[Upadica Radin: Hvala.]] u što ćemo sigurno ulagati u budućem razdoblju.
Gospodin Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. Evo živeći na otoku prije desetak i više godina ovo vrijeme i ono vrijeme je neusporedivo što se tiče brodskih linija i mislim da je ovaj zakon napravljen jako dobro i da je obuhvatio sve ono što je nužno da bi se doista uredio prijevoz prema otocima. Meni je jako drago da ste ovdje kad ste govorili o povlasticama da ste uključili sve kategorije, a posebno one koji su bili izostavljeni, a to su djeca sa posebnim potrebama. Moje pitanje je isto tako koliko u usporedbi sa drugim državama, otočnim državama Grčka, Italija, Francuska, Skandinavske zemlje koliko mi imamo ne profitabilnih linija i na koji način se to rješava? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Mi imamo 55 linija od čega je 44 neprofitabilnih, 11 je profitabilnih što pokazuje na neki način dvije stvari, jedna je da država uz velike i financijske napore želi zadržati naše stanovništvo na otocima bez obzira na trenutni broj stanovnika na tim otocima i također pokazuje da su nažalost od 50 naseljenih otoka veliki broj njih rijetko naseljeni. Međutim, to nas nije do sad sprječavalo, a neće ni ubuduće da održavamo te linije, a i ovaj novi zakon nam daje za pravo vjerovati i na neki način i potvrdu smjera Vlade da ćemo i dalje održavati te linije.
Hvala. Gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ovaj zakon sa Zakonom o otocima su dva najvažnija zakona koji utvrđuju način rješavanja intervencija države, postupanja županija, gradova i općina na hrvatskim otocima. Dugo vremena je Zakon o otocima bio onaj zakon koji je regulirao određene poboljšice, subvencije, potpore otočanima, tek kasnije ovim zakonom su preuzete odredbe koje definiraju prijevoz i plaćanje i potpore za povlašteni ili besplatni prijevoz. Držim da bi trebalo u ovom zakonu predvidjeti, a Klub zastupnika HDZ-a će dati amandman u kojem ćemo amandmanu predložiti da se za cjelogodišnji besplatni prijevoz uključe i vozila vatrogasnih postrojbi koji su u pravilu u vlasništvu dobrovoljnih vatrogasnih društava, a koji su pak u vlasništvu jedinice lokalne samouprave. Na taj način mislim da ćemo značajno pomoći i jedinicama lokalne samouprave, ali prije svega vatrogascima koji često puta odlaze i kad nije intervencija zbog servisa, zbog nabavke ili nekih drugih razloga na …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem g. zastupniče Bačić. I do sada su vatrogasci bili uključeni, dobrovoljni vatrogasci nisu bili uključeni i to u onom dijelu kad su bile intervencije, međutim s obzirom da znamo da je otežano na neki način i financiranje posebice dobrovoljnih vatrogasnih društava, mislim da je to svakako opravdano i vjerujem da će Vlada prihvatiti taj amandman.
Gospodin Jure Brkan.
…/Govornik nije uključen.
Mikrofon, mikrofon.
Pardon. Znači usvajanje ovoga zakona po vašem osobnom mišljenju koja je to najveća korist koju će imati naši otočani, je li to proširenje svih ovih kategorija povlaštenog i besplatnog prijevoza, jel to stabilnost brodarskih linija makar neprofitabilnih? Usvajanjem ovoga novog zakona u biti što najviše naši otočani dobijaju? Sad vaše osobno mišljenje, hvala.
Hvala. Odgovor.
Važno je naglasit da trenutno naši otočani i ovakav veliki široki sustav i prava broja linija, učestalost linija je sigurno jedan od najkvalitetniji, ako ne najkvalitetniji u EU. Tako da po pitanju kvalitete i on je do sada bio na visokom nivou, međutim ovaj zakon će omogućiti da te linije na pojedinim linijama gdje postoji interes budu i učestalije. Svakako će omogućiti nastavak financiranja dosadašnjih, pa i neprofitabilnih linija jer nam je stalo do, do lokalnog stanovništva, a kao što sam prije rekao, evo vjerujem da će vlada prihvatiti i ovaj amandman gdje će svi dobrovoljni vatrogasci i vatrogasna društva tokom cijele godine neovisno o intervencijama imati besplatan prijevoz i mislim da su to uz transparentnost zakona i buduće koncesionare na pojedinim linijama najveći benefiti ovog zakona.
Gospodin Arsen Bauk.
Jedan od najdražih meni osobno postignuća u političkoj karijeri je prisiljavanje ili poticanje vlade da u ovaj zakon ugradi odredbu o pravu na besplatan prijevoz djece sa teškoćama u razvoju i to se dogodilo. E, a drugi najdraži dio će mi biti ovo što je kolega Bačić rekao, a to je za vatrogasce. Naime, prije nekoliko godina osobno sam dao zaključak koji je tada parlamentarna većina odbila da se vatrogasci uvrste u ovu skupinu s besplatnim prijevozom. Gradonačelnica grada Korčule i gradonačelnica grada Supetra u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću su to predložile i predlagatelj je prihvatio, ali nije unio u zakon. Tako da će Klub HDZ-a i Klub SDP-a predložiti amandman da se to ovoga popravi i onda što vlada drugi put prihvatit. Ja mogu samo kazat aleluja dvaput je dvaput. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani g. zastupniče. Ja se sjećam kad smo razgovarali tada o inicijativi udruge „Brački pupoljci“ da smo jednoglasno ovdje zaključili da to nije zapravo zasluga niti tada i danas vladajuće većine, a niti oporbe nego da je to nekakvo civilizacijsko postignuće i da je zapravo priznanje udrugama koje su, koje su to tada predložile, a vlada je zapravo ta koja je to tada prihvatila i u tom trenutku nismo prisvajali ni na koji način nitko od nas nikakve političke poene tako da mi je, ja ću ostati i dalje na onom zaključku koji je bio prije nekoliko mjeseci. Što se tiče ovog prijedloga istina je da smo dobili između ostalog i te, i ta, i ta pitanja o javnom savjetovanju i ta se rasprava vodila i prije i prije u tijeku izrade zakona i poslije, tako da evo i to je jedna velika, veliko postignuće koje će vlada prihvatiti.
Hvala lijepa. Gospodin Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, evidentno je da zapravo ovaj zakon se harmonizira sa dijelom propisa EU, dijelom nacionalnih propisa od Zakona o javnoj nabavi itd., a vidimo da u postojećem zakonu nije bila evidencija ukrcaja putnika i vozila na brod, da se ovim novim zakonom to uvodi. Zbog čega je potrebna ta statistika, zbog čega nam je potrebna ta evidencija broja putnika i vozila koji se ukrcavaju na brod? Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani zastupniče. Bila je evidencija, al ne tako striktna i rekao bih ne tako transparentna, tako da mi ovim uvođenjem sustava na sve brodove koji obavljaju prijevoz u obalnom linijskom ćemo doskočit nažalost onima koji su privilegija kojom je Vlada RH propisala i koji je sabor izglasao da ne bude kršenja odnosno zlouporabe od strane pojedinaca koji su na neki način manipulirali sa otočnim iskaznicama, tako da ovaj jedan sustav koji ćemo uvesti u sve brodove će spriječit takve stvari, anomalije u budućnosti, mislim da je to dobro.
I na kraju g. Zekanović.
Poštovani državni tajniče, evo ja ću vas upozoriti na jednu sitnicu o kojoj se nadam se vodi računa, a to je kod davanja koncesija za javne usluge prijevoza da se ne izdvajaju linije što je bio slučaj koje su iznimno profitabilne, a da se državnoj tvrtki kao što je Jadrolinija ostavljaju one koje su neprofitabilne. Imali smo sličnu situaciju odnosno imamo je u Hrvatskoj pošti gdje danas neke usluge zapravo može raditi i profitabilne bilo tko i zapravo i postoji interes, dok Hrvatskoj pošti kao državnoj tvrtci zapravo ostaju mnoge usluge koje moraju obavljati po zakonu, a ne donose profit odnosno ne donose zaradu odnosno ne pridonose funkcioniranju te državne tvrtke.
Izvolite.
Zahvaljujem poštovani zastupniče. Što se tiče i profitabilnih linija postoje linije koje obavlja Jadrolinija, inače ja, malo koja linija na kojoj se Jadrolinija nije natjecala, međutim s obzirom na sustav kakav je bio do sada, ubuduće će bit sustav putem koncesija na koji će se javljati brodari. Ja vjerujem da će Jadrolinija bit konkurentna na svakoj od tih linija. Nama je Jadrolinija bitna, važna, ona obavlja linije i gdje nijedan privatnik ne bi obavljao, tako da i sam položaj Jadrolinije koji je propisan posebnim zakonom govori o važnosti Jadrolinije. Ono što Jadroliniju svakako čeka jest osuvremenjivanje flote i mi ćemo ju sa naše strane sa strane ministarstva Vlade RH apsolutno pomoći da tu naprave određeni iskorak, a posebice u povlačenju europskih sredstava i da krenu u nabavku novih brodova ako Bog da da se proizvode isti ti brodovi baš u hrvatskim brodogradilištima.
Hvala lijepa. Nemate više replika za sada, hvala. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Hrvoje Zekanović ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenistva. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče [[Upadica: Gledajte mikrofon, mikrofon, je, ajde dobro, hvala.]] znam ja već, naučio sam, zeleno kad gori to je [[Upadica: U redu, u redu je.]] dakle, poštovani gospodine Bilaver sa suradnicama, evo ja ću ponoviti ono od maloprije i još jedanput napomenuti, bilo je tih slučajeva i prije da neke iznimno profitabilne linije ja ću čak izdvojiti jednu za koju ste ja vjerujem upoznati, a to je linija Split – Supetar, da je bila koncesionirana od strane 2 koncesionara. Da, da, 2 koncensionara evo kolega Bačić, to je bilo prije jedno 15-tak godina da su bila 2 koncesionara i to je problem. Dok druge linije koje nisu toliko profitabilne npr. kao nebitno Split – Vis ili Šibenik – Žirje je obavljala Jadrolinija. Dakle tu moramo stvarno voditi računa o tome da državna tvrtka koja pokriva sve da u nekom slučaju ne bude ovdje zakinuta nego da se vodi računa da davanje nekih profitabilnih linija na tržište, znači neku nemilosrdnu bitku tržišnu bez uvjetovanja provođenja usluga negdje drugdje ne bi se smjelo dogoditi. Ali nadam se da o tome vodite računa. Drugo, spomenuli ste da imamo preko 1000 otoka, da imamo 1185 otoka, otočića i hridi u odnosu, u odnosu iako taj broj uvijek varira, imam raznih prebrojavanja iako ovo je najtočnije zapravo prebrojavao je još Franjo Josip od 1233 otoka otprilike u Jadranskom moru iako ću reći ta brojka, brojka varira. Dolazim iz županije koja u odnosu na obalnu liniju ima najviše otoka. Šibensko-kninska županija ima 285 otoka. I sad ću vam reći jednu stvar koja možda nije toliko vezana za ovaj zakon, ali evo pošto ste svi tu vezani uz ovu temu zapamtite evo ovo. Postoji blizu Šibenika jedan otok zove se Tijat, a također postoji jedan brod koji se zove Tijat. I taj brod Tijat on je star evo sad ne želim pretjerati ali ja mislim 70 godina je star, nije nego [[Upadica: Star je 60 godina.]] 60, evo pogriješio sam rekao sam mislim, evo 60 godina, ali onako izgleda dosta retro i on je stvarno ne samo Šibenčanima i stanovnicima Zlarina, Prvića, Žirja gdje on već vozi, jako su emocionalno vezani uz taj brod. To vam je onaj stari brod, ona stara pruga i on je zapravo jedan simbol Jadrolinije u Šibeniku. Ja vas s ovog mjesta pozivam da po pitanju tog broda, a vjerujem da u Hrvatskoj još negdje ima sličnih brodova nemamo samo ekonomsku računicu, jer se radi o jednoj vrijednosti koja nije, koja se ne može isključivo izračunati kroz novac. U trenutku kada taj brod Jadrolinija pošalje na rezalište, izgubili smo tradiciju, kulturu, baštinu, ono što Šibenik je što šibenski akvatorij je. Imajte to na umu, ljudi su, ljudi Šibenčani svi bez obzira odlazili na šibenske otoke ili ne su iznimno vezani ja ću čak reći zaljubljeni u taj brod. Nekoć su bila 2 broda, zvali su se Ohrid i Valjevo, pa su promijenili ime Ohrid i Vali sad više ne znam koji je od ova 2 Ohrida i Valjeva Tijat. Dakle, Valjevo, evo hvala na informaciji. Dakle, to je ono što evo sam vas ja ovdje htio upozoriti s tim da evo postoji puno luka u koje treba uložiti još novca. Naravno tu mislim prije svega dolazim iz Šibenika evo da tu treba u Šibenik uložiti u luke i ali ću ovdje reći i za Split. Split je 3 luka Mediterana to sam negdje pročitao po putničkom prometu, ne znam koje su 1 i 2, je li to Genova, Marseille evo stvarno ne znam i imamo sada skoro već 5 milijuna putnika prekrcaja ako se ne varam 2019. godine ili tu negdje. Znači 5 milijuna putnika. Infrastruktura iako se ulagalo, ja smatram da se tu mora još uložiti s obzirom na značaj te luke prije svega za putnički promet. Imali smo ulaganja u neke druge luke, kao npr. zadarsku Gaženicu, nisam protiv toga dapače, ali smatram evo da je tu možda Split zapostavljen i da bi trebalo stvarno barem djelić tog novca koji je uložen u Gaženicu koja je znatno manja luka znači i ulagati u splitsku, splitsku luku. I možda još jedna sitnica koja evo ne znam koliko je za ovu raspravu ali ja ću je spomenuti. Dakle, veliki trajekti npr. kao što je Hrvat ili Marijan koji voze za Brač, a ja sam upoznat jer evo ga supruga mi je, suprugina obitelj mi danas živi na otoku Braču pa sam često tamo, oni imaju svoje kafiće, restorane i oni su u koncesiji isti, to znate je li, dakle uvijek ima natječaj. Interesantno je da čak i oni konobari tamo moraju imati brevet da bi se uopće koncesionar natjecao da bi dobio tu koncesiju. I u van sezone pića su ja ću reći prihvatljive cijene, međutim u sezoni, u sezoni ja ću sad pogriješiti, ali ja mislim da sam ja tamo pivo plati 35 kuna. 35 kuna znači obično, najobičnije pivo koje u dućanu košta 6 kuna. Zašto ovo govorim? Taj kafić on prije svega treba doprinijeti kvaliteti putovanja, dakle to je neka dodana usluga, a nije smisao tog kafića da netko ostvari tu nenormalan profit, jel me razumijete. Ako taj kafić od domaćih ljudi gotovo nitko ne konzumira jer su cijene takve da se ne može tura pića okrenuti, normalan čovjek znači koji dođe na trajekt ne može platiti kavu 20 kuna, onda to nema smisla. Dakle, ja smatram da bi Jadrolinija kao znači tvrtka, državna tvrtka koja daje koncesiju na te kafiće trebala nekim ugovorom ograničiti cijene. Ne može pivo na trajektu u jednoj, u plastičnoj čaši biti jednako skupo kao u restoranu koji ima Michelinovu zvjezdicu. I mislim da je to logično, možda smiješno, možda nije za ovu raspravu, ali evo dakle cijena piva kroz, kroz ovaj zakon koji zapravo s tim nema nikakve veze. Dobro, evo hvala na pažnji, toliko od mene.
Hvala lijepa, gdje je taj kafić, na Braču, na brodu?
Niste shvatili poštovani potpredsjedniče sabora.
Imate još malo vremena pa nam možete objasniti.
Svi veći trajekti imaju svoje kafiće, svi veći trajekti.
Imate još 2 minute, zanima me taj
Marijan rekao sam, trajekt Hrvat svi trajekti zapravo koji voze Split-Supetar imaju kafiće gdje su iznimno dakle nemojte, da li vi imate dobru plaću vi zapravo i možete ajd.
