Gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 8. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam, vidim da ste jako dobro raspoloženi ali bih vas ipak molio da me saslušate. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade, gospodina Andreja Plenkovića, pozdravljam potpredsjednice, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade RH, poštovane kolegice i kolege. Zapisnik 7. sjednice Hrvatskog sabora primili ste elektronskim putem. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema primjedbi, utvrđujem da smo usvojili zapisnik 7. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda a konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektronskim putem. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 12 novih točaka pod rednim brojevima 5., 20., 21., 22., 45., 46., 48., 59., 51., 66., 97. i 98. To su: Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća održanim u Bruxellesu 22. i 23. ožujka 2018., Prijedlog Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima, Interpelacija o radu Vlade RH po pitanju ratifikacije Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, Prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Ovršnog zakona, Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obveznim odnosima, Izvješće o radu pravobranitelja za osobe sa invaliditetom za 2017. godinu, Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2017. godinu, Izvješće o radu pravobraniteljice za djecu za 2017. godinu, Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja PBZ Croatia osiguranje d.d. za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima za 2017. godinu, Izvješće o radu Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju za 2017., Izmjene i dopune statuta Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo dovoljan broj zastupnika i možemo pravovaljano odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju sa dokumentima EU-a ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To su točke 20. i 21. predložene dopune, Prijedlog Zakona o prijevozu u cestovnom prometu i Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strancima. Sukladno članku 206. stavku 1. Poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama 1. konačnog prijedloga dnevnog reda, to je Prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji s konačnim prijedlogom zakona? Izvolite kolega Zekanović.
Smatram da se taj zakon ne može donositi po hitnom postupku iz razloga što je izazvao itekako veliki prijepor, ja ću reći nezapamćeni prijepor u Hrvatskoj, na hrvatskoj političkoj sceni, u hrvatskom narodu tako da bi bilo obvezno i nužno da se taj zakon raspravi po redovitoj proceduri kroz dva čitanja. Stoga tražim, zahtijevam da zakon ide po redovitoj proceduri a ne po hitnom postupku iz ovih navedenih razloga.
Kolega Bauk je tražio riječ, izvolite.
Gospodine predsjedniče, obzirom da je na snagu stupio novi Poslovnik i da se međunarodni ugovori u pravilu u jednom čitanju potvrđuju, smatram da nema poslovničke više mogućnosti da se ovaj zakon ne uvrsti po hitnom postupku i molim vas da to objasnite zastupniku. Hvala.
Da, stupio je na snagu novi Poslovnik. Tu smo odlučili da međunarodni ugovori pa tako i ovaj međunarodni ugovor ide u jednom čitanju tako da primjedba kolege Zekanovića nije opravdana i taj zakon ćemo isto tako razmotriti u ovakvoj proceduri. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani predsjedniče, zar vi sami niste pitali da li netko ima šta protiv uvrštavanja u hitnu proceduru?
Evo kaže mi kolega [[Upadica Zekanović: Samo to, jel' sam krivo čuo ili ste vi…?]] Je, je, ima nešto [[Upadica Zekanović: Znači nisam ja pogriješio nego vi.]] Ne, ne, točno je tako, kolega Bukarica je po uobičajenoj praksi stavio da se ostavi to pitanje ali činjenica je ovo što je kazao kolega Bauk da se po novom Poslovniku međunarodni ugovori rade u jednom čitanju. Tako da se ispričavam i ovo ćemo raditi onda, s obzirom na novi poslovnik kroz jedno čitanje. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno čl. 225., st. 3. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno čl. 225., st. 4. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. O točkama 20. i 21. izjasnili smo se prilikom odlučivanja o hitnosti. Imali i tko od zastupnika i zastupnica prigovor na uvrštavanje točaka 5., 22., 45., 46., 48., 49., 51., 66., 97. i 98. Konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za 8. sjednicu? Ako nema prigovora, utvrđujem da su i ove točke uvrštene u dnevni red 8. sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, ovime je dnevni red utvrđen sukladno čl. 228., st. 1. Poslovnika ja bih ga sada trebao objaviti čitajući ga, međutim, predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda. Izvolite kolega Lovrinović.
Poštovani gospodine predsjedniče. Evo, saslušao sam dakle, sve ovo što ste predložili. Ja sam neposredno pred Uskrs poslao vam pismo sa zahtjevom da organizirate plenarnu sjednicu, tematsku sjednicu u povodu Izvještaja Europske komisije o ekonomskom stanju u RH. Taj izvještaj sadrži 73 stranice, o njemu se nitko nije temeljito očitovao, ni Vlada, nitko drugi, pa ni Sabor. Ja ne znam zašto se zaobilaze tako važna pitanja, pa vas pitam možete li mi reći hoćete li uvrstiti ovaj prijedlog koji sam rekao da se raspravlja o izvještaju Europske komisije o ekonomskom stanju u RH i kada će to otprilike biti. Hvala.
Jučer sam vam potpisao, dali su mi suradnici, pa imati ćete pismeni odgovor na ovo što ste me pitali. Imate pismeni odgovor. Izvolite kolega Jovanović.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, imam jedno pitanje koje se tiče dnevnog reda. Dakle, imamo jednu nelogičnost koja je ogromna. Među 103 točke, tek na 56. i 57. mjestu nalazi se izvješće o radu Državnog odvjetništva RH za 2015. i 2016. godinu. Smatram da je to potpuno nedopustivo, tim prije što u nekoliko tjedana istječe i završava mandat državnog odvjetnika i smatram da se te točke trebaju raspraviti prije nego što u potpunosti završi mandat državnog odvjetnika i također, na 96. i 97. mjestu nalazi se Izvješće saborskog Odbora o etici u znanosti i visokom obrazovanju, opet za 2016. i 2017. godinu, pa smatram da bi to moralo biti raspravljeno malo ranije nego što je po ovom rasporedu predviđeno, pa vas molim da to uvažite.
Zahvaljujem, ali imate mogućnost pismenog prigovora na dnevni red. Niste ga iskoristili, tako da ovo sad što činite, možete činiti, ali nema nikakvu objektivnu težinu. Prije nego započnemo s postavljanjem pitanja Vladi, podsjećam vas na izmjene Poslovnika i čl. 249.a, prema kojem predstavnici klubova zastupnika koji to zatraže, mogu iznositi stajališta svog kluba u 5-minutnim izlaganjima, nakon održavanja aktualnog prijepodneva. Pa vas molim da o tome vodite računa. Drugo vas želim informirati da je dvorana „Ivan Kukuljević“ od danas u cijelosti prilagođena i spremna za održavanje tiskovnih konferencija zastupnika i klubova zastupnika. O tome ste isto tako dobili i pisanu obavijest. I još jedna informacija. Na zamolbu Kluba MOST-a, odmah nakon aktualnog prijepodneva, a prije te slobodne diskusije koju sam sada spominjao, raspravili bi i glasovali o izvješću Mandantno-imunitetnog povjerenstva o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Miroslava Šimića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Sonje Čikotić, pa bih vas molio da imamo kvorum u trenutku kada ćemo završiti s aktualnim prijepodnevom, kako bi to mogli onda napraviti. Sukladno članku 226., stavku 2. Poslovnika prvo ću predložiti dopunu dnevnog reda 8. sjednice s 12 novih točaka. Prijedlog Zakona o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka. Konačni prijedlog zakona o prijenosu i obradi podataka o putnicima u zračnom prometu u svrhu sprječavanja otkrivanja, istraživanja i vođenja kaznenog postupka za kaznena djela terorizma i druga teška kaznena djela, Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o patentu, Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o žigu, Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o industrijskom dizajnu, Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti proizvoda i usluga, Konačni prijedloga zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda, Prijedlog za dodjele Povelje Hrvatskom Crvenom križu, Godišnje izvješće o obrani za 2017. godinu, Prijedlog odluke o razrješenju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka i Prijedlog odluke o imenovanju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka, Interpelacija o radu Vlade RH radi neuspjeha Vlade RH u provođenju strukturnih reformi i Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2017. godinu. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektronskim putem. Članka 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku, molim vas uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum i da možemo pravovaljano odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donese zakon koji se usklađuje s dokumentima EU-a ako to zatraži predlagatelj te se o takvom zakonu ne glasuje, to je točka 1. predložene dopune, Prijedlog Zakona o provedbi opće uredbe o zaštiti podataka s konačnim prijedlogom zakona. Sukladno članku 206. stavku 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li ti kod zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 8. sjednice, to su točke od 2. do 12. predložene dopune? Ako nema primjedbi, ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice i tim je dopuna dnevnog reda utvrđena.
Članovi Odbora za obranu imaju sjednicu sada u sobi 202 pa ih pozivam da se priključe sjednici, to je jedno. A kolega Lovrinović bi nešto rekao pa izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Samo jedno kratko pitanje. Zašto ste tek sada danas stavili na dnevni red Izvještaj glavnog državnog odvjetnika iz 2015. godine, zašto molim vas, zašto se toliko čekalo?
Ja se slažem da svi izvještaji bi trebali dolaziti promptno kako dođu u Sabor u saborsku proceduru i ja se nadam da ćemo do kraja ovog zasjedanja uhvatiti tempo da nam se ne događa da raspravljamo izvještaje iz 2014., 2015., 2016. nevezano o tome o kojim izvještajima se radi. Uistinu se nadam da ćemo to tako u buduće raditi.
Potpredsjedniče, da li možemo odraditi dopunu dnevnog reda da odemo na odbore?
Polako. Jedino ako se svi slažemo, budući da ljudi idu na odbor dal se slažemo s time da prvo odradimo dopunu dnevnog reda, imamo jednu točku? Dobro, ajmo se onda striktno držat Poslovnika idemo prvo budući da su podijeljena mišljenja idemo se striktno držat Poslovnika idemo prvo slobodni govor. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,07 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege vrijeme stanke nam je isteklo. Mi ćemo gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika bih predložio dopunu dnevnog reda ove 8. sjednice i to kao što sam najavio sa jednom novom točkom, a to je točka: 1. Prijedlog odluke o imenovanju glavnog državnog odvjetnika RH, predlagatelj je Vlada RH. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektronskim putem. Ja se nadam da ste ga svi dobili. Čini mi se da jeste jer sam imao nekakvu informaciju da netko nije dobio elektronskim putem prijedlog dopune dnevnog reda pa samo provjeravam da li je to točno da ne bismo imali kakav propust, ali čini se da jesu da su svi dobili, pa onda vas molim da se uključite radi provjere kvoruma. Imamo 79 nas je prisutno, prema tome kvorum je utvrđen i da možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje ove točke na dnevni red ove sjednice? Nema. Ako nema primjedbi onda je ova točka uvrštena u dnevni red 8. sjednice. Time je gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda utvrđena i dozvolite mi samo da vas podsjetim kako biste svi bili obaviješteni, danas bismo raspravili pet točaka. danas bismo raspravili pet točaka. 1. točka je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom, drugo čitanje, P.Z.E. broj 170. 2. točka je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika, drugo čitanje, P.Z.E. broj 263, 3. točka a) Prijedlog odluke o razrješenju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka, b) Prijedlog odluke o imenovanju ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka, 4. Godišnje izvješće o radu Državnog odvjetništva za 2015. godinu, podnositelj Državno odvjetništvo RH i 5. Godišnje izvješće o radu Državnog odvjetništva za 2016. godinu, podnositelj Državno odvjetništvo RH. Predlažem ako nema primjedbi da objedinimo raspravu o Godišnjim izvješćima o radu DORH-a za 2015. i 2016. godinu jer mi se čini to logično. Ima li itko primjedbe na to? Nitko nema primjedbe prema tome smatram da smo prihvatili da objedinimo te dvije točke.
Poštovane kolegice i kolege. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika, predložit ću sada dopunu Dnevnog reda 8. sjednice s dvije nove točke. To su: Prijedlog Zakona o Hrvatskoj matici iseljenika i drugo Godišnje izvješće o provedbi strategije iz Zakona o odnosima RH s Hrvatima izvan RH za 2017. godinu. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektronskim putem. Molim vas uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum te možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red 8. sjednice? Ako nema primjedbi, ove su točke uvrštene u dnevni red 8. sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, time je dopuna dnevnog reda utvrđena. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. predložit ću sada dopunu dnevnog reda 8. sjednice s 4 nove točke. To su Konačni prijedlog Zakona o upravljanju državnom imovinom, Izmjene i dopune statuta Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, Prijedlog Zaključka o pokretanju postupka pregovora o izmjenama ugovora između Svete Stolice i Republike Hrvatske i Izvješće o radu Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za 2017. godinu. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektronskim putem, molim vas uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum i da možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red 8. sjednice? Ako nema primjedbi, ove su točke u dnevni red 8. sjednice i time je dopuna dnevnog reda utvrđena.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a da se dogovorimo oko toga i ovdje apeliram odmah na vas da promijenimo redoslijed rasprava danas što se tiče ovih točaka jer je evidentna namjera HDZ-a da skloni Agrokor iz dnevnog reda i da to bude raspravljeno kada naši građani više doma neće moći to pratiti u izravnom prijenosu. I pozivam vas da to stavite odmah sada prvu točku, to vi možete po Poslovniku Hrvatskog sabora, da raspravimo tu točku, da ljudi čuju, interes javnosti je ogroman, vidjeli smo danas stanke ujutro. Sve stanke su govorile o toj temi, nemojte bježati i skrivati se od hrvatskih građana jer evidentno je šta se desilo u RH, evidentno je da se tu desilo puno stvari pod okriljem i Vlade RH, na kraju je ministrica Dalić dala i ostavku i time ste priznali u biti da cijelo vrijeme je opozicija bila u pravu, evidentno zašto se izbjegavalo Istražno povjerenstvo o Agrokoru koje je HDZ zaustavio i onemogućio mu rad. Kolege iz MOST-a su uputile to u zakonsku proceduru da se Istražno povjerenstvo može s petkom kada to izglasamo, nastaviti i bez raditi i dati sve odgovore hrvatskim građanima. Vidimo kako se to dešava u svijetu, vidimo kakve u rasprave u svijetu vode svi parlamenti, nemojte vi sprječavati. Ukoliko je već premijer Plenković sakrio BORG-ove, evo skoro godinu i nešto dana otkad je znao da oni sudjeluju u tome, nemojte i vi pokrivate te nečasne radnje koje su se desile oko Agrokora, nemojte sprječavati Istražno povjerenstvo, gospodine predsjedniče, nemojte sprječavati raspravu u Hrvatskom saboru. Tražimo da se o tome raspravi i da se to krene kao prva točka dnevnog reda. Hvala vam lijepa.
Izvolite, kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, evo pridružujem se ovom zahtjevu kolega iz SDP-a i tražim stanku kako bi i naš klub o tome porazgovarao. Mislim da je, cijenim i naravno i ovu točku koju ste stavili na dnevni red, ali to su izvješća za 2016. i 2017., mi znamo da je cjelokupna javnost i medijska i ono što zanima naše građane upravo ova afera u Agrokoru i ima vremena za raspraviti ovu točku i nema nikakvog razloga da ste ove dvije točke koje smo mi kao oporba tražili, oba dvije stavili u isto dan i to u ove kasne sate. Znači, interes je javnosti da raspravimo ovo što se događalo u Agrokoru, ovo što kolega Bačić po naputku Macana i ostalih iz HDZ-a nastoji imputirati MOST-u. Mi smo čisti, ničeg se ne bojimo, nismo se bojali Istražnog povjerenstva ni kada je ono bilo, zahtijevali smo ga. Znači mi tražimo gospodine Boriću, da se sve istraži, da sve izađe, ne bojimo se ni mailova ni SMS-ova ni bilo čega drugoga. Neka svatko odgovara za svoje postupke, ovo je jedna prilika za katarzu, za jedan novi početak hrvatskog gospodarstva. Svi oni koji su odgovorni neka odgovaraju, mi s tim nemamo nikakvih problema, pa mi smo i otvorili ovu temu Agrokor. Mi smo propitali i kaznenu odgovornost Ivice Todorića, a tada se premijer Plenković, ja sam bio na sastanku u Vladi, lovio za glavu kada je Božo Petrov podigao kaznenu prijavu protiv Ivice Todorića. Bio sam na tom sastanku. Mi se nemamo čega bojati. Tražili smo tri povjerenika, zašto na to niste pristali, to bi bio jedan mehanizam antikorupcijski da se ne dogodi da se angažiraju ovi konzultanti odnosno da ovi ljudi koji su radili da e angažiraju kao konzultanti i to zamislite kad se angažiraju? Počeo je sukob između HDZ-a i MOST-a oko Zdravka Marića, ja sam najavio Božinoviću [[Upadica predsjednik: Hvala. … u petak da ćemo glasati kontra Marića, … …]] Upadica predsjednik: Hvala, hvala kolega Grmoja. 26.-og angažiraju savjetnike, 27.-og … [[Govornik nije uključen.]] /Upadica predsjednik: Kolega Grmoja./ [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Grmoja, molim vas, kolega Grmoja. Samo malo, kolega Grmoja, dat ću vam opomenu ako nastavite ovako. … [[Upadica Grmoja, nije uključen.]] Ne, ne ignorirali ste kad sam vas upozorio da je isteklo vrijeme, to je prva stvar. Sad ćemo drugu stvar definirati, samo malo. Dakle, sukladno novom Poslovniku po prvi puta u povijesti Hrvatskog sabora, oporba može staviti točke na dnevni red odlukom većine u ovom Hrvatskom saboru. Prvi puta u povijesti. I vi ste podnijeli zahtjev, i SDP i MOST u petak da te točke dođu na dnevni red i predsjednik Hrvatskog sabora ih stavlja prvi radni dan nakon vašeg zahtjeva. I umjesto da pokažete barem jednu korektnost i kažete svaka čast, stavili ste prvi dan, vi sad još mene napadate da točke dolaze kasno. Dakle imamo raspravu o pravobraniteljici za djecu koja neće trajati predugo i vjerojatno će prva rasprava doći na red prema broju ovih koji su se prijavili a već negdje oko podneva ili oko jedan sat. Dakle, nema nikakve rasprave kasno u noć, već smo sada potrošili 45 minuta plus još 10 minuta koje ćemo potrošiti na stanku, gotovo sat vremena će otići na ove prve rasprave. Dakle, izgubili ste već tu sat vremena. Neću mijenjati dnevni red, dobili ste sukladno Poslovniku točke odmah nakon što ste zatražili, tako da sada dajem stanku od 10 minuta, prije tog još samo kolega Beljak ima nešto za reći, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. U ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta na istu temu. Ja bih apelirao na vas. Vi ste se pokazali u proteklom razdoblju, dakle vi osobno, a kao Gordan Jandroković i kao predsjednik Hrvatskog sabora kao hrabar čovjek. Vi kome presudite, njega drugi dan više nema. Dajte i vi isto tako shvatite da je ovo doista krucijalna tema koja zanima hrvatsku javnost i postanite i vi kao predsjednik Sabora, kao čovjek prije svega toga svjesni. Ja vam se zahvaljujem i doista ste napravili veliku stvar, veliki demokratski iskorak što se prijedlog opozicije stavili već slijedeći radni dan na dnevni red. Ja vam se doista kao čovjek i kao saborski zastupnik zahvaljujem na tome. Dajte napravite još taj mali koračić, a vi to sigurno možete i stavite to kao prvu točku dnevnog reda. Sve nas to zanima i u Saboru, zanima to hrvatsku javnost, zanima to i državne tajnice, gospođe koje su tu. Ja sam uvjeren da su o tome već jutros na kavi pričale, kao jednoj velikoj aferi. Zanima to, siguran sam i vas kao čovjeka čistih ruku, kao čovjeka koji je predsjednik Hrvatskog sabora, ja sam uvjeren, ako su svi drugi sudjelovali u toj aferi da niste vi i ponavljam, još jednom apeliram na vas kao čovjeka koji zna presuditi, koji zna izabrati trenutak da izabere taj trenutak sada i stavite ovu točku kao prvu na dnevni red danas. Hvala lijepa.
