Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba Most-a tražim stanku na temu neprimjernog ponašanja predstavnika izvršne vlasti u ovom Visokom domu. Hvala.
Dobro. Kolega Glasnović.
Prepreke ulaganju.
Prepreke ulaganu. Dobro. Kolegica Mrak-Taritaš.
… vezano uz najavu novih poreda, uvođenje novih poreza.
Može. I kolega Bunjac.
Poštovani predsjedniče Sabora. U ime kluba Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od deset minuta kako bi govorio o smanjenju PDV-a.
Dobro. Kolega Maras.
Tražim stanku u ime kluba SDP-a vezano uz uvođenje novih poreza i određenih drugih unutar političkih stvari. Hvala lijepo.
Kolega Lipošćak izvolite.
Uvaženi predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku po pitanju katastrofalnih poplava koje su zadesile Ogulinski kraj ovog vikenda. Hvala.
Može. Dobro, znači imamo šest zahtjeva za stanku. Određujem stanku do 9,50. STANKA U 9,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Prvi je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. U ime kluba uvaženi kolega Nikola Grmoja.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Prošlog smo petka svjedočili događaju nezabilježenom u Hrvatskom saboru od uspostave suverene i samostalne Republike Hrvatske. Znači govorim o nezapamćenom incidentu u kojem se ministrica u Vladi i njezina potpredsjednica Martina Dalić izvan svake kontrole obrušila na izabranog saborskog zastupnika našeg kolegu Miru Bulja. Očito je da je kolega Bulj dobro pogodio metu i da iza ovog štetnog projekta o kojem je govorio stoji i potpredsjednica Vlade. Znači ovaj agresivan čin nije bio slučajan. Riječ je o osobi koja ne vidi problem u tome da njezin supružnik sjedi u Upravi INA-e dok se odlučuje o sudbini te strateške hrvatske kompanije zbog čega je i pokrenut postupak pri povjerenstvu. Znači njena reakcija je uvjetovana ne samo nervozom zbog tog sukoba interesa, nego i otvaranjem pitanja o njezinoj ulozi u ovom projektu o kojem je govorio kolega Bulj, ali i o drugim štetnim radnjama. Osvrnut ću se na suštinu onog što je poručila svima nama zastupnicima, ali i hrvatskoj javnosti potpredsjednica Vlade. Znači, spominjući svoju rodnu povezanost sa Cetinskim krajem napala je mnoštvo znanstvenika, ali i 17000 ljudi koji su se do sada javno usprotivili gradnji termoelektrane Peruča prozivajući da kočimo svi koji se protivimo razvoju toga kraja. A ono što se nije spomenulo, niti ovdje nije kolega Bulj, on je više govorio o ekološkim aspektima ovakva termoelektrana bi opteretila svakog poduzetnika u Hrvatskoj jer bi prodavala energiju HROT-eu po reguliranoj, odnosno po poticajnoj cijeni od 1,26 milijuna kuna godišnje, dok bi HROT-e tu struju prodavao na tržištu za cijenu od 0,9 milijardi godišnje. Znači razliku od 360 milijuna kuna godišnje HROT-e prikuplja, to dobro znate iz naknade za obnovljive izvore od potrošača i naravno onda bi cijena zbog ovog projekta cijena struje trebala rasti. U 25 godina, dobro me slušajte, to je iznos od 9 milijardi kuna koji bi se uzelo građanima i poduzetnicima kako bi muž ministrice Burić, a možda i Martina Dalić i krugovi povezani s njom zaradili silan novac. Koliko se zdravih projekata drage kolegice i kolege može razviti sa 25 milijardi kuna, a ministrica Dalić podupire jedan ekološki poguban projekt jer će taj projekt grijati Peruču i Cetinu u godišnjem prosjeku za 3 celzijusa, a ljeti za preko 30. I da će se kroz taj projekt ispuštati u rijeku Cetinu oko 280000 litara industrijskih otpadnih voda. Ono što isto tako ne treba zanemariti je činjenica da će ova termoelektrana trošiti 600 milijuna kuna plina godišnje, a ja vam ostavljam na razmišljanje kome to ide u prilog. Onakvim agresivnim ispadom ministrica Dalić se razotkrila, jer bi kao ministrica gospodarstva trebala raditi na ukidanju neporeznih davanja što je i u skladu sa Nacionalnim programom reformi, a ovakvim projektima koji će pasti isključivo na leđa hrvatskih poduzetnika neporezna davanja se nikako ne mogu smanjiti zbog tih poticaja o kojima sam govorio. Jer je i sam ministar Ćorić i bez ove termoelektrane predložio zbog svih onih projekata koji su odobreni uvećanje za negdje oko milijardu kuna. Dakle, ministrica Dalić bi opteretila hrvatsko gospodarstvo, poduzetnike i industriju, ali i građane. Jer ponavljam, u 25 godina investitorima, a to bi platili svi mi bi bilo isplaćeno 9 milijardi kuna. Ponovno ponavljam koliko se tim novcem može subvencionirati zdravih projekata ne samo u Cetinskoj krajini, nego i u cijeloj Hrvatskoj, našoj Slavoniji odakle se mladi iseljavaju. I da stvar bude gora, znači hrvatski građani, svi mi kroz cijenu struje ćemo platiti subvencioniranje uništenja rijeke Cetine. I na kraju, znači nevezano za ovaj projekt imam jedno pitanje za ministricu Dalić zbog kojeg bi mogla imati i još jedan histerični napad. Koliko ste poreznog duga otpisali Agrokoru dok ste bili ministrica financija? Hvala.
Drugi na redu je uvaženi kolega Željko Glasnović, Klub zastupnika „Neovisni za Hrvatsku“. Izvolite.
Poštovani kolege, mi imamo nekakvu iluziju da živimo u nekakvoj pluralnoj demokraciji. Dokaz toga da to uopće nije tako su da 30 godina nakon pada Berlinskog zida, skoro 30 godina još nismo riješili temeljna ljudska prava kao na primjer privatno vlasništvo, povratak konfiscirane imovine. U ovom Saboru zakoni su doneseni '90.-te, '96., 2005. i tu su uključeni strani državljani. Meni je žao što nema više ovih ljudi koji su spalili partijske knjižice. To se odnosi na njih, također ovo što im govorim sada. Koji je to razlog? Jel' to ona birokracija socijalistička? Imate Ured predsjednice, prepreke ulaganju, administraciji itd. To je zastrašujuće. Tko će doći u zemlju gdje je 5% zemljišta sređeno? To su posljedice nečega, a to je konfiskacija, pljačka koju su izvršili pljačkaši tavana sa petokrakom '45. na dalje. To se danas nastavlja. Tko je najveća prijetnja Hrvatskoj? U jednoj rečenici unutarnja prijetnja. To su bivši kadrovi umreženi sa kriminalnim skupinama koji kontrolira građevinsku mafiju i druge ogranke gospodarstva. Imamo apsurdne imamo slučajeve ovdje, gdje se ljudi upisuju na tuđe čestice. Kako je to moguće? Zemljište koje ljudi imaju obitelji stotine godina imate apsurdnu situaciju na primjer u Tribunj Crikvenici staro hrvatsko groblje je sravnato, ploče odrezane, da se korumpirani suci i lokalni mafijaši tamo upišu u to zemljište. Imate odluke donesene, također '86. godine dokument pa ima pečat RH. Kakva je to poruka povratnicima koji se hoće vratiti. Imate primjer, gdje je čovjek uložio lovu, 10 milijuna je uložio u tvornici u Lici. 3 godine ne može dobiti građevinsku dozvolu, koliko je novca izgubio. Šta to znači, ti ljudi nisu poželjni ovdje. Imate slučaj gdje čovjek investirao novac u zemljište, bio je slučaj u Jutarnjem listu i neka mu se upiše u … [[Govornik se ne razumije.]] identitet, upiše se na to zemljište. Danas je čovjek u bolnici, opet mu se netko upisao na to zemljište. I ta građevinska mafija šalje njemu svojega suca za pregovore. Pa kakva je to država? Jesu za to ginuli branitelji? A šta će biti kad branitelji izgube strpljenje, pitam se to. TO je pitanje za MUP, za USKOK, za sudstvo. Na kraju, ja bi napomenuo, gospodine Jakovčiću, koji nas predstavlja gore, on sebe predstavlja gore u Europskom parlamentu, nek se pita u zakonima o konfisciranoj imovini koje su provele EU, i povrat imovine. Koji kažu, ako se ne može vratiti imovina, da se napravi … [[Govornik se ne razumije.]] i da se ti ljudi, da im se vrati šteta. O tog nema ništa, jer 19% tih slučajeva nije riješeno. Na kraju, još jedna poruka, za hrvatske iseljenika. Imate čovjeka ovdje, iz Venezuele, radi u 3 državne tvrtke. Ti ljudi bi mogli biti pokretači modernizirane Hrvatske države i ima ih 300 koji bi došli iz Južne Amerike. Venezuela je de facto u ratu, on ne može dobiti državljanstvo. Ti ljudi nisu poželjni ovdje. Tko je bio poželjan ovdje, oni '45 godine sa petokrakom, šajkačama i šeste ličke i oni opančari, 6 ličke. '48 je otišao u Argentinu, to je sadašnjost, ne prošlost. Svaki 3 Hrvat je imao akademsku titulu. Pa tu su nam vodili državu ljudi sa fresko gorskim doktoratima, lažnim akademskim titulama, a tamo svaki Hrvat koji je otišao, imao je, svaki 3 je imao akademsku titulu, ne lažnu koju je kupio tamo ovaj, od Đure Pucara, starom diplomom za 500 maraka itd. Na kraju, nek gospodin Jakovčić ispita gore šta je sa povratom imovine, imate grad Zrin, gradić koji je spaljen '43. godine, od onih koji su zamijenili kokardu za petokraku, oko 200 ljudi ubijeno, ostatak otjerano. I danas, Hrvat se ne može vratiti u svoje selo i graditi … [[Govornik se ne razumije.]] Je li to hrvatska država? Za mene nije. Ako mi nismo shvatili koje su unutarnje prijetnje u Hrvatskoj za razvoj, šta mi uopće radimo ovdje? Ovo je samo divna zavisa, puna demokracije. Imamo samo 2 stvari koje nisu iste, to je ova fasada pluralne demokracije, socijalne države i hiperinflacije. A ovo drugo je, ja zovem ovu državu kako sad je Kroslavija.
Hvala. Nastavljamo dalje. Iduća rasprava, uvažena kolegica Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika GLAS i HSU. Izvolite.
Hvala lijepo gospodin predsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjene kolegice i kolege. Mi smo sudionici jučer bili najave jednog novog poreza, pa smo iza toga bili sudionici, jednako tako demant Ministarstva financija. O čemu zapravo govorimo. Govorimo o tome da jedna država koja želi biti zaista prijatelj svojih građana u svojim poreznim politikama mora biti jasna, mora biti dosljednija, mora biti nedvojbena i mora biti u korist svojih građana. Ne tako davno, pred jedno otprilike nešto manje od godine dana, smo u ovom uvaženom Domu, od gospodina Plenkovića, koji je tada predstavljao svoju Vladu slušali o jednim poreznim reformama, slušali smo o smanjenju parafiskalnih nameta, a rezultat tome što je? Ne tako davno, jednako o ovom Domu se raspravljalo o lokalnim porezima i onda je i tema tih lokalnih poreza bio porez na nekretnine. Puno saborskih zastupnika između kojih sam bila i ja, je upozoravalo i reklo sljedeće, nemojte činiti ludosti. Nemojte uvoditi porez na nekretnine, jer naši sugrađani su uštedili u nekretninama. Hrvati nisu štedjeli u dijamantima, nisu štedjeli u dionicama, nisu štedjeli u zlatu. Štedjeli su u nekretninama. I onda jednako tako ovo ljeto su došli prvi obrasci. Došli su obrasci da naši građani moraju prijaviti i popisati dobro svoju nekretninu, da bi iza toga država mogla uvesti porez jednako tako na tu nekretninu. Naravno, preplašeni, krenuli su ispunjavati. Ja sam uzela obrazac koji je dobila moja mama i negdje na drugoj strani tog obrasca sam stala. Mislim da relativno dobro znam o tome, no međutim, to je bio jedan nepripremljeni porez. I onda smo sudionici toga da je premjer malo rekao, da će odgoditi pa malo ne. Pa je onda ministar rekao da neće odgoditi. Pa sad imamo najavu s Vlade, da tog poreza neće biti, ali vidi čuda, to ćemo nadoknaditi, u nečemu što se zove novi zakon o komunalnom gospodarstvu, pa ćemo vidjeti što će tamo biti. Što želim reći. Vlada, svojim građanima nije prijatelj. Vlada svoje građane u svojim vlastitim nekretninama dovodi u situaciju da će u njima biti podstanari, da će biti porezi, da ih neće moći plaćati i naravno, plaši svoje građane. Jednako tako, jučer evo čuda. Umjesto da se kaže smanjiti ćemo cijenu rada, sniziti ćemo ovaj porez, u odnosu na poduzetnike ćemo neke od parafiskalnih nameta zaista o toga odustati. Vidi čudo, odjedanput, jednako tako ministar financija kojeg dosta često spominjem u ovoj sabornici i za ovom govornicom, kaže idemo s novim porezom. Idemo s novim porezom, jer želimo da građani kupuju nove aute, pa će taj novi porez biti eko porez da smanjimo prodaju starih auta. Jednako tako, pri tome zaboravlja, da su, već ima niz poreza koji jesu, niz trošarina koji jesu na auta, pa i ovo, bilo nešto novo. TO je bila poruka svim onima koji kupuju ili avio kartu ili kartu za autobus, za Njemačku, Irsku, kupujte i dalje, požurite se jer ćemo imati neke nove poreze. I onda popodne Ministarstvo financija kaže, demantira, veli ministar, nešto ga se je krivo razumjelo. Ma nismo mi ništa krivo razumjeli. Mi svi zajedno dobro razumijemo, dobro razumijemo o čemu je riječ. Riječ je o tome da zaista se želi ubrati porez na svemu onom što se može, želi se ubrati porez na nekretninama, želi se ubrati porez na autima, na svemu onome na čemu možemo ubiremo porez. Što je s aspekta države, pitanje je u kojem smjeru idemo i kojem smjeru Vlada hoće ići. Ali napominjem i ponavljam svaki put, Vlada treba biti prijatelj svojim građanima. Kada najavljujete novi porez onda paralelno s tim bi trebalo biti i niz poreza koje smanjujemo. Imamo niz parafiskalnih nameta od kojih se nismo odrekli. Nismo se odrekli nijednog, ostavili smo ih i dalje. Stoga i s ove govornice je apel vladajućima, razmislite, nemojte plašiti građane, nemojte plašiti uvođenjem novih poreza i jednako tako prije nego što krenete razmislite i poslušajte koju put oporbu. Nije oporba samo tu da glasno viče i viče bu i govori što ne valja. Poslušajte oporbu jer oporba nekad ima konstruktivne prijedloge, ima iskustvo u nekim stvarima i poslušajte ta iskustva i ne uvodite nove poreze. Krenite sa smanjenjem parafiskalnih nameta i sigurna sam da ima niz poreza koje možemo smanjiti i od kojih možemo odustati. Hvala lijepo.
Hvala. 4. rasprava poštovani zastupnik Branimir Bunjac Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. PDV je danas ključni porez u Hrvatskoj, ali istovremeno porez koji nam je uzrokovao mnoge probleme, ne namjerno, a često i namjerno odlukama Vlade. PDV je uveden 1998. godine i odmah je uzrokovao strašnu recesiju od čak minus 8% pa je Vlada da bi ublažila te posljedice uvela nultu stopu PDV-a na knjige, lijekove, medicinske implantate, kruh, a 2000. godine uvedene su i nulte stope na igre na sreću, filmove i na turizam. 2004. godine PDV je čak smanjen privremeno na 20%, ali od tog trenutka trend se preokrenuo na gore, na štetu gospodarstva i na štetu građana. PDV je ubrzo vraćen na 22%, zatim je 2005. uveden PDV na turizam u iznosu od 10%, zatim 2007. PDV na novine, zatim je opća stopa PDV-a 1. kolovoza 2009. povećana na 23%, zatim 30.12.2012. ukinuta je nulta stopa PDV-a, zatim je 1.1.2014. međustopa povećana na 13%, zatim je PDV povećan na 25% da bi ove godine od 1. siječnja imali povećani PDV odnosno puni PDV i na ugostiteljstvo i šećer. Kada usporedimo Hrvatsku sa ostalim članicama EU vidimo da jedino Mađarska ima veći PDV od Hrvatske, on iznosi 27%, Švedska ima jednaki kao i mi 25%, a sve druge članice imaju značajno niži PDV. Npr. Francuska, Austrija i Slovačka 20%, Velika Britanija 20%, Rumunjska 19%, Malta 18%, Luxemburg 17%. U srpnju ove godine država je od PDV-a zaradila 4,5 milijarde kuna što je najveći prihod računajući od predrecesijske 2008. godine i za milijardu kuna veći prihod nego u srpnju prošle godine. Isti takav rezultat očekuje se i za kolovoz 2017. Od poreza na dobit država je u prvom polugodištu skupila 700 milijuna kuna odnosno 14% više nego u istom razdoblju prošle godine. Promjene u izračunu posebnog poreza koji se plaća na automobile, polovila i zrakoplove donio je u državni proračun 140 milijuna kuna ili 18% više nego lani. Nakon dugo vremena hrvatski proračun ostvario je suficit. Pa ako ćemo ikada smanjivati PDV onda to moramo napraviti sad, dakle doslovce sad ili nikad. Podsjećam na program Vjerodostojno koji je napisala stranka HDZ, citiram da ne bi ispalo da nešto svoje ovdje sada namećem, stranica 6 programa Vjerodostojno „Stvorit ćemo prostor za smanjivanje prevelikih poreza koji guše našu ekonomiju, a prije svega ogromnog PDV-a.“ Stranica 9 program Vjerodostojno „Smanjit ćemo opću stopu PDV-a na 24% u drugoj godini, te na 23% u zadnjoj godini našega mandata“. Druga godina mandata upravo je počela. Ispunite svoje obećanje. Ne tako davno zastupnici HDZ-a koji su bili u oporbi rugali su se Planu 21 koji je bio napisan kao mrtvo slovo na papiru, a sada rade to isto. O PDV-u se više ne govori, štoviše ministar Marić i neki drugi članovi Vlade govore da to u ovom trenutku nije moguće provesti. Ne samo to, nego govore da će još i nove poreze uvesti, porez na nekretnine, zvao se ovako ili onako poboljšana komunalna naknada ili ne znam što, pa do toga da je prije dan, dva spomenuto da će biti uveden porez na stare automobile. Samo se traži gdje bi se građane dodatno opteretilo, a program predizborni HDZ-a bio je jasan. Pa ako zaista premijer koji nam je ovdje više puta to rekao želi obnoviti povjerenje u institucije, ako želi obnoviti povjerenje u politički život onda bi smanjenje PDV-a trebao biti prvi potez. Proračun će biti u 12. mjesecu bilo bi lijepo da se ovo predizborno obećanje ispuni i da se opća stopa PDV-a smanji na 24% s time da ne treba zaboraviti ni obećanje o smanjenju na 23%. Hvala lijepa.
Hvala. 5. klub, Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Danas evo ćemo govoriti o jednoj vrlo važnoj temi jer se nažalost Vlada HDZ-a gospodina Plenkovića pretvara u Vladu novih poreza, gdje svakih mjesec dana ili čak i češće stiže sa najavama novih poreza upravo suprotno od onoga što je bilo najavljivano na početku mandata, da ćemo rasteretiti građane i poduzetnike, da neće biti novih poreza itd. Usporedno sa time hvalimo se kao Vlada, odnosno hvale se kao Vlada da deficit nikad nije bio manji, odnosno da imamo čak i suficit u prvih 8 mjeseci, da su trendovi dobri. Ali to ne sprječava HDZ i gospodina Plenkovića i Marića da dodatno opterete naše sugrađane. O čemu se ovdje radi, a čemu se SDP izričito protivi je novi porez koji se sprema na automobile, odnosno ideja je gospodina Marića da svi automobili koji sada ne plaćaju porez, znači oni stariji od 10 godina budu opterećeni, odnosno uvođenje novog poreza, tzv. zelenog poreza. Da podsjetimo naše sugrađane ¾ automobila u Republici Hrvatskoj je starije od 10 godina i milijun i pol ljudi koji imaju svoje automobile bi na taj način bili dodatno porezno opterećeni. Protiv toga se treba založiti, protiv toga treba biti i upravo suprotno. Treba stimulirati i olakšavati ljudima koji imaju stara cestovna vozila, da ih zamjenjuju sa novijima na način da im se daju subvencije i poticaji. Primjerice, ukoliko imate automobil stariji od 10 godina prodate ga van Republike Hrvatske država bi trebala imati određenu subvenciju i na taj način stimulirati ljude koji eventualno nemaju u cijelosti novca za kupnju novog automobila, da im pomogne, olakša i da ne neki način novi automobil bude jeftiniji za te ljude i da na neki način to bude zeleni porez. Znači, zeleni porez može biti samo onaj koji zamjenjuje staro vozilo za novo vozilo uz subvenciju države, odnosno ne porez, može biti smanjenje poreza, odnosno na taj način stimulacija hrvatskih građana da ulažu u novije automobile. Upravo suprotno, HDZ i gospodin Marić nakon neuspješnog uvođenja poreza na nekretnine žele sada ponovno uvesti novi porez na cestovna vozila, gdje će milijun i pol naših sugrađana godišnje plaćati više poreza nego što su plaćali do sada. I to zbog čega? Zbog toga što nemaju novca za novi automobil, zbog toga što su u teškom materijalnom stanju i zbog toga što im država ne zna na koji način pomoći i stimulirati ih i omogućiti im nabavku novog automobila. Protiv tog se izričito zalažemo. Sa druge strane, ovih dana smo svjedoci nevjerojatnog napada medija, jednog dijela medija, pa evo vidimo danas i jednog dnevnog lista koji je mene osobno prozvao da predvodim neku bandu koja napada na ustavni poredak zbog toga što ja i zastupnici u ovom Domu želimo raspravu o Agrokoru u Hrvatskom saboru. I sada smo mi banda koja želi napasti ustavno-pravni poredak, a u biti se borimo samo protiv toga, da se u ovom trenutku daleko od očiju javnosti naštimavaju tvrtke, štelaju izvješća i pokušava omogućiti nekome da jeftino preuzme izvan Hrvatske, izvan Hrvatske to također treba reći, da jeftino preuzme određene tvrtke iz samog koncerna. Mi želimo preseliti raspravu i dati informaciju ljudima u Hrvatskom saboru. Što je tu toliko loše? Zbog čega HDZ bježi od toga? Šta se skriva tamo? Zbog čega mediji napadaju zastupnike, konkretno mene, da predvodim bandu koja želi udariti na ustavno-pravni poredak, a u biti štitimo ustavno-pravni poredak jer Hrvatski sabor je po Ustavu najviša instanca u RH dame i gospodo. Građani imaju pravo znati preko Sabora šta god žele. I samo ovo natezanje i odgađanje povjerenstva i glasanje o povjerenstvu govori da se tamo određene stvari skrivaju. Sa te strane ovdje najoštrije odbacujem bilo kakve insinuacije pojedinih medija koji na taj način pokušavaju udariti na nas u Hrvatskom saboru, da imamo pravo govoriti o čemu želimo i da informiramo naše građane o temama koje su za njih po meni od vrlo velike važnosti. Hvala vam lijepa.
Hvala. I šesta zadnja rasprava uvaženi kolega Tomislav Lipošćak u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Prethodnih nekoliko dana svjedoci smo velikih količina oborina i poplava koje su zadesile krajeve diljem Lijepe naše. Ovog vikenda jedno od najteže pogođenih područja bilo je ogulinsko područje koje je zadesila jedna od najvećih poplava u posljednjih nekoliko desetaka godina. Razlog zbog kojeg ovo govorim jest taj što postoji rješenje problema kojim bi se od poplava zaštitio ne samo ogulinski kraj, nego posredno i čitava Karlovačka županija. Rješenje problema jest izgradnja retencije Ogulin za koju su pripremne radnje većinom već izvršene i koje se trenutno nalaze u završnoj fazi. Ono što je iznimno bitno jest da taj proces što prije moramo privesti kraju i zbog čega ovim putem apeliram prvenstveno na Vladu RH ali i na sve druge ustanove i poduzeća, te jedinice lokalne samouprave da učine sve što je u njihovoj moći kako bismo konačno mogli bez strepnji ispraćati ovakva kišna razdoblja kojih je na žalost u posljednje vrijeme sve više i više. Sam grad Ogulin smješten je na središnjem dijelu toka rijeke Dobre na mjestu gdje ona ponire u prirodnom fenomenu špiljskog sustava Đula Medvednica ili jednostavnije rečeno u Đulinom ponoru. Zbog izrazitog bujičnog karaktera rijeke Dobre sa naglim i velikim varijacijama protoka grad Ogulin sa svojom okolicom izložen je čestim i periodičkim plavljenjima. Osim poplave koja nas je zadesila ovih dana i ona 1999. imala je katastrofalne razmjere. Tada je poplavljeno preko 1000 što stambenih, što gospodarskih objekata, brojne prometnice i brojna poljoprivredna zemljišta. Tadašnja procjena štete koja je moramo reći bila skromna iznosila je između 30 i 40 milijuna kuna. Svrha građenja ove retencije je zaštita grada Ogulina, Ozlja i Karlovca, te posredno čitave Karlovačke županije poplavljena velikim vodama. Izgradnjom predmetnog zahvata osigurati će se stupanj sigurnosti obrane od 100 godišnjeg vodnog vala. Za vrijeme rada hidroelektrane Gojak, tj. akumulacije Bukovnik. Prevencija će se ostvariti gradnjom nasute brane, koja će omogućiti prihvat vodnog vala, uz ispuštanje vode kroz temeljni ispust u količinama koje može prihvatiti ranije spomenuti Julijin ponor retencija Bukovnik. Od 2001. pa do danas, od 2006. nešto intenzivnije, počevši od Idenog rješenja, ugrađivanje u prostorne planove i izdavanje potrebnih dozvola, retencija ide svojim tijekom. Trenutno je u tijeku rješavanje imovinsko pravnih odnosa koji se nalaze na nekih 77% riješenosti. Ovoga vikenda Ogulin su posjetili i premjer Vlade RH, gospodin Andrej Plenković, zajedno sa ministrima, Krstičevićem, Božinovićem i Čorićem. Premjer Plenković najavio je da će obranu od poplava u Karlovačkoj županiji proglasiti strateškim projektom. A od glavnog direktora Hrvatskih voda, dobili smo izjavu da će retencija kod Ogulinskog Hreljina, biti izgrađena kroz neke 2 do 3 godine. Ove riječi, stanovnicima ogulinskog kraja, ulijevaju optimizam, ali ukoliko se ne poduzme sve mjere da se što prije pristupi dovršetku rješavanja imovinsko pravnih odnosu, izgradnju retencijske brane i zatvaranju projekta, bojim se da ne ostanu samo prazno slovo na papiru. Apeliram ovim putem zato još jednom na sve, na Vladu RH, da pristupi proglašenju strateškog projekta, na Hrvatske vode i na ostale institucije, kao i na jedinica lokalne samouprave. Dakle ako je potrebno i uključe i dodatne napore i ljude kako bismo zatvorili što prije imovinsko pravne odnose i ovaj projekt priveli kraju na koji toliko već dugo čekamo. Narod Ogulinskog kraja i Karlovačke županije, ne želi čekati novu poplavu, kako bi se ovo pitanje ponovno aktualiziralo. Čim ova nepogoda završi, pozivamo vas da krenemo zajedno u završavanje projekta. I na kraju, u ime svih Ogulinaca, zahvaljujem se i premjeru i Vladi RH na potpori i nadamo se da ćemo već idući tjedan krenuti u ubrzano rješavanje problema, te da ćemo iduća kišna razdoblja dočekati sa manjom strepnjom. Hvala lijepo.
Hvala. Ovim smo završili sa raspravama nakon stanki i sada idemo na naš dnevni red. Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom 5. sjednice kako je i najavljeno. Evo imam prijedlog koji sam dobio od kolege …, sve će biti uredu, samo polako, dakle dobio sam prijedlog od Kluba zastupnika HDZ-a i Kluba zastupnika SDP-a da objedinimo raspravo po točkama 1., 3., 4., 5. i 6. da ih zajedno raspravimo, sve su srodne. Radi se o izvješćima o obavljenoj reviziji učinkoviti određenih sustava u okviru države, pa ako se slažete. Ima li tko protiv takvog prijedloga? Ako nema znači išli bi objedinjenom raspravom za sljedeće točke: 1. Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti sustava javne nabave u trgovačkim društvima, Drugu bi onda raspravili odvojeno. Treća točka: 3. Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti nabave i pravilnosti korištenja službenih vozila proračunskih korisnika državnog proračuna, 4. Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti gospodarenja mineralnim sirovinama, 5. Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti rada nadzornih odbora trgovačkih društava u vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, 6. Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti utjecaja programske inicijative Jaspers na podnesene projektne prijedloge Republike Hrvatske za sufinanciranje iz fondova Europske unije. Svugdje je podnositelj Državni ured za reviziju. Dakle ako se lažemo onda bi išli s tih pet točaka, nakon toga bi onda imali raspravu o Izvješću o obavljanoj financijskoj reviziji političkih stranaka nezavisnih zastupnika i članova predstavničkih tijela jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave izabranih s liste grupe birača za 2015. godinu.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Tijekom 2016. Državni ured za reviziju je obavio reviziju učinkovitosti sustava javne nabave u 20 subjekata od čeka 17 u vlasništvu RH i 3 u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Obuhvaćeno je razdoblje od 2013.-2015. godine. Revizijom je između ostalog utvrđeno, pisane su procedure, za planiranje javne nabave, nisu donesene. Unutarnjim aktima, nije uređen način prikupljanja potreba za nabavom. Planovi nabave nisu doneseni pravodobno ili nisu realni i ostvarivi. Značajna su odstupanja, ostvarenja u odnosu na planove. Nije ocjenjivana opravdanost nabave s obzirom na stvarne potrebe. Općim aktima nije uređena obveza prijavljivanja sukoba interesa kao ni obvezni sadržaji dokumentacije za nadmetanje. U nekim slučajevima nije bilo javnih otvaranja ponuda, a pojedini subjekti su primjenjivali, pregovarački postupak javne nabave, bez prethodne objave, pri čemu nisu navedene okolnosti koje opravdavanju korištenje tog postupka. Ugovori o javnoj nabavi ne sadrže kaznene odredbe za nepravodobnu isporuku, a dodaci ugovorima za produljenje rokova završetka radova, zaključivani su nakon isteka ugovorenog roka. Na temelju revizijom utvrđenih činjenica, Državna revizija ocijenila je da je u 4 društva sustav javne nabave bio učinkovit. U 12 učinkovit, pri čemu su potrebna određena poboljšanja, a u 3 društva i jednoj javnoj ustanovi nije bio učinkovit, te su potrebna značajna poboljšanja. Što se tiče revizije učinkovitosti, nabave i pravilnosti korištenja službenih vozila, proračunskih korisnika, državnog proračuna, subjekt revizije bili su Ministarstvo unutarnjih posla, Ministarstvo obrane, Porezna uprava, Carinska uprava, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo mora prometa i infrastrukture, Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja, Ured za opće poslove Hrvatskog Sabora i Vlade Republike Hrvatske i Državni ured za središnju javnu nabavu u dijelu pripreme i provođenja postupaka javne nabave vozila. Subjekti obuhvaćeni revizijom koriste 66% ukupnog broja službenih vozila svih proračunskih korisnika. Koncem 2015. godine imali su 6306 službenih vozila od toga 3935 u svom vlasništvu, 56% svih vozila u vlasništvu starije je od deset godina. Prosječni broj prijeđenih kilometara po vozilu već je od 150 tisuća kilometara. Ukupni rashodi za službena vozila za 2014. godinu bez troškova nabave za vozila u vlasništvu iznosili su 272,3 milijuna kuna, a u 2015. 232,9 milijuna kuna. Prosječni rashod po vozilu iznosio je u 2014. nešto manje od 44 tisuće kuna, a u 2015. 37 tisuća kuna. Na temelju revizijom utvrđenih činjenica ocijenjeno je da je nabava i pravilnost korištenja službenih vozila djelomično učinkovita. U nastavku navesti ću samo neke od činjenica koje su utvrđene ovom revizijom. Korisnici nisu utvrdili okvirni broj vozila potrebnih za obavljanje djelatnosti, nisu utvrdili ni opravdanost nabave s obzirom na djelokrug i vrstu poslova za koje se nabavlja službeno vozilo, te nisu propisali način i uvjete obnavljanja voznog parka. Nadalje, predviđeni broj kilometara kod nabave vozila putem operativnog najma nije realno planiran. Način korištenja službenih vozila nije u potpunosti normativno uređen, osim toga prije nabave nije preispitana isplativost nabave putem operativnog najma. Evidencije o korištenju službenih vozila nisu vođene ili ne sadrže sve potrebne podatke. Državni ured za reviziju je skrenuo pozornost na iskustva drugih zemalja koje u cilju povećanja učinkovitosti te pravilnosti korištenja službenih vozila primjenjuju centralizirani model gospodarenja i raspolaganja, te sustav satelitskog nadzora kretanja službenih vozila. Također predložili smo Vladi RH da preispita zaključak iz srpnja 2009. godine, a prema kojem proračunski korisnici mogu nabavljati vozila samo putem operativnog leasinga. Po ovoj preporuci Vlada je postupila i u ožujku ove godine donijela je smjernice za upravljanje voznim parkom. Osim toga predložili smo da se normativno reguliraju uvjeti i način korištenja trajno dodijeljenih službenih vozila s obzirom na poslove koji se obavljaju te način provedbe postupaka nabave službenih vozila. Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni zastupnice i zastupnici ured je obavio i 21 reviziju učinkovitosti gospodarenja mineralnim sirovinama. Revizijom je obuhvaćeno poslovanje u razdoblju od 2013. do 2015. godine i to u tijelima koja su nadležna za gospodarenje mineralnim sirovinama, 20 ureda državne uprave u županijama i u gradu Zagrebu, Ministarstvo financija, Carinska uprava, Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo poljoprivrede. Ocijenjeno je da je gospodarenje mineralnim sirovinama u devet državne uprave u županijama bilo učinkovito pri čemu su potrebna određena poboljšanja, a u svim drugim tijelima bilo je djelomično učinkovito. Revizijom je između ostalog utvrđeno da su pojedini pravilnici i nova Strategija gospodarenja mineralnim sirovinama nisu doneseni, Ministarstvo gospodarstva nije ustrojilo jedinstveni informacijski sustav mineralnih sirovina, cjelovite evidencije o rudarskim gospodarskim subjektima te o traženim istražnim prostorima i eksploatacijskim poljima. Pojedini uredi državni uprave u županijama ne vode registar istražnih prostora i eksploatacijskih polja ili ih ne vode na propisani način. Za pojedine istražne prostore i eksploatacijska polja fiksni dio naknade nije obračunat niti naplaćen, a ovlaštenici ne dostavljaju uredima državne uprave izvješće o obavljenim istražnim radovima te zahtjev za utvrđivanje eksploatacijskih polja. Ministarstvo gospodarstva nije aktiviralo jamstva ni poduzimalo mjere prisilne naplate. Uredi državne uprave u županijama nisu pribavljali jamstva za troškove sanacije, a u nekim slučajevima sanacije nisu niti provedene. RH nije donijela novi Zakon o geološkim istraživanjima nego je na snazi zakon iz 1986. godine. Također nije regulirana izrada osnovnih geoloških karata ni njihovo financiranje koje su osnova za planiranje i korištenje prirodnih resursa odnosno izdavanje koncesija. Želio bih ovdje naglasiti da je Ministarstvo gospodarstva prihvatilo preporuke i donijelo plan u kojem navodi da će poduzeti aktivnosti za njihovu provedbu u najkraćem mogućem roku. Nadalje, tijekom 2016. godine obavili smo i reviziju učinkovitosti rada nadzornih odbora u 99 trgovačkih društava u vlasništvu lokalnih jedinica na području 20 županija i na području Grada Zagreba. Ovom revizijom smo utvrdili da u pojedinim društvima unutarnjim aktom nisu uređene zadaće, ovlasti i odgovornosti nadzornog odbora. Nisu uređeni ni kriteriji i pravila za imenovanje članova nadzornih odbora i članova uprave te obveze uprave prema nadzornim odborima. U pojedinim društvima članovi uprave nisu izabrani putem javnog natječaja ili u njihovom izboru nisu sudjelovali nadzorni odbori. U nekim društvima visina nagrade za rad članovima nadzornog odbora nije bila primjerena s obzirom na rezultat poslovanja društava odnosno financijsko stanje društva. Uprave pojedinih društava nisu izvješćivale Nadzorne odobre o rentabilnosti poslovanja, a Nadzorni odbori nisu podnosili skupštinama godišnja izvješća. Na temelju revizijom utvrđenih činjenica ocijenjeno je da u 29 trgovačkih društava nadzorni odbori su učinkovito nadzirali vođenje poslova, u 65 društava su učinkovito nadzirali ali su potrebna određena poboljšanja. U 4 društva nadzorni odbori nisu učinkovito nadzirali, te su potrebna značajna poboljšanja. Za jedno trgovačko društvo je ocijenjeno da Nadzorni odbor nije učinkovito nadzirao vođenje postupka. U svim ovim revizijama ured je dao niz preporuka čijom bi se provedbom svakako povećala učinkovitost korištenja javnih sredstava. Državni ured za reviziju je obavio i reviziju učinkovitosti programske inicijative Jaspers na podnesene projektne prijedloge Republike Hrvatske za sufinanciranje iz fondova EU. Revizija je obavljena u suradnji sa Europskim revizorskim sudom i Državnim uredom za reviziju Republike Poljske s ciljem prijenosa znanja i iskustava u područje revizije javnih sredstava i sredstava iz fondova EU. Jaspers je neovisno i savjetodavno tijelo Europske komisije koja pomaže državama korisnicima u pripremi projekata za povlačenje sredstava iz fondova EU s ciljem bolje pripreme projekata i to u svim fazama, te pomaže pri izradi strateških dokumenata i jačanju administrativnih kapaciteta. Republika Hrvatska je postala korisnica Jaspersa u 2011. godini potpisom Sporazuma o suradnji s Europskom komisijom i Europskom investicijskom bankom. Revizijom su obuhvaćena 4 ministarstva te Hrvatske vode, CARNET, Sveučilište u Rijeci, Hrvatske ceste, Hrvatske željeznice i infrastruktura i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Na temelju revizijom utvrđenih činjenica Državni ured za reviziju je ocijenio da je utjecaj Jaspersa na projekte RH sufinancirane iz fondova EU djelomično učinkovit. S obzirom da subjekti revizije ne postupaju u cijelosti u skladu s propisanim nadležnostima i odgovornostima što je utjecalo na učinkovitost provedbe preporuke Jaspersa, a time i na povlačenje sredstava iz fondova EU. Državni ured za reviziju je između ostalog dao sljedeće preporuke: Subjekti revizije trebaju provoditi detaljnu procjenu potreba prije uvrštavanja projekata u akcijski plan, te donijeti pisane procedure kojima bi se odredili prioriteti u odabiru projekata za pomoći Jaspersa. Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU treba redovito ažurirati akcijske planove, utvrditi stvarni status Jaspersovih zadataka, odnosno uskladiti podatke sa svim nadležnim tijelima, te ažurirane podatke redovito prosljeđivati Jaspersu na znanje. Subjekti revizije trebaju jasno utvrditi područja u kojima su stečena potrebna znanja za samostalni rad kako bi se pomoć Jaspersa usmjerila na teme koje nije moguće samostalno pripremiti, te redovito dokumentirati provedene aktivnosti, suradnje s Jaspersom u svrhu učinkovitog praćenja utjecaja Jaspers. Sve navedene preporuke, dakle dane su s ciljem povećanja učinkovitosti utjecaja aktivnosti Jaspers, a što bi ubuduće trebalo imati utjecaj i na uspješnije povlačenje sredstava iz fondova EU. Hvala lijepa.
Zahvaljujem glavnom državnom revizoru. Imamo 6 replika. Prvi je poštovani kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine Klešić sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo prije svega da pohvalim ova izvješća koja ste vi dostavili Hrvatskom saboru. Doista ste odradili jedan veliki posao i mislim da je to primjer kako i druge institucije u ovoj državi trebaju raditi svoj posao. I mislim da je Državno odvjetništvo iz ovih vaših podataka može izvući nekakve zaključke. Ono što mene brine, a vi ste ovdje to u izvješću naznačili tiče se javne nabave u trgovačkim društvima koja su u javnom vlasništvu, je da gotovo 7 od 10 kuna je neučinkovito provedena javna nabava za taj novac, 7 od 10 kuna, ako uzmemo da je tu Hrvatske ceste i Hrvatska radiotelevizija i ako zbrojimo njihove vrijednosti javne nabave, onda je to jedan zabrinjavajući podatak za RH. Vi ste detektirali, vi ste naveli sve ono što se treba otkloniti. Međutim, sad se postavlja pitanje, ja naravno, vi niste političar, možda vi to možete odgovoriti ili ne. Ali želim vas sad i pitati je li to u pitanju stručnost, da je problem u tome što nemamo dovoljno stručnosti u takvim poduzećima ili namjerno nemamo dovoljno stručnosti da bi se ovakve stvari mogle raditi. Ja razumijem ako u općinama, malim općinama a vi ste u ovom vašem izvješću i naveli kako dajete preporuku da jedna osoba obavezno ima certifikat. Ako u malim općinama nemate tog stručnog kadra, ali ne mogu vjerovati da u Hrvatskim cestama, Hrvatskoj radioteleviziji nema takvog kadra jer to mi je jednostavno neshvatljivo pogotovo zato što se o velikim iznosima radi. I na kraju da zaključim ovu repliku. Dakle, sve ono što danas imamo i velike probleme koje imamo u hrvatskom društvu i odlazak mladih i svega što se događa je ujedno i posljedica ovakvih javnih nabava. Jer da parafraziram Arhimeda kada je rekao ako mi date dovoljno dugačku polugu i dobar oslonac podići ću zemlju. Dajte mi dobar ugovor i da vidite kako ću na javnoj nabavi dobar ugovor ili koncesiju, pa da vidite kako će za 10 godina ona Abramovićeva jahta biti meni čamac za spašavanje na mojoj jahti. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Pa evo što se nas tiče iz Državne revizije mislim da ste pozorno slušali i rekli ste gotovo sve ono što smo mi naglasili. Ja bih samo rekao da što se nas tiče iz Državne revizije smatramo da je to ipak jedan nedostatak neodgovornosti. Hvala lijepa.