… na Braču niti jedan mještanin ne plaća 35 kuna, to ste rekli? Dobro. Hvala lijepa. Gospođa Marijana Puljak Klub zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Dobar dan. Evo ja neću o cijenama kave u brodskim kafićima, da ne bude to svrha ovog zakona. A evo potvrdit ću kolegi Zekanoviću Split je zaista treća luka na Mediteranu i to nakon Napulja i Pirea koji su prve dvije luke, a iza nas su dakle iza Splita su Istambul, Aleksandrija, Barcelona itd. znači u 2019. koja je bila rekordna godina bilo je 5,6 milijuna putnika i 827.000 vozila ili 29, onda krivo piše izvor koji čitam. Ali evo da se vratimo malo na temu ovog zakona, dakle Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu u kojem se uređuje sustav javnog linijskog pomorskog prijevoza i povezanost evo naseljenih otoka i sa kopnom i između sebe dakle reguliraju se broj redovnih linija. I zaista ovaj zakon je mogu slobodno reći od životne važnosti stanovnicima otoka radi gospodarskog razvoja i uvjet je njihovog opstanka i razvijanja uvjeta života i rada ljudi na otocima. Zakon je od 2006.g. do danas evo kako smo vidjeli u uvodu mijenjan nekoliko čini mi se pet, šest puta radi usklađenja sa propisima EU, a ovog puta se ponovo osim usklađivanja sa EU uvjeti za njegovu izmjenu su usklađivanje sa Zakonom o javnoj nabavi i Zakonom o koncesijama koji je evo nadopunjavan prošle godine i Zakonom o državnim potporama koje se dodjeljuju brodarima kao naknada za javnu uslugu. U izmjene zakona se ide i radi još jednog razloga, a to je uvođenje centralnog sustava za prikupljanje podataka evidentiranja putnika i vozila prilikom ukrcaja na brod. Do sada su se ti podaci prikupljali na temelju podataka brodara o prodanim kartama, a sada se evo uvodi sustav kada će se evidentirati prilikom samog ukrcaja na brod i putnici i vozila i onda će se na temelju toga i regulirati njihovo pravo na besplatni povlašteni prijevoz. E sada se nekoliko pitanja postavlja oko izmjena ovog zakona, jedna je obzirom sam evo informatičar ili informatičarka po struci postavlja mi se odmah pitanje oko uvođenja ovog centralnog informacijskog sustava, dakle mi ovdje uvodimo još jedan. Dakle, sad će na kraju osim jednog nekog objedinjenog sustava imat ćemo tri odvojena sustava i koliko sam uspjela razumjeti iz ovoga zapravo i ne povezana sustava. Dakle, imamo novi sustav evidencije putnika i vozila pri ukrcaju na brod, to je taj centralni informacijski sustav ili CIS kako ga zovu, dalje operateri i dalje imaju obvezu unosa broja ukrcanih putnika u tzv. CIMIS to je integrirani pomorski informacijski sustav, on je uspostavljen temeljem propisa o sigurnosti plovidbe, a imamo i tzv. SEOP ili informatički sustav za evidenciju korisnika povlaštenog prijevoza, dakle tri odvojena informatička sustava. To je ono meni u 21. stoljeću odmah mi zvoni na neki alarm, zašto nismo neki od postojećih sustava mogli samo proširiti sa novom funkcionalnošću već smo uveli još jedan dodatni tako da imamo sad tri odvojena. Pored ovoga bez obzira na ovaj CIMIS i dalje operateri moraju svakoj lučkoj upravi posebno slati mjesečni izvještaj o broju ukrcanih iskrcanih putnika radi njihove statističke evidencije. Dakle, nekako gomilamo te informatičke sustave, a bez ikakve međusobne povezanosti, dakle umjesto da imamo jedan objedinjeni danas smo ih evo ovdje i s ovim zakonom uvodimo još jedan. Drugo pitanje koje se postavlja je evo čemu hitnost ovog zakona? Dakle ovo je zakon u hitnoj izmjeni, prvo i drugo čitanje, hitnost se ovdje u uvodu opravdava time što treba kaže se osigurat provedbu akata EU i to odluke Komisije iz pazite 2011.g. i onda dviju uredbi od kojih je jedna iz 1992., a mi hitno to evo, hitna procedura, a primjenjujemo uredbe ima 20 godina stare. Dakle, jedna je uredba iz '92., druga iz 2010. dakle požurili smo 20 godina. E a sad u obrazloženju hitnosti zapravo navodi se dalje pravi razlog hitnosti, dakle stupanja na snagu novog Zakona o prijevozu linijskog povremeno obalnom pomorskom prometu definirano je kao ključna etapa u provedbenoj odluci Vijeća o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Hrvatske, dakle to je razlog hitnosti. Potreban nam je ovaj zakon koji spada pod nekakvu reformu pomorstva i unutarnje plovidbe koja je uvjet u sklopu NPOO-a. Kaže se dalje u obrazloženju da je cilj te reforme potaknuti razvoj održivog i učinkovitog pomorskog prometa, osigurati revitalizaciju plovnih putova, poboljšat prometnu povezanost itd., itd., dakle ovo je jedan od uvjeta NPOO-a. Drugi zapravo povezani razlog hitnosti je zbog toga što trebamo u državnom proračunu onda uklopiti i sredstva potrebna za realizaciju ovog zakona nekih 345 milijuna kuna za sljedeću i dvije godine iza toga. U javnoj raspravi ako pogledate primjedbe, ono što smo pročitali da operateri daju kao primjedbu, jedna od primjedbi je dakle ovim zakonom se uvodi sustav nadmetanja za javni linijski prijevoz bez obveze javne usluge ono čega se oni boje da će se ovaj, taj postupak nadmetanja zakomplicirati samim žalbama i poznavajući evo i rad agencije i nekakva loša iskustva u radu s tom agencijom boje se da će se taj cijeli postupak produžiti, rješavanje žalbi će se produžiti i onda možda neće ni stići na početak sezone zapravo koji je ključan za održavanje ovakvog tipa linije. A osim toga kaže koncesionar koji se natječe, koji na natječaju zapravo dobije liniju ne smije je održavati do okončanja žalbenog postupka. Dakle, tu može doći do problema, postupak traje li traje, žalba na žalbu itd., a mi nemamo onda koncesionara koji, dakle može dovesti do poremećaja u tom ljetnom, ljetnom periodu. Evo možda krivo, krivo iščitavam zakon. Evo čula sam, bila sam na sastanku odbora, pa nisam ovaj čula, htjela sam govoriti o ovoj primjedbi otoka Brač i Korčula odnosno gradova Supetar i Korčula da vatrogasci bi trebali imat besplatan, besplatan prijevoz za svoja vozila, dakle vatrogasna vozila koja se nalaze na otoku kad idu na kopno raditi obavezne tehničke preglede, ateste, servise i slično, danas oni imaju, koriste povlaštene cijene zapravo, a ono što je traženo da imaju iste uvjete kao i njihovi kolege sa kopna da taj zapravo prijevoz bude besplatan. Čula sam evo da ćete, da će i predlagatelji predložit amandman u tom smjeru da evo ispravi jednu grešku u tom, u tom zakonu. Evo toliko, zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Glavni državni tajnik je u svom uvodnom dijelu uglavnom iznio razloge zbog čega pristupamo izradi novog Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu. Ovaj zakon je, koji je na snazi donesen 2006.g., tada smo ga donijeli uz određeno nezadovoljstvo brodara, jasno hrvatskih brodara, dio i sindikalaca u pomorstvu prije svega Jadrolinije bio je tada nezadovoljan donošenjem zakona, a mi smo taj zakon tada donosili kako bismo mogli pripremiti hrvatsko pomorsko zakonodavstvo sa pravnom stečevinom EU gdje je do tada jednog monopolističkog položaja Jadrolinije trebalo uvući u jedan tržišni način upravljanja pomorskim prometom gdje je, što onda dovodi do liberalizacije tržišta. Tada sam, ja sam taj zakon i osobno pisao i sa svojim suradnicima, tvrdio da ne da taj novi, tadašnji zakon neće oslabiti poziciju Jadrolinije već će je očvrsnuti i to se doista i dogodilo. Jadrolinija je kroz proteklih od tada već 15.g. snažno ojačala svoju flotu, pomladila svoju flotu. Tada smo bili i uspostavili jedan model u kojemu bi poticali hrvatske brodare koji grade u hrvatskim brodogradilištima da dobijaju 20% subvencija, 10% iz Ministarstva mora, a 10% iz Ministarstva gospodarstva. Zašto ovo govorim? Ovo govorim iz razloga što želim reći da je, liberalizacija tržišta dovodi do poboljšanja pomorskog linijskog obalnog prometa, poboljšanja koje doprinosi s jedne strane boljem korištenju, mogućnosti pristupa usluzi od strane otočanina, ali s druge strane izoštrava brodara, pa brodar mora još bolje funkcionirati, osigurati bolje brodove, mlađe brodove, kvalitetnije i luksuznije itd., itd. i to se doista i dogodilo. No tada nismo, tada nismo uključili … [[Govornik se ne razumije]] bili članica EU ovu uredbu koja je maloprije spomenuta iz 1992.g., a odnosi se na kabotažu. Mi smo tada kabotažu ostavili isključivo nacionalnim brodarima, a kabotaža podrazumijeva nacionalnu plovidbu odnosno plovidbu između, u unutarnjim, u teritorijalnom moru, u unutarnjim morskim vodama i spajanje luka u jednoj nacionalnoj državi. Taj promet tada nismo bili omogućili drugim brodarima koji dolaze iz država članica EU, niti drugim brodarima koji dolaze iz trećih država. Kasnije smo, kasnije smo izmjenom zakona jer je to bio jedan od preduvjeta za ulazak u EU, to bi se napravili i onda smo kabotažu omogućili i drugima, ali ta činjenica s kabotažom omogućili i drugim brodarima, pa i članica EU ništa nije bitno promijenila zbog toga što smo to tada i znali. Osnažena je domaća flota, zakon je propisao još neke dodatne uvjete koje moraju ispuniti brodari i u pitanju posade i znanja hrvatskog jezika itd. i nije se dogodilo da bi u kabotaži, hrvatskoj kabotaži taj pomorski promet obavljali, obavljali strani, strani brodari, što ne znači da se u nekom budućem vremenu neće dogoditi, a znam i već je bilo slučajeva da su se javili strani brodari na natječaje koji je, koje je Agencija za linijski obalski pomorski promet i raspisivala, ali nisu bili najpovoljniji. Prema tome, ovaj zakon je iznimno važan i za brodara i za otočane što sam maloprije rekao. Ovaj zakon zajedno sa Zakonom o otocima je praktično jedan, to je dva najvažnija zakona za život na hrvatskim otocima u bitnom ga, u bitnom ga uređuju. Ja bi još dodao i Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama jer kada mi govorimo o Zakonu o linijskom obalnom pomorskom prometu onda je potpuno jasno da je važan segment kvalitetnog tog pomorskog povezivanja hrvatskih otoka izgradnja luka. I pozdravljam napore ministarstva i vlade koji su kroz ovu, kako smo je nazvali renesansu na hrvatskoj obali, ušli u brojne investicije gdje se, gdje se grade ili rekonstruiraju. U mojoj županiji Dubrovačko-neretvanskoj odakle ja dolazim 9 luka koje, koje su u funkciji prometnog povezivanja otoka Dubrovačko-neretvanske županije. Prema tome, kad govorimo o ovom zakonu njime prioritetno govorimo o brodovima, o pomorstvu i o cijenama. A kad govorimo o Zakonu o pomorskom dobru i o morskim lukama govorimo to u drugom segmentu koji je nezaobilazan jednako važan, možda čak i važniji jer dobar brod ne može doći u lošu luku. Prema tome, dobro je da je vlada kroz taj program, a uz sredstva EU ušla u vrlo, vrlo velike investicije koje podižu kvalitetu same luke, a samim time onda jasno se postavlja pitanje i kvalitetnijeg broda. I ja mogu reći da je u posljednje vrijeme doista je na hrvatskim otocima podignuta ta razina i kvaliteta pomorskog povezivanja. 2012., '11., '12. godine kada je završen popis stanovništva hrvatski otoci su jedni od rijetkih prostora RH gdje je, gdje je zabilježen rast stanovništva za oko 2% negdje na 132.000 vidjet ćemo što će ovaj zadnji popis koji je upravo završen što će on reći o hrvatskim otocima. Ali smo tada tvrdili i to je doista tako što su kroz realizaciju Zakona o otocima, kroz izmjenu ovoga zakona da smo mi u stvari doista jedan dio života na otocima i kad je u pitanju pomorska povezanost i poticanje komunalnih djelatnosti, izgradnja brojnih sustava komunalne, društvene i gospodarske infrastrukture napravili jedan iskorak na hrvatskim otocima. Ja želim reći da je Hrvatska sa svojim položajem de facto apsolutno pomorska država s obzirom na činjenicu već je spomenuto 1244 otoka, 435 luka koje su kategorizirane od toga ih je mislim 80-tak koje su, 101 luka koja su u funkciji pomorskog povezivanja hrvatskih otoka. Sa činjenicom da imamo brodogradnju, sa činjenicom da imamo preko 22.000 pomoraca, sa činjenicom da smo, da u svim segmentima funkcioniranja pomorstva Hrvatska ima ako hoćete i Hrvatski klasifikacijski zavod, Hrvatski …/nerazumljivo/… institut, da gotovo diljem cijele Hrvatske imamo razvijenu mrežu ispostava ministarstva kao lučke kapetanije, Hrvatska doista i de facto a ovim ovakvim zakonima i de jure prava pomorska država. I zato i pozdravljam ovu činjenicu da ovaj zakon donosimo ne samo zbog toga što ćemo s njime, što ćemo s njime ovaj zadovoljiti, zadovoljiti Nacionalni plan oporavka i otpornosti, što ćemo kroz tu zelenu tranziciju omogućiti da se na hrvatskim, da se kroz jedan srednjoročni period od 10, 15 godina izmijeni ta jedna kategorija brodova bilo da su to Ro-Ro brodovi bilo da su to brze, brzi katamarani, bilo da su to klasični brodovi nego ćemo doista pomoći kvalitetnijem prometnom povezivanju hrvatskih otoka i to upravo kroz realizaciju ovoga zakona. Kako sam i sam otočanin pa ja mogu vidjeti da je sve veći broj komercijalnih linija koje su prije svega brzobrodske koje spajaju hrvatske otoke. Nama je do prije par godina bilo gotovo nezamislivo da vi možete krenuti iz Splita i doći u Dubrovnik i dotaknuti svaki, gotovo sve osim Lastova, srednjodalmatinske otoke, dakle i Brač i Hvar i Korčulu i Mljet i Lastovo. Uspostavljena je druga linija koja opet ide sa Dubrovnika prema Splitu u istom danu od 2 različita brodara. Dakle, sve je to doprinos ovakvog jednog zakona koji doista dovodi, dovodi život na otoke. A da ne kažem koliko je turista, svaki 5 turist, svaki 5 turist u Hrvatskoj je gost i turist na hrvatskim otocima što značajno i jasno doprinosi hrvatskom BDP-u kad znamo da 20% hrvatskog BDP-a dolazi upravo iz turizma. A da bi se to ostvarilo ovakav zakon to doista omogućava jer se povećava ta jedna fluktuacija turista koji dolaze u Split ili Dubrovnik, on dnevno dolazi i na otoke ili na Dugi otok ili na bilo koji Ugljan, Pašman, bilo koji hrvatski otok Rab ili ne znam koji drugi Krk iako Krk više u klasičnom smislu teško smatrati otokom, ali govorim upravo dobri brodovi, dobre luke, kvalitetni pomorci, kvalitetne posade, subvencioniranje od strane države što ovaj zakon i podrazumijeva doprinosi tom jednom gospodarskom razvoju otoka, ali prije svega u funkciji cjelokupnog razvoja RH. Evo, mi ćemo u tom smislu dati amandman kojega sam već, kojega sam malo prije spomenuo, a koji će ići za tim da tijekom cijele godine besplatan prijevoz bude vatrogasnim vozilima koji ne samo kada idu u akciju gašenja požara nego i inače za druge svrhe [[Upadica: Hvala.]] koristi usluge ovog vida prometa. Hvala.