Hvala kolega Beljak. Skoro ste me nagovorili, ali ipak niste. Deset minuta pauze. STANKA U 10,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,25 SATI]] Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo s radom. Sukladno čl. 226. stavkom 2 poslovnika, predložiti ću dopunu dnevnog reda, 8. sjednice sa 15 novih točaka, to su: Prijedlog Zakona o terminali za ukapljeni prirodni plin s konačnim prijedlogom zakona. Konačni prijedloga Zakona o istraživanju eksplantacije ugljikovodika. Konačni prijedloga Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Prijedlog Zakona o zakladi vojne solidarnosti. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu. Prijedlog Zakona o lovstvu. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji o kaznenim stvarima s državama članicama EU. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unaprijeđenu poduzetničke infrastrukture. Izvješće o prikupljenim popisima arhivskog gradiva iz članka 21 a stavka 1 Zakona o arhivskom gradivu i arhivima. Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2017. g. Prijedlog odluke o proglašenju 2018. g. godinom Jurja Križanića. 14 A prijedlog odluke o razriješenu dijela članova vijeća za elektroničke medije i B prijedlog odluke o imenovanju dijela članova vijeća elektroničke medije. 15 prijedlog odluke o raspuštanju Hrvatskog saboru. Prijedlog dopune dnevnog reda, dostavljen je elektronskim putem, čl.227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu, da se pojedini zakon donese u hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum, te možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenje zakona pod točkom 1. predložene dopune. To je prijedlog Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin s konačnim prijedlogom zakona. Kolega Pernar, kolega Bauk.
Uvaženi predsjedavajući, mi iz Živog zida, smatramo, da lex LNG da se radi o jednom ozbiljnom zakonu i da ga treba u 2 čitanja proučiti. Zašto? Zato jer smo već imali situaciju da kada se radi tzv. lex specijalisti, odnosno, posebni zakoni za jednu stvar, kao što je npr. bio lex Agrokor ili sada lex LNG, jednostavno kada se to ide na brzinu napraviti, radi se šlampavo, poslije se uvide greške, i onda je te greške teško ispraviti. Postavlja se politička odgovornost itd. itd. Pa bi ja molio da ide u redovnu proceduru, a ne u hitnu, hvala. U ime Kluba.
Kolega Bauk, izvolite.
Klub zastupnika SDP-a također se protivi donošenju Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin po hitnom postupku. Poznati je stav lokalne zajednice i vrlo smo skeptični oko namjera u vezi LNG-a stoga tražimo da zakon ide u redovnu proceduru.
Zahvaljujem dakle, morati ćemo glasovati. Tko je za da prijedlog Zakona o terminalu zaokupljeni prirodni plin s konačnim prijedlogom zakona bude uvršten u hitnu proceduru? Glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za i 41 protiv utvrđeno da ovaj zakon ide u hitnu proceduru, sukladno čl. 205 Poslovnika. Ima li tko od zastupnice i zastupnica primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 8. sjednice? Ako nema primjedbi, ove su točke uvrštene u dnevni red 8. sjednice i time je dopuna dnevnog reda utvrđena. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika, predložit ću dopunu dnevnog reda 8 sjednice s 13 novih točaka. To su: 1. Prijedlog za iskazivanje povjerenje Tomislavu Tolušiću, ministru poljoprivrede i za obavljanje dužnosti potpredsjednika Vlade RH. 1. Prijedlog za iskazivanje povjerenja Darku Horvatu za obavljanje dužnosti ministra gospodarstva, poduzetništva i obrta. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije. 1. Prijedlog Zakona o zakladama. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju. 1. Prijedlog Zakona o provedbi uredbe EU broj 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode. 1. Konačni prijedlog Zakona o provedbi uredbe EU 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti, drugo čitanje, P.Z. broj 287. 1. Konačni prijedlog Zakona o uvjetima za pružanje usluga carinskog zastupanja. 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji. 1. Prijedlog Zakona o dopunama obiteljskog zakona. 1. Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2017. godinu i prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2017. godinu. 1. Godišnje izvješće Hrvatske zaklade za znanost za 2017. godinu. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektronskim putem. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum i da možemo pravovaljano odlučivat. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje predloženih točaka u dnevni red 8. sjednice? Ako nema primjedbi, sve su točke uvrštene u dnevni red 8. sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda time je utvrđena.
Tražim stanku po pitanju sadašnje stanje u Siriji.
Ne, ne zanima me, izvolite i dođite ovdje i govorite 5 minuta. Nastavljamo dakle u 15 sati.
Poštovane kolege i kolegice, evo povijesna događanja su sad u tijeku, pitanje u Siriji šta se događa. Mi smo na rubu jednog većeg sukoba, globalnog sukoba možda da bog ne da, gdje su tu hrvatski mediji na tom žarištu, šta mi znamo šta se događa, koji je stav hrvatske Vlade prema situaciji? S jedne strane imamo Rusiju, Iran, a sada režim s druge Izrael, Amerika i još u tom loncu ubacimo ISIS, Hezbollah, islamska država. Opet pitam koji je stav hrvatske Vlade prema tom sukobu. Ruska sjeverna flota je u pripravnosti, Izrael je podigao raketni štit a neke to ne zanima ovdje, raspravljaju ovdje o kladionicama i drugim stvarima i očekuje se američki odgovor za 48 sati, situacija se mijenja. Mi o tome ništa ne znamo nit to zanima Vladu, izgleda meni, mi smo ušli u NATO i evo, nedavno je zrakoplovstvo … [[Govornik se ne razumije.]] udarilo sirijsku zrakoplovnu bazu i tamo su ih pobili iz Irana neki vojnici i mi smo sigurno na rubu nečeg većeg, to je destabilizacija cijele regije.
Kolegice i kolege, molim vas, malo vas ali utišajmo se da kolega Glasnović može.
Ovako, ja bise pitao ovo, gdje su veliki demokrati ovdje, lumeni demokracije kad su u pitanju događaji u Palestini di imamo minimum 20, 30 Palestinaca ubijenih sada i tisuće ranjenih, gdje su sad oni? Gdje su oni bili kad je u pitanju kršćanska manjina, kršćani na Bliskom istoku? Irak je de facto podijeljen, ostali su govore samo dvije enklave kršćana u sjevernom Iraku, male enklave, pola milijuna je nestalo, imate stotine tisuća izbjeglica i desetke tisuća poginulih. Kad je itko u ovom Saboru od udruga u javnosti govorio o vjerskim ekstremistima na Bliskom istoku? Kad su govorili o zločinima koji su počinili tamo protiv žena, djece, masovnih silovanja, ništa ne čujem, o tome totalni autizam. Ja bi s tim završio i zaključio da mi ne pratimo tu situaciju dovoljno i dasmo u totalnoj informacijskoj blokadi ovdje u Hrvatskoj. Ali na kraju pošto je danas glavna tema Istanbulska konvencija, imam neke darove za našu koaliciju ovdje, … [[Govornik se ne razumije.]] nije sad ovdje gospodin Glavašević, imam za njega jedne papučice ovdje ako on nije siguran u svojoj spolnosti, ove papuče, baletane ovdje, od balerine ustvari, još su dobre, imam za koaliciju stvari, HNS i HDZ, imamo seksi štikle, a imate još vremena da se odlučite kad glasujete sutra, u petak, imamo seksi tanga gaćice za ljude koji su zarobljeni, žene u muškim tijelima i to su trebale uručiti feministkinje ove B.A.B.E. ili netko drugi, posao je pao na mene i možete pokupiti ove nagrade kasnije nakon glasanja. Zahvaljujem.
Hvala, imamo povredu Poslovnika. Poštovani zastupnik Maras koji je članak poslovnika povrijeđen?
Povrijeđen je 238. ali čitav niz članaka, ja se zbilja čudim vama podpredsjedniče da niste reagirali na ovakve stvari koje vrijeđaju kolege zastupnike, kolegu Glavaševića, da ne kažem da je gospodin Glasnović pokazivao rukom prema meni i gospodinu Matiću koji do '90. nismo bili u nikakvim političkim organizacijama, ja sam '97. tek ušao u politiku. On je vjerojatno mislio na ljude u HDZ-u [[Upadica Reiner: hvala.]] gdje je jako puno ljudi iz partije prešlo tako da [[Upadica Reiner: hvala lijepa, hvala kolega isteklo je vrijeme.]] Ja vas molim da reagirate. Minute mi još nije prošla [[Upadica Reiner: ne, pola minute je, proučite si malo Poslovnik.]] Aha, skratili ste na 30 sekundi. Dobro [[Upadica Reiner: proučite Poslovnik.]] Ali ja vas molim reagirajte na takve stvari pa ne moramo to svaki dan slušat. Hvala lijepo.
Na puno stvari bi morali reagirati, ali evo jedanput nam odgovara velika liberalnost, jedanput nam odgovara malo striktnije. Ja procjenjujem da nije došlo do povrede Poslovnika. Slijedeći klub zastupnika je onaj Neovisni za Hrvatsku u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege, rekao bi nešto jutro o javnoj upravi, vrtimo se u krugu, pa koliko će nama godina trebati da stvorimo jedan funkcionalni sustav? Kako je moguće da 30 godina nama treba da uvedemo jasni kriterij za ocjenjivanje kadrova? Imamo više zaposlenih u javnoj upravi nego drevna Kina je imala u dvoru tamo u 15. stoljeću, nema standardnih procedura, nema uopće … [[Govornik se ne razumije.]] nego ocjenjivanja, ljudi primaju mito da se ne rade inspekcije, imamo disfunkcionalni sustav, imamo ustvari predstavnika bivše države, evo, gdje je glavni bila ova zapovijed Druže, snađi se. Kako je moguće? Kad ćemo shvatiti bez obučenog ljudstva, bez moralnih načela vladavine prava, nećemo stvoriti državu. Još se vrtimo u krugu, ovako. Ajmo primjer Mađar, jel' itko čestitao Orbanu na pobjedi, izbornoj pobjedi od naših stranaka jel itko čestitao Orbanu? Odaziv je bio nečuven, to nemate u najrazvijenijim tzv. demokracijama koliko je ljudi tamo izašlo na izbore. BDP 2017. u Mađarskoj je bio 4%. nezaposlenost je pala od 11,6% u 2010. godini, a današnja je 3,8%. plaća je narasla 13% u Mađarskoj, oko 1100 eura mjesečno, a di smo mi. A zašto je tako u Mađarskoj? Zato jer Mađarsku vode … [[Govornik se ne razumije.]] komunisti i … [[Govornik se ne razumije.]] marksisti nego vidi nacionalno osviještena stranka, FIDES, a šta imamo ovdje? Ja se nadam ovaj tjedan da će doći prvi državni tužitelj koji nije bio član Komunističke partije, evo po tom pitanju. I šta se događa dalje? Netko je spomenuo Jasenovac, jel' itko digao ruku u zrak u protestu da je nedavno na portalu 24 sata jada je masovni ubojica iz OZNA-e iz Bjelovara gdje je u šumi Lug nađeno stotine leševa je nađeno tamo iskopano. Evo samo neka imena, Andrija Konc ubijen, pjevao šlagere, nitko ne zna tko je on, ulazi u bjelovarsku OZNA-u, njega nema, a tu sjede neki profesori povijesti i smiju se tisućama i tisuće hrvatskih žrtava, mi gazimo po hrvatskim kostima, to je smiješno nekima ovdje u ovom Saboru, pa šta možemo očekivati? Tamo su ubijeni, cijele su tamo u jamu išle hrvatske žene i djeca, obitelj … [[Govornik se ne razumije.]] troje malodobne djece, itd., a taj šef OZNA-e daje intervju, zašto jesmo gdje jesmo. Zašto nemamo suverenu državu nego satrapiju EU-a gdje poprimamo direktive od kulturnih marksista i da, sjedi vam u EU-u jedan pedofil, imate na internetu, pogledajte to. Daniel Cohn-Bendit se zove gdje on opisuje kako je divno voditi ljubav sa petogodišnjim djetetom, a to dolazi ovdje. Sad je prošla Istanbulska konvencija, sad će doći ovdje kurikularna reforma a vi budite učitelj i pogledajte dijete u oči da vidite šta će se proučavati u školama. A da ne govorim o društvenim znanostima, a onda će doći zakon o abortusu. 70% tog agresivnog LGBT lobija financira EU-a sa poreznim novcima, vašom lovom. A 30% mister Soros koji je pokrenuo sad akciju da se u katoličkim zemljama legalizira abortus, Poljska, Mađarska, Hrvatska. Evo, a mi sjedimo, šutimo i šta je dokazano zadnjih 30 godina? Da je ovo samo dimna zavjesa. Da su nam državu vodili, nema lustracijskog zakona, vodili su nam skoro tri Jože. Joža iz Bjelovara, jedan je Joža sad tamo u Munchenu, bivši šef UDBA-a a treći Joža, mister Boljkovac, 500 masovnih grobnica u Karlovcu imate, mister Matić Fred, 500 masovnih grobnica u Karlovcu. A di je on sada? Otišao je i nije imamo niti integritet ni duh istine da kaže koliko su ljudi tamo pobijeni, hrvatskih seljaka. A tu imate HSS koja brani najveći propali eksperiment u povijesti jugoistočne Europe. Evo i to je gdje smo dana, katarze nema dok nema istine i tu ćemo zaglaviti još 10 godina diktaturi ako ovako vladamo.
Hvala.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Dobar dan! Nastavljamo sa sjednicom i sukladno članku 249. prelazimo na iznošenje stajališta kluba zastupnika. To su zatražili Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku i Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovane kolege u veljači 2018. godine predan je jedan dopis koji se bavi sa korupcijom i malverzacijom Ministarstva vanjskih i europskih poslova vijeću za, Nacionalnom vijeću za provedbe i suzbijanje korupcije. I to je predano na više adresa od premijera Plenkovića. Tu nije gospodin Jovanović sada, ali ima dosta dokaza ovdje tim malverzacijama. Ovo je deblje od Rata i mira Tolstojeve knjige. Samo ću ukratko neke stvari iznijet ovdje. Kao primjer jedan, jedan prvi primjer korupcije imate na primjer gospođa Bertol Skušen koja je dobijala dohotke a nije ni radila na tom radnom mjestu. To je … [[Govornik se ne razumije.]] dokumentacijom, nikad nije bila na tom radnom mjestu. Ne znam koliko je love dignula. Ja sam prije govorio o malverzacijama, ljudima sa lažnim diplomama, sa lažnim fruškogorskim doktoratima koji su primali novac koji nije bilo po njihovoj stručnoj spremi. Možda nisu završili ni treći razred osnovne škole. Imate na primjer drugi primjer, ima njih više jer ovo su gospodin Joško Paro u Washingtonu veleposlanik. On je tamo duže nego je kraljica Viktorija bila na vlasti, a vlada je ja mislim 80 godina. On je još tamo i oštetio je državni proračun za 1,7 milijuna kuna, još je glava tamo. Evo. Sad ta je dokumentacija podijeljena na sva ministarstva od najviše razine do taktičke razine, ništa se ne događa i mislim ovo je jedina država gdje se veleizdaja isplaćuje. Imamo na primjer jednu stranku, ne mogu spomenuti ime te stranke, ali su neke glave jutros bile ovde i govorile su o akademskoj suradnji, o suradnji sa dijasporom. Ali oni su cijeli život radili protiv te dijaspore, širili su lažnu informaciju o ratu u Bosni i Hercegovini, slali tamo, cinkarili i po Međunarodnom sudu itd. I ne samo to nego su oni opet u Odboru za vanjsku politiku u Hrvatskom saboru. Nečuveno, nezamislivo. Ja tražim brzu istragu, tražim da se otvore opet oni slučajevi dole neefikasnosti gdje imate tisuću neriješenih predmeta za državljanstvo i da se to istraži do kraja i da se ljude te, da se maknu s mjesta tih ljudi jer to je moralni zločin i silovanje zdravoga uma. I ti ljudi nemaju mjesta u vanjskoj politici, jer su neki došli ti nacionalni kadrovi došli su direkt iz jugo diplomacije u Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. To treba raščistiti, trebamo stavit prave mlade ljude koji govore engleski jezik ili druge jezike, ne da govore engleski kao Winnetou iz filma tamo onoga filma koji su ovdje snimani. Tražimo integritet i profesionalnost, što brže želje za … [[Govornik se ne razumije.]] glave mi ćemo bolje napredovat u vanjskoj politici i bit će bolja suradnja sa dijasporom.
Zahvaljujem.