Druga replika, zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani vaša izvješća su uvijek opširna temeljita i ukazuju u ovome slučaju, evo o javnoj nabavi uvijek ponavljate istu priču, ono u biti što je stvarno, međutim, uvijek je pitanje, što je sa odgovornosti tih koji provode tu nabavu i to uputite Državnom odvjetništvu i ostalim institucijama. Ali je činjenica, ili imate li vi podatak, koliko je riješeno tih nezakonitosti ili tih kriminalni radnji oko javnih nabava kod pravosudnih tijela. Tj. da li je Državno odvjetništvo poduzelo radnje, imate li vi ikakve informacije, povratne na vaše revizije koje obavite po pitanju javnih nabavu? Također spomenuli ste mineralne sirovine, evo u mom Cetinskom kraju, jedino se bavi koncesija mineralnih sirovina i sanacija rudokopa, ali ne sanacija rudokopa, bio je pokušaj sanacije rudokopa uz rijeku Cetinu, industrijski otpad iz Dugog rata, koja je bila ekološki neonesvješćena i naravno da su htjeli sanirati taj otpad baciti u taj rudokop, koji je nanio štete nemjerljive i pitkom vode Cetini i cijeli taj slučaj u biti proaktivan od glave, od ministarstva i županijskih ureda gdje ste vi naveli činjenice da u ovome slučaju županija pogoduje u biti kriminalnim radnjama. Da kriminalci eksploatiraju naša polja, kako ko žele. Šta rade tu inspekcije? Ovo što ste vi dokazali da ne rade svoj posao. Prema tome, činjenica je da je županija u ovome slučaju svrha sama sebi i da radi na štetu naših građana i naših resursa koji bi trebali biti u svrhu svih nas, a ne samo koncesija za njihove podobne. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku, glavni državni revizor. Izvolite.
Uvaženi gospodine zastupniče, pokušati ću što kraće odgovoriti na vaše pitanje. Dakle, što se tiče kaznenih dijela koje ste vi spomenuli u samom početku vaše replike, ja bi, ja mogu jedino reći da Državni ured za reviziju postupa apsolutno poštujući sve zakonske procedure, to znači, da ne nabrajam sad sve, od planiranja revizije, rada revizije na terenu, pisanja izvješće, dostavljanje izvješće subjektu revidiranja, nakon toga objave izvješća na našoj internetskoj stranici, dostava izvješća Hrvatskom saboru i dostava izvješća Državnom odvjetništvu. Dakle, što se daljnje postupanje, apsolutno nije u domeni Državne revizije, time naš posao završava. Dakle, mi dostavimo Državnom odvjetništvu naše izvješće, dostavimo, ako postoji sumnja od strane državnih revizora izvršenja kaznenih dijela, dostavimo kopiranu dokumentaciju, koju također predajemo Državnom odvjetništvu na danje postupanje. Kolege iz Državnog odvjetništva imaju svoje metodologije rada i oni dalje odlučuju o tome što učiniti s tim predmetima. Mi, oni nisu dužni nama dostavljati informaciju, oni su dakle, kolege iz Državnog odvjetništva, podnosi izvješće Visokom domu, gdje onda Visoki dom prihvaća izvješće ili odbija kao i naše. Nadalje, što se tiče, dijela odgovornosti, odnosno, neodgovornosti, u provođenju nalozi i preporuka Državne revizije, tu moram naglasiti, da je Vlada RH donijela anacionalni program reformi. Naime, u tom, u okviru nacionalnog programa reformi, na zahtjev Europske komisije vode se također kaznene odredbe za sve one subjekte koji neće provoditi preporuke Držane revizije, kaznene … [[Govornik se ne razumije.]] Znači, tu se uvodi red i vjerujem da onda u svim segmentima će to bolje funkcionirati. Hvala lijepa. kles
Hvala. 3 replika, poštovani kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Uvaženi državne tajniče, vaša izvješća su doista opširna, sa jako puno detalja, treba čovjek uložiti truda da to pročita, ali pregledna su, pismeno su napisana, dakle, stilski, gramatički, sve dobro. Međutim, htio bih upozoriti na neke detalje, koji mi se čini da su promakli u ovom izvješću. Kod revizije korištenja službenih automobila, nisam uočio podatak, a tko plaća prometne kazne? Dakle, ako se koriste službeni automobili, kojih ima u Hrvatskoj ogroman broj, dakle 9500 a vozač napravi prometni prekršaj, tko plaća taj prekršaj? Da li plaća vozač ili se plaća iz državnog proračuna? Naime, pokazalo se da se često te kazne plaćaju iz proračuna, proračunskih sredstava, tako da taj model plaćanja, potiče bahatost, kako vozača tako onih koji se u automobilima voze, pa ako biste mi mogli odgovoriti na to pitanje. Također, vidjeli smo da je broj automobila ogroman, da se na njih troši godišnje iz proračuna, oko pola milijarde kuna, a da ti automobili ne prijeđu predviđenu kilometražu. Znači da je broj predviđenih kilometra veći od onoga broja kilometara koji je u stvarnosti napravljen. Da li bi se tu mogle napraviti neke uštede, pa taman da su 5 ili 10%. Vjerojatno bi bilo puno. Drago mi je što ovu raspravu sluša i naš predsjednik Sabora, imamo naime, posebnu stavku, to su vozači 24 sata dnevno na raspolaganju. Evo, mi smo uspjeli iz vašeg izvješća saznati da čak i tajnik Sabora ima vozača 24 sata na raspolaganju, pa bi volio čuti argumente iz kojeg razloga je to potrebno.
Hvala vam.
Uvaženi zastupniče, što se tiče plaćanja kazni za prometne prekršaje, mi nemamo ove saznanja, moram priznati, ali znam na način koji mi funkcioniramo u Državnoj reviziji, svatko onaj tko učini, znači osoba koja učini prekršaj u prometu, to policija, odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova, prometna policija registrira i dostavi nama u pismenom izvješću. Mi tada moramo dostaviti ime i prezime osobe koja je upravljala automobilom. Ta osoba koja je upravljala automobilom plaća kaznu, ne institucija. Hvala.
Zahvaljujem. 4 replika, uvaženi kolega Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Osvrnut ću se na dio izvješća koji se odnosi na poslovanje trgovačkih društva u RH njih 20 sa vrijednosti javne nabave od preko osam milijardi kuna. Dakle u svome izvješću ovdje konstatirali ste da je kod nekih trgovačkih društava javna nabava djelomično učinkovita odnosno u četiri trgovačkih društava poput Hrvatskih cesta, javne ustanove HRT-a na koju smo upozorili sustav javne nabave nije bio učinkovit te su potrebna značajna poboljšanja. Kao zastupnika u Hrvatskom saboru, kao cijeli hrvatski narod nas zanima koliko je sumnji na kazneno djelo bilo po svakom postupanju Državne revizije i koliko je milijardi ili milijuna hrvatskih kuna otišlo na korupciju i na potencijalne malverzacije u trgovačkim društvima. To je ono što bi ovdje htjeli saznati. Dakle ne može se narod farbati i bacat se prašina u oči nekakvim preporukama koje ste vi ovdje napisali, koje su ja se potpuno slažem možda i dobre, ali preporuke skreću pažnju sa pravog problema, a to je kakva se korupcija i kakav kriminal se događa u pozadini, ko je milijarde i milijuna hrvatskih kuna se nestaju i koje se kradu. Potpuno je normalno nažalost danas da se HDZ-ov načelnik poslužuje sa 800 tisuća kuna sa bankomata u ratom napaćenoj Škabrnji dok se ovdje baca ljudima prašina u oči. Zašto se skriva istina? Zašto se skriva istina o Agrokoru? Zašto se smijenio nadzorni odbor televizije da bi ta televizija mogla pisati vijesti kako odgovaraju vladajućima? Zašto se narod truje lažnim i nebitnim informacijama da bi se prikrila prava istina?
Hvala. Kolega Klešić izvolite.
Uvaženi zastupniče, dakle sve što vi govorite mislim da se naše društvo ćemo se s tim složiti. Potrebno je uvesti red i to je potpuno svima jasno. Ono što mi radimo Državna revizija, dakle mi imamo preventivnu ulogu, to je ključ. Oprostite, ne može se reći nekakve preporuke, znam da ste vi to možda rekli na jedan način, ali to su preporuke koje s obzirom na ovaj nacionalni program reforma koju sam spomenuo budite sigurni da oni koji neće provoditi te preporuke da će biti itekako sankcionirani jer će se točno morati utvrditi osobe koje će biti zadužene za provođenje tih preporuka, a onda će se naravno i smanjiti mogućnost izvršenja određenih kaznenih djela. Hvala.
Hvala. Peta replika uvaženi kolega Lovrinović.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine Klešić. Ja bih se pridružio pohvalama mojih prethodnika na izvještaj koji ste nam ovdje predočili i ja se tome pridružujem. Međutim, u vašem izlaganju i materijalima ja ću blago reći da su ona zabrinjavajuća što se tiče onoga što unutra piše, vaših nalaza i vi ste to zaista iznijeli onako kako jest. Vidi se nered u javnoj nabavi, ovdje sustav ne funkcionira, nema potrebnih analiza, puno se gubi u tome, a procjene koje sam ja prošle godine iznosio ovdje kada je bila rasprava o javnoj nabavi jest da bi se uvođenjem automatizirane javne nabave, bez mogućnosti intervencija moglo uštedjeti preko dvije milijarde kuna. Ja bih vas pitao čito ljudski, kako se osjećate kao jedna od rijetkih institucija vlasti u službi ove Vlade i građana koja dobro funkcionira, kada vaši izvještaji koji su puni nalaza, koji upućuju na klijentelizam, korupciju, kriminal, kada ne prolaze bez posljedica i ima li smisla raditi reviziju za ona javna poduzeća u javnom sektoru kod kojih ste već proteklih godina utvrdili slične i iste greške promašaje i čak koruptivne radnje? Dakle, ja znam da vi ne možete mijenjati stvari, nije vam to zadaća, ali kako se osjećate kao stručnjaci ljudi koji radite u takvoj instituciji, a ne možete na to utjecati?
Hvala. Odgovor na repliku.
Uvaženi zastupniče Lovrinović. Kako se mi iz Državne revizije osjećamo kada vidimo da uz nas mnoge stvari prolaze, a mi svoj posao zaista radimo vrlo pošteno i vrlo profesionalno, poštujući kodeks … etike rada državnih revizora. Ono što bismo svi mi morali učiniti, ja sam to rekao nekoliko puta na odborima, a to je ta odgovornost prema ovoj državi, to znači da svako od nas koji prima plaću mora za tu plaću pošteno odraditi svoj posao, to bi rekao da je to i iznad toga ne treba ići. Svako treba obaviti svoj posao, to je interes ove zemlje. Hvala.
I zadnja replika uvaženi kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine glavni državni revizoru sa suradnicima. Dakle vi ste odlično dali uvod oko ovog posla koje su vaše kolege napravile, tko je čitao izvješća mogao je vidjeti sistematičnost, jasno metodološki pristupi ono što je bio kontinuitet u tim nalazim, tako da se mnoge stvari mogu usporediti. Međutim iz već početka ovih replika i ove rasprave mislim da ste zaboravili jednu ključnu stvar, to jeste napisali unutra, ali ste trebali istaknuti, za koji period su rađeni ovi nalazi Državne revizije jer neke kolege raspravljaju ko da je neko drugi u to vrijeme bio na vlasti. I lako je ovdje politizirati, ali ova revizijska izvješća se odnose na točno određeno razdoblje. I za to razdoblje ako već pozivamo na političke odgovornosti onda treba pozvat one, a ne pozivat neke druge na koje se to ne odnosi. Dakle, ima neke stvari negativnosti koje su na žalost u kontinuitetu. Ali s obzirom na ono što se želi ovdje prikazati i zbog hrvatske javnosti mislim da ste propustili ključnu stvar reći, a to je za koje vremensko razdoblje su rađeni ovi revizorski izvješći a o nekim stvarima ću više govoriti kad budem govorio u ime kluba. Jer nam nije u interesu politizirati oko ovog nalaza, nego naprosto dignut na jednu višu razinu korištenje imovine i sredstava kako Hrvatske države, tako hrvatskih građana.
Hvala. Ne, ako nema potrebe nije nužno. Da, dobro. Dobro. S time smo došli do kraja replika. Pozivam sada ako ima zainteresiranih izvjestitelja odbora koje sam prozvao, koji su proveli raspravu. Ako ne, onda prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi se za riječ javio Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke i kolega Krešo Beljak. Na žalost Kreše Beljaka nema, pa prelazimo onda na drugi klub. To je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i uvaženi tandem Panenić – Dobrović. Prvi ide kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, poštovani državni revizore sa suradnicima. Evo danas imamo paket o kojem bi trebali raspravljati. Naravno da teme jesu slične, predmet su vašega djelovanja, ali kad sve uđe u dubinu svih zapravo nalaza onda se vidi koliko je široka tema i koliko bi mogli raspravljati. I da ovdje raspravljamo ne jedan dan, nego cijeli tjedan možda bismo tek onda imali kvalitetne, dobre zaključke ćemo probati evo u ovom objedinjenom dijelu biti što konkretniji. Ja ću samo iznijeti vezano za učinkovitost sustava javne nabave jednu izjavu koja je evo bila na županijskoj skupštini kod mene je jedna vijećnica je na moj prijedlog, gdje sam rekao da izrazito velik je broj bagatelnih nabava koje se pojavljuju po trgovačkim društvima kako kod mene u županiji, vjerojatno i u drugim regionalnoj samoupravi, čak i lokalnim samoupravama i na razini države gdje nitko ne planira nabavu, nitko ne traži istovrsne nabave, nitko niti ne želi zapravo nakon ove izjave koju ću pročitati da te nabave mogu biti efikasnije, niže cijene okrupnjavanjem da se postignu bolji uvjeti, bolji efekti, na kraju da se potroši manje javnoga novca. I onda je izjava bila da je objedinjena nabava je protuzakonita, protustatutarna svim statutima kojima su propisane ovlasti, te je upitno kolika je bila ušteda na toj razini. Kada krenemo od ove činjenice da netko tko je vijećnik u županijskoj skupštini, a ujedno i ravnateljica jedne ustanove onda vam je zapravo jasno da moramo krenuti izgleda ispočetka educirati ljude. Jer na ovaj način mi možemo ovdje raspravljati. Vi ćete napraviti kvalitetne nalaze. Ja sam pročitao i kod vas da upravo se to spominje i onda na kraju rezultat je da ljudi ne razumiju ili stvarno ne žele razumjeti, pa pokušavaju stvoriti neki svoj svijet. I to je zapravo jedna činjenica koju čitajući sva revizorska izvješća uviđamo da revizija, Državna revizija dolazi, napravi nalaz u kome stvarno evo vidi se puno određenih ja bih rekao nepravilnosti koje predlaže se popraviti. Kada dođu drugi put jedan dio, pogotovo oni koji su najproblematičniji ne mijenja se. Jednostavno se nije promijenilo, jer smatraju da to mogu tako jer sankcioniranje nije provedeno na ispravan način. Sutra ćemo imati raspravu o Zakonu o reviziji dokle god bude stanje da Državna revizija stavlja nepovoljno ili uvjetno mišljenje i da se ništa ne promijeni mi ćemo uvijek imati ovakve rasprave. Imat ćemo silne probleme. I onda izmjenama Zakona o javnoj nabavi koja je napravljena zapravo mi nećemo ništa postići jer se može kršiti zakon. Naravno da, mogli bi ulaziti ovdje u dubinu svih nalaza oko javne nabave, ali toliko smo pričali o javnoj nabavi, toliko je u ovome Domu već o tome izrečeno da evo dan danas to stoji kao činjenica i bojim se da će se ponavljati dokle god, evo ne budemo dali Državnom uredu za reviziju alate da mogu provesti određene sankcije. Evo podijelio sam sa kolegom Dobrovićem, pa bi se onda iz ovoga dijela prebacio na učinkovitost zapravo nadzornih odbora trgovačkih društava. To je jedna problematika koja mislim da je još važnija, jer na kraju ako mi želimo da o trgovačkim društvima raspravljamo kao našim uspješnicama onda ne samo da ćemo imenovati upravu, članove uprave, predsjednika uprava koji su stručni, koji su vrsni, koji mogu pokrenuti ili unaprijediti stanje, nego isto tako oni moraju u nadzornim odborima imati ljude koji im mogu svojom stručnošću biti prvo od pomoći, a drugo moraju imati sva potrebna znanja da mogu isto tako i pronaći nepravilnosti koje se događaju u upravljanju trgovačkim društvom. Na žalost imenovan je u trgovačko društvo prvenstveno političko pitanje. Izgleda da je postala čast biti lokalno prisutan i u nekom trgovačkom društvu koje je vlasništvo da li Republike Hrvatske ili neke niže razine biti predložen, a da najmanje se vodi računa o tome koliko će ta osoba imati znanja ja bih rekao prvo financijskoga, drugo stručnoga znanja, treće pravnoga znanja. Da li smo mi postavili kriterije, da u tim nadzornim odborima trebaju biti ljudi koji znaju iščitati financijska izvješća. Kad bismo ovdje krenuli sada nadzorne odbore, ja bih rekao hajmo uzeti i većine tvrtki malo propitati o ekonomskim znanjima, o financijskim znanjima, o čitanju godišnjih izvještaja, ja bih siguran bio da bi rezultat bio poražavajući. I zašto onda mi da se uopće ovdje žalimo na određene propuste i nepravilnosti kada nismo ni mi sami imenovali tamo ljude koji trebaju biti zapravo najstručniji, voditi računa o zakonitosti poslovanja trgovačkog društva. I onda nam se i događa da zapravo nadzorni odbori su formalni da potvrđuju odluke koje donosi uprava, a rezultat opet imamo u izvještaju gdje Državna revizija upozorava da čak nadzorni odbor, koji treba voditi, računa o zakonitosti postupanja cijele tvrtke, da oni ne djeluju u skladnu s zakonom. Prema tome, rješavanje pitanja na kraju se svodi i kod javne nabave i kod imenovanja u nadzorne odobre na ljude. Možemo mi propisati koji god hoćemo akt ovdje, ukoliko neće se voditi računa da će tamo biti ljudi koji imaju odgovornost, koji će provoditi zakon onako kako je napisan. Ovo će sve ostati slovo na papiru. Prema tome, smatram da ove 2 teme, trebalo bi ih svakako raspravljati i kod donošenja zakona i utvrđivanja na koji način evo naši, da li je to sada ministar, resorni ministar, da li je to ministar državne imovine, na kraju i cijela Vlada kada imenuje naše predstavnike, da stvarno možemo pozvati člana nadzornog odbora, kad se govori o nekom trgovačkom društvu, o reviziji nekog trgovačkog društva, da onda njega priupitamo, radi čega je došlo do razlike između stajalište Državne revizije i nadzornog odbora koji bi praktički trebao raditi isti posao kao što je radila Državna revizija. I radi toga, razočaravajuće je u ovim izvještajima pročitati cijeli niz primjedbi koje je Državna revizija postavila i ako se ne porekne nešto, bojim se da će to postati ključni uzrok zašto naša trgovačka društva ne funkcioniraju, zašto naš sustav javne nabave je neučinkovit, jer uz najbolju namjeru, evo i mene koji sam pripremao taj zakon, na kraju je u mandatu ove Vlade usvojen bio, nećemo postići efekte. Hvala lijepo.
Sada će nastaviti poštovani kolega Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine Klešić sa suradnicima, cijenjeni kolegice i kolege saborski zastupnici. Objedinjena rasprava za ovako, mislim 5 velikih točaka, koje doista zahtijevaju pozornu pažnju, je smatram nešto što nije baš najbolje, tako da u ovo kratko vrijeme se trebamo ustvari istaknuti ono što držimo najsnažnijim. Ja ću svoje vrijeme iskoristiti za diskusiju o reviziji gospodarenja mineralnim sirovina. Šta kaže u svakom slučaju svi vaši nalazi su također, evo priključujem se pohvalama, to su dokumenti vrlo koncizno izrađeni i dobro organizirani, jasni i mislim da bi ih trebalo koristi u punoj mjeri. Šta kaže nalaz revizije, dakle, gospodarenje mineralnim sirovinama. Dakle, prvo, svi propisi i pravilnici, te nova strategija gospodarenja mineralnim sirovinama, nisu uopće doneseni. Isto tako, niti pojedine uredbe u propisanom roku. Zanimljivo je saznati da Ministarstvo gospodarstva, nije ustrojilo jedinstveni informacijski sustav mineralnih sirovina. Cjelovite evidencije u rudarskim gospodarskim subjektima, te traženim istražnim prostorima i eksploatacijskim poljima. Pojedini uredi državne uprave, u županijama, u općinama, vode registar istražnih prostora eksploatacijskih polja. Nema cjelovite evidencije u traženom istražnim prostorima. Nema zbirke isprava, niti popisa rudarskih gospodarskih subjekata ili takvih popisa nema na ispravno vođeni način. Nadalje, Ministarstvo gospodarstva uopće nema pravila, procedure, za sastavljen natječajne dokumentacije za izdavanje koncesija. U pojedinim postupcima, ponuditelji nisu zadovoljili propisane uvijete i kriterije, no ipak su donesene odluke o odabiru, što je jako zanimljivo. Pravila po kojima će se dodjeljivati bodovi unutar pojedinih kriterija opet nisu određena. Za pojedine istražene prostore, eksploatacijska polja, fiksni dio naknade nije obračunat, niti naplaćen. Pojedini ovlaštenici istražnih prostora nisu u propisanom roku dostavili u uredima državne uprave izvješća obavljenim istražnim radovima, što su bili dužni učiniti. Nadalje, pojedini uredi nisu korisnicima prihoda od naknada za mineralne sirovine dostavljali dokumentaciju, na temelju koje bi ustrojili evidenciju potraživanja u poslovnim knjigama. Ministarstvo gospodarstva ne provjerava redovito valjanost pribavljenih ni jamstava. Te nije upućivalo opomene, poduzimalo mjere, prisilne naplate, niti aktiviralo jamstava. Niti je Ministarstvo gospodarstva, ima dovoljan broj zaposlenih rudarskih inspektora za kvalitetno obavljanje nadzora. A i ti rudarski inspektori koji rade ne vode evidencije na propisani način e očevidnika u elektronskom obliku. Prema dostavljenim podacima, pak na drugu stranu, pojedine jedinice lokalne samouprave, imaju saznanja o protupravne eksploatacije mineralnih sirovina na njihovim području, i čemu su izvješćivali i nadležna ministarstva, rudarsku inspekciju Državno odvjetništvo. No tijekom zabrane, eksploatacije pijeska i šljunka u RH od 2009.-2013. je, ali nakon 2013., nataložene su velike količine pijeska i šljunaka u koritima rijeka na teritoriju RH, koje se i dalje neeksploatiranju na temelju ugovora o koncesiji. Za dio eksploatacijskih polja za koje su dane koncesije, uredi državne uprave u županijama nisu pribavili jamstva za troškove sanacija. Zanimljivo je pročitati, da pri obavljanju nadzora od 2013.-2015. rudarska inspekcija nije utvrdila obavljanje rudarskih radova suprotno odobrenju za istraživanju, što uključuje sanaciju istražnog prostora, da nije bilo izvanrednih sanacijskih radova. Prema podacima ureda državne uprave u županijama, na dijelu istražnih prostora eksploatacijskih i polja za koja su rješenja … ukinuta ili je obustavljeno izvođenje rudarskih radova sanacija prostora nije provedena. Zakon o geološkim istraživanjima također smo čuli u izvještaju i možemo pročitati, datira iz 1986. i apsolutno nije u skladu sa vremenom. Što se može zaključiti? Dakle sveukupna ocjena djelomično učinkovito, to je ustvari tek druga najlošija ocjena. Međutim, ovako zvuči ustvari i ne tako loše i skriva porazno stanje u kojem se nalazi gospodarenje mineralnim sirovinama u RH. Jer koji razlozi mogu postojati da se ne ustrojava informacijski sustav, da nema jasne i dobro definirane procedure za natječaje za dodjelu koncesija, da se ne donose odluke o odabiru odnosno da se donose iako nisu udovoljeni uvjeti, da pojedine naknade nisu niti obračunate, a kamoli naplaćene, da se ne vodi briga o valjanosti jamstava, da nema dovoljan broj rudarskih inspektora, a i postoji ne rade kako treba, da se ne obavljaju sanacije, da se ne dozvoljava eksploatacija šljunka i pijeska na rijekama, to je posebno važno za naše pogranične rijeke gdje je interesantna činjenica da susjed to čini, naravno da pijesak i šljunak migrira kada se izvadi na jednoj strani korita i Hrvatska uporno kupuje taj materijal od naših susjeda. Dakle inspekcije kroz više godina nije utvrdila gospodarenje suprotno odobrenju, a istodobno su pojedine jedinice lokalne samouprave izvješćivale nadležne institucije o protupravnoj eksploataciji. Ovdje se očigledno godinama sustavno stvara velika financijska šteta za RH. Naravno pojedini sudionici u ovome sustavu iznimno dobro prolaze. Dakle definitivno i ovdje kao i svuda postoji nerad, nemar, nebriga, neodgovornost, međutim sasvim sigurno ovdje postoji korupcija, dakle korupcija koji je glavni razlog ovako dugotrajnom održavanju ovako poraznog sustava. Stoga ja pozivam sve nadležne institucije da dobro prouče ovo izvješće i poduzmu potrebno. Nečinjenje, propuštanje, poduzimanje koraka nadležnih institucija doista ne smije biti dopušteno jer naravno svi se mi zalažemo za odgovorno i napredno društvo. No osim izbjegavanja izravnih financijskih šteta za državu i protupravne koristi za pojedine, ovdje postoji još jedan značajni efekt naravno ekološki odnosno okolišni efekt. Mi se moramo svi podsjetiti da su mineralne sirovine neobnovljivi resurs, jednom su nastali sada su dostupni i eksploatacija ih nepovratno uništava odnosno iscrpljuje. Dakle danas se često spominje sintagma održivi razvoj, održivo društvo i upravo je ovo područje sa velikim potencijalom za dizanje stupnja održivosti društva. Stoga želimo li ostaviti ovaj naš svijet, ovu zemlju barem sličnim izgledom i potencijalom našoj djeci, ovdje je prostor za aktivnost. Ja ću usput reći da se u Hrvatskoj nastaje godišnje preko dva milijuna tona građevinskog otpada i da se u Hrvatskoj vrlo malo toga reciklira. Cilj koji smo si postavili 70% i to je s obzirom da on nastaje prilično na odvojeni način, sad je moguće reciklirati. No to je ujedno jedna velika prilika za Vladu da provodi tzv. integriranu politiku dakle uz dizanje učinkovitosti sustava gospodarenja mineralnim sirovinama s jedne strane što je vidljivo, preporuke su vrlo dobro koncizno navedene u izvješću. Postoje i ono što se može dodati, a to je gospodarenje otpadom koje se vrlo dobro naslanja na taj problem čineći jednu vrlo dobru sliku odnosno priliku za razvoj RH. Naravno da će klub Most-a prihvatiti ovo izvješće. Ja ću sada još par riječi reći o Izvješću učinkovitosti korištenja programske inicijative Jaspers. Dakle to je instrument pomoći EU za podizanje efikasnosti korištenja europskih fondova. Tamo isto tako jako lijepo i koncizno stoje preporuke koje mogu podići tu učinkovitost tako da sve što treba napraviti ih slijediti. Međutim ja ću još dodati par riječi da je jako dobro da poslove pripreme projekata vode stručni ljudi, koji znaju šta treba napraviti jer ne smije se desiti da se djelatnicima Jaspersa u njihovo područje u njihovoj ingerenciju ugura i stvaranje politike odnosno definiranje rješenja što sam se ja osobno kao ministar mogao osvjedočiti kada je posebno u području gospodarenja otpadom. Dakle mi smo ti koji kreiramo rješenja, mi smo to koji činimo tj. biramo odgovorno naravno u kontekstu općega dobro za građane i RH. Evo toliko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvi je poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega govorimo o mineralnim sirovinama u biti o koncesijama kao što ste rekli koje bi trebale u biti njihova eksploatacija triba biti isključivo u održivom razvoju RH jer to je nepovratni resurs koji se ne more sanirati. Činjenica da imamo brojne rane rudokope koji su ostavljeni, a nisu po rudarski projektima sanirani, a toga ima opet ponavljam poglavito u područjima gdje su ljudi iseljeni jel jedino šta ti rade, a to je u reviziji navedeno da županijski ured ne radi svoj posal, Ministarstvo okoliša ne radi, tj. institucije koje su unutar ministarstva ne rade svoj posal. Bave se kako odlagati otpad u te rudokope i zaraditi na odlaganju otpada. Navest ću vam primjer kad je bila još Vlada, znači i HDZ-ova za vrijeme Sanadera i poslije Milanovićeva i Kosoričina. Imali su namjeru industrijsku trosku ponavljam, vi kao čovjek koji od struke ste industrijsku trosku iz Dugog rata, tvornice ferolegura odlučiti u rudokop kao izmjenu sanacijskog materijala uz samu rijeku Cetinu gdje bi dobijali po toni 50 eura. Imaju ugovor ti koji su dogovarali, ta otpadna mafija. Znači izmjena sanacijskog materijala, gdje je navedeno u elaboratu o sanaciji gdje ne smije biti željeza, uopće nikakvih metala ne bi se naštetilo izvorima. Oni su kroz izmjene sanacije ovo, ono, to revizija triba vidjeti odlažu otpad u naše rane. Znači di triba sanirati rudokop, oni odlažu najopasnije otpade koji štete vodama, podzemnim vodama poglavito u kršu. To je nekontrolirano. Niti ih tko kontrolira i još naplaćuju. Srićom smo to zaustavili, jer smo organizirali građanske akcije i zbog toga … [[Govornik se ne razumije.]] tridesetak kaznenih prijava. I ministarstvo je davalo uredno njima rješenja i Mladineo i ovi ostali. Vrlo su to oni kvalitetno napravili. Znači kriminal unutar samog ministarstva. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo kolega Bulj. Da, vi ste dobro pogodili problem. Naime, jedan od velikog dijela problema koji se tiče mineralnih sirovina je neobavljanje sanacije. Dakle, dio procesa eksploatacije je svakako sanacija prostora. Iz ovog izvješća se jasno vidi da su pojedini koncesionari imali i još uvijek imaju neobično komotne uvjete poslovanja, odnosno da uopće ne moraju izvršavati svoje obveze. Dapače, da im se čak ne ispostavlja račun za ono što su dužni platiti, odnosno vidi se da Hrvatska ovdje vjerojatno gubi milijarde kuna. S druge strane čujemo stalno diskusiju o tome kako treba namaknuti još koju kunu, pa se izmišljaju porezi, a ovdje se dopušta da pojedinci očito dugotrajno privređuju neobično visoke iznose, dakle koji su u stvari nezakoniti jer se ne obavlja cjelovito taj posao. Tu je pitanje odgovornosti. Prvo, ja bih potaknuo sve nas da tražimo odgovorno ponašanje od svih službenika i da se konačno promijeni situacija gdje mladi zaključuju u ovoj državi se ništa ne može niti išta možemo očekivati. Dakle, ljudi koji nisu izdavali rješenja o naplati koncesije su odgovorni za nešto. Isto tako, spomenuli ste sanaciju tog, dakle ne znam za taj konkretan slučaj. Naravno da se kod izbora sanacijskog materijala pozorno treba pratiti o čemu se ovdje radi i da studija koja mora biti tome pridružena mora to opravdati. Studiju potpisuju ljudi sa imenom i prezimenom i isto tako se može pozvati na njihovu odgovornost. Dakle, danas olako ljudi potpisuju svašta. Hvala lijepo.
Hvala vam. Druga replika poštovani kolega Andrija Mikulić, izvolite.
Uvaženi kolega, što se tiče postupaka, pa u ministarstvu koje ste vi vodili su se davale određene dozvole za postupke. To je bio nulti korak ka koncesiji. Imate fiksni i varijabilni trošak. Dakle, nema računa za to da morate nešto platiti. Imate po metru kubnom i po zauzetosti površine. Što se tiče strategije, ja se nadam da sam čitao dobro izvješće državnog revizora. 2008. je donesena Strategija gospodarenja mineralnim sirovinama RH i traje do određene dvije tisuće i neke godine. Prema tome, nadam se da su to isti dokumenti. Kada se govori o rudarskoj inspekciji, onda treba znati i to ste u pravu, desetak je u prosjeku rudarskih inspektora ali oni imaju svoju nadležnost. Kad pričate o šljunku i pijesku iz rijeka, to vam je bilo pod ingerencijom Hrvatskih voda i još uvijek je. Ima nešto što se zove obnovljivi, nešto što se zove neobnovljivi izvor. Za ove druge su nam rudarski inspektori nadležni. Inače zakon iz 2013. je rekao da početkom 2016. se preuzima iz županijskih ureda, iz županija nadležnost, a to ste vi lijepo opisali jer ste rekli Dubrovačko-neretvanska i Vukovarsko-srijemska da je ministarstvo preuzelo određeni broj predmeta. Ali o tome ću dio kad budem u ime kluba kao i u pojedinačnoj raspravi.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi kolega Mikulić. Dakle, poznato mi je i pročitao sam da postoji i Strategija iz 2008. Međutim, sasvim sigurno ta strategija mora biti obnovljena, mora biti novijeg datuma i mora biti u duhu novoga vremena. Ja nisam rekao da ne postoje službe, inspektori, uredi koji nisu dobro obavljali poslove. Osim toga, tamo je lijepo navedeno da valjda 7 ureda ima, dakle učinkovitu ocjenu uz mogućnost podizanja, dakle ne najbolju a ovih ostalih 12 ili 13, dakle onu lošiju, dakle gdje se traže bitno bolja poboljšanja. Dakle, ono što sam ja iščitao iz izvješća, da ono u stvari na jedan tihi način vrišti za poboljšanjem. Dakle, mi ne možemo skrštenih ruku to pročitati, odložiti i idemo dalje. Neka stvari idu. Dakle, tu postoji veliki prostor za poboljšanje koji je u interesu svih nas. Ja ne mislim upirati prstom ni ovdje, ni ondje. Dakle, ne mislim da je to odgovor na ovaj ili onaj, nego takvo stanje definitivno nije dozvoljeno i mi moramo vidjeti u vrlo kratkom roku šta se dešava da se stvar popravlja. Evo hvala lijepa.
Treća replika, poštovani kolega Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Dobrović, vi ste spomenuli ovdje jednu jako bitnu riječ koja se nekako provlači kroz ove replike i rasprave. Mislim da je glavni državni revizor spomenuo danas a to je stručnost, stručnost i odgovornost. Ja sam uvjeren da mi imamo jako puno stručnih ljudi, evo vidimo i u Državnoj reviziji, vidimo da i vi kao ministar ste bili stručan čovjek, u to ne sumnjam i mnogi drugi koji rade na ovim poslovima, a vezani su i uz određivanje, davanje koncesija, pojedina bogatstva, bilo rudna, bilo naftna, plinska. Međutim, ono što mi se čini isto tako da mi imamo jednu sistemsku grešku u našem sustavu, općenito kao i narod, kao i društvo. I sad nejasno mi je, sjetio sam se iz jednog crtanog, jedne izreke, kada je onaj glavni lik rekao, kad se saberem, sav se oduzmem. Kaže Državna revizija u svom nalazu da treba podići naknadu pri dobivene količine ugljikovodika, koja je mala, 10%. Navodi zemlje u okruženju, navodi razloge, kaže kako i neke zemlje su uvele i porez na dobit za djelatnost istraživanja eksplantacije ugljikovodika. Međutim, šta se onda događa. Ministarstvo gospodarstva, više nije u nadležnosti, energetika, taj dio. Oni kažu, mi s time više nemamo ništa. I onda Ministarstvo zaštite okoliša objašnjava, je, ali potpisali smo ugovor, ugovor o dijeljenju, podjeli ugljikovodika, i onda još kaže pazite što je najtragičnije, da Ministarstvo zaštite okoliša kaže, da će ta povećanja naknade destimulirati ulagača. Ministarstvo zaštite okoliša govorio o destimuliranju ulagača. Ministarstvo zaštite okoliša mora brinuti o zaštiti okoliša i povećanje naknade ako je ono suvišno, a vi ste ovdje naveli, elementarne matematika, 10% od 50% je 5%, a 12% od 50% je 6%. 6% je veća nego 5% a taj 1% može biti značajni dio sredstava koji će onda u državnoj blagajni biti. Ova je rasprava vrlo široka, pa se ja ispričavam, ja malo iskomuniciramo sa Državnom revizijom, ali replika je bila upućena vama.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, stručnost je definitivno potrebna, dakle, ljudi koji rade dakle, u tom poslu, moraju biti stručni. Međutim, jako je dobro da su i odgovorni. To nije nužno pridiženo svakoj osobi, jedno je drugo svojstvo, ali mislim da je za obavljanje, bilo kakvih odgovornih funkcija to definitivno jesu voditelji tih ureda, dakle i oni zaduženi za izdavanje rješenja, moraju biti i stručni i odgovorni. Naravno, da tu postoji silan prostor za povećanja prihoda RH i ja ne vidim razlog da se to temeljito ne revidira i da se onda suglasno okruženju, u uvjetima poslovanja, kakvih postoje u lokalnim zemljama to sukladno podigne, a ne da se uvijek traži dizanje, povećanje prihoda, uvijek na teret građana koje je najlakše obuhvatiti. Hvala lijepo.
Hvala. 4 replika poštovani kolega Stričak. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, glavni državni revizor sa suradnicima, kolegice i kolega. Kolega Dobroviću, vi ste veći dio rasprave posvetili gospodarenju mineralnih sirovina. To je zaista jedna zanimljiva i malo šira tema. Jer uz nju nije vezano samo eksploatacija tih mineralnih sirovina. Uz tu eksploataciju su naravno vezane i život ljudi i stoka, kraja okruženja, a naravno i korištenje cesta. Sva ta eksploatacijska polja nisu uz autoceste ili državne ceste. Oni su negdje malo sa strane. I da bi se uopće moglo doći do korištenja tih mineralnih eksploatacija i sirovina, najčešće se koriste nerazvrstane ili lokalne ceste. Vidjeli smo iz izvješća revizije, da si novi koncesionari daju komocije. Dozvoljavaju si puno toga, inspekcija je malo na terenu ili ne reagira i da bi trebalo malo više biti na terenu inspekcijskog nadzora, bi, ali svakako trebalo bi voditi brigu i oko tih stradavanja prometnica. A i naravno, poslije i na koji način se saniraju ta polja. Odnosno, da li su sanirana prema uvjetima iz dozvole. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi kolega Striček. Slažem se da svakako u definiranju uvjeta poslovanja za koncesionare treba obuhvatiti pitanja koje se tiču lokalne zajednice, jer nije jednostavno, za neku lokalnu sredinu prihvatiti činjenicu da kroz naselje, dakle, po cesti koja nije za to uopće predviđena, prometuje veliki broj kamiona ili bilo šta drugo, ne. Dakle, definitivno rješavanje problema ovoga, dakle, korištenja mineralnih sirovina bi trebalo činiti i obuhvaćajući ovaj program o čemu ste pričali. Naravno inspekcije i sve skupa, dakle, mislim da mi možemo u Hrvatskoj stvoriti prilike da se s tim mineralnim sirovinama gospodari doista na učinkovit način, na sreću i zadovoljstvo svih.
5 replika, poštovani kolega Klarić. Izvolite.
Uvaženi kolega Dobrović, možda čudno zvuči, ali kao čelnik jedinice lokalne samouprave, ja sam doslovno volio kad mi je došla državna revizija, za razliku od prijašnjih rasprava, jer poslije svakog nalaze Državne revije bez obzira bila ona uvjetovao, uvjetna ili bezuvjetna su bile nekakve preporuke. I ono što je bilo najbitnije, na jednom mjestu sam imao točan pregled svega što se događa u mojoj jedinici lokalne samouprave u domeni moje odgovornosti. I upravo ovi nalazi Državne revizije nam to i ovdje pokazuju. Ono zašto sam se javio za repliku je nešto što ova državna revizija je u svojim izvješćima navela i ono što ste vi istaknuli. Dakle, imamo 2 vezano za eksploataciju mineralnih sirovina imamo 2 potpuno, po meni, nerazumne stvari, koji bi trebalo svakako poboljšati. Imamo jedinica lokalne samouprave koje koriste materijal iz iskopa na svom području, kod mene, recimo konkretno trenutno sad slučaj 400000 kubika materijala koji nam je potreban za danju izgradnju i širenje poslovne zone i procedura je tu jasna. To je mineralna sirovina idemo prema DUUDI-u, zahtjev, ugovor, vijeće meni odobrava da potpišem vrijednost veća od milijun kuna. … [[Govornik se ne razumije.]] drugu krajnost konkretno isto na mom području, ali i diljem Hrvatske. Što znači sanacija kroz eksploataciju, a govorimo da imamo previše službenih automobila, govorimo da imamo previše zaposlenika. Koliko mi uopće imamo rudarskih inspektora koji to mogu kontrolirati na način kako to rade jedinica lokalne samouprave koja se počesto kritizira. Kod mene se točno zna i u svakom gradu i općini ako je DUUDI odobrio 100 tisuća kubika materijala gdje je, kada i kako građen i po kakvoj lokacijskoj dozvoli. Što je sa takvim kamenolomima koji su diljem Hrvatske i što konkretno sa tim pitanjem sanacije kroz eksploatacije? Hvala.
