Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske kolegice i kolege, ovim zakonskim prijedlogom osigurava se provedbe delegirane Uredbe Komisije 2016/161 od 2. listopada 2015. godine o dopuni Direktive iz 2001/83 Europskog parlamenta i vijeća te utvrđivanje detaljnih pravila za sigurnosne oznake na pakiranjima lijekova za humanu primjenu kojom se propisuju mjere za sprječavanje unosa krivotvorenih lijekova u legalni lanac opskrbe tako što se zahtjeva da se na pakiranje određenih lijekova za primjenu kod ljudi stave sigurnosne oznake koje se sastoje od jedinstvenog identifikatora i zaštite od otvaranja, kako bi se omogućila identifikacija i provjera autentičnosti tih lijekova. Zakonskim prijedlogom utvrđuju se nadležna tijela, zadaće nadležnih tijela, odredbe o osnivanju, upravljanju i dostupnosti repozitorijskog sustava koji će se sadržavati informacije o sigurnosnim oznakama i omogućavati provjeru autentičnosti kao i identifikaciju lijekova i prekršajne odredbe za provedbu ove delegirane Uredbe Europske komisije. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Znači ništa, onda idemo odmah na Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Mladen Karlić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege evo pred nama je jedan vrlo mislim kratak prijedlog, Konačni prijedlog Zakona o Uredbi komisije o dopuni Direktive parlamenta i vijeća utvrđivanjem detaljnih pravila za sigurnosne oznake na pakiranjima lijekova za humanu primjenu. Prijedlog zakona koji je pred nama donesen je sukladno važećim direktivama EU o lijekovima za primjenu kod ljudi. Važećim Zakonom o lijekovima radi osiguranja djelotvornih, kvalitetnih, sigurnih lijekova kao proizvoda od posebnog značaja za zdravlje ljudi utvrđuje se postupak ispitivanja i stavljanja u promet, proizvodnja, označavanje, kvalifikacija, klasifikacija, promet, provjera kakvoće, opskrba, oglašavanje, opskrba tržišta lijekova i nadzor nad lijekovima. Ovim zakonskim prijedlogom osigurava se provedba tog delegiranog akta tj. delegirane Uredbe komisije 2016/161 iz 2015. godine o dopuni Direktive iz 2001. godine Europskog parlamenta i vijeća utvrđivanjem detaljnih pravila za sigurnosne oznake na pakiranjima lijekova za humanu primjenu kojom se propisuju mjere za sprječavanje unosa krivotvoreni lijekova u legalni lanac opskrbe tako što se zahtjeva da se na pakiranju određenih lijekova za primjenu kod ljudi stave sigurnosne oznake kako je rečeno koje se sastoje od jedinstvenog identifikatora i zaštite od otvaranja kako bi se omogućila identifikacija i provjera autentičnosti tog lijeka. To je jako važno obzirom da postoje brojni krivotvoreni lijekovi koji se pokušavaju progurati, koje zapravo kroz različite oblike i reklama naši građani zapravo inače i u cijeloj EU uzimaju pogotovo ako su oni dostupniji i jeftiniji, a ne znaju da su krivotvoreni i da nemaju zapravo ljekovito sredstvo koje bi trebali imati. Ovim se zakonom utvrđuju i nadležna tijela, zadaće nadležnih tijela, odredbe o osnivanju i upravljanju i dostupnosti repozitorijskog sustava koji će sadržavati informacije o sigurnosnim oznakama i omogućavati provjere autentičnosti, identifikaciju lijeka kao i prekršajne odredbe. Zakonski prijedlog sadrži odredbe o osnivanju, upravljanju i dostupnosti repozitorijskog sustava koji će sadržavati informacije o sigurnosnim oznakama i omogućavati provjeru autentičnosti, identifikaciju lijekova. Troškove repozitorijskog sustava snose nositelji proizvodnje dozvole za lijek koji nosi sigurnosne oznake. Repozitorijski sustav osniva i s tim upravlja Hrvatska organizacija za provjeru autentičnosti lijeka ili skraćeno HOPAL koju su osnivali proizvođači i nositelji odobrenja za stavljanje lijeka u promet čiji lijekovi nose sigurnosne oznake. Zakonskim prijedlogom također se određuje Ministarstvo zdravstva kao nadležno tijelo za nadzor nad provedbom delegirane uredbe i Agencija za lijekove i medicinske proizvode za nadzor nad repozitorijem. Ono što je važno Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona obzirom da se ovim propisuje mjera sprječavanja unosa krivotvorenih lijekova u legalni lanac opskrbe što je jako važno za sve naše sugrađane. Hvala.
Prelazimo sada na pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, znači govorimo o lijekovima, uredbama, oznakama i znači samoj toj kontroli, međutim farmaceutska industrija je utjecajna, naravno ti lobiji su utjecajni, naravno da triba prihvatit ono što se tiče samih identifikacije koliko lijekova koji nisu, kolko ulaze i ko humanitarnih i drugih tvari koje nisu za uporabu o tome ne mogu puno kazati. Međutim ja ću iskoristi ovo vrijeme svog pojedinačnog govora da ukažem na ono što nije dobro, pošto je tajnik ministarstva što je katastrofalno trenutno u RH, da ljudi jednostavno više nemaju zdravstvene usluge, nemaju mogućnosti imati zdravstvene usluge, a ova direktiva koju ćemo mi prihvatiti, mi ćemo ju prihvatiti naravno da će ona utjecati. Koliko ćemo mi to kontrolirati i koliko je u Hrvatsku dosad, ja nemam informaciju, možda je tribalo dati obrazloženje statističko, koliko je dosada pronađeno lažnih ovaj lijekova sa lažnim oznakama, postoji li ikakav uopće ovaj ikakva ovaj statistička ili realna ovaj da su uhvaćeni sa lažnim ovaj lijekovima lažnim oznakama. Mene više zabrinjava osobno, znači osobno me zovu što se događa uz lažne lijekove koja je opasnost za zdravlje naših ljudi, zabrinjava me više ne funkcioniranje apsolutno zdravstva u RH, to me zabrinjava. Mene zabrinjava da me zovu ljudi, roditelji koji imaju djeca 18 godina da za magnetsku rezonancu njihova djeca moraju čekati dvije godine, da moraju tražiti vezu, da moraju tražiti, to me zabrinjava. Zabrinjava me jel su opet ponavljam, Hrvatska ima viška u svom ustrojstvu, županije su viška, taj protočni bojler pun kamenca je uništio hrvatsko zdravstvo, pun kamenca. Sve se svelo na trgovine. Ponavljam, žao mi je šta u mome Splitu, druga bolnica po značaju u RH pola milijuna ljudi i još toliko najmanje jel duplo više za vrijeme turizma ide toj bolnici, dio Hercegovine, livanjskog područja, Tomislavgrad, imamo problem Kninske bolnice, Hrvatskog ponosa veteranske, ne da nema lijekova nego nemaju više za plaće. Medicinsko osoblje koje živi u Kninu koji putuje primjera iz Sinja ili drugih krajeva, nemaju putne troškove. Liječnici, stručno osoblje koje radi u laboratorijima u Kininu, Hrvatski ponos, veteranska i opća bolnica. Zašto? Jel županije vode brigu o tome, županije su odgovorne oni su osnivači, nije ih briga za tim. Briga ih kako dobiti izbore, to im je briga. Županije su se svele na takvu organizaciju da imaju zaposlenih više niko živ ne zna, a tolke ovlasti su date na štetu onoga o čemu bi one morale voditi skrb, a to je o domovima zdravlja kao osnivači, o bolnicama, doslovno bolnice ostaju bez lijekova, bez lijekova. To je problem. Jedino u Dalmatinskoj zagori je ta bolnica u Kninu koja bi mogla rasteretiti Splitsku bolnicu, koja bi davala nekakav legitimitet i Kninu kao gradu. I ja ću osobno već kada je ovo predložila Vlada za Vukovar predložiti za Knin da nadležnost preuzme država, tj. da bude osnivač država i da država pokrije probleme koje je stvorila županija. Nije kriv narod Kina, nije kriv narod što nema lijekova, nije kriv narod Dalmatinske zagore zbog Kninske bolnice. Kriv je osnivač županija, a vi je još snažite. Naravno da lokalna samouprava ili gradonačelnik Knina ili netko ne smije o tome govoriti javno, ali ako nije dobar sa županom i premijerom on mora doć. Gradonačelnici se moraju doći pokloniti, moraju jer jednostavno će im se bojkotirati projekti, a bolnica je pitanje opstanka našega naroda. Pa ljudima ovo tribamo govoriti, našem narodu, opstanka naroda. Knin je prazan, Knin je bio najmlađi grad nekoliko godina nakon Oluje, prazan grad jer nemamo zdravstvene usluge, liječnici odlaze iz bolnice, jedva se troškovi pokrivaju, ravnateljica jedva troškove pokriva. Tako i u Splitu. U Splitu ljudi čekaju u kolonama, medicinsko osoblje je opterećeno velikim pritiskom, ljudi odlaze u druge zemlje naši liječnici. Zbog toga imamo ovo danas šta imamo da 5% BDP-a nam dolazi od tih ljudi koje smo iselili vanka. Zbog čega? Jer bez stranačke iskaznice, bez da nazovete nekoga za svoje dijete ne morete doć na vrijeme kod liječnika. Ja vam to garantiram, tri primjera ću vam iznositi. Zamislite da neko kaže tom vašem djetetu 18 godina ima zdravstveni problem za magnetnu rezonancu tribate čekati 18 mjeseci, za dijete. To je realnost. Zato bih vas zamolio kolegice i kolege jer ovo narod sluša i mi govorimo zbog naroda, a narod je svjestan da ja govorim realno. Bolnice ostaju doslovno bez lijekova, doslovno. Ja sam predlagao 10 milijuna kuna amandman za Kninsku i za Splitsku bolnicu, pa kreveti, da vidite krevete potpaće se stolicama. Krevet pukla mu noga, tu bolesnici leže u Splitskoj bolnici u drugoj bolnici po značaju u RH, ali kolegice i kolege iz toga kraja ili iz drugih krajeva, ja ne vidim niti jedan razlog zašto vi to ne predložite pa ja bih glasao. Bio sam u vašoj ulozi, bio sam također u većini i nisam glasao za proračun jel sam tražio za Dalmatinsku zagoru i ostala nerazvijena područja određeni iznos, nisam podržao nek sam bio dio većine. Ja ne znam ikog ko nije bio dio većine tada glasao na proračun, a od toga trenutka nisam ni bio dio većine. Prema tome, zamolio bih vas vi ste odgovorni jel gledam ove sjednice Vlade, gledam iz u svojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji ima dvi godine, gledam sad u Vukovaru puste projekte, ali je Hrvatska prazna. Znam šta je kampanja i znam da svi žele dobiti izbore, znam da su kada ste u kampanji da ste u strahu, vidim da je vrh Vlade u strahu. Ali strah je od Boga dat i dobar je strah. Ali pomozimo narodu na tome području, da ostane narod, narod je bitan. Nije bitno da će ovdje u Saboru sjediti Miro Bulj iduće četiri godine ili neko drugi, ali dok smo ovdje pa dajmo mislim narodu da opstane na tome području. Pa ako županije skrbe o domovima zdravlja one se raspadaju di skrbe o bolnicama raspadaju se, a mi smo ih osnažili. Mi smo stvorili feude u maloj našoj državi koja odlazi ispod 4 milijuna ljudi stanovnika. Problem je što će bolnice ostati bez lijekova, narod bez pregleda jel neće biti liječnika jel se nisu raspisivale specijalizacije za ta područja, zato imamo spaljenu zemlju. Još jednom kolegice i kolege, naravno da sve što je, tiče lijekova jer to je pitanje zdravlja, treba označavati i rokove trajanja i tko zna što dolazi i što ulazi u RH, međutim, zdravstvo je trenutno ključni problem u RH. Ja ne znam evo, tko od vas nije nekoga, da vas nije netko zvao možete li pomoći, moje dijete ne može doći na red, moja supruga je bolesna, moje… Jer to je godinama. Tako je godinama se čeka, godinama. I na što su sve ... [[Govornik se ne razumije.]] političari da neko zove može li mu srediti da ide prije na pregled. Je li to politika župana, županija i centralne vlasti, uvaženi tajniče? Je li to politika Hrvatske? Ne, mi imamo isti narod. Mi smo isti narodi, malo nas je. Malo nas je, prazni smo. Mene žalosti kada dođem dolje u vaš kraj odakle ste vi porijeklom. Nema nikoga. Nikoga nema u vrličkom .../nerazumljivo/... vrlo malo ljudi. Najljepša krajina na zemaljskog kugli. Prazno, ono malo starčadi, ... [[Govornik se ne razumije.]] ovo malo starčadi što je ostalo dolje i to je se otišlo u staračke domove. Prazno vam je selo, vi to znate kad dođete. Prazno. Zbog politike koja nije ravnomjerna, nije pravična, nemamo zdravstvene usluge. Ljudi nemaju mogućnosti ... [[Govornik se ne razumije.]] staračke domove, mladi su otišli. A bolnice ostaju bez lijekova, bez lijekova. I tko zna kakve ćemo lijekove dobivati jer nećemo moći imati drukčije, tko zna koji. Hvala lijepo.
Dobro, budući da više nemamo nikog tko se javio, zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog zakona o provedbi delegirane Uredbe komisije EU 2016/161 od 2. listopada 2015. o dopuni Direktive 2001/83/EZ EU parlamenta i vijeća utvrđivanjem detaljnih pravila za sigurnosne oznake na pakiranjima lijekova za humanu primjenu, drugo čitanje, P.Z.E br. 596. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 116 za i 6 suzdržanih donesen navedeni zakon.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče HS-a. poštovane zastupnice i zastupnici. Kao što je uvodno rečeno, pred nama su danas, odnosno pred vama nalaze dva konačna prijedloga zakona. Prvi je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim ponuda s javnom ponudom i drugi je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o alternativnim investicijskim fondovima. Oba su zakona bila na saborskoj raspravi i na svojoj 14. sjednici održanoj 20. rujna 2019. g. HS je donio zaključak kojim prihvaća jedan i drugi prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona. Da podsjetim, što se tiče i jednoga i drugoga zakona, oni su usklađeni prilikom pristupanja EU-i i potpuno izmijenjena zakonodavna regulativa je tada je u tom času podijeljen taj dio poslova oko otvorenih investicijskih fondova i alternativnih investicijskih fondova i potpuno su razgraničena ova dva zakona, tim više jer je težina obavljanja poslova po jednom i drugom zakonu različita. Što se tiče ovoga prvoga Zakona o otvorenim investicijskim fondovima, on je u svibnju 2016. zbog daljnje potrebe usklađivanja sa regulativom EU-u, pardon, malo sam trčao da ne zakasnim pa sam zadisan. On je usklađen i potpuno donijet novi zakon, a što se tiče alternativnih investicijskih fondova, njegova izmjena je bila u ožujku 2018. i potpuno je novi zakon. Što, zašto se sada predlaže da podsjetim ovaj, ovaj, ove izmjene jednoga i drugoga zakonskog propisa. Zbog toga što je donijeta i u primjeni od 1. siječnja ove godine tzv. Uredba o sekuritizaciji, odnosno ona je pod br. 217/2402 EU parlamenta i vijeća, donijela je bila 12. prosinca 2017. g. i u tom smislu sama uredba po sebi se primjenjuje u zakonodavstvu EU pa će biti stoga biti potrebno uskladiti važeće naše propise. Važno je naglasiti da je ovom uredbom izmijenjena tzv. UCITS 4 direktiva koja je prenesena u važeći zakon te obzirom da sama ova uredba se primjenjuje od 1. siječnja kako sam i rekao u cilju usklađenja s pravnom stečevinom EU bilo je potrebno izmijeniti dopunu tih važećih zakona. U tom smislu kao što sam naglasio prilikom prvog čitanja, ponovio bih da je vrlo važno da u znati da u RH trenutno nemamo pravni okvir vezano za poslove sekuritizacije, a u narednom razdoblju je predviđeno da se donese posebni Zakon o provedbi Uredbe o sekuritizaciji, znači ovi su, ove odredbe, same Uredbe o sekuritizaciji koje se odnose na fondove i rad fondova samo u svome segmentu, a inače cijela Uredba o sekuritizaciji predviđeno je donošenje posebnog zakona koji će se uz provedbu samih, same uredbe odrediti i tijela koja će biti nadležna za njenu provedbu u smislu nadzora te će biti potrebno normirati nadležnost i postupak nadzora i nadzorne mjere, suradnja s drugim tijelima i kao i druge nacionalne specifičnosti. Što se tiče ovih končanih prijedloga zakona i u jednome i u drugome zakon daje se ovlast društvima za upravljanje da mogu obavljati poslove pod nazivom poslovi servisera odnosno mogu svakodnevno aktivno upravljati portfeljem koji je uključen u sekuritizaciju. Naravno, ako se na njih takvi poslovi delegiraju. S tim u vezi propisuje im se i dodatne obveze u odnosu na upravljanja ... [[Govornik se ne razumije.]] sekuritizaciju u smislu obavljanja postupaka procjene utjecaja izloženosti prema sekuritizaciji na interese ulagatelja. Također, propisana su administrativne sankcije od strane nadzornog tijela, u ovom slučaju je to određena HANFA, a u slučaju kršenja odredbi propisanih Uredbom o sekuritizaciji, pri čemu se za teže prekršaje visina novčanih kazni prilagođava hrvatskoj poslovnoj praksi i iskustvu odnosno našim okvirima koji su unutar RH. Nadalje, prijedlogom zakona sadržane su izmjene i dopune koje predstavljaju harmonizaciju s drugim propisima čime se uklanjanju nedostaci u postojećim zakonskoj normi koje su uočene dakle u dosadašnjoj praksi što će pridonijeti ujednačavanju postupaka i pravnoj sigurnosti. U tom smislu, što se tiče ovoga prvoga zakona izvršenost, a ista je norma, gotovo ista i u drugome izvršeno usklađenje s odredbama Zakona o tržištu kapitala koji je donijet u srpnju 2018., znači nakon donošenja ovoga zakona, a kako je Zakon o tržištu kapitala krovni zakon koji pokriva i ova područja nužno je u tom smislu uskladiti norme iz ovoga zakona s krovnim zakonom, dakle Zakonom o tržištu kapitala. Potom tu su uskladbe u odnosu na Zakon o dobrovoljnim mirovinskim fondovima, Zakonom o alternativnim investicijskim fondovima, te Zakon o općem upravnom postupku. Da samo kratko ću podsjetiti, kao što sam i naglasio i tijekom prvog čitanja, što se tiče Zakona o tržištu kapitala uskladba se odnosi na uvjete za člana uprave odnosno nadzornog odbora, potom na procjenu postupaka, uvjete i pravne posljedice stjecanja kvalificiranog udjela te na distribuciju fondova. Što se tiče Zakona o dobrovoljnim mirovinskim fondovima prijedlog zakona sadrži izmjene i dopune odredbi zbog potrebe horizontalnog usklađenja s tim zakonom u pogledu ovlaštenja za upravljanje dobrovoljnim mirovinskim fondovima. Budući da Zakon o dobrovoljnim mirovinskim fondovima propisuje mogućnost da društvo za upravljanje upravlja i mirovinskim fondovima potrebno je propisati da društvo za upravljanje to može činiti pod uvjetom da ishodi odobrenje u skladu sa odredbama Zakona o dobrovoljnim mirovinskim fondovima čime bi se u potpunosti eliminirala pravna