Sljedeći će biti u ime kluba Neovisni za Hrvatsku, poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice. Bravo ministre Zekanović. Ovako, jučer je bilo u sveučilištu Katoličkom jedna konferencija zaklade … [[Govornik se ne razumije.]] suočavanje sa prošlošću u JI Europi sa komunističkim zločinima, jel bio itko od naših? Ja nisam mogao doći, jel bio naš lumen jedan ovdje doktora povijesti, možda je dobio Fruškogorski doktorat tamo iz Mostara kako je on znao povijest i tu sjedi gore, njega nema danas, sad je otišao negdje. Evo, zašto se danas nastavi sa manipulacijom žrtava II. svjetskog rata? Zašto to nismo riješili? Kome je to u interesu? Zašto danas ponavljamo Boljševičke teze, komunističke, velikosrpske kao povijesnu istinu? Zašto je to tako? Temelj toga, početna točka je logor Jasenovac. Ovako, 10 godina Društvo povjesničara, Hrvatsko društvo dr. Horvata istražuje samo to društvo, taj logor. Imate našu mladu povjesničarku Blanku Matković, njezini pomoćnici itd. do sada su blokirani u … [[Govornik se ne razumije.]] medijima, sve je to totalno blokirano, mediji se boje. Tema ove konferencije što je bilo tamo suočavanje s prošlošću se zvalo između istine i straha. Kod nas se radi, mi smo tu zaglavili između istine i laži. Na tom potpisu, to društvo povjesničara dr. Horvat našli su tisuće imena duplicirani, ljude koji su umirali nakon rata, lažirane, ljudi bez imena ikakvoga. Primjer, samo ću jedan primjer, evo primjer Stanko Nik, umro 2010. a vodi se kao žrtva ustaškog terora, a njemu je na sprovodu bio premijer Andrija Plenković. Zašto to rade antifašisti? Zašto su lagali? Lažu i dan danas lažu. Neki dokumenti, arhiva još u Beogradu '90. godine, '89. bili su tajna, … [[Govornik se ne razumije.]] komisije koja je predala i Nijemcima za reparaciju 1,7 milijuna žrtava II. svjetskog rata. Kad su to vidjeli Nijemci i drugi za isplatu onda su spustili na 600 000 i šta se tu sakriva? Prikrivaju svoje zločine i to je najveća podjela u hrvatskom društvu, imate tisuće masovnih grobnica u Hrvatskoj, Sloveniji, ne od '45. nadalje, prije toga. Ja bih se pitao ovde od stradanja Hrvata, Kulen Vakuf jesu ikad išli vrli antifašisti u Kulen Vakuf, … [[Govornik se ne razumije.]] petokrakom pobijeno 2000 ljudi u primjer 1. '42. godine u rujnu, tamo Bošnjaka, Hrvata, evo jesu tamo išli ikada? Jesu ikad išli tamo u logor Valpovo gdje je nakon '45. stradalo neki od 66 000 Nijemaca žena, djece, staraca i djece. Zašto manipulirate sa djecom? Zašto manipulacija? Pa sram vas bilo. U grad dođe Dodig i kaže 35 000 djece. Ognjen Kraus dođe na nedjeljom u 2 i kaže 20 000, pa kako vas nije sramota? Zašto ste podijelili se na vaše i naše žrtve? Otiđite gore u Valpovo, imate jednu sliku izgladnjelog Nijemca, malog dječaka, jedina, jedina slika te žrtve od tih Nijemaca. Jel to pravda ili revanš? Šta je to drugo. Tamo niste polagali vijence. Šta ste sakrivali? Sakrivali ste npr. da je samo dokazano, forenzička evidencija da je ubijeno od svibnja '45. do rujna '45. da su komunisti pobili 200 000 ljudi su pobili, 200 000 i tu sjede ljudi i brane tu doktrinu. Pa kako može unaprijed, gdje je komisija za ratne govore? Gdje su mladi povjesničari? Ne ovi historičari na Filozofskom fakultetu. Na kraju ovako, imate dokaza da … [[Govornik se ne razumije.]] nakon '45. konkretnih dokaza, do danas se ignorira ta ustanova u Jasenovcu. O tome se ne govori. Ja ću podijelit novinama jedan dopis danas nek pogledaju ovo i nek nađu hrabrost da govore o toj temi i zašto mi nemamo komisiju za ratne i posratne … [[Govornik se ne razumije.]] u Hrvatskoj? zašto je to tabu tema još do dan danas? Na kraju kako će se ovi plodovi za vječnost i za ove, ja zovem antifaširane, plodovi za vječnost će bit ovo, laži i obmana. Imate knjigu koju je napisao Just Ivetac, … [[Govornik se ne razumije.]] partizan gdje je spomenuo ovo, kaže: najveća mana partizana je laž. Mi danas živimo u laži. A ovo danas nas prati, ta velikosrpska propaganda, komunistička i ministar Bauk nije ovde, ali to je s nama peta kolona od '45. godine, peta kolona tih … [[Govornik se ne razumije.]] antifaširanih i to je zašto ne može naprijed. Jeste bili vi igdje prijatelju? Nigdje, nemate pojma o povijesti svojoj [[Upadica Reiner: hvala, hvala vam lijepa.]] Vi ste povijesno nepismen i vi ste privilegirani lažov.
Kolega Glasnović, hvala vam lijepa.
Druga rasprava, u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege i kolegice, čuli smo jutros o LNG terminalu. To je tema pravovremena. A kakva je strategija hrvatska za energetiku, šta se događa u susjedstvu? Jeste li čuli išta uopće u medijima, u Saboru, da se radi u Albaniji, u Crnoj Gori, u Bosni i Hercegovini i možda na Savi između hrvatske granice i Srbije, da će se graditi stotine hidroelektrana i šta će biti sa susjedstvom, sa tim riječnim koridorima i sa cijelom regijom? … [[Govornik se ne razumije.]] Nestat će 20% slatkovodnih riba što znam, poništit će se migracijski koridori za ptice itd., metan će se dignut, emisije metana do neba, o tome nitko ne govori, to planiraju druge države, nađene se ogromne količine plina u Boki kotarskoj i tamo su ubrzo počeli projekat da se buši u Boki kotarskoj, tvrtka državna Crne Gore će bušiti, a mi čekamo, tapkamo na mjestu. Također, EU financirala je, nama govori da smanjimo emisije ugljičnog vodika, a sad su financirala dva postrojenja na ugljen u Grčkoj i zapadnoj Makedoniji koji će proizvoditi 7 milijuna tona godišnje emisija, ovih zagađenja u zrak i nama govore jednu stvar, financiraju drugo, to se financirali te projekte sa po 1,7 milijardi eura. Mi tapkamo na mjestu, mi nemamo dugoročnu ali i kratkoročnu strategiju za energetsku neovisnost i čekamo i tapkamo na mjestu. A govorimo o LNG terminalu a nemamo još ni sve podatke na mjestu od struke itd., nego se uvlačimo eko feministima i ekoteroristima, kako ja bi ih nazvao. Na kraju bi odvojio nešto drugo, drugi dio ovog izlaganja, da se vratimo na propagandu, … [[Govornik se ne razumije.]] propagandu gospodina Dačića koji je rekao nije Srbija kao Hrvatska. Naravno da nije. Najveći problem u ovom djelu Europe je bilo velikosrpski imperijalizam. Ovo su povijesne činjenice. Ja bi njemu predložio da ide natrag u školi, da nauči nešto šta se tamo radilo 1912. godine, to se ovdje dogodilo, govorio ovdje i nisam dobio nikakav odgovor od naših lumena ovdje sa ljevice da je ubijeno samo u Kosovu 1912. godine oko 40 000 Albanaca, i to u miru. Šta je sa sandžakom. '21. godine, … [[Govornik se ne razumije.]] u miru tisuće pobijenih žena, djece, staraca? Šta je Albanijom 20-ih godina gdje su ušle srpske snage u … [[Govornik se ne razumije.]] i pobile tamo 90 000 Albanaca? Tu su dolinu pretvorili u prah i pepeo u miru. Šta je sa 300 seljaka hrvatskih pobijeno '35. godine, dva svećenika, itd., itd. Evo, to većinom u miru. Kad govori o židovskom pitanju u Beogradu, prvi … [[Govornik se ne razumije.]] država u Europi bio je Beograd jer su lovili te ljude, predavali Nijemcima. Za deportaciju su ubijali tamo u sajmištu, izvan Beograda, to je povijesna činjenica. Zadnji sinagog je srušen u Beogradu negdje tamo, oprostite u Novom Sadu, 1947. godine. O tome ni riječi. Ja sam filosrbin, zašto Srbija ne može dalje ići? Jer živi u laži. Tamo vladaju najbolji lažovi na kontinentu. Tamo ima 80% ljudi, nikad nisu čuli o Srebrenici. U ovom prošlom ratu 90% su počinili zločina kršenje ratnog prava su počinile velikosrpske postrojbe i tzv. JNA koji je de facto bio srpska armada. Evo samo ću citirati ovo, umro je u Beogradu 2004. godine, Nikola Bojanić, četnik koji je vodi kolone koji su ubili u sandžaku '43. godine 8 000 žena, staraca i djece a ovaj na sprovodu 2004. godine u Beogradu, šta je rekao jedna mitropol, rekao je da je on vitez duha, vjeran majčinom mlijeku i kraljevoj otadžbini. E to je četništvo, u pravom obliku ioni nama dijele povijesne lekcije. Tome treba doći kraj i treba netko tko je povijesno pismen da se njima obrati diplomatskom notom da vidi šta su oni radili 1912. do dandanas. To je povijesna istina.
Hvala.
Sada imamo temeljem članka 249. a iznošene stajališta kluba zastupnika, prvi se prijavio u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović. Još su se prijavili kolega Bunjac iz Živog zida, kolega Grmoja iz MOST-a, još netko? Kolega Vlaović, još netko? Nitko, hvala. Izvolite, kolega Glasnović.
Poštovane kolege, jutro je bila ova rasprava, puno tema, zakon, digitalna sigurnost itd. Mislim da neke važne stvari nismo spomenuli to je ova analitika, imamo mi neovisnih analitičara za analizu dezinformacija, cyber napada, digitalnih malverzacija. Npr. imate jednu skraćenicu, zove se bots, to znači da netko vani može biti neprijatelj, prijatelj, ima izvan ovoga domena u virtualnom svijetu, ima … [[Govornik se ne razumije.]] račune gdje on plaća određene specifične grupacije da vode rat ili kampanju protiv nekoga. Tu smo imali dosta toga iskustva sa objema u Hrvatskoj, npr. Soroš, Radio 101, Platforma 112, i ove druge grupacije, antihrvatske grupacije, to se danas nastavlja u drugom obliku. Evo, imate npr. atlantska grupa za digitalnu forenziku, jel' smo mi s njima uvezani, ja ne znam, znam im neke ove taktike protiv toga, tih dezinformacija. Kako mi upotrebljavamo te informacije? Kolekcija, to je prvi obavještajni podatak, ustvari korak prikupljanja informacija je kolekcija, drugi je analiza, ja mislim da tu fulamo dosta, treća je podjela a četvrta je kontraobavještajna. Facebook, meni je već treći put blokirana Facebook stranica. Kako i zašto? Odgovora nema. To znači netko još dalje širi ovaj trojanski konj, te dezinformacije, misinformacije, i drugi izvor totalnih dezinformacija jedne sustavne idiotizacije je Wikipedija. Jel' itko uopće analizirao tko stavlja, ažurira stranice Wikipedije po temama? Kad čitate Wikipediju, mislili bi da Trocki Lav Bronstein da je on u stvarnosti Albert Schweitzer, veliki humanitarac koji radi u Africi sa gubavcima, a priča naravno je totalno drugačija. Jutro je mister Pernar spomenuo da je netko ovdje uhapšen nedavno za neka nedjela u Tunisu. Hoćete naći nešto o tome na Wikipediji? Ja sumnjam. Nama trebaju kritične informacije kojima ćemo očuvat kao suverena država, kritična informacija, naš problem isto toliko vanjski kao unutarnji, to znači društvena anarhija, neuređene institucije, nezavisne i neovisne institucije, korupcija u … [[Govornik se ne razumije.]] itd. Evo, imamo sad odbor za suzbijanje korupcije, USKOK, MUP itd., nek' sjednu, nek' nađu odgovore na neka ključna pitanja. Imate tisuću tvrtki u Hrvatskoj koji nemaju nikakve operativne osnove, tisuću tvrtki. Nemaju uopće ni radnika, menadžmenta, tehničkih sposobnosti, ali beru lovu i ta lova možda ide van. To zanima Hrvate birače, gdje novac koji dolazi ovdje, koji je izašao van, gdje u bankovni računi? Ne samo 90-te nadalje, nego od prije toga i gdje je taj novac i koliko je doneseno natrag u hrvatsku državu, gdje su rezultati? Mi tražimo rezultate. Plod ovih obavještajnih radnji, tražim plod tih radnji, jasne odgovore, jasne zakone i tražimo, već sam rekao u prijašnjem govoru, da nam je trebalo 30 godina da stvorimo profesionalce, još ih nemamo. To je rak rana hrvatskog društva. Nema ocjenjivanja, standardnih procedura i to ću govoriti kao papiga dok se mi ne probudimo. Ali jednu stvar zaboravljamo, zašto gledamo sve ovo? i to je tabu tema u Hrvatskoj. A ta tabu tema je mentalna baština iz bivšeg sustava gdje je totalno poništen pojam osobne odgovornosti, to je zašto imamo što imamo. I ako ovako nastavimo raditi, ja bi rekao ako se ne probudimo brzo, čeka nas scenarij Venezuela i još veća društvena anarhija.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Željku Glasnoviću.
Idemo sada na Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolege, kolegice. Evo, čujemo svaki dan obećanja od stranaka, imamo programe ko Pentagon nema, dugoročne, kratkoročne, obećavaju sve od nirvane do radničkog raja, do Valhalle, dakle sve dobrobit, ali ja ću vas ovdje razočarat i reć od toga nema ništa ako mi ne riješimo jedan ključni problem o kojem govorim već 50 puta ovde. A to je kako to, ništa se od toga neće riješit, dok mi ne postanemo proaktivno, a ne reaktivno društvo, a mi smo još reaktivno društvo, a zašto je to tako? Jer još ne funkcionira sustav nadzora i provjera na terenu kako bi trebao funkcionirati. A on je utemeljen na jednom načelu a to je načelo individualna odgovornost. I to je ključni problem. Jer taj bivši sustav proizveo je čovjeka, to ću opet reći i opet je tabu tema, čovjeka koji je moralno, mentalno i ekonomski disfunkcionalan. I to je ključni problem. Šta reći, ima jedan odbor, skupi se više ministarstava, radi se jedan zakon, ključni zakon koji imaju svoj rok, sadržaj se još ne zna i tko je odgovoran za to. Netko mora biti odgovoran na svakoj razini i to fali u Hrvatskoj državi. Imamo npr. evo nedavno otvoreni izvor informacija DUUDI, Ministarstvo za državne nekretnine, sada su našli nakon 30 godina i da imaju jedan hotel u Puli koji nije bio zabilježen, hotel. Još 6 objekata su našli na Pagu. I ja se pitam šta je radila ta brigada, činovnika zaposlenih tamo u tom ministarstvu do sada. I tisuće glava koji žive u tuđim stanovima a tu jesmo gdje jesmo. Evo, ja se nadam da će mister Marić pokrenuti taj rez od Zagreba udaljen 5km, imate odlagalište Kalkuta tamo gore. Možete samo očekivati da se tamo također radi kako je tamo običaj grupna deifikacija, gdje tamo sjede na plaži u Kalkuti, Bombei i pričaju dok vrše veliku nuždu. To možemo očekivati. A gdje su nadzorne službe? Nigdje, samo spika, ništa drugo. Javni radovi, most na Čiovu. Pa čekajte, vi ste pisali ugovor i u špici sezone se radi most taj dole. Pa tko je za to odgovoran? Nitko odgovoran. Gdje je taj ... [[Govornik se ne razumije.]] iz Viadukta, on je potpisao ugovor, ugovor je legalni dokument, od toga ništa. Imate npr. nedavno Bosiljevo, Kkrčke jame, tako nazvana „bebina kakica“, sve su našli od pelena do motora. A šta je sa drugim jamama, o drugim jamama neću govoriti. Imamo druge jame gdje su bacali nešto drugo, npr. Golubića, Kevina jama, Husina jama gdje su Hrvati završavali. I to se moramo sjetiti dok hvalimo Crvenu armiju koja je pobila više časnika nego Nijemci i desetke milijuna je pobilo kršćana do '39. godine, dok slavimo Crvenu armiju i tzv. Dan okupacije i antifašizma kada su došli opančari u Zagreb tamo, 5. mjesecu, itd.. Evo, mi smo ustvari postali, da idem natrag na glavnu temu, postali smo genetski anarhisti. Zašto? Jer nemamo ni sustava a svaki sustav je temeljen na individualnoj odgovornosti. Dok se to ne riješi, dok nemamo takav sustav nama će možda biti simbol onaj dida dolje. Gledao sam nedavno na televiziji, Sv. Duje je bio, Sv. Duje. I ovdje dolje ljudi su navalili, napravili su tamo biže i janjetine za dvije brigade. A jedan tamo dignuo je klopu i on kuka kako mu i nije dobro, on bi radije pečenu janjetinu, evo. I tako dolaze glave ovdje. Meni dođe 10 glava na dan. Od tih 10, 7 te proba prevariti. Jedan kuka kako nema za stipendiju za djecu a pukne svaki dan ja mislim tri kutije Marlbora, to je mjesečno, koliko tisuća kuna i pukne 15 piva na dan. I to smo mi Hrvatine, evo. I kukamo. Postali smo dežurni kukaći ali trebamo biti proaktivni. I svatko na svojoj razini mora ispraviti problem kada ga vidi. Jer ovako ćemo ostati kako smo bili prije paradajz republika.
Slijedeći je kolega Željko Glasnović u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, izvolite.
Poštovane kolege i kolegice, ključna pitanja za hrvatsko zdravstvo, mirovinski sustav, evo još jedno ključno pitanje i neki faktori koji će odlučivati kako će se Hrvatska pozicionirat globalno, na ovom djelu Europe kao zemlja, to je energetika, zelena energija, zaštita okoliša. Tu smo čuli u ovom Saboru puno teorija, bez znanstvenih, tehničkih podataka. Evo sjedili smo ovdje, zvao sam neke agencije, hrvatske zavode, ministarstva, ima puno na papiru, u praksi kako to izgleda, nepotpune informacije imam. Kad su u pitanju ugljikovodici i sumpor, pa ima li iz bivše države igdje podataka, imali ste postrojenja od Splita do Rijeke, Tuzla, Zenica, Slavonski Brod, siva industrija. Česi su napravili podatke tih crnih točaka iz bivšeg sustava, po nekim selima gdje su bili ti sivi mastodoni socijalistički, imaju podatke, razinu karcinoma, dišnih problema itd. Tu se neki zalažu, a da ne zaboravimo sanacije tih grdosija. Npr. Obrovac, koliko je koštalo desetke milijuna kuna da se sanira tak propali projekat, do danas nije gotovo. Koliko imamo crnih točaka još isto bivšeg sustava o kojim se ne govori i koliko će to koštati? Kad govorimo o solarnoj energiji, imate sad eko feministe, eko teroristi, solarna energija, da. A koliko že zauzimati solarna energija, te ploče, teritorija? Imate u njima teške metale, da, teške metali, olovo, drugi metali, a zato se mora rudarit negdje i rok trajanja je 25 godina. I šta se događa? Kad završi rok trajanja ovdje, onda ih šalju za Afriku u … [[Govornik se ne razumije.]] države. nemamo potpune podatke. Koncept ... [[Govornik se ne razumije.]] gospodarenja, reciklaža u Danskoj 1% otpada na odlagalištima u Hrvatskoj 78%. O čemu mi govorimo? A imamo populaciju većine ovoga predgrađa Londona, ne možemo to riješiti. Onaj problem u glavama bi u sustavu koji ne funkcionira. Šestina zagađivača bili šesti ... [[Govornik se ne razumije.]] nakon ovih drugih metala i drugih emisija štetnih i međunarodni brodski promet, evo. Što se događa u Hrvatskoj? Ja sam vidio kako pluta i ne samo emisija metana itd. od međunarodnog brodskog prometa, koliko prođe kroz Jadran, o tome nitko ne govori. A već su se digli na noge za ove LNG terminal, a nemaju pune podatke. Vidio sam kako pluta od ... [[Govornik se ne razumije.]] u Hrvatskoj, gdje brodovi se rješavaju svojeg otpada jer to puno košta više da to recikliraju i skladište negdje, bacaju na hrvatsku obalu. Gledajte što se događa u Dubrovniku, na Mljetu itd. Nikom ništa. Voda. 80% voda se u Europi reciklira za industrijske svrhe. U Hrvatskoj, tko zna, koga briga. Podzemne vode. U kraške krčke se baca sve od olupina do medicinskog otpada koji je najopasniji, a puno pučanstva u Hrvatskoj ovisi o tim podzemnim vodama. Kakvi su rezultati? Šta je očišćeno? Iz nacionalnih parkova smo izvukli 3 stotine vozila, što možemo očekivati po ovim drugim pitanjima i šta se događa tu? Ali, šta je sa zavodima, ministarstvima i kakve su operativne mjere preuzeli. Ja ne vidim to na terenu, evo. To sam spomenuo prekjučer, 5 km od Zagreba imate tamo Calcutta u minijaturi i nikom ništa. Onda se sjećamo bivše države gdje nismo mogli nać ko toalet papira od Karlovca do mora, kad smo govorili uzmi toalet papir, onda se razvila nova vrsta umjetnosti, fekalografija kad si morao brisat stražnjicu s nečim drugim i na zid itd., evo mi smo još u toj fazi. Imamo puno spike, ali spika ne kuha rižu. Imamo mentalitet fekalografije. Tražimo operativnost, rezultate na terenu, a manje spike.