Hvala. Može ali javite se, ajde nije baš po pravilima, ako ste zainteresirani može.
Hvala lijepo bit ću kratak. Ja vam ne mogu konkretno odgovoriti na vaše pitanje jer doista nije to moje područje, međutim slažem se da sve aspekte treba sagledati i da treba popravljati stanje. Dakle dobar dio toga piše u revizorskom izvješću, a naravno dio toga čelnici jedinice lokalne samouprave mogu doprinijeti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I zadnja replika uvaženi kolega Đakić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Dobrović, dobro ste otvorili ovu raspravu što piše i u nalazu Državne revizije o mineralnim sirovinama i eksploataciji njihove iz naših rijeka iz Drave, Save, Dunava, Une i to je problematika koja je naštetila RH, a priječi se baš Zakonom o zaštiti prirode. Iako je Zakon o hrvatskim vodama promijenjen i donesen je u zakonu mogućnost eksploatacije mineralnih sirovina naših rijeka, Zakon o zaštiti prirode im priječi eksploataciju i tu materiju koja je toliko bogatstvo koje smo uvezli iz Republike Srpske, iz Republike Srbije iz Dunava, iz Republike Mađarske na naše ceste pogotovo na Korido 5C. Vrijednost je ukupna pa i samoj Neretvi gdje je delta začepljena. Pitam se što ste to radili vi da niste riješili Zakon o zaštiti prirode kako bi se omogućilo, a ne oni zaštitari ptica i zaštitari leptira su uvjetovali da se ne može eksploatirati jer se ptice gnijezde na nekakvim … u našim rijekama. I zbog toga je ogromna šteta koja je nastala, a proteže se kroz desetak i više godina od ukidanja mogućnosti eksploatacije iako je Agencija za plovne putove bila dužna i nužna da izvrši sve eksploatacije koje bi očistile korita naših rijeka koja su narasla skoro za dva metra. I to je jedan od razloga što se događaju i poplave. Pa ne možemo graditi napise do neba, a korita će rasti s obzirom da ih nosi voda i materijal … Susjedi su dobili suglasnost od Hrvatskih voda za eksploataciju i normalno da je materijal migrira. Ako se iskopa rupa metar od granice u rijeci … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala kolega Đapić. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Šta sam ja to radio, ja sam imao više sastanaka gdje sam nastojao okupiti više resora i rješavati problem i moram priznati da nisam bio zadovoljan sa uspješnošću takvog međuresornog rada. Dio razloga je bio nedostatak interesa odnosno možda razumijevanja za kompleksne probleme. Uglavnom tu je područje, dakle više ministara skupa evo sada da vidimo koliko će trebati vašim ministrima da si sjednu za stol i to riješe pod hitno. Ja sam pokušavao i bilo je više ad hoc pozicija gdje su napravljene tj. osigurane dozvole za lokalno djelovanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Više nema replika, pa prelazimo na iduću raspravu. To je Klub zastupnika SDP-a uvaženi kolega Gordan Maras. Nema kolege Marasa, onda gubi pravo govora. Ja samo želim ovdje upozoriti na jednu stvar, slično se dogodilo i sa Klubom zastupnika HSS-a. pravo govoriti, dakle čitam odredbu Poslovnika članak 233. „Pravo govoriti o temi dnevnog rada za koju se prijavio gubi i klub zastupnika čiji predstavnik nije bio nazočan u dvorani kada je pozvan da govori u ime kluba zastupnika“. Dakle cijeli klub i dva kluba HSS i SDP više ne mogu sudjelovati u ovoj raspravi. Prelazimo na idući klub zastupnika, to je Klub zastupnika HDZ-a trio Šuker, Mikulić, Horvat. Izvolite prvo uvaženi kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni revizore sa suradnikom i suradnicama. Dakle pred nama se nalazi pet izvješća, izvješća koja nažalost i u ovoj raspravi očigledno nisu doprela na onaj način na koji bi trebala do nas saborskih zastupnika. Dakle državni revizor je u svom uvodnom dijelu jezgrovito pojasnio što se konstatiralo. Međutim ono što je vrlo bitno reći da revizija ovih pet nalaza Državne revizije i revizija određenih procesa korištenja državnog novca i upravljanja državnom imovinom. Kasnije ću se u svom dijelu rasprave osvrnuti na svaki nalaz posebno, ali u principu svaki nalaz možete zaključiti sa dvije rečenice. Ono što ja kao saborski zastupnik i čovjek koji je bio u izvršnoj vlasti stalno očekujem da će se dogoditi u ovom Visokom domu da nakon ovakvih izvješća i nakon ovakvih saborskih rasprava mi ćemo doći do zaključka da li određene zakonske odredbe nisu dobre i treba ih mijenjati i da li proces odgovornosti u provođenju određenih zakona i procesa trošenja državnog proračuna i upravljanja državnom imovinom nije dobar. To je po meni ključno pitanje. Mi možemo danas efektno poentirati kao što su neki pokušali pa su zaboravili da ovo izvješće se odnosi na period vlasti kad su bili oni. Ili bilo je vrlo interesantno slušati danas dopodne na ovim press konferencijama koje se događaju sad u Saboru, kad se govorilo o promjenama poreza. Zaboravili su da su u svom četverogodišnjem mandatu imali 48 izmjena zakonskih poreza. Međutim, najveća tragedija da ovi zaključci, nalazi Državne revizije pogađaju sve političke opcije. Jer kad pogledate malo, maknete se malo od ovog državnog segmenta i dođete na Izvješće o radu nadzornih odbora trgovačkih društava u vlasništvu jedinica lokalne samouprave manje-više možda izuzev jedne ili dvije političke opcije sve političke opcije sudjeluju u procesima. Međutim, kad stavite na stavite na zajednički nazivnik onda ćete vidjeti da manje-više svi rade nekako jednake greške. I zato smatram da mi u ovom Visokom domu i klub HDZ-a će tako i raspravljati na ovaj način, iako bi mogli koristit političku poziciju, nije vrijeme kad smo mi bili na vlasti poentirati. Ali mislim da nam je u interesu da se neke stvari promjene, da se neke stvari drugačije gledaju, drugačije pristupa, pa na takav način i počnemo jednu poruku odgovornosti hrvatskim građanima, da smo naprosto svjesni da određeni procesi nisu dobri i da ih treba mijenjati. Jer kad gledate kolegice i kolege, recimo revizija učinkovitosti javne nabave u trgovačkim društvima. Sve se može svesti u jednu rečenicu. Pisane procedure za planiranje javne nabave nisu donesene. Unutarnjim aktima nije uređen način prikupljanja i potreba za nabavom, planovi nabave nisu doneseni pravodobno, nisu realni i ostvarivi i nije ocjenjiva opravdanost nabave s obzirom na stvarne potrebe. Sad se postavlja čitanje da li je Zakon o javnoj nabavi i svi podzakonski akti o.k. i da li se temeljem njih može provesti javna nabava da ne bude ovakvih anomalija i negativnosti. Ali to nas automatski upućuje na to da oni koji provode javnu nabavu ne drže se zakona koje je donio ovaj Visoki dom. Trećeg pitanja nema. Danas je to član jedne stranke, sutra je to član druge političke stranke. Ali meni kao nekom tko ima određenu odgovornost za i izgovorenu riječ i prema građanima se nameće ovo pitanje, da li moramo mijenjati zakone, da li moramo donosit neke nove podzakonske akte ili naprosto unesti određene mjere za ljude koji provode javnu nabavu. Jer budimo sigurni da jedan ministar javnu nabavu koju provodi drugi ili treći u nekom ministarstvu nema baš nekakvu informaciju kako je to napravljeno. Ali gledajte ako, sad ću prebaciti malo analogno se na trgovačka društva i na gospodarstvo. Vi tamo u kaznenim odredbama imate odgovornost za odgovornu osobu i za pravnu osobu. Ako dakle, inspektori državni iz razno raznih ministarstava ili Državnog inspektorata idu i utvrde nekakve odgovornosti za neke koji to rade u trgovačkim društvima, onda bi ista priča trebala biti i za one koji to provode sa državnim novcem i sa državnom imovinom u državnoj upravi. Ja ne vidim razloga zašto to ne bi bilo tako. Veli revizija učinkovitosti nabave je u pravilu korištenje službenih automobila. Mene impresionira, evo i danas smo čuli nekoliko puta ne radi ova inspekcija, ne radi ona inspekcija, a većina tih inspekcija ne može raditi ako nema osobne automobile na korištenje. I većina ovih automobila i ova velika cifra, ona se čini velika, međutim pogledajte koliko imate nadzornih organa po pojedinim ministarstvima, pa ćete vidjeti kolike su to tisuće ljudi, kolike tisuće hrvatskih policajaca koriste te aute. Pa kad to podijelite i maknete iz cijele priče onaj trošak operativnog leasinga ili operativnog najma, onda ćete vidjeti da trošak tih automobila je takav kakav je. Ali ono što je, treba napraviti veću odgovornost korištenja tih automobila. Jer ako tražimo u nekakvoj inspekciji kod nekog obrtnika ili nekog malog poduzeća koji ima godišnji promet 400, 500 tisuća kuna da mora pisat onaj putni radni list onda mislim da isto pravilo naprosto mora biti i za korištenje državne imovine, imovine jedinica lokalnih samouprava. Ja to gledam na takav način. Tko gleda na drugačiji način neka kaže. I nije pošteno prema nekome tko se muči da bi zaradio plaću sebi i da bi osigurao plaću svojim zaposlenicima, da od njega administrativno tražimo da uvodimo nešto, a istovremeno kažemo mi to u državnoj upravi ne trebamo raditi. Zato kažem, svaki naš nalaz se može svesti na dvije rečenice. I ne treba o njemu politički raspravljati, nego hajmo raspravljati operativno da budemo odgovorni. O eksploataciji mineralnih sirovina će više govoriti kolega Mikulić ja ću se zadržati tu samo na jednom segmentu. Eksploatacija da, samo mi u sjevernom dijelu Hrvatske, a možemo se prebaciti na Dalmaciju, dakle mi imamo ove šljunčare, a u Dalmaciji imaju kamenolome. Šta je sa sanacijom tih objekata kad prestane eksploatacija? Po meni je to ključni problem. Revizija učinkovitosti rada nadzornih odbora u trgovačkim društvima u vlasništvu jedinice lokalnih uprava. E sad gledajte ovdje, mi možemo danas o ovom nalazu Državne revizije raspravljati koliko god hoćemo. Ali ako nalaz Državne revizije nije raspravilo predstavničko tijelo lokalne samouprave koja je u vlasništvu te jedinice lokalne samouprave i donijela određene zaključke mi ovdje možemo samo konstatirati neke stvari. Jer gledajte, vi praktički od 98 izvršenih revizija, 99 revizija, 99 trgovačkih društava nadzorni odbori su učinkoviti i vode po nekakvim pravilima nadzor. U 65 su učinkovito nadzirali, ali nisu napravili sve akte i potrebna su određena poboljšanja. U 4 nadzorni odbori niti su učinkovito nadzirali, niti su radili svoj posao. Međutim, mi imamo Zakon o trgovačkim društvima. Svako trgovačko društvo jasno definira obveze uprave, jasno definira obveze nadzornog odbora i jasno definira obveze vlasnika. U većini tih trgovačkih društava i to je ono što ja smatram da možda i nije dobro je skupština, gradonačelnik ili načelnik ili župan. I to je ono što možda nije dobro. I to je možda tema kad govorim o trgovačkim društvima da raspravimo o tome jel' to o.k. ili to nije o.k. Ako se složimo većina da je to o.k. onda je to o.k. Ali kad pogledate, dakle gradonačelnik s tim upravlja i raspolaže. Vrlo interesantna je ova revizija oko korištenja neovisnog savjetodavnog tijela Europske komisije, koji pomaže državnim korisnicima za povlačenje sredstava. E kad tu imate nekakvu besplatnu pomoć nekoga, tko vam može osigurati pravu informaciju i pravi savjet kako treba to nešto napraviti, a vi to ne iskoristite, a mi ćemo se ovdje prepucavati zbog toga koliko je tko u kojem mandatu povukao sredstava iz EU, onda mislim da mi sami sebi ispadamo smiješni. I da završim, jer će kolege nastaviti dalje, dakle Klub HDZ-a će održati ove revizije. Mislim da izvješće Državne revizije, mislim da kolegice i kolege, da bi se trebali zamisliti nad onom odredbom, ja sam o tome govorio, dok sam bio oporbeni zastupnika a i dok sam bio ministar, govoriti ću i sada, a to je Zakon o fiskalnoj odgovornosti i ocjenama fiskalnim učinaka zakonskim promjena. Mi premalo tome polažemo pažnje i onda nam se događaju ovakve nepravilnosti kakve nam se događaju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će riječ uzeti uvaženi zastupnik Mikulić. Izvolite.
Poštovani gospodin potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani glavni revizore sa suradnicima. Pa evo, rekli ste de facto sve vezano za ovo što ste obavili reviziju učinkovitosti, po pitanju, dakle, gospodarenja mineralnim sirovinama u 25 tijela, nadležnih za gospodarenje i razno razne procedure vezano za davanje koncesija. Dakle, rekli ste lijepo da je u 9 ureda državne uprave u županijama gospodarenje mineralne sirovina bilo učinkovito, pri čemu su potrebna određena poboljšanja, a u razlici dakle, nekim ministarstvima i upravama je bilo djelomično učinkovito. Dakle, navedenim subjektima ste dali naloge i preporuke. Ja mogu reći iz vlastitog iskustva, ali želim i javno se zahvaliti vašim djelatnicima. Dok sam bio dio sustava, znam na koji način radite, koliko idete, rekao bi duboko i principijalno ustvari, jer nije svaki puta, vašem djelatniku jednostavno izučiti materiju o kojoj nešto treba napisati. Budimo iskreni. I onda imate s druge strane ljude koji, pa biti ću slobodan pa reći, možda u jednom dijelu mogu oko profesionalnih stavova i educirati jedni druge da bi bolje shvatili tu problematiku. Ali ono što mene najviše od svega veseli, to je da u roku od 60 dana od kad ste vi dostavili ta izvješća, su se ta tijela očitovala. I vidim po onome što ste napisali, da sa d ne iščitavam sve to, da su shvatila da su možda u koracima, bi ja rekao, su radili određene pogreške, ali dobro. Tko radi taj i griješi. Neću se nikada, ali nikada složiti jer sam u tom sustavu bio 10 godina, ta situacija prije 10, 12 godina i danas je ista. I to nije sigurno. Dakle, koraci su učinjeni. Mi uvijek možemo govoriti o tome da ima pojedinih situacija, koje mogu na ovaj ili onaj način biti bolje i kvalitetnije riješene, ali to je otprilike kao da govorimo, da netko provaljuje po noći u kiosk i kaže mu policija ne radi svoj posao. Dakle, sustavno se ide ka rješenjima i to je dobro. Ovdje je bilo riječi o nekim stvarima. Dakle, Ministarstvo gospodarstva je ukinulo 15 koncesija. Pa radi hrvatske javnosti, nek se to zna. Izbrisalo je oko 60 polja. Kasnije ću govoriti što je procedura brisanja pojedinog polja. I na kraju, 2 stvari. Prvo, izuzetno mi je drago da je u ožujku 2017. došlo do koordinacije između tijela, na razini države DORH-a i raznih ministarstava, kao i vas. Nadam se da to nije zadnji sastanak bio. I ono što je bitno po obavljanoj reviziji, učinkovitosti, dakle obuhvatili ste cijeli proces, to je dobro, nalozi i preporuke dane subjektima revizije bi trebali između ostalog pridonijeti kvalitetnoj suradnji svih sudionika procesa gospodarenja mineralnim sirovinama i ja se nadam da će to tako i biti. Hvala lijepo za izvješće koje ste napisali.
Hvala lijepo. Imamo isto nekoliko replika i na vaše izlaganje, ali ćemo sad nastaviti sa sljedećim govornikom, a to je uvaženi zastupnik Darko Horvat.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani glavni državni revizore sa svojim suradnicima. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle, prvo na samom početku, za sve one koji su se grlom o jagode ili kao guske u magli uključili u ovu raspravu, jedna činjenica, odnosno 2 činjenice. Prvo, niti je Državna revizija, obveznik sustava javne nabave, a niti je Držana revizija inspektorat. Dakle, poštovani glavni revizore, uz sve one optužbe da je izvješće ili da su izvješća manjkava za neke, preopširna za neke. Ja sam mišljenja da ste svoj posao za razdoblje od 2013.-2015. odlično obavili. Dakle, uzeli ste uzorak od 20 trgovačkih društava, od toga, neka su u većinskom ili 100% vlasništvu RH, neke su u vlasništvu sustava ili jedinica lokalne područne samouprave. Napravili ste reviziju, po meni kvalitetno. Obuhvatili ste revizijom i klasificirali ste ovih 20 uzoraka u 3 indikativne skupine. Jedna je ta u kojoj se sustav javne nabave bez kompromisno i bez bilo kakvog problema, provodi upravo onako kako to nalaže Zakon o javnoj nabavi. Ustanovili ste neke manje nepravilnosti u trgovačkim društvima i evidentirali da su to trgovačka društva u kojima provođenje sustava javne nabave treba unaprijediti. I ono na čemu rekao bih, neću vam čestitati jer to je dio vašeg posla, ustanovili ste da u četiri trgovačka društva postoji ustrojen sustav javne nabave koji se provodi manjkavo, neučinkovito i u tim trgovačkim društvima radikalno treba sustav unaprijediti ili ga poboljšati. I sada se vraćam na onu svoju prvu rečenicu. Dakle, da vi ste svoj posao napravili i izvješće ili te svoje nalaze predali i dali na daljnje postupanje onima koji su po zakonu za to i odgovorni. I sada ću, a da mi svi skupa ne budemo licemjerni prema prvo hrvatskim građanima, a onda ovdje licemjerni jedni prema drugima, ja ponaosob sa željom da to napravite i svi vi kada dođe na red izvješće Državnog odvjetništva za 2015. ili 2016. godinu samo uzeti komad papira koji je numeriran stranicom 16 pročitati da su u trinaestoj, četrnaestoj i petnaestoj radikalno izostali efekti javne nabave u Hrvatskim cestama u HRT-u, u Luku Vukovar i u Zračnoj luci Zadar, postavljat ista pitanja koja ja sebi i dan danas postavljam. Dakle mi bismo ako imamo ne sistemskih pogrešaka, dakle vrlo dobar termin, ako ih nemamo onda u izvješću DORH-a koji će isto tako doći pred ovaj Sabor naći numeriranu stranicu gdje će se DORH u trinaestoj, četrnaestoj i petnaestoj godini pozabaviti sa ovim trgovačkim društvima. Ako neće biti toga u izvješću onda postoje sistemske greške, onda ne postoji sustav odgovornosti. A napadati sustav Državne revizije da je neučinkovit, a vertikalom zakonodavne regulative njemu dati alat, a posebice ovlastiti ga da kroz kaznene odredbe i kazne one za koje ustanovi da ne provode sustav javne nabave je nekako barem onako ljudski licemjerno. Poštovane kolege iz Državne revizije, ja i mi u klubu HDZ-a ocjenjujemo vaše izvješće i vaš posao dobro obavljan i mi ćemo ovo izvješće podržati. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Prelazimo na replike. Najprije replike uvaženom zastupniku Ivanu Šukeru, prva je poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Šuker rekli ste da ovi nalazi državne revizije … sve političke opcije koje rade iste pogreške, aludirajući na ono da su određeni oporbeni zastupnici jutros na izlaganje državnog revizora mislili da se radili možda reviziju zadnjih osam mjeseci odnosno godinu dana ove vlasti. Činjenica je također da Državna revizija uz svoje preporuke pomaže jedinicama lokalne samouprave, državnim poduzećima, agencijama kako bi poboljšali svoja poslovanja i bolje i transparentnije upravljali državnim sredstvima. Državni revizor, a to treba reći, vi ste na kraju to rekli da se malo tko spominje Zakona o fiskalnoj odgovornosti, ali treba reći da državni revizor i Državna revizija rade po određenoj metodologiji prema svima, iako znajući da imamo 556 u ovom slučaju jedinica lokalne samouprave i kada pogledamo Hrvatsku ne možemo samo govoriti o onome što uvjetuje i bolje poslovanje određenih jedinica lokalne samouprave i većim gradovima, ali treba misliti i na one manje jedinice lokalne samouprave koje malo ili nikako ne utječu na donošenje zakona u Hrvatskom saboru i ne mogu ih kao takve provoditi u malim jedinicama lokalne samouprave, niz je tu zakona koji priječe dobro provođenje. Isto tako i činjenica da jedinica lokalne samouprave vaša izvješća daju na svojim predstavničkim tijelima bilo općina, gradova ili županijskih skupština koje se o tome očituju. Povući ću samo jednu paralelu gospodine Šuker, sjećam se da smo zajedno bili u Bundestagu kada su Nijemci rekli da donošenje zakona na saveznoj razini ne mora nužno biti provođenje na lokalnoj razini upravo zbog nedostatka sredstava ili određenih stvari koje su vezane za provedbu tog zakona. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa. Kolega Babić ja sam zato i naglasio da ovih pet izvješća je pet izvješća određenih procesa ih još ima o ho ho. I vi ste se dotakli najvećim dijelom lokalne samouprave da je obrađeno 99 trgovačkih društava gdje su na čelu tih jedinica lokalne i regionalne samouprave razne političke opcije. Međutim nažalost kada iščitate malo izvješća vidjet ćete da se mnoge greške ponavljaju ili nedostaci bez obzira na koje politička stranka na čelu te jedinice lokalne samouprave zato jesam i fokusirao svoju raspravu u ime kluba u tom smjeru da vidimo da li smo zakonodavno dobro postavili neke stvari ili neke zakone i podzakonske akte treba mijenjati da ispravimo ove nepodopštine. I mislim da smisao nas saborskih zastupnika treba ići u tome smjeru. Možemo se mi prepucavati Šime, Jure ovaj, onaj napravio grešku međutim ako ostavimo isti zakon, ako konstatiramo da onaj koji je donio zakon nije kvalitetno napravio podzakonske akte jer šta je, podzakonski akti se donose iznad dijela ovog Visokog doma. Mi usvojimo zakon i u tom zakonu usvojimo da ministar mora predložiti do tada i tada toliko i toliko podzakonskih akata. Ti podzakonski akti nažalost nekada mogu otići u neželjenom smjeru. Dakle, ja sam o tome govorio bez namjere da bilo koga prozivam. Ja sam pročitao sva izvješća. Mogao sam izvući segmentalno i napadat nekoga, međutim od toga država Hrvatska nema koristi. Dakle, mi moramo pojavnosti spriječiti. Ne znam da li je pojavnost pravi izraz, ali čini mi se nekako najprikladniji. I zato sam nekako svoju raspravu pokušao fokusirati s obzirom da smo mi u ovom trenutku odgovorni za Hrvatsku državu, da naprosto pošaljemo određene poruke, a ne da napadamo nešto samo zbog toga što je netko drugi bio u to vrijeme. A gledajte, može se dogoditi za nekoliko godina obrnuto, pa šta ćemo onda. Onda možemo reći da smo svi propustili, jer nismo neke stvari promijenili.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
minHvala lijepa. Kolega Šuker, vi ste godinama ovdje u Saboru, evo i meni je sad dvije godine. Činjenica da revizija daje svoje rezultate i činjenica je da nema pomaka u društvu, a ni u sustavu od tih rezultata. Jer nitko ne odgovara za učinjene propuste za opustošene tvrtke, za javne nabave koje su nezakonite, koje su štetne, koje su uništile konkurenciju nitko ne odgovara. Znači jednostavno ljudi da odrade sve šta mogu i još bolje, da upozore institucije, Državno odvjetništvo i oni koji bi trebali raditi svoj posao nikakav se rezultat ne vidi u stvarnosti. Svi ti koji su, spominjali ste mineralne sirovine dobijali vrlo jednostavno dozvole. Tko je radio inspekciju vrlo jednostavno je dobijao dozvole. Gospodin Krašić dok je bio, gospodin Mikulić za privatne tvrtke. A znači sustav ne funkcionira, sustav je podležan. A kako će funkcionirati kada danas imamo, nije mineralna sirovina, ali radi se o vodama, o energetici, kada imamo slučaj recimo termoelektrane Peruča vlasnik suprug od projekta 50%, suprug od ministrice vanjskih poslova, potpredsjednice Vlade. Vidjeli ste reakciju kad je zaštićena. Nebitna je tu voda, koncesija na vodama, štetnost. Sve je nebitno. Evo danas i znanstvenici izašli sa pismom upućenim pobješnjeloj potpredsjednici Vlade gospođi Dalić u onome trenutku, onoj nezapamćenoj reakciji. Znači jednostavno niti lokalna samouprava koja mora biti pod utjecajem jer je u istoj stranci ne može reagirati. Znači sustav naše prirodne resurse, da je prepoznato Državna revizija jednostavno tolika je moć centralizirana, a to je dokaz termo elektrana Peruča i šutnja premijera, a … [[Govornik se ne razumije.]] postavljam pitanje, a vidjeli ste reakciju potpredsjednice Vlade. Pa prokomentirajte taj sustav naših prirodnih dobara. Hvala.
Hvala. Lijepo vas molim da se držimo vremena. Opet ste premašili vrijeme. Uvaženi zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Kolega Bulj, mene su naučili da govorim o onome što je tema. Ja sam danas pokušao o tome govoriti. Druga stvar, rekao sam da je malo ovdje političkih opcija koje nisu imale priliku nešto promijeniti. Dakle, poluge za upravljanje sa državom su između ostalog i upravljanje sa javnim poduzećima, resursima itd. I vi ste participirali u vlasti. Kad sam govorio o nalazu trgovačkih društava, nadzornih odbora i vi participirate u nekakvim jedinicama lokalne samouprave. Međutim, na općenit način razgovarat nešto što nije tema u principu možda nas vodi ka nekakvom skupljanju jeftinih političkih poena, ali na žalost se ništa neće promijeniti. Reći da nalazi Državne revizije nisu ništa promijenili može reći netko tko te nalaze nije pročitao. Jer kad bi čitali nalaze iz godine u godinu, pa vi vidjeli da nalazi Državne revizije su korisnike i državnih sredstava, javnih sredstava i javnih dobara tjerali na određene promjene. Da li su neke stvari išle brže ili sporije o tome možemo raspravljati, ali upravo smo zato mi ovdje. I zato postavljamo još jedanput pitanje nama svima da li smo zakonodavno dobro uredili ova područja o kojima danas govorimo, da li su ministri donesli pravilnike jer oni ne ovise tu o Saboru, da se to provedbeno napraviti kvalitetno i mislim da mi o tome danas trebamo raspravljati. A onda ovaj segment o kojem ste vi govorili uopće ne bi bio predmet jedne paušalne rasprave. Naprosto treba cijeniti sve procese, treba cijeniti sve koji nešto znaju, to treba akceptirati i na kraju donesti najbolje rješenje. Ali politikantstvo nas neće odvest nigdje. Mi smo danas kao oni koji i ovdje smo u Saboru, mogli smo svaku od ovih točaka raspravljat posebno, izvadit svega i svačega i smijat se. Međutim, to nije smisao ove priče. Nama je smisao da zaključak ovog Sabora olakša kolegama iz Državne revizije reviziju kad budu sljedeći put radili sljedeće revizije. To je smisao naših rasprava, bi trebao biti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nenada Stazića, izvolite.
Kolega Šuker, ja mislim da ste vi stvar ili problem postavili potpuno ispravno. Naime, ako se događa da se iz godine u godinu nalazi Državne revizije tako reći ponavljaju bez obzira koja je struktura na vlasti, onda to može značiti samo dvoje. Ili su sve strukture na vlasti potpuno nesposobne ili nevoljke provoditi zakone ili zakoni ne valjaju pa ih treba mijenjati. Revizija na žalost, Državna revizija na žalost ne provodi reviziju zakona. Možda bi trebala. Upozoriti zakonodavnu vlast niste to dobro postavili, to je neprovedivo. To što ste vi napisali u zakonima je nepovredivo ili je teško provedivo. I one koji to budu morali provoditi bez obzira na političku opciju će nužno kršiti propise. I zbog toga ja bih ove nalaze Državne revizije shvatio instruktivno za nas sve ovdje u Saboru bez obzira na političku opciju, da vidimo što u tim zakonima treba promijeniti. Možda smo ih prenormirali javnu nabavu, korištenje vozila, možda smo sve to iskomplicirali nepotrebno. Pa onda Državna revizija mora konstatirati kršite propise. Ovi krše propise, oni krše propise, iz godine u godine se stvari ponavljaju. Ajmo sagledati, mislim da ste izvrsno postavili tezu i ovo bi trebalo biti, ovaj nalaz Državne revizije, poziv svima nama kao zakonodavcima, da preispitamo te propise. Pojednostaviti ćemo stvar i Državnoj reviziji i onima koji su odgovorni. Zašto da ljudi krše propise. Ja sam uvjeren da oni to ne rade namjerno, najveći broj njih, nego naprosto je nešto neprovedivo, prekomplicirano. Dakle, potpuno se slažem s vama.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Šukera.
Kolega Stazić, meni je drago da se vi slažete sa mnom. Ja sam od onih koji je praktički od početka kako koja usluga, Državna revizija na određeni način bio involuiran ili komentirajući u Saboru ili provodeći određene zakone. I zato se i jesam držao određenih segmenata da pošaljem nama svima poruku, da se kanimo politikantstva i izvlačenje nekakvih prljavih papirića, a milijarde u ime tih prljavih papirića prolaze okolo. Dakle, zakonsko rješenje s kabineta može izgledati sjajno. Mi ćemo ga ovdje odraditi neki sa … [[Govornik se ne razumije.]] neki sa primjedbama. I sad kad dođe primjena i ti podzakonski akti, a te zakone u principu provodi netko drugi, da li u ministarstvu ili ovdje. Pa uzmite si samo priču oko rasformiranja državnog inspektorata. Dakle, osim onih inspekcijskih službi koja Ministarstva financija, mi smo pod jednim krovom imali praktički sve službe koje na terenu kontroliraju da li se zakoni provode ili ne provode. Mi smo to raskopali ne znam iz kojeg razloga, zato što je svaki ministar htio biti mali Bog u svom ministarstvu. Ali, ajmo se sad vratiti nakon 4 godine. Da li su se postigli rezultati oni koji smo htjeli postići? To je smisao ove cijele moje današnje rasprave. Naprosto nemam niti volje, niti želje se prepucavati sa nekakvih ispraznim pričama. Jer naprosto, mislim da mi vremena nemamo. Svaki cent koji ne povučemo iz sredstava EU, za nas je propao. Svaki reformski zahvat koji ne napravimo je propao. Svaka ona šljunka koja je izvađena u Savi, sa bosanske Save ugrađeno u slavonsku cestu, je za Hrvatsku izgubljen. I mogu tako nabrajati, možemo govoriti o Cetinskoj krajini. Možemo govoriti o svemu. Ajmo dajmo jedanputa, ovo što su ljudi napravili i konstatirali što je loše na terenu, oni koji trebaju promijeniti zakone, neka predlaže zakon, izmjenu zakona. Zato jesam rekao nekima, bili ste u vlasti, pa što niste napravili nešto.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Klarića. Izvolite.
Uvaženi kolega Šuker, današnja rasprava je upravo pokazala situaciju u našem društvu. Imamo 2 krajnjosti, vi ste u uvodu svog govora to dotaknuli. Imamo one koje sada ovdje nema, koji su iskoristili ovo izvješće Državne revizije, da bi populistički napali, iskritizirali, pa je čelnik oporbene stranke, ne vodeći računa, da se upravo nalaz revizije odnosi na period kad su oni bili na vlasti. Imamo medije i imamo nekakvu raspravu kao primjer mogu staviti službena vozila. Izvješće o korištenju službenih vozila. Dal netko zna građevinsku tvrtku koja nema nekakav kamion, miješalicu, lopatu ili kakav alat. Pa valjda je službeno vozilo alat. Alat onog policajca koji mora doći na uviđaj na lice mjesta. Kojeg svi pozivamo i nestrpljivo čekamo, ukoliko imamo i manju nezgodu, jer ga nema, jer ima samo 1 vozilo. I druga stvar, drugi način rasprave, koji ste upravo vi usmjerili u pravom smjeru. Nalaz Državne revizije je skup, zbir svega što se događa u pojedinom području. I nama svima lektira koju moramo proučiti, da bi vidjeli upravo ovo što je kolega Stazić rekao. Ukoliko zakon ne valja, ajmo ga popraviti. Ukoliko zakon valja, a netko ga se ne pridržava, za to mora odgovarati. I ako postoje apsurdne stvari i ako imamo evo kad sam i spomenuo, vozila službena, ako imamo satelitsku navigaciju, ako imamo konstantno praćenje lokacije vozila 24 sata, čemu dovoditi nekakvo birokratsko riješene da one mora ispisivati nekakav papirnati putni nalog u kojem se skuplja prašina tamo u ladici toga automobila. Dakle, imamo puno stvari za pojednostaviti u onom dijelu koji je na trenutno na snazi kao nekakva obveza, ali imamo puno stvari o kojima možemo razgovarati, da ih možemo popraviti, a upravo vi ste to u svojoj raspravi istakli. Neću se dalje nastavljati, jer je i, evo kolega Stazić većim dijelom rekao upravo ono što sam se ja spremao reći. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženi zastupnika Šukera.
Kolega Klarić, ja sam upravo zato spomenuo podzakonske akte. I rekao da se oni donose izvan javnosti. Tko od nas je zainteresiran za određena područja, pa onda uđe na web stranicu ministarstva, pa pročita ovaj ili onaj pravilnik. E sad gledajte, ja ću samo jednog segmenta malo zadržati, jer ste ga vi spomenuli. Dakle, Državna revizija je konstatirala oko službenih automobila. Nisu oni izmislili da su to nedostaci. Zašto? Netko je propisao što se mora voditi da bi se taj službeni automobil koristio. Netko je to propisao. Nismo propisali mi saborski zastupnici. Netko je to propisao. Pa ako je netko to propisao, onda neka se drži toga. Ili ako smatra da je to previše birokratizirano, previše iz normirano, pa onda predloži izmjenu, pravilnika i doviđenja. Ja sam zato povukao paralelu sa gospodarstvenicima. Jer on za onaj auto mora pisati onaj putni radni list. I kazniti ćeš ga, onog šofera, ako to ne napravi. Pa onda idemo zakon napraviti sa ovim drugim tu. A ići govoriti o tome, da je strašno puno potrošeno, uhljebi se voz, ovo ono, a istovremeno govoriti da nam inspekcije nisu efikasne, ajmo sad postaviti pitanje, da li te inspekcije imaju adekvatna sredstva za svoj rad. Jer to vozilo je njima vozilo i laptop im je osnovno sredstvo rada. Jer on kad se makne iz ministarstva, taj laptop. vozilo ga doveze tamo, a laptop mu služi da ima nekakvu komunikaciju. I nemojmo stvari gledati paušalno, kad nam je ovako, kad nam je onako. Kad nam treba policija pa ne dođe, e onda ovo ono, ajmo postaviti, dal ta policija ima adekvatan broj vozila. Ako se netko negdje bunari, da tako kažem, mineralne sirovine, rudarske inspektor ne dođe na vrijeme, ajmo sad postaviti pitanje, dal on adekvatan da može to napraviti. Dakle, nemojmo gledati od situacije do situacije, nego sve je ovo napravljeno, da bi instrumenti ili poluge za funkcioniranje vlasti, operativno funkcionirali da bi hrvatski građani bili zadovoljni i to je način na koji mi trebamo promatrati ova izvješća, jedno drugima pomoć, ali na sve drugo ako budemo gledali mi nećemo pomoći kolegama. Što su neki kolega sa svojim raspravama, oni su doslovno kolegama iz Državne revizije malte ne da su nešto izmislili.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, ja danas ne vidim neki veliki problem ovdje jer svi smo se ja mislim složili u tome da je nalaz revizije svojevrsna preporuka, svojevrsni savjet i sugerira nama ovdje u Saboru, ali i čelnicima određenih izvršnih tijela da moraju popraviti određene procedure da bi njihovo upravljanje bilo učinkovitije. I dolazimo do činjenice da danas ste evo vi govorili o upravljanju mineralnim sirovinama, ja mislim da je ovo prva revizija koja je uopće takla u povijesti da sustav upravljanja države sa eksploatacijom mineralnih sirovina ako se ne varam i dolazimo do toga da znamo što sve država od procedura ima i gdje je najveći problem. Očito da znamo da s tim mineralnim sirovinama ne upravljamo kako treba jer nekoliko je tijela nadležnih, županije vidimo nemaju određene evidencije i dolazi do nereda u prostoru. Tako i dan danas postoje kamenolomi koji rade, a nemaju dozvole, postoje eksploatacija mineralnih sirovina, a ne zna se uopće količina eksploatiranih mineralnih sirovina i onda dolazi na kraju ono što svi zazivaju DORH i sve ostale institucije koje nešto trebaju utvrditi, a nisu jasne procedure ono što ste vi savjetovali da ministarstva temeljem ovakvih revizija trebaju popraviti svoje procedure od zakona pa do najnižih akata. Recimo, eksploatacija ne znam viška mineralnih sirovina, sve ima, možete dobiti dozvolu Ministarstva imovine, možete proći cjelokupnu proceduru, lijepo platiti državi sve ono što ona traži i tu je država svoje završila. Međutim, kada dođemo na onaj zadnji dio, a koliko ste toga eksploatirali, tu nitko ništa više ne zna. Nije jasno propisano na koji način se evidentira ono što je dozvoljeno eksploatirati s obzirom na to što ste kupili, koliko toga ste otpeljali sa nekog područja, tko je tu nadležan, da li geodeta, da li treba biti vaga, da li treba biti otpremnica itd. znači imamo početak, a nemamo kraj određenih procesa. Znači ministarstva moraju reagirati na ovakvu reviziju.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Šukera.
E kolega Borić sada ste vi otvorili jedno pitanje koja ja namjerno nisam htio otvarati, a to je kontrola zakonskih odredbi koje mi donesemo u ovom Visokom domu. Da li smo mi dovoljno ekipirani ili nismo. Ja sam u jednoj svojoj replici spomenuo priču državnog inspektorata. Bez obzira da li neko misli da je on dobar ili nije, to je sustav koji je počeo funkcionirati. Ja ću vam reći svi smo bili oduševljeni kada je kolega Tolušić pokrenuo priču oko hrane itd., a mi već desetljećima u Hrvatskoj imamo problem tko će kontrolirati hranu, da li Ministarstvo zdravstva ili Ministarstvo poljoprivrede jel daleko bitnije gdje će biti stacionirano, a ne koji je proizvod te kontrole. Ista priča je kod mineralnih sirovina. Ja ću se dotaknuti dozvolite mi taj luksuz lokalnog jednog dijela, a to je šljunčara Čiče, negdje 16, 17 kvadratnih kilometara, prosječna dubina skoro 50 metara. Znate vi što to znači? Ekološka bomba za budućnost. I sada si ja postavljam jedno realno pitanje, koliko grad Velika Gorica i Turopolje od te šljunčare financijski imaju? Skoro ništa. A zašto to govorim? Zato što sam bio gradonačelnik i na sve moguće i nemoguće načine pokušao dovesti da to funkcionira na neki način, međutim uvijek mi je neko podmetnuo nogu, zavezao ruke na leđa i opal si u principu razbiješ nos, ali kriv će svi tebe kao čelnika lokalne jedinica lokalne samouprave. Zato ponavljam, podzakonski akti i zakonski akti su instrument s kojim država upravlja sa novcima hrvatskih građana i upravlja sa hrvatskom imovinom i o tome mi kao saborski zastupnici trebamo raspravljati i voditi brigu. Sitna dnevnopolitička politikantska prepucavanja nikome nikada ništa nisu donijela dobro ni neće donest dobro. A mi smo ovdje plaćeni upravo zbog toga da svako temeljem svog znanja i iskustva pazimo kakve zakone donosimo, koliko su oni kvalitetni i kako su oni dobro primjenjuju, a kako se oni dobro primjenjuju to su nalazi Državne revizije.
Hvala. I zadnja replika na vaše izlaganje ona uvaženog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite. Odustajte. … [[Upadica se ne razumije.]] Digli ste prije toga. Onda ste prvi na gospodina Mikulića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Mikulić me potakao sa jednom izjavom da vjeruje da je nakon deset godina odnosno da je sada puno bolje nego što je bilo prije deset godina. Ja se nadam da je to tako. Kolega Šuker govori o tome kako mi ovdje iz cijele ove rasprave trebamo izvući zaključke koje bismo zakonske, podzakonske akte trebali mijenjati što je također istina, ali mi imamo problem ne provođenja zakona. I kada vi govorite o tome da je prije deset godina bilo ili više puno gore, to je istina. I kolega Šuker nije upravu kada kaže da ne trebamo spominjati pojedinačne primjere koji su pokazatelji da nije samo problem u zakonskim i podzakonskim aktima nego je problem i u neprovođenju zakona. A vi dobro znate o čemu ja govorim, govorim o slučaju gdje je suprotno Zakonu o rudarstvu odobrena koncesija za puno veće količine, a u tom ste vi sudjelovali i žena gospodina Krasića, imali ste zajedničku firmu, svima je dobro poznat taj slučaj. Što je s tim, zašto nitko nije odgovarao? Znači nije pitanje samo podzakonskih akata, zakonskih akata, pitanje je provođenja zakona koje mi imamo. I problem je u tome što ljudi koji su sudjelovali u takvim stvarima i dalje su jako aktivni u hrvatskoj politici i čak pucaju na ovaj državni inspektorat o kojem govori kolega Šuker.