Hvala. Slijedeća će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Poštovani tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege evo pred nama je danas Konačni prijedlog Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu. Zakon donosimo po hitnom postupku, a razlozi za izmjene i dopune ovog zakona jesu jasnije i detaljnije propisivanje pojedinih odredbi posebno onih koje se odnose na sustav javnog linijskog pomorskog prijevoza po pitanju redovne pomorske povezanosti naseljenih otoka s kopnom i naseljenih otoka međusobno koji jesu od velikog značaja za održiv razvoj otoka. Danas je u linijskom obalnom pomorskom prometu uspostavljeno 56 državnih linija od kojih je dobar dio njih osobito izvan turističke sezone nerentabilan i takve se linije uglavnom subvenciraju, subvencioniraju u prosjeku s oko 300 milijuna kuna godišnje. Naravno da Klub Socijaldemokrata smatra javni prijevoz u obalnom linijskom pomorskom prometu važnim faktorom bez kojeg održiv razvoj naseljenih otoka ne bi bio moguć. I iskoristit ću ovu priliku potaknuta sličnom problematikom i reći da je jednako važan za održiv razvoj kao i javna usluga linijskog autobusnog prijevoza na kopno. I iskoristit ću ovu priliku da apeliram na županije da čim prije riješe pitanje financiranja i tih ugovora koji je nužno riješit hitno raspisivanjem natječaja jer o tome smo raspravljali ovdje u Saboru prije šest mjeseci, no do danas se ne nadzire rješavanje ovog pitanja i ne postoji odgovor kad će doći trenutak za potpisivanje i sklapanje ugovora koji su kao što sam rekla jednako važni i za razvoj ruralnih područja, ali i za opstanak naših prijevoznika koji su na rubu kolapsa. No da se vratimo na linijski prijevoz u pomorskom prometu. Pozdravljamo u svakom slučaju smanjenje administracije kao i stvaranje boljih uvjeta za ostvarivanje prava na povlašteni prijevoz, posebice za prijevoz osoba sa invaliditetom i djece s poteškoćama u razvoju. No pitanje je hoće li se ostalim predloženim izmjenama ovog zakona olakšati ili otežati obavljanje usluge koncesionarenja s obzirom da će im kako oni sami ističu postupak javnog nadmetanja u samom procesu obavljanja pomorskih linija umanjiti interes jer se u želji za unapređenjem i pomlađivanjem flote traže uvjeti uvođenja novogradnje što predstavlja rizik brodarima jer da bi konkurirali moraju uložiti u novu flotu ili u njezinu nadogradnju. Brodari su svjesni da veću pozornost treba posvetiti modernizaciji flote no uvođenje novogradnje na liniji u javnom linijskom prijevozu nisu mala ulaganja, a zahtijevaju i određeni vremenski period prilagodbe što je izazvalo zabrinutost domaćih pomoraca da će izgubiti na konkurentnosti. I evo pitanje vatrogasnih vozila, već su ranije kolege kroz replike apsolvirali, no definitivno smatram da je ono moglo biti prihvaćeno iz javnog savjetovanja i da doista nije bilo potrebe da se sad evo ide sa amandmanima. No dobro. Ono što također držimo važnim spomenut kad raspravljamo o ovom zakonu o pomorstvu je vijest koja nam je stigla prije dva tjedna sa sjednice Vlade, a to je da Brodarski institut ide u likvidaciju. I doista veliki upitnik se javlja kad čujemo da Hrvatska koja je tradicionalno pomorska zemlja koja ima velika brodogradilišta, koja ima znanje i iskustvo u ovom području te koja školuje inženjere brodogradnje likvidira tvrtku kao što je Brodarski institut. Tvrtku koja se 73 godine bavila projektiranjem brodova sad će staviti ključ u bravu. Tvrtka koju su već desetljećima glavni poslovi projektiranje plovila, eksperimentalni razvoj proizvoda, izrada prototipa, projektiranje, nadzor, mjerenja, ispitivanja u pomorskim industrijskim tehnologijama te koja je takve poslove obavljala po sistemu ključ u ruke ovaj put će ipak staviti ključ u bravu. I trebamo se zapitat radimo li i postupamo li strateški ili tek periodično? Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Vrlo često se na ovim temama nađem u situaciji da se moram složiti s kolegom Bačićem i s kolegom Borićem, nije mi zbog toga žao ako premijera zanima, pa ću se tako ovaj put u većem dijelu složiti. Zakon o otocima je jedna vrsta otočno ustava, a Zakon o obalnom i linijskom itd. prijevozu bi bio jedna vrsta ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina, samo smo mi ovdje jedna prometna manjina recimo to tako. A onda bi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama bila jedna vrsta zakona o uporabi jezika i pisma ili školovanje ili nešto. Naime, činjenica je da je ovaj zakon i rješenje u ovome zakonu dosta o njima dosta ovisi kvaliteta života stanovnika na otocima kako onih koji žive na otocima i prijavljeni su na otocima, tako onih koji žive na obali, a prijavljeni su na otocima te onih koji dolaze na otoke, žive na obali i prijavljeni su na obali i njihovi gosti. Držim da rješenja koja su predložena u ovom zakonu predstavljaju napredak, sa amandmanom koji će predložiti klub HDZ-a, klub SDP-a i osobno kao zastupnik to će se onda popraviti ono što se treba popraviti i treba također reći da su brodari, posebno državni brodar, a i drugi koji su dobili koncesije u mnogočemu o kvaliteti njihovog rada ovisi ustvari i kvaliteta turističke ponude na otocima, ali o radu ministarstva, županija pa tek onda lokalne samouprave ovisi i situacija sa infrastrukturom u lukama jer smo sve češće svjedoci da promet, cestovna infrastruktura, posebno u ljetnim mjesecima, a posebno vikendom ustvari njena kvaliteta ima za rezultat da ustvari stane život u obalnim gradovima dakle primjerice u gradu Splitu je nemoguće normalno prometovati subotom i nedjeljom negdje 1.7. do 1.9., a i u nekim drugim otočnim mjestima koji imaju luku i da sljedeći korak ustvari treba onda biti da se i dio lučke infrastrukture naslanja na rješenja koja su u ovome zakonu. Drugo što želim reći, ono to je svakako bitno za otočane je da su linije pouzdane, relativno česte, redovne i ne pretjerano skupe. Svaka izmjena zakona na svu sreću proširi krug onih koji imaju pravo ili na povlašteni ili na besplatni prijevoz. U ukupnim iznosima državnog proračuna nije to neka velika i ogromna stavka, ali pokazuje odnos društva, države, Vlade bilo koga prema određenim ranjivim skupinama u društvu, a to što se tiče pitanja prijevoza otočani i oni koji odlaze ili dolaze sa otoka svakako jesu. I to ne moramo na svu sreću više objašnjavati, a i kad treba objašnjavat onda ma dosta onih koji su to u stanju objašnjavati. Gospodin državni tajnik mi je u replici odgovorio na ovaj dio koji se tiče prava na besplatni prijevoz djece o kojem smo govorili u prošlom sazivu sabora. Ja bih ipak podsjetio da na prijedlog zakona koji sam osobno predložio kao zastupnik kad god bi ga neki odbor odbio stvorilo bi se javno mijenje i pritisak da se to prihvati. Žao mi je što vlada nije iskoristila proceduralni poslovničku, poslovničku odredbu da jednostavno zakon u prvom čitanju koji je predložio zastupnik uzme kao svoj prijedlog u drugom čitanju, to nije bio neki veliki problem, ali na svu sreću taj problem je riješen. Paralelno s time jedini amandman u povijesti Hrvatskog sabora koji je podnio oporbeni zastupnik, a sabor je prihvatio, a vlada odbila bio je amandman zastupnika Davora Penića u onom kratkotrajnom šestomjesečnom sazivu Hrvatskog sabora, kad su kolege iz MOST-a koji su bili u vladi glasali suprotno od stava vlade. Na svu sreću vlada se raspala, amandman je prošao i zakon je prihvaćen i više se nije mijenjao. To pokazuje u stvari da senzibilitet za otoke ipak prelazi i ove većinsko manjinske granice u Hrvatskom saboru do te razine da je ipak moguće dakle da se i neki oporbeni prijedlozi prihvate, a evo da se i prihvate čak i kad je vlada protiv. Tako je i sa vatrogascima, to je slijedeći, slijedeći ovoga prijedlog koji će nadam se biti prihvaćen za vozila, a nadam se i za pripadnike vatrogasnih postrojbi. Što se toga tiče podsjetio bi da je jedan od slogana kojim vatrogasci u Hrvatskoj nastupaju je „vatru gasi, a brata spasi“, jedino su vatrogasci na otocima imali slogan „vatru gasi, brata i kartu plati“ i sada ovim amandmanom će se ovo kartu plati maknuti, konačno ajd. Dakle, to je, to je dosta, dosta dobra, dosta dobra stvar jer naime u stvari dobrovoljna vatrogasna društva su najorganiziranija skupina mladih ljudi ne samo na otocima, u većini ruralnih sredina u Hrvatskoj pa i u gradovima. Ali recimo da u manjim sredinama je to i neka vrsta kruga ljudi oko kojih sve drugo i sve dalje ide, za što god treba sada zovete njih. Jedina vrsta lokalne policije koju čelnici lokalne samouprave imaju navodne znakove lokalne policije su vatrogasna društva. Na ništa drugo nemaju ovoga utjecaj. Dapače znam slučaj s otoka Brača da su upravo vatrogasci ti koji održavaju red u luci kad su ovi vikendi, kad su ovi vikendi ovoga kad se ne može proći prema Splitu normalno autom itd., e u tom smislu doista vlada treba jako puno pogriješiti u prijedlogu da bi mi bili protiv poboljšanja u ovom zakonu. To se na svu sreću nije dogodilo, ali sam ja preventivno danas malo Butkovića ipak preventivno pohvalio da ne bi slučajno kiksao oko ovo zakona, obećao je da neće i u tom smislu evo ako vlada prihvati amandman HDZ, Klub SDP-a će i amandman Kluba SDP-a jer Klub SDP-a će sigurno podržati zakon, a ako ga ne prihvati onda ćemo vas malo zezati ali ćemo vjerojatno isto podržati zakon jer i bez toga je ovaj su rješenja bolja, a sa ovim će biti još bolja. Evo da ne ispade samo da oporba, da ne ispadne samo, da ne ispadne samo da oporba kritizira. Nadam se da će i drugi zakoni koji budu dolazili, a tiču se života na otocima iz drugih resora, trebamo i opet ponovit da je nama najbolje kad je taj resor bio u Ministarstvu prometa, jer sad je u Ministarstvu regionalnih razvoja sad regionalni razvoj, sad to je ministarstvo postalo zloglasno je se ministrica u zatvoru bivša, ali dobro nisu to krivi ovi iz službe, uprave za otoke. Dakle, da će i drugi zakoni koji se budu predlagali imati razumijevanje za otočne specifičnosti. Pa ako to ovoga službenici ili dužnosnici u ministarstvima ne budu imali onda neka ih barem potpredsjednik vladajuće stranke sa otoka na to upozori ako njega ne budu slušali, neka ga onda potpredsjednik kluba vladajuće stranke to upozori, ako ni njega ne budu slušali nego neka ih predsjednik stranke koji je barem po ocu sa otoka Posušaja, ako vas nikoga ne posluša onda zovite mene pa ću ih ja kritizirat opet. Može i tako. Dobro, zahvaljujem kolegice i kolege, znači vatru gasi, brata spasi, kartu ne plati i amandman prihvati. Hvala, doviđenja.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prva će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, nakon svih ovih mojih prethodnih kolega koji su s otoka ja vrlo rado govorim o otocima, vrlo rado i govorim kad je problematika vezana uz otoke, nisam s otoka, nemam nikakvih niti korijena niti bilo šta vezano uz otoke, ali ja sam sigurna da sam jedna od rijetkih koja je nisam bila ja Jabuci i Palagruži. Sve sam otoke više-manje obišla, vidjela u puno njih bila i kad sam se bavila prostornim planiranjem i kad sam gledala prostorne planove otoka onda kad bi se referirala na nekakvu valu ili nešto što je bilo onda su se uvijek svi čudili, ali ja sam to obišla jer je to zaista nešto što i obišla sam u onom, onom ljepšem dijelu godine za otoke i otočane kad svi dolazimo, kad svi u tome uživamo, ali život na otocima je cijelu godinu. I kad je riječ o nekretninama i kad vas netko pita o vrijednosti nekretnine onda uvijek kažete da vrijednosti nekretnine postoje ono 3 glavne stvari, lokacija, lokacija, lokacija. Kad je riječ o životu na otocima onda postoji nešto, a to je kvaliteta prometne povezanosti tih otoka. I zato i čitam ovaj zakon sa dostav velikom pažnjom jer je riječ o jednom zakonu koji zaista treba izazvati i pažnju i odgovornost i važnost što sam zakon kaže o prijevozu linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu jer bez kvalitetne povezanosti koja mora biti cijele godine, naravno da će se život na otocima znatno smanjit. Ja sam u nekoliko stvari raspravljala ovdje i ukazivala na određene specifičnosti koje sam ja srela. U jednim od bivših prijedloga zakona je bio onaj problem dakle riješio se problem prijevoza djece i mladih s otoka kad su se školovali, ali je uvijek bio problem dakle vrlo jasno ću govorit ja sam dugo bila u jedrenju i očekujete da se jedrenje razvija na otocima, očekujete da jedriličarski klubovi budu na i na otocima, a onda je bio problem ti jedriličarski klubovi kad idu u bilo kakvo takmičenje moraju staviti na trailer te svoje male barke koje su u startu optimisti, a kasnije nešto drugo i određenim prijevozom doći na kopno i onda doći tamo gdje su bile regate. Pred par godina je to bio problem da dobiju i oni mogućnost jeftinije karte odnosno besplatne, to sad i već neko vrijeme je nedvojbeno, dakle svi oni koji se bave i nekakvim školuju na otocima, ali i neke svoje druge sportske aktivnosti, ja ovdje isključivo govorim o jedrenju i rješavaju negdje drugdje. Ja moram reći da sam nekoliko godina i pomagala i vodila bitku za nešto drugo i onda zapravo shvatite s čim se ti ljudi suočavaju i koji je problem tih ljudi. Jedna velika regata, govorim o regatama to je među mladima do 15 odnosno do 18 godina ili ove klase koje su nešto, se je organizirala na otoku Hvaru. U onom periodu kad nema turizma dakle ne u ljetnom periodu nego jesenskom da bi vam neko došao on mora proći doći do Splita sa svojim kombijem, sa svojim trailerom, sa barkama i tim barkama proći trajektom i na otok Hvar i platiti pri tom trajektnu kartu i za kombi i za sve one koji jesu i za trailer. I onda smo vodili bitku kako omogućiti da to bude jeftinija karta za njih jer je ta karata za njih bila strašno skupa, a želja je zapravo imate nekoliko aspekata, kao prvo aktivirate određenu djelatnost na otoku u periodu kad nema turizma, dakle gdje bi trebao biti interes svih, aktivirate određenu sportsku aktivnost koja je onda sad već postala i tradicija i uvrštena u nekakve Europa kupove koji su bila i treća stvar, pokazujete i taj jedan sportski aspekt Hrvatske i sve ostalo. I moram priznati da su te bitke bile dosta ovako interesantne, pa je onda na različite načine se je dovijalo kako omogućiti, od tema tko ovjerava da li klub ovjerava, dal oni stvarno jesu na tom takmičenju, kako se prijavljuju ili ne i to su neke stvari s kojim kad netko organizira regatu bez obzira da li je to ne znam u Primoštenu koji mi sad pada na pamet, on se s tim ne treba suočavati, a ovdje se treba. Ono što želim kroz ovu svoju raspravu naglasiti je sljedeće, život na otocima traži određenu empatiju i senzibilnost nas svih, svako od nas se susreće s tom problematikom u jednom dijelu i treba uvijek i mi ćemo kao tako se odnositi prema ovom zakonu, svako poboljšanje i korak naprijed treba u tom smislu i naglasiti i o tome i govoriti. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Podržat ću ovaj Zakon o prijevozu u linijskom povremenom obalnom prometu jer kad se sjetim 2006.g. kao što je to kolega Bačić učinio u svom govoru u ime kluba sjetimo se i svih onih otpora koji su išli prema ovom zakonu i sindikata, i brojnih političara koji su govorili da će nas uništiti Grci, Talijani, da naša flota nema nikakve mogućnosti da im parira, da će radnici ostati bez posla, da će uništiti Jadroliniju, da će uništiti mlade brodare i da će taj zakon napraviti totalni nered u pomorskom prijevozu. 15 godina nakon toga mislim da je ovo zakon koji će proći jednoglasno u ovom domu, vjerujem u to da svi razumijemo što unutra piše i da želimo još bolji pomorski prijevoz nego što to imamo sada. A mislim da je sada jako dobar, da osigurava onu osnovnu svrhu i rješava ono prvo pitanje koje uvijek otočane muči kad ih pitate što žele najviše ili što im je najvažnije, uvijek je to pomorska povezanost na prvom mjestu, sve ostalo može i čekati, ali to uvijek mora biti na prvom mjestu. I kad pogledamo sve ove brojke koje znamo da jedanput to više riješimo jer kolega Zekanović namjerno izvrće činjenicu da mi ne znamo koliko mi imamo otoka imamo i Registar otoka koji funkcionira pa može pogledati 1244 otoka, otočića, hridi davno pobrojano i kao broj jasno iskazano. Naravno da nisu svi naseljeni, ali imaju velik broj luka čuli smo 435 luka što na kopnu, što na obali, od toga 101 u funkciji prometnog povezivanja. To je veliki sustav. Zamislimo to u zračnom prometu ili negdje drugdje, bilo bi velikih problema. Naravno da je taj sustav trebalo uskladiti i uskladiti zajedno sve to sa direktivama i sa zakonima EU i da smo kroz tu neku liberalizaciju ili tržišni odnos postigli ono što danas svjedočimo, da imamo bolje brodove, da imamo brže brodove, da imamo praktički i cijene na razini godine 2005. ili šeste uz sva poskupljenja goriva, posebno dizela itd. mi se i dalje vozimo. Reći ću na otoku Rabu vozimo se danas jeftinije nego 2005.g. za kunu, dvije, ali jeftinije. Imamo jednu cijenu otočne karte koja je 15 godina jednaka, znači da znaš što košta. Kad gledamo troškove koji su nekada dolazili do 400 milijuna kuna subvencija iz državnog proračuna, danas su na 314, 315 uglavnom svi znaju što ko dobiva i to je ono što je uspostavljeno kroz ovaj zakon. Jasno je da kad prevezete 13 milijuna i 800 tisuća putnika i 3,5 milijuna vozila da je to sustav koji je velik koji jednostavno traži pravila. Pokušajmo pobrojati incidente ili ne daj Bog nekih nesreća, gotovo da ih nema i to je jedna vrijednost cijelog tog sustava jer su brodari ozbiljni i računaju da ono što su potpisali moraju izvršit, postoje plovidbeni redovi koji funkcioniraju i ljetni, vansezonski i sezonski i jasno da na toj 51 državnoj liniji postoje jasna pravila. Bilo je otpora i prema otočnim iskaznicama i vinjetama koje smo unijeli, ali su pokazale svoju svrhu i danas više s time problema nema. Što sam htio reći? Ovdje ću upozorit na nešto drugo što nas muči, mene sa Raba. To je da ne možemo nikako riješiti samovolju jednog čovjeka 9.g. koji ima svoju lučku upravu u drugoj županiji, 9.g. nije u stanju napraviti jedan običan javni wc, niti napraviti jednu rampu za sigurnost plovidbe, 9.g. uz sva dostupna sredstva, uz sve napore vlade, uz to da svi ministri mole i kume da je jedan čovjek, jedan ravnatelj županijske lučke uprave važniji od cijelog sustava, da ta linija koja ima milijun putnika i 250.000 vozila nema osnovne higijenske uvjete da možete tokom godine plovit. To je sramota i tu nitko ne može stati na red jednom takvom čovjeku, pa čak ni župani. Ja ne mogu to vjerovati, mi moramo naći načina da ti ljudi ne provode svoje samovolje. To je čista obična samovolja, nema toga što se u 9.g. ne može isprojektirati i izgraditi kad je sve jasno ko dan. Ovaj brodar, Rapska plovidba je jedan od brodara koji je konkurencija jedino Jadroliniji, nema drugog u trajektnom prijevozu. Taj brodar uredno plaća svoje koncesije, uredno sve što mu se naređuje, ali ne može odgovarati za loše uvjete plovidbe u toj luci uz sve obveze koje mu ovaj zakon nalaže. Ja molim ministarstvo da nađemo načina kako stati samovolji pojedinaca koji ruše sliku svih nas koji želimo živjeti normalno od toga na svome otoku i koristiti sve benefite linija koje postoje.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Poštovani zastupniče, evo vi ste s otoka i ja sam jedno vrijeme radio na otoku i mislim da su vremena neusporediva onda i danas. Ja sam novine čitao u 6 sati, dnevne novine u 6 sati navečer, a da ne govorim o namirnicama i skupoći života na otoku koje su bile 30 do 50% skuplje. Pa vi iz vašeg iskustva možete, možete detektirati problem, iz onog moga je da je možda u ljetnim mjesecima problem vodoopskrbe, na koji način bi mogli riješiti to? I drugo pitanje, možemo li mi sada graditi brodove koji će biti zeleni, koji će koristiti ovaj goriva, a da nisu fosilna da bi zaštitili ono bogatstvo koje mi imamo? Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala vam lijepa. Kolega Šimičević, ovaj zakon ne rješava pitanje vodoopskrbe, to rješava Zakon o otocima, ali i tu je država dala svoju ruku otočanima i mislim da oni to itekako cijene, opet smo išli u izmjene da bi im dali još više mogućnosti, još više kubika i po povoljnijoj cijeni nego što je to bilo do sada i mislim da ta mogućnost tj. pravo funkcionira. Ono što se tiče zelene politike tj. ovog 10-ljeća ispred nas upravo ovaj zakon priprema brodare na to, ali oni su već pomalo ušli u dosta, dosta daleku fazu pripreme u tome i žele imati trajekte na alternativna goriva, da li će to biti vodik, da li će to biti neka druga možda sunčeva energija ili nešto ostalo to je na njima, zasigurno je da žele dati svoj doprinos iako će i dalje dizel kao pogonsko gorivo biti itekako važno u budućih 10-tak godina, sve ide prema tome da toga bude što manje i mislim da posebno brzobrodski prijevoz tu itekako ima što za reći jer [[Upadica: Hvala]] jer su pokušaji i već određeni projekti dali i druge rezultate.
Hvala. Slijedeća replika poštovane zastupnice Grbe Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvažen kolega, kad ste već govorili o unaprjeđenju flote brodova želim vas podsjetiti na što što vi znate da je u tijeku izrada 6 brzih brodica za Hitnu medicinsku službu i spašavanja na moru, 12,5-metarski brodovi u potpunosti opremljeni sa opremom za hitno medicinsko zbrinjavanje sa ležajevima i sa 8 mjesta za spašavanje sa svom opremom. U fazi su izrade u brodovima, to je jedan projekt koji je nastao upravo zato da bi se unaprijedio život na otocima, a nastao je u suradnji Ministarstva zdravstva i Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture, pa se evo zahvaljujem na tom projektu i veselim se kad ih pustimo u rad i da povežemo 6 mjesta, 6 otoka sa kopnom i sa što bržom dostupnošću zdravstvene zaštite.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala vam lijepa kolegice. Ja zahvaljujem i vama i na vašem doprinosu upravo tom projektu i drago mi je da je i moj otok jedan od tih koji će dobiti takav jedan brod Hitne medicinske pomoći, a reći ću i zašto je to nama važno. Mi danas kad govorimo o ljeti i zimi na otoku, evo idemo sada na otok, pa pogledajmo razlike sezonskog života ajmo reći ljetnog i zimskog. Jučer sam evo putovao, puše bura nekih 150-160 km/h, trajekt koji vozi 10 minuta vozi 40 minuta da bi spojio otok sa kopnom. U zimskim mjesecima hitna pomoć jednostavno ne može u svakim uvjetima, posebno u noći samo tako podignuti trajekt i prebaciti bolesnika ili pacijenta na kontinent, pa da ajde nekako dođemo cestom do Rijeke. Sva sreća da imamo višestruko povezane otoke sa dvije linije, pa trajekti to odrađuju, ako ne može na jednoj možda može na drugoj i zaista tu imamo veliku pomoć svih brodara, svaka čast dečkima iz Jadrolinije i iz Rapske plovidbe koji zaista to rade onako dragog srca i pomažu u svakoj situaciji i zaista im treba zahvaliti jer taj posao odrađuju časno na korist svima nama otočanima.
Hvala. Sada će govoriti poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog doma Ante Sanader, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo ovdje kad govorimo o ovom zakonu htio bi reći stav hrvatskih vatrogasaca, posebno vatrogasaca iz priobalnog dijela Hrvatske, ali i svih vatrogasaca i članova Gorske službe spašavanja kao dvije žurne službe koje se kako su i moji prethodnici ovdje govorili u pozicijama kad odlaze na intervencije, a onda moraju plaćati trajekt i želili bi da se to usporedi odnosno izjednači sa onim kako vatrogasci imaju i kod autocesta, znači vatrogasci i ove žurne službe kad koriste autocestu onda imaju povlaštenu vožnju odnosno ne naplaćuje im se jer to je ono iz budžeta i prelijevate iz lijeve u desnu ruku, tako da mislim evo državni tajniče i uvaženi da razmislite o tom prijedlogu. Mi ćemo to dati kroz amandman evo ovdje našeg kluba kako je rečeno prethodno da se vatrogasce oslobodi tog prijevoza, da bude isto na kopnu i na moru. Posebno je važno ovo da su vatrogasci to koriste isključivo praktično kad su požari ili neki krizni događaji na otoku, a oni otočni vatrogasci oni to koriste ko to tamo može koristiti, možda neko manje vozilo, nekakav kombi, nekad kad imaju prijeć sa otoka na kopno i mislim da je to jedan razuman zahtjev, o tome smo dosta govorili kroz cijeli protekli period odnosno već od onda kad se dogovorilo ili odlučilo i stavilo u Zakon o cestovnom prijevozu da vatrogasci i žurne službe imaju besplatan prijevoz autocestom da se to ona napravi i ovdje. Ali uvijek je bilo rečeno kad se bude mijenjao Zakon o otocima ili o linijskom prijevozu da će se onda o tome razmišljat da će se tada ubaciti. U ovom prijedlogu zakona to nije dobro napravljeno odnosno u prijedlogu zakona je stavljeno samo jedan dio ovog problema i evo mi bi želili amandmanom to u potpunosti uredit na način da se vatrogasce uvažava, da imamo ista prava kao što imaju i vatrogasci na kopnu da tako i vatrogasci na moru i ovo normalno kad su intervencije da onda mi ne moramo ić tamo vadit karte kad prebacujemo vatrogasna vozila sa kopna na otoke i ako dođu vatrogasci iz kontinenta ili iz drugih dijelova Hrvatske pa da onda moraju tamo rješavat pitanje prijevoznih karata jer to je malo besmisleno da se tamo čeka red da bi se kupila karta, a ide se na pomoć u gašenju požara ili nekog drugog kriznog događaja za koji su pozvani vatrogasci i koji idu vatrogasci u pomoć. Znamo da na otocima vatrogasci nema ni velikog broja ljudi, a onda normalno da ne možemo imati takve vatrogasne snage da u tim kriznim stanjima nije potrebno da dođu i vatrogasci s kopna, pa onda već kad dolaze u pomoć da im se onda bar napravi kako je to napravljeno i sa autocestama i kako nam je to obećavano i u razgovoru s ministrom dosta puta i sa premijerom kada se bude mijenjao zakon da će se to uvažit. Evo u tom smislu apeliram na državnog tajnika, ministra, sve vas u ministarstvu odnosno predlagatelja zakona da nam to omoguće da uvaže ovaj naš amandman i da na taj način isprave taj jedan nedostatak ili jedno loše rješenje u postojećim zakonima. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega zastupniče, drugi potpredsjedniče. Moram napomenuti da je ministarstvo napravilo veliki iskorak i osluhnulo je u prošlom sazivu ovoga Sabora i Vlade RH desetljeće zahtjeva i invalida i Bračkih pupoljaka i djece sa posebnim potrebama oko oslobađanja plaćanja linijskog prijevoza, posebice kada se ide u zdravstvene svrhe na kopno i sa samoga kopna, tako da evo osobno normalno i u ime cijele 10. izborne jedinice, a vjerujem i svih kolega koji su vezani za priobalje znamo što se sve događa na samim otocima kada je požarna sezona tako da je ovo jedan logičan amandman i logičan zahtjev koji vjerujem da ministarstvo uz male izmjene ovoga prijedloga zakona može usvojit. Uz ovaj zakon vjerujem da bi trebalo napravit i neki pravilnik oko prvenstva ulaska samih vozila u trajekte i ostale oblike prijevoza, ali evo puna podrška i vjerujem da će ministarstvo … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Poštovani zastupnik Sanader.
Evo vi ste potvrdili ovo što sam i ja govorio odnosno što vatrogasci, gorska služba i hitne službe traže. Sigurno da je to pozitivno razmišljanje. Ovo što se tiče prava prvenstvenog ulaza tu mi nemamo problema odnosno kad je požar onda oni ljudi koji su odgovorni na trajektima oni to organiziraju, njima se najavi na vrijeme i oni organiziraju vatrogasce tu puštaju sa pravom prednošću prolaza i tu nemamo nekih problema, to ne bi trebalo posebno regulirat, to je regulirano kroz ovo djelovanje intervencijske službe odnosno upotreba zvučnih i svjetlosnih signala koji koriste sve žurne službe i na takav način onda ne bi trebalo dodatno u ovom zakonu to regulirati. Dovoljno je podržat ovaj amandman koji smo dali i on će to riješit ovaj najglavniji dio. Hvala.