praznina i mogućnost različitih tumačenja koje trenutno imamo temeljem važećih propisa. Također prijedlogom zakona radi horizontalnog usklađenja kao što sam rekao sa Zakonom o alternativnim investicijskim fondovima društva za upravljanje propisuje se kao novina obveza ulaganja dijela kapitala u likvidnu imovinu. Do sada je to bila obveza samo kod upravljanja alternativnim investicijskim fondovima što nije proporcionalno s obzirom na veličinu i značaj imovine pod upravljanjem i rizike kojima se društva za upravljanje ovaj društva za upravljanje izložena te je uočen nedostatak bilo potrebno ispraviti odnosno uskladiti. Samo bih podsjetio, ko što sam iznio taj podatak i prošli put prema podacima HANFE u 2018. ukupna neto imovina otvorenih investicijskih fondova s javnim fondom iznosila je 19,1 milijardu kuna, a neto imovina alternativnih investicijskih fondova 3,6 milijardi kuna. Naposljetku za, prijedlogom zakona sadrži izmjene i dopune radi usklađenja sa Zakonom o općem upravnom postupku, a u smislu svih postupaka koje Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga provodi po tome zakonu u pravnim postupcima. U odnosu na tekst prijedloga zakona iz prvog čitanja, a u cilju poboljšanja njegovih odredbi i veće jasnoće u ovom konačnom prijedlogu zakona unijete su određene dorade te nomotehnički i jezični ispravci, a slijedom primjedbi Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora te prijedloga tijela državne uprave. Primjerice ovdje ću navesti nekoliko takvih izmjena. Radi jasnoće dopune dopunjuje se pojam suradnika kandidata te se uz riječ suradnik dodaje kandidat umjesto podnositelja zahtjeva za izdavanje odobrenja. Obzirom da je podnositelj zahtjeva nadzorni odbor društva, a glede uvjeta za člana nadzornog odbora društva za upravljanje dodaje se i mirovinsko društvo obzirom da je poslovanje mirovinskog društva također usporedivo s poslovanjem društva za upravljanje. Također, dijelu uvjeta za obavljanje funkcije člana uprave dodaje se i suradnik kandidata odnosno člana uprave obzirom da član uprave društva za upravljanje može biti osoba koja u svakom trenutku dok obavlja tu dužnost ispunjava uvjet da nije suradnik osobe osuđene za kazneno djelo za koje se goni po službenoj dužnosti. Vezano za poslove odbora za primitke unijete su odredbe vezano za njihove prijedloge nadzornom odboru oko primitaka višeg rukovodstva, voditelja kontrolne funkcije i radnika koji imaju utjecaj na izloženost rizicima društva. I zaključno dio prekršajnih odredbi usklađen je s normativnim djelom teksta zakona te se navode jasniji i precizniji opisi pojedinih prekršaja kako bi se uvažilo načelo određenosti bića dijela. Što se tiče Zakona o alternativnim investicijskim fondovima, samo bih ponovio dakle kao što sam rekao u ožujku je potpuno, od 2018. potpuno novi zakon. U osnovi zakon uređuje uvjete za osnivanje, poslovanje i prestanak rada društva za upravljanje alternativnih investicijskih fondova i alternativnih investicijskih fondova te nadzor nad njihovim poslovanjem. Također tu su propisani uvjeti pod kojima društvo za upravljanje iz druge države članice ili treće države mogu obavljati djelatnost i/ili trgovati udjelima alternativnih investicijskih fondova kojima upravljaju na području RH. Što se tiče ovog konačnog prijedloga isto kao što sam spomenuo uvodno i za prethodni zakon uredba o sekuritizaciji je osnova za izmjenu. Nadalje, društvo za upravljanje može upravljati fondovima osnovanim prema posebnim zakonima uz uvjet da im HANFA, od HANFE dobe odobrenje za upravljanje kako je to propisano primjerice za zakon o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, taj zakon još iz 2018. tamo je Člankom 16. propisana ta norma, a ovdje se usklađuje da bi se onda dopustilo i ta mogućost upravljanja. Nadalje, u smislu ovih usklađenja koje sam spomenuo i malo prije u prethodnim zakonima, tako su i ovdje u Zakonu o općem upravnom postupku usklađene određene norme vezano za postupanje HANFE. Razlika u odnosu na konačni prijedlog zakona i ovaj iz prvog čitanja isto su one tehničke dorade, kao što sam spomenuo za prethodni zakon sukladno primjedbama Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora i tijela državne uprave, a u tom smislu dopunjeni su i pojmovi običnog kvalificiranog ulagatelja i kvalificiranog ulagatelja rizičnog kapitala gdje se ukazuje da postoji razlika između te dvije kategorije kvalificiranih ulagatelja. Obični i kvalificirani ulagatelj mogu ulagati u sve alternativne investicijske fondove, dok kvalificiranog ulagatelja rizičnog kapitala uz navedeno mogu ulagati i u alternativne investicijske fondove s privatnom ponudom koje imaju strategiju fonda rizičnog kapitala iz Dodatka 4. delegirane Uredbe 231 iz 2013. godine. Nadalje, u dijelu uvjeta koji se obavljaju, članovi uprave, kao i u dijelu poslova odbora za primitke istovjetne s izmjene kao i u prethodnome zakonu. Također izvršena je dopuna u dijelu odredbe o likvidaciji na način da likvidator zatvorenog alternativnog investicijskog fonda s pravnom osobnošću osim HANFE mora obavijestiti i depozitara o donošenju odluke o likvidaciji čime se želi naglasiti da alternativni investicijski fond u likvidaciji neovisno o obliku mora imati depozitara. Dakle depozitar je banka kojoj je Investicijski fond povjerio imovinu fonda na pohranu i čuvanje na posebnom računu. I zaključno, kao i prethodnom dijelu u dijelu prekršajnih odredbi uređena je norma kako bi se uvažilo načelo određenosti bića djela. U međuvremenu vidio sam i dva amandmana koja su ovdje podnijeta, s obzirom da nisam siguran jesu li tehničke naravi ili suštinske, naravno da će Vlada to usvojiti, ali ako će to trebati prethodnu suglasnost same Vlade mi ćemo je ishoditi. Evo hvala lijepa na pažnji.
Imamo jednu repliku, poštovani kolega Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče. Moja replika ide u istom smislu kao što je bila i prilikom prvog čitanja, mislim da je ključna stvar kod ovih svih zakona kada govorimo o fondovima, to je sustav kontrole, zbog svega onoga bolnog što se događalo u bližoj i daljnjoj povijesti. Ovo je sve nešto novo u Hrvatskoj i ako HANFA-u ne dižemo još na jednu višu razinu i obrazovanjem i tehnički itd. mogu nam se dogoditi određeni problemi. Na tragu toga su i ova dva amandmana na članak 7. Zakona o investicijskim fondovima i na članak 6. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o alternativnim fondovima upravo zbog toga da se neke stvari jasno pojasne, da se zna gdje HANFA treba davati dozvolu, gdje HANFA ne treba davati dozvolu, što ti investicijski fondovi trebaju napraviti prilikom svoje registracije samo zbog pojasnoće, ja se iskreno nadam da će Vlada ova dva amandmana kluba HDZ-a usvojiti.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče. Uistinu kao što je u prvom čitanju naglašeno ova bit da HANFA kao nadležno tijelo, kao nadležna agencija u provođenju svih ovih silnih propisa i normi u smislu direktiva i uredbi koje preuzimamo iz EU treba imati odgovarajuće ovlasti i osposobljene kadrove koji će to moći kvalitetno provoditi. Apsolutno se slažem s vama, dio ovlasti im je dan unutar samog njihovog zakona, dio kroz ove posredne zakone, maloprije sam spomenuo u odnosu na sekuritizaciju da će to ići posebni zakon gdje će se također odrediti tijela koja će biti nadležna i ovlasti i mogućnosti u svome radu u odnosu na samu uredbu o sekuritizaciju odnosno ove primjedbe koje su ovdje iznijete unutar amandmana, potpuno se slažem jer je riječ o poslovima koji se preuzimaju i koje uistinu neće biti potrebna suglasnost od agencije odnosno HANFA-e, a da se ne bi podrazumijevalo da i za takve stvari treba trebalo je doraditi taj … i ja se slažem. Hvala.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a i poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine državni tajniče Zrinušić. Evo pred nama su objedinjena kao i u prvom čitanju ova dva zakona i ove dvije izmjene i dopune i samo ću napomenuti da će klub HDZ-a podržati ove predložene izmjene i dopune Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i Zakona o alternativnim investicijskim fondovima. Ono što treba prvenstveno naglasiti da je Zakonom o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom od 2013. on je stupio na snagu danom pristupanja RH EU odnosno od 1. srpnja 2013. i on je u potpunosti reformiran tako da je do tada postojeći zakonodavni okvir iz područja investicijskih fondova se na neki način razdvojio odnosno razgraničio tako da su otvoreni investicijski fondovi sadržani u jednom zakonu, a alternativni investicijski fondovi u drugom zakonu. Iako naš sam sustav i tržište kapitala nije toliko još uvijek razvijeno, zapravo ovo su vrlo kvalitetni preduvjeti da se sve ono što se događa i što će se događati zaista se može vrlo pozorno i dobro pratiti. I u tom smislu je i kada smo donosili izmjenu odnosno novi zakon o HANFA-i, a isto tako Zakon o tržištu kapitala smo postrožili neke odredbe čime se upravo nadovezujući i ono što je državni tajnik spominjao omogućava osiguravanje ili sekuritizacija cijelih postupaka čime se ne želimo dovesti u situaciju da pojedine radnje izmaknu kontroli i da se onda događa ono što se događalo za vrijeme ove prethodne krize kada je dolazilo do napuhavanja određenih balona i kada je dolazilo do krive procjene ili stvaranja puno kvalitetnije investicijske klime po rejting agencijama nego što se to zaista događalo. Kao što vidite u odnosu na prvo čitanje nije se nešto značajnije posebno nešto dogodilo u odnosu na ovo drugo čitanje osim evo ovih sitnih detalja koji su ovdje sada spomenuti, pa onda u tom smislu mislim da nema nekog posebnog razloga da ističemo pojedine izmjene članaka jer one nisu u bitnome promijenjene. Kada govorimo o samom Zakonu o investicijskim fondovima s javnom ponudom. Ovdje je već spomenuto da je tu još primijenjena nakon ovih izmjena koje su se događale da je došlo, da je omogućena liberalizacija poslovanja tzv. UCITS fondova i prekogranična suradnja te je osigurana visoka razina zaštite ulagatelja i solventnost društva za upravljanje čime je omogućen razvoj fondovske industrije u RH. To je dakle uz Zakon o dobrovoljnim mirovinskim fondovima i Zakon o alternativnim investicijskim fondovima, omogućava zapravo da upravo ovi investicijski fondovi mogu i obveza je ulaganja određenog iznosa imovine u likvidnu imovinu. Do sada je to postojalo samo za društvo za upravljanje alternativnim investicijskim fondovima. Što se tiče Zakona o alternativnim investicijskim fondovima, vidimo da je ovaj pravni okvir zapravo omogućio da se onim mogu osloniti i oslanjaju, ne na dosadašnje kreditne rejtinge i to je ono što sam spomenula, to je upravo ovo iskustvo koje je proizašlo iz financijske krize. Dakako, jako je važno da se u tom smisli i kontrolna funkcija, ovdje što kolega Šuker je spomenuo, da se kontrolna funkcija HANFA-e itekako pojača i da u pravo vrijeme reagira na sve moguće anomalije koje se mogu pojaviti u tim virtualnim sferama koje često izmaknu kontroli ukoliko se to kvalitetno ne postavi. Zato je sigurno ono što će dodatno pospješiti i osigurati poslovanje svih subjekata koji su vezani na ovo tržište donošenjem novog Zakona o sekuritizaciji koji će na taj način zaista u svako vrijeme i u svakom momentu moći kontrolirati sve ono što se kvalitetno događa na tržištu kapitala, a time će se onda i osnažiti funkcija HANFA-e. Dakle, ovim evo, mislim da nije potrebno daljnje pojašnjenje i evo, kažem još jedanput, Klub HDZ-a će podržati ovaj predložene izmjene i dopune zakona o fondovima.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. budući da nema kolege Ivana Lovrinovića, on gubi pravo govora pa je nakon njega na redu poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a, g. državni tajniče sa suradnicom. Govorite o ova dva zakona. To je praktički usklađivanje sa direktivom EU i normativno gledati te zakone tu nije praktički ništa sporno osim što moramo imati na pameti da, da tako kažem, ovaj dio financijske industrije je u Europi puno razvijeniji nego kod nas. Ja želim govoriti o nečem drugom, a to je taj kontrolni instrumentarij. Dakle tamo negdje do 2006. Hrvatska je imala Agenciju za nadzor osiguravajućih društava i s obzirom da su se počeli javljati neki drugi nebankarski financijski sektori, osnovana je HANFA, a HNB kontrolira bankarski sektor i ono što dakle na tragu onoga što se događalo u prošlim godinama, zato sam se i javio za raspravu. Mislim da HNB ima jedan veliki stupanj neovisnosti. Hrpu stvari oni što se njima da tako kažem ne sviđa guraju prema HANFA-i, a HANFA je izmjenom zakona 2012. g. praktički što se tiče neovisnosti i snage spuštena za jedan stupanj niže nego što je bila do 2012. g. Zato da se danas-sutra ne bi događale nekakve nepodopštine što se tiče silnih ovih fondova jer to je posao koji u Hrvatskoj, budimo iskreni razumije jako malo ljudi, jako malo ljudi se bavi s njim, međutim, onaj tko traži kapital u trenutku kad ne može kod njega doći u bankarskom sektoru on poseže za izvorima koji su mu dostupni. Isto tako, tko ulaže svoja sredstva, postupa na isti način i zato je uloga neovisnog regulatora, a to je HANFA vrlo bitna i ja smatram da bi Ministarstvo financija u budućnosti trebalo promijeniti Zakon o HANFA-i, da bi HANFA trebala dobiti još veći stupanj neovisnosti i da bi se trebalo jasno različiti, napraviti distinkcija između HNB-a i HANFA-e. Zašto to govorim? Mi smo nedavno imali krizu u najvećoj kompaniji u Hrvatskoj ili praktično jedno od najvećih. Imamo Odbor za financijsku stabilnost u kojem je HANFA, HNB i Ministarstvo financija. I onda su nekako, vrlo čudne kombinacije, prebacivanja, ja upozorio, ja napravio, međutim, dogodilo se ono što se dogodilo. Ja garantiram da je HANFA ostala na onakvom organizacijskom obliku i postavljena kao što je bila do 2012. da bi reagirala na regresne mjenice jer ne može se dogoditi da najedanput se poveća promet sa mjenicama, a da nitko se ne pita zašto se to događa i ako se trguje sa mjenicama, onda je to očiti znak da vlada nelikvidnost u društvu ili nešto slično, postoje određeni poremećaji jer mjenica je sredstvo za osiguranje plaćanja, nije sredstvo plaćanja. Dakle samo navodim jedan primjer i zato, kad se god govori o ovim fondovima ja ću naprosto osjećati potrebu dok god budem imao priliku upozoravati na to da taj kontrolni sustav trebamo razvijati. On je čak po meni puno bitniji od određenih usklađenosti sa direktivama EU. Jer kad-tad mi ćemo svoje zakonodavstvo ako hoćemo funkcionirati na zajedničkom financijskom tržištu EU morati uskladiti sa direktivama. Međutim, njihove spoznaje, njihova saznanja oko funkcioniranja tog, ne bankarskog financijskog sektora su iskreno govoreći daleko više i daleko kvalitetnija i daleko bolja nego što su naša. I zato mi naprosto tu HANFA-u kao neovisno tijelo moramo razvijati. Druga stvar, Hrvatska sutra ide prema eurozoni, u onom trenutku kad Hrvatska uđe u eurozonu HNB dobiva jedan sasvim drugačiji status. I u principu HANF-a će biti ta koja će imati jednu silnu snagu za kontrolu jednog sustava koji raspolaže sa velikim novcima. Uzmimo samo ovdje govorimo o alternativnim investicijskim fondovima, međutim kad govorimo o kontroli onda ne možemo nikako zaobići obvezne i mirovinske fondove gdje smo mi zakonom propisali da oni koji u Hrvatskoj rade uplaćuju mirovinsko od 5% od njihovog, 5%-tnih poena od njihovog mirovinskog se uplaćuje u obvezne mirovinske fondove, to je imovina sad preko 100 milijardi kuna, preko 110 milijardi kuna. I nije samo nama bitno kako će se oni ponašati i kako će funkcionirati, to je novac za budućnost, sigurnu budućnost budućih umirovljenika. Zato g. državni tajniče, ja predlažem da sljedeće godine se osnuje jedna radna skupina koja će se početi baviti s time da se izmjeni Zakon o HANFA-i, da čelni čovjek HANFA-e dobije, da ne bude birokrata kao što je sada nego da bude stalno čelni čovjek koji će kontrolirati kako se provode zakoni koje donosi Visoki dom i ono što je najbitnije koji će kontrolirati kako se ponašaju sudionici na financijskom tržištu u RH. Jer mi smo mali, sitni i jedna stvar da nam se dogodi i ne primijetimo je na vrijeme može izvući itekako tektonske poremećaje u financijskom sustavu RH. Zato smatram da i s obzirom da idemo prema eurozoni, da uloga HANFA-e u budućnosti mora biti daleko bitnija i daleko značajnija. Jer gledajte, kada se govorilo o ovome Odboru ili kako se već zove za financijsku stabilnost onda se vrlo često prozivalo ministra financija. Iako iskreno govoreći u toj cijeloj priči ministar financija ne ma nikakve alate da kontrolira ove dvije stvari. Izvršna kontrola ovoga, dakle mi smo zakonom dali da to rade HNB i da to radi HANFA a ne ministar financija. Ministar financija u sklopu i u organizacijskom obliku Ministarstva financija ima druge inspekcije koje kontroliraju neke druge sfere prije svega što se tiče punjenja, zapravo naplate proračunskih prihoda kako jedinica lokalne samouprave tako i državnog proračuna. Ako na ovakav način se postavimo prema HANFA-i ako jasno povučemo crtu šta je obveza HNB-a, šta je obveza HANFA-e a ne da u nekim kritičnim situacijama počne se igrati ping-pong, nismo mi nadležni, nadležni ste vi. I dok oni završe partiju ping-ponga, ovi igrači su već odigrali svoju utakmicu i popalili novce. Zato smatram da bi trebali razmišljati o tome da izmijenimo Zakon o HANFA-i. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točki a o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, drugo čitanje, P.Z. br. 664. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Izvolite.