Odgovor uvaženog zastupnika Andrije Mikulića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grmoja, dakle da imate informaciju iz prve ruke. Ja nikad nisam bio ponosniji nego na taj period od '98. do 2004. do veljače. Prema tome, morate konkretno reći o kome se radi. Inače vama za informaciju, znate koji je postupak dodjele koncesije i količina, da neko stručno tijelo utvrdi količine rezervi, pa podijeli sa brojem odnosno godišnjom proizvodnjom pa dobijete broj godina koncesije. Neke stvari ipak u ovom Parlamentu trebamo znati. Pravo, vi se pozivate na pravosuđe. Pravosuđe je o ovome što vi pričate reklo sve. Da li je netko kriv, da li netko nije kriv itd. Državni inspektorat je bila institucija koja je radila kontrolu nadzora propisa i provedbe propisa. To je ključ. U 10 godina ukoliko sam sa svojim časnim inspektorima bio pomoćnik milijardu i sto milijuna je gurnuto prema pravosuđu, a vi imate točku kao i ja, jer smo saborski zastupnici Izvješće 2015., šesnaesta pa ćemo vidjeti što je pravosuđe odradilo. Milijardu i sto milijuna kuna s osnova nelegalne eksploatacije je gurnuto prema pravosuđu. Prema tome, tko je što dobio donesite papire. Bez obzira, znači kontrola provedbe propisa se provodila i radilo se ono što se radilo temeljem zakona. I bez obzira na to, ja vam nikada, ali nikada u životu koliko se god žurio se nisam parkirao sa automobilom na mjestu za osobe sa invaliditetom.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Kolega Mikuliću vi ste bili u inspektoratu koji je znači provedbeno bilo na terenu po pitanju mineralnih sirovina kad ste radili. Pa evo pitanje, nećemo sad o šljunku, o tvrtkama, evo pitanje na području Cetinske krajine. U to vrijeme, ja sam dobio zbog organiziranja akcija sprječavanja odlaganja u rudokop Slane stine, Karakašica to vam je dobro poznato, vi ste bili u to vrijeme uključeni u koncesije davanje za Dragu … [[Govornik se ne razumije.]] , jer morali ste to poznavati te probleme jer ste to radili. Ali po pitanju sanacija, znači toga rudokopa vas, upozoravam vas, prisjećam što ste poduzeli da se ne odloži ta troska pod krinkom sanacijskog materijala troska iz Dugoga Rata. Niste ništa. Ja sam osobno prijavljivao inspektoratu, Državnom odvjetništvu, protivio se da ne zagade okoliš. Ništa se nije poduzelo jer preveliki su utjecali bili i vaši i gospodina Mladinea u okolišu. To su broj Krasića, to su bile utjecajne skupine. Mene je privodilo. Ja imam zbog toga sad 20 kaznenih prijava od vlasnika koji su nelegalno htili sanirati taj rudokop otpadom, koji su željeli doći do mineralnih sirovina na području Cetinske krajine. Jer jedino što nam je ostalo, ostalo nam je to. Inspekcije nisu radile tada svoj posao, niti rade sada svoj posa, nego tko im da više para za te rade. To je činjenica i to je istina i to je vidljivo na rudokopu Slane stine. Ja sam osobno zbog toga i sada po sudovima, doduše sve parnice dobivam, a do onih koji su htili to eksploatirat i otrovima sanirat. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Mikulića.
Uvaženi zastupniče Bulj, dakle ja vas moram u nekim stvarima dat vam argumente da javnost shvati. Ja vam nikad nisam bio inspektor. Ja sam bio pomoćnik glavnog državnog inspektora. To su vam razlike. Dakle, moramo znat u sustavu kako sustav funkcionira. Dakle, to je jedna stvar. Pomoćnik glavnog državnog inspektora kojeg imenuje Vlada i razrješava Vlada. Imenovala me Vlada 2004. u srpnju, razriješila me Vlada ova koja više nije. O.k. To je jedna stvar. Inače radi hrvatske javnosti, ja sam vam bio predsjednik Povjerenstva Vlade za borbu protiv sive ekonomije. Kako takav čovjek kad se govori da radi ovo ili ono to može biti? Da bi to bili neke provjere morate proći. Pa vjerojatno je netko negdje nešto gledao i vidio. Prvi moji problemi vezano za postupanja rudarskih inspektora, pazi čuda su krenuli iz Sinja baš iz ove lokacije, pa smo krenuli prema Državnom odvjetništvu kad su nas pozivali. Mi koji smo procesuirali nelegalne eksploatatore. Pa neke ste i spominjali. Sve presude na svim sudovima je Državni inspektorat dobio protiv ovih ljudi i sve prijave koje su davali pazi čuda su im odbijene. Kad pričate o sanaciji, a to ću participirat u pojedinačnoj raspravi, onda morate znati gospodo da imamo dvije vrste sanacije. Jedna je tehnička, jedna je biološka. Ali za sve u životu treba imati određeni kvantum znanja, pa o tome nešto naučiti i govoriti. Kada pričamo o tome da netko radi nešto, a za to nema potrebitu dokumentaciju ja vas pozivam kao saborske zastupnike da prijavite to na nadležna tijela di trebate prijaviti. Pa to je vaša dužnost! Pa tako za bilo koga ako znamo da nešto radi što je protuzakonito prijavite ga!
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora [[Upadica Reiner: Kolega Bulj, molim vas!]] Kolega Mikuliću, ja bih nešto malo drugačije od kolega. Oni su svi otprilike rekli sve što je trebalo reći i to sve je istina, ali pitam se ovdje u Saboru je otvoreno koliko vremena nama treba da neke stvari riješimo? 25 godina je država, 2 godine sam u Saboru. Ja bih najiskrenije volio znati sada, vjerujem reviziji, ovim ljudima koji tu sjede da su nam rekli u prvom dijelu koliko je riješeno predmeta od prošle godine koji nisu, koje su iznijeli ovdje, revizija koja je našla kriminal u trgovačkim društvima i ostalim institucijama, da vidimo koliko je toga riješeno. Da li je DORH riješio taj problem. Mi danas otvorimo knjige, sutra ih zatvorimo, sljedeće godine ponovno otvorimo, preksutra ih zatvorimo. Vrtimo se u jedan krug začarani, ne rješavamo otprilike ništa, kriminal se i dalje dešava u našoj državi, vrlo malo ljudi odgovara gledajući medije i gledajući. Pa postavljam to pitanje, pa to je toliko jednostavno, toliko su zakoni jasni. Za nekoga su do kraja jasni, isključivi, za nekoga nisu niti jasni niti isključivi. I to je pitanje naše države i našeg građanstva. Mi želimo rješenja, mi moramo donijeti jednom rješenje i najbolje bi bilo kad bi Državna revizija direktno optuživala određene ljude koji su napravili probleme i koji su napravili kriminal u društvu. To bi bilo jednostavno, ali možda za njih teško, međutim u DORH-u toliko … [[Govornik se ne razumije.]] toga i stavljeno u ladice i nigdje ništa ne izlazi. Ja bi vas volio pitati vas gore kad budete završavali, koliko je u zadnje 2 godine riješeno predmeta, po vašim nalazima, gdje je bio kriminal. E to mi je jednostavno, pa nepoznanica, jasno mi je da je nepoznanica, kako ću to i znati, kad ne znamo ni mi. A rješavamo stalno neke probleme. To je pitanje pitanja. Mi možemo ovdje pričati koliko hoćemo, a ostajemo na istom. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženi zastupnika Mikulića.
Uvaženi zastupniče, pa gledajte, ja se s vama slažem, dati ću za to argumente, ali ciljevi revizije, bili su u cijeni postupanja nadležnih tijela u skladu s donesenim propisima. Pa nije Državna revizija ta koja ima tu nadležnost. Pa mi moramo znati tko ima, koja je zona nadležnosti pojedinih institucija. Rekao sam, ponoviti ću. Milijardu i sto milijuna kuna. Neke od najtežih predmeta, žao mi je da sad nekih ovdje u sabornici nema, smo rješavali za vrijeme, dok je kolega Šuker bio ministar financija. Jel bilo tako kolega? To su bili ozbiljni predmeti. Jako ozbiljni predmeti. I riješeni. Ako ima potrebe, reći ću svako ime i prezime i lokaciju. Pa ja to radim 20 i nešto godina gospodo. Ja ne znam se bavit psihijatrijom ili nekim drugim poslovima, nego ovim za što sam se školovao i što cijeli život ulažem u sebe. Prema tome, od tih milijardu i sto milijuna, znate koliko je presuda doneseno, pravomoćno? 100. Ne sto milijuna, sto tisuća vrijednosti, o čem mi pričamo. I sad vas ja pitam, imamo ljude koji rade posao, što kaže kolega Šuker, da ne pričamo o tome, imaš mobitel, nemaš laptop, auto itd. to znamo kako ide nadzori, što se radi. Ljudi procesuiraju milijunske iznose, neću otvarati pitanje primanja, uopće nebitno, rade za ovu državu, rade i onda to dođe na pravosuđe, što se desi? Kaže pravosuđe izričem ti opomenuo, jer sam procijenio ili procijenila da je to za opomenu. Pa šta će ti ljudi? To je problem ljudi u sustavu koji se javljaju. Hvala lijepo.
Hvala. I na uvaženi zastupnika Horvata imamo 1 repliku, poštovanog zastupnika Anđelko Stričeka. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa kolega Horvat, vi ste u svojoj raspravi naveli, da su izvješća revizije zasigurno jedna od najkvalitetnijih koja dolaze u Hrvatski sabor, ali očito je problem poslije nastavak. Znači, između ostalog potaknuli ste se i rada DORH-a. Jedan zorni primjer s područja Varaždinske županije, temeljem također izvješća revizije, gdje za jedan grad utvrđeno da je preko 2 milijuna kuna javne nabave, išlo mimo postupaka javne nabave. Naravno revizija je to evidentirala, sve proslijedila DORH-u. Međutim, tu je očito stalo. DORH umjesto da pokreće postupke, sve šalje Ministarstvu gospodarstva, Ministarstvo gospodarstva, očito tu malo između sebe, pa do prekršajnog suda i na kraju od svega toga i 2 milijuna kuna potrošeno mimo, bilo kakve javne nabave, nije bilo ničega. Također, dotaknuli ste se i rada nadzornih odbora. Jedan konkretan primjer od prije tjedan, dva, gdje možemo iščitavati sa portala novinskih, s područja Varaždinske županije, došlo je do određenih smjena nadzirnih odbora nakon lokalnih izbora. I tko sad tu proziva novi nadzornog odbor. Bivši član doktor znanosti sa stranačkom iskaznicom SDP-om koji u 4 godine koliko je sjedio u nadzornom odboru, nije se sjetio pitati upravu tog trgovačkog društva, kako je moguće da su im svi natječaji, sva javna nabava vezano na … [[Govornik se ne razumije.]] Varaždin, uspjela pasti. Međutim, sada prolazi. Također znači još jedna zanimljiva tema, i za Državnu reviziju, a očito i za još neka druga tijela.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Horvata.
Hvala kolega Stričak na ovom pitanju. Na ovoj primjedbi. Ja i dalje stojim kod svoje rečenice koju sam izrekao u svom uvodnom izlaganju, dakle, vrlo hrabro, kolege iz Državne revizije, evidentirale su u periodu od 2013.-2015. teške nedostatke u poslovanju i u provedbi sustava javne nabave u 4 trgovačka društva. Siguran sam da temeljem zakonske regulative, taj revizijski nalaz, za sva ta 4 trgovačka društva, je iz prostora državne revizije, otišao na relevantno mjesto, gdje bi se analitikom trebali pokrenuti ili nepokrenuti određeni procesi, koji bi u jednom trenutku, ako se to ustanovi, odgovorni ljudi u tim trgovačkim društvima trebali staviti pred određene kaznene odredbe. I opet ću ponoviti i slažem se sa kolegom Žagarom, dakle, tu je sad taj sistemski gab i sistemski nedostatak jednog začaranog kruga, koji svi mi skupa mislimo ili zataškamo da se događa a u realnom svijetu i životu, gotovo pa svakodnevno, pa i ovi napadi na kolegu Mikluća nam zorno potvrđuju da se takve stvari događaju. E sad, poštovane kolege, nismo mi ovdje saborski zastupnici odgovorni za provedbu aktivnosti i rad DORH-a u toj nekoj trodiobi vlasti DORH je dio sustava koji samostalno radi i funkcionira, ali ono što jesmo i moramo, moramo postavljati pitanja, moramo postavljati pitanja i tražiti odgovore. Ja sam ovdje javno progovorio da ću se izrekom zanimati za izvješće DORH-a o provedbi postupaka javne nabave temeljem revizijskog izvješća u četiri trgovačka društva za koje je DORH odnosno Državna revizija ustanovila da postoje ključni nedostaci u provođenju sustava javne nabave. Pa evo kolega Stričak ja pozivam i vas da ovaj konkretni primjer istražite na ovakav isti način i dođite do relevantnih činjenica …
Hvala kolega, kolega Horvat malo ste ga i vi prekardašili. Molim vas da se držimo vremena. I sada ćemo ići na Klub zastupnika GLAS-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani glavni revizor gospodine Klešić sa suradnicima, cijenjene kolegice i kolege. Evo ja imam priliku govoriti u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a danas kada je sve ovako na odnosu na ovu temu krenulo lijepo. Najprije se HDZ i SDP dogovorio da imamo objedinjenu raspravu protiv čega mi nemamo ništa, a onda i u diskusiji kolege iz HDZ-a i SDP-a kojih više tu nema su se oko revizije tako razgovarali što ona treba biti i kako treba biti. Naš klub će podržati ovu reviziju i mislim da o revizijama treba govoriti i treba govoriti bez obzira da li se revizija odnose na period kada ste bili na vlasti ili ste bili u oporbi iz jednostavnog razloga što se trebamo pitati što je smisao revizije. I ja ću probati kroz ovu raspravu zaista u nekoliko elemenata reći zašto ćemo mi podržati ovu reviziju i zašto mislimo da revizije trebaju i trebaju biti na ovakav način. Pogledajte malo uopće povijest … revizije, kada ih malo vidite onda vidite da oni svaki put ukazuju na nešto drugo i da se iz tih revizija ipak nešto nauči. Ova država i svi zajedno možemo ići naprijed samo onda ako ono što je bilo dobro jedne vlasti nastavimo dalje, a ono što je bilo loše greške ne ponavljamo, bez obzira da li su te greške naše ili su nečije druge. Prva u ovim izvješćima o reviziji, revizija o javnoj nabavi i ja inače nemam običaj čitati iz materijala, ali ću ovaj put pročitati jer mislim da je to zapravo smisao i ovih revizija i sljedećih. Kaže cilj revizije je da li je sustav javne nabave u subjektima učinkovit, to znači da li se provodi, da li imamo propise, da li su propisi uredu. Drugo, jel je postojala stvarna potreba za određenom nabavom i treće jesu li rezultati provedenih postupaka omogućili postizanje zadovoljavajuće vrijednosti za uloženi novac. To su odgovori koje mi trebamo dobiti i o kojima trebamo raspravljati kada je riječ o javnoj nabavi, da li je bila potreba i da li je zaista ta javna nabava provedena na odgovarajući način. Kada je riječ o javnoj nabavi tu revizor kroz subjekte revizije koje je imao i kroz koje predmete i kriterije koje je postavio lijepo kaže što je to bio problem i kaže što dalje treba raditi da se to ne ponavlja. Dakle ono što je važno, važno je da za sljedeću reviziju kada dobijemo odnosno rezultate revizije da se tu vidi, da su se neke stvari poboljšale. Mi svi jako dobro znamo, vi ne morate ići u reviziju u iste subjekte u kojem ste išli u prethodni period, možete ići u neke druge iz razloga što smo mi država u kojoj kada napravite reviziju kod jednog svi kojeg se to tiče znaju i znaju što je problem. Zaista kada se dolazi u reviziju bilo gdje onda vi iz te revizije ona ima jedan edukativan karakter i morate razmišljati o tom edukativnom karakteru. Iz tog edukativnog karaktere treba zaista vidjeti ono što je tu već rečeno, propisi, kakvo je provođenje propisa, da li nešto treba poboljšati u odnosu na propise, da li ih treba promijeniti. Svaki put kada se donosi zakon onda imate radno tijelo koje radi taj zakon, onda imate određeno ministarstvo koje se često ponaša kao znate ona Matovilka je jednom dvorcu i ona tamo živi i ne zna što je stvarni svijet, a onda kada propis pustite u stvarni život onda vidite koji su to problemi. I ne treba tu imati bilo kakvu sujetu, ne možemo ni mi kao saborski zastupnici rijetki od nas su oni opće prakse ko u renesansi da se razumiju u sve. Ne možemo ni mi sve znati tako da kada pustite u stvarni život onda vidite koji su problemi i ne treba tu imati nikakvu sujetu iz razloga što onda što su problemi trebate zaista i vidjeti i ići u izmjenu i dopunu propisa. Bolje je mijenjati i dopunjavati i imati učinkovit propis nego zbog svoje sujete ili zbog nečeg ne mijenjati pa imati propis koji je neprovediv. Uvijek naravno veliko zanimanje je vezano uz službene automobile. Mi nismo u klubu GLAS-a imali nikakav problem da razgovaramo o reviziji koja je za period kada smo mi bili ti koji smo bili vladajući, činjenica u nekoj drugoj opciji ali bez obzira na to i tada je bila i dosta velika rasprava o službenim automobilima. Ne možete raditi bez da imate alat. Vi ne možete raditi danas, ja se uvijek mogu referirati na jedu inspekciju koja je vrlo nepopularna inspekcija, koja nikad u ovim situacijama dal su inspekcije na jednoj hrpi ili su to, nije bila tema za raspravu to je građevinska inspekcija. Danas mi se možemo tom, to može biti posebna tema, ja sam sigurna kada dođe izvješće pučke pravobraniteljice ili nešto drugo da će to biti posebna tema, inspektor ne može raditi bez da ima osnovno sredstvo, to mu je alat, to mu je naravno nekakav pametni mobitel koji može slikati to što na mjestu je. Naravno pri tom mora imati laptop i sve ostalo, dakle to su njegovi osnovni elementi. Kako će raditi, ovisno o ljudi koje imate. Imamo ono čega se mi nekoliko puta smo se dotakli i ovo je pravi trenutak da se toga dotaknemo, a to vam je sljedeći proces. Vi ne uspijevate dobiti u državnu upravu, a još ni u inspekciju koji imaju nešto veće plaće nego što je kvalitetan kadar. Kako će netko biti inspektor ako onaj kom dođe u inspekciju zna više, zna bolje, upoznat je bolje od njega. Teško. Dakle, to je tema o kojoj trebamo razmišljati i razgovarati kako dobiti kvalitetan kadar, a danas pogotovo u kontekstu kad naravno su iseljavanja takovo da je uopće pitanje od kadra što ima ili nema, ali to je jedna druga tema. Kad je riječ o autima, dakle u tom periodu kad je bila revizija ja sam bila ministrica graditeljstva i mi smo napravili jednu stvar koju zaista predlažem da koriste svi. Mi smo uzeli auto sa carine, platili smo samo carinu u iznosu ja mislim da je bilo stotinjak tisuća kuna, bilo je negdje oko sto tisuća kuna, imali odličan auto koji je na carini stajao pet, šest godina i na taj način. No međutim, imali smo problem voznog parka koji je na carini stajo pet, šest godina i na taj način. No međutim, imali smo problem voznog parka koji je bio za inspektore gdje smo u jednom času morali stotinjak auta nabaviti, jer jednostavno su to auti bili u stanju da nikog niste morali nigdje pustiti, uopće da ide raditi. Ali to zaista treba gledati u stvarnom životu što je. Dosta velika rasprava je vezano uz mineralne sirovine. Mineralne sirovine su posebna tema. Netko tko će se htjeti baviti poviješću planiranja, poviješću korištenja, poviješću zakonodavnih okvira vezano uz mineralne sirovine imat će jednu vrlo, vrlo zanimljivu temu. Dakle, ja vezano uz mineralne sirovine sa jednog stručnog aspekta i nekih drugih se bavim posljednjih više od 20 godina i tu je napravljeno ono što je upravljanje mineralnim sirovinama bilo pred 20 godina i ono što je danas je strašna razlika. Pred 20 godina ste imali odredbu koja je bila u svim prostornim planovima da se izvan građevinskog područja mogu eksploatirati mineralne sirovine. Dakle, tu je već postupak koji je otišao znatno dalje od toga da moraju biti planirani, da moraju biti eksploatacijska polja. Ali kad smo to shvatili? Znate kad smo to shvatili problem koji imamo? Shvatili smo kad je krenula velika aktivnost vezana uz autocestu, uz planiranje autoceste govorim Zagreb - Split, odnosno Karlovac – Split. Kad smo dobili firmu koja nije bila hrvatska koja je radila i koja prema našem prostoru nije imala osjećaj osim svoj ekonomski osjećaj danas se svi vozite autocestom i tamo je jedno odmorište Zir koje ima ime Zir po brdašcu Zir koji je slika, dakle na toj jednoj livadi vidite taj Zir i onda je ta tvrtka koja je radila rekla da je Zir odlično mjesto, gdje je odličan materijal za eksploataciju mineralnih sirovina, da će oni doći sravnati to, iskoristiti i tad smo postali svjesni činjenica koje imamo, problem koji imamo sa planiranjem eksploatacije mineralnih sirovina, sa temom koja je. I danas je to znatno različito nego što je to bilo pred nekakvih dvadesetak godina. Da može biti bolje, može biti bolje. Da treba biti bolje, treba biti bolje. I tu uopće nema dileme. Jednako tako, znate kad je uopće procjena utjecaja na okoliš uvedena, koja je uopće tema u hrvatsko zakonodavstvo i na ove prostore? Prve procjene utjecaja na okoliš su rađene '86. godine i nije se znalo po kojoj metodologiji. Danas već imamo apsolutno razvijeno. I kad čitate malo te revizije, vi iz tih revizija isto čitate te procese, da nešto što je bilo pred 10 godina ili 20 godina nije danas. Ali jednako tako čitate da morate biti bolji i treba biti bolji. Nikad ja ne vidim niti jedno opravdanje da nismo bolji da mijenjamo zakone, da donosimo podzakonske akte, da donosimo procedure, da te procedure olakšamo kad vidimo da su komplicirani jer o nama ovisi da ih trebamo olakšati, da ih pojednostavimo u dijelu kojem treba pojednostaviti i da educiramo ljude. Dakle, netko misli da svatko može sve raditi. Ja za sebe to ne mislim i apsolutno da mi netko kaže da trebam recimo šta ja znam upravljati nuklearnom elektranom rekla bih žao mi je, ali tu je strašno puno nepoznanica vezano uz mene. Netko drugi misli da može zaista se svim baviti, tako da i na temelju toga samo nekoliko rečenica vezano uz nadzorne odbore trgovačkih društava. Ja sam sigurna kad vam netko kaže ja mogu ići u Nadzorni odbor, evo mene da njega ne trebate staviti jer on ne zna o čemu je riječ. Ljudi jednako tako se educiraju tokom života. I vi vidite u ovom izvješću kad je riječ o nadzornim odborima, tu zaista se ukazuje na nešto što je već u nekoliko navrata bilo riječ. Prvo su vam zakonodavni okviri, drugo su podzakonski akti, treće je popisati procese, četvrto su znanje, edukacije i kompetencije. Mi možemo ići samo naprijed zaista kad vodimo računa o tome i kad ne mislimo da svi sve mogu. I to se vidi u ovom izvješću. Stoga Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a bez obzira što se izvješće odnosi na period kad smo mi participirali, čak štoviše dobro ga je pročitati, ali dobro je pročitati da neke greške i uvijek napravite greške se ne ponavljaju i dalje, da iskustva koja su bila dobra da ih nastavite dalje. Ono što je loše da se ne ponavlja dalje. Zaista je materijal kao svaki put kad dobijemo Državnu reviziju, imali smo i u bivšem ovom kratkom sazivu Sabora niz materijala, imali smo mogućnost o tome raspravljati. I ja sam zaista i osobno i u ime kluba kad sam raspravljala pohvalila. Pohvalila sam metodologiju kojom se radi, jer metodologija uvijek kaže što je cilj, pa što se je našlo, pa se onda vidi način kako je bilo i onda se vidi i neke preporuke. E te preporuke zaista trebamo čitati svi, jer iz tih preporuka možemo napraviti iskorak naprijed. Državna revizija zaista kad ju vidite što je radila vidite procese koji su se mijenjali. Zaista i mineralne sirovine vjerojatno će biti i niz replika na kolegu Mikulića. Kolega Mikulić i ja smo davnih, davnih godina u onom bivšem stoljeću raspravljali prve eksploatacije o kojima smo raspravljali su bili u Parku prirode Medvednica u kojim tih eksploatacija više nema. I završit ću možda sa temom sanacija. Znate, mi kad smo krenuli sa prvim sanacijama jednako tako je to bio užasan problem, jer i tada su imali svi obvezu sanacije. Obvezu sanacije su zaboravili svi. Imate dvije sanacije – jedna sanacija je da priroda napravi sam svoj gdje je moguće, a druga sanacija koja treba biti eksploatacija je u svrhu sanacije i tu uvijek imate nekakav problem. Ja osobno se uvijek zalažem, da ta sanacija, tamo gdje je moguća bude u neku novu dodanu vrijednost, da to bude, ne znam, kad je riječ o Čiću koje je spomenuo uvaženi kolega Šuker i kada je riječ o eksploataciji tamo gdje je bio pijesak i šljunak. Tada to može biti zona sporta i rekreacije, ali negdje drugdje, jednako tako to mogu biti nekakvi parkovi, avanture i nešto drugo, ali o tome, to je sad sljedeći korak u kojem ćemo ići. I možda samo rečenicu, tu je bila spomenuta eksploatacija šljunka, odnosno, pijeska i Save, zaista. Eksploatacija, odnosno, je s Hrvatske strane je bila zakonom zabranjena, s Bosanke strane nije bila i činjenica je, da su naši građevinari kupovali šljunak s Bosanske strane i ugrađivali u autoceste koja se je radila na hrvatskoj strani. Posljedica toga je bila, znate, rijeka vam svojim vodotokom ne poza da je granica ide sredinom matice rijeke, dakle, to je zakonska granica. Rijeka ima svoju život, kao što prirodni i životinjski svijet ima svoj život neovisno o nama, ali sad vezano uz klimatske promjene, ima i ovisno o nama jer smo mi to uzrokovali svojim djelovanjem i onda vam, kad gledate malo proces koji je bio u posljednjih 20-tak godina, se malo teritorij Hrvatske, di će po svemu sudeći se malo povećao na račun teritorija jedne druge države, jer je rijeka kako se eksploatirala, Sava kad vidite od austrougarskog doba, pa danas vidite kako ona ide zapravo na uštrb bosanske strane a ova eksploatacija ne tako jako, ali će zaista dovesti do toga. Stoga, evo Klub GLAS-a i HSU-a će podržati ovo izvješće. Dobro je da dolazi u Sabor, do0bro je da o njemu raspravljamo i jednako tako je dobro da sljedećem izvješću ne budu neke stvari koje su bili u ovom, ali budu neke druge, jer uvijek trebamo biti bolji. Hvala.
Hvala. I na vaše izlaganje ima niz replika. Prva je uvaženi zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Uvažena kolegice, moram reći da mi iz Živog zida nećemo podržati izvješće Državne revizije, iz razloga što je poslovanje državnih poduzeća neprihvatljivo. Navesti ću primjer samo Narodnih novina, državnog monopolista koji je stvorio gubitak od skoro 79 milijuna kuna i to samo u prošloj godini. Navodno se tamo zapošljavaju 10 HNS-ovih uhljeba i sklapaju štetni ugovori bez kako bi to rekao, bez javnih natječaja itd. Ako se nastavi ovako poslovanje N.N., naći ćemo se u situaciji, da će i N.N. uskoro otići u stečaj, da će i država morati sanirati itd. A što se tiče jednog ključnog detalja, najveća financijska institucija u zemlji, u državnom vlasništvu HNB, kroz koju prolazi milijarde kuna, ona je van Državne revizije. Znači Državna revizija se s njom ne bavi, što smatram da je sramota. I sramota je da zakonodavac, znači da u Saboru ne postoji politička volja da se pusti Državna revizija u HNB. Druga jako bitna, odnosno, treći ključan detalj. Državna revizija se uopće ne bavi poslovanjem ogromnih koncerna poput Agrokora, vi ćete reći, je pa Agrokor nije financiran od države. Je financiran je. Milijunski krediti su davani. Što izravno od HBOR, što su davani milijunski poticaji, što je davano kroz one neke fondove, državne itd. Što kroz državnu Poštansku banku i kad se skupe svi ti milijuni na hrpu, vi ćete reći, je pa Agrokor je to trebao vratiti, te kredite. Možda i je, ali ih nije vratio. Znači država može se dogoditi da milijardu kuna nekom poslovnom subjektu, ne nadzire njegov rad i sustavno mu nastavi davati novac i on na kraju propadne i svi ti milijuni kak se kaže pojeo vuk magare. I to je zapravo politika kontinuiteta ovdje. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvažena zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, vezano uz Agrokor neću reći ni riječ. No međutim, vi apsolutno kao klub imate pravo da podržite ili ne podržite ili tako ćete i glasati. Ali ono što sam ja raspravljala ili ću raspravljati, a to je što je smisao revizije. Što ona treba biti. Ona vam neki put pokaže neke stvari kojima baš i niste zadovoljni, ali i to je smisao revizije i smisao revizije da pokaže da imamo stanje. Smisao onih koji čitaju te dokumente da vide što je bilo prije, pa da vide da li se u tom sektoru i u toj temi bilo nekakva poboljšanja i oni koji će čitati iza da vide tu razliku. A vezano uz N.N. i to što se dešava u N.N. ja nažalost zaista niti znam, niti želim znati što je i to je tema ono što ste vi rekli za apsolutno za nešto drugo. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolegice vi ste stručnjak, naravno radite što god nam ukazali i ja ću govoriti sa aspekta čovjeka koji živi u okružju 5 ili 6 rudokopa, uglavnom koji su eksploatirani, a nisu sanirani. U sanaciju su se uključili u biti kroz moguće to sam govorio evo vama kao stručnjakinji i sad opet ponavljam, oni koji su htjeli odlagati opasni otpad, ekološki. A to se nalazi u samom predgrađu grada Sinja i to je zaista sad ekološka rana i razvoja grada i to je prostor koji bi se mogao iskoristiti puno bolje, vjerojatno tako i u drugim gradovima. I činjenica da niti inspekcije nisu natjerale, one, koji imaju obavezu sanacija, bez obzira ili iz drugoga eksploatacijskoga polja ili iz nekakvih drugih prirodnih sirovina koje bi moralo to odlagati, jednostavno, po elaboratu o sanaciji, jer kod rudokopa, to sam kao aktivist naučio, jer sam vodio akcije da se tu ne odlaže otpad, gdje bi neki zarađivali ogroman novac, a niti imaju korist građani. Građani su tu imali, prije su bila miniranja, štete na kućama, niti imaju nogostupe, niti imaju infrastrukturu, jednostavno jedino što se radilo na tim područjima, se je ubirala dobit. I tu nije se odradio posao inspekcija. I dalje te rane u prostoru su žive. To je ključni problem, što sad trenutno to nije riješeno uza sve propise koje vi kao stručnjak znate koji su greške, anomalije kako se sanira, činjenica da te rane na području cetinskog kraja, samo u mome krugu … 4, 5 rudokopa, a to je sami grad Sinja u samo središte, jedino vidimo namjeru oni koji žele odlagati otpad tj. otpadna mafija koja … iz ministarstva iz raznih inspekcija da to odlažu. Jedino koji su bili prepreka bili su građani … inače bi te rudokopi bili sanirani opasnim otpadom, a tu je pitka voda rijeka Cetina i ljudi tu žive. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor uvažene zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle vezano uz nalaz Državne revizije, vezano uz mineralne sirovine naravno da je u ovoj sabornici pokrenuo niz drugih tema. Dakle sanacija eksploatacijskih polja bez obzira da li je bila ruda, da li je bio šljunak, da li je bilo nešto drugo zaista da li je bio kamen, tehnički kamen, arhitektonski kamen zaista je posebna tema. Ono što želimo reći, želimo reći da je Državna revizija odradila svoj posao, ustanovila što je, a ovo su teme o kojima treba razgovarati. Ali to je tema o kojoj bi voljela razgovarati recimo kada je bila Strategija regionalnog razvoja tad možda o tome treba razgovarati, kada je vezano uz otpad tad treba. Ja se nadam da će u ovu sabornicu doći i na plenarnu sjednicu Strategija prostornog razvoja koja se nalazi u onim dokumentima koji nisu još usvojeni. Imamo niz stvari o kojima treba razgovarati. Činjenica je da su svi projekti koji se odnose na eksploataciju mineralnih sirovina sadržali u sebi i projekt sanacije. Činjenica je da je puno njih nakon što je eksploatiralo otišlo ili zatvorilo poduzeće ili se maknulo i nije saniralo. Činjenica je da takve situacije su uvijek zgodne da neko riješi nekakav problem. I tu je uloga aktivista i ljudi da ukazuje, uloga inspekcije da izađe van na teren i to zaustavi i uloga jedinica lokalne samouprave i županija, a naravno i države i Ministarstvo gospodarstva odnosno Ministarstvo okoliša i energetike je sada malo u jednom malo u drugom, da tu ne samo propisima nego i stvarnim djelovanjem na terenu napravi da situacija bude bolja. Ono što sigurno u krškom kraju to smo svi koji smo imalo tehničke struke ili koji tamo živimo, krš ima svoje zakonitosti i činjenica je da jame koje su u kršu ne može doći pogotovo nikakav otpad, a najmanje bilo kakav opasni otpad jel ono što se možda u par kilometara od vašeg Sinja stavi u takvu jednu situaciju može se rezultat vidjeti znatno dalje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Antona Klimana.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Mrak-Taritaš u potpunosti se slažem da su sredstva za rad inspekcijama automobili, laptopi, smartfoni i ostala tehnička pomagala. Međutim tu dolazimo do jednog velikog pitanja, to je pitanje zakonskih ovlasti. Ja ću vam reći jedan primjer, a tu idem definitivno u prilog zazivanja opet formiranja državnog inspektorata, primjer turističke inspekcije. Ja ne znam da li ste upoznati sa time da turistička inspekcija može kontrolirati samo regularno prijavljene iznajmljivače, dakle vidite apsurda. Ona može pokucati na vrata tamo gdje ima tabla, gdje se napravila kategorizacija, prvi susjed može na crno iznajmljivati apartmane i ne može apsolutno ništa učiniti turistički inspektor. Može imati stotine vozila, može imati stotine smartfona, može imati stotine laptopa. Dakle tada mora pozvati carinu da dođe na lice mjesta ako je negdje u blizini da napravi inspekciju da to sivo tržište eliminira. Dakle to su isto problemi koje jednostavno efikasnost države pokazuju da li je ili nije. Zato mislim da definitivno ovo pitanje državnog inspektorata treba što prije aktualizirati, da se treba opet formirati jer kada je bio državni inspektorat svi inspektori imali su sve ovlasti, mogli su raditi taj posao. Danas evo volimo se hvaliti sa velikim brojem povećanja gostiju u RH, a najveći dio povećanja noćenja se desi u nekomercijalnom sektoru, a to vam govori upravo nešto, a to je ono pištanje gdje smo prije par mjeseci raspravljali, pitanje legalizacije objekata, kada u tim legaliziranim objektima možemo ugostiti i prijatelje do 15 ljudi. Ako je do 15 ljudi došlo u jedan objekat vi imate otprilike oko 1500 noćenja evidentiranih na nekomercijalnom sektoru koji se stavlja u statistiku, a pitanje da li ima država efekat od toga ili imamo samo gužvu u našim turističkim središtima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor uvažene zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Klima vi ste bili ministar isto ko što sam ja bila ministrica i možemo pričati svoje tužne priče vezano uz određenu nemoć u nekakvim procesima i smisao je da neko tko dođe iza vas ili iza mene da mu olakšamo život. I smisao rasprave u Saboru je uvijek da budemo u nekim sljedećim situacijama bolji. I da priznamo ako smo nešto krivo napravili, krivo smo napravili. Ja sam namjerno govorila o građevinskoj inspekciji koja nije baš nekakva popularna tema iz razloga što nikada nikome nije palo na pamet da ta građevinska inspekcija ide u taj jedan veliki inspektorat jer smo te procese već imali. Što je smisao inspekcije? Smisao inspekcije je dvojaka, jedna je edukativna. To znači da zaista ide i da vodi računa da onaj tko radi bude nešto bolje, a drugo je smisao inspekcije ono što i samo kaže, a to je da na određeni način one koji kada je riječ o iznajmljivačima on kad iznajmljivačima koji su legalni on samo može provjeriti da li on to radi dobro i reć mu radi još bolje. A paralelno s tim može vidjeti jednu kuću koja je prepuna auta od svuda i svi ti su prijatelji. Dakle on mora doći i kazniti tog što je i to znamo da je to problem i to trebamo promijeniti. Ja sam namjerno govorila o smartfonima i namjerno sam govorila o građevinskoj inspekciji iz razloga što uvijek se nekako uspoređujete s nekim drugim državama, pa naravno da druge države pogotovo kada je riječ o građenju koriste i satelite pa sa snimkom koji ide u 24 sata vi točno vidite koje promjene su u prostoru, to je vezano i uz eksploataciju mineralnih sirovina. Vi danas možete naručiti da vam isporučuju satelitske snimke i možete vidjeti koja je promjena u prostoru 24 sata. Ja sam sigurna da se netko na to odluči, da kaže da smo zakupili jedan satelit, da vidimo promjene u prostoru, da evidentiramo nekretnine ili eksploataciju mineralnih sirovina sigurna sam da bi na aktualnom satu, odnosno ono kad u ime kluba zastupnika tražimo svi klubovi tražili i da bi mi o tome raspravljali, a to je minimalni standard [[Upadica Reiner: Hvala.]] Nemojmo raspravljati o nečemu što je minimalni standard.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Andrije Mikulića, izvolite.