Hvala lijepa. A sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a završno govorit poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo želim završno reći još ponešto o ovom zakonu jer smatram da možda nisam u svojoj raspravi pojedinačnoj govorio baš samo o onome što nam je važno unutar tog zakona. Mi znamo da je on 2006. omogućio kabotažu, a da s ovim zakonom sada konačno rješavamo pitanje pravne stečevine EU u dijelu davanja ovlaštenja tj. za obavljanje javne usluge tj. koncesija. Mislim da ćemo s time konačno riješiti i taj … Što se tiče dodjele potpora, ovaj zakon nalaže da se obavlja javna usluga tj. uskladit će se sa Zakonom o dodjeli državnih potpora i mislim da tu nemamo određeni problem jer više-manje znamo iz iskustva, a već smo imali ja mislim dva ili tri natječaja baš za sve linije od tada, to su petogodišnji ugovori koji su pokazivali da se u nadmetanju može dogoditi ono što smo i priželjkivali, da na profitabilnim linijama brodari plaćaju državi određenu koncesijsku naknadu njezin fiksni i varijabilni dio, a na neprofitabilnim linijama država subvencionira same brodare. Ja opet ovdje izdvajam ta naša 2 brodara kad govorimo o trajektnom prijevozu Jadroliniju i Rapsku plovidbu, imam malo nekada osjećaj da taj odnos nije jednak prema malom brodaru, to je u ovom slučaju Rapska plovidba i da za njih vrijede jednaka pravila kao i za Jadroliniju koja je, drži 90% ajmo reći pomorskog prometa. Ja znam da mi to ne možemo samo tako ovaj izdvojiti i reći vi ste posebniji, ali evo reći ću jedan primjer same naknade koju plaćaju za privez koja im je uvedena kao obveza. Ona je odmah stvorila problem zato jer plaćate uslugu koju vam netko ne pruža, nažalost. Jadroliniji pruža, ali malom brodaru ne pruža i mora ju jednaku naknadu. Govorim opet o samovolji pojedinaca, nekog ravnatelja lučke uprave koji čini ono što ga je volja. Hoće naknadu nije u stanju osigurati onoga koji će obaviti uslugu. Nije u stanju. U 10 ili 11 sati navečer nema čovjeka koji će doći i privezati trajekt, ali hoće naknadu i dobiva tu naknadu, a onda nije u stanju napraviti osnovne infrastrukturne zahvate da ta luka normalno funkcionira. Znači tu moramo vidjeti na koji način da to funkcionira. Ja nisam protiv toga da se svima jednako gleda i to je u redu, ali da malo se vidi što sa tima, s tim ljudima koji kažem plaćaju uopće se financiraju od strane države ni na koji način, a imaju obveze kao i veliki brodari. Tako da u tom dijelu pozdravljam i ovaj zakon koji tu pokušava napraviti određene ustupke. Postupak javnog nadmetanja kažem na neprofitabilnim linijama ide kroz zakon znači o javnoj nabavi, a profitabilne linije idu po Zakonu o koncesiji. Kad govorimo o novom centralnom informacijskom sustavu to je nešto što će zasigurno biti nadogradnja onog sustava kojeg smo uveli, to su otočne vinjete 2009. godine, nakon toga otočne vinjete postaju otočne iskaznice, posebno za osobu, posebno za automobil i na taj način država uprihodi ako sam negdje vidio jedan znači ne mali prihod, gotovo 3 miliona kuna koliko dobiva gotovo i od samih koncesijskih naknada. Znači otočani izradu svake svoje iskaznice plaćaju, ali ona njima osigurava trajni popust znači prilikom putovanja, jedan puta kažem u danu. Ono što nam je važno u tom dijelu valjda će taj sustav kažem konačno znati što se događa na putovanju jer ima i tu svega, moramo biti, pogotovo u sezoni. I kad bi sve što imamo usklađivali i cestovni prijevoz, mislim da zračni više-manje jest taj gdje se ne može ne znam što napraviti, da bi imali i više reda. Znači pomorski prijevoz je jedan od primjera na koji način bi trebao funkcionirati sami sustav jednog prijevoza u RH. On se s ovim zakonom dodatno usavršava i dodatno nameće određene obveze i brodarima da budu još bolji i usklađeniji nego što su to bili do sada. I naravno ono što omogućava zadnje, to je ta zelena politika, omogućava nam znači prije svega mogućnosti da brodari dobiju drugačija plovila na alternativne pogone u slijedećih 10-tak godina, a to znači da će moći iskoristiti sredstva iz Nacionalnog programa oporavka i otpornost i da će tu tražiti sigurno jedan veliki dio sufinanciranja da bi oni to mogli ovaj na neki način i ostvariti, a da će na taj način doprinijeti i sebi ali i otočnom stanovništvu i zaštiti okoliša. Zahvaljujem.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja završno govoriti poštovani državni tajnik Josip Bilaver. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Zahvaljujem svima vama poštovane zastupnice i zastupnici koji ste imali izlaganje rekao bih jednu konstruktivnu raspravu vezano za prijedlog Zakona o prijevoz u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, a sve u cilju poboljšanja usluge pomorskog prijevoza i prilagođavanja potrebama naših građana posebice našeg otočnog stanovništva. Svima nam je vjerujem u interesu osiguranje i ulaganje u učinkovit rast i razvoj kako pomorskog prometa tako i cjelokupnog hrvatskog pomorstva. Predloženim Zakonom o prijevozu u linijskom povremenom obalnom pomorskom prometu prvenstveno će se uskladiti odredbe vezane uz postupak davanja ovlaštenja za obavljanje javne usluge od općeg gospodarskog značaja s propisima EU. Također, postupci koji se odnose na postupanje prije dodjele potpora u obliku naknade za obavljanje javne usluge kao i postupci javnog nadmetanja za obavljanje javne usluge od općeg gospodarskog značaja uskladit će se sa Zakonom o javnoj nabavi, a postupci javnog nadmetanja za dodjelu koncesija na linijama sa ili bez obveze javne usluge uskladit će se sa Zakonom o koncesijama. Novim se zakonom uvodi centrali informacijski sustav javnog linijskog prijevoza CIS u koji brodari u realnom vremenu prenose podatke o očitanost putnika, karata prilikom ukrcaja putnika i vozila na brod te se detaljnije razrađuju odredbe o obvezama brodara prilikom očitavanja putnih karata kod ukrcaja, iskrcaja što dosadašnjim zakonom nije posebno uređivano. I želim tu naglasiti da nema nekakvog dodatnog nametanja, dodatnih administrativnih opterećenja. Radi se o tome da 3 postojeća odnosno 2 i treći postojeći sustav ćemo zapravo nadograditi i napraviti jedan objedinjeni koji će pružiti dodatnu transparentnost i evidentiranje u realnom vremenu. To evidentiranje putnika u realnom vremenu prilikom ukrcaja na brod od posebne je važnosti za statističko praćenje broja prevezenih putnika s kategorija putnika koji ostvaruju pravo na besplatni ili povlašteni prijevoz radi upravljanja troškovima koji za njih podmiruje država iz svog proračuna. Novim se zakonom jačaju javne ovlasti Agencije za obalni linijski promet uključujući i davanja ovlaštenja agenciji za obavljanje inspekcijskih poslova i nadzora nad izvršenjem Uredbe EU broj 117/2010 i primjene odredbi novog zakona. Donošenjem ovoga zakona će se dopuniti odredbe o računovodstvenom odvajanju i metodologiji računovodstvenog odvajanja te vođenja troškovnog računovodstva na razini broda i posade koji su do sada bile sadržaj podzakonskog akta. Odredbe novog zakona propisuju sadržaj financijskih i nefinancijskih izvještaja koje su brodari koji obavljaju javni linijski prijevoz dužni sastaviti i dostaviti agenciji, specifični su za sektor javnog linijskog prijevoza s obvezom i bez obveze javne usluge, a osobito u pogledu mjera za sprječavanje prekomjerne naknade koja predstavlja zabranjenu državnu potporu. Navedenim zakonom pridonosi se također zelenoj tranziciji s konačnim ciljem očuvanja okoliša kao jedne od glavnih okosnica održivog modela rasta RH. Zastupnik Zekanović je ovdje spomenuo ulaganja u infrastrukturu, pa bi samo napomenuo neke od 32 projekta koji se financiraju samo iz europskih fondova bez nacionalnih sredstava. To su Cres, Crikvenica, Šibenik, propustio je reći da upravo kreće sa izvođenjem radova na terminalu Šibenik, Tkon, Sali, Split, Omiš, Korčula, Dubrovnik, Split, Rab, Pag, Brač, Šolta, znači nema nijedne županije u kojoj se trenutno ne radi, ne rade, ne izvode europski projekti koji se financiraju iz, iz europskih sredstava. Što se tiče NPOO nije nama Europska komisija nametnula donošenje ovog zakona nego sami mi smo željeli dodatno doprinjeti kvaliteti ovog zakona i sretni smo što će se upravo iz NPOO-a financirati prvi brodovi, baš upravo brod tipa Tijat, jedan od njih će bit na dubrovačkom području, jedan na šibenskom, jedan na lošinjskom području, te 5 katamarana što nas izuzetno veseli. I također želim napomenuti da i dalje krećemo sa obnovom flote, sa poticanjem naših brodara koji će s ovim zakonom i sa dostupnosti europskih sredstava dobiti na konkurentnosti i dobiti priliku pristupanja i iskorištavanja europskih fondova i zapravo jačanja Hrvatske kao pomorske države. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo veliki broj amandmana začudo, nije mi jasno zašto [[Upadica iz klupa: Replika vam je to]] Replika, pardon. Evo ga, prva je poštovana zastupnica Grba Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvažen državni tajniče, jako je dobro poznato tko su žurne službe u RH. One su i definirane u Zakonu o civilnoj zaštiti, dakle to su vatrogasci, GSS i Hitna medicinska služba. Hitna medicinska služba se financira iz HZZO-a definiranom cijenom tima bez obzira da li ona radi u Našicama ili radi recimo na Braču. S obzirom da su to velika sredstva koja koštaju sanitetska vozila prijevoz trajektom za kopno, kao što imamo veliki trošak kad dignemo trajekt kojeg moramo platiti iako spašavamo život, to su sredstva koja jako opterećuju zavode za hitnu medicinu koje se nalaze u dalmatinskim i imaju otočno područje. Ja vas lijepo molim da razmislite o tome da se uz vatrogasce, ovo pozdravljam kao mjeru, to treba i uz GSS kao takvi izuzmi i vozila Hitne medicinske službe.
Hvala. Poštovani tajnik Bilaver.
Zahvaljujem na prijedlogu. Nama je svakako važno i svakako smo zahvalni na svemu što hitna služba radi i koliko doprinosi. Prije ste napomenuli i projekt obnove flote i jako dobru suradnju između lučke kapetanije i službe hitne pomoći, tako da ćemo svakako razmisliti i o tom prijedlogu. U ovom trenutku smatram da najveći problem u financiranju imaju upravo vatrogasci, a i sve ostale službe za vrijeme hitnoće odnosno za vrijeme intervencija imaju besplatan prijevoz. Zahvaljujem.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, dosta kolega u svojim raspravama, evo i vi ste se osvrnuli jednim dijelom jel ste nabrajali sve gradove i sve otoke i sve luke gdje ministarstvo ulaže, al dosta kolega je baš konkretno spomenulo Split. Pa evo moje pitanje i tj. iskoristio bi ovaj zakon, ali i ovu priliku, da mi evo nešto javno sada kažete oko ulaganja i planova upravo za luku Split. Znamo koliko je ona od značaja i RH, ali i cijelom Jadranu, da ne kažem i Mediteranu. Znamo evo spomenuli smo ovdje i statistiku broja posjetitelja tj. broja i prometa i osoba i automobila, ali i tereta koji prolazi kroz samu luku Split, znamo od kojeg je ona značaja RH. Zadnjih nekoliko godina od samog gata za kruzere sada istočne obale vjerujem da se i radi na rješenju izlaska i ulaska iz same luke, volio bi samo da iskoristite ovu minutu da napomenete vezano za … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepa. Poštovani državni tajnik Bilaver.
Dobro, ne treba previše trošit riječi o važnosti luke Split. Što se tiče ulaganja mi već sada ulažemo u luku Split, ja tu pohvaljujem jako dobru suradnju sa ravnateljem Lučke uprave Split. Nedavno je potpisan, mislim da je trenutno već i u izvođenju projekt u luci Split vrijedan preko 25 milijuna kuna. O važnosti Splita govori činjenica da je jedan od dva projekta, a oba su iz Splitsko-dalmatinske županija koji se tiču luka, jedan je luka na Bol na Braču, drugi je terminal luke Split, se financiraju iz NPOO-a i za to su osigurana sredstva. Međutim, znam da je i u realizaciji izrada dokumentacije za izmještanje luke Split u sjevernu luku. On je nedavno, ovo ljeto je proglašen strateškim projektom. Vlada RH stoji iza tog projekta i mi ćemo svakako pomoći svim projektima koji dođu iz Splita.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, još jedanput pitanje ima li mogućnosti da ministarstvo stane na kraj samovolji tog jednog pojedinca koji otok Rab drži u neizvjesnosti tj. ne čini ništa već 9.g. otkad je otvorena luka. Znači još jedanput govorim, nemamo javni wc, ima prostora koliko hoće, novac nikad nije bio problem. Rapska plovidba kao brodar mu godišnje uplati 2 milijuna kuna obveze, on to troši kako želi, nije u stanju izgraditi jednu sigurnosnu rampu za plovidbu tokom bure jer taj trajekt jednostavno ne može pristat i ne možemo riješiti pitanje koje je najvažnije za sve nas tamo da imamo normalne higijenske uvjete putovanja. Tamo je milijun putnika i 250.000 vozila, nitko mu ne može stat na kraj, saborski odbor je pokušao ništa, znači sabor ništa, ministri nitko, znači župan, ne znam tko, jednostavno nas taj čovjek dovodi do ludila i jednostavno ne znamo što da radimo, on opet ništa ne radi, a cijelo vrijeme uzima novce koji mu pripadaju po zakonu i nije u stanju napraviti osnovne stvari, dokumentaciju. Da li ministarstvo to može preuzeti na sebe ako nema drugih mogućnosti?
Hvala. Poštovani državni tajnik Bilaver.
Županija odnosno institucija o kojoj vi govorite je osnivač županija Ličko-senjska, prema tome ona putem upravnog vijeća ima najveću odgovornost u tom procesu. Mi smo upoznati s tim problema i nekoliko puta smo se stavili na raspolaganje da to tako kolokvijalno kažem i ponudili smo sredstva upravo iz svih dostupnih europskih, ali i nacionalnih sredstava smo se ponudili za pomoć. Ja se evo toplo nadam da će nam županijska lučka uprava doći sa gotovim projektima. Neke stvari ćemo rješavati i sa novim Zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama, primjerice privez i odvez koji ste spomenuli, znamo i za taj problem koji je, koji tišti Rapsku plovidbu, ali evo do tada apeliramo i sa ovog mjesta da, da dođu sa gotovim projektima.
Poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, s obzirom, to ste vi sami rekli, a i u obrazloženju zakona se govori kako će se ovim zakonom ustvari omogućiti realizacija druge tranše plaćanja sredstava za NPOO. U tom smislu ste spominjali tu digitalnu tranziciju na način da bi se omogućilo brodarima nabavku električnih brodova s jedne strane zbog zaštite morskog okoliša. Koliko sam imao informaciju od Agencije za, za plovidbu, našu agenciju u Splitu, predviđena je izgradnja 3 broda, jedan za Elafite, drugi za, za šibenske otoke, a treći je bio planiran ne znam za koju, koji dio… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] da i ako možete reć kad bi se krenulo u realizaciju gradnje ta 3 broda?
Poštovani državni tajnik Bilaver.
Mi, mi smo u razgovoru s Europskom komisijom, sredstva su osigurana u NPOO, radi se o 3 broda tipa Tijat. Uz ova dva područja to je treće lošinjsko područje plus 5 katamarana. Uvjet da ih isfinanciramo iz europskih sredstava su da oni budu u 100%-tnom iznosu na alternativan pogon, sad hoće li to biti ili vodik ili baterije o tome bi trebala dat riječ struka i oni koji se time bave. Inače tražimo model koji bi bio najbolji, nije isključen ni model i razgovaramo o tome da upravo Agencija za obalni linijski promet bude nositelj tog projekta putem kojega će se korisnicama tih linija dodijeliti brodovi na korištenje.
Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pa evo molila bih da prokomentirate ili da date malo bolje objašnjenje vezano za zabrinutost brodara koje sam i ranije spomenula vezano za obvezu ulaganja u novogradnju i općenito za poboljšanje i modernizaciju flote. Sami brodari naravno pozdravljaju takav jedan prijedlog, ali kao što sam rekla znači doći će do nekakvog međuprostora gdje oni neće bit spremni se prilagodit, ostat će jedan dio ovaj i zapravo trebaju i dosta i vremena, pa evo malo bi volila da više to prokomentirate. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem na pitanju. Važna stvar je da se nijednom brodaru ne, nijedan brodar natjecatelj neće biti isključen iz procesa natjecanja zbog toga što nema novi brod. Ovim poticajem i ovim zakonom mi želimo poslati poruku da RH mora ić u korak s vremenom. Mi smo kao članica EU, a i kao članica UN-a preuzeli određene obveze bih rekao za prelazak na neutralno gospodarstvo. Nama je cilj da emisija što prije dođe na, emisija CO2 na nulu. Prema tome, jedan od najvećih zagađivača je upravo sektor prometa i na ovaj način smo htjeli poslat poruku, a otvaranjem europskih fondova dajemo i dodatan poticaj i pomoć našim brodarima da krenu u obnovu flote i stari brodova koje imaju da krenu na obnovljive izvore energije na pogone, a i oni koji kupuju da razmišljaju upravo o tim novim brodovima na obnovljive, obnovljive alternativne pogone.
Hvala. Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Ja isto dijelim zabrinutost kolege Ante Bačića u vezi stanja u gradu Splitu i meni je potpuno jasno koliki prioritet se tome daje kad je ministar morao u kampanji sjest u Renault 4 da bi sve ovoga probleme u Splitu adresirao i nije uspjelo, tako da slijedeći put neka sjedne u Renault 5, možda bude, možda taj napredak bude bolji. A za ovo što je rekao g. Borić, imam ja rješenje, da se naselje u kojem se na kopnu nalazi ovaj trajektno pristanište pripoji gradu Rabu i Primorsko-goranskoj županiji i onda ćemo zajedničkim snagama naše i vaše vlasti ovoga riješiti, riješiti i taj problem. Zahvaljujem.