Hvala lijepo. S obzirom da je norma slična kao o prethodnom amandmanu iz istih razloga amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Zahvaljujem državnom tajniku gospodinu Zrinušiću na očitovanju o amandmanima.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, drugo čitanje, P.Z.E. br. 664. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a. Vlada ga je prihvatila pa on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 107 za, 14 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom.
Prelazimo na sljedeću točku a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 807; Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja Željko Uhlir. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane dame i gospodo, potpredsjedniče Sabora. Ovim izmjenama Zakona o gradnji po hitnom postupku u pravni poredak naše države uvodi se izmjena Direktive o energetskim svojstvima zgrada i o energetskoj učinkovitosti. I s obzirom da je Direktiva promijenjena 2018. godine ovaj, trenutnu varijantu zakona je potrebno također promijeniti. Naglasak je na energetsku obnovu zgrada, energetski učinkovitije građenje u našoj državi jer je cijela Europa prepoznala da zgrade troše preko 40% sveukupne utrošene energije. Cilj je da se Europa i sve njene članice naprave manje energetski ovisnom ali i da se energija bolje distribuira odnosno da se manje troši u zgradama a da ostaje više na izboru odnosno na raspolaganju za proizvodnju i za industriju. Iz tog razloga se donose i ove izmjene zakona u 12 bitnih elemenata. Tako se npr. utvrđuje obveza donošenja dugoročne Strategije obnove za podupiranje obnove nacionalnog fonda zgrada do 2050. godine. Utvrđuje se obveza donošenja programa energetske obnove zgrada, programa razvoja zelene infrastrukture u urbanim područjima te programa razvoja kružnog gospodarenja prostorom i zgradama za razdoblje od 2021. do 2030. godine. Detaljnije se i posebno novi pojmovi se uvode i definiraju kao npr. dubinska obnova, energetska obnova zgrade, značajna obnova zgrada, gotovo nulte energije, tehnički sustav zgrade, ugovor o energetskom učinku i slično. Uvode se odredbe vezane za standard gradnje zgrada gotovo nulte energije s obzirom da će od slijedeće godine sve nove zgrade biti građene upravo na takav način. Definiraju se standardi za nove zgrade glede alternativnih sredstava opskrbe energijom te također za visoko učinkovite alternativne sustave opskrbe energijom. Nadalje se zahtjeva vezano za postavljanje uređaja za samoregulaciju i zahtjeve za sustave automatizacije i upravljanje zgradama. Slijedeće je što se promiče je elektromobilnost te se uspostavljaju standardi infrastrukture za punjenje električnih vozila u zgradama. Postavljaju se redoviti pregled sustava grijanja i sustava hlađenja ili klimatizacije u zgradama. Određuje se obveza stavljanja barem agregiranih anonimnih podatka iz baze podataka energetskih certifikata na raspolaganje u statističke i istraživačke svrhe i svakako vlasniku zgrade. Smanjuje se broj obveza i opseg dokumentacije osobama koje podnose zahtjev za izdavanje ovlaštenja za energetsko certificiranje zgrade. Usklađuju se uvjeti propisani za izdavanje ovlaštenja i rad osoba ovlaštenih za certificiranje i osoba ovlaštenih za kontrolu energetskih certifikata. Stranim revidentima iz europskog gospodarskog prostora će se omogućiti prekogranično obavljanje poslova kontrole projekata u skladu sa drugom direktivom koja se odnosi na slobodan promet roba i usluga i omogućava se dokazivanje pravnog interesa za izdavanje građevinske dozvole za nekretnine kojima upravlja Ministarstvo državne imovine u skladu sa Člankom 71. Zakona o upravljanju državnom imovinom kako bi se izbjegle dosadašnje problematike u tom dijelu. Što se tiče energetske učinkovitosti i pojačanja uvjeta za nove zgrade i nove građevine u našoj državi treba napomenuti da je od 2015. godine do danas objavljeno 5 javnih poziva za energetsku obnovu zgradu koju je provodilo Ministarstvo graditeljstva kao posredničko tijelo druge razine i na taj način je osigurano povlačenje 311 miliona EUR-a bespovratnih sredstava upravo za energetsku obnovu zgrada. TO je otprilike preko 2 milijarde kuna bespovratnih sredstava, a koje su direktno povezane sa investicijskim ciklusom, investicijskim valom od 5 milijardi kuna u graditeljstvu samo na energetskoj obnovi zgrada. Preneseno to predstavlja 1.400 škola, bolnica, vrtića i više stambenih zgrada koje su dovršene ili pri dovršetku. 16.000 stanova u višestambenim zgradama je već obnovljeno i troši manje energije. Još plastičnije kako bi se pojasnile ove pojačane odredbe može pokazati na primjeru bolnice u Splitu, bolnice Križine koje se sastoje od 7 građevina starosti iz '57. godine koje su trošile na godišnjoj razini oko 11,5 miliona kuna za energente i potrošnju vode, a što se sada svodi na otprilike 6 milijuna kuna godišnje. Dakle, preko 5 miliona kuna godišnje su uštede koje su ovoga direktna posljedica energetske obnove. S druge strane takve, takva energetska obnova ne samo da je korisna zbog uštede energije koju će i svi korisnici kako privatni, tako i javni osjećati u svojim budžetima nego se radi ovdje i o pojačanom intenzitetu građevinskih radova, intenzitetu proizvodnje za građevinsku industriju i u konačnici kvalitetnijem boravku ljudi u takvom prostoru, nevezano da li su to javni prostori ili su to privatni prostori. Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja zajedno sa Ministarstvom regionalnoga razvitka kao posredničkog tijela prve razine i Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost upravo je pripremilo i slijedeće pozive u slijedećoj godini za energetsku obnovu zgrada i to slijede višestambene zgrade, a iza toga odmah će krenuti negdje krajem prvog kvartala i energetska obnova i javni pozivi za obiteljske kuće, sve u cilju uštede, sve u cilju ovog europskog smjera koji će se i dalje intenzivno podupirati europskim sredstvima. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Želi li predstavnik, izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Poštovani tajniče, kolegice i kolege, evo tajnik je naglasio da ovim izmjenama Zakona o gradnji se dotiču određenih organizacijskih stvari, gospodarenja zgradama, ovlaštenja za certifikate energetske učinkovitosti, međutim u RH trebaju temeljitije izmjene o gradnji, a poglavito po pitanju ja sam to često govorio zbog toga što se određeni, što se evo primjer teleoperateri u RH ne ponašaju kao u svojim državama pa bazne stanice postavljaju gdje im god padne napamet. Građani naši imaju ogromne probleme zbog nepoštivanja, zbog nepoštivanja prostornih planova jedinica lokalne samouprave i to je jedan od velikih problema. Znači sve ovo šta vi govorite, energetska učinkovitost, sve što govorite u biti u jednom trenutku moramo razmisliti da li je dobro da se teleoperateri u RH ponašaju onako kako se ne ponašaju u svojim državama i tako nanose velike štete građanima RH, nagrđuju naš prostor, a uz to ovaj imaju najveću dobit u RH. HT koji je u vlasništvu Deutsche telekoma u RH ima 42% dobiti il maže dok u ostalim državama negdje ispod ili oko 20%. To je uređeno i van EU, ako mi se pozivamo na jednakopravnost to nije moguće da će se dogodit u drugim državama EU, jedino u RH da se bazne stanice il antenski stupovi postavljaju gdje im god padne napamet. I ne samo to nego imamo primjer u mom kraju da već dvije godine imamo onako borbe 4-5 godina oko postavljanja bazne stanice gdje je preko noći na selu Radošići kod Sinja čovjeku uz kuću koji je povratnik iz Australije Nikola Crnac se znači godinama već bori protiv bazne stanice koja mu je postavljena uz prozor, sav svoj kapital koji je zaradio u Australiji, sav svoj kapital koji je zaradio ovaj zaradio, uložio je tu i preko noći je na nedovršenoj kući osvanula bazna stanica uz prozor njegovih unuka. Trajala je dugo borba, prosvjedi, policija je bila upotrebljavana, naravno policajci su radili svoj posao, ali i protiv nas kad smo prosvjedovali. Do prije 2.g. građanska inspekcija, građevinska inspekcija je rekla da je nelegalno postavljena bazna stanica, ali 2.g. imamo rješenje, al ta bazna stanica stoji još na toj kući. Šta nama preostaje? Da uzmemo brusilicu i da je srušimo jel ugrožava zdravlje od čovjeka, ko garantira, ako je zdravstvenska, zdravstvena organizacija 2013. rekla da je mogući uzročnik tumora zračenje, elektromagnetsko zračenje. Zbog čega je tome čovjeku nametnuto zračenje? Zbog čega je on kontaminiran, ne svojom voljom, ne svojom voljom i ne uz suglasnost susjeda? U nas kad nešto radite u zgradama, morate balkon malo zagradit, ovo, ono, morate pitat suglasnost svog susjeda, al ovdje ne, ovdje se isključivo pogoduje tele operaterima, isključivo. Zašto? Jel imaju preveliku moć, dinastija Mišetić ima preveliku moć i premijer jednostavno nema snage da se tele operateri ponašaju kako se triba ponašati. Ja ne tražim s ovim svojim govorom ono šta govori da se zabrani razvoj u RH, da će to vratiti RH u kameno doba, ne, samo da se tele operateri ponašaju kao u državama odakle dolazi. Jel to minimum? Ako smo mi članovi EU, a to je regulirano u Srbiji, u Crnoj Gori, u državama koje nisu, nama susjednim, koje nisu u EU, ali interesi su očito takvi, tele operateri su jaki oglašivači, imaju prevelik utjecaj na politiku priko obitelji, rekao sam i kasta određenih i to je tako. Međutim, zbog čega taj čovjek iz Australije, zašto naš narod je izložen takvoj agresiji? Zbog čega je izložen? Pa nije valjda da vam oni plaćaju kampanje u svom lobiranju? Prema tome, sve ove izmjene tajniče, spominjete splitsku bolnicu, spominjete, da spominjete splitsku bolnicu gdje mene jutros, rekao sam, čovjek zove, čovjek da mu je dite bolesno i da 18.g. ima i da za magnetnu rezonancu naručilo ga je za godinu i po dana, dok tele operateri u RH postavljaju bazne stanice na bolnice, domove zdravlja, škole, vrtiće, bez grižnje savjesti. U mome Sinju su sad stavili na dimnjak bivše pekare, dosad je u Sinju najveća zgrada bila zvonik, crkveni zvonik Čudotvorne gospe sinjske, samostan, najveća crkva znači, a sada je taj dimnjak, zbog čega? Jel toliko je baznih stanica stavljeno na taj dimnjak, a u samoj blizini škole, protivno GUP-u jer GUP kaže imam svoja ograničenja u metrima koliko mora bit udaljena, neke županije to riješe na ovaj, na onaj način, međutim ima nekakvo ograničenje da mora biti 50 metara udaljeno od građevinske zone il izgrađenih, već izgrađenih objekata, ovde je točno uz kuće ljudima metilo i sada imamo taj morbidni dimnjak koji je nekada bila pekara, sad na toj pekari, došao je čovjek, kupio tu pekaru i lipo natiskao te bazne stanice uz protivljenje ljudi, građanske inicijative, peticije, mlada obitelj je napravila blizu kuću, ima djecu, sad dvoje oće ić, iselit otole, mislim oće li opće ostat u RH živit, pa zašto to radimo, zašto nam dozvoljavamo da nam krše prostorne planove tele operateri ako to ne smiju radit u svojim državama. Već ako smo im, ako je privatizirana naša infrastruktura koju su naši ljudi plaćali, naši očevi i vi stariji, ako smo im dozvolili da privatiziraju našu infrastrukturu, žilu kucavicu, naše veze, infrastrukturu tele, telefonsku, dali smo im to u ruke što ide priko naše, iz naše zemlje, naših djedova il naše imovine vlastite ili javni površina, sve šta je naše, nemaju nikakvu obavezu, niti plaćaju pravo služnosti, niti bilo šta plaćaju i naravno da imamo problem, naravno da nemamo dovoljno sredstava za liječnike jel najveća dobit je tele operatera u RH jel Angela Merkel očito ima prevelik utjecaj i ona štiti svoje nacionalne interese i ona je preuzela, naravno da suradnja, suradnja našega premijera sa Andrejom Plenkovićem i Andreju Plenkoviću najbitnija suradnja sa Angelom Merkel i do čega smo se mi sad doveli? Gospodo, do čega smo se doveli? Doveli smo se da najveću dobit ima tele operater koji ne ulaže u RH, ne, sad se poziva na nekakvu PG mrežu koja je zabranjena al tako, o tom, to je druga tema, al ovdje govorim isključivo o nepoštivanju, nejednakosti u RH kao u drugim državama EU. Mene čovjek sinoć zove, čovjek koji je doselio iz Australije, više čovjek nikome ne viruje, cijeli svoj, Nikola Crnac evo imenujem ga imenom i prezimenom, cijeli svoj život je radio, čovjek je porijeklom iz druge domovine Hrvata, iz Bosne, doselio je u moj grad, ja sam ponosan na toga čovjeka, privređuje, ima unuke, živi. Zamislite koje je to razočarenje u tome čovjeku kad je to doživio, koje razočarenje, sav svoj kapital je uložio ovdje, prosvjedovao, vezao se lancima, tada i ja kao obični čovjek sam dao potporu kao vijećnik gradski. Dvi godine imamo uvaženi tajniče, dvi godine, građanska inspekcija je ova građevinska inspekcija je rekla da je nelegalno postavljeno, još uvijek stoje bazne stanice na Radošiću. Zbog čega? Zbog čega se krše propisi? Zbog čega se taj tele operater ne ponaša kao u svojoj državi odakle je došao? Dal se tako ponašaju u Švedskoj, Njemačkoj, Austriji, bilo kojoj drugoj državi? Ne ponašaju se tako i to je ogroman problem. Imamo žarišta evo čak je u Varaždinu gdje je HDZ održao tribinu protiv baznih stanica. I ja kada sam dao zakon izmjene Zakona o gradnji da bazne stanice se moraju postavljati uz građevinsku dozvolu HDZ je glasao protiv. Pa moramo jednom urediti, samo tribamo tražiti da se teleoperateri u Hrvatskoj ponašaju onako kako se ponašaju u drugim državama. Ja znam da je teško govoriti protiv teleoperatera jel su oni moćni, utjecajni, oglašivači medija, ali tražimo da hrvatski narod bude jednakopravan u EU po pitanju funkcioniranja teleoperatera. To je jedan dio. Šta se tiče spominjete bolnice, a poglavito što ste spomenuli Križine tj. dio KBC to je bivša vojna bolnica, pa ljudi moji, ljudi moji bolnice, ja sam bio nedavno susjeda mi je nastradala, krevet na kojem leži u Splitskoj bolnici drugoj po značaju, pukla je noga i stavili su umjesto noge stolicu. Zašto? Jel vi nećete prihvatiti da se u te bolnice ulaže, ali ćete prihvatiti da se ulože milijuni za najmodernija auta. Pa kupite ih osobno, ja sam osobno kupio na kredit vozilo i vozam ga. I ponavljam djeca, mene roditelji zovu, zašto mene zovu, jel misle da sam ja političar pa mogu riješiti. I svak voli svoje dijete i svak želi da mu se dijete … magnetna rezonanca ako ima zloćudnu bolest što prije, ali naručiti dijete za godinu i po dana na magnetnu rezonancu od 18 godina. Zašto? Zato što se ne uplaćuju teleoperateri ono što tribaju da im triba građevinska dozvola. Ima brda po Dalmaciji imaju oni di postaviti bazne stanice, ali moraju probijati putove, moraju ulagati u infrastrukturu, ne žele oni nego je lakše naći nekoga praznu staru kuću tu staviti ili naći nekoga u zgradi i postaviti kako postavlja. Evo pogledajte samo po Zagrebu na koliko mjesta ljudi prosvjeduju zbog toga što se ne poštiva, čak ni GUP Zagreba se ne poštiva. Pa zašto smo to dozvolili uvaženi tajniče? A organizacijski dijelovi, sada vi govorite ovdje gospodarenje zgradama, sve je to bitno, ali zašto se pogoduje teleoperaterima moje je ključno pitanje? Zašto se pogoduje, zašto ljudi prosvjeduju, zašto su ljudi frustrirani? Zašto mene sinoć čovjek zove Nikola Crnac povratnik iz Australije zašto me zove razočaran skroz u sve, a bio je najsretniji kada se vratio u Hrvatsku iz Australije nakon svoga radnoga vijeka? Zašto? Zašto to dozvoljavate? Tko ima pravo to činiti narodu hrvatskom, tko to ima pravo? Ja nemam niti ću, niti sam se vinča za ovu stolicu. Ja se moram vratiti u svoj Sinj jel nema nigdi drugo ništa nego u svom Sinju, nema. I takav sam kakav sam. Ali zašto ne uredimo da naše zakone da se ponašaju i teleoperateri onako kako se tribaju ponašati. Pa nije ovo njihova očevina i didovina od teleoperatera. Ako vam daju malo za kampanju, ako su nam kupili infrastrukturu, znači da ne bi ispalo da je ovdje SDP u pravu da ja napadam samo HDZ. Ne, telekomunikacije je počeo privatizirati točno HDZ, a završio je SDP, to je istina da ne bilo sada da ja napadam samo, ne dapače. Dapače, dali smo im u ruke našu infrastrukturu i ne plaćaju pravo služnosti. Pa tražio sam i to zakonom molio sam vas neka plaćaju pravo služnosti privatnim i fizičkim osobama … njihovo vlasništvo, domovima zdravlja gdje domova zdravlja, lokalnim samoupravama gdje lokalnih samouprava, međutim to je evo HAKOM meni odgovara i glavni inspektor ja ga pitam Andrija Mikulić, ja ga pitam zbog čega je bazna stanica postavljena protivno GUP-u grada Sinja na dimnjak bivše pekare. On meni odgovara da je Ministarstvo zdravlja je mirilo zračenje. Ne pitam te o zračenju nego te pitam Andrija Mikulić sada sam opet posla, tri miseca mi nije odgovorio, koga ja sada triba sada kao saborski zastupnik? Pučkog pravobranitelja? Koga trebam ja zvati da mi se odgovori? Odgovorio je, kakvo Ministarstvo zdravlja moj Andrija Mikuliću. Ne smiš jel morate bit i slušati dinastiju Mišetić. Ja tražim vas tajniče odgovor, zbog čega se ne ispoštva evo na Radošću imamo odluku građevinske inspekcije dvije godine u 2. mjesecu će biti da je postavljena bazna stanica nezakonito. Dvi godine uz dopise. I naravno da su ljudi razočarani u RH. Pa kakva je to poruka našim ljudima kada čovjek ode u Australiju koji je cili život radio u Australiji hoće se vratiti ovdje. Čovjeku pod prozor metilo tri metra baznu stanicu tačno u prozor mu tuče i još se sakrilo neki lažni dimnjak ono da lipo izgleda. Pa jel to uređena država? Može li se to dogoditi u Australiji? Ne može. Zašto nije bazna stanica na Radošću i na drugim mjestima odmaknuta da imamo čak od građevinske inspekcije da je nelegalna nakon pritisaka. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika HDZ-a podržat će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji. Moram reći da je ove godine već drugi puta da u Hrvatskom saboru pristupamo izmjenama Zakona o gradnji. Prvi puta smo čini mi se u travnju ili u svibnju usvojili izmjenu zakona, a sada ovom izmjenom zakona praktično usklađujemo sa Europskom direktivom iz 2018. godine, dakle od 11. prosinca prošle godine. U onoj izmjeni koju smo provodili ovdje u Saboru u svibnju govorili smo o pojednostavljenju i skraćivanju procedura prilikom ishođenja akata za građenje kako bismo pojednostavnili, ubrzali njihovo ishođenje s jedne strane, ali i kako bismo na listi, na listi konkurentnosti hrvatskog gospodarstva na Doing business ljestvici podigli, podigli RH, pa ćemo vidjeti kako ćemo prilikom prvog idućeg istraživanja i očitovanja doista vidjeti koliko je u tom smislu skraćivanje procedura i pojednostavljenje procedura pospješilo ne konkurentnost hrvatskog gospodarstva odnosno brzinu ishođenja i jednostavnost ishođenja građevinske dozvole. S druge strane smo definirali tada i razvrstavanje građevina u 3 skupine koje smo izmijenili, zatim smo uveli mogućnost digitalnog dostavljanja i izradi, dostavljanja projekata, omogućili smo projektantu da umjesto investitora prikuplja suglasnosti, tako da je tim zakonom, tim izmjenama zakona doista se nastojalo pojednostavniti, olakšati investitorima procedure ishođenja građevinskih dozvola i lokacijskih dozvola. Ono što je ovim zakonom važno dakle tj. usklađivanje sa Direktivom Europskog parlamenta i vijeća od prošle godine, a koji se odnosi na obvezu donošenja dugoročne strategije obnove za tj. obnove za podupiranje obnove nacionalnog fonda zgrada koji je energetski visokoučinkovit i dekarboniziran fond zgrada do 2050.g. Ta obveza donošenja strategije već je nastupila donošenjem zakona od prije 5.g. i sukladno tom odredbi zakona iste godine je ministarstvo u dva navrata donijelo, kasnije i uskladilo Direktivu, čini mi se ove godine, ali sada izmjenom zakona i uvođenje u naše zakonodavstvo Direktive ove odnosno uredbe iz prošle godine moramo pristupiti izmjeni, izmjeni same strategije. Ono što je važno za reći, dvije stvari po meni, a to je da će za sve one podnositelje zahtjeve zgrada, koji su podnijeli zahtjev za lokacijske ili građevinske dozvole, do kraja ove godine vrijediti postojeće zakonske odredbe, a da će za podnošenje zahtjeva nakon Nove Godine će se odnositi i odredbe koje su propisane ovim zakonom, dok se za vlasnike i podnositelje zahtjeva za izdavanje lokacijske i građevinske dozvole za javne zgrade taj rok propisuje sa 31. prosinca 2018.g. Meni se na prvi trenutak učinilo da je možda sa ustavnog aspekta dvojbeno da se zakon provodi retroaktivno, pa da govorimo da će se ovaj zakon provoditi i za one zgrade, javne zgrade koje su, za koje se podnosi zahtjev za lokacijsku ili građevinsku dozvolu, primjerice u 2018. i 2019., ali mi je državni tajnik rekao, dakle da s obzirom da je već to postoji u postojećem zakonu, da je prema Direktivi, javne zgrade su dvije godine išle ranije, onda je u tom smislu to potpuno, potpuno razumljivo. Ono što bi na kraju još samo htio reći odnosi se na značaj graditeljstva u ukupnom bruto društvenom proizvodu u RH. Prema evidenciji koju izdaje Državni zavod za statistiku kaže se da je za prvih 7. mjeseci ove godine povećan broj izdavanja građevinskih dozvola za 12,2%, da je u isto vrijeme povećan broj zaposlenih u građevinarstvu za 7,1 za, za negdje oko, istom otprilike, na razini istog postotka, što danas govori da je u RH zaposleno negdje oko preko 101 000 zaposlenih u građevinarstvu ili 7% ukupnog broja zaposlenih u RH. I s obzirom na rast obujma građevinskih radova u RH, u ovom trenutku građevinski sektor u ukupnom BDP-u u RH participira sa negdje oko 5%, to govori dovoljno o značaju ovog, ovog sektora, stoga je vrlo važno i jasno da se kroz zakonodavne mjere, kroz zakone i sve ono što mi u HS donosimo itekako učini propo, taj sektor propozivnim, pogotovo u okviru činjenice da je sve više javnih investicija u RH, da su zahvaljujući Europskim fondovima brojne jedinice lokalne samouprave suočene s činjenicom da im gotovo na natječajima nema dovoljan broj građevinskih poduzetnika koji mogu se prijaviti jer je, jer je veliki intenzitet gradnje, posebno se, posebno je to vidljivo u priobalju gdje su velike investicije u lučkom sustavu, gdje je veliki broj podmorskih, morskih radova i doista i uistinu nedostaje dovoljan broj izvođača koji bi mogli takve brojne projekte duž obale realizirat, pa prema tome dobro je, dakle da se i kroz zakonodavni okvir osnaži taj sektor kako bi se moglo kroz građevinske radove, kroz građevinski sektor snažiti hrvatsko gospodarstvo. S obzirom da je ovo predstavlja usklađivanje sa uredbom od prošle godine koja je stupila na snagu, jasno da će Klub HDZ-a u cijelosti podržati ove izmjene. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Anka Mrak –Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, mi imamo ispred sebe u hitnoj proceduri izmjene i dopune Zakona o gradnji, mi u Klubu GLAS-a ćemo podržati. Ja moram priznati da se ja nekako osobno osjećam dosta loše kad dođe nešto iz ministarstva u kojem sam ja dugo radila, pa onda moram nekako napadati i govoriti loše, osjećam se jako dobro kad nešto dođe iz ministarstva što mogu pohvaliti bez obzira na političke opcije i ostalo, ja dijelim zakone koji su tehnički zakoni i koji se rade na način da poboljšaju nekako standard i život naših sugrađana i ovo je jedan od takvih zakona. Kad bi htjela biti zločasta onda bih rekla pa Direktiva je bila 2018., pa rađena je izmjena i dopuna, pa to ste mogli uključiti, ali nije u redu da budem bezobrazna jer ja, i nekako i zločesta jer ja inače mislim da uvijek direktivu ne treba baš srljati grlom u jagode, moramo biti apsolutno svjesni toga što u direktivi je, što je nama dobro, što je nama prihvatljivo i to onda ugraditi u svoje zakonodavstvo. Ja inače ovu govornicu često znam koristiti i rado ju koristim da govorim o klimatskim promjenama, da govorim što to klimatske promjene jesu i da govorim o tome što mi trebamo u svom zakonodavstvu, u svom životu, u stvarnosti učiniti bez obzira što nas ima 4 milijuna, bez obzira što u odnosu na sliku Europe i svijeta je nas malo što trebamo učiniti da se borimo je zadnja direktiva a propo toga je EU bila gdje govori o opasnosti, dakle već govori da je stvar izmakla kontroli i govori o tome da je stvar vezano uz klimatske promjene alarmantna. Ovaj zakon i ove izmjene zapravo govore u kontekst toga. Vi vrlo brzo možete u svojoj borbi protiv klimatskih promjena, vi to vrlo brzo pročitate i vidite u zgradarstvu. Dakle kada krenete u energetsku učinkovitost zgrade, bez obzira da li je ona javne namjene, da li je ona više stambena ili je vaša obiteljska tu imate nekoliko segmenata koji su bitni. Prvo ono što svi vidimo dobije lijepu fasadu pa to lijepo izgleda ali to je najmanje važno. Drugo je što vi zapravo obnovite, treće je što trošite manje energenta, četvrto je što ono vidite u vlastitom novčaniku u vlastitom džepu i peto je i tim svojim djelovanjem i na taj način država kroz svoje zakonodavstvo koje subvencije ono kaže mi se na taj način borimo protiv klimatskih promjena. I zato je dobro da ovaj zakon imamo, zato je dobro da se tu izdefiniraju stvari koje treba izdefinirati i dobro je naravno postojale su već strategije koje su rađene ali je dugoročna strategija obnove za podupiranje obnova nacionalnog fonda zgrada u energetski visoko učinkovite i dekarboniziran fond zgrada do 2050. jedna od izuzetno važnih strategija koja na globalnoj slici govori o tome da Hrvatska je svjesna borbe koja treba biti i uvjeta koji treba biti vezano uz klimatske promjene i da će donijeti jednu od takvih strategija iz jednostavnog razloga jer tom strategijom i na taj način i akcijskim planovima i ostalo vi se protiv toga borite. Tu su dani neki uvjeti i neki rokovi do kad to treba napraviti. Život čini neke druge stvari. Ja se jako dobro sjećam prve pametne kuće koja je napravljena, više stambene kuće koja je napravljena u gradu Zagrebu. Kad je ona napravljena, sad da ne spominjem tvrtku ni koja je radila ni koja je bila investitor, mislim da je u ovom trenutku to sporedno tada je taj kvadratni metar bio nešto skuplji nego što je bio dalje, nego što je bio u drugim zgradama. Ljudi koji su uselili, uselili su jedni moji prijatelji i prvu situaciju koju su imali bila je kao u nekom filmu. Dakle bila je velika razlika u temperaturi, onaj koji je radio sustav pametne kuće, odnosno pametnog stana a to znači da vam se zatvaraju vrata, da vam se uključuje grijanje, da vam se uključuje hlađenje, kao u filmu, stan je imao svoj vlastiti život, jedva su ušli u stan, spuštale su se rolete, dizale su se rolete a dobavljač svega je bio u Munchenu. I sad je to trajalo jedan dobar dan, cijeli dan dok je taj iz Munchena došao. Za to vrijeme oni maltene nisu mogli izaći iz stana, ući u stan. Stvarno kao u jednom filmu, onako jednoj komediji. Danas su dobavljači, danas vam je to normalna stvar, normalna stvar vam je kad imate nekakvu kuću ili nešto izvan grada da možete putem svog mobitela uključiti grijanje, uključiti hlađenje, izdefinirati neke stvari. Dakle nešto što je bilo i prije 10 ili 15 godina tako iznimka danas su normalne. I mora postati i normalno da se grade energetski visoko učinkovite zgrade, to mora postati normala. Zašto? To vas u startu košta i to moramo biti pošteni, vas u startu neke stvari košta nešto više ali dugoročno vas košta manje. Dugoročno u situaciji kada vidite tih vrućih ljeta da smo mi ostali bez, uopće bez onih nekakvih prijelaznih perioda, da vi u principu već 1.5. palite klima uređaje koji troše enormnu energiju a gasite ih ne znam otprilike 1.10. Dakle na taj način vi to zapravo osiguravate sebi lagodan život. Ovdje su zakonodavni okviri koji će to izdefinirati. Oni, ja bih ih još ukazala na dvije stvari. Jedna stvar je obveza programa energetske obnove zgrada. Dakle u Hrvatskoj je maksimalna izgradnja bila, odnosno najviše se izgradilo tamo '70.-tih i '80.-tih godina prošlog stoljeća, gradilo se pogotovo kada je riječ o moru, gradilo se bloketama koje čak između toga su spajane sa morskim pijeskom koji se sipa, koji navlači na sebe vlagu. Glavnina toga je naravno napravljena i vezano uz turizam. I zato je dobro da se obnovi iz jednostavno razloga, ne samo da će to kad ćete iznajmljivati moći bolje iznajmiti, dakle koristiti će se manje energije. To je ono što cijelo vrijeme treba naglašavati to korištenje energije. Postoji još dvije stvari a to je da se u ovom zakonu govori nešto i o zelenom prostornom planiranju odnosno način na koji se to radi. Naravno kad spomenete to zeleno prostorno planiranje onda svi to prepoznaju na način a ha imati ćemo ne znam puno zelenila na zgradama. To nije to. To je da vi kroz lociranje zgrada vodite računa da imate najviše sunca, gledate ružu vjetrova. I ja moram priznati, ja budući da mi je to nekako, neću od toga nikad odustati, uopće od prostornog planiranja i od toga što se dešava u ovom resoru, u Zagrebu su krenuli sa projektiranjem a uskoro će vjerojatno biti i sa izgradnjom takvih zgrada. Zanimati će me koliko će koštati kvadratni metar ali to je u ovom trenutku pitanje realnosti cijene u času u kojem su sve cijene podivljale, ali to se radi. Ja bih rekla i naglasila da u nekim drugim zemljama koje su otišle korak dalje se radi još jedna stvar, a to je da vi po fasadama, ne da samo imate zelenilo, nego se po fasadama djelomično postavljaju i alge koje su u smislu privlačnosti sunčeve energije, pa onda… Dakle to se je već razvilo zaista do neslućenih razmjera. Kad, da se vratim malo na temu klimatskih promjena, mene je zanimalo i ono što radi Njemačka. Dakle, mi se s Njemačkom uopće ne možemo uspoređivati i to sve zajedno iluzorno, ali trebate nekako gledate što rade oni koji su dobri. Što rade oni koji imaju rezultate. I u proračunu koji je bio za ovu godinu, naravno da je hit tema su bile klimatske promjene i na vrhu proračuna su bila energetska učinkovitost u zgradarstvu, bilo je obnova postojećeg stambenog fonda jer Njemačka naravno ima i istočnu Njemačku koja nešto kaska za ovom zapadnom Njemačkom i zato je dobro, bez obzira što je u hitnoj proceduri. I sami vidite da nas relativno malo o ovom raspravlja, bez obzira na to, dobro je da i Hrvatska ima svoje zakonodavstvo. Imali smo i prije, ovdje se samo usklađujemo s direktivom, ali trebamo zaista pratiti to jer vi, to je nešto što mi možemo napraviti, to je nešto što mi znamo napraviti. To su nekakvi novi poslovi. Dakle, mi imamo tradiciju dobrih poslovođa u graditeljstvu. Sad već imamo manje radnika, dakle, koristimo neku drugu radnu snagu, ali to je nešto što mi znamo. Nešto što je naša tradicija, nešto što je naše obrtništvo. I hajdemo to razvijati dalje jer će u tom biti nekad neki drugi poslovi. Kad je krenula energetska učinkovitost u zgradarstvu, onda su rekli pa, šta je to, to malo polijepiš stiropora i malo fasade i to je samo za neke. I ljudi su se vrlo teško odlučivali uopće krenuti s tim jer su mislili da su to nekakvi, krenuli su jer je bila recesija, ali to je jedan ozbiljan posao. Dakle, tema je da se nove zgrade rade po novim metodologijama i na novi način i kroz to kvalitetnije živite i manje trošite. Platite u startu nešto više, ali u konačnici manje trošite. Druga tema je obnova postojećeg fonda koja je izuzetno važna. Dakle, probajte i oni koji se bave turizmom. Vi danas više ne možete iznajmiti niti apartman niti bilo što ako nije isklimatizirano. Neće vam nitko ni doći. Pogledat će i otići će negdje drugdje. Više ne iznajmljujete činjenicu da imate lijepo pogled na more. Iznajmljujete da ljudi žele u tome da im je ugodno kao u vlastitom domu ili da im je još ugodnije i onda je kroz ovakve nekakve stvari to dobro. I nešto što je važno, važno je da se ovim zakonom krenulo promicati elektromobilnost i da ovim zakonom se definira na standard infrastrukture za punjenje električnih vozila u zgradama. Dakle, kad vi danas hoćete imati električni automobil, s tim što zaista, autoindustrija