Uvažena zastupnice Mrak Taritaš, sa puno stvari se slažem apsolutno što ste rekli. Dakle, mislim da je diskusija otišla u krivom smjeru. Pa mi sad na temelju pojedinaca ili eventualno trgovačkih društava cijelu grupaciju uvodimo u nešto što se zove nelegalna priča. To nije istina i s činjenicama se treba upoznati da bi se znalo govoriti. Ono što ste lijepo rekli znate šta je još veća tragedija? Što smo mi prošlo tisućljeće pričali o tim stvarima, prema tome. Malo se šalim! Dali ste mi šlagvort. Govorili ste o jednoj firmi, o trgovačkom društvu koja je radila ceste pa je onda otišla. I nju smo procesuirali. I to trgovačko društvo smo procesuirali, jer ti ne daje pravo ako u Hrvatskoj gradiš ceste da ne plaćaš za mineralnu sirovinu koja je rudno blago u vlasništvu Hrvatske države. Prema tome, hvala vam na tome što ste me podsjetili. Lijepo ste rekli ovo je vrlo kompleksna tema. Kad pričamo o mineralnim sirovinama moramo počet od početka. To je prostorno-planska dokumentacija. Onog trena kad u građevinskim dozvolama se nije više pisalo što je sa viškom iskopa nastao je problem i onda smo mi Zakon o građenju mijenjali, vi ćete znati bolje 2008. ili devete, pa uvodili onaj članak za višak iskopa itd. itd. I onda smo na neki način pokušali ovo što je naš kolega iz Bakra govorio vezano za višak iskopa, pa preko Državnog ureda tada, danas Ministarstvo za imovinu probali smo to riješiti. Što se tiče same sanacije evo još u ovih par sekundi, dakle ne trebamo daleko ići u susjednu državu i jednu, drugu i treću, pa da vidite kad pričate kolega o sanaciji što je sanacija. To je proces koji sukcesivno traje, sukcesivno, a imamo odličnih primjera u Zaprešiću kako se nešto sanira i kako jedinice lokalne uprave i samouprave ima koristi i više nego što je propisano zakonima.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle kad krene sa bilo kojom temom, onda ta tema ode u smjeru u kojem mi svi usmjerimo i mi smo očito svi kroz prve rasprave pa dalje nešto više usmjerili vezano za eksploataciju mineralne sirovine iz jednostavnog razloga što nema, ja sam sigurna ni jednog načelnika ili gradonačelnika koji ovdje sjedi a da na svom području ima neku eksploataciju, da s tim nema problem. Problem koji ima, ima od korištenja cesta, pa onda oni ne plaćaju korištenje cesta. Dakle, uvijek vidimo problemi koji jesu. Eksploatacija bi trebala donijeti za jedan prostor i određeni benefit, pa onda bi ovi problemi bili nešto manji. Ali zaista kad je riječ o eksploataciji mineralnih sirovina to je jedna tema gdje točno možemo vidjeti u našem zakonodavstvu, u odnosu prema tome, u odnosu prema prostoru napretke koje smo napravili. Da smo zadovoljni nismo, da želimo biti još bolji želimo, ali je napredak postignut. I namjerno sam spomenula ovu tvrtku i namjerno sam spomenula izgradnju autoceste, jer su oni došli i bilo im je najnormalnije da dođu i brdo Zir sravne koliko im treba, iskoriste to, ne plate pritom ništa i odu dalje. Zašto? Zato što u tom trenutku zaista mi smo imali propise koji su bili nedorečeni, bili su nejasni. U prostornim planovima je bila samo odredba da se može eksploatirati izvan građevinskog područja, pa si mogao eksploatirati bilo gdje. Naravno da su tada bile žaruljice u crvenom i napravili smo propise. I propisi i zaista se prema njima ne trebamo odnositi. Oni nisu uklesani u kamen. Oni se moraju mijenjati, jer ono što se vi kad radite propise, a još i mi kad u ovoj sabornici ga donosimo ne možemo domislit mogu se domisliti ljudi u stvarnom životu, u stvarnoj realnosti. Prema tome i prema propisima se treba tako odnositi i to u ovom materijalu između ostalog o kojem danas raspravljamo i piše. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepa. Kolegice Taritaš, činjenica jest da je ova priča o mineralnim sirovinama možda trebala bit izdvojeni dio jer je zaista materijal obiman i preko 100 stranica upućuje jasno kao i nalaz revizije koji sugerira da je to prostor unutar kojeg država trenutno ima veliki, velike mogućnosti da ga još bolje uredi od onoga što jest. I rekli ste da i svi oni koji dolaze sa lokalnih sredina jasno vide u čemu je problem. Ja dolazim recimo sa otoka koji ima problema u eksploataciji mineralnih sirovina. Ležimo ili imamo kamena koliko hoćemo, a moramo ga uvoziti iz, ne znam iz Like, iz unutrašnjosti Hrvatske, iz nikakvog razloga, tj. iz razloga što smo se ograničili kroz prostorno planiranje i imamo problem. Znači kao da bi usporedili to da imamo more, a da moramo jesti slatkovodnu ribu. Jednostavno moramo naći rješenje unutar tog prostora. Da li nas to i dalje zadovoljava na ovakav način na koji smo osmislili prije desetak godina sa Uredbom o zaštićenom obalnom prostoru u kojem su onemogućeni, znači i kamenolomi i prostori za eksploataciju. A imamo i činjenice da se eksploatira kamen, ali sve je to u sivoj zoni, jer imamo ono što sam već rekao, imamo početak, imamo postupanje državnih tijela, imamo realizaciju i nemamo kraj. Nemamo kontrolu i tu se događa najveći problem. I zato sam rekao da sada državna tijela, prije svega Ministarstvo državne imovine, gospodarstva, pa i zaštite okoliša, pa i prostornog planiranja mora uzeti ovu reviziju, iz nje iščitati sve podatke da jasno vidi gdje je problem i zbog čega se događa situacija da mi nemamo točne evidencije onoga što se iskorištava, a prirodno je bogatstvo. I dolazi do manipulacija, tj. netko se bogati, a da na to ne postoji nikakav razlog. A uvijek su krivi tko? Čelnici lokalne samouprave, a nemaju nikakve alate da spriječe nekakav takav događaj. To sam samo evo htio reći.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Borić, vi ste se dotakli jedne vrlo zanimljive teme o kojoj bi mogli raspravljati cijeli dan u ovom Saboru, to je eksploatacija mineralnih sirovina na otocima. Brač i Korčula su izuzeti vezano uz arhitektonski kamen i nastao je, ja dugo pamtim, a sada sam već u dobi kad bolje pamtim, ono što je bilo prije nego što je bilo ovaj tjedan. Pa se sjećam kada je krenulo veliki interes za eksploataciju na otocima, krenulo je onda kada je Italija zabranila određene eksploracije jer su već iz eksploatirali i već narušili prostor i onda je bio jedan zahtjev na otoku Lastovu. Lastovo je otok koji otprilike mu treba onoliko vremena koliko i do Splita, toliko mu je i do Dubrovnika i toliko mu je i do talijanske strane i tamo se pojavi jedan investitor koji je htio dio Lastova koji dobro pozna Lastovo, dakle, iznad skrivene luke, pa prema, recimo, tako sjeveru istoku, je imao ideju eksploatirati, već je imao i kako će biti i trajekti i ti trajekti će ići kameni i voziti će direktno u Italiju. I rezultat toga je bilo da je u zakonu u 2004. godine, bila zabrana eksploatacije na otocima, onda je to i dalje u zakonu bilo, a rezultat toga je bio i protokol upravljanju integralnim područjima Sredozemlja. Ali, da ja sad tu ne dužim, dakle, tu treba imati naravno i dozu razuma. Ne treba eksploatirati svud sve. Treba vidjeti gdje je kvalitetan kamen, a ako je zaista riječ o nekom kvalitetnom arhitektonskom kamenu, ja bi se uvijek založila za to da postoje otoci koji su izuzeci, ali to je tema o kojoj treba sjesti, treba razmotriti, treba vidjeti. Naravno da šljunak ne treba eksploatirati svuda, ali o tome treba vrlo vrlo pažljivo proučiti, promotriti i da znate uvijek možete napraviti veću štetu nego korist. Ali ja sam uvijek za to, da se uz dozu razuma i uz zdrav razum napravi i korist.
Hvala lijepo. Sad idemo na pojedinačnu raspravu i prva je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Gospodin predsjedniče, uvaženi revizore, kratko bi samo kazao, ono bi sanirao, ono bi Sabora sve u jednu rečenicu, znači javne nabave. Javne nabave kad promatramo činjenica da je hrvatsko gospodarstvo na javni natječaj, tj. javni nabavama i propalo. Činjenica da kada željezara u Splitu propadala, kad se gradilo hrvatske autoceste, A1, na kilogram hrvatskoga željeza nije stavljeno niti jedna šipka u cijeli niz tih ogromnih objekata vijadukta, tunela, nego je se uvozilo. Kakva je to bila javna nabava da je bilo skuplje kad su se kupile te mineralne sirovine, tj. željezo od nas otkupljivalo se, slalo se u Tursku i da je se otkupljivalo iz drugih država, a hrvatske željezare su propadale, niti grama, to je katastrofalno, da smo mi uvozili hrvatsko željezo, a hrvatske željezare su provozile. Naravno, kroz javnu nabavu da je se utjecalo i pogodovalo stranim investitorima, zbog toga je hrvatske autoceste su iskočile sa nekada 5 milijuna eura po kilometru, otišlo je na puno puno više, na 5 puta više. To je činjenica da po brojnim pitanjima javnih nabava, koje su provodile ministarstva, lokalne samouprave, propala konkurencija, da ih se pogodovalo. I vi to u svojim izvješćima i radite. Evo možemo uzeti samo brodogradnju, brodogradilište Split koje subvencionira i to je isto nalaz vašeg, u vašem nalazu, kojega subvencionira država, apsolutno ne ispoštiva niti jedne ugovorne propise i vi se s tim ministarstvo upoznali, čak i to brodogradilište Split koje je hrvatska država milijardama, milijunima, stotina milijuna kuna subvencionira. Čak i ne prima naše radnike sa područja Hrvatske, nego iz drugih država, a naše šalje u Irsku, u zapadne, u Aziju, jednostavno, naravno da smo izgubili, prije svega u brodogradnji, ono najbitnije, to je čovjek kao najvrjedniji resurs, a država subvencionira nekoga da zapošljava ljude iz drugih država, jer jednostavno, tu se radi i na crno. A naši mladi ljudi ne mogu se obučiti i odlaze. To je po pitanju recimo evo brodogradnje i brodogradilišta Split i vi to čak i u nalazu svome i navodite u ovome dijelu, da subvencionirani novac se ne koristi na temelju ugovora prema tim ljudima. I nažalost, evo izgubiti ćemo i brodogradnju. Najmanji je problem što ćemo izgubiti brodogradnju, ali izgubiti ćemo i ljudske potencijale i resurse od najkvalitetnijih varioca do inženjera brodogradnje. I to je ono najbolnije jer to je bio pokretač, poglavito dole u Dalmaciji pa u cijelom Jadranu, Rijeke, do Splita i to su činjenice koje ste vi naveli ovdje u svome izvješću. To sam vidio. Evo krenuti ću sad znači što se tiče javnih nabava, niti tko šta radi, kriminal cvijeta, pozivanje na inspekcije, od 2008. iza 2008. činjenica da je uništeno hrvatsko gospodarstvo, ali što se tiče mineralnih sirovina, o tome mogu još jednom ponoviti. Jedino što su napravili, znači, da je se eksploatiralo, mogu govoriti za primjere svoga kraja Sinja, još jednom ponoviti, jer živim u okružju brojnih rudokopa, kad je se eksploatacija izvršila, bilo je potrebno po zakonu krenuti u sanaciju, sanacija nije izvršena. Brojni objekti su ostali oštećeni jer ih se tada eliminiralo, ljudima se napravile ogromne štete i sad su ostale samo rane u prostoru, gdje se ne može. A zakonski je bilo obavezno, onaj koji je vršio eksploataciju državnih sirovina i nije plaćao onoliko koliko treba plaćati, može se kolega Mikulić pozivati na ovu inspekciju, na onu inspekciju. Ali je činjenica da su velike šteta napravljen, govorim sad u području grad Sinja gdje živim a tako i na Braču, Jadrankamen gdje su uključeni i vlasnici kamenoloma, očevi od saborskih zastupnika, bilo SDP-a, bilo HDZ-a, vi to dobro poznate. Vi znate kako to ide i da jednostavno ne funkcionira. Ostale su nam ekološke rane, možete vi kazati, ali ja sam bio samo aktivist, ponavljam, bio sam aktivnost koji je vodio te aktivističke prosvjede, da nam se ne odloži troska uz pritok rijeke Cetine, iz tvornice … [[Govornik se ne razumije.]] Dugoga rata. Znači, to su ogromne štete, gospodine Mikulić. Ja imam od tih koji su to željeli … [[Govornik se ne razumije.]] lobiji, vlasnici tih priča, koji su utjecali. Tu su vam brojni poduzetnici koji bi htjeli odložiti taj otpad i zaraditi ogroman iznos novca da se riješe iz Dugoga Rata industrijske troske gdje su Englezi prosijali feroleguru koja je ostala i uzeli plemeniti taj metal i prodali ga, engleska tvrtka da bi tu prašinu kasnije iz Tvornice Ferolegura Dugoga Rata imali namjeru odložiti u cetinski kraj, naravno tamo gdje su napravljene najveće štete tim rudokopima jel doslovno nema niti … niti nogostup uz taj rudokop u samome centru grada i stvarno lokalno stanovništvo i lokalna zajednica apsolutno nije imala nikakve koristi od tih rudokopa osim što i dalje nam prijeti mogućnost u tome prostoru da će jednoga dana nekome pasti na pamet ili u inspektoratu ili suprugu od ministrice potpredsjednice Vlade neke ili nekoga od članova njihov uže obitelji da kažu da to je za razvoj cetinskog kraja, odložit ćemo mi trosku iz TLM-a u Šibeniku industrijsku ili iz Dugoga Rata. Tako se vodi država, sve inspekcije tu padaju. Realitet je da je to bio kriminal i kod dodjela koncesija, realitet je da se nije saniralo da je kriminal jer neko je imao obavezu zakonsku sanirati rudokop. Da li iz drugog eksploatacijskog polja ili na drugi način, ali po elaboratu i sanacijskim materijalima koji su bili unutar elaborata u rudarskom projektu o sanaciji. Ja ovo ne govorim kao stručnjak nego kao aktivist koji živi kraj rudokopa da bi zaštitio sebe, svoju obitelj, svoje susjede, djecu i naravno pritoke rijeke. Ja ovo govorim kao obični čovjek koji je na terenu vidi šta se događa i to je činjenica. Spomenuo sam Jadrankamen na Braču, također to su ogromne štete. Najbolji kamen na svijetu, brački kamen, Bijela kuća napravljena. Do čega smo dovedeni? Ne zna se ni tko je vlasnik ni tko upravlja. Znači gdje god pogledamo, gdje god krenemo naši prirodni potencijali, resursi, mineralne sirovine govorimo ovdje o javnoj nabavi ili o mineralnim sirovinama činjenica je da nije rađeno u korist razvitka RH, opstanka mladih ljudi na ovome području. Sve je se svelo pa i energetika ako hoćemo ući i malo dalje, sve se svelo da iđe u privatne džepove i činjenica da ti krajevi gdje su ti bogati resursi i potencijali koje je tribalo iskoristiti u razvoj sredina, činjenica da su ostala jedino prazna ta mjesta i ostale te rane, ti rudokopi koji nisu sanirani, umjesto da su se kao što je gospođa Taritaš malo prije rekla da su se ti prostori sanirali kako treba sanirati u prostornim planovima, da budu sportsko rekreacijska središta, akvaparkovi jel je tu blizina mora, plaža. Ma ne, sve je se svelo na koncesije, na plaže, na mineralne sirovine rudokope da se dodijeli sebi, svojima najbližima i to je činjenica. Zbog toga je Hrvatska država u ovome trenutku na ovoj razini, a Državna revizija je odradila svoj posao. Ja sam je pročitao mene je interesiralo ove dolje priče Brodogradilište Split koje je sve radi protiv interesa hrvatske brodogradnje, a Hrvatska država vlasnika brodogradilišta subvencionira u milijunima kuna godišnje u stotinama milijuna kuna. Vi ste to naveli u izvješću, čak i ove godine ste predali pa sam i to čak izvješće pročitao za 2016. pardon. To je činjenica da se ne radi u interesu razvoja na našim resursima mineralnim sirovinama i ostalim potencijalima u interesu lokalnih zajednica, države nego u interesu pojedinaca i novac ostaje u pojedinačnim džepovima. Ono što kažu bit će inspektorat prije 2013. je bio dobar sad uvijek isto, na terenu uvijek isto, osiromašeni krajevi, eksploatacijska polja ostala gdje još mogu eksploatacijska polja jel je plaćena šapa to ćete … svojim pulenovima ili u plinskoj proizvodnji ili nafti ili mineralima, zna se točno pa to je vidljivo to svaki dan možemo gledati na koji način se radi. Sama termoelektrana evo sada ću ja otić opet centimetar dalje ili vjetroelektrane vidimo da milijarde kuna godišnje dajemo strancima za obnovljive izvore energije, tako ćemo i za plan, zbog toga će se uništavati i naše vode i naše zemljište i naš zrak u najljepšim ekološkim područjima RH koje bi morale biti potencijal razvoja turizma, znači turistički potencijal eko proizvodnja ono što Hrvatska ima i ono što je potrebno našim turistima, a ne samo more i obala nego i zaobalje i sve te ljepote koje imamo jezera, rijeke, pitku vodu koju možemo piti sa rijeke iz jezera to moramo čuvati, ali u interesu lokalne zajednice, a nikako pojedinaca i da to obranimo. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Marka Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, govorili ste o javnoj nabavi i rupama u zakonu koje taj zakon postoji. Ja bi spomenuo, vi niste iz Zagreba mogli ste primijetiti u Zagrebu da ima jako puno stupića ovih prometnih i čak nije problem cijena tih stupića. Jedan stupić vam košta oko 100 eura, ja se ne razumijem u cijenu tih stupića, ali problem je što se ti stupići postavljaju tamo gdje ne treba i gdje treba. Grad Zagreb nije dužan provoditi javnu nabavu za komunalne radnje do 500 tisuća kuna i onda imate činjenicu da ne znam postoje stupići oko jednog rasvjetnog tijela, 10 ih se postavi, ti stupići koštaju po 100 eura, to je otprilike 200, 300 tisuća kuna i po kojim kriterijima se postavljaju i tko ih je nabavio po toj cijeni. Tako kažem da postoji puno rupa u zakonu i jedinice lokalne samouprave koriste zakon da bi na neki način obavljale mutne poslove, evo konkretno ovaj primjer je sa stupićima.
Hvala. Evo sve o stupićima odgovorit će uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Pa i to je dio javne nabave i sigurno to Zagrepčane interesira to je samo možda kap u moru ti stupići. Činjenica da … vidim da su metalni nekakvi stupići, čak ovdje vidim pa činjenica da bi u Hrvatskoj državi se donio lex šerif i da bi opstali takvi gradonačelnici koji upravljaju novcem kako ih je volja i čak im je to dozvoljeno zakonom. Zbog toga su i na vlasti i oni vladaju, oni su faraoni, oni imaju moć dijeljenja novca kako im pane bez ikakve javne nabave. I zbog uvjeta fali jedna, dvi ruke mi ćemo morati doniti zakon da se još jače osnaže ti šerifi koji evo u Zagrebu samo na stupićima, samo na stupićima vi ste rekli, niste govorili do 500 tisuća kuna mogu nabaviti bez javne nabave ako sam dobro shvatio. I činjenica je da se stvara faraonski sustav, moć i na taj način on jednostavno ljude koji su izgubili svoj posao, ljude koji su ostali zbog posla, zbog takvih radnji, jednostavno ljudi su postali ovisni, izgubili dostojanstvo iako mu da socijalnu pomoć za električnu energiju da plati vodu, nešto da mu se pomogne a doveden je prisilno. Jer ti čelnici navijaju da imaju što više socijalnih slučajeva i da imaju takvih javnih nabava, da izgubi se što više radnih mjesta. Zbog čega? Da mogu ljudi ovisit o njima. Jer kad čovjek izgubi dostojanstvo ne svojom krivnjom, nego krivnjom tih lokalnih šerifa, loših zakona, onda ih ti ljudi jednostavno budu dužni. I zato se taj narod triba probuditi. To nisu njihove pare ako su ljudi došli u socijalni problem, to su pare svih nas i nadam se da će i zakon, a i revizija to primjećuje biti puno jasniji i transparentniji. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani kolega Bulj, nisam mogao replicirati kolegi Mikuliću. On je imao zadnju, pa ću sad iskoristit budući da ste spominjali ponovno ovaj njegov slučaj. I ono što se događalo on se pozivao na institucije, pa ja i govorim da je problem i ono što ste vi sada govorili o institucijama koje nisu reagirale. Kako je moguće da čovjek koji je na čelu Odjela za rudarstvo dodjeljuje svojoj ženi i gospodinu Mikuliću koncesiju, a ta koncesija odnosno količina koja će se tu izvući je puno veća od one koja je propisana u Zakonu o rudarstvu. I nitko za to nije odgovarao! Pa o tom mi pričamo. I znate kako meni onda odgovara kolega Mikulić, da sam ja parkirao na mjesto za osobe sa invaliditetom. Da, napravio pogrešku, platio kaznu i na svom Facebooku napisao javno da cijela Hrvatska zna da sam pogriješio. Mogao sam šutit, platit kaznu. Kada bi svi oni koji su oštetili Hrvatsku javno objavili što su napravili bili bismo gdje bismo bili.
Kolega ali vi ne replicirate kolegi Mikuliću. … [[Upadica Grmoja, ne razumije se.]] On je spominjao i vi ste spominjali. Njega nisam na to opomenuo, ali molim vas nemojte. Govorimo o problemu o kojima i o temi o kojoj je riječ. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja da, jednostavno ljudi koji vode institucije to je nevjerojatno da onaj koji je na čelu jedne ili zamjenik glavnog inspektora da dobije koncesiju na nekakav eksploatacijsko polje, ali o tom po tom. Puno bitnije su i najvažnije su one stvari što čovjek gradi sustav. Oni koji rade svoj posao ne može se politički jednostavno utjecati na sve. Mi možemo ovdje pričati šta hoćemo, ali na terenu di ja živim, di vi živite je vidljivo da mineralne sirovine, eksploatacijska polja se isključivo daju po političkom putu, političkim putem. Takva je borba bila i u Sinju za rudokop. Pa svela se čak i na političku razinu, da se radile brojne liste i politički, znači jednostavno politički. Ali nitko ne misli za dobrobit toga naroda uopće na tome području. Jednostavno po političkoj podobnosti i naravno da će vama reći kolega Mikulić da ste se vi parkirali, što ste se ispričali ili će tražiti moju iz Domovinskog rata medicinsku dokumentaciju on se baviti s tim stvarima, a mogao je bit u ratu jer je puno stariji od mene. Znači, to su ti ljudi koji jednostavno znaju vratiti i to im je jedini posao koji rade i tako su obučeni. Ali činjenica je da su oni [[Upadica Reiner: Kolega Bulj, ovo nema uistinu nema veze sa revizijom.]] Ne, ima, ima. Oni koji su branili Domovinu uvijek su spremni kazati istinu pa u ovome slučaju da su državu doveli na dno dna i po pitanju termoelektrane Peruča i po pitanju eksploatacijskih polja i dodjela koncesija za eksploatacijska polja i brodogradilišta. I to je činjenica jer se sve događalo tijekom Domovinskoga rata i poslije Domovinskoga rata. I sad su oni veliki stručnjaci. I sigurno da su bili veliki stručnjaci, radili svoj posa. Miro Bulj … [[Govornik se ne razumije.]] ne bi bio saborski zastupnik. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, dakle ponovo se možemo složiti da nalaz Državne revizije može nas uputiti na to koji su sve propusti napravljeni u području javne nabave. Vi ste to malo proširili, pa ste osim kriminala govorili ovdje čak i o zločinačkom udruživanju, gdje su ljudi, više ljudi, više pojedinaca, više poslovnih subjekata kako se to ima običaj reći ne da su u sukobu interesa nego se njima interesi poklapaju, a ti interesi svakako nisu javni pa su se udružili da bi došli do određenih sredstava. I mislim da je onaj tko je ovdje spomenuo danas da čak i prenormiranje zakonskih odredbi nećemo doći do cilja. Ako mogu samo da me predsjedavajući ne upozori jedan kratak vic kad su jednoga, kad je Haso Muju pitao kad je vratio se iz Engleske vrlo imućan, pa na čemu si zaradio novac, pa kaže on pa na kartama. Kako na kartama to je dosta rizično? Pa kaže lijepo kad smo mi trebali pokazat karte gospoda iz Engleske su rekli ne trebate pokazat karte, vrijedi džentlmenska riječ, pa šta kažemo to imamo. I kaže na to Mujo e kad je mene krenula karta. Jel'? Zapravo govorim o tome da u javnoj nabavi koliko god bi vi normirali te stvari, ako postoji namjera, ako postoji namjera da se stvari naprave mimo zakona onda će se i napraviti. Jer evo primjer vi govorite ovdje o primjerima. Gospođa koja vodi javnu nabavu njen suprug nije dobio posao na tom, na javnoj nabavi ali je njegovo poduzeće bilo kooperant koje je nakon provedene javne nabave uredno angažirano na tom poslu. Evo to su neki primjeri izigravanja zakona. I mislim da jedino na ovaj način upornim nalazima Državne revizije kroz godine će se stvari pomaknuti s mrtve točke u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Vi ste to ispričali u zanimljivom tonu, ali je to realnost. Činjenica da javne nabave su ogroman problem, kako na lokalnoj razini tako i regionalnoj, tako i državnoj kroz sve institucije, da su javne nabave svedene na ono što je najgore, a to je pogodovanje. Tu se uništava i konkurencija. Kad se uništava konkurencija, jel ako dobije loši posao, onda taj, koji je puno bolji i kvalitetniji, on jednostavno se ne može razvijati i on propada. I oni nekvalitetnije u biti i politički potkovaniji, oni opstaju na tržištu. Pa evo, u plinskom danas biznisu moramo to vidjeti. Pa vidjeti ćete uskoro zbog čega i plinovodi natječaji i zbog čega i termoelektrane se guraju kroz institucije, kroz inspektorate, još samo jedna dozvola, studij utjecaj na okoliš, jer to je posebna priča, studij utjecaj na okoliš. Čak su naveli da je kod mene sve šuma. I brežuljci naveli su kada u su sanaciju htjeli taj … [[Govornik se ne razumije.]] čak su naveli da nema gnijezda od ptica. Od ptica jednostavno ne možeš proći, ono prekrasno područje. Hvala lijepo.
Hvala. Sada smo, pola 2 praktički, pa ćemo napraviti stanku do 3 sata i onda nastaviti sa pojedinačnom raspravom Hvala vam lijepa. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolegice i kolege jest da smo izrazito malobrojni, ali vrijeme je da počnemo, pa ću ja zamoliti sukladno redoslijedu pojedinačnih rasprava da sada riječ uzme uvažena zastupnica Dragica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Pozdravljam glavnog državnog revizora i sve njegove suradnike, u velikom su broju tako da mi je drago, oni su tu dosta čak i u većem broju nego inače hajmo se tako izraziti. Ono na što bih se ja osvrnula danas imamo objedinjenu raspravu triju izvješća, a ono na koje ću se osvrnuti u svojoj raspravi je ono koje procjenjuje učinkovitost nadzora u trgovačkim društvima u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. 99 trgovačkih poduzeća u vlasništvu jedinica lokalne samouprave je u ovom izvješću uzeto u obzir, odnosno ocjenjivana je njihova učinkovitost nadzora, te 29 trgovačkih društava učinkovito su nadzirali vođenje poslova. 65 trgovačkih društava su učinkovito nadzirali vođenje poslova svojih, znači društava pri čemu su potrebna određena poboljšanja. Na žalost pošto ja dolazim iz ovog područja podbiokovlje i predstavljam jedinice lokalne samouprave na tom području među 4 na žalost poduzeća čiji nadzor nije bio učinkovit su potrebna određena poboljšanja je makarski Komunalac. Ja se ovdje ne bih osvrtala, ovo je prvi put da imamo, mislim ovo su dokumenti gdje analiziramo lokalno detaljno poduzeća iz Senja, iz Bakra, Bjelovara, Metkovića i imamo detaljne podatke koji direktor imenom i prezimenom, koji nadzorni odbor, koja je skupština kako upravljala u razdoblju 2014. i petnaeste. Ja se ovdje ne bih osvrtala na taj dio niti prozivala nekoga poimenično, niti ovo svela na raspravu SDP-a ili HDZ-a. Ali želim jasno da prođemo kroz neke detalje ovog izvješća. Ovo izvješće nam može govoriti da su neka poduzeća neučinkovita, ova četiri sigurno i jesu, a može biti i nama smjernica da napravimo određena zakonska poboljšanja kako bismo olakšali trgovačkim društvima u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Znači cilj mi nije nikako iznošenje ovdje prljavog rublja, ali doista među, ako se nalazite među 4 neučinkovita poduzeća onda je potrebno provesti obilne promjene u takvom društvu. Na stranici 4. ovdje je definirano područje djelovanja makarskog Komunalca koji se osim odvozom smeća i gospodarenja otpadom u cjelini bavi i turističkim uslugama, pomorsko-agencijskim poslovima. Budućim zakonskim rješenjima se predviđa da se takva društva komunalna neće moći baviti svim tim ostalim stvarima, odnosno financirati te nekakve nedostatke koje imaju u tom dijelu gospodarenja otpadom sa ovim drugim aktivnostima. Ovdje na stranici 7. vidimo da u Nadzornom odboru spomenutog poduzeća struka i kvalifikacija članova Nadzornog odbora nije bila odgovarajuća, a izbor direktora provodi samo Skupština. Skupština se sastoji od jednog člana gradonačelnika. Obveze direktora prema nadzoru uopće ih nema, nisu propisane. Znači direktor niti u jednom pisanom dokumentu nema koje su njegove obveze pred Nadzornim odborom. Ovdje je znači procijenjeno da članovi Nadzornog odbora u makarskom Komunalcu na tih 5 sjednica na koje su došli 2014. i 2015. da su zaslužili tih 1000 kuna koje su dobili po svakoj sjednici Nadzornog odbora, jer je društvo ostvarilo dobit. A ostvarilo je dobit zato što se ne bavi samo smećem, nego se bavi znači turističkim uslugama, pomorsko-agencijskim poslovima. I to kada stavimo u kontekst događaja koji su se odvili 2014. možemo i malo drugačije promatrati. Cijela hrvatska javnost je bila upoznata da grad Makarska odvozi smeće 550 km dalje i da dnevno mu nastaju troškovi od 30000 kuna. I jednostavno oni su te svoje troškove koji su nastajali financirali iz onih aktivnosti kojima se u drugim mjestima, općinama i gradovima u susjedstvu hrane stotine obitelji. Znači iznajmljivali su ležaljke, imali su koncesije po lučici i s time su ostvarili dobit. Ali je problem da, znači nisu učinkovito vodili onaj dio poslovanja dobro koji se tiče samo smeća. To naravno nije problem samo u njima. Područje znači iz kojega dolazim turistički ima nevjerojatne brojke. Sami grad Makarska ima preko milijun noćenja i jasno je da se tu stvara dosta smeća i da sa nacionalne razine nisu riješena pitanja gospodarenja otpadom, nije riješen regionalni centar, regionalno odlagalište otpada. Ali situacija je sada takva da će se sa državne razine morat raditi puno aktivnosti, dolazit će puno novih propisa, puno toga će se trebat usvojit kako bi gospodarenje otpadom bilo učinkovito. Ako na terenu imamo poduzeće koje u planiranje ne uključuje, znači Nadzorni odbor, gdje Nadzorni odbor uopće ne daje preporuke upravi društva onda je upitno da li će sve te izazove uspješno savladati takvo trgovačko poduzeća. Predsjednik Nadzornog odbora, on jednostavno pisano se izjasnio da iako on pregledava dokumente, ako mu vjerujemo na riječ o tome se uopće ne sastavljaju zapisnici. Nema prethodne suglasnosti, ovo je jako zanimljivo na pojedine odluke jer nije bilo situacije koja je zahtijevala da jedan nadzor u takvom društvu da prethodnu suglasnost. Ovdje bih isto tako pročitala, znači na stranici 13. također nije se zahtijevalo obavljanje poslova kontrole određenih poslovnih aktivnosti u cilju smanjenja rizika poslovanja, preventivnog djelovanja i zaštita imovine. Jer prema obrazloženju predsjednika Nadzornog odbora ne želim ga nikako imenovati nije bilo okolnosti koje bi to zahtijevale. Visina primitaka direktora je utvrđena na temelju ugovora koji je s njim zaključila skupština, odnosno jedna osoba gradonačelnik. Nadzorni odbor nije raspravljao o primjerenosti visine primitka uprave. Znači, tu je jako specifično ako sad se vratimo u nekakve konkretne situacije da 2014. smo alarmirali cijelu hrvatsku javnost o problemima tog poduzeća, a smatrali smo da nije bilo takvih odluka i takvih okolnosti u kojima bi uključili odluke koje donosi uprava, odnosno jedan član direktor nadzor odnosno Nadzorni odbor. Tako da pozivam predstavnike grada Makarske, ja ih nisam senzacionalistički na to upućivala, nego ono stvarno i suštinski da dobro prouči ovaj izvještaj. Novi predstavnici su tu od 2017. godine. Vidim da su imenovali novi Nadzorni odbor, da doista prema svim preporukama Državne revizije naprave izmjene. Jer ne možemo prezentirati izvješće Državne revizije naravno tu ima dosta preporuka. I dobro je i nije ništa strašno ako poduzeće dobije nekoliko preporuka pa se poboljša, pa iz godine u godinu bolje radi. Ali ako dobijete ocjenu da od 99 poduzeća spadate u 4 koji nisu imali učinkovit nadzor sa potrebnim, značajnim poboljšanjima znači da je stvar ipak alarmantna. Tako da pozivam predstavnike, da u suradnji s ostalim tijelima društva provedu i poboljšaju nadzor u poduzeću. Manje je bitno što je sramotno ovakav nalaz meni osobno, dočekati. Evo tek kad sam došla raditi u Hrvatski sabor, znači na Odboru za financije, krajem 2016. ono što je bitno da se učinkovitim nadzorom oštećuju građani grada Makarske svakodnevno. A ukoliko pred takvo poduzeće dolaze novi izazovi, a činjenica je da dolaze, da se oni bave jednom problematikom koja je složena, koja nije jednostavno, da jednostavno u budućnosti sa takvim načinom uprave i vođenja će ugroziti sveukupni znači turizam i grada, a i vidimo šta kakve to posljedice donosi na nacionalnoj razini. S druge strane, Državno odvjetništvo, paralelno će utvrđivati odgovornosti pravne osobe i odgovorne osobe, ali tu su i drugi alati i poboljšanja koji se mogu provesti, kako bi ovo komunalno poduzeće na lokalnoj razini bilo spremno za sve izazove koji ih očekuju u budućnosti što se tiče gospodarenja otpadom. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo 2 replike, prva je uvaženog zastupnika Tomislava Paneneića. Izvolite.
Upravo kad ste bili govorili o temama kojima se bavi komunalno poduzeće, tu je zapravo pitanje emisije, radi čega se osniva komunalno poduzeće. Ja ne znam, da je igdje osnovano komunalno poduzeće da bi se bavilo s nečim što su gospodarske djelatnosti koje pripadaju pod privatni sektor. Ali čini mi se da je u vašem slučaju upravo to da, tamo gdje ne možeš ostvariti, ne možeš maksimizirati učinke, gdje ne možeš biti najbolji, onda kroz takve visoko dohodovne djelatnosti kao što imate, pokušavaš nadoknaditi. I zapravo prikrivaš jednu stvarnu prijetnju, a to je da onim osnovnim djelatnostima trgovačka društva koja su u vlasništvu lokalnih ili regionalnih vlasti ne funkcioniraju. Evo, takvih primjera imamo i kod mene, nedavno je bila jedna rasprava gdje se upravo vodilo o tome, tko treba voditi trgovačko društvo, ako je npr. predsjednik uprave imenovan. Došlo je to trgovačko društvo u probleme, provedena je predstečajna nagodba, nakon toga trgovačko društvo nastavlja činiti isto tako negativan rezultat. I nadzorni odbor kaže da je to u redu. Mislim i onda stvarno trebamo propitivati, ne samo dal su sve odluke ispravne u skladu sa statutima, sa odlukama skupštine, nego i sama učinkovitost njihovog dijela. To je nešto što nedostaje. Nažalost nije u vašem toliko opsegu rada, možete procijeniti nešto, ali je jako teško to mjeriti. Ali je veći je problem, da li mi možemo u budućem vremenu postaviti standarde mjerenja, kako će se uprave i nadzorni odbori, upravi u onome što provode, nadzorni odbor ono što nadziru voditi. Evo sad, imali smo raspravu o novom zakonu o poljoprivrednom zemljištu. Ono što je mene malo evo tu, pogotovo teška mi je ta situacija za pojasniti, da … [[Govornik se ne razumije.]] biti će nova kategorija, to su trgovačka društva koja bi mogla upravljati zemljom i dobiti izravni dogovor na to. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Roščić.
Zahvaljujem kolega. Upravo tako, mislim ne tješi me što je ovo poduzeće u susjednom gradu, ne u onome u kojem sam ja, ali svejedno, to je područje kojega predstavljam. Tako da ovo ima 3 nekakve dimenzije. Znači, onu dimenziju zakonske regulative, jer mi vidimo, da se eto netko dosjetio, da iako je osnovano od strane jedinica lokalne samouprave, da se bavi komercijalnom djelatnošću, tako da to treba ograničiti i u tom smjeru se ide. Ali evo, nažalost, nekom je to palo napamet. Tako da suštinski sam objasnila da upravo tim aktivnostima koje se bavi to poduzeće se u ostalim gradovima, općinama, hrane 100 obitelji, imanjem. Kakva bi situacija bila u jednom većem gradu možemo samo zamisliti. Nažalost, tu je ono gdje iz ovog izvještaja Državne revizije učinkovitosti nadzora, možemo iščitati i te ostale podatke, da se uopće ne gledaju brojke, da se uopće ne gleda financijska održivost, jer ovdje u biti jasno vidimo da jednostavno u nadzornom odboru u nadzoru se nisu davali podaci o rentabilnosti društva, dosta pisanih tih dokumenata fali. I tako i u ovim preporukama Državne revizije, može se utjecati na to da takva poduzeća, takvim izmjena da se potaknu, natjeraju, bolje rečeno, bi ih trebalo ih natjerati, da doista rade ono što je njihov posao i da bude učinkovita i da nadzor bude jasan i da se boduje pozitivno šta rade i ono šta negativno rade, da se jasno vidi i da se eliminira. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika, poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvažena kolegice Roščić, meni je jako žao što Državna revizije ne može ući u HNB. Što Državna revizija, ne može pokucati na vrata i reći želimo imati uvid u vaše poslovanje. Tamo se radi o milijardama. Vi ćete reći, gospodine Pernar vi ste jedan demagog, vi tu bacate neke priče itd. Zašto nedate konkretan prijedlog? Evo dame i gospodo iz HDZ-a, Most vam je stavio prijedlog zakona kojom se Državna revizija pušta u HNB. Vi ste svi iz HDZ-a glasali protiv tog prijedloga zakona. E tko je tu sad demagog? Tu ste vi pokazali da tobožnje se zalažete da podržavate rad Državne revizije, a zapravo što, vi podržavate njen nerad, jer ne dozvoljavate njen ulazak u najvažniju državnu instituciju, HNB. Druga stvar, davali ste očito po političkoj liniji, milijunske kredite Agrokoru, kredite za koje ste znali da nikada neće biti vraćeni, na osnovu čega? Na osnovu lažnih financijskih izvještaja. Zašto? Zato da biste dobivali 100 milijuna kuna kredita od države. Ne mora Državna revizija ući kod Ivice Todorića i reći daj ti nama knjige pošalji. Nego on plati nekog revizora, ovaj mu napiše što god hoće i doviđenja. Znači sva poduzeća koja dobivaju milijunske kredite od države moraju također biti obuhvaćena Državnom revizijom. Jer inače se može dogoditi situacija kao danas, da milijuni nestanu u vjetar i da nitko za to ne odgovara. Nažalost, ne vidim u HDZ-u volju, da se zapravo raščisti stanje financija, u ogromnim subjektima, nego se bavite, ne znam u Makarskom neki ne znam to je sve sitniš u usporedbi s Agrokorom i HNB-om. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Roščić.