Hvala.
NASTAVAK NAKON STANKE 13,00 SATI Evo ga vrijeme nam je jedan sat prema tome izvolite, poštovani kolega Glasnović.
Poštovani kolega Sinčić i drugi, tu nema nikoga, kratko ću neke stvari reći o sutra, znamo kud idemo. Evo krećemo prema Austriji, neki ljudi su zaboravili šta je tamo bilo '45. Dogodio se najveći pokolj po intenzitetu u Europi ikada. Ubijeno je tamo po nekim procjenama imate dva slovenska instituta državne istražiteljske agencije, da je tamo ubijeno u svibnju više od 100.000 ljudi minimum. Imate grobove, forenzičku evidenciju, imate …, protutenkovski rov, Janez dolina, rudnik Pečovnik, Macelj, Kočevski rog gdje je Šimo Dubajić govorio da je ubijeno 33.000 ljudskih bića. I gle sada, čuda nad čudu gospodin mister BAjić se budi i pokreće pred čovjeka koji umire, pokajnika, barem se pokajao za ta masovna ubojstva optužnicu. Naravno, prekasno premalo. Ali šta je bio uvertir toga? Nakon toga do sada imamo 1750 masovnih grobnica, u Gospiću su ljude ubijali do rujna '45. godine 3, 4.000 to je prešućivao član HDZ-a naš ginekolog, to je još tabu tema u Gospiću, tamo nema kuće u Kaniži ulica glavna ulica gdje je obitelj gdje neko nije pobijen od komunista, imate logor Prečko u Zagrebu, desetke tisuća ratnih zarobljenika je nestalo, imate stotine masovnih grobnica oko Karlovca, Bjelovara, svakog glavnog grada u Hrvatskoj. Ništa od toga. Ali ajmo malo to personalizirati te žrtve i znamo da imamo više od 10 Katinskih šuma u Sloveniji gdje je pobijeno tisuće i tisuće poljskih časnika intelektualaca, imamo npr. Ljudevit Jurak forenzičar Hrvat koji je otkrivao te strahote u Katinskoj šumi i Ukrajini gdje je NKVD ruska tajna policija pobila na tisuće ljudi. Ubijen je ovdje nakon rata. Zašto je ubijen? Otkrivao je istinu, to nisu htjeli čuti oni koji su pjevali rodila majka dva junačka sina Tita i STaljina, evo mali STaljin … ovdje. Tko je još uvijen gore, silovan, mučen i raskomadan? Mirna i Jasna Frković 22 i 16 godina. Kome su oni krivi bili? Grozda Budak raskomadana mučena, možda tu u Gračanima 21 godinu, takvi ljudi su nestali, ne samo aristokracija Hrvatske, to zašto jesmo gdje smo danas. Krem de la krem hrvatskog naroda je nestao nakon '45. godine. I šta smo dobili? To se ne smije reći kaže Glasnović ovdje, a mi smo genetski poremećen narod, ubijeni su … od 18, 23 godine nijedno dijete nisu imali i tko je došao nakon toga? Došli su ovi koji pjevaju imam kapu sa tri roga … protiv Boga. Još su ovdje danas i sakrivaju danas to. Gdje je pravda? Od pravde ništa. Nijedna optužnica, BAjić se … povijest kao najveći neradnik i moralni zločinac u povijesti Hrvatske što nije pokrenuo nijednu optužnicu. Šta je sa člankom rezolucije 1481. za osudu … zločina? Ništa, puka priča. Idemo gore puka priča, sve će se zaboraviti. U isto vrijeme još nismo shvatili spoj kokarde i petokrake. Šta je bilo '41. bilo je '91. i još živimo u totalno povijesnom mraku. Evo npr. u dnevnim novinama evo imate tu Express, bivši atentator UDBA-e Sindičić se slika tu sa slikama. Osuđen za ubojstvo, pokušaj ubojstva Nikola Štedula i druge, on je sad TV zvijezda, on je sada hrvatski James Bond. U Slobodnoj Dalmaciji nedavno, ja kažem zarobljena Dalmacija jedan tamo tzv. novinar kaže da bi rađe pobjegao na Bleiburg i da bi prošao sve patnje Križnog puta samo da ne treba slušati Mira Bulja u SAboru. I smrti tih stotina tisuća ljudi to je postalo vic u Hrvatskoj od takvih … I dok mi ove gledamo kako Vulin i službena delegacija u Srbiji polažu vijence četniku Draži Mihajloviću, Hrvatska uopće nema ništa, niti ima žrtve, ima formalno komisiju za žrtve Drugog svjetskog rata, od toga nema ništa, mi znamo svoje mrtve, niti je itko optužen, a ne samo to nemamo ni muzej zadnjeg rata i u školskoj nastavi nema ni dva sata ja mislim koji govori šta je bilo o ovom ratu zadnjem i čudimo se što još živimo u povijesnom mraku.
Vrijeme gospodine Glasnoviću. Vi se uvijek se držite vremena, kada ja kažem vrijeme vi onda prekinete. Hvala vam za tako disciplinirano ponašanje.
Idemo na sada na Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku i kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice. Slušajući ovo jutros ja mislim da biste cijelu naciju doveli do ruba suicida i mi bi mislili danas da živimo negdje možda na rubu ekonomskog kraha kao '29. godine, tamo na Wall streetu, Velika depresija i da smo negdje na pragu III svjetskog rata. Kakvo je stvarno stanje? Evo. Jutros je govorio netko u komisiji, pri Europskoj komisiji protiv rasizma i netolerancije pri Vijeću Europe. Čujem nešto ispod ima mržnje, govor mržnje prema LGTB grupama, napade na Rome, na srpsku manjinu. Pa otkud ti podaci? Gdje su izvješća policijska? Gdje se to po područjima? Gdje je to? Jeste ... [[Govornik se ne razumije.]] Ja ne znam ni jednog Roma koji je napadnut u Hrvatskoj. Di je to? A u stvari, šta se sakriva iza toga? Ta štakorska linija, ma ne, vi ste komunisti, vaši su mozgovi uništeni od tog. Dobro, e. Ovako, pa tko su najugroženiji Hrvati? Katolici. Imate procesiju na Knežiji za Uskrs, tamo Katolici bacaju vodu na njih sa balkona. Psuju ljude, pogledajte Internet stranice. S vama se može, samo se po Hrvatima može pljuvati Katolicima. Imali ste Ružicu Čavar, slomili su joj ruku tamo na cvjetnom trgu militantni ateisti. Imate sad referendum gdje se narod hoće izjasnit o svjetonazorskim pitanjima. To im se onemogućava. Gore mister crveni Obersnel tamo, koji se javio tamo prošle godine sa krstarice Aurora, koji slavi onoga Lenjina sifilitičara, on ne da ljudima da izjasne po pitanju referenduma. Opet imamo životinjsku farmu. Da, ono. Sve su životinje jednake, al su neke jednakije od drugih. To danas imate. A ko su ti? Evo, imate tamo ako ste gledali, bio je jedan saborski zastupnik, nedavno je bio gore na Ravnoj Gori gdje su slavili tamo, čujete cajke, jugoslavenske zastave, jugoslavenske zastave, tko je vas napadao ovdje? A to nije zabranjeno. A iza svakog ćoška vidite ustaše. Je itko ovdje položio ustašku zakletvu? Ja to ne vidim. Ali imate komunista ... [[Govornik se ne razumije.]] i toga imate ovdje i to je problem. Evo. U ljudima ubijate sve. To je proces, ovi koji nikad nisu željeli hrvatsku državu, to je medija nevladinih udruga i to je njihov posao da non-stop drže Hrvatsku na optuženičkoj klupi. Što je bilo dole ... [[Govornik se ne razumije.]] na Poljudu, Bleiburg gore sada, izmišljavaju non-stop nekakve neprijatelje. Tako je bilo od '45. i danas je isto. A šta se čudite za Agrokor? Pa zašto se čudite? Svi su vam bili ekonomisti u svim vladama su bili kumrovački đaci, u SDP-u, HDZ-u, ... [[Govornik se ne razumije.]] centralnog komiteta i čudite se. Pa zašto se čudite? Pa vi bi mislili da imate onaj ... [[Govornik se ne razumije.]] korupcije, imate korupcije indeks. Hrvatska je od 186 zemlja, Hrvatska je 56. Po vama, po medijama mi bi mislili da živimo tamo u El Salvadoru gdje imate ubojstva svaki dan. Da živimo u ... [[Govornik se ne razumije.]] , ali je baš to tako. E, da. Probat, to je samo jedan, to je projekat i plan ovih koji nikad nisu željeli hrvatsku državu da je totalno demoniziraju. Od toga žive danas, od toga. To je njihovo. Al da je Hrvatska bila najrazvijenija demokracija i 41., '91. oni bi je napali jer nikad nisu htjeli, nikad je nisu željeli. Vi nju ne želite, to ste dokazali svojim radom. Non-stop od afere do afere, samooptuživanje, cinkanje. Pa napravite sustav. Ja ću vam riješit državu u 4 mjeseca. U 4 mjeseca ću vam riješit državu. Ako to ne znate radit, evo, nema problema. Ustrojiti ćemo vojsku, policiju, pokretne sudove od općine do općine i udri. Vama ću provjeriti imovinsko stanje, kako to? Niste imali bicikl, a sad imate apartmane gore i vama je loše. Vi bi nove izbore. Nikad niste bili za radnika i to to crveno plemstvo, crvena buržoazija, a vas još smeta Hrvatska država. To ne možete to priznat, a to vas žulja ko kamen u cipeli tamo gore i mi smo još pod ideološkom medijskom okupacijom, al narod, ne možete više narod idiotizirat. Više ovo nije '45 kada su čitali oni … [[Govornik se ne razumije.]] kada su govorili štampa, najmoćnije oružje naše partije. Sada imate Internet drugovi i drugarice, ne možete više ljude idijotizirati. E ovako i kada odete toj kaljuži bivših mejara lažova, štakora iz nevladinih udruga, ovi koji non stop udaraju po Hrvatskoj državi, tu ste imali na svetom trgu, prije 3, 4 dana sprovod za RH, ha, to su te glave. A nećete uspjeti, ja kažem, niste uspjeli '91. nećete ni danas.
Ostajete li pri povredi Poslovnika?
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, vi ste povrijedili članak 240. Poslovnika. Dakle, niste opomenuli zastupnika koji je svojim ponašanjem odstupao od općih pravila ponašanja Sabora, što je čl. 238. mislim, čovjek je maloprije pozivao na nasilje, izvrijeđao je ovdje, nazvao nas. Mislim, ako vam išta to u životu znači, nazvao nas je komunistima, rekao da nikada nismo željeli Hrvatsku državu. Mislim ovdje sjede ljudi koji su robijali za ovu zemlju. Jel vama to prihvatljivo, gospodine predsjedniče Sabora?
Hvala vam lijepo. Možete vi lupati, ali ja sam čuo i neprihvatljive ocjene i od strane vašeg predsjednika za neke ljude koji ovdje sjede. Dakle, ovo je slobodni govor, ovo je slobodni govor. Svatko ima pravo … [[Govornik se ne razumije.]] i iznositi svoje stavove, a građani će procijeniti, što je ovdje ispravno i što nije, i molim vas, da se na to naviknete. Tako da, nije bilo povrede Poslovnika, to ste dobro znali i dajem vam opomenu. Idemo sada dalje, poštovana, izvolite.
Gospodin predsjedniče povrijedili ste čl. 240. čini mi se i 238. ne možete davati zastupniku opomenu, zbog toga što se suprotstavio govoru mržnje u Hrvatskom saboru, znači to nije dozvoljeno. Šta to znači, ukoliko vi kažete, pa čuli smo s drugih strana, što ćemo se do te razine spustiti, da počnemo govoriti jedni drugima štakori? Niste htjeli Hrvatsku državu, pa jel to vama normalno ponašanje? Pa dajte, probajte shvatiti da vi diktirate tempo, ako vi tako lakonski odmaknete ruke, kaže, pa to, čuje se to, pa to je normalno. Pa sutra ćemo se ovdje početi vrijeđati, svi skupa, odnosno, oni koji su neodgovorni, a očito da takvih ima. Pa vi morate usmjeravati raspravu i ne dopustiti ovakve govore u Hrvatskom saboru. To nema veze sa javnosti i sa tim što građani slušaju [[Upadica: Hvala isteklo vam je vrijeme, isteklo je vrijeme.]] to ima veze s vama.
Kolega Maras isteklo je vrijeme, držim da puštam rasprave, koje su i nekad na rubu govora koji je meni neprihvatljiv, ali ljudi govore ovo je Hrvatski sabor i odgovorni su za ono što izgovaraju. Tako da me nemojte upozoravati da sam kršio poslovnik, zbog toga što bi i u vašim izlaganjima bi se moglo naći puno toga … [[Upadica se ne čuje.]] pa rekli ste druge ružne stvari. Tako da vas molim da završimo sada sa ovim. Ide rasprava dalje, ako treba, ja ću intervenirati. Izvolite kolega Bauk.
Gospodine predsjedniče, povrijeđen je čl. 239. Poslovnika, izrekli ste opomenu zastupniku Glavaševiću, a nije prekršio ni jedan od odredbi čl.238. koji je osnova za izricanje opomene i ukoliko smatrate da ova moja povreda poslovnika nije ispravna, najavljujem da ću uložiti pisani prigovor Odboru za Ustav, hvala.
To je legitimno i imate pravo to učiniti.
U ime Kluba zastupnika Nezavisni za Hrvatsku, poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege, jutros sam govorio o našim državljanima gore u Austriji koji su uhapšeni kao obični kriminalci, skinuti su s autobusa koda su pljačkaši banaka ili nekakvi međunarodni teroristi. Najstariji čovjek Ivan Dujmović ima 83 godine, on je vodio blajburški vod iza njega jedan Anđelko Bosančić tek 71 godinu i drugi. Ali, nego da se austrijske vlasti bave sa ubojstvima u Korušci koje su počinili banditi tamo s petokrakom, ima oko 1000 Austrijanaca ubijenih, oni skidaju te ljude s autobusa. To je ne samo da je neopravdano, to je moralni zločin i netko mora javit se iz diplomacije. Evo, diplomacija je oštrica. Oštrica je diplomacija svake države. Tamo su također nevini Austrijanci ubijeni. S tim bi se trebali bavit, a ne ovim našim ljudima iz blajburškog voda. Drugo. Drugi dio ovog izlaganja pokrenuo bih pozornost na pitanje šta se događa sa investicijama na lokalnoj razini. Dolaze ljudi skoro svakodnevno, šta se događa? Ja bi reko kod nas tko prati te investicije, koje su to investicije, šta je odbijeno, za koje razloge. U jednoj zdravoj ekonomiji većina ljudi su zaposleni u malim, srednjim poduzećima, ne mega korporacijama i državnim tvrtkama. Evo, imate npr. ovaj primjer Lika. Investicija 150 miliona eura. Niko nema sluh za to, Njemačka tvrtka, sad je ta tvrtka u Mađarskoj, a mogla je zaposlit možda 50 ljudi. Imate Istru, ... [[Govornik se ne razumije.]] hoćeš samo 30 miliona eura čista energija traži se jedna dole, mjesto na luci. Čovjek traži ovoga crvenog cara Obersnela. Naravno, on ga nije ni vidio. To je možda premali za njega zalogaj, 30 miliona eura jer su možda shvatili da ova Riječka banka, maznuli su dva puta više, možda je to malo bolja investicija bila gore. Šta je s Riječkom bankom kad govorimo o Agrokoru, sisačke ceste, ove druge itd., itd. Ništa. To se prešućuje i zaboravljeno. Došlo-prošlo. Evo. Evo, imate sad HUP je napravio skor jedan kratki sažetak za dugoročni društveni razvoj. Jel to Vlada pogledala? Naravno, ti ljudi rade, trebaju pomoć, treba ukinuti tu birokraciju i nek se pogleda, tu vidimo po jednom skoru da he RH iznad. Skor je ispod onih drugih država koje su nove članice EU. Zašto je to tako? Kad ćemo pokrenuti te tzv. reforme i šta čekamo? To znači, imate multitasking, sve zadaće idu istovremenski, ne trebamo čekati, ajmo odmah ukinuti tu birokraciju i počet sa investicijama da olakšamo fiskalne namete da ljudi mogu raditi. Da uvedemo iste standarde za svakoga, a ne samo za državne tvrtke. Na kraju, evo, treći dio izlaganja. Diplomacija. Hrvatska preuzima predsjedanje Vijeća Europe u 2020. od Bugarske. Čovjek koji je vodio, vodi i danas koordinaciju za predsjedavanje je bio nedavno veleposlanik u Beogradu i on je morao slat nekome faks po mojem saznanju da pita za vrijeme Oluje je li on trebao u Beogradu spustiti hrvatsku zastavu na pola koplja ili je skinut zato jer u Srbiji je Oluja označena kao dan žalosti i ja se pitam kad će doći do te katarze u diplomaciji da dođu nacionalni kadrovi koji će se baviti ekonomskoj diplomacijom, rješavanje sporova za državljanstvo i koji će raditi u interesu hrvatske države, a ne za svoje stražnjice.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Željku Glasnoviću.