Kolega Bačić je digao povredu Poslovnika, u čem je za Isusa Boga…
Čl. 238. … [[Govornik se ne razumije]] kolega Bauk svakodnevno se vozi ovaj trajektnom lukom. Ja moram samo naglasit tu malu nepravdu, sve što on vidi i što se izgradilo u trajektnoj luci smo napravili mi, a nije napravio on.
Kolega Bačić, molim vas dosta s takvim glupostima i takvim lažnim povredama Poslovnika. Naravno da dobivate opomenu i stvarno nemam živaca moram priznati u 5 i 15 da se na taj način komuniciramo. Ovaj poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, ja ću se vratiti možda malo na temu luka. Dakle, ono što je važno, važno za otoke je ta mogućnost prometne povezanosti. Da bi ta prometna povezanost mogla bit kvalitetna važne su nam i luke. Mi imamo neke luke koje su, dakle znamo da smo državnog značaja, županijskog, lokalnog i sve ostalog i znamo tko je nadležan za koje. Ono što imamo neke luke koje su još od doba Austro-Ugarske, pa se sad rekonstruiraju i dograđuju. Što, dakle vi imate određeno iskustvo iz ministarstva i znate određene podatke, mene zanima koliko je još tih luka koje je nadležnost države odnosno županije ove za lokalnog ne možete znat, ali pretpostavljam da ovo znate, koliko još tih luka mi trebamo dovesti na nekakvu pristojnu razinu da bi mogli osigurat ono što u ovom zakonu govorimo. Mi u ovom zakonu govorimo o prometu, možemo mi, papir može trpiti svašta ako pojedini brodovi nemaju gdje doći i nisu osigurani uvjeti da dođu.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Spomenuli ste Austro-Ugarsku, pa evo često se u zadnje vrijeme kaže da se ovoliko obnova i ulaganja u luke nije radilo od cara Franje Josipa. Ja moram reći da je, zapravo temelj je te obnove i ulaganja u luke još su postavljeni za vrijeme dok je bio državni tajnik g. Bačić u Ministarstvu prometa, omogućeno je nama upravo članstvom u EU intenzivno ulaganje i ono sada iznosi preko milijardu kuna u ovom trenutku. Radi se o 32 projekta i oni su svi financirani iz postojećeg sadašnjeg još uvijek operativnog fonda konkurentnosti i kohezija. Na svu sreću mi u slijedećem razdoblju ne samo da ćemo imati mogućnost obnove dodatnih svega nekoliko luka koje su ostale neobnovljene nego čak ulaganje i u komunalne vezove jer znamo da naše otočane i sve one koji žive u primorskim mjestima jako tišti taj problem komunalnih vezova.
Poštovani zastupnik Sanader, potpredsjednik ovog doma.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, ja sam pokušao kroz pojedinačnu raspravu ukazat na jedan problem nejednakosti ovog stanja na autocestama i po prijevozu, brodskom prijevozu. Nisam razumio, malo sam izlazio, ulazio, jel vi to podržavate, kakvi je vaš stav po tome, hoćete vi podržat naš amandman, vatrogasce?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Što se tiče Ministarstva mora, prometa i infrastrukture tu vam izražavamo punu potporu, toj inicijativi i amandmanu i vjerujem da će na sjednici vlade također biti jednoglasno usvojeno takav, takav amandman.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasat kad se steknu uvjeti.
Sada idemo na točku: - Konačni prijedlog Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 212. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172., 204. i 206. Poslovnika HS-a. Sukladno čl. 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Josip Bilaver, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, zastupnice i zastupnici. Zadovoljstvo mi je u svojstvu predstavnika Vlade RH uvodno vam izložiti prijedlog Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda s konačnim prijedlogom zakona. Važeći Zakon o plovidbi i lukama unutarnjih voda na snazi je od 1. studenog 2007.g. i od njegovog stupanja na snagu 4 puta je mijenjan i nadopunjavan. Dosadašnja provedba važećeg zakona pokazala je određene nedostatke kao što su nedostatno utvrđene odredbe u mjerodavnom pravu, te o pitanjima osiguranja broda, tereta i putnika, postojeće nedostatno reguliranje pitanja sigurnosti plovidbe, riječnog prijevoza, zaštite od zagađenja voda i okoliša s brodova, te pitanje uklanjanja brodova izvan luka, nedovoljna pravna regulacija i istraga plovidbenih nesreća, postupaka zaštite i spašavanja s brodova, nedostatak odredbi o postojećim skelskim prijelazima, zatim nepostojanja odredbi u smislu zakonske osnove o državnim potporama i pomoćima u brodarstvu unutarnje plovidbe, kao i potrebe redefiniranja pojma plovilo koji je do sada bio uzrok brojnih nedoumica i problema u praksi, a s tim u vezi i preciznog definiranja pojma broda unutarnje plovidbe s jasnim razlikovanjem od ostalih vrsta plovila. Isto tako dosadašnja provedba ovog zakona pokazala je određene nedostatke, te potrebu donošenja novog Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda kojim bi se uklonile, otklonile postojeće kolizije u odnosu na druge važeće propise. Stupanjem na snagu Zakona o lučkim kapetanijama, te Zakona o koncesijama utvrđena je nužna potreba donošenja novoga zakona radi njegovog usklađivanja s navedenim zakonima kako se ne bi dogodilo dvojako zakonodavno uređenje iste problematike. Također davanje koncesija za obavljanje lučkih djelatnosti u javnim lukama na unutarnjim vodama trebalo je uskladiti s gore spomenutim Zakonom o koncesijama, a sve u cilju kako bi se izvršilo usklađivanje ovoga propisa s pozitivno pravnim propisima RH, te izbjeglo dvojako, a različito zakonodavno uređenje iste problematike. Zatim jasnije uređenje pitanja o državnoj pripadnosti, identifikaciji, te upisu i brisanju objekata unutarnje plovidbe kako bi se ostvarile pravne pretpostavke za staranje jedinstvenog upisnika brodova RH koji već postoji za pomorske objekte tj. radi uspostavljanja jedinstvenog upisnika pomorskih objekata i objekata unutarnje plovidbe. Ovim zakonom potrebno je podrobnije pravno regulirati postojeća stanja na unutarnjim vodama RH koja nisu dosada uopće bila pravno uređenja, problematika pristana, privezišta, sidrišta, zimovnika, te obavljanja prijevoza putnika čamcem, zatim poslovi iznajmljivanja čamaca i drugo. Također u dijelu zakona koji se odnosi na područja luka i pristaništa unutarnjih voda potrebno je utvrditi novi razvrstaj pristaništa obzirom na njihovu namjenu i razraditi odredbe o redu luka unutarnjih voda s ciljem poboljšanja sigurnosti plovidbe u lukama i pristaništima, zatim propisati mogućnost obavljanja sporednih gospodarskih djelatnosti koje su manjeg značaja, a obavljaju se unutar maksimalno 20m2 lučkog područje za koje nije potrebna koncesija. Nadalje, zbog obveze Republike Hrvatske da u nacionalni zakonodavni okvir preuzme pravnu stečevinu Europske unije potrebno je i u novi Zakon o plovidbi i lukama unutarnjih voda implementirati odnosno transponirati Odredbe 6 EU direktiva koje uređuju područja iz ovog Zakona. Isto tako ovim Zakonom želi se urediti područja i instituti bitni za učinkovitije i kvalitetnije obavljanje poslova vodnog prometa na unutarnjim vodama Republike Hrvatske s ciljem pozitivnog učinka na gospodarstvo unutarnjih voda i unapređenja zakonskog okvira u području vodne politike unutarnjih voda, te smanjiti administrativna opterećenja i pojednostaviti procedure usklađene s propisima Europske unije. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo i na vaše izlaganje niz replika. Prva je poštovanog zastupnika Ćosića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Ovaj Zakon između ostalog doprinijeti će razvoj konkurentnog i energetski učinkovitog prometnog sustava kao jednog od ciljeva nacionalnog programa oporavka i otpornosti, pa me zanima evo što se trenutno čini za ispunjenje toga cilja, jer nije dovoljan samo Zakon i Zakonske odrednice, zato je potrebna i odgovarajuća infrastruktura, pa me zanima i tu mislim što se poduzima na uređenje plovnog puta na našim rijekama, odnosno trenutno zanima me rijeka Sava kao naša najduža rijeka i najduži plovni put u Republici Hrvatskoj i kao i izgradnja višenamjenskog kanala Dunav-Sava što bi siguran sam evo bila jedna dobra podloga za omogućavanje i preusmjeravanje inter modalnog prijevoza tereta iz Podunavlja prema našim lukama na Jadranu.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem na pitanju poštovani zastupniče. Pa evo slično kao i u pomorskim lukama također imamo i velika ulaganja na lukama na unutarnjim plovnim putevima. Čak 5 projekata koji se financiraju iz operativnog fonda konkurentnosti kohezija, 6 koji se financiraju iz fonda …/Govornik govori stranim jezikom/… te 2 projekta koja ćemo financirati iz nacionalnog plana oporavka i otpornosti pokazuju da Ministarstvo zaista vodi brigu o ulaganjima u lučku infrastrukturu na unutarnjim plovnim putevima. Što se tiče gradova i luka tu je ulaganje u Slavonski Brod, u Vukovar, Opatovac, Zimovnik Opatovac, Sotin, Osijek to su sve luke, međutim ostaje nam svakako ulaganje, povećano ulaganje i briga o plovnosti puteva i na našim rijeka ja vjerujem da ćemo dat dodatan impuls u budućnosti na taj projekt.
Poštovani zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Kad već spominjemo definiciju samih plovila od prošle godine znamo da lučke kapetanije provode tehničke preglede za brodice prema novome Pravilniku i ukinuta je trajna registracija. Samo me zanima okvirno u ovih zadnjih godinu dana je li pratite razvoj toga? Jer mislim to je obujam posla prevelik a da vidim broj samih, samih brodica i je li naše lučke kapetanije imaju dovoljno kapaciteta što se tiče kadrovskoga za obavit upravo taj posao, jer ti sami tehnički pregledi, vidjeli smo neke incidente koje smo imali na plovilima u našim lukama. Hvala Bogu njih nije bilo mnogo, ali taj tehnički pregled je ipak jedan sigurnosni preduvjet koji lučke kapetanije moraju obaviti i koji smo uveli. Samo je sad pitanje je li to možemo obaviti kada vidimo broj zaposlenika u lučkim kapetanijama i nasuprot broja brodica koje imamo. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem poštovani zastupniče Bačić na pitanju. Pa svi Propisi koje smo mi uveli u cilju rekao bih podizanja standarda sigurnosti plovila kako na moru tako i u unutarnjem plovnim putevima. U prvi mah nisu baš dočekani sa velikim odobravanjem. Svakako, jedan od razloga je što se na taj način dodatno stvara i određeni financijski pritisak na sadašnje, odnosno na buduće vlasnike tih plovila. Međutim, sigurnost nema cijenu i smatram da je to dobar put i da smo uspjeli na taj način smanjiti u velikom broju veliki broj nesreća koji se prije događao. Što se tiče same lučke kapetanije, mi smo trenutno u fazi obnovi flote i koju želimo obnoviti u cjelokupnu u slijedećih nekoliko godina i svakako uz povećanje broja plovila podići kvalitetu rada naših djelatnika.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ovim Prijedlogom Zakona predloženo je između ostalog čl. 172 da točno koje lučke uprave će obavljati djelatnost na kojem području? Pa tako stoji pod točkom 4 da će pristaništima na području Nacionalnog parka Krka i Šibensko-Kninske županije upravljati lučka uprava Sisak. Mislim da bi bilo dobro još jedanput razmotriti zašto kad postoji lučka uprava Šibensko-Kninske županije koja upravlja pristaništima znam, uz more, svim ostalim da ona ne upravlja tada i pristaništima onima koji su unutar Nacionalnog parka Krka koji se nalazi isto na području naše Županije.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem na pitanju i moram se složiti da postoji poprilično logičnost vašeg prijedloga odnosno zahtjeva s kojima smo se mi susreli za vrijeme Javnog savjetovanja. Međutim, u ovom trenutku bez izmjena drugih Zakona nismo htjeli dovesti i sebe, ali i lučke uprave u jedan prazan prostor rekao bih i stoga smo ipak odlučili ići s ovim prijedlogom, ali isto tako možemo već sada najaviti da ćemo to uz izmjene onih Zakona, Zakon o pomorskom dobru, morskim lukama, pomorski zakonik uz donošenje tog velikog zakonika uz manje izmjene drugih Zakona povesti računa o tome i u budućnosti ispraviti možda i tu nelogičnost. U ovom trenutku vjerujem da će i određeni prihodi lučkoj upravi Sisak dobro doći s obzirom na svu štetu koja je nastala uslijed potresa.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, mene zanima ovaj jedan dio gdje se govori o administrativnom rasterećenju odnosno da će omogućiti poduzetnicima jednostavnije djelovanje vezano uz ovaj zakon, pa ću se baš referirati na odredbe koje kreću od čl. 137., pa ima jedno 4-5 članaka koji govore o tome kako, kako je u postupku tehničke dokumentacije za radove, pa kako se radi u postupku kad će se temeljem posebnog zakona ishoditi lokacijska odnosno građevinska dozvola odnosno kad nije potrebna lokacijska i građevinska dozvola i onda se tu meni se čini krenulo malo komplicirati cijeli postupak. Vi između ostalog, dakle tamo gdje će ići dalje lokacijska i građevinska je jasno, ali tamo gdje za radove nije potrebna lokacijska i građevinska tu vam postupak nije do kraja jasan i bojim se da neće biti riječi o rasterećenju nego o dodatnom opterećenju poduzetnika, pa molim da iskomentirate to.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem na komentaru. Mi, mi smo ovaj zakon donosili i donosimo zbog toga što ga moramo uskladit sa nizom, sa nizom zakona i Zakonom o lučkoj kapetaniji, Zakonom o koncesijama i ono što nas veseli da imamo povećane zahtjeve odnosno broj ulaganja od strane privatnika, posebice evo mogu napomenut zadnjih nekoliko mjeseci ekspanziju broja tereta u luci Slavonski Brod, u luci Sisak, tako da svakako nam nije bila intencija ovim zakonom dodatno opteretiti i dodatno zakomplicirati, ali ako i jesmo sigurno postoje načini kako da, kako i na koji način doskočit tom problemu. Nije nam bila niti na koji način zakomplicirat dodatno nešto što, dapače željeli smo dodatno administrativno rasteretit. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, u drugom dijelu izmjena usklađujemo se zapravo sa direktivama EU i rješavamo administrativna pitanja, no i to naravno pozdravljamo. No, ja vas pitam koliko će se zapravo olakšat i potaknut poslovanje u ovom sektoru osim ovih administrativnih rješenja jer kako zapravo potičete razvijeniji riječni promet jer evo sad ste spomenuli luku Slavonski Brod i ekspanziju njezinog poslovanja. Znamo da je samo luci Brod onemogućen pristup gotovo 9 mjeseci u godini zbog vodostaja i zbog neuređenog plovnog puta. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Luka Slavonski Brod je jedna od najvećih korisnika fonda za povezivanje, za povezivanje Europe i prije nekoliko mjeseci taj projekt je završen. On u sinergiji sa željezničkim prometom će sigurno doprinjeti gospodarskom razvoju i ekspanziji Slavonskog Broda i to nam je bio cilj. I ne samo u Slavonskom Brodu nego i u Osijeku i u Vukovaru i svim ostalim gradovima koji imaju razvijenu lučku, lučku infrastrukturu. Država je tu da napravi infrastrukturni okvir, da napravi zakonodavni okvir. Kada bude to uređeno onda će doći i privatna inicijativa, doći će i poduzetnička inicijativa. Naši ravnatelji lučkih uprava mislim da rade dobar posao na, upravo na privlačenju dodatnih investicija i ja vjerujem da nas u unutarnjim plovnim putevima očekuje samo, samo napredak. Zahvaljujem.
Hvala. Poštovani zastupnik Radić.