Kolega Pernar ako mi želimo biti učinkoviti onda bi bilo dobro da raspravljamo o tome, a dosta detaljno se raspravljala tema ulaska Državne revizije u HNB sa konkretnim čimbenicima. Ja čak i prihvaćam da vi možete sada doći tu u 3 i 15 i pitati ono što vas zanima nevezano za temu jer su vam nekakve ključne riječi povezane sa ovom današnjom temom, ali bi onda očekivala da konkretne informacije i teme koje su se baš u raspravi spominjale vezane za ulazak Državne revizije u HNB spomenete pa onda možemo konkretno. A ovako pričamo samo općenito i vi ne pridonosite tome da se to pitanje bolje razjasni, raspravi i slično. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Andrije Mikulića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Pa evo danas je bilo dosta neistina ovdje iznošeno, ja sam čovjek koji voli govoriti u argumentima, papiri crno na bijelo pa dokažimo to što smo govorili. Dakle govoreno je ovdje da je neko nekad dao nekoj firmi, vjerojatno se misli na firmu Adriakamen u koncesiju. Dok je Andrija Mikulić bio suvlasnik nikada nije dodijeljena koncesija nego eksploatacijsko polje. Ali obzirom da ovdje u Hrvatskom saboru imamo dvije vrste saborskih zastupnika, jedni su oni koji su specijalizirani za pojedine rasprave, a jedni su liječnici opće prakse koji znaju sve i govore o svim temama ili ih neko priprema, pa bilo bi dobro da ih pripremi kvalitetno, argumentirano ili se pripremaju iz tiska. Ali to govori o njima ne o nekom drugom. Dale to je jedna stvar. Eksploatacijsko polje ne koncesija, ali za to trebate imati određeni kvantum znanja, malo proučiti legislativu i vidjet što je koji pojam u pojedinoj legislativi. Sljedeća stvar koja je govorena bilo je o tome oko troske. Pa dozvolite da kažem da troska nije mineralna sirovina za početak i da ljudi koji su nelegalno eksploatirali, kolega je naveo Ciglanu Sinj, su pisali pismo institucijama Hrvatske države da trosku tamo dovezu. A znate zašto? Da bi prikrili nelegalnu eksploataciju, upravo oni iz Sinja. Nema toga. Koordiniranom akcijom inspektorata odnosno Ministarstva gospodarstva to je spriječeno, sve druge institucije su bile uključene, to je javno dostupno svim, ali treba proučiti materijale, treba se pripremiti za nešto. To je što se tiče Ciglane Sinj. Još imate jedno polje Stipanovićev greben i ja ću to reći, dakle po informacijama koje ja imam, a dali su mi relevantni čimbenici radi se legalno. Sanacija je sukcesivno uz eksploataciju. Imali smo kraj jednog grada jedno polje, kraj grada Metkovića gdje je bila nelegalna eksploatacija jednog gospodina, pa bez obzira na pripadnika ove ili one stranke on je procesuiran, platio je sve kazne i sada je uveden red. Prema tome, neke stvari radi istine trebaju se reć. 400 obitelji živi od Jadrankamena od 1905. godine. Ja ne ulazim sad, to nije stvar bila je inspekcija oko stečaja procesa koji su nastali, ali hrvatska javnost neke stvari treba znat. Kamen Pazin, šta i ta polja ćete zatvarat? Dobro da to nije u ingerenciji Hrvatskog sabora. Ali ajmo se vratiti na meritum stvari. Dakle otprilike negdje 4000 godina prije Krista su prve stvari bile koje su se javile vezano za eksploataciju zlata u Egiptu, pa onda prva karta s tog područja prije 3000 godina, dakle to je nešto što moramo znati kada pričamo o mineralnim sirovinama i o rudarstvu. Neću sada govoriti oko Austrije, oko Njemačke, oko rudnika soli, ugljena itd. onaj ko želi nek to malo pročita. Ono što je bitno evo nedaleko od nas Zagrebačka gora Medvednica u 17. stoljeću počinje eksploatacija olova, bakra i srebra, dakle mi imao povijest vezanu za taj dio. Naš kolega Demtlika je iz Istre, vezan je za rudarstvo, zadnji ugljenokop je zatvoren '99., 1999. u RH, ali ugljen nije sinonim za rudarstvo. Dakle mi imamo temeljem zakona i energetski mineralne sirovine i sirovine za industrijsku preradu i arhitektonsko građevni kamen koji se toliko često spominje koji ima svoju povijest od Amerike, Bečkih dvora, Dioklecijana itd. Ono što držim da je još možda jedan podatak, negdje oko 10500 rudara vam je bilo kada je ugljenokop bio vezano za Istru, nekoliko lokacija. Dakle pričamo od 10500 ljudskih života i obitelji. Ono što je bitno i to sam vidio u izvješću revizije, taj sastanak pozivam se ožujak 2017. gdje je koordinacija između tijela, jedino tako može biti rezultat, jedino na taj način nikako drugačije. Zabadava vi imate nadzor, nešto utvrdite ako nemate putem pravosuđa jednu koordinaciju vezano za procesuiranje tih stvari. I opet ću ponoviti, između tih institucija i jednih i drugih možemo puno naučiti odnosno učili smo. Nije slučajno da se kaže da je rudarski zakon pisan znojem i krvlju, ima to razloga zašto je to tako. Dakle tu je puno stvari bilo govoreno paušalno, površno. Što znači sanacija? Čuli ste neke ljude koji su se time bavili, što znači sanacija i koje vrste sanacija imamo. Prema tome, tehnička i biološka. Tehnička je sanacija ona sanacija koja se izvodi sukcesivno, sukcesivno sa eksploatacijom. Ali neke stvari trebate znati jednostavno ako se njima bavite, rekao sam u uvodnom djelu što mislim o liječnicima opće prakse u smislu da znaju o svakoj temi sve. Kada ne ispunjavate određeni uvjete iz koncesije a da bi govorili o tome u kojoj fazi je nešto, morate znati koncesija što je i koji su to uvjeti. Kada dolazi do raskidanja koncesije, ovdje je rečeno da se to ne čini jutros. A ja ću vam reći da je 15 koncesija u Ministarstvo gospodarstva raskinulo, i oko 60 eksploatacijskih polja u Hrvatskoj je izbrisano, preuzela ih je RH. Idu natječaji za ta polja, natječaji. Javni natječaji. Prema tome, procedure su tu jako dobro znane. Ono što vam želim reći još to je, da u Hrvatskoj otprilike danas imate 140 istražnih prostora i negdje oko 860 eksploatacijskih polja. Istražni prostor je preduvjet di nešto utvrđujete dal ima ili nema mineralnih sirovina. Prema tome, danas imate oko 350 trgovačkih društava i obrta koji se bave ovom djelatnošću. Negdje oko 8, 8 i pol tisuća ljudi direktno je vezano a kad dodamo tome transport, kad dodamo tome prijevoz, onda vam je u tome segmentu oko 20 tisuća ljudi što direktno, što indirektno vezano u RH za tu djelatnost. Prema tome, svi oni što je rekao kolega Šuker koji su kao iz nekog sna se probudili, interesantno dok su bili na onoj strani Markovog trga, nisu spoznali te probleme. Danas sa ove pozicije vide za te probleme. Prema tome, dobro je to da ste progledali. Imali ste gospodo, ministre koji su bili u Vladi, jedino što su učinili to su učinili da su digli ruku protiv svog kolege s kojim su do jučer zajedno radili ali to je neka druga tema. Prema tome, nikada nije dodijeljena koncesija nego eksploatacijsko polje, to treba znati razlike, malo vidjet. U vrijeme dok sam ja bio jedan od suvlasnika, a ja sam to sve pokazao i dokazao na relevantnim mjestima gdje je trebalo, pa čak nitko nije ni zaključio da bi se u neke postupke ić koliko je sve bilo čisto i transparentno. Prema tome, najmanje što očekujem. Očekujem da se ovdje u ovom Parlamentu govori istina, neki dan sam slušao propovijed jednog biskupa koji kaže da ljudima treba oprostit jer ako im ne oprostiš nije to kazna za njega, to je kazna za tebe koji nisi oprostio, prema tome ja ću vam oprostiti jer mislim da to govorite iz neznanja.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani potpredsjedniče. Hvala vam kolega Mikulić što te tako velikodušan, što mi opraštate na tome što sam umjesto eksploatacijskog polja rekao koncesiju, ali to ne mijenja meritum stvari. A meritum stvari je takav da je tvrtka u kojoj ste vi bili suvlasnik, i u kojoj je bila žena gospodina Krasića dobila to eksploatacijsko polje, da bi ta firma onda koje dobila to polje koje je vrijedno milijarde bila prodana, evo sad ću vam reći točno za koliko. Za 70 tisuća eura. I vi sad mene želite ovdje i hrvatsku javnost uvjeriti da tu nešto ne smrdi. A ja kao razuman čovjek vidim da tu nešto nije u redu. I da čovjek koji je bio u Odjelu za rudarstvo, i vi koji, sami ste priznali da ste bili pomoćnik, da imate paralelno firmu sa suprugom od tog gospodina Krasića, i da ta firma dobiva ta eksploatacijska polja. Pa ja znam da institucije nisu ništa dokazale, pa u tome i jest problem ove Hrvatske u kojoj mi cijelo vrijeme pričamo, ja i kolega Bulj. To jest problem, to jest problem. A vi meni slobodno oprostite na ovoj mojoj zamjeni riječi koja ne mijenja ništa u meritumu stvari.
Odgovor poštovanog zastupnika Mikulića.
Poštovani zastupniče Grmoja, otprilike sad ste rekli pa ni hrvatska javnost zna koliko razumijete. Idete, tražite vozačku dozvolu a imate liječnički, niste položili testove. Na osnovu eksploatacijskog polja koje je osnova svega što se tiče eksploatacije u RH se ne može eksploatirati. Prema tome, nije se, pa dozvolite, nije se eksploatiralo. I nemojte hrvatskoj javnosti neistine. I iznositi neistine. Rekao sam, a sad ću vas podsjetiti jer je ponavljanje majka znanja, pa je dobro za budućnost. 24. srpnja 2004. sam ja imenovan za pomoćnika. U studenom 2003. je HDZ dobila izbore, a vi pogledajte kad sam ja prodao svoj udjel u trgovačkom društvu. Pa će hrvatska javnost vidjet tko govori a ko ne govori istinu. Ali to još uvijek nije ono što ste vi radili pa imali po modelu MOST-a javne natječaje, pazi čuda, baš u Metkoviću ste zaposlili svoja dva rođaka. Pazi čuda, pazi čuda. U redu, o tom potom. To je što se tiče toga. Meni zamjerate kad vam kažem ono što su fakti i činjenice, a to je da ste parkirali na mjesto za osobe sa invaliditetom. Imate znak dole, imate znak gore. Znate što na znaku gore piše kolega Grmoja? Ako ste mi uzeli mjesto za parking želite li uzeti moj invaliditet? Pa zamislite, platili ste kaznu i time se hvalite. Pa zamislite što bi radili da ste u prilici da radite? Dakle, kad govorite, ja ovo govorim fakte i činjenice, a vi iznesite papire pa ćemo se suočiti di god treba oko toga.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Rekao je gospodin Mikulić da neki zastupnici ovdje se ponašaju kao političari opće prakse i njegova nauma, njegova nakana je bila reći da ne bi trebali zastupnici biti upućeni odnosno poznavati širok raspon tema, nego bi trebali samo neki uži i samo o tim užem rasponu tema bi trebali diskutirati. Međutim, što gospodin Mikulić, što mu je promaknulo? Pa promaknulo mu je to da kada dolazi glasovanje u Saboru onda glasuju svi zastupnici, a ako zastupnici nisu upućeni u temu kako onda oni glasuju gospodine Mikuliću? Znači vaše kolege iz HDZ-a znači ne glasuju zato jer su upućeni u temu. Oni zapravo, dobro ste rekli, oni nemaju pojma o temi jer oni nisu prisutni kad se o temama raspravlja, nego samo dođu petkom u podne i glasuju za ili protiv ovisno kako vam kaže direktiva predsjednika kluba. To je ta vaša politika. A druga stvar, ono čega fali vama gospodo u HDZ-u su političari opće prakse. Jer kad bi imali političara opće prakse tada bi ti političari imali širinu. Kad bi imali širinu vidjeli bi u kojem smjeru vode Hrvatsku i shvatili bi smjer je krivi, trebamo nešto mijenjati. Ali budući da nemaju širinu na žalost onda se uhvate za neki eventualno pozitivan detalj, vade ga iz konteksta i onda prikazuju da je stanje u Hrvatskoj super, da idemo na bolje itd. A stvarnost je takva da zapravo kontinuirano propadamo i to posljednjih 27 godina neovisno koje su Vlade na vlasti. I na žalost nitko od vas ni u HDZ-u, ni u SDP-u ne želi gledat širu sliku i reći ovaj sustav se mora mijenjati nego samo se nastavlja ta politika. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Mikulića.
Uvaženi zastupniče Pernar, meni je žao ali potrebito je da se ljudi koncentriraju i slušaju što netko govori. Ja nisam rekao političari opće prakse, nego je opasno za ovu državu kada ljudi koji su dobili povjerenje ovdje sjede se ponašaju kao liječnici opće prakse i o svemu znaju sve. Ja 23 godine svog života od kad sam diplomirao ulažem samo isključivo u jedan segment za razliku od nekih koji znaju sve. I probudili su se jučer i misle da je s njima počeo svijet, a najbolji odgovor na to su vam izbori kad vam narod kaže da niste za poziciju, nego da ste za opoziciju, onda vam je narod rekao sve. A zamislite još kad bih ja u svom kvartu i u gradu se kandidirao pa izgubio, zamislite to? Tada vam je narod rekao sve. Kada u svojoj sredini izgubite, onda vam je rekao hvala za sve ono što ste radili protekle četiri godine, prepoznao je vaš rad i rekao je dobro je, trenirat ćeš još četiri godine, a onda ćeš s klupe eventualno ići prema prvoj momčadi. A da ste bili na kojoj sjednici kluba Hrvatske demokratske zajednice i koalicijskih partnera onda bi vidjeli što je rasprava i što su zaključci. Osnovno načelo demokracije, da poštuješ volju većine. Prema tome, ja sam na sve apsolutno odgovorio. I pozdravljam da se zalažemo svi zajedno za sustavno, a ne parcijalno rješenje, jer od parcijalnog rješenja nema ništa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Mikuliću, ovo nije ovdje učionica. Vi ste bili inspektor u Inspektoratu, zamjenik državnog inspektora ili pomoćnik ili kako ćete već kazati. Ali je na terenu situacija bila sljedeća. Radilo se o sanaciji il' eksploataciji il' radilo se o koncesiji. Na mome području gdje ja živim ima pet rudokopa, ponavljam vam. Jedine namjere su bile da se nije ispoštivala sanacija, a vi ste bili inspektor, u Inspektoratu ste radili. Ja sam privođen od policije da bi zaustavio ekocid, mene je pogodilo 20 puta. I loše je, bilo je kriminala. Nije bilo kriminala? Vi govorite političar opće prakse, da smo mi opasni, da ne znamo ništa. Pa nije se '91. znalo dok nismo bili obrijani s puškom baratati, pa naučili smo, dobili smo najjaču snagu koja je mislila da je najjača i najbahatija. Kad govorite imate inače fantastičan stav, prebahat. Stanje je katastrofalno po pitanju mineralnih sirovina, rudokopa od Jadran kamena na području Cetinske krajine, na području Zagreba, bilo krenete. Jedino što se eksploatira narod od toga nema ništa. Netko stavi novac u džep, a sanacija nema, ne provode se osim otpadne mafije koja želi to sanirati ne u skladu sa elaboratom, rudarskim elaboratom tj. o sanaciji jer dio ima, znači elaborat ima i eksploataciju i sanaciju. Ja to znam jer sam morao voditi prosvjede da bih zaštitio svoju djecu, cili Sinj, Cetinski kraj dok ste vi bili inspektor, mene je privodilo. A Mladineo je pisao, vaš kolega ali u drugom ministarstvu, a vi niste kontrolirali, pisao rješenja o kvaliteti troske iz Dugoga Rata kako može se odlagati u rudokope uz Cetinu. Niste reagirali. Ja sam nizao kaznene prijave i protiv inspektora i protiv svakoga, jedno pedesetak [[Upadica Reiner: Hvala.]] Nego je mene privodilo i sudilo. Imam pedeset kaznenih prijava.
Hvala. Hvala kolega Bulj. Odgovor uvaženog zastupnika Mikulića.
Uvaženi zastupniče Bulj, dakle ja sam rekao nekoliko puta. Prvo vi želite reći da ćete govoriti što ćemo mi govorit u Saboru? Ne razumijem kakva učionica, nisam shvatio o čemu ste govorili. Drugo rekao sam u nekoliko navrata, niti inspektor, niti zamjenik, pomoćnik glavnog državnog inspektora a on vam određenu domenu u kojoj funkcionira. Al to mora hrvatski narod znati. Dakle, pa to su fakti i činjenice. Ja se neću baviti, rekao sam jutros medicinom, zdravstvom, ekonomijom, baviti ću se onime za što sam se školovao cijeli život. I ulažem i ulagati ću dok sam živ u sebe, što se tiče … [[Govornik se ne razumije.]] znanje. I nikada si neću dati za pravu da znam nešto tko neki koji to rade cijeli život, pa to je pitanje osobnog odabira svakog pojedinca. Niste bili u sabornici, ponoviti ću, dakle predstavnici silane Sinj su tražili da se troska odlaže u na tom eksploatacijskom polju. I inspektorat i Ministarstvo gospodarstva se tome suprotstavilo. I troska se tamo … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] [[Upadica Rainer: Kolega Bulj, nemojte dobacivati stalno sa mjesta, pa ne moram vas svako toliko opominjati, molim vas.]] i to je koordinirana akcija i dobar primjer suradnje 2 tijela. To su fakti to se vidi, postoje dopisi, možete ih zatražiti, možete ih vidjeti, a i možemo na teren. Rekao sam, druga lokacija, Stipanovića Grede, radi se, temeljeno na zakonu. Kad pričamo o elaboratima, projektima itd. Elaboratom utvrđujete količinu i kakvoću rezervi, a ne ovo što vi govorite. Projekt je nešto drugo, što u sebi ima dio koji se zove sanacija. I tehnologija i način na koji se nešto eksploatira. Ali se slažem, ajmo sustavno, zajedno doći do rješenja.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženog zastupnika Bože Petrova. Izvolite.
Ja iskreno ne znam kome bih trebao uputiti repliku. Ne znam dal bi trebao uputiti predsjedavajućem repliku ili vama repliku. Ja vjerujem da je predstavnicima Državne revizije bar na dijelove zanimljivo, ali mislim da oni nisu danas u ovom Saboru da bi slušali obranu vaše časti, na temelju nečega iznesenog kroz jedno izlaganje, nego bi trebalo bi se raspravljati o zakonu. Ali, ono što me puno više vrijeđa, vrijeđa me što ste u barem 10 navrata, usporedili liječnike opće prakse, kao šarlatane i neznance. A predsjedavajući je liječnik, moj kolega. Ali očito se dopušta ako ste ista stranka. Ja bi vas samo zamolio, ako imate probleme sa liječnicima opće prakse, nemojte ići kod njih, a oni sigurno više znaju nego što znate vi u svojoj struci. Ono što ću vam za kraj reći, možete pričati o eksploatacijskom polju, možete pričati o koncesijama, možete pričati o reviziji, o tome svemu što biste trebali raditi, dokazali ste se. Svi kompletno, a mi to najbolje znamo. Jer u trenutku kada smo vas upozoravali na sve stvari koje se događaju, a ne bi se smijale događati, vi ste rekli famoznu rečenicu, odnosno, vaš faraum jer u vas ne vlada demokracija a to i to je opće poznato nakon ovih godinu i pol dana, tajnica, pripremite razriješena, a vi ste to promicali, kao najveći doseg, najveći bahatluk, koji se dogodio u povijesti politike RH, vi ste promicali kao nešto najbolje. Želite napraviti dobru stvar, želite napraviti? Neka Državna revizija uđe u HNB, imajte hrabrosti, napravite 1 pozitivan pomak, 1 u ovih 20 godina i skinuti ću vam kapu, a imati ćete priliku za to.
Hvala. Uvaženi zastupnik Mikulić.
Prvo uvaženi zastupniče Petrov, meni se čini da vi još uvijek ste uživili u ulogu predsjedatelja Hrvatskog sabora. Pa vi niste predsjednik Hrvatskog sabora i nemojte govoriti i docirati tko što treba činiti, dakle to je jedna stvar. Druga stvar, pa o vama je narod rekao što o vama misli. Na izborima, gdje ste tvrdili da ćete proći fantastično. Pa narod vas je ocijenio. Ocijenio vas je narod [[Upadica Rainier: Molim vas nemojmo dobacivati iz klupa, molim vas.]] Što se tiče toga dijela, ovo što vi kažete, ja ni jednom riječju nisam rekao i podcjenjivao liječnike opće prakse, upravo suprotno. Upravo suprotno. Ali, vrijeme kada ćete docirati ljudima što će govoriti i prstom ovako pokazivati, je prošlo uvaženi kolega. Ono što ste vi jedino učinili, to je da ste htjeli promijeniti sistematizaciju u jednom trgovačkom društvu, pazite … [[Govornik se ne razumije.]] pa baš kuma ili rođaka da zaposlimo na tu poziciju. Da da, upravo tako, jer u nekim stvarima kada ovdje govorite o hrvatskom parlamentu, vodite brigu i nemojte se ponašati ko neke kolege pa kad nisu dobili ono što su hitjeli, u smislu dnevnog reda, pa napuštaju sjednicu. Ovo je mjesto gdje ćemo govoriti i opravdavati povjerenje ljudi koji su nam dali. Prema tome, ja vas molim kada pričate i prozivate i kada dobacujete, je li to pitanje opće kulture, opće kulture u hrvatskom parlamentu, a nek narod zaključi zašto to činite, onda molim vas da koristite izričaji koji su primjerni u hrvatskom parlamentu.
Hvala. Vi ste digli povredu poslovnika, kolega Petrov. Izvolite.
Naravno, vi ne biste trebali znati kao predsjedavajući je li zastupnik iznio laž ili ne, ali mislim da on to jako dobro zna da je iznio laž.
Oprostite koji je članak poslovnika.
To je članak, ispričavam se, to je članak 238.
A koji stavak?
Ili 238. omalovažavanje i iznošenje neistina, … [[Upadica se ne čuje.]] hoću vam pročitati cijeli članak 238. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Gospodin Šuker želi pokazati kako je on jako dugo u Saboru, a ja sam zeleni u Saboru, pa ne znam, da postoje stavci unutar članaka, ali evo gospodine Šuker samo za vas i za sve građane koji nas gledaju, članak 238. koji ima 1, 2, 3, 4,5,6,7 stavaka na omalovažavanje, vrijeđanje zastupnika sam dignuo povredu Poslovnika. O.k. sljedeći put ću vam navesti točno to. Ako se itko ne bi trebao javiti za dociranje, ne biste se trebali javiti vi, ali evo ja se toplo nadam da ćete kada ovo sve završi pogledati snimak i pogledati svoj stav i vaše ruke i bit će dovoljno. A što se tiče same načina na kojem je gospodin zastupnik uvrijedio, ja bi molio zaista da se u Saboru iznose istiniti podaci, a ne onda kada nekome zatreba da ih izvodi onako kako on misli da jeste i nikakav moj rođak [[Upadica Reiner: Kolega Petrov.]] nije zaposlen.
Vi ste premašili značajno vrijeme.
Ja uopće nisam promašio, gospodin me vrijeđao. Hvala.
Vi ste značajno premašili vrijeme iako tvrdite da jako poznajete poslovnik, to je jedna stvar. Druga stvar je kao što vrlo dobro znate ja ne mogu procjenjivati niti ikad može predsjedavajući procjenjivati da li netko govori istinu ili neistinu. Od kuda bi ja to mogao znati da li vaši zastupnici govore istinu ili zastupnici HDZ-a, SDP-a, bilo koje stranke govore istinu ili neistinu. Prema tome, ja o tome ne mogu prosuđivati. Mogu prosuđivati da li je neko nekoga uvrijedio. Prosuđujem da nije nikoga uvrijedio, a izrazi koji su se rabili od nekih vaših zastupnika pa i vas osobno, neko drugi može shvatiti kao uvredu, netko drugi ne. Međutim procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne možete, poslovnički ne možete. Tvrdite da poznajte Poslovnik pa onda znate da ne možete. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Petrov, ne možete dobacivati s mjesta. Kaznit ću vas. … [[Upadica se ne razumije.]] Opet nastavljate dobacivati s mjesta. Mislite da ćete s time nešto polučiti, mislite da je to način komunikacije u ovom Domu primjeren? Ja mislim da ne. ja vas molim nemojte to činiti.
Ja se ispričavam ali na samome početku [[Upadica Reiner: Ne možete govoriti sa mjesta.]] ja vas nisam vrijeđao i rekao sam da vi ne možete procijeniti jel je laž, ali ono što bi samo zamolio … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ja vam izričem opomenu kolega Petrov. Sljedeća replika je uvaženog Tomislava Panenića. Izvolite.
Hvala lijepo. Mislim da smo sada došli u onu situaciju koja se ponavlja, da uvijek pronađemo nekoga čak i među nama ko ima neke povezanosti sa određenim događanjima. Naravno da razumijem kolegu Mikulića da on sada se brani, ali je činjenica isto tako da postoje izjave i ljudi koji poznaju negdje, postoje brojni natpisi i mene fascinira da uvijek s vremena na vrijeme među nama otkrivamo kolege koje ili ih novinari nađu pa ih onda ispituju oko detalja koje su njima sporni, ali ja smatram da biste vi trebali ne ovdje sada dignut se tih minut, dva, tri nego jednostavno ako već nekog prozove sastavite i vi jedno otvoreno pismo, uputite ako treba i prema Klubu zastupnika Most-a, uputite prema javnosti, opravdajte svoje postupke s time ako smatrate da ne pripadate možda tom izričaju koji je bio o vama da se opravdate i to bi bilo najpravednije. Na ovaj način legitimirajući možda sebe napadom na članove Kluba zastupnika Most-a onda sigurno niste unaprijedili svoju poziciju jel u ovoj raspravi koja se digne gdje novinari to sigurno prate, gdje se digne bura opet ćete biti vi meta, vaša povezanost kumska, rođačka sa predmetom, mislim da bi ste trebali na taj način gledati, a ne da se traži odmak od teme koja je ako se govorilo o eksploataciji i rudnom bogatstvu. Evo vi znate isto tako dobro i ja sam bio u tom ministarstvu da problem nadzora nad korištenjem mineralnih sirovina je jedan od ključnih gdje nedostatak upravo kadrova, inspektora koji bi stručno mogli nadgledati je postala rak rana cijeloga toga sustava i mi malo, malo pa imamo primjere gdje ili se koristi mimo dozvola što je loše ili se koristi više od onoga što je određenim ugovorom i dodijeljeno. Prema tome, nemojmo bježati od toga da je problem, ali zapravo i svojim nastupom i omalovažavanjem i nas ovdje kao zastupnika mojih kolega … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Mikulića.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Panenić, dvije stvari, prvo ja nisam nikoga napadao, ja sam iznosio činjenice i argumente. I drugo, ja se nemam od čega braniti. Pa niste vi saborski zastupnici istražna tijela gospodo, pa nemojte si davati ovlasti koje nemate. Ja sam govorio tamo di sam trebao govoriti i tamo su neki nešto zaključili. Nisu me uveli u postupak i nisu mi rekli da sam kriv za nešto. Ja ne napadam nikoga, ja govorim činjenice, dakle vrlo jednostavno. Žao mi je da niste bili jutros ovdje kada sam govorio jedan dio u ime kluba vezano za mineralnu sirovinu. Govorio sam o Državnoj reviziji i izvješću i ovdje je maloprije kolega rekao da pričamo o zakonu. Ne, pa mi pričamo o izvješću Državne revizije ne o zakonu. Mislim pa ajmo se koncentrirati kada već imamo plaće za ovo što tu radimo pa znamo o čemu govorimo kada se javljamo određenu minutažu, minutu, dvije koliko ćemo govoriti ili u ime kluba malo više. Prema tome, ja ne napadam nikog, ali neće me se napadati bez argumenata, ne. Neka gospoda koja su to govorila papire donesu pa neka kažu gdje je to učinjena greška. Za osnovati trgovačko društvo i bit dobar gospodarstvenik, morate imati neke reference. To nije referenca, otići negdje pa nešto učinit nego je referenca da moraš biti odgovoran prema ljudima kojima isplaćuješ plaće itd. Dakle, ne napadam, pričam argumentirano, a nema se od čega branit jer sve što pričate, pričate u vjetar. Podsjetiti ću vas to je 2003. i 2004. pa provjerite u svim registrima da li je bilo elemenata za bilo što. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni revizoru sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja sam slušao ove replike, sjetio sam jednoga događaja tamo krajem devedesetih kad su na upravni odbor dobrovoljnog vatrogasnog društva stigli koji su skupljali dobrovoljne priloge i članarine po ulicama, onda su oni to predali, svi su onako predavali iznose te koje su uzeli, jedan čovjek koji je bio povratnik iz Njemačke ne samo da je napisao koliko je koje kućanstvo dalo nego je čak razvrstao sve novčanice pa ima toliko novčanica od 100 kuna, toliko od 50, toliko od 20, 10, i kad je to sve predao onda je rekao tako se to radi u Njemačkoj. Zašto sam se sjetio ove priče? Još jedanput ću pohvalit ove izvještaje revizorske jer oni nam govore prije svega tri stvari. Prvo, govori, ustvari pokazuju kako se trebaju izvještaji raditi. Metodološki i na sve druge aspekte. Drugo, pokazuju koji su to propusti koji su učinjeni, i treće što je možda još i najvažnije, daju konkretne upute i savjete ministarstvima kako da mogu, kako mogu poboljšati da zaštite javni interes. To je konkretno vezano i za ono što sam danas spominjao u replici, 10% naknade za dobivene količine ugljikovodika, i to je ona druga opaska koju ste uputili isto da se tržišna vrijednost ugljikovodika određuje češće a ne na temelju elaborata svakih 5 godina. Znači, to su konkretne mjere mogu pomoć da RH zaštiti svoj interes. I u tom smislu je i ovo pokazatelj da revizorski nalazi mogu usmjeriti u RH i sve njene institucije da idemo ka smjeru zaštite javnih interesa. Samo da se još jedanput osvrnem na javnu nabavu. Smisao javne nabave naravno je dobiti što bolju uslugu, radove ili robu po što nižim cijenama a što kvalitetnije te usluge. I to je smisao te nabave, vrlo jednostavno. Međutim, vi u vašem nalazu ste ukazali na niz zapravo propusta gdje se tome nije baš bilo tako. Naravno uzeti u obzir da se događa u praksi, to je netko danas spomenuo, zakon je jedan, ali u praksi se događa niz slučaja, evo recimo primjer gdje izvođač odabere, gdje sve je u redu, onda on ode u stečaj, pa vi morate to sve ispočetka, pa ne znate gdje je stao, napraviti situacije, pa je on dobio, za lift je dobio novac a nije ugradio, prozore je ugradio, za njih dobio novac, pa naravno da onda nastaje tu niz problema u koji su onda upleteni i nadzorni inženjeri. Dakle, postupak javne nabave nije nipošto jednostavan postupak, od pripreme dokumentacije do odabira izvođača pa samog izvođenja radova, na kraju do primopredaje gdje se javljaju onda i nadzorni inženjeri, pa da se opet našalimo, pa bude onako kako pečenje, takvo rješenje. Dakle, to je jedan složeni postupak i vi ste u tom postupku našli puno tih primjedbi i u putili ste naravno i nadležnim ministarstvima i ovim trgovačkim društvima i sad je na njima zapravo jedini mogući izlaz iz ove situacije da oni doista učine sve da bi te nedostatke popravili, to je jedini put. Vi ste ujedno i svojim izvješće dali i naravno signale i Državnom odvjetništvu i nadležnim institucijama, ako postoji sumnja u kaznena djela, da se to onda i istraži jer su kolege danas u raspravi o tome govorili. Jer malo je, stvarno je čudno i neobično da, vi ste to utvrdili da je neučinkovita nabava u trgovačkim društvima u vlasništvu RH da od, kao što sam danas već spomenuo, od 10 kuna 7 kuna nije učinkovito. Pazite, to nije 1 kuna, to 7 znači, 70% javne nabave nam je upitno. I govorimo o milijardama kuna, evo ministar spominje poreze na vozila starija od 10 godina, pa su imali porez na nekretnine, pa onda imamo dopunsko osiguranje gdje su ljudi jako osjetljivi, gdje se ljude plaši sa određenim iznosom, možda je to deseci kuna koje treba povisit, a s druge strane imamo da nam kroz prste cure milijarde kuna. I to je zapravo smisao ove revizije, ja se nadam da će svi oni kojima je ova revizija upućena, a nama saborskim zastupnicima naravno na znanje, ali više će služiti onima koji trebaju po tome postupati, da će ukloniti te nedostatke. Hvala.
Hvala vam lijepa. I time bih zaključio raspravu o ovih pet točaka koje smo objedinjeno raspravljali.
Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti sustava javne nabave u trgovačkim društvima. Podnositelj je Državni ured za reviziju. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti sustava javne nabave u trgovačkim društvima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 119 glasova za, 2 suzdržana, donesen zaključak sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela.
Sada ćemo preći na slijedeću točku a to je: - Izvješće o obavljanoj financijskoj reviziji političkoj stranaka, nezavisnih zastupnika i članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave izabranih s liste grupe birača za 2015. godinu Podnositelj izvješća je Državni ured za reviziju temeljem članka 32. Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Da. Uvaženi glavni državni revizor gospodin Ivan Klešić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjene zastupnice i zastupnici. U skladu s odredbama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, Državni red za reviziju je dostavio Hrvatskom saboru izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka, nezavisnih zastupnika i članova predstavničkih tijela, jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave izabrani s liste birača za 2015. godinu. Financijskom revizijom su obuhvaćeni subjekti koji su u 2015. godini ostvarili prihode iznad 100 tisuća, a to su 18 parlamentarnih i 20 izvan parlamentarnih političkih stranaka, 6 nezavisnih zastupnika i 2 člana predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Osim spomenutog, objavljen je uvid u financijske izvještaje za 2015. godinu i to za 49 izvan parlamentarnih političkih stranaka 49 članova predstavničkih tijela lokalnih jedinica koji do svibnja 2016. godine nisu dostavili godišnji financijski izvještaj sa sastavnim dijelovima, znači godišnji program rada, financijski plan, te izvještaj o primljenim donacijama. Revizijom političkih stranaka izraženo je 16 bezuvjetnih, 21 uvjetno, jedno nepovoljno mišljenje za bošnjačku demokratsku stranku Hrvatske. Za sve nezavisne zastupnike izraženo je bezuvjetno mišljenje. Za jednog člana predstavničkog tijela lokalne jedinice izraženo je bezuvjetno, a za drugog uvjetno mišljenje. Dopustite da vam u nastavku iznesem još nekoliko podataka. Ukupni prihodi revizijom obuhvaćenih političkih stranaka su iznosili 155,4 milijuna kuna od čega se najveći dio odnosi na prihode iz državnog proračuna, to je 73,2 milijuna kuna i prihode iz proračuna lokalnih jedinica 37,2 milijuna kuna. Drugi prihodi se odnose na članarine 11,4 milijuna, donacije 22,5 milijuna kuna i prihode iz drugih izvora 11,1 milijun kuna. Rashodi su iznosili 157,4 milijuna kuna od čega se vrijednosno najznačajniji u iznosu 120,5 milijuna kuna odnose na materijalne rashode. Ukupni prihodi nezavisnih zastupnika su iznosili 2,3 milijuna kuna, a ostvareni su iz državnog proračuna i drugih izvora. Rashodi su im iznosili 2,9 milijuna kuna. Revizijom političkih stranaka, utvrđene su nepravilnosti koje se odnose na izvršenje naloga i preporuka iz prošlih revizija, sustav unutarnjih kontrola, planiranje i računovodstveno poslovanje, zatim prihodi i rashodi, korištenje poslovnih prostora, te financiranje izborne promidžbe. Osim spomenutom ured je obavio i provjeru dostave godišnjih financijskih izvještaja za političke stranke, nezavisne zastupnike i članove predstavničkih tijela lokalnih jedinica kojima je mandat u tijeku. Financijske izvještaje je dostavilo 115 političkih stranaka, od toga 99 u propisanom roku, 16 izvan propisanog roka dok 48 političkih stranaka nije zaustavilo financijski izvještaj uz napomenu da su financijske izvještaje za 2015. bile obvezatno staviti 163 političke stranke. Svi nezavisni zastupnici su dostavili financijske izvještaje u zakonski propisanom roku. Od 920 članova predstavničkih tijela kojima je mandat u tijeku 25 nije dostavilo financijske izvještaje do prosinca 2016. godine. Obavljena je i provjera objava financijskih izvještaja političkih stranaka i nezavisnih zastupnika. Svoje financijske izvještaje objavilo je 90 političkih stranaka dok 73 izvan parlamentarne političke stranke nisu objavile financijske izvještaje. Svi nezavisni zastupnici su objavili financijske izvještaje na mrežnim stranicama. Ured je o svim utvrđenim povredama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe obavijestio Državno odvjetništvo RH i Državno odvjetništvo RH dostavio je cjelokupnu dokumentaciju. Poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora hvala vam lijepa na pozornosti.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine Klešić, ako sam dobro slušao, spomenuli ste iznos od 22 i pol milijuna kuna donacija koje su političke stranke dobile u 2015. godini. 22 i pol milijuna kuna ako sam dobro čuo iznos. I čini mi se da tema o kojoj smo prethodno razgovarali kad govorimo o javnoj nabavi, a i ovaj iznos koji se ovdje spominje, da bi naša javna nabava bila transparentnija kad bi se zabranilo doniranje političkim strankama svih onih pravnih subjekata, trgovačkih društava ili obrta koji se javljaju na natječaje koje su, koje raspisuje bilo država, bilo trgovačka društva u vlasništvu države, bilo jedinica lokalne samouprave. Mislim da bi to pomoglo transparentnosti. Naravno nisam uvjeren da je to zakonski, ali kad smo razgovarali ovdje o financiranju političkih stranaka bilo je tome dosta suprotstavljanja, ali mislim da je to put kojim bi se transparentnost donacija političkim strankama pojasnila, a onda i propisivanje javne nabave. Jer nitko ne može sa sigurnošću reći da onaj tko posluje sa državom, a dok je na vlasti određena politička opcija neće imati razloga i donirati toj političkoj opciji, da kažemo zahvalnicu. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženoga … [[Govornik se ne razumije.]]
Uvaženi zastupniče Žagar, vrlo ću vam kratko odgovoriti. Naravno vi ste u pravu ovo što ste vi rekli. Donacije su 22,5 milijuna kuna, no ono što je važno naglasiti jest da mi povezujemo donatore i dobavljače. I ako u tom odnosu utvrdimo određene nepravilnosti mi to dostavljamo Državnom odvjetništvu. Hvala lijepa.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Panenića, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni revizore, evo ja sam i ovaj dio vezano za nezavisne zastupnike pogledao u vašem izvješću. Ono što bih zapravo i prema vama postavio pitanje, a sam sam prošao kroz to, jer kao nezavisni zastupnik sam i na lokalnim sredinama nastupam još uvijek. Cijela težina opterećenja koja se prenosi na pojedince stvarno prelazi mjere da kažem možda čak i nepotrebne. Brojne su otegotne okolnosti da se nezavisni pojedinci prijave kao politički akteri pogotovo oko vođenja evidencija. Ja ne kažem da ima tu nepotrebnih, ima stvarno potrebnih gdje se treba prikazati. Ali brojne procedure koje su tijekom izbornog postupka, tijekom podnošenja zahtjeva stvarno prelaze potrebe gledajući ono vjerojatno iz vaših izvještaja kad se pojavljuju brojni oni izvještaji, cijeli niz, koji zapravo imaju smisla kad se radi o političkoj stranci kao subjektu koji objedinjuje, objedinjeno izvješće gdje je jedna puna, prelazi jednu razinu koja bi bila u nekom, pa i samom knjigovodstvu. Gledajući trgovačka društva imamo složeno, imamo jednostavno. I stvarno bi evo i vaši zaključci iz revizije, pošto vidim da su i nezavisni zastupnici ili vijećnici imali isprava da uputite da se razmisli o tome prvenstveno u Ministarstvu uprave, o olakšavanju, jer na kraju, evo sam sam se uvjerio, nije to otegnuto samo za nas koji smo nezavisni, nego isto tako i za administraciju, koju sve te silne dokumente donosimo u papirnatom obliku, pa elektronski, pa dostavlja tamo, pa posebna stranica koja mora biti. Mislim vama je bitno, a i cijelo javnosti, da je jednoznačno negdje nešto objavljeno, ono što je bitnoga, nije stvar da mi predamo ne znam cijeli niz papira koji će biti negdje prisutni, onda otežavamo i vama. Ja mogu samo misliti kad pošaljemo sve naše izvještaje koliko vas to opterećuje.
Hvala. Odgovor uvaženog glavnog državnog tajnika.
Da, vi ste u jednom dijelu … [[Govornik se ne razumije.]] u pravu jer prema novom prijedlogu zakona, svi oni koji će raspolagati na manje od 5000 kuna nisu dužni prijavljivati. I tu će nastati problem, jel tako? Hvala.