Zahvaljujem. Idemo sada na Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku, poštovani kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege, kolegice. Od kud ta psihoza o Agrokoru? Ja bih mislio da mi živimo u Venezueli ili možda tamo u Honduras ili Las Salvadoru. Povijest je puna tih ekonomskih debakla, imate evo, nedavno imate krah 2008. godine gdje je Američka Vlada uložila 700 milijardi dolara je uložila spašavanje bankarskog sektora i sektora nekretnina, ali bila je jedna jednostavna računica tu, ako je Hrvatska država plaćala spašavanje Agrokora na nekakav način, ako je to baš tako, onda naravno taj se novac vraća natrag. Tako je bilo sa … [[Govornik se ne razumije.]] u SAD-u. Novac je investiran, očekivao se povratak tog novca. Kad govorimo o referendumu, jel' raspisan referendum šta misle hrvatski birači u sadašnjem ovome spašavanju Agrokora, jesu za ili protiv? Nemamo takvih saznanja. Šta saznamo iz medija? Ništa, nove psihoze i novog dima bez vatre. Evo ovo je sad iznimna situacija da se stabilizira financijski sektor i da se poboljša ekonomska efikasnost za buduće slučajeve a ne da se diže nekakva panika k'o da se propasti daleko istočna burza ovdje, tako se ponaša. Kad govorim već o tome, da postavimo nove standarde u privatnom sektoru, evo imate gospodina Todorića. Je li gospodin Todorić razgovarao možda sa gospodinom Štrokom u Londonu koji tamo je prodao hotel za 35 milijuna funti? Šta se ti oligarsima prije, crveni oligarsima? Tedeschi, Todorić, Končar, Špiljak, nitko ne pita gdje je njihovo podrijetlo imovine, otkuda to? Mister Štrok, ćaća partizanski general iz Veljuna, otkud ta bogatstva? Evo šta će napraviti ovaj novi državni odvjetnik koji sad kaže da ne zastarijeva ratno profiterstvo, kad su novac zaradili ti crveni oligarsi? Da, dobili smo drugove i drugarice, dobili smo socijalizam za bogate, a kapitalizam za siromašne. Kad sam već tu o socijalizmu, bila jedna stranka nekad se zvala Savez komunista Hrvatske, evo kad govorimo o referendumu. I šta je bilo 90-te kad se glasovalo za referendum, za izlazak iz Jugoslavije? Izašli su. Sad dolazi 25.6.1991. godine, imali ste 3 vijeća, 107 pripadnika Saveza komunista Hrvatske, glasovali su protiv. 27 zastupnika je izašlo iz sabornice i otišlo u šumu, o tome se ne govori. Tko je predao oružje TO-a tamo, oružje teritorijalne obrane? Da, znam dolazi evo, ima branitelja ovdje, pa nismo imali streljiva, danas nemamo tvornicu streljiva. Tko je predao 200 000 pušaka automatskog naoružanja? 1200 topova, 80 000 tona streljiva i danas nemamo tvornice streljiva u Hrvatskoj, sve je bilo dole u BiH-u i u Srbiji pa niste znali s kim ste živjeli tih 50, 60 godina. Ali vuk, znate ono dlaku mijenja ali nešto drugo ne. I šta se dogodilo? Partija se podijelila na dvije frakcije a kad ste saznali da će doći ovdje oni koji su zamijenili petokraku za kokardu, onda su se uspaničarili. I danas govorimo o referendumu. Kakav referendum? Evo, festival demokracije a kad je trebalo glasovat za prave, ključne promjene, niste tamo bili i vi bi danas nama nametali teme referenduma. Po kojim standardima, kojem moralnom pravu? Evo vaš festival demokracije, primjer, moj osobni primjer, mater, živjeli smo u stanu 20 kvadrata, 3 generacije, sve je bilo oduzeto i mater ste odvodili dole na Petrinsko, mater moja koja nije radila 10 godina na ispitivanje zato jer je probala sabotirati mjesne izbore, e to je taj Savez komunista Hrvatske kojeg ste vi naslijedili i glumite velike demokrate, puka, puka varka. Ostali ste isti, isti. A mister Obersnel, ovaj drugi karakter iz IDS-a, protiv militarizacije Istre, pa niste se bunili, ja sam bio gore, formirao sam 1. ZNG-a u Opatiji, tamo je Mamula vilu imao dole, admiral. Kad smo hodali gore, jugo oficiri, jugo admirali, tamo pune luke jugo brodova, to nikog nije smetalo a sad ste vi za festival demokracije. Puka priča.
Hvala kolega Glasnović.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Neovisni za Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege i kolegice. Vrijeme ide dalje, svijet se mijenja svakodnevno. Neka strateška pitanja ne mogu tapkat na mjestu niti plan implementacije tih strateških ciljeva govori o jednoj temi, strateškoj temi i sada je povijesno vrijeme da Hrvatska stvori jednu energetsku politiku realnu. Puno čujemo od energetske neovisni, diversifikacije itd. a još nemamo koncept kružne ekonomije. Imamo puno spike, puno wikipedija od detalja, a nismo u stanju razvrstat otpad. Rekao sam prije tjedan dana 1% otpada svrstava, Danska, a Hrvatska ni 78%, a imamo populaciju 4,5 milijuna stanovnika. naravno da se ide onaj shift od klasičnih goriva prema zelenoj energiji. Kako to izgleda vani? Do 2025. godine morat će se poboljšati u EU efikasnost goriva vozila duplo, to znači renovacija cijelog sustava u autoindustriji. U Americi do 2030. godine Amerika će biti ovisna o nafti i plinu, danas dignut će proizvodnju nafte do 20 milijuna barela na dan. Gdje smo mi sa neovisnosti energetskoj? Do 2040. sva vozila na pogon na gorivo klasično gorivo, benzin, dizel itd. će biti isključena iz prometa u Francuskoj i u Engleskoj. To sam prije rekao tehnološke podatke čiste i znanstvene podatke da donesemo odluku, to još nemamo. Nema nigdje totalno čiste energije, evo kobalt, kobalt je potreban za baterije, za računala, za mobitele i drugi minerali. Kina danas raspolaže sa trećinom kobalta svjetskoga što se zna. Hidroelektrane, one proizvode metan tone i tone metana svakodnevno, a samo 1,2% energetskih potreba rješavaju na globalnoj razini. Imate olovo, šta je sa olovom? Svake godine pola milijuni umire od otrovanja olova. Afriku to košta nekih 135 milijardi dolara godišnje samo u industrijskom outputu produkciji. Šta je realnost? Mi nećemo moći zamijeniti sva fosilna goriva, to je realnost. Solarna energija godišnje stvara dva puta većine Mount Everesta otpada od teških metala, te solarne farme zauzimaju skoro skoro 100% više teritorija nego klasične nuklearne elektrane. Evo i gdje smo mi tu? Plin, sad se govori o LNG terminalu, sad se ide na izgradnju north stream 2 koji će iz Rusije isporučivat plin Europi, evo već ima dogovor iz Europske komisije i … [[Govornik se ne razumije.]] a di smo mi? Tu još raspravljamo o plinu, nemamo jasnu ideju. Što duže čekamo izgubit ćemo više novca, evo, u sljedećih 5 godina povećat će se potražnja za plin 20%, gdje smo tu mi? Nigdje. Litva je izgradila LNG terminal, on je danas u funkciji. Koji postotak negdje mi hoćemo? Koji postotak energije, sunčane, vjetra, imamo li uopće ideju kako će to izgledati? Ali nećemo totalno moć isključit fosilna goriva. Gubit ćemo samo geostrateški položaj, dok će druge zemlje izgrađivat LNG terminale, kao možda Crna Gora, Albanija pa možda Kopar u Sloveniji. Svaki brod koji pristaje ovde po pitanju plina donosi možda 90 000 eura, gdje smo tu mi? Nigdje. Nemamo jasnu ideju i još malo vratit ćemo se natrag u uporabu ovog gnojiva od ovaca, izmeta od krava itd. bit ćemo zarobljeni između sive industrije iz bivše Juge i vidovitog Milana, morat ćemo pitat možda ovoga Bracu koji liječi pogledom da nam riješi energetsku krizu, dok mi čekamo i gubimo vrijeme i sredstva.
Hvala vam lijepa.
Idemo na zadnju raspravu u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice. Jučer je Predsjednica predstavila svoj program za obnovu demografije ali jedna kritika ovdje. Ona je barem pokazala atmosferu hitnosti što do sada nijedna Vlada nije pokazala. Čekamo godine za strukturalne reforme, tapkali smo na mjestu. Potrošili smo budućnost ali naravno moramo ići dalje, to nije očajavanje, tu jesmo gdje jesmo. Ja bi volio da je onda upotrijebila jedan termin post, ne postranzicija, nego mi smo još u tranziciji iz jednog partijskog sustava u pluralizam, to nitko ne govori, to je ovdje tabu tema. Tu sjede nasljednici iz bivšeg sustava koji su dokazali do sada da ne mogu modernizirati državu. Za sve ovo treba logičan redoslijed. Kakav redoslijed treba? Ne možemo stavljati kola pred konjem. Ja sam prije godinu dana predstavio svoj program, prvi korak je bilo profesionalizacija javne uprave. Bez discipline administrativne mi ne možemo graditi efikasnu državu, to ne možemo raditi bez kadrova koji su stručni i koji se nadziru. Kod nas nema uopće nekakav sustav ocjenjivanja, to sam prije govorio. Druga točak pravosuđe, mi smo prepisali 700 zakona od EU-a, 700 zakona a nismo riješili svoje dvorište. Desetina biračkog tijela je pod ovrhom. Neki su procesi, a to su posljedice nečega, posljedice bivšeg sustava gdje su poništena sva temeljna ljudska prava, pravo na glas, pravo na privatnu imovinu. 70% slučajeva koji dolaze ovdje u Odbor u predstavke i pritužbe čiji sam ja član se odnose na imovinsko-pravne odnose. Mi smo naslijedili taj sustav a neki ovdje su govorili prije nekoliko mjeseci da treba vratiti duh elektrizacije iz '45. godine. Nitko od medija nije reagirao, nitko nije reagirao. Još 1000 ljudi živi u tuđim stanovima. Šta je sa jednostavnim zakonima? Ako ne možete, ja sam razgovarao sa 3, 4 pravnika, oni sami ne mogu tumačiti o toj čorbi, kaljuži zakona. Jednostavne zakone, ako ne znate, prepišite jednostavne zakone. Imate kontinentalni zakon, Commonwealth zakon imate, nijedna banka nije propala u Kanadi i Novom Zelandu. Novi Zeland uopće nema korupcije. A mi smo tu na sredini ljestvice. To su posljedice bivšeg sustava. O tome nitko ne govori, to se ignorira. Evo, prije godinu dana sam predao dopis, Vladi sam predao dopis da se napravi jedan okvir pravni za dolazak investicija. Još nisam dobio odgovor, ne znam šta je napravljeno po tom pitanju. Imamo još birokraciju, ljudi čekaju 3 godine za državljanstvo, 5% zemljišnih knjiga je sređeno, govorimo o digitalizaciji a tu je rekao gospodin Tolušić kad je bio ministar poljoprivrede, rekao je da je potrošeno 2,5 milijuna kuna na digitalizaciji a da apsolutno ništa nije napravljeno. I imamo još crnih oblaka iznad glave jer neki nam govore da nećemo završiti digitalizaciju zemljišnih knjiga do 2020. godine, a imamo populaciju predgrađa Londona. Evo. Jel nam trebalo 30 godina, jel trebalo 30 godina da napravimo novi zakon o odnosu Hrvatske sa iseljenicima? Ljudi čekaju vani, vratili bi se neki. Nekima su lupili duplo oporezivanje. Pa je jednostavno. Ja sam dokazao prije mjesec i pol dana i više da je to namjerna sabotaža, oni ne žele te ljude ovdje, neki karakteri iz ... [[Govornik se ne razumije.]] režima ne žele te ljude ovdje jer se boje njihovog domoljublja, novčane moći i sposobnosti. Oni bi vam sredili knjige, za 30 dana bi sredili knjige. Imate geodetske podatke, satelitsku snimku, PIN broj. Nitko se ne može prepisat na vašu česticu. A šta imamo? Imamo nedorečene zakone i još smo, opet ću ponoviti, nismo izašli iz jednopartijskog sustava. Evo. Ne, imamo tabu tema. Jedna tabu tema je mentalni sklop, baština komunizma. To je najveća prepreka. To se sakriva u, to smo vidli po reakciji HRT-a na gostovanje gospodina Vukića na HRT-u. Još smo pod pritiskom jednopartijskog sustava i kadrova iz ... [[Govornik se ne razumije.]] režima. Također se ne smije govoriti, imate trećinu Hrvata koji patološki mrze svoju zemlju i još su pod utjecajem onoga komunističkog krdovođe, njegovi nasljednici sjede ovdje, tu. O tome nitko ne govori, još nismo ni izašli iz tranzicije i nitko se ne pita zašto nije nitko, nitko nije kopao tunel u suprotnom smjeru prije pada Berlinskog zida.
Hvala. Ovime smo došli do kraja slobodnih rasprava, pa prelazimo sada na dnevni red.
Sad ćemo prekinuti raspravu po ovoj točki dnevnog reda i temeljem članka 249. a Poslovnika Hrvatskog sabora, prijeći na iznošenje stajališta u ime kluba. Prvi su se javili u ime stranke Rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika poštovani kolega Kažimir Varda. Nema ga. Slijedeći poštovani kolega Željko Glasnović u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku. Izvolite kolega Glasnović.
Poštovane kolege i kolegice, danas raspravljamo o HAVC-u, neću previše o tome, dosta je rečeno, imao sam u ruci sad izvještaj FINA-e gdje je kroz tu instituciju hrvatskih redatelja HAVC-a zamračeno 30 milijuna kuna. Pitanje je novac, Shakespeare ili kruh? Dobar je Shakespeare ali kruha, ja se pitam gdje je novac, 30 milijuna kuna zamračeno. Imate također Društvo audio-vizualnih djelatnika su pokrenuli također kaznenu prijavu, spomenuo sam državnu reviziju ovdje koja je donijela negativnu ocjenu po pitanju rada HAVC-a. Šta ćemo govoriti o našoj filmskoj industriji, općenito o dokumentarcima? Mi ostajemo insularno društvo. To je spomenuo gospodin Culej i gospodin Zekanović masakr Dvor na Uni. Tko je mogao financirati nešto … [[Govornik se ne razumije.]] To su plaćali hrvatski poreznici. Tu sam prije mjesec dana govorio o Medačkom džepu. U Kanadi snimljen je dokumentarni film o najvećoj bitci hrvatske vojske, ustvari kanadske vojske od Korejskog rata. Od diplomacije nikakve reakcije nije bilo. To se pokazivalo na javnoj televiziji u Kanadi, tjedan, tri tjedna. Kad govorimo o filmu, o kulturi, ja bi rekao da film, ideologije bivše, još bivše države će još generirati kulturne norme u Hrvatskoj. Mi de facto imamo još puno tih ovih mentalnih Jugoslavena koji nama rade filmove, koji se gledaju vani. Ja se pitam, molio bi podatke koliko je novca uloženo. Spomenuo je gospodin Culej, recimo Zvizdan Dalibor Matanić, 4,8 milijuna kuna, u produkciji Kinorame od iste kuće koliko novca je vraćeno natrag, film je proizvod, dobra je kultura ali ona nije samo svrha sebi. Treba vratiti novac natrag. Kome vratiti novac? Evo spomenuo sam te Micky Mouse nagrade koje je netko napuhao, … [[Govornik se ne razumije.]] to ovdje, ja bih rekao to nama daju iz milosti jer vide iz kakvog područja dolazimo. Evo, Ustav RH čisti Agitprop. Kino Lika, dolazimo … [[Govornik se ne razumije.]] to sam gledao, i šta vide turisti u kinu Lika? Vide gdje žena opći sa svinjom, super, treba nas šokirati još više. Šta je ostatak te kulturne baštine, što mi gledamo, tog Agitpropa? Evo, imate u Rimu, grad Zagreb, grad Zagreb plaća, veleposlanstvo dolje financira … [[Govornik se ne razumije.]] promocija knjige. I ona se promiče dolje kao najveća hrvatska književnica. Kako? Gdje je ona bila ovdje kada je rat bio? Pobjegla je, još jedan mentalni Jugoslaven. Govorimo o Brijunima, šta se događa na Brijunima? Rađe Šerbedžija, onaj Hollywood … [[Govornik se ne razumije.]] movie actor, on dolazi ovdje i okupira Brijune sa drugim nekim glavama iz stranke ovdje … [[Govornik se ne razumije.]] za 7 eura na dan ili 7 kuna, već sam zaboravio. Šta je sa Oliver Frljićem? Evo, pa gledaj ja bih rekao da je to proizvod netalentiranih koji bez načela prodaju budalama. Neka on sebi financira svoje. Svi znamo koga šta, odlazi u wc šolji nakon velike nužde, to smo vidjeli, to ne trebamo gledati. To … [[Govornik se ne razumije.]] cjelovine zdravoga uma, evo. Kultura, evo, to je financirao grad Zagreb, to mene ne začuđuje jer grad Zagreb je također financirao nakon prve gay parade koju je vodio gospodin Maras, oprostite ne gospodin Maras, gospodin onaj bivši ministar MUP-a, koji je bio ministar MUP-a iz SDP-a i nakon toga se dijelilo na Trgu Bana Jelačića se dijelio priručnik za analni seks. Financirao grad Zagreb. E zastrašujuće, evo, neka oni sami sebi plaćaju svoje kulturne pothvate, to ne treba plaćati obaveznik, hrvatski porezni obveznik. To je zastrašujuće. Mi smo još duboko, duboko u tom jednom partijskom sustavu i ovi koji žicaju lovu su samo za mene, većina tih glava, spomenuo sam gospodina, recimo gospodin Grlić, čisti … [[Govornik se ne razumije.]] Jugoslaven. I ona kino Loka, čisti Agiprop. Frljić, on će nas šokirati? Pa imate branitelje ovdje koji su vidjeli, više bili šokirani u životu u jednoj borbenoj akciji i on će nas šokirati. … [[Govornik se ne razumije.]] dimna zavjesa, još smo duboko, duboko u jednom partijskom sustavu i ne treba se ulizivati tima … [[Govornik se ne razumije.]] Jugoslavenima treba im uskratiti lovu, progon iz zemlje, neka sami plaćaju lovu tamo, neka sebi žicaju lovu od donatora.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Glasnoviću na ovom iznošenju stajališta kluba.