će se razvijati i dalje, imate problem punionica. Ovim zakonom, da li je to malo strogo ili ne, to će odgovoriti zakon, dakle onaj koji je pisao zakon, meni se čini da je su možda standard je malo visok, ali kao što sam već rekla i mi ćemo podržati, ali smisao je toga da vi u, dakle da vi u garažama gdje su neki javni prostori imate mogućnost napuniti svoj električni automobil. Smisao je toga kad netko gradi višestambenu zgradu za veći broj stanova, da ima mogućnost da se tu napuni automobil. Da li su električni automobili rješenje ili ne, to će se pokazati kroz neko vrijeme. Ono što sam ja sigurna, sigurna sam da je elektro, električni uopće u javnom prijevozu rješenje i da su električni automobili zasigurno rješenje za gradova za, jer na taj način imate manje ispušnih plinova, imate manje udaljenosti pa vam nije problem, gdje vam je punionica ili ne, možete napuniti i sve ostalo i to treba gledati u tom kontekstu i dobro je da u zakonodavstvu imamo taj dio koji to definira. O električnim automobilima bi se dalo raspravljati s različitih razina, što znači zbrinjavanje, onda baterija, odnosno akumulatora, ali to nije tema ovog zakona. Ovaj zakon je izdefinirao i rekao je i kroz zakonodavne okvire je krenuo promicati i definirao obvezu u garažama izgradnja punionica za elektroautomobile. Dakle, to vam je jedno posebno mjesto koje je posebno označeno. I to vam je mjesto gdje vi možete, dakle utičnica, tu postoji jedan drugi problem, ali možda ga je dobro naglasiti. Kad će netko graditi zgradu, on ide na HEP po svoju prethodnu elektroenergetsku suglasnost i onda mora dobiti končanu. Ako imate punionicu za električni automobil, to vam je naravno veća potrošnja električne energije. S tim, dakle kroz tu prethodnu energetsku suglasnost i uz konačnu, ne bi se trebalo kažnjavati i po džepu lupiti te investitore nego bi to trebalo biti jedno od mjera poticanja, ali to vam je ona nekakva horizontalna umreženost svih zakona. Dosta je važno te horizontalne umreženosti, da se jedni zakoni povežu s drugima. Stoga, kao što sam uvodno rekla, mi u Klubu GLAS-a ćemo podržati ove izmjene i dopune. Apsolutno afirmativno govorimo o njima u kontekstu zapravo svih nas koji se trebamo i malim stvarima boriti i pokazivati da nam je važno da ovaj planet ostavimo svojoj djeci koliko toliko u nekakvom stanju koje je danas, a ne u pogoršanom stanju. O tome trebamo govoriti, a ovaj zakon, kad je riječ o zgradarstvu, stvara uvjete i da Hrvatska na toj globalnoj slici kaže da. Mi imamo zakonodavstvo kojim smo jasno rekli da prepoznajemo problem klimatskih promjena i da ćemo kroz zgradarstvo i zakone koji su vezani i omogućiti u stvarnom životu da se stvarno dese situacije i da imamo zgrade koje su bolje, ali da imamo i u gospodarstvu neke nove poslove [[Upadica: Hvala]] Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Bernarda Topolko, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, trenutno važećim Zakonom o gradnji uređuje se projektiranje, građenje, uporaba i održavanje građevine, te provedba upravnih i drugih postupaka i s tim u vezi radi osiguranja zaštite i uređenja prostora u skladu s propisima koji uređuju prostorno uređenje, te osiguranja temeljnih zahtjeva za građevinu i drugih uvjeta propisanih za građevine predmetnim zakonom i propisima donesenim na temelju predmetnog zakona i posebnim propisima. Predmetnim zakonom je u pravni poredak RH prenesena Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010.g. o energetskoj učinkovitosti zgrada. Navedena direktiva je izmijenjena donošenjem Direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018.g. o izmjeni Direktive o energetskim svojstvima zgrade i Direktive o energetskoj učinkovitosti. Upravo radi usklađivanja nacionalnog zakonodavstva potrebno je izmijeniti i dopuniti i Zakon o gradnji. Ovim izmjenama i dopunama utvrđuje se obveza donošenja dugoročne strategije obnove za podupiranje obnove nacionalnog fonda zgrada u energetski visokoučinkovit i dekarbolizirani fond zgrada do 2050.g., te obveza donošenja programa energetske obnove zgrada, programa razvoja zelene infrastrukture u urbanim područjima, te program razvoja kružnog gospodarenja prostorom i zgradama za razdoblje od 2021. do 2030.g. Nadalje, definiraju se standardi za nove zgrade glede alternativnih sustava opskrbe energijom, te također za visoku učinkovite alternative sustave opskrbe energijom. Npr. za zahtjeve za sustave u pogledu ukupnih energetskih svojstva, ispravne ugradnje i odgovarajućeg dimenzioniranja, podešavanja i nadzora tehničkih sustava zgrade zahtjeve vezane za postavljanje uređaja za samoregulaciju, zahtjeve za sustave automatizacije i upravljanje zgradama. Zakon se promiče, zakon promiče elektromobilnost, te uspostavljaju se standardi infrastrukture za punjenje električnih vozila u zgradama gdje se zakonski točno regulira da za nove zgrade na svakih 5 parkirnih mjesta mora biti barem jedno postavljeno punjenje. Naime, svjesni smo da imamo sve više, naravno ne dovoljno, električnih automobila, ima dosta motocikala, bicikala, čak i romobila, pa onda treba riješiti naravno i ovoga priključke za njihovo punjenje. Za sve zgrade čija namjena ne uključuje stambeno, ali ima više od 20 parkirnih mjesta, potrebno je postaviti najmanje jedno mjesto za punjenje. Ispunjenje zahtjeva dužan je osigurati investitor odnosno vlasnik nekretnine. Također se ovim zakonom uvode odredbe vezane za standard gradnje zgrada gotovo nulte energije, to je naime zgrada koja ima veoma visoka energetska svojstva, a pokriva se izvorima iz obnovljenih izvora energije koje se mogu postaviti na zgradu ili u njezinoj blizini. Ono što je bitno pojednostavljuju se radovi, redoviti pregledi sustava grijanja i sustava hlađenja ili klimatizacije u zgradi, te se smanjuje broj obveza i opseg dokumentacije osobama koje podnose zahtjev za izdavanje ovlaštenja za energetsko certificiranje zgrada. Također se usklađuju uvjeti propisani za izdavanje ovlaštenja i rad osoba ovlaštenih za certificiranje i osoba ovlaštenih za kontrolu energetskih certifikata. Stranim revidentima će se omogućiti prekogranično obavljanje poslova kontrole projekata u RH u skladu sa Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija i Direktivom o uslugama za unutarnjem tržištu. Zaključno, zakonom se uvode znatne promjene u svakodnevnoj primjeni zakona, a predstavljaju daljnje mjere energetske štednje. Klub zastupnika HNS-a podržat će donošenje ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSU-a, SNAGA-e i Nezavisnih zastupnika i nove politike u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege i naš klub će podržati ovaj zakonski prijedlog, ali kako uvijek ima jedno ali, pokušat ću nešto ipak reći što mi se čini malo spornim vezano za ovaj zakonski prijedlog, ne u smislu sadržaja, nego svih okolnosti koje se tiču svih, cjelokupne implementacije Direktiva EU u hrvatsko zakonodavstvo u području tehničkih struka, pa tako evo i u ovom zakonu. Naime, kad govorimo o hitnosti, hitnosti procedure ovog zakona postoji jedna stara uzrečica koja kaže „nema hitnih stvari, ima samo ljudi koji su zakasnili“, nismo mi ovdje zakasnili naravno zato što smo bili previše i nemarni i što nismo neke stvari htjeli prije implementirati u hrvatsko zakonodavstvo nego jednostavno zato što u direktivama, normama, standardima, a uzet ću tu Njemačku kao primjer, zapravo čak po mom mišljenju smatram da je Njemačka majka svih normi, jel kad govorimo o tehnici to je moje mišljenje osobno, onda postoji jedna povijest normiranja, povijest standarda, povijest tehničke tradicije. RH ima povijest, međutim ona je slijedom mnogih okolnosti, a vidimo i danas kako su završile mnoge naše, naša poduzeća koja su bila svojevremeno i giganti u području tehničke, tehničke, tehničkih tehnologija i tehničke struke, izgubila taj kontinuitet i sada nastojimo mi slijediti sve ono što se u razvijenim zemljama događa i što oni propisuju kao norme iz nekoliko razloga, prvi naravno osnovi razlog upravo što iz te tradicije njihove, duge tradicije, uviđaju kako se stvari mogu poboljšati. Drugi jako bitan razlog je zaštita zdravlja ljudi i zaštita života ljudi i to je sa stajališta donošenja zakona i regulative izuzetno pozdravljeno od strane javnosti jer doista se počevši od zaštite od, recimo od požara, pa do zaštite zdravlja u smislu pojave legionele ili nekih drugih bolesti, pa do onda zaštite stabilnosti zgrada itekako pozdravlja jer kako se to kaže ljudski život nema cijenu i naravno tu je zaštita okoliša i prirode kao jedan od nužnih danas, nužnih uvjeta za budući tehnološki razvoj jer je i kolegica Mrak-Taritaš spomenula klimatske promjene neće nastupiti sutra one se događaju danas. I ono što je ključno kao četvrti razlog zbog čega razvijene zemlje to rade su naravno gospodarski, gospodarski interesi. Razvijene zemlje, to moramo vidjeti da kažem slikovito ispod haube, razvijene zemlje kad stavljaju norme, standarde onda uvijek iza tih normi, iza tih standarda dolazi ugradnja određenih elemenata koji te standarde omogućuju, bilo da su to riječ o protupožarnim zaklopkama ili nečem drugom, al uvijek su to u pravilu njihovi proizvodi koji kasnije dolaze k nama, pa ih mi ugrađujemo u naše zgradarstvo i naravno da je to, da je taj njihov gospodarski interes legitiman. E sad, nakon te priče dolazimo na ovaj zakon, u čemu je sad problem kod donošenja ovog zakona? Ovaj zakon je dobar, ima dobre ambicije, ali koliko su one u RH u ovom trenutku provedive i koliko zapravo mi se izlažemo opasnosti da uvodeći neke norme postajemo i sami sebi smiješni. Ja neću reći cjelokupni naziv tvrtke ili kako se već to zove, reću samo jedan dio, riječ je o nekakvom jajetu, danas vi certifikat možete nabaviti preko Jajeta, vidim tamo oglase 399,00 kn energetski certifikat zgrade, mi smo implementirali norme, uveli smo taj potrebni certifikat, vi danas ne možete iznajmiti i prodati objekt ako nemate certifikat, ali eto nudi se za 399,00 kn. Naravno, tu je sveto tržište na koje se mnogi zaklinju, koje kaže ne možete vi definirati minimalnu cijenu. Zašto to spominjem? Pa evo, ključne, ključne točke ovog zakona koje ja smatram iznimno bitnim. Ovim zakonom uređuje se slijedeće, utvrđuje se obveza donošenja dugoročne strategije obnove za podupiranje obnove nacionalnog fonda zgrada u energetski visoko učinkovit i dekarboriziran fond zgrada do 2050.g., utvrđuje se obveza donošenja programa energetske obnove zgrada, programa razvoja zelene infrastrukture u urbanim područjima, te programa razvoja kružnog gospodarenja prostorom i zgradama za razdoblje od 2021. do 2030.g., iznimno važni dokumenti, na nji ću se vratiti malo samo kasnije. Točka jedna isto iz obrazloženja, promiče se elektro mobilnost, te uspostavlja standard infrastrukture za punjenje električnih vozila u zgradama e-mobilnost. Za pozdraviti, stambene zgrade definirano je da moraju imati više priključaka, one koje nisu za stambene jedna priključak, ali pogledajte malo što se događa sad u konceptima i ako se samo jedan proizvod, s kojima se mi kao Hrvati možemo ponositi, u konceptima razvoja elektro automobila pogledajte što se događa, snaga nije problem, imamo automobil, predstavljen je na svjetskom tržištu, 1914 mislim konjskih snaga, 1914 konjskih snaga, kome treba takva snaga za vožnju, ne znam. Ali što je problem? Problem je domet i problem je punjene i upravo ovim zakonom se to omogućuje, ali ako mi budemo išli u smjeru da elektro automobili, ja sam naravno uvjeren da je, da ovo je samo sad ispitivanje kako je sam, sam vlasnik jednog poduzeća koji je u tome izuzetno uspješan kaže ovo je samo ispitivanje krajnjih granica, ali ako mi pravimo punionice za automobile vrijedne 2 milijuna EUR-a, onda mi, pa što ćemo mi u zgradama praviti nekome punionice za, da on puni automobil vrijedan 2 milijuna EUR-a, a stanovnici u zgradi će stanovati koji jedva spajaju kraj s krajem, shvaćate da ne dođemo mi u sukob sa svojim, sa svojom logikom i očuvanjem okoliša i svega onoga što mi želimo. Ali vratimo se na, na ono ključno što je u ovom zakonu, kao u svim zakonima i u ovom zakonu se kaže da ne postoji potreba za dodatnim sredstvima za provođenje, ali kako, čl. 47a. Vlada RH na prijedlog ministarstva donosi dugoročnu strategiju obnove nacionalnog fonda zgrada do 2050.g., neću čitat sve detalje, ali šta ona mora sadržavati, pregled nacionalnog fonda zgrada, utvrđivanje troškovnog, troškovno učinkovitog pristupa obnovi ovisno o vrsti zgrade i klimatskoj zoni uzimajući u obzir kada je primjenjive relevantne pokretačke točke u životnom ciklusu zgrade, politike i mjere za poticanje troškovno učinkovite dubinske obnove zgrada uključujući i postupne dubinske obnove, te za podupiranje ciljanih troškovno učinkovitih mjera obnove, pregled politika i mjera koje su usmjerene na segmente nacionalnog fonda zgrada s najgorim svojstvima, dileme suprotstavljenih interesa najmodavaca i najmoprimaca i nedostatke tržišta, te opis relevantnih nacionalnih mjera kojima se doprinosi ublažavanje energetskog siromaštva, politike i mjere usmjerene na sve zgrade javnog sektora itd. Evo da pokušam to reći najslikovitije, u RH ima oko 35 bolnica, što općih, što kliničkih centara, pa ajmo samo napraviti jedno doista kvalitativnu analizu tih potrošača, bolnice su veliki potrošači energije i u njima napraviti značajne uštede, ali ne da te analize idu preko Jajeta, nego da doista te analize bude napravljene kvalitetno i sa stajališta struke primjenjivo. Bolnički sustav ionako nam je u, u velikim problemima, pa ako tu napravimo značajan iskorak onda će i ovaj zakonski prijedlog imati smisla, a onda i sve ovo što mi ovdje zapravo donosimo, što ćemo sutra izglasati će imati itekako smisla, ako tome tako ne bude onda ne vidim ni smisla jer čemu onda donosimo strategiju ako mi samo ćemo to napisati na papir, ne predviđamo sredstva, kažemo neko će napraviti ovako ozbiljan posao, a kako je to onda moguće. Mislim da, negdje sam pročito podatak da u RH ima 11000 javnih zgrada, pa pogledajte koliko bi, koliko bi značajne uštede bilo ako bi se primijenili odredbe ovog zakona na te javne zgrade. Ja sam svjestan da sam izašao izvan okvira ovoga zakonskog prijedloga kojeg, opet naglašavam, treba ga podržati, naravno da ga treba podržati, ali ako se svi zajedno ozbiljno ne uhvatimo ovog posla, ako se ne bude krenulo prema onima koji trebaju provesti taj posao ozbiljno, znači treba ljude angažirati, treba ih platiti nekom razumnom cijenom jer svaka kuna uložena u analizu se može itekako vratiti, onda možemo, možemo govoriti o, o uspješnom, o uspješnoj primjeni ovog zakona. Jedno državno poduzeće, neću ga imenovat, je trošilo, mislim da je bilo riječ o vodi, trošilo je godišnje, imalo je račun 12 milijuna kuna mislim za vodu, na jednom kolodvoru, sad već znate o kojem je poduzeću riječ. Angažirali su tvrtku da im, da pronađu u čemu je problem. U ugovoru su napisali da će određeni postotak ušteda ta tvrtka dobiti, kad su to napravili onda, onda su, onda su ovi iz državnog poduzeća rekli, pa kud smo to išli potpisivat, taj novac je mogao ostat nama jer su vidjeli kolika je zapravo, kolika je zapravo ušteda u tom smislu postignuta. Dakle, ozbiljnim pristupom, ozbiljnim radom ćemo moći primijeniti ovaj zakon i onda doista ove ambiciozne ciljeve koje smo zacrtali, bilo do 2050. ili do 2030.g. ostvariti, a na kraju krajeva ti se rezultati mogu bilježiti vrlo mjerljivo, a to je u uštedama kuna koje se mogu ostvariti posebno eto u javnom sektoru. Ovaj zakon ćemo podržati. Hvala.
Hvala lijepa, time zaključujem raspravu, o ovoj točci ćemo glasat kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona izmjenama i dopunama Zakona o gradnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 807. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 103 za, 5 suzdržanih i 9 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji.