Hvala. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govoriti uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, mi znamo da su sva financijska izvješća HDZ-a bila prihvaćena od Državne revizije i da HDZ-u nikada nisu uskraćena financijska sredstva usprkos svim iskazima svjedoka, znači ljudi koji su na sudu govorili o poslovanju HDZ-a. Međutim, ne bi se sada bavio Ježičem i ekipom, blagajnicima HDZ-a itd. nego bi htio na nešto drugo ukazati. A to je da se sustavno u našem narodu servira bavljenje sa sitnim stvarima. Znači ne znam, priča nam se ovdje o bošnjačkoj stranci, koji je uskraćeno pozitivno izvješće. A recimo, ne govori se o tome da HNB gdje se vrte milijarde, da tamo financijska, odnosno Državna revizija ne može ući. Zašto je tome tako? I meni je čudno da Državna revizija se ne oglašava po tom pitanju. Da Državnu reviziju da isto nema nikakav interes od toga da uđe u HNB. A zašto je tome tako? Zato jer politika HNB-a ovdje nikoga ne zanima. Uloga HNB-a, njihov rad irelevantan je za Hrvatski sabor. O monetarnoj politici HNB-a ovdje nema nikada rasprave. Jedini koji pokrećemo raspravu o tome smo mi iz Živog zida. O poslovanju HNB također rasprave nema, zašto, zato jer HNB nije predmet Državne revizije. I što mi imamo? Imamo državu u državu, imamo instituciju koja je tobože državna, a država nema nikakav nadzor nad njom. Ajmo početi pretpostavke da sam ja zaposlenik HNB-a i da sam ukrao milijun kuna i odnio ih u džepu i otišao doma s tim. Tko može utvrditi da je manjak? Samo moji nadređeni u HNB-u, što ako oni rade skupa samnom? Nikom ništa, pojeo vuk magare. Znači guverner je mogao hipotetska, izvući 100 milijune kuna, eura, šta je htio, tko može utvrditi taj manjak. Tko može reći novaca nema? Nitko. Nitko, jednostavno se njegove riječi vjeruje kao kako bi rekao, kao Svetom pismu i nitko to ne nadzire. Kome je to u interesu? Odnosno, zna se tko je u Saboru bio glasao protiv toga da Državna revizija uđe u HNB. To su kolege iz HDZ-a bio je konkretan prijedlog na stolu, oni su rekli, mi mi ne želimo da uđe Državna revizija tamo. Zašto su tako glasali, ja se pitam i dan danas. Ako je sve čisto, ako je sve zakonito, ako nije ništa sporno u njihovom poslovanju, zašto je onda problem da Državna revizija tamo uđe. I ono što vam hoću reći, da hrvatski narod, očekuje od nas, promjene, ali mi te promjene, dok se ne promjeni uloga HNB-a narodu nećemo moći dati. Svi ekonomski pokazatelji su negativni, zemlja srlja u ponor, a nas ovdje evo, Državna revizija uvjerava da je manje-više se u redu. Evo gospodo iz Državne revizije, bavite se revizijom Bošnjačkom demokratske stranke i kažete da nije zadovoljavajući njihov izvještaj. Pa koga briga za tu stranku? Koga briga od hrvatskog naroda kakvo je njihovo poslovanje? Hrvatski narod zanima izvješće rada HNB-a, revizija o HNB-u. To zanima, ovdje zastupnike i građane, tu reviziju nama nedate. I šta mi imamo o toga što je izvješće Bošnjačke stranke negativno? Evo recite nam, kakvu korist mi kao društvo imamo od toga? Apsolutno nikakvo. Znači, bavimo se ovdje stvarima koje nisu relevantne. Evo, gospodine revizor još jedna stvar. Kažete izvješće njihovo je negativno. A izvješća HDZ-a su uvijek pozitivna, i šta, koja je onda smisao revizije? Koja je onda smisao revizije? Revizija ova tu u suštini je samo mazanje očiju i cirkus za javnost, a centralan pitanja, znači rad HNB-a i politika njihova, o tome se ovdje ne diskutira. Do kada? Vi ćete reći gospodine Pernar, vi stalno to ponavljate, HNB, a što da radim? Ako vi kontinuirano izbjegavate tu temu, i bježite od nje, ja nemam druge, nego da stalno o njoj govorim. Ja vas moram vratiti na bitne stvari. Moram vas vraćati na bitne stvari kontinuirano. Jeste pogledali recimo situaciju u Narodnim novinama? Pa u N.N. je opća katastrofa. Stvorili su prošle godine gubitak od 78,9 milijuna kuna, znači skoro 79 milijuna kuna. Tko će za to odgovarati, nitko. Zašto? Pa zato jer su sve institucije su zapravo umrežene i politički korumpirane. Znači Državna revizija je politički instalirana, politički su instalirani suci, politički je instaliran DORH. Evo kada govorimo recimo o DORH-u, ovo je bitna stvar. Gospodin Robert Ježić, poznati riječki tajkun i miljenik HDZ-a, on je rekao da će vratiti pet milijuna u proračun, to svi znamo nije vratio, usprkos nalogu suda. Ako on ne poštuje naloge suda zašto on i dalje ima status zaštićenog svjedoka, zašto DORH ne kaže gospodine Ježić, vi ne surađujete, vi ste rekli vratit ćete Sanaderovo mito u proračun, vi to niste napravili, ako to ne učinite mi vam uzimamo status zaštićenog svjedoka, vi ćete biti procesuirani i silom će vam to biti uzeto, bit će vam blokirana sva imovina. DORH to ne radi. I imam osjećaj da onaj najkrupniji kriminal u zemlji da se jednostavno preko toga prelazi. Političke stranke koje imaju milijunske prihode i koje se financiraju, Sanader je objašnjavao kako i Jadranka Kosor oni imaju uredna revizorska izvješća. I sada ispada da u ovoj cijeloj jednoj gunguli u ovoj cijeloj ajmo reći pravnom hropcu, pravnoj agoniji ne funkcioniranju uopće države ispada evo, bošnjačka stranka evo sada crna ovca, bošnjačka stranka nije zadovoljila. A svi drugi jesu zadovoljili. Eto dame i gospodo to je taj zaključak koji se nama nameće i pitanje je jeli taj zaključak odraz realnog stanja ili mi zapravo u Hrvatskoj živimo u jednoj simuliranoj stvarnosti, stvarnosti koju nam prikazuju mediji i politička elita, a zapravo je stvarnost drukčija. Stvarnost je takva da Hrvatska nije pravna država, da su sva poduzeća upropaštena i ona koja nisu poput Narodnih novina na putu su upropaštenja. Istina je da su dizani milijuni kredita za autoceste, da je taj novac pokraden, ali naravno kada dolazi optužnica na sud, e sud kaže nije dobra optužnica. Onda kada dođe i presuda protiv Sanadera, ha presuda ništa. Onda dođe presuda protiv HDZ-a, ha kaže Vrhovni sud, Ustavni sud, ha ima neka greška ništa. I tko onda nastrada, koga se proglašava krivi? Bošnjačka demokratska stranka, oni su krivi i šta? Ništa, pojeo vuk magare i nikom ništa. To vam je razina funkcioniranja pravne države, to vam je na razini da se uhiti policajca koji je naplatio 200 kuna mita, to je domet našeg pravosuđa. Naše pravosuđe nije u stanju obračunat se s recimo policajcem iz Dubrovnika koji im je predložen sada za šefa policije, a koji iza sebe ima cijeli jedan niz prijava. Ali je politički zaštićen, ne može mu niko ništa, postat će šef svima drugima koji su bolji policajci od njega. Jednostavno ovaj Sabor je jedna predstava, predstava u kojoj većina ljudi ima ulogu statista, a manji dio glumaca, a tek manji dio uistinu ima ulogu narodnih zastupnika, nažalost samo manji dio. Statista ovdje danas nema, vidite. A zašto ih nema? zato jer statisti dolaze samo kada se glasa. Njih da nestane ne bi nitko ni primijetio, sutra da ih proguta zemlja nego tek kada bi bilo glasanje ljudi bi rekli čuj fale ruke, nema. A ima dio ljudi koji nam govore evo slušali smo Andriju Mikulića on nam je pričao tu kako za bit uspješan poduzetnik da trebaju neke kvalitete. Pa koje to kvalitete su gospoda iz HDZ-a pokazale? On je nama tu docirao, govorio nam je o tome kako HDZ izbore je dobio pa je zato HDZ ne znam moralni pobjednik ili šta već. Pa jel on zaboravio na koji način je HDZ je sklepao tu većinu. Pa sklepao je većinu ne na osnovu izbornog rezultata nego na jedan prljav način, na prljav način. Jednostavno našao je osam manjinaca koji bi digli ruku i za crnog vraga da im kaže da sudjeluju s njim u vlasti. Skupio je većinu na račun pet HNS-ovih ili četiri migranta, ne znam kak bi ih nazvao, prebjega i uz pomoć Mišića i Sauche i to je njemu dokaz da je HDZ dobra stranka jer je narod njih doveo na vlast. Pa nije narod njih doveo na vlast nego su oni uz pomoć potkupljivanja zapravo jer ne vidim druge motive HNS-a da ide s njima u koaliciju su se dočepali vlasti. Isto sa Sauchom su tu imali možda i više instrumenata, ne znam ni sam. Ali što vam hoću reći, hoću vam reći da se mi ovdje ne bavimo ničim važnim, da se ovdje u Saboru samo lupeta, a da kola države idu niz brod, da jednostavno kola, kotači nema više kočnica, ispod nas je provalija mi i dalje srljamo u propast, a bitnim stvarima se ne bavimo. To sam vam htio reći. I volio bi da državni revizor kaže barem hrvatskom narodu, saborskim zastupnicima, ja bi volio da nas pustite u HNB, ali znam da on to neće nikad reći zato jer se ne usudi to reći. A ne usudi se zato jer zna da o njegovoj HDZ odnosno njihova većina, i ako on bi govorio ono što oni ne žele čuti, on bi otišao sutradan sa svojeg mjesta. Znači ovo nije država, ovo je cirkus u kojem je meni pripala uloga klauna koji mora reći istinu koju svi vide a nitko se s njom ne želi suočiti. Hvala.
Hvala lijepo kolegi Pernaru što nam je objasnio da su političke stranke Narodna banka, Narodne novine i policajci, ali digao je ruku za povredu Poslovnika uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ja moram članak 238. ali nije to toliko bitno. Dakle, smatram da je neprihvatljivo da zastupnik u Hrvatskom saboru nosi majicu na kojoj vrijeđa jedna politička stranka bez obzira koliko to bilo na ovaj ili način utemeljeno ili neutemeljeno. Ako je želio izraziti svoj prosvjed protiv postupanja policije zato što je jedan mladi gospodin u Poreču to uzviknuo, i to je napravljeno tako da to bude prekršaj, sasvim sigurno to ne bi trebao biti obrazac ponašanja u Hrvatskom saboru. Pa ako mu vi iz HDZ-a nećete na tome prigovoriti, mi hoćemo prigovoriti jer ne želimo nam se prigovori da na to nismo reagirali, a posebno ne bi dopustili da se tako ne što npr. za našu stranku ili neku drugu stranku kaže iako smo verbalno dobili razne uvrede, ali to se rješava opomenom, prema tome, ja ovdje izražavam prosvjed ako već neće HDZ jer im to ne smeta, nama smeta da se na taj način karakterizira jedna politička stranka pa makar i u temi revizije političkim strankama. Evo toliko sam ja imao za to za primijetiti. Uglavnom, kada bi to nama napravili, mi bi ga iznijeli ako ga vi ne bi opomenuli. Hvala.
…/Upadica Pernar: Neka vrati 22 milijuna kuna, ja ću skinut majicu./…
Hvala vam lijepo, kolega Bauk. Ja se naravno s vama potpuno slažem ali time bi postigao upravo ono što on želi tj. sam je za sebe rekao da je klaun pa onda bi vjerojatno tim više došao do izražaja neke stvari. Međutim, evo ga, nosi to nekoliko dana, valjda je plaća sabornika premala da uzme drugu majicu. Ali mislim da je najbolje da se ne obaziremo na to. Uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Pernar, to što je netko dobio negativno mišljenje, uvjetno mišljenje, naravno da ne znači da je taj netko činio sve u skladu sa zakonom i da njegovo poslovanje odnosno djelovanje ne treba propitivati. Državna revizija se tim ne bavi, mi smo isto kao stranka dobili zbog nekakvih tehničkih detalja uvjetno mišljenje, ja se na tom zahvaljujem reviziji, mi ćemo nastojati to popraviti, možda to samo znači da netko ima bolje ili lošije računovodstvo. Mi znamo da i u Dinamu su često kada su revizije bile, da ne bi utvrdili nekakve velike nepravilnosti jer Dinamo ima vrhunsko računovodstvo. Tako da, u tom smislu nije to tena, a iznijeli ste još jedinu neistinu kada ste govorili o HNB-u iako to nije tema, upozorio vam se i predsjedavajući, nije samo HDZ odbio reviziju HNB-u. Mi smo imali situaciju da su doduše, HDZ-ovci šutjeli kad se o tome raspravljalo, mislili smo da će to podržati jer je to bio dogovor između HDZ-a i MOST-a, a SDP-ovci su bili žestoko za ulazak revizije u HNB. Kada je došlo glasovanje, jedni i drugi su odbili i nemate to šta predbacivati gospodinu jer on o tome ne odlučuje. Mi ovdje u Hrvatskom saboru odlučuje o tome, a mi smo odlučili odnosno odlučile su kolege koje su tako glasovale da revizija ne uđe u HNB što ne znači da taj prijedlog neće doći ponovo pred saborske zastupnike, ja očekujem da grešku koju su napravili kolege iz SDP-a i kolege iz HDZ-a, ne vidim razloga zašto Državna revizija ne bi ušla u HNB, da je onda imaju priliku ispraviti, da će tako i biti, evo.
Odgovor uvaženog zastupnika Pernara.
Uvaženi kolega Grmoja, nažalost, da, i SDP je isto odbio ulazak Državne revizije u HNB, meni nije jasno iz kojih razloga osim ako HDZ i SDP zapravo nisu jedna stranka, odnosno predstavnici iste elite koja je uvijek elita, samo vlada uz pomoć drugih lutaka hrvatskom politikom, pravosuđem, ekonomijom, itd. Ali ono što je bitno za reći, iznenadilo me što gospodina Bauka smeta moja majica. A znate zašto ga smeta moja majica? Zato jer postaje jasno sve više iz dana u dan hrvatskim građanima, da SDP nije nikakva opozicija HDZ-u nego vodi istu politiku, a to je postalo jasno i danas kada je njegov kolega predsjednik stranke Bernardić, napadao izvješće Državne revizije za vrijeme, to je kasnije shvatio, kad je SDP bio na vlasti. Znači da čovjek jednostavno nema pojma o ničemu, da je došao tu prepričat napamet i onda je ispalo da priča gluposti i naravno da onda ga podržava manje građana nego što mene podražava, naravno da vašoj stranci para rejting i naravno da vi onda umjesto da napadate HDZ koji nije još uvijek 22 milijuna kuna u državni proračun koji je isisao iz državnih poduzeća, napadate mene zbog majice HDZ lopovi. Znači vas više smeta ta majica nego žalosna istina. A žalosna istina je ta da je država pokradena. Hvala.
Hvala. Slijedeći će u ime kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege evo ja sam već u replici jer morao sam reagirati na ovaj istup kolege Pernara u biti rekao ono što sam mislio reći. Naravno da je zadatak političkih stranaka nezavisnih zastupnika da one nepravilnosti koje se utvrde i koje postoje, a koje mogu biti i tehničke naravi isprave tako smo i mi kao MOST nezavisnih lista primili ovo Izvješće za 2015. godinu koje imamo zbog tehničkih razloga uvjetno mišljenje. A naravno da onda i ovo što je govorio kolega Pernar postoje nekakve dublje stvari, ali tim stvarima se ne bi trebala baviti Državna revizija. Naravno on je tu govorio i o donacijama, nešto je govorio i kolega Žagar na koji način donacije mogu utjecati na ponašanje izabranih predstavnika vlasti. Mi smo imali tu situaciju jer smo imali razno razne darovnice, donacije i slične stvari. Imali smo problematična kreditiranja političkih stranaka i to su stvari koje su puno problematičnije naravno nego ovo negativno mišljenje oko stranke koju je problematizirao, odnosno o kojoj je govorio kolega Pernar ili uvjetnog mišljenja oko nekih tehničkih detalja što se tiče poslovanja samog MOST-a. Ali evo kad već govorimo o donacijama nemam često priliku o tome govoriti, ali često se u medijima pisalo ne znam o jednom velikom donatoru MOST-a pa čisto da i tu situaciju razjasnimo, a upravo je situacija znači Izvješće za 2015. godinu kada se to i dogodilo pričalo se u medijima o gospodinu Rogliću kao donatoru MOST-a. Gospodin Roglić nije donirao MOST nego je donirao gospodina Dragu Prgometa u prvoj izbornoj jedinici, sada znači zastupnika HDZ-a. Svi zastupnici koji su ušli u Hrvatski sabor tada na temelju te donacije ili rezultata u prvoj izbornoj jedinici su kasnije otišli iz MOST-a, bili su zastupnici HRID-i a sada su dvoje od tih zastupnika naša kolegica Irena i kolega Prgomet su sada zastupnici HDZ-a. Znači gospodin Roglić eventualno može biti donator HRID-i ili evo sada donator HDZ-a, nikako donator MOST-a. Evo to je najveća donacija koju je primio MOST, ali MOST u prvoj izbornoj jedinici u kojoj su svi ljudi koji su bili na listi bili izbor Drage Prgometa i tada članovi HRID-i. Jedini sam ja bio tada četrnaesti na listi kao potpora, kao nekakva veza tog inicijalnog MOST-a i HRID-i koji se priključio MOST-u. A i ovo uvjetno mišljenje vezano je uz, znači kolegu Petrinu s kojim smo imali jedan sporazum, a koji nije više dio MOST-a. Tako da u tom smislu zahvaljujem se na ovim preporukama i svemu što je izneseno. Nastojat ćemo naravno to ispraviti, ali ono što sam već u replici rekao, ono što kolegu Pernara očito buni je to da ovi nekakvi tehnički detalji koji mogu biti razlog njima može biti umješnost ili neumješnost nečijeg računovodstva nisu nikakav dokaz da je netko korumpiran, pa tako naravno da onda Bošnjačka stranka u tom smislu nije problematična nego ima nekakve nedostatke. A netko tko možda ima pozitivno mišljenje može biti problematičan, ali time se ovo Izvješće nije bavilo. Tako da u tom smislu evo ja se zahvaljujem i ne želim ni na koji način problematizirati. Mi to primamo na znanje i želimo naravno sve ono što nije bilo dobro ispraviti.
Hvala lijepa. Imate jednu repliku uvaženog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grmoja evo da proširim ovu temu, dosta je ona bitna. Vezano za donacije političkim strankama kažem ne znam koliko je to, koliko je uopće moguće u revizorskom izvještaju to utvrditi. Ali postoji niz, da kažemo tendencija na pojedinim županijama gdje su na vlasti pojedine političke opcije, da pojedini subjekti poslovni uredno doniraju samo tu političku opciju koja je na vlasti. Nikad ne doniraju ni jednu drugu političku opciju. I to se može vidjeti iz godine u godinu. To je jedna razina problema. I druga razina problema je naravno kad političke stranke zapravo kad poduzetnici imaju, sudjeluju u javnim nabavama gdje je investitor bilo lokalna samouprava, bilo država, bilo državna poduzeća i onda na temelju toga doniraju političkoj stranci. Mislim da su to teme koje su jako ozbiljne i dok te teme ne riješimo dotle imat ćemo problema i u javnoj, samom provođenju postupaka javne nabave. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Grmoje.
Poštovani kolega Žagar apsolutno se slažem, imali smo tu jednu situaciju u Saboru kad smo ja i kolega Bulj problematizirali odnos PPD-a, prvog plinarskog društva i HDZ-a i onda tu u hodniku je sreo mene i kolegu Bulja potpredsjednik Sabora Milijan Brkić i kaže pa što ja imam sa Vujnovcem i PPD-om. Ja sam se s njim našao samo jednom oko darovnice HDZ-u. Znači tu vidimo da taj, da uopće razumijevanje tog problematičnog odnosa kod političara i kod saborskih zastupnika nije na jednom određenom nivou na kojem bi trebao biti. I definitivno to treba više kontrolirati. I kad govorimo i kad me pitaju o Istražnom povjerenstvu o Agrokoru ja govorim da Istražno povjerenstvo o Agrokoru nije tu da mi istražujemo kaznenu odgovornost. Time će se baviti DORH, nego da istražujemo koje su institucije zakazale. I u tom smislu su zasigurno zanimljive i donacije HDZ-u ili SDP-u od strane Agrokora i to je ono što treba provjeriti. Koje su sve institucije u Hrvatskoj državi dopustile da Agrokor naraste do ovih razmjera i na ovaj način utječe na hrvatsko gospodarstvo. Isto tako, možemo doći u situaciju, a to je ono što ja ne želim dopustiti da neka energetska tvrtka utječe znači zbog određenih poveznica na jedan neprimjeren način na hrvatsko gospodarstvo i na odluke koje bi donosila izvršna vlast. I to su stvarni problemi, a ovo o čemu govorim, ova uvjetna mišljenja, tehnički detalji to mi trebamo primiti na znanje, ispraviti i ne ponavljati takve pogreške.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a, govoriti uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Evo da i mi u ime Kluba HDZ-a kažemo svoje mišljenje o obavljanoj financijskoj reviziji političkih stranaka. Čuli smo danas mnoge komentare na izvješća revizije koje su se ticale mnogih tijela državne uprave, trgovačkih društava za razdoblje 2013.-2015. godina. Ovo izvješće odnosi se na 2015. kada govorimo o reviziji političkih stranaka i činjenica jest da je Državni ured za reviziju postala institucija kojoj se vjeruje, koja je povratila povjerenje javnosti i političara. I da zaista svako izvješće iz godine u godinu prolazi gotovo jednoglasno uz normalne primjedbe koje nažalost sada ovdje nema, a vrlo interesantna tema, a baš su otišli očito svjesni da i oni imaju određenih propusta u svom radu, kao stranka kao političari, da su nešto radili loše, pa im se neda slušati pokoja kritika, iako vrlo rado žele dati nekome drugom tu istu kritiku. Mislim da je svaka namjera Državnog ureda za reviziju ide u smjeru dobre sugestije, preporuke i ne treba ju doživljavati fatalno, kao što su se danas u pojedinim trenucima doživljavale određene situacije, jer Državna revizija sugerira jasno što treba popraviti. Iz godine u godinu i uvijek se osvrne na ono što je već rekla i napisala, pa ajmo to pogledati još jedanput i reći što smo napravili, a što nismo, pa i to nastaviti, ako nismo napravili. Mislim da i u 2015. što je napravljeno važi i za 2016. i za 2017. jer evo imam jedan naslov prije godinu dana iz jednog lista gdje jasno pište, evo ovakva jedna rečenica, uvjeravao me uzmi, zadovoljan čovjek bolje radi. A sve zato što sam vidio kako u stožer Živog zida stižu žute koverte s novce donatora kojih nema na službenom popisu. Znači pojavljuje se problem da imamo donatora kojih nema na popisu u nekoj stranci, da su kolali određeni novci u jednoj kampanji koja su bile za parlamentarne izbore i svi to doživljavamo kao nešto normalno jednostavno i onda kaže, kad trebamo to izgovoriti ili prihvatiti kao kritiku, koju će možda sutra u nekom novom nalazu revizije otkriti, onda nemamo snage biti ovdje, nego onako odradimo svojih 5 minuta i nestanemo. U čemu se radi u ovom izvješću? Financijskom revizijom, 38 političkih stranaka, 6 nezavisnih zastupnika i 2 člana predstavničkih tijela lokalnih jedinica, obuhvaćeni su financijski izvještaji i poslovanje za 2015. Osim toga obavljeni su uvidi u financijske izvještaje, 49 izvan parlamentarnih političkih stranaka i 49 članova predstavničkih tijela lokalnih jedinica koja nisu dostavili financijske izvještaje u propisanom roku. Revizijom su kod najvećih broja političkih stranaka utvrđeni propusti i nepravilnosti u području planiranja i u računovodstvenom poslovanju. Navode se odredbe čl.2 Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe i naravno navodi se sve pozicije unutar koji se može pogriješiti kada se radi o financiranju samog političkog života, tj. političkih stranaka. Ono što veseli je da kod nezavisnih zastupnika nisu utvrđene nepravilnosti i propusti koji bi utjecali na istinitost i realnost financijskih izvještaja, te pravilnost financijskog poslovanja. Ali je kao i kod političkih stranaka, utvrđeno da su poslovali i oni sa određenim minusom, kao što su to poslovale i političke stranke, ne sve, ali kada se gleda zbirno na nivou godine, jesu gotovo i one sve u minusu. U ovom izvještaju, posebno se stavlja jedan akcenat i na jednoj predstavnika unutar jedinica lokalne samouprave kojoj je jednoj političkoj stranci, donirao iznos od 400000 kuna, a nije mogao toliko donirati, jer znamo da je zakonski moguće donirati maksimalno 30000 kuna. Znači da je donirao 370000 više od propisanog. Za sve takve nepravilnosti i propusti u poslovanju političkih stranka, nezavisnih zastupnika i članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave, ured je dao naloge i preporuke. Što kaže nalaz revizije u detaljima. Prihodi političkih stranaka obuhvaćenih revizijom, iznosili su 2015. godine 155 milijuna 366 tisuća i 141 kunu, a rashodi 157 milijuna 364 tisuće i 108 kuna. Te je manjak prihoda na koncu 2015 iznosio sveukupno milijun 997 tisuća kuna. 16 političkih stranaka je iskazalo višeg prihoda nad rashodima u iznosu 3 milijuna 715 tisuća kuna, a 22 političke stranke iskazale su manjak u iznosu 5 milijuna i 713 tisuća kuna. O financijskim izvještajima i poslovanju političkih stranaka za 2015. izrađeno je 16 bezuvjetnih, 21 uvjetno i 1 nepovoljno mišljenje za Bošnjačku demokratsku stranku Hrvatske. Revizijom nezavisnih zastupnika nisu utvrđene nepravilnosti i propusti onako kako sam već rekao. Revizijom su obuhvaćeni i subjekti koji su 2015. godine, ostvarili prihode iznad 100000 kuna, tj. 18 parlamentarnih i 20 izvan parlamentarnih političkih stranaka, 6 nezavisnih zastupnika i 2 člana predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave. Ured je obavio provjeru dostave godišnjih financijskih izvještaja za 163 političke stranke koje su bile obvezne dostaviti financijske izvještaje za 2015. godinu, te 6 nezavisnih zastupnika te 920 članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave kojima je mandat tada još uvijek bio u tijeku. Postupci revizije provedeni su u razdoblju od 6. lipanja do 13. prosinca 2016. godine. U RH, je na dan 9.12.2016. godine djelovalo 160 političkih stranka, od kojih je 21 parlamentarna i 139 izvan parlamentarnih. S obzirom na to da su 22 političke stranke osnovane i upisane u Registar političkih stranaka u 2016., a 25 izvan parlamentarnih političkih stranaka je prestalo djelovati 2015. i 2016. financijski izvještaj za 2015. sa sastavnim dijelovima bile su obvezni dostaviti 163 političke stranke od toga 20 kako sam rekao parlamentarnih i 143 izvan parlamentarnih. Kada govorimo o članovima predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave u lokalnim jedinicama na dan 11. studenoga 2016. djelovalo je 920 članova predstavničkih tijela kojima je mandat započeo nakon lokalnih izbora održanih u 2013. godini odnosno prijevremenih izbora održanih u 2014. i 2015. Članovi predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave bili su obvezni dostaviti financijske izvještaje uredu u skladu s odredbama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Za članove predstavničkih tijela utvrđeno je da je 895 njih dostavilo u propisanom roku financijska izvješća, a 25 članova predstavničkih tijela nije dostavilo financijske izvještaje do prosinca 2016. godine. Kada govorimo o vrijednosti imovine političkih stranaka, koncem 2015. godine u bilanci je vidljivo da ukupna imovina financijska i ne financijska iznosi 92 milijuna kuna dok su ukupne obveze i vlastiti izvori 92 milijuna i 23 tisuće kuna. Izvanbilančni zapisi su iskazani u iznosu 2 milijuna 451 tisuću, a odnosi se na evidentiranu vrijednost zgrade u vlasništvu političke stranke za koju se vodi postupak uknjižbe u zemljišne knjige. Što kaže nalaz revizije? Izvršenje naloga i preporuka iz prošle revizije provjereno je da li je politička stranka ili više njih postupila prema nalozima i preporukama. Propusti i nepravilnosti su utvrđeni kod 16 političkih stranaka za koje je u prošloj reviziji dano 159 naloga i preporuka. Ono što cijeli dan govorimo znači utvrđeno je da postupljeno prema 69 ili svega 44% naloga, 19 je u postupku izvršenja, a prema 71 nalogu političke stranke nisu postupile. Znači da i dalje ignoriraju nalaze revizije i dalje se ponašaju onako kako smatraju da je za njih najbolje. Kada govorimo o računovodstvenom poslovanju, revizijom računovodstvenog poslovanja političkih stranaka obuhvaćeni su financijski izvještaji, poslovne knjige i evidentiranje poslovnih događaja, popisa imovine i obveza, potraživanja i obveze te objava podataka. Revizijom je utvrđeno da pojedine političke stranke a) HSS, b) … HČSP, HSP-AS, HSS, HRAST, Naprijed Hrvatska, Stranka rada i solidarnosti i Živi zid nisu sastavile temeljne financijske izvještaje na propisan način odnosno da podaci iskazani u financijskim izvještajima nisu točni i istiniti te da nisu istovjetni s podacima evidentiranim u poslovnim knjigama. Što dalje kaže revizija? Pojedini prihodi i rashodi nisu evidentirani u poslovnim knjigama ni iskazani u financijskim izvještajima, opet slične stranke HRAST, Most, Stranka rada i solidarnosti, Živi zid. Prema odredbama članka 17. Zakona o financijskom poslovanju i računovodstvu neprofitnih organizacija knjiženje i evidentiranje poslovnih događaja u poslovnim knjigama temelji se na vjerodostojnim, istinitim, urednim i prethodno kontroliranim knjigovodstvenim ispravama. Također pojedine političke stranke nisu vodile evidenciju korištenja službenih vozila, nisu ispostavljali putne naloge vezano uz službena putovanja ili uz putne naloge nisu priložena izvješća sa službenog puta pojedini, a pojedini sastavljeni putni nalozi ne sadrže popisane elemente. Revizijom je utvrđeno da pojedine političke stranke nisu obavile popis imovine i obveza u skladu s propisima odnosno popisom nije obuhvaćena cjelokupna imovina. I dalo bi se tu nabrajati zaista za svaku stranku i više njih u pojedinom segmentu, svi propusti onako kako to nalaže revizija i onako kako to propisuje zakon. Na izborima za zastupnike u Hrvatski sabor u 2015. godini sudjelovalo je osam zajedničkih lista u koju je bilo uključeno 45 političkih stranaka. Posebne račune za financiranje izborne promidžbe otvorilo je osam političkih stranaka prema međusobnom sporazumu i tu je pojavljuje problem. znači oni koji su izašli u međusobnom sporazumu ili u koaliciji na izbore otvorili su jedan račun unutar kojeg nije bilo jasno na koji način će se realizirati pitanje prihoda i rashoda unutar same kampanje. Koliko koja stranka sudjeluje u prihodima tj. koliko koja stranka sudjeluje u rashodima za obavljanje usluge prije svega promidžbe i svih ostalih troškova koji se mogu naći u samoj kampanji. I ono što je opet kažem možda najviše vidljivo iz ovog dijela što se tiče samih jedinica lokalne samouprave, a govorimo o nezavisnim zastupnicima čiji su prihodi prelazili 100 tisuća kuna jest činjenica da je jedan član Gradskog vijeća grada Rovinja uplatio taj jedan iznos koji je 370 tisuća kuna veći od dozvoljenoga to je svojoj stranci uplatio 400 tisuća, a nije to smio. I na kraju možemo samo svesti to s obzirom da se radi o statističkim podacima na jedan ukupan broj tj. ukupne iznose, možemo utvrditi da ukupna imovina financijska, ne financijska političkih stranaka u 2015. iznosi 92 milijuna kuna, da su ukupne obveze i također na toj razini, da najviše prihoda od članarina ima HDZ, iz državnog proračuna tada je to imao SDP jer je imao najviše još uvijek tada zastupnika iz proračuna lokalne samouprave najviše je prihoda imao HDZ kao i od stranih donacija, gotovo dvije trećine imaju stranke HDZ i SDP zajedno. Znači jednostavno zakon je poštivan u najvećem dijelu iako smo često se osporavaju rad velikih stranaka i HDZ-a i SDP-a, ali bezuvjetna mišljenja mnogim strankama pogotovo najvećim pokazuju da smo naučili što trebamo sve raditi svako u svom dijelu i mislim da mnoge rasprave koje su se danas vodile ovdje jasno pokazuju da nije problem nekome reći da nešto nije dobro ili ne valja, ali treba nekad pogledati i u vlastite postupke i utvrditi da li si sam pogriješio, da li si bio na visini zadatka pa da onda možeš drugome suditi ili govoriti da li je to baš tako kako si rekao. Klub HDZ-a će podržati ovo izvješće revizije političkih stranaka. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodin Borić, vidi se da se studiozno pristupili ovoj materiji i da ste upoznati sa svim detaljima izvješća odnosno revizije političkih stranaka ali jedna stvar koja evo mene zanima a vi ćete možda to znati jer se time bavite, a vidimo i da neki mladi zastupnici ovdje u Hrvatskom saboru su i pogođeni i revoltom, svojom odjećom pokazuju određene stvari, znači evo kolega Pernar svojom odjećom neke stvari koje ga muče iz prošlosti i mene zanima da li, da se maknemo više od toga, da se ne opterećujemo sa time, da li znate kada će HDZ ispoštovati odluku hrvatskih sudova i vratiti 24,2 milijuna kuna u državni proračun koji je ukraden za vrijeme Fini medije? Znači to je ono što bi sigurno, evo ja sam siguran ovdje, skinulo puno tereta sa financiranja političkih stranaka i ljudi bi vidjeli da ste vi u HDZ-u naučiti neke stvari iz prošlosti. I onda ne bi imali više ovakvih scena, jer ja pa čak i malo razumijem revolt mladog zastupnika Pernara koji svojom odjećom pokušava ukazati na tu još jednu nepravdu koja se vuče već više od 10 godina. Znači kada će taj novac javni, ukraden 2007., 2008. godine biti vraćen u državni proračun kako se ne bi više opterećivali sa poviješću financiranja netransparentno političkih stranaka u ovom slučaju, u velikom iznosu 24,2 milijuna kuna koje je HDZ prikupio iz javnih poduzeća i svega onoga što smo bili svjedoci tijekom proteklih godina. Znači to je nešto šta, ja mislim još uvijek treba razriješiti, vjerujem da vi imate informaciju kada HDZ misli vratiti taj novac. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolega Maras, ovo je bilo izvješće revizije za 2015. godinu i govorio sam o tome, ako ste primijetili ne bavim se više politikom na onaj način na koji sam to radio dok sam bio u oporbi, znači pokušavam biti konstruktivan, razgovarati na temelju činjenica, argumenata i znam da je to sve nekada efektno, ali ne donosi ili ne pridonosi ničemu. Imate vi dovoljno problema u SDP-u i nedavno ste očito uzeli neki kredit a da niste imali pojma vi članovi predsjedništva da li ste ga uopće i uzeli, tako da to će biti predmet nekih drugih revizija koje ćemo još raspravljati nadam se u slijedećim razdobljima, bez da ulazimo u posao institucija. Kad institucije kažu svoje, vjerujte da ćemo se ponašati onako kako to nalažu pravila ponašanja, kako to nalaže poštivanje zakona i ozbiljna stranka. Ali do tada, nemojte vi biti sudac kao i neki drugi zastupnici ovdje jer to saborski zastupnik nije niti treba bit. a to da ste bezgrješni, o tom potom. Ali imate vlastitih problema i čuvajte ovog predsjednika jer očito nije dobro tamo.
Hvala. Slijedeća replika uvaženog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Borić, kolegice i kolege. Kolega Borić, vi ste u svom izlaganju rekli da treba podržati i mi iz HSS-a podržavamo nalaz revizije i da su svojim nalazom i svojom aktivnošću vraćaju povjerenje građana u državne institucije, da je Državna revizija jedna od takvih institucija. I ja bih se pridružio vašem razmišljaju ali bi isto vam predložio, obzirom da ste sad u vlasti, da i druge institucije se ugledaju u njihov primjer i da rade svoj posao jednako za svakog, da svaki građanin bude jednak pred zakonodavstvom RH a da bi ova institucija bila uspješnija, predlažem jer čujem s terena da im nedostaje i ljudi i opreme i kvalitetnijeg prostora i da im povećate plaće i da budu još uspješniji i neovisniji i da pravna praksa u njihovim nalazima bude identična od općine do općine, od političke stranke do političke stranke, da imaju ujednačene kriterije. I zašto to ističem? Zato što sam i prošle godine u ovom izvještaju diskutirao i rekao da naravno i HSS ima svoj grešaka i uvažava nalaz revizije, nastojat će otkloniti te nepravilnosti, ali da ima niz onih koji nisu otklonili nepravilnosti da bi bilo dobro da znamo koje su to i što se poduzelo s njima da više ubuduće to ne ponavljaju. Kao što su sad dva ili tri načelnika po revizije dobili nepovoljan nalaz zbog toga što su nenamjenski trošili proračunski novac što su nisu evidentirali sve transakcije, što su dio novca iz blagajne digli, zna se iz koje su političke opcije, nadam se da ćemo dobiti informaciju na koji način su oni procesuirani i da neće proći kao što smo tražili izvještaj koliko i kad su bile inspekcije u Agrokoru i tvrtkama u sustavu Agrokora, zašto ih 5, 6 ili 10 godina u nekim njihovim tvrtkama nije bilo i da je tek reagirala Vlada nakon nalaza svjetske jedne organizacije da su financijska izvješća lažirana. E na taj način ne vraćamo povjerenje u pravni sustav Hrvatske i moramo svi djelovati da prema svima jednako djelujemo i da sve tvrtke i ljudi i stranke budu u jednakom opsegu i djelovanju. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Borića.
Pa kolega Vlaović, evo slažem se, i potpisujem velik dio vaše replike, i ja isto smatram da Državna revizija zaista i kolega Klešić i njihovi svi suradnici jednostavno zaista rade svoj posao korektno, onako kako treba, i neovisno. Vjerujem da su neovisna i druga tijela, o njihovim izvještajima raspravljat ćemo, imat ćemo prilike i o izvještaju DORH-a za 2015. i 2016. godinu, pa će svi reći ono što ih muči, ono što im je na srcu, ali opet kažem izbjegavajmo onaj dio koji se tiče toga da mi sudimo ovdje, da mi određujemo gdje što treba biti, da mi smo ti koji govorimo jedino kao oni koji govore istinu, da smo mi to koji su najpametniji i da sve znamo, mislim to sigurno nije tako, a ova izvješća jasno pokazuju da sustav ima problema i da ga oni koji žele, mogu otkloniti ukoliko žele slušati preporuke i sugestije, ako ne, ponavljaju se ponovni, isti problemi ali kažem ima oni koji žele učiti i naučiti, a ima onih koji žele biti onakvi kakvi jesu i misliti da znaju sve i da im ne treba nitko nešto sa strane dodati ili reći.
Hvala. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti. Oprostite, ja nisam vidio.
…/Upadica Grmoja: Ne, javio sam se za repliku sigurno./…
Dobro, ako jeste, izvolite.
Poštovani kolega Boriću kada govorite o tome da ne treba nikoga prozivati bez dok se ne utvrde odnosno dok se ne utvrde činjenice vi ste pokazivali članke koji se tiču Živog zida i tiču se donacija koje ne mogu biti predmet Državne revizije jer su to bile donacije koje su dolazile, a nisu nigdje zavedene, tko zna na što su se trošile ako je to bilo tako. Tako da onda nemojte kolegi Pernaru zamjerati kada on govori o nekakvim drugim donacijama i propitiva znači ovo izvješće jer se ova izvješća ne mogu baviti znači pojedinih političkih stranaka ne mogu se baviti onim što se nosilo u torbama, ne mogu se baviti onim novcem koji je dolazio tko zna od kud i novcem za koji se ne zna na što je trošen. Toga nema u financijskim izvještajima i to je stvarni problem, ali to revizija na žalost ne može možda ni utvrditi. Ja imam jednu situaciju gdje vaš koalicijski partner u Metkoviću je iz gradskog proračuna kupio masline i dijelio ih u svojoj parlamentarnoj kampanji, kampanji za parlamentarne izbore. I hrvatsko pravosuđe je potvrdilo optužnicu, suđenje još nije počelo. 4 godine to već traje i vuče se, 4 godine traje, a ja ne znam što je problem tu dokazati. Postoje fotografije gdje čovjek to dijeli na splitskoj rivi, dijeli te masline koje je kupio iz gradskog proračuna. Znači ne može se vaditi na to da je išao potaknuti razvoj maslinarstva u gradu Metkoviću kao gradonačelnik tog grada, ako to dijeli na splitskoj rivi. Znači ne može se vaditi. To je problem institucija ove države, ali to nije pitanje za Državnu reviziju, a vi ste znači optužujete druge, a došli ste sa jednim novinskim člankom i govorite kako je Živi zid navodno dobivao te donacije u kuvertama, da je to problem, prozivate kolegu Pernara i Živi zid, govorite kako ga nema tu [[Upadica Reiner: Hvala.]] a znamo da je slične situacije imao HDZ.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Borića.
Kolega Grmoja, niste dobro slušali. Znači ja sam rekao da ovo izvješće za 2015. i da isto može vrijediti i za 2017. I onda sam pročitao i za 2016. I onda sam pročitao jedan članak iz novina od prije godinu dana, gdje je onaj čovjek iz Živog zida prešao u MOST svjedoči o tome što se događalo u nekom vremenu, u nekoj parlamentarnoj kampanji za izbore i na koji način je to funkcioniralo. I onda sam rekao možda će se jedan dio toga pronaći i u financijskim izvještajima koje će napraviti Državni ured za reviziju za 2016. godinu, a možda se neće naći ništa. A u savršenstvo MOST-a neću dirati. Stvarno ste savršeni, ali vam nije pomoglo u Metkoviću da opstanete. Evo uzeli smo Metković i nemojte se ljutiti, ići će taj grad i bez vas bez problema.