Prije nego što bi otvorio raspravu ja bih prešao na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika, imamo četiri prijavljenih. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, zvana stanka. Oprostite u jedan sat obično imamo iznošenje stajališta, hoćete to ili hoćete onu stanku gdje imate dvije minute … [[Upadica se ne razumije.]] to hoćete i da imamo deset minuta? Onda uredu. Izvolite. Onda imamo samo tri prijavljena. … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodin Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice. Ovih dana slušajući ove mantre očaja i bespomoći iz ovoga Sabora ja mislim da smo dotjerali pola Hrvatske na rub samoubojstva. Evo, ništa ne funkcionira. Sve je super vani itd. Tu sliku potiču non-stop ove medije, nevladine udruge, portali koji su u stvari inkubatori jugoslovenstva, evo. Nikad nisu željeli ovu državu. Ja sam vani živo 30 godina, kakva je situacija vani, evo. Nije svijet isti kakav je bio prije 30 godina. U Kanadi nekretnine, u Irskoj, drugim mjestima su skočile 300 i 400% nekretnine kroz plafon. Kuća koja je koštala '85. godine, oni koji će ići u Kanadu, '85. je bila 105 tisuća dolara. Sad je ista kuća minimum 600 tisuća, evo. A šta je sa porezom na nekretnine? Plaćat će se na 300 tisuća dolara minimum ćete plaćat 3,5 tisuće dolara. U Vancouveru nemate kuće ispod 2,5 miliona dolara. Šta, ić ćete van? Radit ćete za minimalac koje je bio i još ostao 11,5 dolara do 15 dolara na sat. Radit ćete dva posla, ići ćete van, onda ćete morat ovaj, morat ćete se prekvalificirat. Ako mislite da ste ovdje završili nekakav fakultet, još će to trajati. Gdje je tu hrana, voda, klinci itd. Evo. Njemačka, Njemačka evo. Ovaj de facto euro je pretvorena marka. Sve je duplo poskupjelo. Nekretnine isto tamo su skočile, ali ako vam je plaća prosječna između 1,5-2 tisuće eura, šta vam ostaje nakon svega toga, nakon kirije, plaćate za stan. U nekim zemljama morat ćete živjet s nekim dugo vremena da napravite nešto, da možete uložiti 5% svoje ušteđevine u nekretnine. To će čekat, čekat ćete dugo vremena. Non-stop čujemo ovdje te demografske, koda nas je kuga udarila ovdje. Koda živimo u 14. stoljeću gdje je kuga pobila 25% stanovništva Europe, a događa se to, a koji su to razlozi? Nije situacija tako drastična. To su pornopesimisti i ljudi će se vraćati. Vidjet ćete za 10 godina što će biti, evo. Beskućnici, imate u Americi minimum 50 tisuća beskućnika veterana, od toga više ima to što ste vidi. Prije 10-12 godina bilo je 180 tisuća. U većim gradovima u Kanadi, 2000 što se vidi, 3000 tisuće. Kad ... [[Govornik se ne razumije.]] šta kaže? Tko ga šljivi, nije htio radit, ima istu ... [[Govornik se ne razumije.]] kao i ja. To je drugi mentalni sklop, jer to je pitanje ne samo sukob civilizacija nego mentalnih sklopova, evo. Mi još živimo u Bermudskom trokutu, u pravnom i gospodarskom. Da živimo u tom pravnom, ovom Bermudskom trokutu, gdje tu sve nestaje nekako je dokaz ovog Zakona koji je totalni izraz da mi još nismo izašli iz jednopartijskog sustava i da je još ovo de facto Croslavija. Gdje su tu ljudima stanovi koji su oduzeti, nacionalizirani, konfiscirani. To nije pokriveno ovim Zakonom. Ima li netko te podatke? Stotine miliona hektara poljoprivrednog zemljišta nikad vraćeno natrag. Hrvat nije mogao traktor kupit do '60-ih godina i to polovni traktor. O tome nitko ne govori jer kad to kažete, mantra od tih jugozomboida koji kažu baviš se prošlosti, a ne budućnosti. To je stara marksistička mantra. Tu su se itekako brinuli o budućnosti neki drugovi ovdje jer su maznuli tešku lovu i prebacili na bankovne račune vani i njima je super u tim stanovima u centru grada gdje su koknuli nekoga djeda, ćaću njegovoga i tamo žive. Oni se neće iselit, a imaju više nekretnina. Ja se isto ne bih iselio, svaka čast drugovi, evo. To je ljudska narav, evo. Imamo državu, dok to ne riješimo imat ćemo državu gdje će, bit će ovaj, vladavine, vladavine će koštat 10 puta Vlada nego gdje će imat prihoda iz poreza. To znači, nas čeka Srizija država. Ima neki ovdje koji su vam izraz iza te dimne zavjese liberalne, oni ne znaju jesu demokratski i ovaj, socijalisti ili su socijal-demokrati il su genetski anarhisti, a to je čista spika. Sad ste vidli šta je bilo dole u Grčkoj, evo. Tko će vam doć ovdje? Doći će vam ovdje Kinezi. Kako ja stojim ovdje sada za 10 godina imat ćete kinesku četvrt u centru Zagreba. Znate zašto? On će doći ovdje i radit. Hrvati će bježat van, netko će govorit kako je dobro vani, ali će se vraćat, evo. Ako danas uložite u hektar i pol zemljišta, koje da bog da ima vode, to će vrijedit više od zlata za 10 godina. Imat ćete ratove za vodu ubrzo, evo. Ali hrvatine. Ne možete mijenjat sustav ako sebe prvo ne mijenjate i to je ta mentalna baština homosovjetikus, o tome se ne govori, evo. Mogli ste glasat za Mikšića, Hrvat, domobran, došao iz Kanade, dva poduzeća, a Hrvati su odlučili za Jacu Kosor i za mistera Mesića, evo. Glasali ste za njih.
Vrijeme, vrijeme. Morat ćete mi objasnit poslije što znači genetski anarhisti jer nekako biološki ne mogu si to tumačiti.
Sljedeći Klub zastupnika, odnosno Nezavisnih zastupnik, govorit će poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani kolege, kolegice, ja sam duže vrijeme govorio da treba poboljšat ovaj pravni okvir za investicije, vanjske investicije. Mi još živimo u krhkom poslovnom okruženju, napredaka previše ne vidim. Opet sam pitao koje došlo ovdje strateške investicije zadnjih 20 godina? Tu se ne vidi ništa, imate ona međunarodna organizacija … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatska je na broju 56 za poslovanje od 190 zemalja, to zvuči optimistično, a kad usporedite to sa zemljama u okruženju, Kosovo, Bugarska, vidite da su oni napredovali jer su proveli jednostavne zakone, 3, 4 jednostavna zakona riješila bi ovu deblokadu da ljudi mogu doći ovdje investirat da su sigurni, a ne da će ih gulit nekakav knez Drpislav kad potpišu ugovor koji defakto može biti ovdje, izgleda se ugovori ovdje pišu olovkom i brišu se sutra. To nisu pravni dokumenti, nego puno puta sredstva i mehanizam za varanje ljudi koji dolaze ovdje. Nesigurni su ljudi, danas sam razgovarao sa Hrvatima izvan domovine, oprezni su da će uopće doć ovdje investirat išta dok se to ne popravi. Ako ne znate radit, prepišete jednostavne zakone. Evo ima te za otvaranje poduzeća, imate stečajne zakone jednostavne, za dobivanje građevinskih dozvola, Novi Zeland defakto nema, ima korupcije, ali minimalno, evo po stanovniku, a ovdje još vlada ovaj homojugoslovenikus, homokoruptikus i glavno bilo Tito partija, roštilj stražnjica i on dođe samo da te oguli, to nema dugoročne vizije, kratkoročno. Ovdje ima još tisuće slučajeva na stolovima koji se ne rješavaju i većina je vezano za imovinsko pravne predmete. Meni dolazi 10 ljudi na dan. Primjer jedan evo, držim u ruci dokument iz prošlog stoljeća kad su Talijani bili u Zadru gdje su parcele podijeljene, legalni dokument, iako je na talijanski, vidi se tko je bio vlasnik toga. Dolazi '45. šta se događa? Ne znam. Živim u nekakvoj sivoj zoni, zoni sumraka i gle sada, isti dokument se pojavljuje, za iste parcele na sudu u Zadru pisan u ćirilici. Kako je to moguće? Mi živimo u jednom paralelnom univerzumu i prije sam govorio o tome kako imate vezu sprege pojedinaca, kriminala u gruntu i lokalnim sudovima. Kad ćemo to riješit? Ili ćemo zauvijek ostati paradajz republika. Kako je moguće da Benkovac uopće nema zemljišnih knjiga, kako je to moguće? Čega je to posljedica? To je posljedica libricida, to je uništavanje dokumenata pravnih, zemljišnih knjiga, katastra itd. većinom nakon II. svj. Rata. Neki ljudi čekaju evo 20, 30 godina od kad je počela nova Hrvatska država, ova, da vrate natrag imovinu svoju. Od toga nema ništa. Imate taj impasej i blokade na sudovima gdje opet imate tu spregu kriminala na lokalnim razinama. To znači da se autoritet cara zaustavlja na ogradi sela. Treba formirat pokretne sudove, kad bi barem takva država bila. Otić dole i te lokalne šerife dobro razbucat. Dok se to ne napravi nećemo imat državu, a kamoli pravnu državu.
Hvala lijepa. I u ime Kluba zastupnika Nezavisni za Hrvatsku govorit će poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Zahvaljujem kolege. Evo samo kratki sažetak, dvije tri točke bez čega, koje su stalne zadaće, ako se to ne dogodi, neće biti ništa od ovoga gdje se državna politika, zakonodavna politika se kroji na odborima ovdje u Saboru, a ovo je samo dizanje ruku. Prvo ja sam već govorio cijelo godinu dana u više oblicima o remont pravnog sustava. Ali do toga neće doći ako se nema profesionalizacije kadrova u javnoj upravi, u ministarstvima i u službama. Od tih nešto 50 milijuna BDP-a dolara Hrvatske, koliko se troši na profesionalizaciju tih kadrova? Evo imate policiju. Nećete dobit policajca profesionalca za 5 i pol tisuću kuna. to je za što nemate kadrova, ne javljaju se kadrovi za politiku, oprostite za policijsku akademiju jer ljudi neće doći za tu mizarnu plaću, neće zato profesionalca. To je zašto nemate jednostavnih zakona, ako nemate jednostavnih zakona i pravni okvir za investicije, nitko neće doći ovdje. To je znak da je ugrožen mirovinski sustav i zdravstveni sustav. Evo druga točka je dijaspora, hrvatska dijaspora. Imate sad novi Zakon o dijaspori. Trebalo je 30 godina da dođu ljudi ovdje, da ponište one kriterije za treća, četvrta generacija da morate znati jezik. Kako je moguće da Hrvati, dođe otac ovdje, mater, a djeca ne mogu dobit državljanstvo? Evo primjer moje materi, moja mater se vratila, malo o staroj, pokoj joj dušu, ona je došla ovdje 2010. godine i donijela u državni proračun s njezinom mirovinom iz Kanade oko 750 000 kuna, to je jedna osoba. Nekima su lupili duplo oporezivanje, evo, a govorimo o demografskoj pošasti. Neki neće, sjede ovdje, oni ne žele da se ti Hrvati vrate, šire nebuloze kao npr. ne plaćaju poreze. Pa po toj kriteriji Mario Mandžukić i cijela reprezentacija Hrvatske, nogometne reprezentacije i izbornika ne bi trebali se vratiti ovdje, niti bi trebali imat pravo glasa. To je totalno ludilo i ti ljudi danas plaćaju sinekure ovi koji sjede ovdje, uključujući mene i također doprinose do 4% BDP-a. Imali ste nekoliko sastanaka gospodarskog foruma iseljenika, uvijek ponavljaju iste stvari. A bez tog pravnog okvira i političke stabilnosti nitko neće doći ovdje. To su pretpostavke da se ljudi vrate ovdje, na tome se radi, to je proces jedan. Ali treba taj proces ubrzat. Evo treća točka medijska blokada gdje su blokirana u Hrvatskoj sve kritične informacije. Primjer, vi nećete čut ništa u main stream medijima o akademskoj i kadrovskoj ilustraciji. Ja sam predao okvir za kadrovsku ilustraciju. Evo šta je s porijeklom imovine? To je zataškano u main stream medijima dok su pod kritikom neki sabornici nama vode medijski prostor, ljudi iz duboke udbaške države, šire dezinformacije, imate ih na društvenim mrežama. Ljudi ne mogu doći do kritičnih informacija. Evo imate genetske anarhiste u Hrvatskoj koji sprečavaju svaku strukturalnu reformu, sprečavaju tu ilustraciju akademsku i kadrovsku, o čemu sam govorio. Evo primjer jedan je digitalizacija zemljišnih knjiga, rok je do 2020. do koje godine, šta je napravljeno? Ništa. I to je zašto danas imate ovaj zakon koji je prošao ovdje gdje ljudi žive od tuđih stanovima od 70 godina. Imaju druge nekretnine, to je posljedica nečega, a mi smo pomogli … [[Govornik se ne razumije.]] do '90. i to je zašto nitko ne traži novac prebačen na bankovne račune vani. Do '90. i nakon toga, jučer sam govorio o financijskoj konsolidaciji SDP-a SKH gdje je taj novac od SUBNOR-a, od skoja, od drugih sindikata itd. Šta rade sindikati? Zašto ne postavljaju ta pitanja? Neki ljudi sjede ovdje, bili su u Skoju, imaju dva, tri stana u Zagrebu. Kako je to moguće dok imamo tu pravnu kaljužu? Na kraju evo, nogometna reprezentacija, ruski policajac dobili su popis nepodopština od udbaške duboke države koga trebaju tamo zatvarat, šta trebaju pazit. Npr. tamo su zatvoreni u Rostovu hrvatski navijači što su imali transparent sa Tinom Ujevićem i pitali su njih jer to Ante Pavelić. Znamo od kuda to dolazi evo, niste vidjeli huligana tamo u Rusiji. Zašto nema huligana? Jednostavni zakoni, zakoni sa zubima i do neke razine pravna država. Evo, neki su otišli na odmor, neki nisu i sve najbolje reprezentaciji nogometnoj.
Hvala lijepa. Time bih zaključio osmu sjednicu Hrvatskog sabora. Hvala vam lijepa. SJEDNICA ZAKLJUČENA U 13,25 SATI. Izvolite u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani zastupnik Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Nažalost, došli smo do toga da ovakve slobodne teme više ne budu baš previše u javnosti, tu smo gdje smo. Ali ja vam moram govoriti o onome o čemu govorim od kad sam došao ovdje i govorit ću o tome dokle god banke nezakonito posluju. Ja ću govoriti o tome 1555 puta ako je potrebno, sve dok vi ovdje koji to ne razumijete konačno ne shvatite o čemu se radi. A danas ću govoriti o pravomoćnoj presudi Visokog trgovačkog suda, pravomoćnoj presudi koja se tiče pravne osobe, pravna osoba zove se Vrana d.o.o. poduzeće iz Biograda. To poduzeće podiglo je kredit u Hypo banci, danas se ta Hypo banka zove Addico banka, ona je promijenila naziv, ali nije promijenila svoje ponašanje. Ona se i dalje ponaša nezakonito i dalje pelješi i hrvatske građane, ali i hrvatske pravne osobe. Što se dogodilo? Dakle, Vrana d.o.o. ugovorila je kredit sa Hypo bankom i u tom kreditu ugovoreno je da se promjenjiva kamatna stopa mijenja na način da se fiksni dio kamatne stope koji iznosi 2,5 zbraja s promjenjivim djelom kamatne stope i da kad se to zbroji to čini kompletnu kamatnu stopu. I što se dogodilo? Nakon početno ugovorenih uvjeta kreditiranja promjenjivi parametar počeo je gubiti na svojoj vrijednosti. Pa je on počeo padati prema nuli. I to se nije svidjelo današnjoj Addico banci, a nekada Hypo banci. Pa je onda ona ugovoreni fiksni dio kamatne stope samovoljno mijenjala naviše. Međutim, Vrana d.o.o. je pratila što radi Udruga Franak, shvatila je da takvo ponašanje banke nije zakonito i podigla je tužbu. Podigla je tužbu na Trgovačkom sudu u Zadru. I dobila je prvostupanjsku presudu, a u veljači ove godine i drugostupanjsku presudu, tako da je potvrđeno pravomoćno da nekadašnja Hypo banka, a sadašnja Addico banka mora vratiti Vrani d.o.o. šest stotine i 3000 kn plus zateznu kamatu, što ukupno iznosi oko milijun kuna. Dakle, Hypo Addico mora vratiti milijun kuna Vrani d.o.o. zato jer ju je varala na kamatnoj stopi. I ja sam gotovo uvjeren da su banke svim pravnim osobama radile takve stvari. Ugovorile bi kamatnu stopu pravilno i onda kad im nije pasao pad promjenjivog parametra, povećavale bi fiksni dio samovoljno. Tako nešto nije dopušteno. Kao što nije bilo dopušteno ugovarati da se kamatna stopa mijenja odlukom banke pa kasnije samovoljno povećavati tu kamatnu stopu, tako isto nije dopušteno nepoštivati ugovorne odredbe. Nažalost Vlada RH i Hrvatski sabor ne žele pomoći ljudima da vansudski riješe svoje probleme pa svi moramo na sudove da bismo dobili svoja obeštećenja. To je za banke jako dobro jer velika većina ljudi fizičkih osoba, a i pravnih osoba uopće ne prati što se događa s njihovim kreditima. I zato u bankama leži njihovih 5 do 10 milijardi kuna preplaćenih kamata. Dužnost je države da na temelju pravomoćne kolektivne presude zakonom riješi problem preplaćenih kamata. To je dužnost države. Dužnost države nije pomagati pravnim osobama i korporacijama koje pelješe hrvatske građane. Dužnost države je pomoći građanima da dođu do svoga prava. Još je nekoliko pravnih osoba koje su podigle svoje tužbe i koje su dobile prvostupanjske presude, tako je Rediviva d.o.o. iz Splita dobila prvostupanjsku presudu koja glasi na 2,15 milijuna kuna zbog preplaćenih kamata i još jedno poduzeće čije ime ne smijem spominjati dobilo je 52 000 kn plus zateznu kamatu i te drugostupanjske presude tek čekamo. Moram napomenuti još jednom da je Hrvatska demokratska zajednica obećala prošle godine u srpnju da će riješiti problem nezakonitih kamatnih marži na način da će propisati zakonom metodologiju za utvrđivanje početne fiksne kamatne marže i da to obećanje još uvijek nije izvršeno. Hvala.
Hvala.