Prelazimo na slijedeći: - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o cestovnom prometu, drugo čitanje, P.Z. br. 813. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnijet do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u MUP-u, Žarko Katić, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče, poštovane gđe. zastupnice i gospodo zastupnici, u namjeri uspostave dodatnog međunarodno pravnog okvira za olakšavanje i razvoj međunarodnog prometa, povećanja sigurnosti prometa na cestama osobito priznavanja nacionalnih i međunarodnih vozačkih dozvola koje izdaje RH, Vlada RH je predložila donošenje Zakona o potvrđivanju Konvencije o cestovnom prometu tzv. Ženevske konvencije iz 1949.g. Naime, pristupanje RH Ženevskoj konvenciji aktualizirano je zbog nepriznavanja nacionalnih i međunarodnih vozačkih dozvola, kao i zabrane prometovanja vozila s hrvatskim registarskim oznakama po prometnicama onih država koje su stranke Ženevske konvencije, a istodobno nisu stranke Bečke konvencije o cestovnom prometu iz 1968.g. Dakle, kao što vidite postoje dvije Konvencije o cestovnom prometu, RH je stranka i pristupila je Bečkoj konvenciji iz 1968.g., a na temelju notifikacije o sukcesiji iz 1993.g., a u trenutku pristupanja Bečkoj konvenciji koja je, dakle novija, gotovo dva desetljeća kasnije potpisana, je bila u tome što se nije vidjela svrha i potreba za pristupanjem starijoj konvenciji. Međutim Ženevska konvencija o cestovnom prometu trenutno ima 98 država članica, stranaka dakle, dok Bečka konvencija ima 79 država stranaka. Istodobno 55 zemalja članice su i jedne i druge konvencije, od toga 21 država članica EU. Stoga se događa da u onim državama koje su članice samo Ženevske konvencije, ne priznaju se međunarodne i nacionalne vozačke dozvole koje izdaje RH po pravilima Bečke konvencije u tim državama. To je primijećeno kod zaključivanja i određenih bilateralnih sporazuma sa nekim zemljama gdje je postupak trajao jako dugo jel je trebala posebna evaluacija iz razloga što RH nije članica i Ženevske konvencije o cestovnom prometu iz 1949.g. Među državama koje su članice samo Ženevske konvencije su i neke velike van europske države kao što su SAD, Kanada, Australija, Argentina, Novi Zeland, Japan, dakle u nekim od tim zemljama ima dosta hrvatskih državljana i posjednika hrvatskih vozačkih dozvola koji onda prolaze dugotrajan postupak ishođenja vozačkih dozvola u tim zemljama, dakle u cilju da se hrvatskim državljanima olakša sudjelovanje u cestovnom prometu i ovih mahom vaneuropskih država pokrenuto je, pokrenulo se pitanje donošenja Zakona o potvrđivanju Ženevske konvencije. Vlada RH predlaže da se ovaj zakon donese po žurnom postupku iz razloga navedenih u članku 207.a Poslovnika Hrvatskoga sabora jer se dakle pristupa međunarodnom ugovoru koji samim time, dakle ratifikacijom postaje sastavni dio hrvatskog nacionalnog zakonodavstva. Za provedbu ovog zakona neće se zahtijevati dodatna sredstva iz državnog proračuna a tijelo koje će biti nadležno za provedbu zakona je Ministarstvo nadležno za unutarnje poslove. Hvala vam lijepa na vašoj pozornosti.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Stipo Šapina. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Danas je u proceduri Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o cestovnom prometu iz kojeg je vidljivo što je ustavna osnova za donošenje Zakona o potvrđivanju Konvencije o cestovnom prometu. Isto tako ocjena stanja i cilj koji se ovim zakonom želi postići te pitanja koja će se urediti donošenjem ovog zakona. Konvencija o cestovnom prometu iz 1949. godine (u daljem tekstu: Ženevska konvencija) je pripremljena na Konferenciji UN-a u cestovnom i motornom prijevozu održanoj u Ženevi 23. kolovoza do 19. rujna 1949. godine te je stavljena i otvorena za potpisivanje 19. rujna 1949. godine. Ženevska konvencija je bila otvorena za potpisivanje od 31. prosinca 0149. godine za sve države članice UN-a i države koje su pozvane prisustvovati konferenciji UN-a u cestovnom i motornom prijevozu dok je od 1. siječnja 1950. godine otvorena za pristupanje prethodno navedenim državama koje nisu potpisale Ženevsku konvenciju kao i onim državama koje su gospodarsko i socijalnom vijeću Rezolucijom proglasile prihvatljivijima. Po uzoru na Ženevsku konvenciju, na Konferenciju UN-a u cestovnom prometu u Beču je 7. i 8. studenog 1968. godine pripremljena te 8. studenog 1968. godine sastavljena i otvorena za potpisivanje Konvencija o cestovnom prometu (u daljem tekstu: Bečka konvencija.). RH je članica Bečke konvencije na temelju notifikacije i o sukcesiji. U ovom trenutku 98 država članica Ženevske konvencije a 79 država su članice Bečke konvencije. Od navedenog broja država članica Ženevske konvencije 55 država su ujedno i članice Bečke konvencije među kojima je i 21 država članica EU. Nadalje SAD, Kanada, Japan, Australija i Argentinska Republika najistaknutiji su primjeri država članica Ženevske konvencije koje nisu istodobno i članice Bečke konvencije. Sukladno navedenom pitanje cestovnog prometa nije uređeno na adekvatan način u odnosima RH i znatnog broja država članica Ženevske konvencije. Pristupanje RH Ženevskoj konvenciji aktualizirano je zbog pitanja nepriznavanja nacionalnih i međunarodnih vozačkih dozvola izdanih u RH kao i zabrane prometovanja vozila sa hrvatskim registarskim oznakama na prometnicama onih država koje su članice Ženevske konvencije a istodobno nisu članice i Bečke konvencije. Razlika između Bečke i Ženevske konvencije istih se očituje između ostalog u obrascima nacionalnih i međunarodnih vozačkih dozvola što se u praksi očituje na način da međunarodne vozačke dozvole izdane u RH po pravilima Bečke konvencije ne vrijede u državama koje su isključivo članice Ženevske konvencije. Slijedom navedenog smatram da bi se pristupanje Ženevskoj konvenciji uveliko olakšalo hrvatskim državljanima i predstavnicima hrvatskih tvrtki i boravak u odnosnim državama uzimajući u vidu sve veći broj upita hrvatskih državljana o ovoj tematici. Ovim zakonom potvrđuje se konvencija kako bi njezine odredbe u smislu članka 141. Ustava RH postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Ženevskom konvencijom bi, se uspostavlja dodatni međunarodni pravni okvir za olakšavanje i razvoj međunarodnog cestovnog prometa kao i povećanje sigurnosti na cestama putem uspostavljanja standardnih i jedinstvenih prometnih pravila među državama ugovornicama. U tu svrhu Ženevska konvencija sadrži odredbe koje se odnose na prometne propise, znakove, signalizaciju motornih vozila i prikolica u međunarodnom prometu, vozače motornih vozila u međunarodnom prometu kao i odredbe koje se primjenjuju na bicikle u međunarodnom prometu s ciljem osiguranja harmonizacije međunarodnog cestovnog prometa. Sastavni dio Ženevske konvencije čine i prilozi kojima se dodatno uređuje i nadopunjuju odredbe vezane uz definiciju motornog vozila i bicikla, prednost prolaza, registarski broj vozila u međunarodnom prometu, razlikovanu oznaku vozila u međunarodnom prometu, identifikacijske oznake vozila u međunarodnom prometu, tehničke uvjete koje se odnose na opremu motornih vozila i prikolica u međunarodnom prometu, dimenzije i masu vozila u međunarodnom prometu, uvjete koje vozači motornih vozila moraju ispunjavati u međunarodnom prometu, model vozačke dozvole, njene dimenzije kao i model međunarodne vozačke dozvole. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu RH. Temelj za donošenje ovog Zakona u jednom čitanju nalazi se u članku 207. Poslovnika Hrvatskog sabora jer se radi o zakonu kojim se u skladu sa Ustavom RH potvrđuje konvencija. Donošenjem ovog zakona pretpostavka za ispunjenje formalnopravnih pretpostavki kako bi konvencija za RH stupila na snagu. S obzirom na prirodu postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora u kojem država i formalno izražava spremnost biti vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom kao i na činjenicu da u ovoj fazi postupka nisu moguće izmjene i dopune teksta međunarodnih ugovora. Smatram da treba usvojiti Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencija o cestovnom prometu jer bi uveliko olakšao hrvatskim državljanima i predstavnicima hrvatskih tvrtki boravak u državama članicama te riješio pitanje cestovnog prometa na adekvatan način u odnosima RH i država članica Ženevske konvencije. Svakako Klub zastupnika HDZ-a će podržati ovaj Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencija o cestovnom prometu kako je Vlada RH predložila Saboru. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću probati najplastičnije, onako najjednostavnije kratko samo reći, znači mi ovdje ne govorimo danas o konvencijama u cestovnom prometu, jedna je tzv. Ženevska konvencija, druga je Bečka. Šta ona zapravo odlučuje? One uređuju određene ajmo reći formalne preduvjete koje moramo ispuniti za prometovanje u bilo kojem obliku javnog prometa od bicikala do automobila, od registracije, od prometnih dozvola, od vozačkih dozvola pa nadalje, izgled, način dobivanja, sve to te konvencije … I onda imamo dvije različite i onda kaže ovako da u 98 država su članice Ženevske, a 79 Bečke, Hrvatska je inače članica Bečke, a od 98 njih 55 su ujedno i jedno i drugo. I sada ja ne znam zašto mi nismo krenuli ranije krenuli u ovu problematiku i ranije pristupili odnosno uveli tu pravnu stečevinu jer je trenutno 21 članica EU također su članice jedne i druge konvencije. Što to zapravo znači? To znači nešto ono najplastičnije što naši građani mogu razumjeti, to su same vozačke dozvole gdje oni koji znaju koji su radili u inozemstvu gdje se naše vozačke dozvole koje takve kakve jesu ne možete iznajmiti recimo auto u nekim od država članica Ženevske konvencije pa čak niti našoj međunarodnoj dozvoli koju morate imati, dakle ne možete s našom vozačkom nego morate tražiti međunarodnu dozvolu, pa čak ni tu vam ne priznaju, recimo SAD, Kanada, Japan, Australija, Argentina itd. Mi sada s ovim harmoniziramo, usklađujemo tako da će naše međunarodne dozvole biti manje-više ako sam ja dobro shvatio vrijedne i u tim državama i svugdje i pogotovo ću naši svi ljudi koji budu išli znati da mogu koristiti, ali ne opet ponavljam ne svoju vozačku dozvolu ovu našu nego međunarodnu koja će biti usklađena sa propisima jedne i druge konvencije. Naravno to nije samo pitanje papira odnosno iskaznice vozačke dozvole, tu su i prometovanja vozila sa našim tablicama dakle … registracijskim oznakama, a na prometnicama koje nisu bile danas je to bilo dosta nemoguće iako moramo ruku na srce reći teško da je to bilo puno primjera da je neko išao autom u Ameriku, vozio se tamo, ne znam brodom ga prebacio, ali vjerojatno se i to događalo, ali to su rijetki primjeri. Ali ovaj dio koji je bitniji mislim da zapravo ovom konvencijom mi uspostavljamo kako je i rečeno taj međunarodni pravni okvir koji bi nam trebao upravo olakšati taj međunarodni sam razvoj odnosno sudjelovanje u međunarodnom cestovnom prometu i da je to ono što ovime dobivamo i to je ono što treba građanima reći. Znači usvajanjem ovoga zakona odnosno potvrđivanju konvencije, sukladno i našem Ustavu mi ćemo u daljnjim svim izdavanjima dokumenata dobivati međunarodne vozačke dozvole i njih morate izvadit koje će onda vrijediti manje-više skoro u cijelom svijetu. Dakle inače se svi ti propisi odnose ne samo na dozvole, na znakove, na oblik itd., itd., motorna vozila, prikolice i sve ono što idete na registraciju. Tako da je ovo nešto što ja mislim da je možda trebalo i puno ranije doći, ali da je dobro i ovim putem s ove … govornice da kažem građanima da nakon usvajanja ovoga zbilja sa novom tom međunarodnom, jedino bi molio da u završnome državni tajnik kaže kada će stupiti na snagu u smislu provedbeno, kada će se moći dobiti te nove dozvole, izdati odnosno kada će ljudi moći zatražiti nove međunarodne dozvole koje će biti ili ove postojeće vrijediti koje imamo samo zato time što smo sa činjenicom što smo mi pristupili i ovoj Ženevskoj konvenciji. Naravno klub HNS-a će podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o cestovnom prometu, drugo čitanje, P.Z. broj 813. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o cestovnom prometu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 117 za i 1 suzdržani donesen Zakon o potvrđivanju Konvencije o cestovnom prometu.
Idemo na sljedeći zakon, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti prirode, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 810. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Mile Horvat. Izvolite prvo kolega Bulj je dignuo ruku. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana gospodo, tražim u ime kluba MOST-a nezavisnih lista 10 minuta stanku po pitanju Zakona o zaštiti prirode i ovih određenih izmjena kod građevinske dozvole. Međutim, tu se smanjuju određene stvari, a ja bi ovdje govorio o prirodi, o zaštiti prirodi. Zbog čega hrvatski građani moraju se udruživati da bi zaštitili prirodu? Zbog čega bi se hrvatski građani isključivo borili samo samostalno? Zašto je Ministarstvo okoliša, sve institucije od lokalnih, državnih, protiv prirode? Zbog čega je u Sinju, u mojim Glavicama, mojem susjednom mjestu eksploatacijsko polje na Gredi? Glavice, selo su najveće selo u RH koje nemaju status općine. I sad umjesto da im stvaramo uvjete boljeg življenja, nemaju nogostup, davao sam amandman, mi stvaramo eksploatacijska polja, a selo Glavice, selo Glavice su u biti mjesto koje je poznato po glavičkom kupusu i tu je smrad ovo i već imamo jedan rudokop. E sad se sjetili Grede, ta Greda je simbol Glavica, ta Greda je simbol okolnih mjesta, Jasenska, Čitluka, sve do Sinja i sad se hoće pilati ta Greda da bi netko imao isključivu profit, a lokalnim zajednicama tj. ja sam rođen uz rudokop, što od toga ima narod Glavica, Cetinske krajine, moga ... [[Govornik se ne razumije.]] ja sam kao aktivist se borio, zbog toga se ljudi udružili u inicijativu Ne dajmo Gredu i neće je dat, ja im ovdje poručujem da pilati Gredu nećete jer od toga lokalno stanovništvo ništa nema osim što smo postali eksploatacijsko polje [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] interesnih skupina.
Dati ću naravno stanku, vidimo se u 1 i 10. [[STANKA U 13,00 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,10 SATI]] Evo kako nam je stanka istekla, nastavit ćemo, pa će sada pošteni, poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Mile Horvat u ime predlagatelja govoriti, izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče HS, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici, izmjene Zakona o zaštiti prirode su, se donose uglavnom zbog provedbe akcijskog plana za administrativno rasterećenje gospodarstva. Naime, u svrhu smanjenja i ukidanja administrativnih obveza poduzetnika je, radi rasterećenja njihovog poslovanja, Ministarstvu zaštite okoliša i energetike je u suradnji sa Ministarstvom gospodarstva tijekom 7. i 8. mjeseca 2018.g. je provelo opsežno istraživanje naših zakona. Ova mjera ima podlogu u nacionalnom planu reformi Vlade RH. Rezultati tih mjera su pretočeni u akcijski plan za administrativno rasterećenje gospodarstva 2019.g. gdje je izmjena Zakona o zaštiti prirode u ovom smislu kao što danas raspravljamo, jedna od mjera tog plana, određeni su brojni sastanci i ankete s gospodarstvenicima koji su ispunjavali ankete s pitanjima za svaku propisanu obvezu iz zakona, dakle koliko troše vremena i novaca po pojedinoj radnji iz obveze i za ukupnu obvezu koji rang zaposlenih to radi, vrijeme je kasnije iskazano kao novac koliko troše na slanje, printanje dokumentacije, podnošenje zahtjeva, angažiraju li posebne tvrtke za izradu projekata, slanje dokumentacije i podnošenje zahtjeva itd., dakle išlo se je do svih detalja u tim analizama. Za sve je izračunat ti novčani ekvivalent kao trošak. Zatim se prema dostavljenim podacima iz upravnih tijela županije, iz našeg informacijskog sustava procijenio godišnji broj predmeta prema administrativnim tipovima zahtjeva. Za zakone iz područja zaštite prirode nije utvrđena nekakva šira mogućnost rasterećenja, a provođene su ankete i sve obveze su popisane iz Zakona o zaštiti prirode, osim za obveze po čl. 23. i čl. 143. Zakona o zaštiti prirode koji jesu predmet, dakle ovih izmjena. U predmetnim izmjenama pri ishođenju akta za građenje, što je vrlo bitno, ukida se obveza utvrđivanja uvjeta zaštite prirode za zahvate, dok obveza izdavanja potvrde ostaje samo za manji broj zahvata koji prolaze postupak glavne ocijene prihvatljivosti za ekološku mrežu i za koje se provodi postupak procijene utjecaja na okoliš. Navedene obveze ostaju za zahvate u zaštićenim područjima, dakle izmjene čl. 23. se odnose isključivo za zahvate izvan zaštićenog područja. Dakle, predloženim izmjenama čl. 23. zakona ukida se obveza ishođenja uvjeta zaštite prirode za sve zahvate za koje je potrebno ishoditi akt za građenje, a potvrda na projekt se izdaje samo za zahvate za koje se provodi postupak procijene utjecaja na okoliš ili glavna ocjena prihvatljivosti za ekološku mrežu, npr. za zahvate rekonstrukcije infrastrukturnih sustava kao što su ceste, vodovodi, plinovodi, naftovodi i drugo, građevine za uzgoj stoke i drugih životinja, uzgajališta školjaka itd., kada se provodi postupak ocijene o potrebi procijene utjecaja na okoliš i dobije rješenje da za zahvat, za taj zahvat nije potrebno provesti postupak procjene utjecaja na okoliš i da je zahtjev prihvatljiv za ekološku mrežu, više neće biti potrebno ishoditi uvjete zaštite prirode, niti ishoditi potvrdu projekta. Također, uvjete zaštite prirode više nije potrebno ishoditi za zahvate za koje je proveden postupak procijene utjecaja na okoliš i glavne ocijene prihvatljivosti za ekološku mrežu s obzirom na to da su oni već sastavni dio dobivenih rješenja u tim postupcima, ali je za njih i dalje potrebno ishoditi potvrdu, npr. ako je za zahvat izgradnje autoceste proveden postupak u procjeni utjecaja na okoliš ili glavne ocijene i dobiveno rješenje o prihvatljivosti zahvata, tada je na glavni projekat potrebno ishoditi samo potvrdu, kako bi se provjerilo da li su mjere i uvjeti iz rješenje kvalitetno ugrađene u konačnu projektnu dokumentaciju što bi bilo na neki način i logično. Za zahvate unutar zaštićenih područja kao što su nacionalni park, park prirode, poseban rezervat, strogi rezervat, regionalni park, značajni krajobrazi i drugo, ostaju i dalje iste obveze, dakle uvjeti zaštite prirode i pod, zaštite prirode i potvrde, al je čl. 143. usuglašen sa odredbom čl. 23. u smislu nomotehnike odnosno njihovog postupovnog usuglašavanja. Dakle, konačno time se provodi mjere za administrativno rasterećenje sukladno akcijskom planu za administrativno rasterećenje gospodarstva, a po našoj procijeni iznos rasterećenja za gospodarske subjekte ovim izmjenom čl. 23. u smislu manje papirologije itd. oko izrade zahvata jeste negdje oko 650.000,00 kn godišnje, što predstavlja oko 30% smanjenja troškova gospodarskih subjekata u vezi ispunjavanja svih administrativnih obveza iz zakonodavstva u području zaštite prirode. Istodobno, zakonom, ovim Zakonom o zaštiti prirode se i usklađuje sa novim Zakonom o sustavu državne uprave, što smo svakako bili dužni i uraditi. Javna rasprava na izmjene ovog zakona je provedena kroz e-savjetovanje u periodu od 12. do 16.11.2019.g., izmjene smo, imali smo određenih primjedbi, one se nisu odnosile na ovaj čl. 23. koji je predmet izmjena, nego na neke druge članke i automatski ih nismo mogli ovaj onda i uzeti u nekakvo posebno razmatranje. Dakle, ovo je suština ovoga izmjene Zakona o zaštiti prirode i mijenja se dakle samo članak 23. gdje smo nastojali administrativno rasteretiti gospodarstvo u poduzimanju određenih zahvata na prostoru, izvan zaštićenom prostoru. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Čuraja. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle vrlo kratko. Mi kad ovdje govorimo o uvjetima možda ono što je najbolje javnosti poznato a to je studija utjecaja na okoliš koja je uvijek kao jedan potreban akt koji je bitan za bilo kakve zahvate u prostoru. Sada ono što mi ovdje radimo, zanima me točno dakle ta studija ako sam dobro shvatio ona zapravo bi se ukinula obveza bilo kakvog ishođenja uvjeta kod onih mjesta koji su ranije već određeni da nemaju potrebe pri podnošenju zahtjeva. Znači kada govorimo o tom konkretnom članku 23. koji bi ajmo reći više administrativno rasteretio i ono što je bitno iz ovog materijala da mi ne time ne dovodimo u pitanje bilo kakvu nivo, smanjivanje nivoa razine zaštite okoliša. Znači kod obuhvata, kod onih zapravo građevinskih dozvola koje idu u neki obuhvat prostora gdje je to predviđeno, tamo ide ali me zanima samo kod ovih manjih što ste rekli članak 23. da li ima ikakvih potrebnih dodatnih još dokumenata koje treba prilagati.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Čuraju. Dakle suština je da za one zahvate koji su u postpuku prethodne ocjene, koji su ocjenjeni kao prihvatljivi za ekološku mrežu ovom izmjenom članka 23. ukinula bi se obveza utvrđivanja uvjeta zaštite prirode što je bio vrlo složen i kompliciraniji postupak od ovog prethodnog. Dakle kada ste već u jednoj prethodnoj fazi morali podnijeti svu dokumentaciju onda smo do sada morali to uraditi i kod glavnog projekta, kod ishodovanja ovoga, kod utvrđivanja glavnog projekta, sad to više ne moramo ako se radi o zahvatima izvan zaštićenog područja, dakle u zaštićenom području kao što smo rekli parkovima itd., drugim stupnjevima zaštićenosti i dalje taj postupak ostaje isti jer smatramo da je to u redu. Inače 90% postupaka, zahvata je izvan zaštićenog prostora.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Poštovani državni tajniče, dobro je da ovim zakonom idemo ka ubrzavanjem procedura izdavanja dozvola za građenje a s druge strane da se i štiti priroda i ekološka mreža. Ono što je ključno pitanje a to je stanje na terenu, pogotovo kad se čestice na koje se planira graditi nalazi na rubnom području nekog zaštićenog prostora ili zaštićene prirodne, kulturne ili neke baštine i činjenica da tu opet teret padne na jedinice lokalne samouprave koje moraju onda sređivati ako je dio čestice u građevinskoj zoni a dio u zaštićenoj zoni, to pada na njih. Pa što planira u tom pravcu napraviti da se sredi gruntovnica i katastar, da rasteretimo općine i gradove od tog troška, mislim da bi to država trebala preuzeti na sebe. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče, dakle pitanje je dobro i ja vam sad ovog trenutka ne mogu reći šta planiramo da rasteretimo taj dio ali u svakom slučaju je to isto predmet, bi trebao biti predmet razgovora i predmet analiza i onda ćemo vidjeti koje mjere bi trebali. Ali u svakom slučaju razmišljanje je u dobrom pravcu.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, kad govorimo o zaštiti prirode kao o onome bogatstvu i resursu koje naš narod ima a najmanje je u korist hrvatskoga naroda to je vidljivo na brojnim ranama u RH, ranama ekološkim gdje je doslovno došlo do ekocida. O tim brojnim sam i govorio ovdje pa možemo krenuti od Plitvičkih jezera, otvorene kanalizacije, možemo krenuti dole na Crno brdo u Zadarskom zaleđu gdje jednostavno je odložena troska i Europski sud je čak presudio da je Hrvatska, da je to otrovni otpad da treba to sanirati, da ne može stajati u naseljenom mjestu gospodine Horvat to sam vam govorio tisuću i jadan put, nikoga nije briga i sad kad je sud presudio onda sad nekakva panika. Znači otpadna mafija radila je dolje svoje, industrijska troska je na tome mjestu, rana ekoloških na brojnim mjestima, štetnih projekata na brojnim mjestima i zaštita prirode mora biti ključ kako našeg mora, tako i našeg kopna, zbog toga moramo proširiti i jurisdikciju na more. A ovdje gdje se radi o građevinskim dozvolama, smanjenju ovom onome, vjerujte mi da je to vrlo značajno i bitno raditi na tome ali trenutno je u prostoru kaos. U prostoru je kaos. Ja smatram da je priroda ono što treba održivi razvoj, znači održivi razvoj za opstanak ovih ljudi, poglavito mi kao turistička država a sve ono što se eksploatira da treba eksploatirati u korist građana RH i razvoju RH što nije, što nije. Ja sam kao aktivist 2007. godine morao voditi borbe, imam sudske procese, tužen sam zbog toga šta je u slanim stijenama uz pritoke rijeke Cetine u mjestu Sukačka rakašica u rudokop se namjeravalo odložiti troska iz Dugog Rata preko Mladinea ili kako li se već zvao i te ekipe. Spriječili smo im ali kako smo mi spriječili? Spriječili smo, mi smo sa organiziranjem prosvjeda, 7 godina tužbi, blokada cesta, na kraju se uspostavilo da su te troske otrovne temeljem opasne po naše ljude. Troska uz pritok rijeke Cetine najveće bogatstvo. Sve se svelo na eksploataciju naših krajeva, sve. O Plitvicama, kanalizacija, 2 milijuna ljudi godišnje dođe, kanalizacija ulazi u, pa katastrofa. Ja sam to snimio i bio sam. Pa šta će narodu ostati ljudi moji, šta će ostati, šta će ostati? Ja sam rođen uz rudokop i znam šta je taj rudokop. Te krvave rane, evo govorit ću o Cetinskom kraju, ja jesam za to ne mogu ja reć da se ne treba vadit, ekspolatirat, ali međutim isključivo samo eksploatirati na štetu i ne, znači ugrožavamo uvjete življenja tih ljudi, ja sam rođen uz taj rudokop, ima ih više 3, 4 oko mene u blizini, al kad je sanacija u pitanju gospodo što je obaveza investitora pretvori se u divlje deponije, pa čak evo nedavno u Brnazama po Anti Mandacu heroju Domovinskog rata izgubljen u Brnazama je se pretvorilo, proglašeno je sportskim središtem po imenu gospodina Mandaca pokojnog, heroja, na kraju je postalo divlje odlagalište. Tako na brojnim mjestima. Ja sam rođen uz rudokope i jedino što smo bili eksploatacijsko poje, ništa se narodu nije vratilo. E sad, svi se pitaju šta je Miro obuka, šta znači „Ne dajmo Gredu“. „Ne dajmo Gredu“ je jedna inicijativa koja je prikupila već 3.000 potpisa u vrlo kratkom vremenu, inicijativa je iz sela Glavica kod Sinja, najveće selo u RH koje nema status općine ni grada, susjedno moje selo. Zajedno smo bili dosada u brojnim akcijama da bi spriječili i odlaganje smeća iz Vrgorca, na štetu Vrgorčana, u Sinj, štetan jedan, vašeg ministarstva, jedna štetna odluka koja je katastrofalna i za zrak i za prirodu 100 km ovaj prevoziti prijevoz, a sad smo dovedeni u poziciju da u Glavicama koje su prepoznatljive po proizvodnji glavičkoga kupusa, u Glavicama gdje je prepoznatljivo, evo ja ću vam reći imena ljudi koji su iz Glavica, Marko Veselica, nedavno je na moj prijedlog i bista otvorena u Sinju jednom legendi hrvatskoj, borcu za Hrvatsku samostalnost, evo bivši premijer također. Imamo brojnih ljudi koji su iz tih područja. Glavički kupus se proizvodio, sada u smradu u tome dijelu imamo jedan rudokop koji se eksploatira i koji je to područje ugrozio. E sad postoji jedna prekrasna greda od mulike kamene i naravno netko je bacio oko da bi to tribalo ispilati, blizu je rijeka Cetina, tu su blizu ljudi, imamo izvore, imamo endemske vrste bilja i to je područje dobro za i razvoj turizma i poljoprivrednu proizvodnju i može se živjeti od poljoprivrede ako je se, međutim vidimo trenutnu situaciju da se sve što imamo ulaže samo u eksploataciju. To područje ima, ja sam dao i amandman cestu državnu kroz svoje mjesto do Hana da se proširi taj most, a poglavito što djeca s toga područja idu, kanal je uz cestu, do je državna cesta, dao sam amandman da se napravi nogostup tim ljudima, 5.000 ljudi tu živi, te protiv. E al rudokop da, rudokop da. Ja izlažem ovo nezadovoljstvo što su tamo u ovoj građanskoj inicijativi sve političke opcije, nebitno HDZ, SDP, Miro Bulj, MOST, ćuprija, nije bitno tko, sve političke opcije. Zašto? Narodu je puna kapa eksploatacije i odlaska tih ljudi, pa ne može nekome tek tako pasti. Ja vjerujem da će ministarstvo ovo moje što sam rekao i sve ovo šta, da realizacija ovoga planiranoga projekta koja će znači devastirati to prekrasno područje, ugroziti uvjete življenja tim ljudima i jednostavno to mjesto nije za eksploataciju. Ja znam vjerojatno je tu kvalitetna muljika, vjerojatno ona dobro ide u Italiji, vjerojatno će imat se profit, al zaštitimo to područje poljoprivredno uz samu Cetinu. S lijeve strane su ovaj područje Čurlini gdje bi se tribalo privoziti, evo jedno ogromno naselje unutar grada Sinja. Jel grad Sinj nije gradić kao što netko misli, grad Sinj je centar Dalmatinske zagore, a Cetinska krajina ima više stanovnika od Lično-senjske županije. I ja bi odavde pozdravio te hrabre ljude koji su se organizirali i koji su već prikupili 3.000 potpisa i pozivam vas sve potpišite peticiju koja će sad biti na internetu. Ne dozvolite da nas devastiraju. Kužim investitora, kužim proceduru koja je pokrenuta još nije bila studija utjecaja na okoliš, neće proći, neće proći jer će bit tolki pritisak. Zato vas molim unaprijed zaustavite te štetne projekte, znam da su to ljudi koji su investitori, znam da je možda poneki investitor i vaš sponzor, ne znam nije sad to bitno, al zaustavite zbog naroda i opstanka tih ljudi. Ne ugrožavajte isključivo samo gospodine tajniče uvjete življenja ljudi u ovome slučaju u Glavicama. Vjerujem da će taj krajobraz Grede biti sačuvan i okolice, a time i kvalitetnije življenje stanovnika i svih ljubitelja prirode kojima je Greda omiljena destinacija za različite vrste aktivnosti. Ona je, ta Greda o kojoj pričamo, ona je neponovljivi krajobraz u kojoj obitava endemska biljka te bi je potencijalni kamenolom ugrozio. Taj je područje prirodni resurs, ti ljudi imaju pravo živjeti i opstati na tom području i nije sve kapital. Zbog toga što smo podredili isključivo i samo sve kapitalu i ovim štetnim projektima na području Cetinske krajine dogodilo se, i Zagore, dogodilo se da je 100.000 ljudi otišlo. 100.000 ljudi od kad su osnovane županije. Ja vam tvrdim, tvrdim da sa par, nekoliko razvojnih projekata, a ne ovih štetnih, to je brza cesta, spoj Cetinske krajine, spoj Imotski – Knin, a u ovome slučaju cetinski, Križice – Kukuzovac, da je to najpotentnije područje za život. Od Savudrije do Prevlake sve uvjete imamo, ali samo štetni projekti, štetni projekti. Ponavljam, nećemo to više dozvoliti, nećete, nećemo vam dozvoliti možete razgovarati telefonom koliko hoćete, ali vam tvrdim da nećete to raditi, nećete to raditi. Ako ste pogriješili devedesetih uvaženi tajniče, a nećete nas ukopavati 2019., nećete, ja vam to tvrdim i jamčim zbog tih 3.000 potpisa ljudi koja je moja obaveza da vam to rečem. I molim vas u ime naroda, tih potpisnika, tih građana koji su uzbuđeni, koji su uzrujani, koji ne mogu mirno spavati, koji se samoorganiziraju u borbi za očuvanje u ovome slučaju Grede svojih Glavica moga Sinja. Ono što sam ja morao raditi godinama kada sam otišao iz sustava vojske, pa čak dok sam bio u vojsci, morao sam po sudovima odati da bi zaštitio Cetinski kraj određene kritične točke. Pa daj sanirajte rudokop u Cetinskoj krajini, uložite, napravite akvapark u tim rudokopima. A nema za to para, bitno je da sliv moje Cetine proizvodi 40% hidroenergije, to je najbitnije za RH. I sada se sitili naravno točno u srid sela raditi rudokope. Nije to samo vaša odgovornost i lokalna politika i lokalna politika i županijska politika, prostorni planovi, ovo, nitko ne zna šta se ubacuje, šta se, isključivo, ja sam znao tada šta se događa. Ja znam da je isključivo postala Cetinska krajina Dalmatinska zagora eksploatacijsko polje, niti jedan projekat splitske vlade bilo koje vlade koja je došla nije riješila niti jedan problem u tom području, niti jedan, niti jedan. Ljudi žele normalne uvjete življenja, normalne uvjete života. Ja ne govorim ovdje protiv poduzetnika koji je pokrenuo proces, ja ne govorim protiv toga, ali govorim da bi Ministarstvo okoliša u području gdje imamo endemske vrste, di imamo izvore, di imamo krajobraz da bi tribali oni sakupiti to, vi bi morali imati to područje, bez obzira na lokalnu, regionalnu, državu pa vi bi to morali imati, a ne da ja moram sedam godina doli u svome selu boriti se da nam ne otruju dicu sa troskom i zdravstveno ugroze sedam godina u Slanim … bitka da bi na kraju pobijedio. Ma šta mene briga za Mladineom i njegovim parama, šta mene briga za otpadnom mafijom, mene to ne interesira. Mene interesira narod, moj narod u tom području i dok sam u ovim klupama ovako ću govoriti. Možda je ova poruka vama minorna, ništa ne znači Greda. Znate koliko znači tim ljudima u … Sinju, Cetinskoj krajini ovake ekološke rane koje su ostavljene? Jel uvijek investitor morao bi iza eksploatacije sanirati to i to je obaveza. Jesu sanirali? Nisu. Pomuzli su što su imali pomust i sada se vi brigajte o divljim deponijima. Niste nam riješili deponij u Splitu, Splitsko-dalmatinskoj županiji gdje imamo građevinski otpad di odlagat, to nikoga nije briga. Ali naravno da ćete vi to napraviti, ali bit će u svrhu opet privatnih interesa. Sanirajte nam rudokope, poravnajte ih ili unutar napravite nešto da je razvojno. Nebriga nikoga, pisao sam godinama o tome, govorio, upozoravao jel živim tu i planiram umrit tu i najsritniji bi bio da moja sva tri sina ostanu tu kao i tuđa dica, to su naša dica od drugih ljudi da ostanu tu živit, vjerujte mi. Budete li se ovako ponašali, vjerujte mi, danas su se neki pozivali ovdje na Tuđmana, na ovo, na ono, na hrvatske branitelja i tada prvi predsjednik i vrhovni zapovjednik. Spominjat se i svađat se oko toga je besmisleno ako ne uredimo RH jel nije dovoljno samo polagati cvijeće da se nekome u grobu kosti okreću kada vidi ko polaže i šta je se napravilo od Hrvatske. Mi imamo obavezu zbog tih ljudi koji su dali živote, suboraca mojih, vaših koji ste bili tih godina graditi Hrvatsku na održivom razvoju, na opstanku ljudi na tom području, a ne isključivo nas držati kao eksploatacijsko polje. I zato još jednom, potpišite ovu peticiju, objavit ću i ja na Facebooku, ne dajmo Gredu, isključivo potporu malom čovjeku, čovjeku koji bolje osjeća prirodu i život na tom području nego mi iz ovih fotelja ovdje. Jel da mi brigamo se o ljudima ne bi bio ovako prazan Sabor. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Mikulić.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče Horvat sa suradnikom, kolegice i kolege saborski zastupnici. Pred nama se nalazi Zakon o zaštiti prirode odnosno izmjene ovoga zakona. Ono što je bitno za naglasiti da priroda i dijelovi prirode od interesa za RH uživaju i njezinu osobitu zaštitu. U RH je uspostavljen zakonodavni i institucionalni okvir kojim se provode aktivnosti očuvanja bio raznolikosti, georaznolikosti i krajobrazne raznolikosti. Također uspješno je provodi povezivanje i usklađivanje državnog sustava s međunarodnim sustavom zaštite prirode. Upravne i stručne poslove zaštite prirode obavlja ministarstvo i upravna tijela jedinica područne ili regionalne samouprave nadležno za poslove zaštite prirode, dok stručne poslove zaštite prirode obavlja Hrvatska agencija za okoliš i prirodu. Zakonom o zaštiti prirode propisano je ishođenje uvjeta zaštite prirode i izdavanje potvrda za zahvate za koje je sukladno posebnim propisima iz područja prostornog uređenja i posebnim propisima iz područja gradnje potrebno ishoditi akt za građenje. Iz toga proizlaze obveze gospodarskih subjekata da Ministarstvu zaštite okoliša i energetike dostavljaju zahtjeve za ishođenje navedenih uvjeta i potvrda zajedno sa glavnim projektom ili idejnim projektom zakona. Vlada RH je donijela svoj akcijski plan za rasterećenje gospodarstva i upravo ovime ćemo ispuniti obveze iz navedenoga plana i provesti mjere iz nacionalnog programa reformi te će se gospodarskim subjektima olakšati poslovanje, smanjiti troškovi ali ono što je najvažnije da razina zaštite prirode neće se smanjiti. Ovim izmjenama zakona predlaže se značajno smanjenje broja zahtjeva gospodarskih subjekata za ispunjenjem navedene obveze iz zakona s obzirom na to da su troškovi veliki, budući da su svi zahvati koji mogu imati značajan negativan utjecaj na ciljeve očuvanja i cjelovitost s područja ekološke mreže prolaze postupak prethodne ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu i za većinu tih zahvata odnosno za one zahvate koji su u postupku prethodne ocjene, ocjenjeni prihvatljivima za ekološku mrežu i upravo izmjenom Članka 23. ukinula bi se obveza utvrđivanja uvjeta zaštite prirode. Istodobno obveza izdavanja potvrde ostala bi također samo za manji dio zahvata odnosno za zahvate koji prolaze postupak procjene utjecaja na okoliš i postupak glavne ocjene prihvatljivosti zahvata za ekološku mrežu i postupak utvrđivanja prevladajućeg javnog interesa i odobrenje zahvata uz kompenzacijske uvjete. Zakon o zaštiti prirode definira zaštićeno područje kao geografski jasno određen prostor koji je namijenjen zaštiti prirode i kojim se upravlja radi dugoročnog očuvanja prirode i pratećih usluga ekološkog sustava. Izmjena ovog zakona u odnosu na zaštićena područja nalazi se u Članku 143. koji se mijenja zbog jasnog odvajanja postupka za zahvate u zaštićenom području za koje je sukladno posebnim propisima iz područja prostornog uređenja i posebnim propisima iz područja gradnje potrebno ishoditi akt za građenje, a ne radi se o zahvatima za koje ministarstvo ili tijelo područne samouprave nadležno za poslove zaštite okoliša provodi postupak procjene utjecaja na okoliš i postupak glavne ocjene prihvatljivosti zahvata za ekološku mrežu i utvrđivanje prevladajućeg javnog interesa i odobrenje zahvata uz kompenzacijske uvjete tj. za koje se izdaje potreba. Ono što je važno naglasiti kada govorimo o ovome zakonu da bi upravo ovim izmjenama ušteda gospodarskim subjektima prema procjenama iznosila negdje oko 650.000 kuna godišnje što predstavlja smanjenje u iznosu od 30% troškova za ispunjenje administrativnih obveza po pitanju zaštite prirode. Pogodnosti se osim na naše gospodarstvenike i investitore odnose i na ministarstvo i njegove kapacitete koje kao i one u tijelima županija ovime rasterećujemo. Ovim zakonom olakšava se poslovanje, smanjuju se troškovi, a zaštita se ne smanjuje budući da je osigurano provođenje postupka prethodne ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu te ocjenom prihvatljivosti planskih dokumenata za ekološku mrežu i ugradnjom uvjeta zaštite prirode u planske dokumente. S obzirom na sve što sam naveo Klub HDZ-a će podržati ove izmjene i Konačni prijedlog Zakona o zaštiti prirode. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani dopredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, dakle evo još jedna izmjena Zakona o zaštiti prirode, ja ću vam reći u startu dobra izmjena, znači mislim da se s ovim značajno smanjuje procedura i da je ovo dobro. Ali evo ja ću ovdje upozoriti na jednu stvar o kojoj sam zapravo već prije govorio, a jako je jednostavna. Dakle, mi ovdje govorimo, znači Članak 3. odnosno Članak 143. propisuje da za zahvate na zaštićenom području za koje sukladno posebnim propisima iz područja prostora uređenja, bla, bla, bla, znači odgovorne ili ministarstvo za zahvate na području posebnog rezervata i nacionalnog parka ili parka prirode ili javna ustanova nacionalni park ili upravno tijelo županijsko je li, znači upravni odjel za zaštitu okoliša i komunalne poslove …/nerazumljivo/… tako to tijelo zove. I sad ono pitanje koje je logično, evo to ja ovdje sam pitanje postavljao već, ja ću reći desetljeće postavljam. S obzirom da postoje županijske ustanove za zaštitu prirode zašto one ne donose to rješenje, zašto se to prebacuje opet nazad na županijski odjel? Ili jedno ili drugo. Znači uopće se postavlja pitanje čemu svrha postojanja javnih ustanova i upravnog odjela istovremeno? Da sam ja zakonodavac, ja bi smanjio nešto. Ili bi ugasio javne ustanove županijske i ovlasti koje ima županijska javna ustanova prebacio na, direktno na županiju kroz upravni odjel, uštedio bi ravnatelje, tajnike itd., velika ušteda, ne mala. Ili suprotno ove poslove koje danas obavlja županijski ured, znači upravni odjel za zaštitu okoliša prebacio na javnu ustanovu kad već postoji. Znači, stvar je jednostavna, ovdje imamo jednostavno dupliranje i sad imamo jednu korespondenciju, govorim iz prve ruke, jednu korespondenciju koja nije potrebna između upravnog odjela i javne ustanove. Čemu? Ako je javna ustanova tijelo koje je stvorilo i nadležno je županiji, ona je osnivač i odgovara ministarstvu, čemu još napraviti još jedan trokut, upravni odjel komunikaciju, ja tu stvarno ne vidim svrhu. Dakle, stvarno ne vidim svrhu i evo ga moja je preporuka da se to, da se ta korespondencija smanji, da se ubrzaju ti procesi, a to dopisivanje traje nažalost i mjesecima. Ima naravno boljih pročelnika i lošijih pročelnika, boljih ravnatelja i lošijih ravnatelja koji su ažurniji, ali ovo traje jako dugo. Dakle, ja znam da ovo nije lako riješiti, ali ovo je jedan radikalan rez koji je logičan, znači ili jedno ili drugo. I sad još jedna stvar koja nije direktno prijedlog ovog zakona, ali evo ja ću se malo nadovezati. Uvijek sam spominjao i opet ću spomenuti, govorimo o zaštićenim prirodnim područjima, stručne podloge, stručne podloge ljudi moji ne postoje. Dakle mi govorimo da je nešto zaštićeno, a nemamo pojma na osnovu čega. Stručne podloge, evo znam da gospodin … sigurno ja ću spomenuti par primjera u Šibensko-kninskoj županiji proglašeno 22. travnja 1974. godine, to su zadnje stručne podloge za značajni krajobraz Kanal Luka u Šibeniku, za značajni krajobraz Gvozdenovo Kamenar itd., ponovit ću 22. travnja 1974. godine. Dakle mi štitimo nešto na osnovu jednog papira koji je 300 puta fotokopiran, pitanje je gdje je original danas, jedan jedini papir i stavili smo to u zaštićeno prirodno područje, a da nitko već 45 godina nije rekao o čemu se radi. I sada imamo apsurdnu situaciju, a ja ću biti jako konkretan ovdje, mislim znam da me razumijete. Dakle imamo značajne krajobraze, jednu široku kategoriju zaštite, konkretno evo ja ću biti primjer Šibenika ali ne samo Šibenika imate 100 primjera gdje danas u značajnom krajobrazu gdje je glavni fenomen borova šuma, imamo izgradnje stambenih naselja, gradi se trenutno u Šibeniku 300 stanova. Nije ovo šibenski problem, ovo je generalno problem jer ti ljudi imaju građevinsku dozvolu to je u građevinskom području, a značajni je krajobraz. Nije kriva javna ustanova, nije kriv upravni odjel, nije krivo ministarstvo, ali nešto ne valja. Moj prijedlog je, moj prijedlog je stvarno da se konačno, ali to mora biti prioritet svih prioriteta, naprave konačno stručne podloge. Prva stvar kod stručnih podloga je striktno definirati granicu zaštićenog prirodnog područja. Ako treba reducirat, pa reducirajmo ljudi moji. Ne možemo mi štititi npr. 600 hektara, a u tih 600 hektara je 200 hektara već zgrade. Znači, ja ću biti konkretan primjer, Gvozdenovo Kamenar u Šibeniku zaštita je išla u ono vrijeme, to je neko crtao na topografskoj karti 1:25.000 izohipsa 100 metara. Već krajem sedamdesetih godina su prvi neboderi nikli u toj zoni, krajem sedamdesetih, a da ne govorim o osamdesetima kada je bila velika stambena gradnja, a i danas se nastavlja. Znači imamo jedan opći kaos, a s druge strane ovisno o pročelniku i o ravnatelju u nekom zaštićenom prirodnom području iste kategorije će se cjepidlačiti, gledat će se čovjeku jeli pokosio masline jer će reći ovo je zaštićeno prirodno područje ti ne možeš kositi masline, tamo ne znam nalazi se Dalmatinski okaš, npr. leptir ili ne znam ja što već, štoli već. Dakle, ponovit ću da rezimiram, dvije stvari. Imamo nepotrebnu korespondenciju između ova tri znači županija, upravni odjel, ministarstvo, skratimo za jedno, nešto pripojimo nečemu, imamo višak tu, to stvarno nije smisleno A druga stvar je i to sam evo već peti put govorim sa ovog mjesta i reći ću vam i sljedeći put kada budete ovdje, stručne podloge moraju biti prioritet jer bez stručnih podloga u svim kategorijama zaštite od značajnog kraja, parkova arhitekture, park šume, bilo čega one moraju biti temelj temelja, granice prije svega, a onda pravilnik o unutarnjem redu i sve što ide, ali to eto znate kao ja. Eto to je moj jedan dobronamjeran savjet. A ovo pozdravljam, ove odluke, glasovat ću za ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Samo na početku ću se osvrnut malo na brojnost kolega u sabornici, ali ne sa ciljem onog tako dobro i ovdje toliko puta izrečenoga populizma, kako eto sada nikog nema, kako je ovo briga zapravo za neki okoliš, kako ovo pokazuje kako kolegama nije stalo itd., itd. što smo imali puno puta čuli, pogotovo od strane oporbenih zastupnika, uzgred rečeno sada nema ni kolega iz MOST-a, SDP-a, GLAS-a i nije možda ni potrebno da su tu ako već rade neki svoj posao jer ovdje imamo jedan izuzetno dobar zakon koji očigledno oni smatraju da ne mogu nešto promijeniti, ne mogu svojom raspravom nešto sudjelovati i donijeti neku dodanu vrijednost. Meni bi bilo draže da je tu malo više ljudi, ali kada onda slušamo takve prozivke sa strane kada se govori o izjašnjavanju amandmana gdje ima samo pravo govora predlagatelj i ona osoba koja je podnijela amandman, onda ja pitam čemu prozivanje osim dobivanja jeftinih populističkih poena. I to vam je to, podilaženje javnosti jel i onako javnost ima loše mišljenje o nama i onako tu nikad niko ništa ne radi, nema, bolje da nema itd. Nije istina, tako svugdje u društvu tako i ovdje, ima ljudi koji rade svoj posao i oni su zapravo i u većini iako se to možda ne vidi uvijek u …. No da se vratim dalje na točku dnevnog reda. Najjednostavnije, mi imamo nešto što se zove ukidanje apsurda ove države. Mi danas smo krenuli pod nazivom administrativnog rasterećenja koje ima i financijske razmjere, dakle to je procijenjeno oko 670.000 ili 600.000-njak tisuća kuna godišnje određenih taksi, biljega, administrativnih pristojbi koje su ljudi plaćali na što? Na ono kako su kolege objasnile, kada izdajete, kada podnosite zahtjev za izdavanje građevinske dozvole vama sva javnopravna tijela moraju se usuglasiti sa vašim prijedlogom. Sada od ove godine izmjenom ovog Zakona o gradnji to one radi po sili zakona u roku od 15 dana ako se ne očituju smatra se da je šutnjom administracije je sve prihvaćeno. I vi ste tako dobili pozitivno mišljenje na vaš inicijalni zahtjev, ali ne, tu nije bio kraj. Onda ste morali ponovo ići u ministarstvo odnosno u nadležni ured i tražiti utvrđivanje uvjeta zaštite prirode i oni još jednom to ponove ono što su već rekli i usuglasili se. I taj papir ste morali platiti. Kome, zašto nikom nije bilo jasno odnosno sada je vrlo jasno da je ovo način kako bi zapravo sve stvari trebali rješavati u procedurama, u administraciji, u poslovanju građana sa državom odnosno korištenjem tog javnog servisa za građane, što država jest. Javni servis koji mora biti efikasan, mora biti ekonomičan, a u ovom slučaju do sada, a ovim prihvaćanjem ćemo napravit jedan mali korak prema tome, nije bio sigurno efikasan i ekonomičan kad ste vi morali dva puta u istome, a još nam kažu stalne pravne uzrečice iz doba Latina odnosno Rimljana „ne bis in idem“, dakle ne dva puta o istome, ali to je kod nas postalo jedan larpurlartizam dakle samo sebi svrha svojstvena da svako tijelo državno mora imat neku svrhu i mora ono lupit neki svoj pečat na određeni dio jer time on ima svoju svrhu. A kad mu daš neki nivo odgovornosti onda svi dižu ruke, to nije moje. Kada treba zbilja nešto napravit, preuzet određeni dio odgovornosti i reći ja, da ja ću dat tu dozvolu ja ću donijeti tu presudu, ja ću dati, procijeniti tu studiju utjecaja na okoliš, odobriti ju bez obzira koliko god se u javnosti bunilo onda se svi izmiču, e onda ne bi ja preuzeo odgovornost možda za koju sam i plaćen. No, ovime prije svega tim Člankom 23. koji je zapravo kad sam gledao malo u materijalima doslovce tri riječi izbacuje, dakle doslovce se kaže tamo da treba potvrda i da ne treba više utvrđivanje uvjeta zaštite. Znači tri riječi koje izdaje odnosno uvjerenje nije potrebno, dakle tri, četiri riječi smo maknuli, te tri, četiri riječi su koštale naše gospodarstvenike 100-tine i 100-tine tisuća kuna godišnje, vremena, čega sve ne, za nešto što se već netko usuglasio u prostoru koji nije obuhvaćen kao zaštićeno područje, a to smo rekli, državni tajnik je vrlo dobro rekao, 90% svih takvih zahtjeva su upravo za ta područja koja nisu u zaštićenim područjima i mislim da ovime smo napravili nešto što treba apsolutno krenuti dalje raditi u svim segmentima javnog servisa prema građanima gdje se država pojavljuje. Dakle, nepotrebno kad ovako to sumiramo dobijete dozvolu javno pravnog tijela odnosno izda potvrdu i onda s tom potvrdom se još treba ići dobivati uvjerenje da je to sve u redu. A da bi dobili tu potvrdu to isto tijelo je moralo usuglasiti s time. Nonsens koji je bio sam po sebi ovako kad se razloži zbilja neshvatljiv, ali to vam je dame i gospodo, nažalost ne izuzetak nego pravilo i ja ovdje čestitam i nadležnom ministarstvu što su to prepoznali krenuli s time i to sigurno nije izdvojeni primjer i to je ono što je dobro. Ovo nije izdvojeni primjer, ovo je očigledno, imamo mi još takvih i zato pozivam i ostala i ministarstva i razna tijela da se uključe upravo u ovakav način rada, da se sreže administracija, da se smanji broj odlazaka, obilazaka šaltera, nekog se čeka i znat ono što nam bude, netko je na bolovanju, na godišnjem, pa tko to radi, ne znam, negdje predmet stoji, ta osoba nije tu, pa čekamo nepotrebno, nekome se slučajno stavila ispod na dno ladice ili ispod papira negdje itd., itd. Dakle, digitalizacija je ono zbilja što je presudno, što nam omogućava ubrzanje, efikasnost, ekonomičnost, dakle i to da mi pratimo kako taj javni servis radi prema našim građanima i da ih tim sukladno tom i ocjenjujemo i vrednujemo i dajemo im zasluženi status u društvu koje oni zapravo i trebaju dobiti, ali prvo moraju isporučit rezultat. Naravno Klub HNS-a će podržati ove izmjene i pozdravlja ih kao jedne od rijetkih onih ministarstava koji su pristupili i tom akcijskom planu, uz ministarstvo prije svega graditeljstva i pozivam sve ostale da u slijedećih godinu dana još puno ovakvih zakona imamo i neovisno o broju prijavljenih za raspravu ili kad je nešto dobro onda je malo teže reći ljudima vidi ovo dobro radite pa bolje ne dođu ovdje, ali neka tako bude i ako treba svi da ne bude nikoga, samo da dobre stvari radimo. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu kojom će se govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. U ime kluba sam govorio o određenim problemima, ekološkim ranama u RH jednostavno moramo gledati održivi razvoj jel mi smo i turistička država, mi moramo brinuti o tome, a naravno da bilo kakav, koji zakon koji donosi bilo kakvu izmjenu na dobro, da triba podržati. Međutim, nema tu dobra od Ministarstva graditeljstva dok bazne stanice se postavljaju gdje im se god padne napamet. Dok mene ljudi zovu i plaču, ko da ja to mislim mogu riješiti. Mogu sad uzet brusilicu, vjerojatno ću to napravit i isprepilat tu koja je nelegalno postavljena i gdje imamo građevinsku inspekciju pa kaže da je nelegalno postavljena čovjeku pod prozor bazna stanica. Kužite, imamo mi ogroman problem u RH šta pogodujemo određenim skupinama i to je problem, to je problem. Ono što je dobro to je dobro, ali triba naglasiti ono što tribamo minjati. Zašto bi teleoperateri u RH imali 42% dobit, a u Njemačkoj 20%? Maržu. I naš još hvali kako je to dobro jel, to je prvo. Drugo, ja bi na kraju još jednom pozvao vas sve objavit ću da ekološke rane na području Hrvatske od Plitvičkih jezera, od Nacionalnog parka Krka tj. evo vidim ugrožena je i rijeka Krka od ulja il čega sve ne uz samu tvornicu Tvik, bivšu tvornicu Tvik, jel sada ne znam Div il kako li se zove, da moramo napraviti sve da zaštitimo naš, prirodu, naše vode, moramo napraviti to da nemamo centar za gospodarenje otpada takve kakve imamo, moramo sve učiniti da ne privozimo otpad po 150 km i štetimo i prirodi i okolišu i zraku sa starim kamionima jer jednostavno financijski kapaciteti ni Vrgorca, ni Sinja il ne znam kojeg drugog grada nema toliko novca i brojne štetne odluke je donijelo Ministarstvo okoliša. Ja se nadam da će centar za gospodarenje otpada, poglavito ove rane gdje ne mora biti isključivo samo krivnja Ministarstva okoliša, ali iskustvo koje meni seže u moju borbu protiv odlaganja opasnog otpada u rudokope uz rijeku Cetinu u mome selu, kao izmjena sanacijskog materijala u sanaciji određenih eksploatacijskih polja, vidim da tu ima puno otpadne mafije i puno kikirikija ali kome. Znači, ono šta su uvjeti življenja na tim područjima tribamo iskoristiti kao prednost, a ne samo, za bolje uvjete življenja, a ne to pretvarati u to da samo određene elite eksploatiraju ta područja, nemajući ništa protiv ljudi koji žele se baviti, nama triba i građevinski materijal, ali zna se da to ne može biti u naseljenom mjestu, da ima na drugim područjima zato što su već ceste njima napravljene koje će oni koristiti, znači jednostavno moramo se posvetiti ekološkoj proizvodnji, što može bit u ovome slučaju, evo, još jednom moram reći, ne dajmo Gredu, to je, radi se o Glavicama, moram reći da je već 3 tisuće potpisa prikupljeno u vrlo kratkome roku. Moramo naglasiti da taj narod Glavica, cetinskog kraja i sad već šire, brojni znanstvenici daju potporu, da se zaustavi u biti realizacija takvih projekata jer trajno i nepovratno devastiramo naš okoliš, naše prirodno okruženje, našu prirodu na štetu uvjeta življenja. Rekao sam, Glavice su selo veće od brojnih općina i gradova, 4 tisuće stanovnika, najveće mjesto. Rekao sam, Marko Veselica, iselit se iz toga kraja, svi znamo tko je Marko Veselica. Pa bivši premijer Milanović je iz toga mista i brojni… Vlado Veselica, brat od Marka Veselice, također, brojni ljudi su iz tih krajeva i iz tih krajeva se iseljavaju. Jednostavno se pretvaramo u eksploatacijsko polje. Evo, kad je kolega Šuker se sitio Vlade Veselice, ja sam dao amandman, vi kad idete u Livno, idete tom cestom prema Bilom Brigu i ... [[Govornik se ne razumije.]] Niste ga podržali, nemaju nogostup djeca kad idu u školu, a puno prometa je onde, državna je cesta i kanal je sa strane koji nije natkriven. Znate li koliko se života tu izgubilo u Glavicama? A to imamo i polje, smradova, poznati glavički kupus koji je odgojio i brojne te ljude u tom području ili njihove očeve na tom području. Pa ne može se više to proizvoditi i to je smiješno ljudima, ali neće, ja im garantiram, kao što otpad nisu napravili ali narod se digao. Ja vas molim, potpišite tu peticiju, taj narod je ostavljen sam, to je mali obični čovjek koji želi živjeti od svoga rada, poljoprivrede i da njihova dica ostanu na tom području kao što ja ću ostati u Sinju u svom selu Suhaču ili Glavicama ovi ili u Ravnim kotarima u Biljanima ljude da se vrate, da se živi, međutim, na ovaj način ništa ne poduzimamo za ljude, zaštitu prirode. I zbog toga evo, još jednom inicijativa građanka Ne dajmo Gredu je prikupila 3 tisuće potpisa u vrlo kratkom vremenu. Sad je internetska peticija, studija utjecaja na okoliš još nije bila, ali vjerujte mi da će biti kao što je bilo za odlaganje otpada izmjenom sanacijskog materijala u Karakašici u Slanim stinama. Neće proć. Neće proć. A vas molim da dobro zaštitite to područje, da pogleda ta naše prirodne krajobraze da ih očuvamo za budućnost naših ljudi, a eksploatacijska polja se mogu raditi na drugim mjestima jer zasigurno na drugim mjestima se mogućnosti, a negdje ljudi žive gdje stvaraju nove vrijednosti, gdje se bave poljoprivredom, dosta im je ovaj jedan rudokop usred sela, kao što je u mom 3, dosta im je toga, toga im je preko glave. Niti imaju ceste uređene, samo rupa do rupe. Zbog toga evo, još jednom pozivam vas, pozdravljam inicijativu Ne damo Gredu iz sela Glavica, Sinja, cetinskog kraja i šire, ljudi će stat i zaštititi će to područje, a vas molimo da stanete, ne molimo nego od vas tražimo da zaštitite to područje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti, a time ćemo završiti i današnji rad. Nastavit ćemo sutra u srijedu, 11. prosinca u 9,30 sati i prva točka bit će Končani prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež, drugo čitanje, P.Z.E. br. 656. Želim vam ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 14,00 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti prirode, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 810. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti prirode. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 111 za, 13 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama Zakona o zaštiti prirode. Dobro jutro poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Prije nego što prijeđemo na raspravu o prvoj točki današnjeg dnevnog reda, temeljem čl. 247. Poslovnika HS-a predlažem da kao što smo proveli u prvom čitanju, provedemo objedinjenu raspravu o sljedeće 3 točke: Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji. Također, predlažem da provedemo objedinjenu raspravu i o sljedeće dvije točke, Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću i Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Ima li primjedbi? Ako nema, tada konstatiram da ćemo raspravu provesti objedinjeno upravo onako kako sam sada i najavio. A sada idemo na prvu točku današnjeg dnevnog reda, to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima za mladež, drugo čitanje, P.Z.E. br. 656; Predlagatelj je Vlada RH, na temelju čl. 85 Ustava i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave, a raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, Odbor za obitelj, mlade i sport i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Molio bih sada da predstavnik predlagatelja da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa, Juro Martinović, izvolite.