Hvala. Sljedeći će govoriti uvaženi zastupnik Kažimir Varda u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani glavni državni revizore sa saradnicima, gospodine Klešić. Ja ću nastojat u ime kluba vrlo malo ponavljati ono što ste vi u svom nalazu, odnosno izvješću naveli vezano za političke stranke. Ono što mene zapravo slušajući cjelodnevnu raspravu o vašim izvješćima posebno navodi da kažem sljedeće. Od 18 parlamentarnih političkih stranaka, 8 političkih stranaka su dobile uvjetno mišljenje i to negdje oko, vrijednosno oko 9 milijuna kuna iz prihoda iz proračuna jedinica, lokalnih jedinica i oko 2 milijuna i nešto iz državnog proračuna ako sam ja dobar matematičar. Međutim, zanemarimo brojke. Ovdje je problem ponavljanja uvjetnog mišljenja. Ja sam iz vašeg izvješća iščitao da su neke političke stranke u prethodnoj godini, to znači u 2014. jer ovo je izvješće za 2015. dobivali čak i bezuvjetno mišljenje. Recimo Autohtona hrvatska seljačka stranka je dobivala nepovoljno i ona je i dalje nepovoljna. Ali mene brine ponavljanje kod parlamentarnih političkih stranaka, dakle koji dobivaju sredstva iz državnog proračuna ili dobivaju sredstva iz proračuna jedinica lokalne uprave. Ponavljaju se uvjetna mišljenja iz godine u godinu. E sad dolazim zapravo na pravu temu. Onu temu koju je zapravo otvorio kod vaših izvješća kolega Šuker, pa i dijelom kolega Stazić. Ako raspravljamo pojedinačno o svakoj od stranaka ili o svakom pojedinačnom slučaju od tog drveća, od te šume zapravo ne vidimo drveće. I onda se od Državne revizije traži ono što njoj nije u zakonu nadležnost. Dakle, Državna revizija detektira problem, Državna revizija ima samo određene alate. Koji su to alati? Alat da svoje izvješće pošalje izvršnoj vlasti, alat da svoje izvješće pošalje Hrvatskom saboru, alat da da preporuku ili nalog za lakše povrede. Hajde recimo da je to u disciplinskom postupku kod radnika lakša povreda radne obveze i da nalog, odnosno preporuku u kojem bi se smjeru trebalo poboljšati poslovanje financijsko stranke. I dalje, ima jedino ovlast da Državnom odvjetništvu dostavi svu dokumentaciju sa sumnjom u eventualno kazneno djelo. I tu njezina nadležnost prestaje. Ono što je gospodin Šuker govorio i gospodin Stazić koja je svrha izvješća i rasprave u Vladi i Saboru, koje je to svrha? Da se prepucavamo, da sudimo ili da danas imamo rješenja, da nam se određene stvari, na kojoj Državna revizija ukazuje da su problem u zakonskim rješenjima ili u podzakonskim aktima problem. I da oni dovode upravo do takve situacije. Odnosno, tamo gdje recimo velike stranke dobivaju bezuvjetna mišljenja jer imaju financijska sredstva, imaju stručnjake, računovođe, knjigovođe, itd. neke manje stranke, ali korisnice proračuna, državnog i lokalnog, ako iz godine u godinu bezuvjetno mišljenje, uvjetno mišljenje, pa zašto ne mijenjamo Zakon o financiranju političkih stranaka. Zašto to ne mijenjamo? Jedan put uvijeno preporuka, nalog. Drugi put uvjetnog, smanjimo mu prihod, treći put uvjetno skinimo ga iz proračuna. Dajmo onima koji obavljaju svoj posao kako spada ili osigurajmo sredstva za rad Državne revizije. A oprostite, to je jedan od izvora. Niti imate dovoljno prostora, niti imate dovoljno ljudskog resursa, nemate ljudi. Ja znam, kao sudionik revizije dakle kod mene je dolazila revizija, u državnoj upravi. Ja znam koji je to mukotrpan posao. I ja znam da Državna revizija, poznam i neke revizore od onda, koji stvarno dobronamjerno ukazuju na problem, daju preporuku i daju nalog, ako drugo ništa ne preostaje. Ali vam treba osigurati uvijete. Evo, npr. u vezi s financiranjem izborne promidžbe političkih stranka, Državni ured za reviziju kaže sljedeće, ured je ocijenio da je potrebno propisima, dakle, propisima urediti bitne elemente međusobnih sporazuma političkih stranaka, šta to znači? Pa to je zapravo nalog, ja bi ga tako u navodnike stavio Hrvatskom saboru, da mijenja zakon. Vladi da preloži izmjene i dopune zakona. I onda je tu kraj. Drugačije mi nećemo doći, imati ćemo stalno ovakvu situaciju, i stalna prepucavanja i stalno dovođenje Hrvatskog sabora u ulogu suca. A mi nismo sud. Mi smo zakonodavna vlast. I tu je problem. Sad da vam kažem na kraju, kao sudionik nekada Državne revizije, koja je dolazila kod mene, kad je prošla Vladu, izvješće, o lako ćemo. Kad prođe Sabor, gotovo je. Primi se izvješće u ladicu. Gotovi smo, nema promjena zakona, nema promjena podzakonskih akata, svi zadovoljni, osim ako se ne osnuje istražno povjerenstvo. E a onda je malo drugačije i to je to. A u ostalom, gospodin potpredsjedniče Hrvatskog sabora izvješće 2015. izvješće 2015. to pokazuje i odnos zakonodavne vlasti prema jednoj vrlo važnoj instituciji Hrvatske države. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeća će i u ime Kluba zastupnika GLAS govoriti uvažena zastupnica Nada Turina Đurić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodin potpredsjedniče. Poštovani gospodine Klešiću sa suradnicima, kolegice i kolege. U ime GLAS-a mogu reći da ćemo podržati izvješće revizije vezano uz financiranje političkih stranka. I cijelo ovo izvješće se vrti oko financijskog poslovanja političkih stranka. I ono što mogu reći, s obzirom, da već jedno 5 puta govorim u ime bivše stranke, a sada i nove stranke, vezano uz financiranje političkih stranka i mišljenje revizije. Mislim da se može konstatirati da smo neke pomake u dobrom smjeru napravili, odnosno da političke stranke su počele poštivati primjedbe, naputke, sugestije Državne revizije i da su se evo konačno u većini naučile ili prilagodile svoje poslovanje zakonu. I da je sve manje u stvari primjedbi, odnosno, da sve one primjedbe koje jesu idu u nekom pravcu da se unaprijedi cijeli taj sustav, pa i onaj dio o kojem se govori preporuke vezane za nove zakone, odnosno, izmjene i dopune zakona koje bi mogle unaprijediti ovaj dio, dio rada političkih stranaka. A inače kad se gledaju sva ta izvješća unatrag nekoliko godina manje-više su primjedbe slične. I mislim da samo one stranke koje se još nisu stigle prilagoditi, a vidimo da je sve manje ovih uvjetno rečeno većih političkih stranka koje dobivaju uvjetna mišljenja. Znači mislim u tom nekakvom tehničkom formalnom smislu mislim da možemo biti zadovoljni. Ali ja sam htjela ovdje progovoriti o nečem drugom, a to je kako se uopće političke stranke ponašaju i šta bi recimo državna revizije kad bi više mogla govoriti temeljem zakona rekla na ponašanje, odnosno, uzorno ili ne uzorno ponašanje stranka i poruke koje političke stranke šalje prema javnosti svojim ponašanjem, da li pojedinaca ili odlukama koje donose unutar svojih tijela. Ono što je meni zapelo za oko, da u jednom dijelu se spominju određeni akti stranaka, koje su stranke dužen donijeti, uz znači programske i sve druge koje stranke donose je jedan akt koji se preporuča strankama da ga donose, a koje nemaju sve političke stranke pa ni čak sve parlamentarne stranke, to je Etički kodeks. Mislim da mi u Hrvatskoj ćemo teško promijeniti mišljenje naših građana o političkim strankama ma koliko sve zakone pa ček i sve preporuke Državne revizije poštivali, formalno gledajući ih zadovoljili ako još uvijek postoji sumnja i to sasvim opravdana sumnja naših građana i percepcija naših građana da se političari i političke stranke ne ponašaju na način koji je moralan odnosno koji bi mogao zadovoljiti određene moralne standarde. I ja sam duboko uvjerena da dok političke stranke unutar sebe ne demokratiziraju procese, dok ne izreguliraju međusobne odnose, dok u Hrvatskoj ne prestane idolopoklonstvo vođama u strankama, dok ne otvorimo stranke prema javnosti, dok ne postanemo transparentni u svakom dijelu svog političkog rada badava će nama biti zvati državne revizije, badava će biti formulirati zakone kojih ćemo se morati držati i vjerojatno ćemo ih se držati, međutim po našem starom običaju u njima ćemo naći svih malih i velikih rupa da bi ih izigrali, prije svega da bi izigrali političke elite unutar tih političkih stranaka. Mislim da mi moramo otvoriti temu koja je izuzetno važna, ja bi rekla za Hrvatsku, a to je kako ćemo vratiti povjerenje građana u politiku, prije svega u politiku, a u politiku kroz ljude odnosno kroz političare odnosno kroz temeljne organizacije u kojima se oni organiziraju to su političke stranke. I mislim da smo došli kroz svih ovih 27 godina demokracije na jednu točku za koju smo mi u GLAS-u osobno vrlo zabrinuti. Ljudi nama se u društvenom i u političkom životu događaju neke retrogradne situacije koje nas vraćaju u vremena koja i u situacije u kojima smo bili davno za koje smo mislili da su iza nas, dodatno se nepovjerenje građana prema svima nama produbljuje i neće nam pomoći nijedan zakon ako se sami unutar sebe, svaka politička stranka za sebe, a posebno parlamentarne stranke koje su zastupljene u Hrvatskom saboru ne suoče sa tim problemima i jasno kažu dosta. Ocjena rada ovog Sabora je nešto iznad dovoljan. Pa nije to samo zato što mi financijski možda neke od tih stranaka rade određene financijske prekršaje, manje ili veše, kao što vidimo većina ih u stvari uopće ne radi nikakve više financijske prekršaje veće nego je pitanje kako ćemo mi tu dvojku popraviti na nekakav malo bolju ocjenu i naše je mišljenje jedino mi sami to možemo napraviti. Međutim, ne na način da generaliziramo i ne način da se razgovaramo u Saboru međusobno kao stranke na način kako se razgovaramo. I ja poštujem svačije mišljenje, ja sam liberal po uvjerenju i vrlo sam otvorena za različiti način iskazivanja svojih stavova od ovoga kako to čini kolega Pernar pa do nekih svađa kojih odnosno nekih suprotstavljanja koja nisu baš ugodna za uši i ja vjerujem da većina naših građana to ne voli čuti. Ali onošto me najviše smeta je generaliziranje, ali i šutnja. Dakle ja sam sasvim uvjerena da većina saborskih zastupnika HDZ-a koja danas sjedi u klupama u Saboru se ne neki način srami svega onoga što se dogodilo u povijesti pogotovo vezano za financijsko poslovanje HDZ-a, da im je neugodno. I mislim da većina tih ljudi nije ni znala šta se događa. I ja ne bi ustala ovdje i rekla da su svi ljudi koji su u HDZ-u lopovi, ali neki su bili, najvjerojatnije, nešto je već i dokazano. Međutim onog trena kada se ustanovi da netko je lopov, znači da je neko ukrao, da je neko prevario, da je neko uvrijedio, da je neko bio nasilan političke stranke moraju imati vlastite mehanizme da takve ljude isključuju iz javnog prostora, u protivnom nama se ne piše dobro. Političke trgovine, varanje birača, to je nešto što je nedopustivo. Ja ne želim nikome ovdje docirati, nisam raspoložena nikome soliti pamet, ali mislim da smo svi negdje duboko toga svjesni i da negdje u pozadini ovo što kolega Pernar govori, … svega ovoga što on govori, svi mi negdje intimno mislimo da je u nekim stvarima upravu, većina nas, ja se nadam da je tako, da većina naš nažalost misli da je kolega Pernar upravu. I to moramo mijenjati. A ja bi se još jednom zahvalila Državnoj reviziji prije svega na stručnosti, drugo, na nepristranosti, osobno sam se u to uvjerila kao čelnica lokalne samouprave kvalitetnom radu i na svemu onome što čine u smislu unapređenja cijelog sustava jer rezultata svega toga ipak ima. Naravno nismo zadovoljni, niste ni vi naravno zadovoljni jer bi voljeli da imate što više bezuvjetnih mišljenja, međutim pomaci su napravljeni i u tom smislu treba to pozdraviti i treba se držati prije svega zakona, treba se držati propisa. Međutim ja osobno, nego mi u GLAS-u mislimo da nije glavni i ključni problem to da li se političke stranke i slijepo Zakona o financiranju političkih stranaka kako bi vratile kredibilitet politici nego da li se drže ono što politika jest ideje, bez obzira dal' su one desne, lijeve, centrističke, liberalne, da se drže ideje i da budu dosljedni u politici i vjerodostojni prema svojim biračima i prema građanima. Dok to svi mi zajedno ne napravimo, bojim se da ni bezuvjetne revizije države i političkih stranaka, neće pomoći da ovo društvo napravi korak naprijed. Hvala.
Hvala vam lijepo. Time zaključujem raspravu, a glasovat ćemo o ovoj točci kad se steknu uvjeti.
Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka, nezavisnih zastupnika i članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave izabranih s liste grupe birača za 2015. godinu. Podnositelj je Državni ured za reviziju, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka, nezavisnih zastupnika i članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave izabranih s liste grupe birača za 2015. godinu. Molim glasujte. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 122 glasa za donesen zaključak sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela.
Sad prelazimo na slijedeću točku: - Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2016. godinu Podnositelj izvješća je Državni ured za reviziju RH na temelju članka 9. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Da. Uvaženi glavni državni revizor gospodin Ivan Klešić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjene zastupnice i zastupnici, evo malo nas je još ostalo, ali eto dozvolite. U skladu dakle s odredbama Zakona za Državnu reviziju, Hrvatskom saboru dostavljeno je Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2016. godinu. Poslovi ureda vrste revizije, subjekti i predmeti revizije utvrđuju se godišnjim programom i planom rada. Programom i planom rada za 2016. godinu, revizijom su bili obuhvaćeni svi subjekti za koje je odredbama Zakona Državnog ureda za reviziju i Zakona o financiranju političke aktivnosti i izborne promidžbe, propisana obveza obavljanja revizije svake godine, a to su godišnji izvještaji o izvršenju državnog proračuna RH za 2015. godinu te političke stranke, nezavisni zastupnici članovi predstavničkih lokalnih jedinica. Pored ovih revizija na temelju zakona utvrđenih kriterija, planirane su i obavljen revizije proračunskih i izvanproračunskih korisnika državnog proračuna, proračuna lokalnih jedinica, visokih učilišta i drugih subjekata te revizije učinkovitosti o kojima smo danas i raspravljali. Zatim gospodarenje mineralnim sirovinama, na području RH od 2013. do 2015. godine, nabava i korištenje dakle službenih vozila, proračunskih korisnika državnog proračuna, provedba mjera utvrđenih strategijom razvoja, turizma RH do 2020. godine, rad nadzornih odbora trgovačkih društava u vlasništvu lokalnih jedinica, sustav javne nabave u trgovačkim društvima te upravljanje i raspolaganje nekretninama lokalnih jedinica. Osim toga, obavljena je i provjera izvršenja preporuka danih u prošlim revizijama učinkovitosti, postizanje rezultata i ostvarivanje ciljeva poslovanja trgovačkih društava u vlasništvu lokalnih jedinica te uvid u financijske izvještaje izvan parlamentarnih političkih stanaka i članova predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Sva izvješća o obavljenim revizijama dostavljena su Hrvatskom saboru, a u skladu s odredbama Zakona o pravu na pristup informacijama, objavljeni su i na mrežnim stranicama našega ureda. Dakle, tijekom 2016. godine, obavili smo 295 revizija, od toga 210 financijskih i 85 revizija učinkovitosti. U okviru 210 financijskih revizija, obuhvaćen je državni proračun i njegovih 28 korisnika, 64 proračuna lokalnih jedinica, 68 visokih učilišta, zatim 3 druga subjekta, 38 političkih stranaka, 6 nezavisnih zastupnika i 2 člana predstavničkih tijela lokalnih jedinica. U 98 ili 46,7% financijskih revizija, izraženo je bezuvjetno mišljenje uz 111 ili 52,8% uvjetno, te u jednoj nepovoljno mišljenje. O godišnjem izvještaju o izvršenju državnog proračuna za 2015. godinu izraženo je uvjetno mišljenje, a u financijskim izvještajima i poslovanju korisnika državnog proračuna, izraženo je 13 bezuvjetnih i 15 uvjetnih mišljenja. U revizijama proračuna lokalnih jedinica, izraženo je 27 bezuvjetnih te 37 uvjetnih mišljenja. Revizijom utvrđene nepravilnosti odnose se na planiranje i izvršavanje proračuna, računovodstveno poslovanje i financijsko izvještavanje prihoda i potraživanja, rashoda i obveze, upravljanje imovinom i javnu nabavu. Nadalje, revizijom smo tijekom protekle godine obuhvatili 68 visokih učilišta, 2 korisnika proračuna lokalnih jedinica i jednu neprofitnu organizaciju. O njihovim financijskim izvještajima i poslovanju izraženo je 35 bezuvjetnih i 36 uvjetna mišljenja. I dozvolite mi da vam podsjetim, tijekom protekle godine Sabor je raspravio i prihvatio izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji visokih učilišta. Kao što sam već naglasio, ured je u ovom izvještajnom razdoblju obavio i 85 revizija učinkovitosti kojima su obuhvaćena 732 subjekta. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici, kao i prošlih godina i tijekom 2016. godine, ured je surađivao prije, u tijeku i nakon obavljene revizije s pravosudnim i drugim državnim tijelima. Razmijenjeni su dokumenti i izvješća za 69 predmeta sa Državnim odvjetništvom, MUP-om te sa sudovima. Za potrebe obavljanja revizije, ured je surađivao i sa DIP-om. Značajna je i međunarodna suradnja koju ured provodi kroz razmjenu stavova i iskustava sa ciljem ujednačavanja metodologije rada te praćenja suvremenih pravaca razvoj revizijske profesije u svijetu. Posebno bih istaknuo sa Europskim revizijskim sudom i vrhovnim revizijskim institucijama europskih zemalja s dugom tradicijom i velikim iskustvom. Za obavljanje svih poslova ureda koje čini središnji ured u Zagrebu i 20 područnih ureda u županijskim centrima, sistematizirana su 343 radna mjesta, a u rujnu 2017. godine imamo popunjeno 279 radnih mjesta, od toga 226 ovlaštenih državnih revizora. Od navedenog broja, dakle 226 revizora obavljaju poslove revizije. Ono što bih još na kraju želio napomenuti je da u cilju osiguranja zakonitog namjenskog i svrhovitog korištenja proračunskih sredstava kao i učinkovitog i djelotvornog funkcioniranja sustava unutarnjih kontrola Nacionalnim programom reformi i programom konvergencije koji su doneseni početkom ove godine planira se u okviru jačanja kapaciteta Državnog ureda za reviziju osigurati stroža provedba preporuka Državne revizije. To je ono što sam već i spomenuo, odgovorio na jedno pitanje i to donošenju novog Zakona o Državnom uredu za reviziju za što je rok rujan 2017. godine. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni revizoru oduševljen sam sa ovom prepunom sabornicom. U jednom materijalu koji je nakon donošenja proračuna možda jedan od najboljih koji ne dozvoljavaju nikome da bude osobni sudac, tužilac, odvjetnik ili bilo šta što smo imali danas priliku čuti u ovom Visokom domu. Ovo je prilika, ovaj materijal da se ukrste koplja i da oni koji imaju nešto reći da kažu. Da kažu na temelju činjenica i na temelju podataka koje su prezentirali korisnici državnog proračuna, a revidirala Državna revizija. Međutim, najlakše je doći u ovaj Visoki dom, napravit show od 10, 15, 20 minuta, dobit minutu, dvije u informativnim emisijama i biti zvijezda. A da li je nekog stvarno briga što se događa sa novcima poreznih obveznika, da li je ovo izvješće stvarno materijal, ali teško je sjesti i pogledati nekoliko stotina stranica materijala, jer se vrlo teško nekada i snaći u nekim konstatacijama jer za to treba nešto i znati i onda doći raspravljati o tome. Dakle, ja sam naprosto nakon vašeg uvodnog izvješća gospodinu glavnom državnom revizoru morao reći jer me kao saborskog zastupnika sram ispred vaših ljudi koji su trošile silne desetine sati da bi napravili ovaj materijal, da praktički nitko ne pokazuje volju, da bar kaže ili dobro ili loše o tom materijalu. I to je najbolji dokaz kako se mi odnosimo prema državnim institucijama. Ali kad se dogodi ne daj Bože nešto loše, onda svi jurišamo, napadamo ne valja ovo, ne valja ono. Ovo je prilika da se raspravi o dobrim i lošim stvarima. I zato u moje osobno ime, pa ja se nadam i većine saborskih zastupnika isprika ljudima koji su potrošili vrijedno radeći desetine i desetine sati da bi nama pripremili ovaj materijal, a mi ga čak nismo spremni ni saslušati u ovom Visokom domu.
Hvala lijepo kolegi Šukeru. Je, žalosno je što nas je 9 u dvorani, a onda će oni koji nisu ovdje, naravno vjerojatno sutra, prekosutra i sljedećih dana kad će kamere biti uperene sve u jutarnjim satima govoriti tako strastvenim riječima o mnogim stvarima koje stoje ili ne stoje. A sad kad imaju prilike, sad se valjda bave puno važnijim stvarima i važnijim poslovima. No, u svakom slučaju otvaram raspravu i prvi će se u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista obratiti malobrojnom slušateljstvu uvaženi Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege. Iako malobrojni zastupnice i zastupnici smatram da ipak se može nešto pametno reći i u ovaj kasni sat. Neću dužiti, neću sad ponavljati sve ono što je državni revizor naglasio i ono što je zapravo suština ovog Izvještaja, a to su sve one revizije koje su obavljene. Rekao bih to na tragu zadnje ove replike gospodina Šukera. Sati i sati su potrošeni da bi se ovakva izvješća pripremila za Hrvatski sabor. Istina vi niste u izvješću, vi ste naveli sad ste pročitali koliko ima zaposlenika. Niste naveli koliko je to zapravo sati rada. Ja mislim da je, vi ste zapravo i slabo ekipirani u odnosu na posao koji obavljate. Ono što je jako dobro, bio sam i sam čelnik lokalne samouprave, jako mi je drago kad su došli vaši predstavnici unatoč strahu koji imamo mi svi kad dolazite. Ali te preporuke koje ste dali uvijek su dobro došle, korisne i doista mogu se, mogu se primijeniti. Meni je drago isto, unatoč vi ste dobro rekli da je ključna stvar zakon koji će vama dati veće ovlasti. Međutim, prema ovom izvještaju ipak je 2/3 provedene revizije su prihvaćene preporuke revizora koliko sam shvatio iz ovoga. Znači, tek u 1/3 nisu prihvaćene. Istina, 1/3 je velik broj, međutim ipak ima pomaka. Ono što smo u ovoj današnjoj raspravi nekako sam ja zaključio, najveći je problem tamo gdje ima puno novca. E tu je problem sad ako, kad govorimo o postotku, ne znam trećina, dvije trećine ili kad govorimo danas o četiri poduzeća koja su, četiri trgovačka društva koja su dobila neučinkovito mišljenje, zapravo njihova javna nabava je bila neučinkovita. Problem je što je velik novac u pitanju posebno u ova dva društva. Dakle, vaš rad je iznimno kvalitetan unatoč tome što imate evo manji broj zaposlenih. Možda možete reći u završnom obraćanju ili ako bude prilike kolika je zapravo prosječna plaća, jer vidim ovdje su sve osobe koje su visoko kvalificirane, koje moraju imati doista puno znanja. Pa evo, nekako kad vidimo prema ovome sredstva koja su predviđena za plaće i po broju radnih mjesta čini mi se da te plaće nisu tako velike, a radi se doista o odgovornom poslu i ozbiljnom poslu. Evo na kraju što reći. Naravno da će i klub MOST-a prihvatit ovaj izvještaj, a nadam se da ćemo evo već ne znam koji dan dolazi na raspravu Zakon o reviziji, nadam se da ćemo uspjeti dati veće ovlasti, tako da i vaši izvještaji padnu, da se tako izrazim na plodno tlo. Hvala.
Hvala. Sljedeća će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštivani glavni državni revizor sa suradnicama, kolegice i kolege. Naravno, izvješće Državnog ureda za reviziju za 2016. godinu, Klub HDZ-a će podržati. Vidimo da se radi o dobro napravljeno i transparentnom izvješću iza kojeg stoji izuzetno kvalitetni rad, ocjenjen vrlo visokom ocjenom korisnika ovih izvješća i to za korisnost i za kvalitetu. S obzirom da je bilo pohvala sa svih strana, ali ipak je bilo primjedbi od nekih zastupnika, odnosno, upita, koliko je podnošeno prijava, koliko je bilo kaznenih prijava i slično, ja bi tu još jedanput podcrtala. Držani ured za reviziju, je samostalno i neovisno tijelo koje radi po strogim kriterijima propisanih zakonom. Cilj revizije je da se profesionalnom pažnjom pronađu proceduralne pogreške koje nisu u skladu s zakonom i da se o tome obavijesti DORH. Državni ured za reviziju nema zadatak podnositi kaznene prijave nego izvještavati i te izvještaje dostavljati ovom Saboru i DORH-u radi revizije prema svom godišnjem planu. Ovo sam još jedanput htjela naglasiti, u biti se priključiti žaljenju svih kolega neovisno sa koje strane dolaze, a danas jede u ovoj sabornici. Ovi izvještaji služe upravo nama kao putokaz. O ovome trebamo razmišljati kada donosimo ili predlažemo amandmane ili zakonske prijedloge, bilo da se radi o Zakonu o javnoj nabavi, Zakonu o financiranju političkih stranaka, Zakon o trgovačkim društvima. Ovo treba biti predložak za predlaganje pravilnika, odluka i slično u ministarstvima, različitim tijelima, jer zaista se iz ovoga može puno toga iščitati i puno toga naučiti. Držani ured za reviziju 2016. godini obavio je 2010 financijskih revizija i 85 revizija učinkovitosti. Pod financijskom revizijom provjeravalo se da li su financijske informacije subjekata iskazane u skladu s mjerodavnim pravnim okvirom za financijsko izvještavanje, dok je revizija učinkovitosti se ocjenjuje ostvaruje li projekt program ili aktivnost subjekta u skladu s načelima ekonomičnosti, djelotvornosti i svrsishodnosti. Odnosno, cilj je odgovoriti na ključna revizijska pitanja i dati preporuke za poboljšanje. Po prvi put u 2016. imamo izvješće o obavljenoj reviziji o učinkovitosti utjecaj europske programske inicijative JASPERS na podnesene projektne prijedloge RH za sufinanciranje iz fondova EU i to smo imali kao posebnu točku o kojoj se do sad raspravljalo. Pozitivno i treba naglašavati što su ipak uvažene neke preporuke Državne revizije u izvješću za 2016. pa se tako po prvi put iznose podaci koji prije nisu objavljivali i time doprinose transparentnost izvješća. Tako su iskazivani rashodi po izvorima financiranja ili npr. godišnji izvještaj sadrži podatke o dospjelim nepodmirenim obvezama korisnika. Revizija je dala niz preporuka za poboljšanje normativnih okvira za državni proračun i da se standardiziraju postupci za sve korisnike, jer u suprotnom dolazi do neracionalnog trošenja. Ured je programom i planom rada za 2016. obuhvatio sve subjekte za koje odredbe Zakona o državnom uredu za reviziju i Zakona o financiranju političke aktivnosti izborne promidžbe propisana obveza obavljanja revizije svake godine. Osim ovih revizija, planirane su i financijske revizije proračunski i izvanproračunski korisnika državnog proračuna, proračuna, lokalnih jedinica, visokih učilišta i drugih subjekata, te revizija učinkovitosti. Već smo raspravljali o gospodarenju mineralnih sirovina na području RH od 2013.-2015. također o nabavi i korištenju službenih vozila proračunskih korisnika državnog proračuna. Tu je bila provedena i revizija učinkovitosti provedba mjera utvrđene strategijom razvoja turizma RH do 2020., zatim rad nadzornih odbora trgovačkih društva u vlasništvu lokalnih jedinica, kao i sustava javne nabave u trgovačkim društvima. I o tome smo kao posebnim točkama, te o upravljanju i raspolaganju nekretninama lokalnih jedinica. Ured je planirao obaviti posebnu provjeru izvršenju preporuka danih u prošlim revizijama, učinkovitosti, postizanje rezultata i ostvarivanja ciljeva poslovanja trgovačkih društva u vlasništvu lokalnih jedinica i obaviti uvide u financijske izvještaje, izvan parlamentarnih političkih stranaka i članova predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Kad govorimo o financijskim revizijama, tu je u ovom izvještajnom razdoblju, kao što smo čuli, bilo 210 financijskih revizija i kojoj su pokazale i dobile su i izražena su 98 bezuvjetnih, tok je bilo 111 uvjetnih i svega 1 nepovoljno mišljenje, ali o tome je već govorio glavni državni revizor. U ovom izvještajno razdoblju obavljena je i revizija godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna za 2015. i financijske revizije 27 proračunskih i 1 izvanproračunskog korisnika. Tu je izraženo uvjetno mišljenje, kad je u pitanju godišnje izvješće državnog proračuna, te a o financijskim izvještajima i poslovanju korisnika izraženo je 13 bezuvjetnih i 15 uvjetnih mišljenja. Ponavljam tu brojku da bi je mogla usporediti sa prethodnom godinom. Treba se prisjetiti da u izvješću za 2015. imali smo svega 4 bezuvjetna mišljenja i 13 uvjetnih. Znači od 4 sad imamo 13. Ipak je značajni pomak iako s time ne smijemo i ne možemo biti zadovoljni. U 2015. Državni ured za upravljanje državnom imovinom je dobio nepovoljno mišljenje. Evo još jedan razlog zbog čega je bilo dobro formirati posebno ministarstvo koje će upravo se baviti ovom problematikom. Kad govorimo o uvjetom mišljenju izraženom za različite institucije, moramo govoriti i ja ih nekako gledam ovisno o tome iz kojih razloga je dobijeno to uvjetno mišljenje. Znači ako govorimo da npr. nije ustrojena evidencija potpisanih ugovora i ugovornih obveza ili evidencija ona postoji, ali nisu centralizirani ili informacijski sustav nemaju koji podržava takvo jedno objedinjenje ne bi mu stavljala toliko na teret kao kada se radi o nekim drugim manjkavostima zbog kojih je dobijeno to mišljenje. Lokalne jedinice tu u ovom izvještajnom razdoblju revizijom su bili obuhvaćeni financijski izvještaji i poslovanje 64 lokalne jedinice i zato je dobijeno 27 bezuvjetnih te 37 uvjetnih mišljenja. U odnosu na raniju godinu kada je dobiveno 18 bezuvjetnih, svega je bio jedan grad i 17 općina je također značajni pomak. Pojedine lokalne jedinice npr. nisu donijele plan razvojnih programa, a pojedine nisu donijele izmjene plana iako se izmjenama proračuna mijenjala visina sredstava planirana za ulaganja iz planova razvojnih programa. Kao dugogodišnji čelnik jedinice lokalne samouprave mogu reći da gradovi i općine, pogotovo sada u ovo vrijeme kada se mogu dobiti bespovratna sredstva europskih fondova priprema sa više projekata, a naravno da ne mogu iz svojih vlastitih izvornih sredstava osigurati sredstva za izgradnju više takvih projekata pa onda ovisno o tome koji prođe na natječaju će ići dalje u realizaciju, tako da je možda i teško predvidjeti za određeni projekt vrijeme izgradnje, sredstva iz kojih će se to realizirati ili pak napuhavati te svoje razvojne programe i navoditi milijune kuna koje očekujemo iz europskih sredstava ili pak ministarstva. Kada su u pitanju visoka učilišta, ured je obavio financijsku reviziju 68 visokih učilišta. O financijskim izvještajima i poslovanju izražena su 34 bezuvjetna i 34 uvjetna mišljenja. Npr. tu je bilo zanimljivo za vidjeti da u pojedinim područjima poslovanja se različito postupa što ukazuje na nedovoljnu normativnu uređenost. Pa evo još jedan zadatak nama i izvršnoj vlasti da malo razmisle na koji način da npr. istovrsne poslove pojedinih visokih učilišta kod nekih se potpisuje i zaključuje ugovor o djelu, a negdje ugovori u autorskom djelu za istu vrstu poslova. Naravno da to iziskuje i tu jako puno sredstava se na ove ugovore troši, različita su i davanja poreza i ostalih obveza prema državi i bilo bi dobro da je to preciznije uređeno kako ne bi bilo različitih postupanja. Kad su u pitanju drugi subjekti revizije, to smo također čuli, imali smo obuhvaćena dva korisnika proračuna lokalnih jedinica, Zavod za hitnu medicinu Ličko-senjske županije i Zavod za hitnu medicinu Virovitičko-podravske županije te neprofitnu organizaciju Županijsku lučku upravu iz Raba. O političkim strankama, nezavisnim zastupnicima i članovima predstavničkih tijela o tome smo dosta čuli. Kada su u pitanju revizije učinkovitosti imali smo 85 revizija, o gospodarenju mineralnim sirovinama i nabavom korištenja službenih vozila također smo već govorili. E sada kada je u pitanju provedba mjera utvrđena Strategijom razvoja turizma RH do 2020. valja reći da su tu obuhvaćeni su Ministarstvo turizma, HTZ i Međuministarsko stručno vijeće za turizam. Bez obzira što je Ministarstvo turizma donijelo i predložilo jednu ovakvu strategiju još uvijek nije ustrojen samostalni odjel za provedbu i praćenje Strategije razvoja turizma, a u okviru ministarstva je osnovano Međuministarsko stručno vijeće koje se nažalost nije sastalo od prosinca 2013. do rujna 2015. godine. O radu nadzornih odbora trgovačkih društava i sustavu javne nabave također se dosta govorilo. Kada govorimo o upravljanju i raspolaganju nekretninama lokalnih jedinica, tu treba reći da su revizijom bile obuhvaćene sve jedinice lokalne samouprave, pod nekretninama se smatra i građevinsko zemljište i građevinski objekti. Za imovinu za koju nisu riješeni imovinskopravni odnosi nisu poduzimane sustavne i planske aktivnosti za rješavanje. Zasigurno da sve jedinice lokalne samouprave nisu ni kadrovski jake da bi se moglo dovoljno pozabaviti ovim problemom, ali ovo su sigurno sredstva i jedinica lokalne samouprave i veliki potencijal koji nam na neki način stoji zarobljen, a s obzirom da se dovoljno ne brine ostaje nam po strani. Dovoljno je čuti podatak da je koncem 2014. nisu iskorištena ili su bila izvan upotrebe 3473 poslovna prostora i 1979 stanova. Evo s obzirom da mi vrijeme curi, moram nekako privoditi kraju. Tu kada je u pitanju upravljanje i raspolaganje nekretninama svega 32 jedinice lokalne samouprave učinkovito upravljale i raspolagale nekretninama. Osim ovih poslova ured obavlja i poslove suradnje s tijelima državne vlasti i međunarodnim institucijama i suradnjom sa državnim tijelima obuhvaća razmjenu dokumenata i izvješća, odgovore na upite, daje i podneske, daje i mišljenja i sudjeluje na organiziranim sastancima u vezi predmetne revizije. Tako je u ovom izvještajnom razdoblju MUP te sudovima dostavljeno 69 izvješća s dokumentima na temelju kojih je obavljena revizija. Za sve ove poslove čuli smo koliko ima zaposlenika s obzirom na sistematizaciju ima još 23% upražnjenih mjesta. Od prethodne godine ured umjesto da bude sve brojniji čak je 11 djelatnika manje. Ono što mogu reći i što me veseli kao ženu, jako puno pohvala na rad ureda, kaže da je 79% žena pa vjerojatno i to doprinosi tome, pa i ovako kada ja pogledam, ima nas ima, brojnije smo. Ovo izvješće Državnog ureda za reviziju kao i prethodna izvješća, trebala bi svi nama biti od iznimnog značaja, polazna osnova, što u kojem zakonu treba mijenjati ili pak precizirati, ovaj dokument bi svatko od nas treba dobro proučiti, bar u onom segmentu kada predlaže nešto, kada kritizira, kad želimo govoriti. Ovo izvješće bi nam zaista svima trebalo biti putokaz, evo sve pohvale i klub HDZ-a će podržati ovo izvješće.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike, prva je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Kolegice Juričev, vi ste lijepo pobrojali silni posao koji je napravila Državna revizija. Ja se iskreno nadamo da ćemo u skoro vrijeme na saborskim klupama imati i prijedlog novog Zakona o Državnoj reviziji gdje ćemo statusno riješiti Državnu reviziju, zaposlenike jer oni sad negdje vise u nekakvom međuprostoru i mislim da naprosto zbog odgovornosti, pa čak mogu reći vjerodostojnosti, naprosto im se treba osigurati čvrsta i jasna pozicija od statusa preko primanja i svega ostalog, a da ne govorim što se tiče izobrazbe. Međutim, danas popodne smo tu čuli vike, galame, mi hoće, vi iz HDZ-a ne date da se napravi revizija u HNB-u. pa ja bi toj gospodi preporučio neka pogledaju članak 6. Zakona o Državnoj reviziji i nek kažu dok se ne izmjeni taj članak 6. da li se može napraviti revizija u HNB-u ili što drugo. Ja to govorim već dvije godine, međutim neki namjerno ne žele to slušati nego stalno pričaju da je netko protiv nečega. Druga stvar izmjena Zakona o HNB-u i de u komunikaciji sa Centralnom bankom u Bruxellesu i kad se to dogodi, točno se zna kao i nekim drugim zemljama, što Državna revizija može kontrolirati u poslovanju HNB-a. Ja se iskreno nadam da kad bude izmjena ovoga Zakona o Državnoj reviziji na klupama, da će biti promijenjen i ovaj članak 6., isto se tako nadam da ćemo već u sastavu ovome saborskom, raspravljati o prvom izvješće Državne revizije o poslovanju HNB-a sukladno direktivama EU-a, kako to nalažu pravila europske Centralne banke, ono što Državna revizija može kontrolirati od HNB-a. Najgore je stvarati od nečega mističnost. Ko da je poslovanje HNB-a mistično, pa imaju komercijalne revizije koje kontroliraju tamo nekakva poslovanja pa na kraju krajeva, ako su ti ljudi napravili nešto mimo zakona, kad-tad će netko to reći, kad-tad će odgovarati za to.
Hvala. Neki onda neće imati šta ni za govoriti ovdje. Izvolite, odgovorit će ovdje zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa poštovani kolega Šuker, sutra počinjemo sa prvim čitanje prijedloga Zakona o reviziji. Nadam se da ćemo i tu otvoriti neke teme pa se sjetiti i Državne revizije, ali preporuke Državne revizije ne zaboraviti prilikom donošenja bilo kojih izmjena i dopuna zakona koji se tiče ovih tema o kojima smo danas govorili.
Hvala. Slijedeća replika uvažene zastupnice Anke Mrak- Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo Juričev-Martinčev, vaše izlaganje je bilo tako da je zapravo kroz njega apsolutno smo prošli kroz rad ureda za Državnu reviziju. I zaista uvijek je tužno to, to je još od osnovne škole, kad kaže ujutro razrednik netko kasni, to da ne tko kasni čuju oni koji jesu, to da nekog nema u Saboru, čuju oni koji su u Saboru, pa sad evo budući da kolega Bačić odlazi, ali sa potpredsjednikom nas ima 13, a od 13 je 6 žena. A pogledajte od 151 zastupnika koliko je žena pa ću se samo referirati, ono što ste na kraju, to nije bio razlog zašto sam se odlučila za repliku, kaže 75% žena. E, to vam je tema staklenih stropova o kojoj možemo inače govoriti, tamo gdje treba raditi, tamo vam je 75% žena, dragi moji kolege. I tako mi uredno sjedimo, uredno svaki zadatak koji dobijemo odradimo. Jednako tako, zaista bi se htjela referirati na rad ureda. Bez obzira na kojoj strani ovdje sjedimo, kad govorimo o revizijama, govorimo da su one dobro napravljene, da su stručno napravljene, to što se nekom od nas ne sviđa što unutra piše, to je druga tema ali su napravljane strukturirane na način na koji treba i tu je užasno veliki rad. I užasno veliki trud, samo u ono što je kolegica Juričev-Martinčev govorila, krenete od jedinica lokalne samouprave preko visokih učilišta pa završimo na strategiji turizma. Morate biti uopće ekipirani i određena znanja da to uopće znate čitati da možete nešto napraviti. Stoga zapravo ja ovu svoju repliku koristim jer je kolegica zaista onako dosta sustavno prošla pa je svima onima koji ne sjede a možda negdje slušaju, da dobiju uopće sliku o čemu je riječ, ali se iz toga vidi kako treba biti ekipirano, vidi se stručnost i nije čudno da vam je 11 ljudi otišlo. Jer ljudi kad nađu bolju posao za više novaca, naravno odu, a ono što naš interes treba biti da dobijemo najstručnije ljudi jer nam onda i državna uprav i sve vezano uz to može biti bolje i kvalitetnije.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Juričev-Martinčev.
Samo jedan ženski komentar, vjerojatno od tih 11 su bili muškarci koji su napustili državni ured.
Dobro. Slijedeće, prelazimo na pojedinačne rasprave. Javio se kolega Miro Bulj, nema ga, gubi pravo na raspravu. Kolega Gordan Maras, nema ga, gubi pravo na raspravu. Time zaključujem raspravu a glasovat ćemo o ovome izvješću kad se steknu uvjeti.
Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2016. godinu. Podnositelj je Državni ured za reviziju. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2016. godinu“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 118 za i 1 suzdržan donesen zaključak sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela.
Prelazimo na slijedeću točku, a to je: a) Prijedlog odluke o razrješenju članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave a) Prijedlog odluke o imenovanju članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 8. Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da. Uvažena Nataša Mikuš Žigman, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Evo ako mi dozvolite, ja bih onda objedinila, dakle pokrila ove dvije točke, odnosno odluke. …/Upadica Reiner: Da, da, naravno, obadvije. odnosno izložila prijedlog Vlade vezano uz razrješenje članica Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave i imenovanje isto tako članice DKMO-a. Naime, odredbom članka 8. Zakona o Državnoj komisiji utvrđeno je da predsjednika, zamjenike predsjednika i ostale članove Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Vlade RH. U smislu odredbe članka 8. stavka 3. citiranog zakona član Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave se imenuje na razdoblje od 5 godina sa mogućnošću još jednog mandata, dakle još jedno imenovanja. Kako dosadašnje članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave gospođi Dariji Duždević ističe prvi mandat od pet godina Vlada RH je na sjednici održanoj 29. lipnja ove godine utvrdila Prijedlog odluke o razrješenju, a isto tako je na istoj sjednici, dakle utvrdila Prijedlog odluke o ponovnom imenovanju gospođe Duždević članicom Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Gospođa Duždević tako ispunjava sve uvjete za imenovanje koji su propisani zakonom i nisu utvrđene zapreke za njeno imenovanje na novu dužnost. Stoga predlažem u ime Vlade da se gospođa Duždević prihvati, razriješi i prihvati članicom Državne komisije. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba zastupnika prvi se javio uvaženi zastupnik Miro Bulj u ime zastupnika MOST-a. Nema ga, gubi pravo na govor. Sljedeći je u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Vrlo kratko. Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave važno je i neovisno tijelo RH, kontroliraju postupke javne nabave. Imamo točku dnevnog reda zasjedanja Sabora, znači Izvješće Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2016. godinu kada ćemo više govoriti o temi koja nas svih interesira, a to je javna nabava. Inače Komisija ima 9 članova, 1 predsjednika, 2 zamjenika i 6 članova. Gospođa Darija Duždević je predložena od Vlade s obzirom da joj je istekao mandat. Još jedan mandat može imati, tj. može ga ponoviti. I mislim da evo, klub HDZ-a podržava imenovanje gospođe Darije Duždević članicom Komisije za kontrolu postupaka javne nabave.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu. Nema nikog drugo tko se javio. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Želim vam ugodnu večer, a sutra ćemo nastaviti u 9,30 i prvi će biti Prijedlog zakona o reviziji, prvo čitanje, P.Z.E. br. 172 [[Upadica: Nastavit ćemo na uobičajen način?]] U 9,30 naravno ćemo početi. SJEDNICA PREKINUTA U 17,45 SATI.
A) Prijedlog odluke o razrješenju članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave i A) Prijedlog odluke o imenovanju članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasanje Prijedlog odluke o razrješenju članice Darije Duždević Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 116 glasova za i 8 glasova i 8 glasova suzdržanih donijeta odluka o razrješenju Darije Duždević Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave u tekstu kako je predložila Vlada RH. Pod B) Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju Darije Duždović za članicu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 118 glasova za, 5 glasova suzdržanih donijeta odluka o imenovanju Darije Duždević za članicu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave u tekstu kako je predložila Vlada RH.