Evo, 13,00 sati je, znači vrijeme je, sukladno našem Poslovniku, sukladno čl. 249.a, vrijeme je sada za iznošenje stavova klubova zastupnika o temama za koje oni smatraju da su bitne. Razdoblje dakle, od 13,00 do 14,15. Sad vas molim, tko je zainteresiran da se javi, pa ćemo onda vidjeti do kad ćemo imati stanku. Kolega Aleksić, kolega Vlaović, javlja li se još netko? Ako ne, znači imamo 2 kluba koja će sada iznijeti svoje stavove. To će trajati do 13 sati i 12 minuta, pa bi onda napravili stanku do 14,00 sati. Ne bi išli do 14,15 da nastavimo dalje s radom. Pa evo, molim sada dva kluba koja su se javila za riječ da se izjasne o temama za koje smatraju da su danas relevantne.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja bih govorio ponovo o temama koje su važne za naše dužnike, a u kontekstu presuda suda EU-a jer sud EU-a u zadnjim mjesecima donio je još dvije vrlo bitne presude koje su izuzetno važne za naše dužnike koji su ugovarali kredite s valutnom kaluzulom CHF pa su tako donesene presude C-119/17 i C-126/17. Prva se odnosi na jedan rumunjski slučaj, druga na jedan mađarski slučaj. Što se u stvari tim presudama ukratko odlučuje? Odgovara se na prethodna pitanja u dva slučaja. Jedan u Mađarskoj, jedan u Rumunjskoj i ukratko se sažeto može reći što je odlučeno u odgovorima na ta prethodna pitanja. Prvo, nacionalni sud kod utvrđivanja nepoštenosti valutne klauzule mora utvrditi je li potrošač upozoren i informiran o rizicima, te o svim bitnim informacijama vezanima za konkretnu valutnu klauzulu. Drugo, mora utvrditi je li ta valuta ugovorena u dobroj vjeri. I treće, je li takva odredba izazvala kasnije neravnotežu u pravima i obvezama na štetu potrošača. Pa bih ja sada, da bih bio potpuno točan pročitao točno što kaže jedna i druga presuda u onom najbitnijem dijelu. Pa tako presuda C-119/17 suda EU-a kaže: odredba ugovora o kreditu zbog kojeg se tečajni rizik prenosi na dužnika i koja nije sastavljena na transparentan način, tako da dužnik bude u stanju procijeniti temeljem jasnih i razumljivih kriterija ekonomske posljedice zaključivanja ugovora, podložna je ocjeni nepoštenosti od strane nacionalnog suda. Pri tom valja utvrditi, unatoč zahtjevu za dobru vjeru, stvara li takva ugovorna odredba značajnu neravnotežu između prava i obveza na štetu potrošača. U skladu s time, uzimajući u obzir sve okolnosti koje se odnose na moguće promjene tečaja i rizike svojstvene kreditima koji glase na stranu valutu, nacionalni sud mora utvrditi prvo moguće nepoštivanje zahtjeva za dobru vjeru, te drugo postojanje eventualne značajne neravnoteže u pravima i obvezama na štetu potrošača. Druga presuda kaže da odredba o valutnoj klauzuli mora biti takova da prosječni potrošač koji je uobičajeno informiran i razumno obazriv te obaviješten može procijeniti utemeljenost preciznih i razumljivih kriterija, ekonomske posljedice koje proističu iz ugovora, a osobito ukupni trošak njegova kredita. Ako u skladu s time nacionalni sud utvrdi protupravni karakter odredbe o valutnoj klauzuli, taj sud može proglasiti nevaljanost cjelokupnog ugovora ako ne može i dalje važiti nakon ukidanja tih odredaba. Dakle, ukratko sud EU-a, ja mislim već 10. put staje na stranu potrošača i utvrđuje u kojem slučaju je valutna klauzula nepošteno ugovorena. A ona je nepošteno ugovorena u slučaju ako potrošač nije informiran o tečajnom riziku, a i sam guverner Vujčić nedavno kad je bio ovdje je rekao, kad sam ja rekao da banke nisu upozoravale nas na te rizike, on je rekao da su banke to morale činiti i da ukoliko to nisu činile, da onda banke nisu dobro radile svoj posao, a činjenica jest da nas banke nisu upozoravale na razliku između valutne klauzule CHF i euro, a temeljna razlika je ta da HNB štiti tečaj kune u odnosu na tečaj eura, a ne štiti tečaj kune u odnosu na tečaj valutne klauzule CHF. Ove presude će morati uzeti u obzir i Visoki trgovački sud koji sad ponovno odlučuje o poštenosti odnosno nepoštenosti valutne klauzule u ugovorima o kreditu s valutnom klauzulom CHF. Ja ne znam postoji li ikakva mogućnost da se presudi drugačije, nego da je valutna klauzula CHF ugovorena na nepošten način, a to znači da je ona ništetna, da ne vrijedi. I za kraj ovog izlaganja rekao bih i riječi predsjednika suda EU-a, dakle predsjednica Vrhunske sudske instance EU-a Kena Lenardsa koji je rekao za jedan slovenski dnevnik sljedeću izjavu: banke ne smiju naplaćivati razliku tečaja koja nije razumna. Potrošači imaju pravo na povrat preplaćenih iznosa. Dakle, predsjednik suda EU-a vrhunske vrhovne sudske instance suda EU-a izjavio je jasno i glasno da potrošači imaju pravo dobiti natrag razliku tečaja koja nije razumna i time završavam ovo svoje izlaganje. Hvala.
Zadnji Klub zastupnika onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Predsjedništvo Sabora odbilo je pokroviteljstvo nad Danom pobjede iz razloga jer njima treba objasniti o čemu se tu radi i doista je sramotno da nešto što slavi cijeli svijet ne organiziraju državne institucije i da njima treba objašnjenje. Dakle, za oni koji ne znaju i treba im objasniti, 9. svibnja antifašistička koalicija koju su činile države sa svih 6 kontinenata, porazila je zločinački, nacistički režim koji je tvrdio da na svije tu postoje više i niže rase, te da niže rase treba ili pretvoriti u robove ili ih fizički eliminirati sa ovoga svijeta. Poraženi režim čovjeka koji je prezirao kršćansku etiku, a osobito božju zapovijed „Ne ubij!“. Prema Hitlerovoj etici upravo je ubojstvo dokazivalo nečiju sposobnost da bude pripadnik više rase, kako je on zvao „Arijevaca“. Rezultat takve sumanute politike bio je 70 milijuna mrtvih, stotine milijuna ranjenih, raseljenih, zatvorenih, mučenih i poniženih. Kroz sudjelovanje u antifašističkoj borbi u kojoj je sudjelovao dakle, cijeli civilizirani svijet, Hrvatska je postala dio pobjedničke koalicije i stekla zaslužno mjesto u povijesti svijeta. I dok sve zemlje dakle, sudjeluju u proslavi 8. svibnja kao Dana pobjede, jedino Hrvatska to ne čini, iako bi mi po svome doprinosu antifašističkoj borbi trebali stajati u prvom redu. Mi smo jedina zemlja u Europi koja se praktički sama oslobodila okupacije, a sada dopuštamo da u prvom redu dana pobjede hodaju Bugari ili Slovaci koji su podnije neusporedivo manje žrtava nego Hrvatska. Sabor nastavlja sramotnu praksu podjele hrvatskoga naroda koji je podržavao i SDP, koji je posve promašeno ukinuo pokroviteljstvo nad obilježavanjem stradanja nakon 2. svjetskog rata. HDZ-ovci govore da kad je 1990. godine nastajala samostalna hrvatska država, da je antifašizam kao vrijednost ugrađen u Ustav, dok je NDH izričito odbačena. Međutim, u praksi HDZ nikad nije ispoštovao svoj temeljni zakon čime je doveo u pitanje sam ustavno-pravni poredak RH, a s druge strane, dozvolio je da pitanje povijesti postane rak-rana političkog života. Nevjerojatno je da tema 2. svjetskog rata u hrvatskoj politici nije zaključena niti nakon 8 desetljeća. Pod patronatom HDZ-a, antifašistička borba je prešutno marginalizirana i demonizirana. Rušili su se spomenici, omalovažavale žrtve, poticani znanstveni i medijski povijesni revizionizam pa je samo bilo pitanje vremena kada će u RH nastati ekstremne desničarske skupine, pa čak i političke stranke. Vrlo je bitno smoći hrabrosti i jasno reći da antifašizam i komunizam nisu jedno te isto. Komunizam je zlo i o tome nema zlo, ali antifašističku borbu Crvene armije cijeli svijet doživljava kao pozitivnu i o tome nema dvojbe ni u SAD-u ni u Njemačkoj, ni u Italiji niti bilo gdje drugdje. U Hrvatskoj neće biti društvene katarze niti kraja ideološkim sukobima tako dugo do se HDZ-ov premijer i predsjednica ne pojave na proslavi Dana antifašističke borbe 22. lipnja i Dana pobjede 8. svibnja. Kada konačno smognu hrabrosti za taj državnički čin tek tada će retorika radnih ekstremista na svim stranima, jednom za svagda izgubiti na značaju. Tek kada se to učini, povijest će prestati biti društveni teret i biti će prepuštena onome kome pripada, a to su znanstvenici i njihova publika. Hrvatska će se moći okrenuti budućnosti i rješavati ono što je već odavno trebalo biti prioritet a to su egzistencijalna pitanja, pitanja gospodarstva, demografska obrana i uspostava pravne države. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Evo, budući da smo malo ranije završili nego što je bilo planirano, onda ćemo napraviti jednu kratku stanku, kao što smo na početku najavili, pa onda se vidimo za 10 minuta ovdje. U 10,15 kako bismo mogli sukladno poslovniku napraviti dopunu dnevnog reda. STANKA U 10,05 SATI.
Sljedeće iznošenje stajališta u ime kluba Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolege, s obzirom da kolegica nema. Htio bih progovoriti o nekim saznanjima koje smo dobili ovaj tjedan a radi se o uspostavi države straha, države prijetnji, države difamacija, krajnjih zlouporaba državnih institucija i obavještajnih službi, državi koja se nalazi na rubu uspostave diktature. Čuli smo jučer da bivši potpredsjednik Vlade, ujedno i predsjednik stranke koja održava vlast navodno prijeti ljudima koji rade po svojoj savjesti, ne samo njima već i njihovim obiteljima pa čak i djeci. Treba li mentalno zdravom čovjeku uopće komentar na takve neprimjerene reakcije. Saznali smo da se glavnom državnom odvjetniku Dinku Cvitanu prijeti smrću i to sa dvije strane i da je njegova obitelj već dvije godine pod policijskom zaštitom. Kako to da policija i SOA nisu uspjeli pronaći naručitelje ubojstva? Što mogu očekivati građani ako ni najviši državni dužnosnici ne mogu biti zaštićeni? Čuli smo također jučer da zastupnik parlamentarne većine otvoreno prijeti županijskom državnom odvjetniku i pokušava ga preko glavnog državnog odvjetništva direktno smijeniti jer nije postupao tako kako si je dotični zastupnik zamislio, odnosno usudio se istraživati njega osobno. Čuli smo da je predsjednik Vlade na sastanku predsjedništva svoje stranke prijetio svojim vlastitim članovima izbacivanjem sa lista pa i stranke. Govori se da je u četiri oka prijetio predsjednicima županijskim ogranaka ako ne bi podržali ratifikaciju Istambulske konvencije. Svjedočimo nikad viđenom obračunu sa saborskim zastupnicima koji se ne slažu sa šefom svoje stranke. Naime najmanje trojci zastupnika HDZ-a ukradene su kompromitirajuće fotografije iz mobitela i sada ih se difarmira po portalima kao lažne vjernike. Nemam dvojbi da su zastupnici HDZ-a uglavnom formalni vjernici ali zanima me tko i po čijoj uputi hakira mobitele zastupnika. Ovakvim načinom eliminacije iz javnoga života nije se služila čak niti UDBA i pokazuje se da su se tajne službe otele kontroli i postale sredstvo mafijaških pritisaka u službi par pojedinaca. Podsjećam na izjavu političkog tajnika HDZ-a Stiera, da vrh HDZ-a ucjenjuje svećenike raznim prljavštinama. Između ostaloga premijer Plenković, prošle je godine ovdje u Saboru javno prijetio i meni i Živome zidu da će nas uništiti, a s obzirom da tada nitko nije reagirao, ne treba nas čuditi da su pod udarom i drugi ljudi, upravo oni koji su ga svojim glasovima doveli na vlast. Pozivam javnost da reagira, da zaustavi nezakonito prisluškivanje i hakiranje građana, njihovo praćenje, da najstrože osudi one koji odašilju prijetnje i ruše demokratski sustav uvođenjem totalitarnih metoda koje se ne bi vjerovatno postidio ni sam generalisimus Staljin. Posve je jasno, Hrvatska vapi za prijevremenim izborima jer je to jedini način da se crni dim nastao u ovom Visokom domu pošteno provjetri. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, danas je dan Udruge Franak. Na današnji dan prije 3 g. 20000 ljudi, oštećenih, nezakonitim poslovanjem hrvatskih banaka, prošetalo je mirno, dostojanstveno od Trga Francuske Republike, preko Ilice do Trga bana Jelačića, do HNB-a i ovdje do Markovog trga. Zauzeli smo centar Zagreba, pri tom nismo napravili niti jedan incident, nismo mahali zastavama, nismo glumili domoljube, nismo izvikivali ogromne parole, samo smo govorili protiv nezakonitog poslovanja hrvatskih banaka. I uspjeli smo, nakon toga provedena je konverzija CHF kredita. Mi smo ustvari pomogli vlasti da donese zakon, jer vlast da bi donijela neki zakon, mora vidjeti da ljudi to traže od nje. Moram reći, da organizirati jedan takav prosvjed, nije jednostavna stvar. Volonteri Udruge Franak, su pripremali taj prosvjed mjesecima prije toga, palile su se svijeće pred hrvatskih bankama, u ime svih onih koji su stradali od tih istih hrvatskih banaka, „hrvatskih“, jer sve su one u stranom vlasništvu. Moram se prisjetiti onih trenutaka kada je Udruga Franak tek počela postojati, to je bila 2011. g. to je počelo sa nekoliko ljudi, to je počelo na forumima, na društvenim mrežama, na Facebooku. Ispočetka su nam se smijali, što hoće ova sekta, govorili su da smo sekta, a vidite, mi smo uspjeli sudski dobiti pola postupka, čekamo da Visoki trgovački sud donese konačnu odluku i o valutnoj klauzuli CHF. Dakle, uspjeli smo puno toga u što nitko nije vjerovati od ljudi koji su nas gledali sa strane, onda kada smo počeli sa svojim poslom koji se zove zaustavljanje banaka u njihovom nezakonitom poslovanju. Jedno od kruna djelovanje Udruge Franak, je bio i zadnji petak 24. ove godine, kada smo uspjeli okupiti pravnu elitu na konferenciji Udruge Franak o sudskoj praksi i poslovanju hrvatskih banaka. Pa je tako u petak, bila konferencija u hotelu Dubrovnik, gdje su govorili sudac Vrhovnog suda, Davor Kontrec, sudac Ustavnog suda, Goran Selanec, profesorica prava Tamara Čapeta s pravnog fakulteta u Zagrebu, profesor iz Pravnog fakulteta iz Osijeka, Mato Palić i Zvonimir Jelinić i odvjetnik Srđan Kalibota, koji već dugo, dugo surađuje s Udrugom Franak u borbi protiv hrvatskih banaka, ali to ustvari nije borba protiv banaka, nego je to borba protiv njihova nezakonitog poslovanja. Moram citirati neke riječi ovih vrhunskih pravnih stručnjaka koji su sudjelovali na konferenciji u petak, tako je profesorica Tamara Čapeta rekla, da je izuzetno zahvalna Udruzi Franak, zbog toga što je Udruga Franak prva u Hrvatskoj sudsku prasku suda EU, donijela pred hrvatske sudove. Rekla je da je izuzetno zahvalna što njezina katedra može sada iz toga aspekta govoriti o pravu EU. Sudac Ustavnog suda, Goran Selanec, rekao je također, da je u Udruga Franak, jedna pravna sila, koja je djelujući u hrvatskom pravnom poretku, pomogla Ustavnome sudu da unaprijedi svoju sudsku praksu. I da će ta sudska praksa koju je Ustavni sud sada ustanovio na temelju, upravo zahtjeva Udruge Franak, pomoći u slijedećim procesima, koji nemaju veze sa valutnom klauzulom CHF. Sudac Vrhovnoga suda, Damir Kontrec, koji je predsjednik građanskog odijela Vrhovnog suda, obećao je da će u slijedećim tjednima Vrhovni sud odlučiti o zastarama potraživanja koja su dvojbena još uvijek na nižim sudovima. Radi se o potraživanjima na temeljima zahtjevima, pojedinačnim zahtjevima dužnika, za vraćanje pretplaćenih kamata. Dakle, Vrhovni sud, će uvažavajući i novu praksu, kolektivnu praksu, donijeti odluku o tome, ima li zastare potraživanje ili nema zastare potraživanja na temelju pojedinačnim zahtjeva za pretplaćenim kamatama. Ja moram reći, da je upravo jučer sam dobio saznanje da je na Županijskom sudu u Zagrebu, donesena još jedna pravomoćna presuda, još jedan dužnik dobio je sve pretplaćene iznose kamata od 2007. pa do danas. Nažalost, nezakonito poslovanje banaka traje i dalje, nezakonite su i kamatne marže, a nezakonite su zahvaljujući nečinjenju Vlade RH i nečinjenje zastupnika u Hrvatskom saboru. Očekujem od svih nas, da svoje ponašanje promijenimo u budućnosti. Hvala.
Hvala lijepo.
Budući da se nitko od predstavnika klubova nije prijavio za iznošenje stajališta kluba, a, imamo nekoga. Ja bi vas molio da se ubuduće prijavite na vrijeme ali izvolite, gospodin Ivan Vilibor Sinčić. Iznošenje stajališta kluba.