… [[Govornik naknadno uključen]] Naime, lučka uprava Osijek je zaključila u svibnju 2017.g. Ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za projekt izgradnja terminala za pretovar rasutih tereta u luci Osijek. Kao što znamo to je bio prvi projekt od svih riječnih i morskih luka na području RH koji je odobren za sufinanciranje iz fondova EU. Ukupna vrijednost projekta izgradnje terminala je iznosila tj. iznosi 145 milijuna kuna, dok će se ugovorom za sufinanciranje je prihvatljivo 90% troškova odnosno to izračunom dođemo do 117 milijuna kuna. Ono što me zanima i što postavljam pitanje u kojoj fazi je taj projekt? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem zastupniče Radić. Taj projekt je pojedinačno najveći od svih ulaganja u lučku infrastrukturu na unutarnjim plovnim putevima. On je svakako na lučkoj upravi koja provodi postupke javne nabave. Koliko ja imam informaciju zadnju mislim da je donešena odluka o izvođaču radova i da je postupak na državnoj komisiji za javnu nabavu tako da ovisno o njihovoj žurnosti očekujemo nakon toga i početak izvođenja radova. Osim tog projekta u lučkoj upravi Osijek mi imamo i imali smo radovi i na športskoj infrastrukturi, ali i na Batini i na svim ostalim projektima koje ondje razvijamo. Ali isti problem kao što je i u Slavonskom Brodu je naravno i u Osijeku, a to je, ono što nam slijedi, a to je jači, veći obujam rada na poboljšanju plovnih putova.
Hvala lijepo. Sada ću otvoriti raspravu o ovoj točci i prva će govoriti u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice, kolegica i kolege. Dakle mi imamo u hitnoj proceduri evo u kasnim satima onaj dan kad imamo i aktualno prijepodne koji dosta izmori sve saborske zastupnike, a i sve oni koji sudjeluju u raspravama, imamo u hitnoj proceduri prijedlog Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda. Meni je žao što je on u hitnoj proceduru, mislim da bi bilo puno bolje i učinkovitije da smo išli s ovakvim zakonom u dva čitanja jer bi se onda između dva čitanja moglo izdefinirati neke stvari. Uvijek ostanem malo zabezeknuta, probam si objasniti zašto neki zakon koji je vrlo jednostavan se odlučuje na dva čitanja, a neki koji zaista bi tražio još neku dodatnu i raspravu i možda i nekakva poboljšanja, odlučimo se ići na jedno čitanje. Mi imamo 3 zakona iz oblasti, tako da kažem ministra Butkovića, sva 3 idu u hitnoj proceduri, dva danas, jedan sutra. Ja kad sam ih malo gledala onda sam to čitala u kontekstu proračuna, pa sam razumjela u kontekstu proračuna zašto ste se odlučili za hitnu proceduru da bi neke stavke trebale biti u proračunu, ali ne treba biti to uvijek tako. Tako da tolko o hitnoj proceduri. Ono što je za ovaj zakon važno ja to čitam s nekoliko aspekata. Jedan aspekt je naravno onaj recimo upravno pravni i svi elementi da bi zakon bio moguće provediv, drugo su ljudi koji sudjeluju u provedbi tog zakona i treće su neke stvari koje, malo ću vremena si dopustiti vezano uz kanal Dunav-Sava koji je i tu spomenut i koji ne znam već kolko puta spominjemo, pa ću si potkraj dopustiti par rečenica vezano uz to. Prvo je vezano uz dakle ono što sam i državnom tajniku uputila vezano uz procedure. Dakle, mi s jedne strane deklarativno, ja nisam srela niti jedan zakonski prijedlog u kojem se deklarativno nećemo u startu reći nekoliko stvari. Prva stvar je da ovim zakonom omogućujemo administrativno rasterećenje ili pojednostavljenje procedura, zatim da će, na taj način ćemo imati kvalitetan utjecaj, pa će poduzetnici moći jednostavnije raditi i zatim se kunemo sad pod najnovijim su plan, zeleni europski plan, pa naravno mi onda uz to vežemo svoj NPOO, pa govorimo o tim, o tom ekološkom aspektu i naravno svaki zakon ima onaj jedan dio informatizacije, pa će sve bit informatizirano, a u javnom prostoru imamo prilike čuti kako je to kad se jedno ministarstvo odlučilo kako je ta ministrica završila , ali neću o tome nego ću se vratiti na temu zakona. Ono što sam i rekla, dakle ono što sam ja srela u oblasti kojom sam se ja bavila i kojom se još uvijek pratim i nastojim baviti, a to vam je oblast prostornog planiranja i građenja i oblast kako ishoditi i dobiti dozvole. S jedne strane ćemo se deklarativno reći da imamo procedure koje, koje trebaju biti brže, koje moraju biti jednostavnije i sve ostalo i to, to mene podsjeća na onaj jedan vlak. I sad neko, onaj koji, onaj stari vlak koji ide na ugljen i sad ovi naprijed u lokomotivi pokušavaju sav taj ugljen što brže trpati da vlak brže ide, a oni u zadnjim vagonama utrpavaju se u vlak. Tako da mislim da se je tu samo ministarstvo malo zakompliciralo život i nakon nijedan zakon nije uklesan u kamen, tako da nije ni ovaj. Dakle ona procedura kad se vi odlučujete temeljem posebnog zakona, to vam je Zakon o prostornom uređenju ili Zakon o gradnji idete ishoditi građevinsku dozvolu i onda je jasno da je projektant dužan ishoditi uvjete za projektiranje i onda i suglasnost na akt kojim se odnosno akt kojim se potvrđuje glavni projekt. Taj akt vam je inače upravni postupak, dakle ministarstvo će imati upravni postupak. Ali ministarstvo će imati upravni postupak i u slučaju kada nije potrebno izdavati ove akte jer se radi o radovima koji će, za koje ne trebate ishoditi lokacijsku i građevinsku dozvolu odnosno potvrdu glavnog projekta. Vi ćete i tu imati taj postupak jer ćete tražiti jednako tako za to posebne uvjete odnosno iza toga određenu suglasnost i tu imate i u postupku još i one koji su na lokalnoj razini. Tako da nisam sigurna da će si tu ministarstvo olakšati život odnosno manji je problem što će si ministarstvo, hoće ili neće olakšati život, veći problem vam je što ćete onom koji će raditi, koji će biti izvođač tu imat problem. Naravno da tu se govori da je komunikacija moguća i elektroničkim oblikom jer danas je teško da drugačije nije, ali dajte malo sad je, mi smo prvo i drugo čitanje, dakle o ovom će se zakonu glasati. Malo si sve zajedno vidite što i kako tu je. Dalje od čl. 140. imate onaj upravni postupak vezan uz prometnu suglasnost, dakle tu su mi stvari malo nešto jednostavnije, ali ovaj dio razlikovanja kad iza tog idete na lokacijsku ili građevinsku dozvolu odnosno kad ne idete bojim se da tu niste do kraja jasni, pa si malo pročitajte i malo vidite što i kako ćete se tu, tu izdešavati i što će vam tu biti problem. Jednako tako imate od odredbe, one odredbe od čl. 162., pa nadalje, a to vam je vezano kako idu odnosno tko daje i pod kojim uvjetima, koje su, kakve su luke i onda u čl. 162. lučko područje državnog tijela uredbom određuje vlada, što je apsolutno jasno, a lučka područja luke posebne namjene, dakle posebne namjene znaju se gdje je, koje su definirane sad tu, odlukom određuje ministar i onda na tu odluku naravno nema žalbe, ali se može pokrenuti upravni spor. Pretpostavljam da taj postupak nije upravni nego ide samo odluka na koju ide upravni spor, da ste se na taj model odlučili. Tu možete imati problem na, dakle govorim samo ovaj upravni dio, mislim da tu ste si malo zakomplicirali stvari, ali po zakonu ćete raditi, pa ćete vidjeti o čemu je riječ. Nekako sam malo to ubrzala, ali sam htjela to naglasiti jer stvarno imam osjećaj u želji tog deklarativnog rasterećenja da opterećujete i da opterećujete sustav koji je ministarstvo onda ministarstvo naravno ne radi samo nego traži od terena određene suglasnosti i određena mišljenja da to nije propulzivnije ni brže nego u želji da bude napravite kontraefekt, ali zakonu dajmo prilike da radi, da bude, pa ćemo vidjeti o čem je riječ. Kanal Dunav-Sava imala sam potrebu nešto reći. Čim je tema un…dakle plovidba unutarnje vode mi to spominjemo. Prvi put je za kanal Dunav-Sava je spomenut, ja sam u literaturi našla njega spomenut je 1893.godine. Bio je jedan sastanak u Vinkovcima gdje se govorilo o nužnosti tog kanala, dakle 1893. Ja moram priznati da sam ja prvi put bila na području Vukovara odmah nakon mirne reintegracije Podunavskog prostora. To je bila ja mislim proljeće tamo prema ljetu 1998.godine kada sam bila član Povjerenstva za procjenu utjecaja na okoliš za kanal Dunav-Sava i zaista smo u jednim uvjetima vrlo neobičnim, tad tamo niste imali gdje sjest de facto i popit kavu. Dosta velika komisija je išla i bili smo i na terenu koliko se teren mogao obići obzirom na niz uvjeta, jer je išla procjena utjecaja na okoliš za kanal Dunav-Sava jer je to tada bio jedan važan projekt. Između ostalog je bilo vrlo važno i brzo se morao donijeti i prostorni plan područja posebnih obilježja, pa je on pred 10-tak godina iza ove procjene donešen. I, nema ja se bojim niti jedne Vlade tamo negdje od 2000-tih na ovamo koja u svojim planovima ne spominje kanal Dunav-Sava. Mislim da se sad i uz Nacionalni plan otpornosti i oporavka jednako tako spominje taj kanal. A, čini mi se da je 2021.godine došlo vrijeme da zdravo razumski zaista se razmisli, da se vidi, odnosno koliko se može vidjeti, jer bojim se da nakon što nas je ova korona skroz izbacila iz cipela sve zajedno da nekakve projekcije razvoja tamo do 2050. u kojem smjeru će ići su ovako neka iluzija, ali što zapravo hoću reći to pokušavam sažet u jednu rečenicu. Ajmo razmisliti i vidjeti zaista, danas u ovim uvjetima što znači kanal Dunav- Sava i u odnosu na to donositi daljnje odluke. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a sad će govoriti poštovani zastupnik Pero Čosić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predstavnici Predlagatelja, kolegice i kolege. Evo kao što je i predlagatelj naglasio dosadašnja provedba ovoga Zakon koji je donesen još prije 14 godina pokazala je da ga je potrebno poboljšati i uskladiti ovu materiju sa pozitivno pravnim propisima Republike Hrvatske i propisima Europske unije. Unutarnja plovidba grana je prometa koja ima još uvijek nedovoljno iskorišten potencijal stoga je svrha donošenja ovoga Zakona da na suveren način reguliramo pitanje plovidbe i luka unutarnjih voda, a ujedno da otklonimo postojeće kolizije u odnosu na druge važeće propise. Predloženi Zakon usklađuje se sa Zakonom o lučkim kapetanijama i Zakonom o koncesijama kako bi bilo jednako zakonodavno uređenje, uređenje iste problematike. To se odnosi na ovlasti iz nadležnosti lučkih kapetanija, inspekcijskog nadzora na pitanje sigurnosti plovidbe na unutarnjim vodama, te na davanje koncesija na obavljanje lučkih djelatnosti u javnim lukama na unutarnjim vodama. Stoga će se ovim novim Zakonima i to ovim kojeg sad razmatramo o plovidbi i lukama unutarnjih voda kao i Zakonom o linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu kojeg smo razmatrali u prošloj točki. Osigurati jednoobraznost u provedbi zakonskih obaveza upravljanja javnim lukama. Zbog obveze Republike Hrvatske da u nacionalni zakonodavni okvir preuzme pravnu stečevinu Europske unije, u novi Zakon implementiraju se odredbe niza Europskih direktiva koje uređuju područje iz ovog Zakona. Donošenjem ovog Zakona poboljšat će se normativno uređenje problematike na unutarnjim vodama, smanjit će se administrativna opterećenja i pojednostaviti procedure. To će se osigurati kroz usklađivanje sa Zakonom o lučkim kapetanijama, jer će se do sada razdvojene funkcije sigurnosti plovidbe na moru od funkcija sigurnosti plovidbe na unutarnjim vodama uskladiti i objediniti kroz jedinstveni administrativni sustav. Očekujemo da će se ovime osigurati efikasnije i ekonomičnija i kvalitetnija usluga kako građanima tako i gospodarskim subjektima a također ovim Zakonom neka pitanja će se podrobnije urediti kao što su uvjeti i način stjecanja stručne i dopunske osposobljenosti članova posada, vođenje brodskog dnevnika, utvrđivanje pravnih pretpostavki za izradu i vođenje evidencija o svjedodžbama brodaraca na razini Europske unije, a time će se objediniti podaci o brodarcima i njihovim osobnim ispravama u postojećim evidencijama koje Ministarstvo vodi za pomorce s ciljem evo objedinjavanja podataka pomoraca i brodaraca na jednom mjestu. Jasnije se uređuju pitanja o državnoj pripadnosti, identifikaciji upisi i brisanju objekata unutarnje plovidbe kako bi se ostvarile pravne pretpostavke za stvaranje jedinstvenog upisnika brodova Republike Hrvatske koji već postoje za pomorske objekte, odnosno uspostavit će se jedinstveni upisnik pomorskih objekata i objekata unutarnje plovidbe, jer današnji pomorski upisnik je elektronski za pomorce dok brodari unutarnje plovidbe imaju knjigu upisa i ta potvrda odnosno svjedodžba o upisu može dobiti samo u papirnatom obliku. U segmentu plovidbe na unutarnjim vodama želimo također povećati sigurnost plovidbe i zaštiti okoliš od onečišćenja. Prijedlogom Zakona s ciljem zaštite okoliša jasnije je i sveobuhvatnije definirana zaštita voda i okoliša od onečišćenja i objekata, s objekata unutarnje plovidbe. Ovdje moram podsjetiti da bi se prema Europskom zelenom planu trebala postići klimatska neutralnost do 2050.godine, a zašto je potrebno među ostalim i smanjenje emisija CO2 iz prometa od 90% i u svrhu ostvarenja ovoga cilja sve članice Europske unije pa tako i Republika Hrvatska moraju snažno potaknuti razvoj multi modalnog prijevoza i preusmjeriti promet cesta na zelenije vide prometa kao što je prijevoz željeznicom i unutarnjim riječnim plovnim putevima. Stoga očekujemo da će donošenje, te provedba ovoga zakona pomoći revitalizaciji unutarnjih plovnih puteva, a unutarnji plovni putevi u RH su u usporedbi sa plovnim putevima zemalja EU i trećih zemalja u našem okruženju jedni od rekao bih jedinstvenih i rijetkih iz perspektive zaštite očuvanja prirode. Naime plovni putevi naših rijeka nisu znatno promijenjeni u građevinskom i u nekom industrijskom smislu odnosno na svoj prirodi oblik i stanju po uzoru na druge zemlje na području EU. Uzimajući u obzir europsku mrežu plovnih puteva jasno se može zaključiti da rijeke u RH za razliku od većine europskih rijeka nisu kanalizirane, na njima ne postoje znači nikakve građevine umjetnih prepreka poput brana, ustava, prevodnica, koje bi evo onemogućile prirodnu migraciju biljnih i životinjskih vrsta. Međutim, stanje rijeka u RH u plovidbenom smislu izrazito je pogoršano u odnosu na druge oblike održivih ljudskih aktivnosti kod višenamjenskog korištenja vodne cjeline, posebice mogu reći stanje plovnog puta rijeke Save i Drave. S tim u vezi u prometnom smislu treba uložiti sve moguće resurse kako bi se osigurala potrebna i odgovarajuća infrastruktura, ali vodeći računa da se pri tome ne ugrozi i ne pogorša sadašnje stanje ekologije na rijekama u RH. U skladu sa planom puta prema uspostavi jedinstvenog europskog prometnog područja planira se do 2050.g. više od 50% tereta koji se prevozi cestovnim putem na udaljenost prijelaza koja je veća od 300 km premjestiti na druge vrste prijevoza kao što je to željeznički ili vodni uz pomoć učinkovitih teretnih koridora i za ispunjenje tog cilja bit će potrebna i odgovarajuća infrastruktura. I u tom smislu trebalo bi razmisliti o ideji koja je začeta prije više od 250.g., a to je izgradnja kanala Dunav-Sava. Taj višenamjenski kanal bi značio smanjivanje dužine puta prijevoza prema zapadu Europa 400 km, prema istoku 80 km. A konkretno, evo prijevoznici tereta uvijek traže najkraću i najpovoljniju rutu u vidu intermodalnog prijevoza i taj kanal bi označio prekretnicu u preusmjeravanju prijevoza tereta s Dunava na željeznicu do jadranskih luka i naravno obrnuto i također izgradnja tog kanala pomogla modernizaciji poljoprivrede u Slavoniji budući da bi on bio neki osnov za sustav navodnjavanja, bio bi naravno i važan čimbenik za obranu od poplava, te siguran i za okoliš. Kanal Dunav-Sava usudim se reći slavonski je Pelješki most jer izgradnjom tog kanala povezali bi se unutarnji plovni putevi, znači Sava, Dunav, Drava unutar granica RH. Smatram da bi od hrvatskog nacionalnog interesa odnosno od naše državne i europske važnosti bilo potrebno povezat unutarnje plovne puteve unutar jedinstvenog prostora EU. Upravo vam je sada prilika da u skladu sa zelenom Europom odnosno u skladu sa ciljevima prelaska prometa s cesta na druge zelenije alternative krenemo realizirate takve velike i korisne projekte. Podsjetit ću, višenamjenski kanal Dunav-Sava uvršten je u strateške projekte RH. … [[Govornik se ne razumije]] vodama je vrlo kompleksan posao, ali ako se ispravno i strateški upravlja vodama , kako morem tako i vodama na kopnu to zasigurno donese višestruku korist za gospodarstvo i društvo u cjelinu. I na kraju, evo smatram da će se donošenjem ovog zakona i njegovom provedbom osigurati integracija sustava prometa unutarnjih plovnih puteva u sveobuhvatni prometni sustav RH i EU, te će pridonijeti razvoju konkurentnog energetski održivog i učinkovitog prometnog sustava kao jednog od ciljeva NPOO-a, a također njegovo donošenje je jedan i od preduvjeta povlačenja dodijeljenih sredstava, pa evo stoga Klub HDZ-a predlaže da donesemo ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić, izvolite.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče, državni tajniče i suradnici, poštovane kolege i kolegice. Evo kad raspravljamo o Zakonu o plovidbi i lukama unutarnjih voda prvo što nam je na umu je to da bi vodni putevi i riječne luke trebale ostvarivati zasigurno jači učinak i više se koristit za gospodarski razvitak prvo istočne Hrvatske, a onda i cijele RH. Sve naše riječne luke i njihova pristaništa karakterizira nerazvijena infrastruktura i nepovezana logička mreža. S obzirom da je riječni promet RH dio europskog prometnog sustava jer smo rijekama povezani sa gotovo cijelom Europom i time imamo dobre pretpostavke za razvijeni riječni promet. On se do danas unatoč svem tom ne koristi u svojoj punini. Luke na rijeci Savi stagniraju iako je promet u unutarnjim vodnim putevima efikasniji, ekološki najprihvatljiviji i u krajnjoj liniji najisplativiji oblik prijevoza. Stoga podržavamo svako dodatno unaprjeđenje i jačanje ovog sektora kako bi u konačnici maksimalno koristili sve benefite riječnog prijevoza. Očekujemo da će donošenje novog zakona potaknuti jačanje unutarnje plovidbe, te da ćemo krenut putem da sve naše riječne luke imaju svrhu zbog koje jesu jer znamo da se evo primjerice već smo spomenuli ranije u replikama luka Brod u koju je uloženo jako puno novca, zapravo većinu godine ne može koristiti i zapravo joj se uopće ne može prić vodenim putem zbog vodostaja. Samo sekundu, da, naše velike rijeke zapravo treba iskoristit u većem dijelu godine i osigurat zapravo plovnost u što većem broju dana kroz godinu. Da bi obnovljena flota koja je planirana ovom, ovim izmjenama i koja će se zapravo poticati mogla radit i da bi stručni kadrovi imali sigurno zaposlenje i da bi što manje plovila bilo u raspremi a što više njih u pogonu, nužna je zapravo upravo ta plovnost. Kad sam spomenula stručne kadrove treba reći da je iz područja izmjena koja se odnosi na posadu broda unutarnjih voda u smislu uvjeta i načina stjecanja stručne i dopunske osposobljenosti članova posade, Hrvatska se naravno može pohvalit kao zemlja koja je poznata po kvalificiranoj posadi i zapovjednicima a znamo da je stvaranje stručnog kadra posebno brodaraca to je sustav stjecanja kvalificiranja posade unutarnje plovidbe, dugotrajan i kontinuiran proces koji će se sada unaprijediti. Kao što sam rekla treba im omogućiti zaposlenje u ovom za nas i za Slavonce i za Baranjce tradicionalnom zanimanju. U najvećem dijelu Zakon se usklađuje s direktivama Europske unije a od ostalih izmjena ostaje otvoreno pitanje koje se odnosi na plovila u raspremi, to sam jednim dijelom spomenula i na Odboru, ali evo vjerujem da će i u završnom izlaganju državni tajnik malo više obrazložit. Znači, plovila u raspravi spominju se zapravo u obrazloženju Zakona iako Odredbe nisu propisane Zakonom nego Pravilnikom kojeg posebno donosi Ministar a trenutno je na snazi Odredba da se stajanje u raspremi izdaje dozvola na period od 12 mjeseci i ona košta 1.200kn po plovilu, što zasigurno predstavlja popriličan trošak brodari, brodarima s obzirom da evo na nemogućnost plovidbe veći broj plovila više stoje nego rade i evo predlažemo da se razmotri produljenje roka dozvole za raspremu ili da se smanji iznos naknade. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a. Govorit će poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Razlika u atmosferi i broju prisutnih na raspravi o plovidbi morem i plovidbi rijekama je znakovita. Vjerojatno i sam sadržaj rasprave i trajanje itd. i ova tema je ustvari i manje atraktivna od one prošle zato što nemate skupinu građana koja ustvari se samo s time identificira, o tome ovisi svakodnevni život, a ne samo rad. Ovo što je kolegica Marina rekla o tradicionalnim zanimanjima odnosi se uglavnom na one ljude koji tamo rade a javni prijevoz rijekama se kod nas u pravilu i ne koristi osim skelama, ali to nije sad, to nije sad tema. Radi se, čak je i javna rasprava Savjetovanje sa zainteresiranom javnošću imala četiri, četiri sudionika od koga su troje bili s mora, jel tako? Jedan iz Šibenika i jedan iz Senja što je dao dvije primjedbe i tek je ustvari jedan gospodin Marinović dodao primjedbu koja je prihvaćena ili primljena na znanje oko dakle između ostalog i vojnih brodova itd. To ustvari pokazuje nama da u ovome Zakonu nema puno spornih stvari. Da je Vlada kao što to obično radi iskoristila usklađivanje ili primjenu direktiva Europskih zato da pošalje Zakon u hitno čitanje i usput napravi skroz formalnom dijelu gledano novi Zakon obzirom da je važeći Zakon uz nekoliko izmjena na snazi od 2007.godine. Obzirom na to i obzirom dakle da se uglavnom radi o primjeni direktive a da ostalo nije toliko sporno podržat ćemo i ovaj Prijedlog Zakona. Hvala.
Hvala. Idemo na pojedinačnu raspravu. Prvi će govoriti poštovani zastupnik Stipan Šašlin . Izvolite.
Ja ću u ime rijetkih panonskih mornara reći nešto o ovoj problematici, jer doista sam sretan da je konačno ovaj Zakon došao na dnevni red ovdje u Saboru i da možemo nešto nešto reći reći o tome jel. Ne samo da ću izraziti zadovoljstvo što će ovaj Zakon praktički uskladit naše zakonodavstvo sa Europskim zakonodavstvom itd. više sam zadovoljan zbog toga što će se ovim zakonom ispraviti odnosno preciznije definirati mnoge odredbe i pojednostaviti procedure kod provedbe često nekih projekata koji su jednostavno zbog velike velike kompliciranosti odnosno nedorečenosti Zakona bile često teško teško provodljive jel. Ja sam o toj problematici riječne plovidbe odnosno naših unutarnjih rijeka i plovidbe po njima često govorio i to uglavnom u smislu da doista Republika Hrvatska treba više i značajnije puno značajnije koristiti potencijale koje pružaju naše naše rijeke i u smislu plovidbe kao plovnih puteva ali isto tako i u smislu turizma, razvoja turizma, razvoj općenito gospodarstva na tom području jel. Kad gledamo činjenicu odnosno gledamo geografski položaj odnosno razmještaj naših rijeka barem ovih glavnih da kažemo rijeka Dunava, Save, Drave, vidimo da često puta odnosno u velikom dijelu te rijeke poklapaju se praktički i sa Državnom granicom i činjenica je nažalost da su one prije 30 godina odnosno u vrijeme Domovinskog rata bile praktički totalno blokirane, da je infrastruktura na njima bila gotovo potpuno uništena, da je smanjen ili gotovo nestao flota, riječna flota i da je jednostavno je to sve na neki način zamrlo na tim rijekama jel. No, danas nakon 25 godina nakon Domovinskog rata upravo te naše rijeke i to treba poslužiti nam kao glavna poveznica ne samo prema Državama susjedima našima nego i prema srednjoj Jugoistočnoj Europi i šire, koliko god je to koliko god je to moguće jel. U tom smislu prije 7.g. mi smo na Dunavu u Batini, ja dolazim tamo sa Dunava jel, praktički iz općine Draž, sagradili smo pristanište, turističko pristanište za riječne kruzere i to je u početku prvih godinu dvije dana išlo dosta teško, međutim već 2019.g. mi smo imali preko 150 pristajanja turističkih kruzera u tom pristaništu. Koliko je to značajno za razvoj kontinentalnog turizma ne samo Baranje nego cijele Osječko-baranjske županije mislim da doista nema potrebe sada da, da o tome, da o tome govorim jel. Trenutno također upravo tamo u Batini odnosno neposredno u blizini tog pristaništa radimo na jednoj riječnoj marini odnosno komunalnom pristaništu koje je se pokazalo kao nasušna potreba vezano za vezivanje tih čamaca koji su nažalost do sada vezivani diljem odnosno duž plovnog puta rijeke Dunava jel i na taj način ćemo praktički povećati i sigurnost plovnog puta Dunava, a ujedno na jedan način uvesti reda u, u, u samom, u samom tom dijelu jel. Sam projekat se odnosi negdje na nekih 50-tak i nešto vezova, a već sada imamo unaprijed rezerviranu odnosno najavljenu potrebu negdje oko 55-'6 vezova, tako da sreća da projekat će se moći ako bude potrebe i nadograđivati tako da ćemo vjerojatno osigurati dovoljan broj vezova. Još jedan problem što želim naglasit odnosno ono što će se ovim zakonom ispraviti, a to je problematika plutajućih plovnih objekata, poglavito na rijekama odnosno stajačicama na našim jezerima, tamo imamo stari tok Dunava. I ti plutajući plovni objekti jednostavno nisu bili precizno definirani kako, pod kojim uvjetima i gdje se mogu postavljat, dakle tako da je često bilo pojava nelegalnog postavljanja maltene cijelih naselja na vodi jel, danas sada ovim zakonom se to precizno definira, tako da evo zahvaljujući tome kažem vjerujem da ćemo i taj, taj problem ovaj uspješno riješit. To je u čl. 60., 61. i 62. vrlo precizno definirano tko, gdje i pod kojim uvjetima može takva plovila postavljati, kako kažem bi to bilo sve uređeno po zakonu. Evo, hvala svim.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Radića.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Šašlin, spomenuli ste pristanište za riječne kruzere u Batini odakle i dolazite i kako ste imali velik broj kruzera prije pandemije, to je ja bih rekao da je u gradu Osijeku prije pandemije bilo 34 riječna kruzera koja su pristala sa preko 4000 gostiju. 30.3.2021. svečano smo otvorili pristanište za kruzere u gradu Osijeku u vrijednosti od 13,8 milijuna kuna u potpunosti financirano iz proračuna RH. Koliko takvo pristanište znači ne samo za Osijek i Osječko-baranjsku županiji nego i za cijelu Slavoniju ne moram napominjati. Nadamo se da će pandemija što prije završiti i da ćemo ove brojke i pojačati ne samo u gradu Osijeku nego i u Batini i u cijeloj Baranji. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Šašlin.
Evo hvala kolega na pitanju. Ovaj doista i ne samo da smo omogućili dolaske kruzera tamo nego smo omogućili i polaske kruzera iz Osijeka prema srednje europskim gradovima odnosno lukama na Dunavu ovaj tako da smo našim građanima koji evo ovih godina praktički su otkrili i taj način odnosno vid turizma ovaj omogućili da oni praktički kreću iz Osijeka. Ono što želim naglasiti da je vrlo bitno da se osigura plovnost rijeke Drave u svim uvjetima, a to je poglavito bitno u onim ljetnim mjesecima kad su vodostaji najniži da se osigura plovnost odnosno izmuljivanje pijeska koji kažem nažalost često puta jednostavno zbog neodržavanja otežava odnosno onemogućava pristanak brodova u, u pristanište odnosno u luci u Osijeku. Evo doista Osječko-baranjska županija daje velik naglasak na razvoj kontinentalnog turizma, a upravo ovaj riječni turizam je jedan od najvažnijih segmenata tog.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ivan Radić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] Pozdravljam Zakon o plovidbi i lukama unutarnjih voda, na snazi je od 1. studenog 2007.g., te je 4 puta mijenjan i nadopunjavan. No bez obzira na njegove izmjene i dopune dosadašnja provedba ovog zakona pokazala je nedostatke u primjeni. Npr. u njemu su nedovoljno utvrđene odredbe o mjerodavnom pravu, odredbe o pitanjima osiguranja broda, tereta i putnika. Nadalje, nisu zadovoljavajuće regulirana pitanja sigurnosti plovidbe, riječnog prijevoza, zaštite od zagađenja voda i okoliša s brodova, uklanjanje brodova izvan luka. U zakonodavnoj se praksi pokazala i potreba preciznijeg označavanja pojma plovilo koji pojam je do sada bio uzrok brojnih nedoumica i problema u praksi, te se s tim u svezi precizno definira brod s jasnim razlikovanjem od ostalih vrsta plovila. Sve je to rezultiralo potrebom donošenja novog Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda kojim bi se navedena pitanja preciznije uredila, te otklonile postojeće nedoumice u odnosu na druge važne propise. Sada s ovim prijedlogom zakona preciznije bi se uredio vodni promet na unutarnjim vodama RH i sigurnost plovidbe unutarnjim vodama. Također predloženim zakonom bi se smanjila administrativna opterećenja i pojednostavila bi se samim time njime i procedura. Ono što je važno za naglasiti da će prijedlog zakona imati pozitivne učinke ne samo po održivi razvitak JLS vezano za razvitak zelene i plave infrastrukture kao ključnih instrumenata jačanja otpornosti na klimatske promjene i rastuće izazove koje oni postavljaju po urbani i gospodarski razvitak urbanih područja i zaštitu okoliša. Razvitak riječnog prijevoza kao održivog i zelenog modaliteta javnog gradskog prijevoza po uzoru na neke Europske gradove poput Beča, Budimpešte ili Londona. Te, naravno vezano za razvitak nautičkog turizma na unutarnjim vodama kako je već i ranije u raspravama i spomenuto, već i na određeni broj malih i srednjih poduzetnika putem izdavanja elektroničkih isprava u smislu pojednostavljenja i ubrzavanja postupaka njihovog dobivanja i smanjenja troškova njihova pribavljanja. Stoga je za zaključiti da bi se Prijedlogom zakona uspostavio suvremeni zakonski okvir usklađen s pravnom stečevinom Europske unije kao temelj za učinkovito upravljanje poslovima od javnog i općeg interesa te poslovima od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku u segmentu vodnog prometa na unutarnjim vodama Republike Hrvatske. Hvala vam.
Hvala lijepa. S time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasati kad se steknu uvjeti. I došli smo do kraja današnjeg rada. Nastavit ćemo s radom sutra, u četvrtak u 9,30. Prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o cestama. Želim vam ugodno veče. SJEDNICA PREKINUTA U 18,12 SATI.