Možemo? [[Upadica Brkić: Izvolite gospodine Sinčić.]] Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Kao što znate u Gradskoj skupštini grada Zagreba danas je na dnevnom redu tema plana gospodarenja otpadom. Plan gospodarenja otpadom jedna je od epizoda u dugoj seriji malverzacija i pravnog nasilja koje radi gradonačelnik Bandić i zapravo refleksija je njegove sposobnosti odnosno nesposobnosti da se Zagreb riješi smeća a ne da bude europska prijestolnica smeća. Naime u zadnjih 20 godina on u tome nije uspio a u tome nije uspjela niti cijela RH. Zašto je tome tako? Pa nemamo baš puno sudskih presuda ali imamo nekoliko optužnica. Recimo ona protiv gospodina Mladinea je kasnila zapravo točno jedan dan izvan roka da se podigne a gospodin, molim vas, a znamo da je gospodin Pripuz zajedno sa gospodinom Bandićem bliski prijatelj. Ja ću odavde slobodno reći da se radi o jednoj otpadnoj interesnoj skupini, da ne kažem mafiji, no krenimo redom. Kronologija počinje 2014. godine kada je na gradskom vijeću Grada Zagreba došlo do izmjene prostornog plana Grada Zagreba. Tada je ukinuto stotinu kilometara kvadratnih vodozaštitnog područja u Brezovici i tada je među ostalim smanjeno vodozaštitno područje na Ivanji Reki. Kao argument zašto se smanjuje vodozaštitno područje na Ivanji Reki navedena je činjenica da je tako elaboratom Rudarskog fakulteta navedeno, određeno, međutim u tom elaboratu na koji se oni pozivaju, uopće se ne spominje ijednom riječju Ivanja Reka, to vam je prvi primjer pravnoga nasilja. Osim toga, u tome prostornome planu predviđeno je centralno gospodarenje otpadom u Resniku, predviđena je spalionica od koje će se valjda odustati jer je to turbo zastarjela tehnologija i predviđeno je reciklažno dvorište u Podsusedu. Iako je najavljivano da će biti sanirano zemljom, već iste 2014. godine izdaje se dozvola kako se to treba sanirati građevinskim otpadom. To vam je drugi primjer pravnoga nasilja. 2016. godina, raspravlja se pak sada o izmjenama generalnog urbanističkog plana Grada Zagreba. Tu također svjedočimo u nekoliko slučajeva pravnoga nasilja pa je tako recimo određeno da se urbanističkim planom ne smiju graditi ili proširivati centri gospodarenja otpadom, odnosno odlagališta. Gospodinu Bandiću to ništa ne znači. Isto tako zakon kaže da se … [[Govornik se ne razumije.]] ne može mijenjati prostorni plan. I to je četvrti primjer pravnoga nasilja. Niti to gospodinu Bandiću baš ništa ne znači. I sve se čini da ćemo primati kazne od EU zato što nismo na vrijeme riješili problem zbrinjavanja otpada u RH, primjera je jako mnogo i često sam ih ovdje navodio od Karepovca, Piškornice, Marinščine, Orlovca, od Jakuševca, brda smeća, sanirana neka jesu, neka nisu, koliko stručno ili ne svjedoče neke od optužnica i slučaja malverzacija. No ono što je ovdje tragično je da je struka koja je jasno rekla ne i na tribinama i u javnim raspravama i u elaboratima se jednostavno gazi, ignorira, ne Bandićevi prijatelji, oni najbolje znaju. Danas gospodin Bandić kaže on će se konzultirati sa Bogom. Ja sam pročitao da je on tu mislio na gospodina Pripuza, on se sigurno s njime dobro konzultirao. Ali dobro, možda gospodin Bandić nije legalist, ipak mu Remetinec nije tako daleko, ali zašto onda ne poštuje glas građana? I građani su mu jasno rekli, pogotovo građani koji žive tamo, ne, ne želimo na taj način upravljati otpadom, ne radi se na dobar način, ono što vi predlažete je zastarjelo, to više nitko normalan ne koristi, svijet je otišao dalje. Ne ni glas hrvatskih građana, ni onih koji su se danas okupili pred gradskom vijećnicom tu u Ćirilometodskoj mu nije ništa značio. To nije po sebi niti socijalno, niti demokratski, iako se gospodin Bandić predstavlja kao socijal-demokrat. Dolazi također do zagađenja okoliša, ugrožena je sigurnost i pitke vode i vidimo isto po medijima niz divljih odlagališta, što komunalnog otpada, što građevinskog otpada, pozivam građane da pruža otpor, da pruža otpor i takvim odlukama i takvim politikama, a mi smo prijavili Visokom upravnom sudu sve ove primjere pravnog naselja i kršenja zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Sinčiću.
Dobro jutro, poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Prije prelaska na današnje točke dnevnog reda, imamo slobodnu raspravu pa bih vas molio da se javite. Već se javio kolega Sinčić iz Živog zida i SNAGA-e, kolega Glasnović. Kolega Škibola vi se javljate kao nezavisni, je li tako?
Da, javljam se kao nezavisni zastupnik na temu hrvatski beskućnici.
Dobro. Kolega Hrg, 4. Javlja li se još netko? Ako ne, onda možemo krenuti sa raspravama. Prvi je kolega Sinčić a sa dnevnim redom ćemo onda započeti u 10h. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege, uzeo sam stanku kako bih progovorio o plutajućem LNG terminalu. Kao što znamo, za ovom govornicom prije nekih mjesec dana projekt sam nazvao ekonomskom, tehnološko, tehničkom i ekološkom katastrofom. Nažalost pokazalo se da smo bili u pravu. Naime, kada je završio zadnji krug natječaja a natječaj je nekoliko puta odgađan, tj. produljivan kako bi se što više zainteresiranih javilo, međutim to nije pomoglo. Svega jedna firma se javila, INA i zakupljeno je svega 4% dugoročnih kapaciteta za ukapljeni plin. Što to pokazuje? To pokazuje da jednostavno nema novca, nema ekonomske računice u plutajućem LNG terminalu u Omišlju. No, u ovoj stanci htio bih se usmjeriti na jednu drugu stvar a to je kršenje demokratskih načela. To je a rekao bih političko naselje, proceduralno naselje, netransparentnost, ne demokratičnost koja se provodi od strane Ministarstva gospodarstva, zaštite okoliša pa i premijera osobno prema narodu Omišlja i Primorsko-goranske županije. Pa bih htio pročitati pismo koje smo svi dobili, vjerujem da je došlo svakome zastupniku, od strane načelnice Omišlja, općine Omišalj. Evo nekoliko bitnih, evo nekoliko bitnih teza. Pismo je upućeno na predsjednika hrvatske Vlade, poštovani predsjedniče Vlade, obraćam vam se povodom sjednice Sabora RH, i vašeg odgovora na pitanje uvaženog zastupnika Hasanbegovića o projektu plutajućeg LNG-a u Omišlju u kojem ste pred prisutnim saborskim zastupnicima i medijima, dakle i građanima RH izjavili da Vlada vodi dijalog i sa čelnicima u Omišlju. Dakle gospodin Plenković je izjavio tada da Vlada vodi dijalog i sa čelnicima u Omišlju. Pazite sada dalje, 12. listopada 2017. godine načelnica je uputila dopis naslovljen direktno na gospodina Plenkovića i na potpredsjednicu Vlade Dalić gdje traži i preporuča se za razgovore o LNG terminalu. Do danas, a radi se o 13. travnju, do danas na taj dopis nisam dobila odgovor, niti sam prisustvovala i jednom razgovoru sa zakonskim predstavnicima Vlade a to su predsjednik odnosno potpredsjednik, niti je itko iz bilo koje institucije koja sudjeluje u realizaciji projekta LNG terminala tražio ili održao razgovor samnom u svojstvu predstavnika Vlade, odnosno u ime Vlade. Što se tiče samog terminala, načelnica navodi kako je imala dvije kratke prilike razgovarati sa gospodinom Ćorićem o tome, međutim slušajte o čemu su razgovarali. Razgovarala sam sa gospodinom Ćorićem 23. listopada 2017. godine, a sukus razgovora bila je molba ministra da se u određenoj mjeri suzdržimo od istupanja u medijima s negativnim stavom općine Omišalj o projektu plutajućeg LNG terminala. Dakle ministar je tražio od načelnice koja zastupa lokalno stanovništvo da se malo smiri, da ne iznosi baš to mišljenje onako kako narod tamo misli. Drugi puta, i posljednji puta, razgovarala je sa gospodinom Ćorićem 7. studenog iste godine, znači nakon neka 2 tjedna a sukus razgovora bila je visina novčane naknade koja se općini Omišalj može ponuditi uz uvjetovanu molbu ministra da u određenoj mjeri se suzdržim od istupanja u medijima sa negativnim stavom općine Omišalj o istome projektu. Znači opet ista stvar. Ne samo da Vlada ignorira volju naroda Omišlja u Primorsko-goranskoj županiji i da se krši prostorni plan, Ustav, da se sad posebnim zakonom nasilno hoće instalirati nešto što je neprihvatljivo. Ne samo da struka je protiv takvoga projekta, da je on loše dokumentiran, da su unutra paraznanstveni podaci nego i premijer zapravo obmanjuje javnost. Znači on laže, on govori da se konzultira sa općinom Omišalj a ignorira upite od strane načelnice. A kada i neki kontakt bude to su kratki kontakti i što se tada događa? Ministar zapravo proba mititi, odnosno ušutkati demokratski glas građana općine Omišalj. Evo to je očito način na koji se ova Vlada odnosi ne samo prema narodu Omišlja nego prema cijeloj Hrvatskoj, podcjenjivački, vi ste tamo nebitni, ja imam, ja mogu što hoću, ja imam medije, ja imam vlast, imam ovu većinu, imam sklepanu a ono što vi mislite to mi je čisto procedura reda radi. Evo, pa protiv ovakvoga nasilja i protiv ovakvih procedura uzeo sam još jednu stanku o plutajućem LNG terminalu, biti će ih još. Hvala vam.
Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolegice i kolege. Vlada je do sada tvrdila da se lex-Agrokorom štite radna mjesta, da će postići nagodbu među vjerovnicima, a da država pri tom neće pretrpjeti nikakvu štetu. Kako vidimo, Ante Ramljak i Fabris Peruško pokazali su se potpuno nesposobnim riješiti pitanje Agrokora, ali glavna odgovornost svakako leži na onima koji su ih postavili, naime na Vladi RH. Još nedavno na saborskim odborima potpredsjednica Martina Dalić tvrdila je da je trijumfirala, a 10. travnja, prije nepunih mjesec dana premijer Plenković i povjerenik Peruško slavodobitno su objavili da je nagodba u glavnim crtama postignuta i da će u produžetku lex-Agrokora biti i formalno potpisana. Danas znamo da nije tako. Da su nam po tko zna koji puta lagali i da se cijeli proces restrukturiranja i nagodbe u stvari da teče nezakonito što mi u Živom zidu tvrdimo od prvog dana. Prije svega treba reći da je u Agrokoru samo u 2017. godini izgubljeno 2300 radnih mjesta, a pitanje je što se dešava u 2018. godini. Vlada je smislila nerealni plan kojim si je zamislila da će putem kompromitiranog i sukoba interesa opterećenog Vjerovničkog vijeća uspjeti razmrviti Agrokor na manje tvrtke i predati iz u ruke velikim vjerovnicima bez većeg otpora. Međutim, zbog ne provođenja stečajnog postupka, dobavljači, privatni kreditori i manjinski dioničari u nagodbi neće dobiti ništa. Obzirom da se radi o stotinama milijuna kuna, nedvojbeno je da će doći do tužbi i to protiv države. Jednostavno će netko od 5700 vjerovnika reagirati, a nisu svi ljudi poslušne marionete Martine Dalić i Fabriska Peruška, niti se boje njihovog ocvaloga političkoga zaleđa. Troškove tužbi će umjesto Agrokora morati plaćati hrvatski porezni obveznici, a radi se o milijardama kuna. Uz to je pitanje koliko su izgubila mirovinska društva koja upravljaju drugim stupom. U javnosti se govori o stotinu milijuna kuna, ali taj podatak je nedvojbeno lažan jer sve ozbiljne analize pokazuju da se radi o minimalno pola milijarde kuna. Država također trpi veliku štetu. Postoje stotine milijuna kuna dugova prema proračunu i ministarstvima i prema svim bankama i tvrtkama u državnom portfelju. Ti dugovi iznose minimalno milijardu i 300 milijuna kuna, a nema čvrstih garancija da će biti vraćeni. Kako će se naplatiti HPB, HBOR, Croatia banka, Jadranska banka, CERP, Agencija za poljoprivredno zemljište, Fond za energetsku učinkovitost pitanja su na koja javnost očekuje odgovor, ali ih ne dobiva. Nadalje, prošli tjedan objavljena je odluka Visokog trgovačkog suda kojom se prihvaća žalba 10 vjerovnika čime je došla u pitanje najavljena nagodba koju povjerenik Vlade FAbris Peruško uporno pokušava nametnuti prisilom i ucjenama. Jasno je rečeno da je vjerovničko vijeće izabrano od privremenog povjerenika nelegalno. Pokazalo se da su besramno visoke naknade tzv. savjetnicima protuzakonite, a čak i kada bi bile legalne ako 10. srpnja ne bude nagodbe, postavlja se pitanje u koju svrhu je potrošeno 500 milijuna kuna i još važnije po čijem nalogu i odobrenju. Danas je već gotovo izvjesno da nagodbe do 10. srpnja u Agrokoru neće biti i da je lex Agrokor najobičniji mućak Andreja Plenkovića i Martine DAlić, a sve u svrhu toga kako bi se ostvarili partikularni, a ne opći interesi. Željelo se kupiti vrijeme radi gologa održavanja na vlasti, a ne u interesu gospodarstva i građana. Ovaj Visoki dom 10. srpnja imat će na koncu dvije mogućnosti, vrlo brzo. Prva, raspisati nove parlamentarne izbore, druga napisati lex Agrokor 2, nadamo se da ćemo ovoga puta znati barem tko su njegovi autori. Prvo rješenje bilo bi poželjno i jedino ispravno, ali poznavajući karakter Andreja Plenkovića vjerojatno ćemo svjedočiti drugom rješenju koje će Hrvatsku gurnuti još jedan korak bliže prema novoj recesiji koja neumitno stiže, ne samo zbog lex Agrokora nego i zbog opće nesposobnosti vladajuće koalicije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Branimiru Bunjcu.
A sada ćemo pozdraviti, najprije učenike Osnovne škole Jure Dalmatinca iz Paga, koji nas gledaju odozgo … [[Pljesak.]] i prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba. Prvi će u ime Kluba zastupnika Živoga zida, govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, kolegice i kolege, uzeo sam ovu stanku, kako bi i po treći puta govorio o LNG terminalu, odnosno, kao što je poznato protiv plutajućeg LNG terminala u Omišlju. U zadnjoj stanci sam ustvrdio, kako unatoč tvrdnjama u ovim Visokom domu, gospodina premjera, da se razgovara sa predstavnicima Omišlja, da se to ne radi, pročitao sam ovdje dijelove iz pisma načelnice, koja jasno tvrdi da na njezin zahtjev da se razgovara, nije nikada odgovoreno, a u dva bliska kratka, vrlo kratka susreta neposredna sa ministrom Čorićem, zapravo nije došlo do ni do kakvog suvišnog razgovora, nego zapravo do pokušaja mićenja i ušutkavanja glasa naroda Omišlja, koji ima svoj stav, koji je znamo protiv LNG terminala plutajućeg, jer je suprotan prostornom planu i sve ono već što nam je poznato. Međutim, ovdje sam danas radi jedne druge stvari. Prema studiju iz 2017. planira se plutajući LNG terminal, ali u javnosti se vrlo malo zna, odnosno gotovo ništa se zna da postoji druga studija, studija iz 2016. godine, odnosno godinu dana ranije od ove o kojoj svi govorimo. Tu studiju ja imam ovdje, nije prevelika, nije preopsežna, lijepo je pisana, ima niz i stručnih ocjena i tu su karte i mape i slike i tablice, dosta dobro je napravljena. Ovakvu dokumentaciju, odnosno njezinu izradu platila je EU, znamo među ostalim da je od onih odobrenih sredstava dio odobren za dokumentaciju. Međutim, ono što je sporno, zašto nije izašla u javnost je što ta studija ne daje prednost plutajućem LNG terminalu kojeg se sada forsira pod svaku cijenu. Od gospodina Trampa i … [[Govornik se ne razumije.]] pa do naše Vlade, preko ministrice Dalić nego da je prijenos upravo kopnenom LNG terminalu. Ta studija je evo bačena gotovo u smeće, naručena je nova, jer im se očito, očito se nekim interesima ova studija sa ovakvim zaključcima nije svidjela. Pa evo ja ću biti slobodan ovdje pročitati nekoliko linija iz te studije. Dakle studija se zove makroekonomski učinci terminala za ukapljeni prirodni plin na otoku Krku. Ona u načelu uspoređuje dva terminala, plutajući sa onim kopnenim. Evo tako recimo na stranici 15 stoji, izgradnja FSR terminala, pozitivni ekonomski efekti biti će znatno manji nego ako se radi o terminalu na kopnu. Nadalje na stranici 84 stoji, prikazana je vrijednost predviđenog reguliranog prihoda, za kopneni terminal ta se vrijednost kreće između 45 i 65 milijuna eura godišnje a za FSR, to je znači plutajući je više iznosio oko 80 milijuna eura godišnje. Zaključno kao rezultat toga kopneni terminal će moći imati nižu tarifu za svoju uslugu i biti će financijski konkurentniji, dakle to je i usporedba troškova u jednoj ovakvoj tablici. Idemo dalje, idemo dalje, pa tako na stranici 106 stoji ovako, usko grlo realizacije je tranzitni pravac plina Rogatec i tranzitni pravac Mađarska čija dinamika nije dakle u sklopu sa gradnjom terminala. Ovo je dodatni argument zašto ubrzanje … [[Govornik se ne razumije.]] terminala, naizgled brzim rješenjem poput FSR-a nije svrsishodno. Dakle hoće se reći da će trebati do 2023. da se naprave plinovodi kojima bi se plin odvodio iz Omišlja. Prema tome nema smisla da se odmah sada napravi terminal koji će stajati 5 godina. Ispod toga stoji, na osnovi iskazanih procjena lokalni i domaći izvođači mogli bi sudjelovati u ukupnim radovima na terminalu sa oko 209 milijuna eura a za terminal na kopunu sa 71 milijun eura ako se radi o … [[Govornik se ne razumije]] terminalu. Drugim riječima tri puta više poslova, vrijednosti poslova bi dobili domaći izvođači ako se radi o kopnenom terminalu u odnosu na plutajući terminal. I tako, to su samo neke od prednosti kopnenog terminala u odnosu na plutajući terminal. A ako naša Vlada radi kao što bi morala raditi, kao svaka Vlada, po struci, po znanosti, po dobroj praksi, zašto se onda skriva ova studija ministre Ćoriću? Zašto se ona skriva od javnosti, zašto se jedva došlo do nje? Ne, vama se ona nije svidjela, vi ste naručili neku drugu, samo godinu dana nakon toga koja ima skroz suprotne zaključke a na istim ulaznim, na istim ulaznim podacima. Očito je da je to politička studija, očito je da ne sudite po znanosti, po praksi, nego da je plutajući LNG, dakle cijeli projekt u ovom obliku koji se sada propagira, gura politička odluka a ne odluka, odnosno preporuka struke i vjerujem da će to svakim danom sve više pokazati i iskazati, da će završiti kao Cetina.
Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Sinčić u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGE. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, sutra je 9. svibnja, dan Europe, dan kada su davne 1945. Ruske snage sa istoka, mogle su biti i Američke sa zapada, osvojile nacistički Berlin. Međutim nisam ovdje da pričam o povijesti, nego da prije svega pričam o budućnosti. Kada idete u projekt, bilo koji projekt, onda nakon nekog vremena morate napraviti reviziju što ste napravili, jeste li dostigli ciljeve, kolki su vam troškovi, kolki su vam benefiti. Pa tako htio bih pozvati s ovoga mjesta sve nas da mi kao društvo i država i kao članovi, predstavnici, ako hoćete zaposlenici Hrvatskog sabora, krovne Hrvatske institucije se zapitamo koje su koristi, a koje su štete hrvatskog članstva u EU u zadnjih 5 godina? Evo 1.7. navršit će se 5 godina našeg članstva. Mi do sada nismo imali niti poštenu javnu raspravu, niti poštenu analizu našega odnosa, nažalost sve se svodilo na nekakvu propagandu, na nekakvo izbjegavanje odgovornosti i želim da dignemo demokratske standarde u Hrvatskoj i da se čisto logično i razumski zapitamo što smo mi to dobili, što smo mi to izgubili, odnosno gdje ćemo za 5 godina biti sa dobitkom i gubitkom. Pa idemo polako redom. Što se tiče direktnih šteta i koristi treba reći da imamo veliki minus što se tiče uplate i isplate iz Europskog proračuna u zadnje 3 godine, znači '15., '16., i '17., iz Europe nam je isplaćeno 743 milijuna eura, odnosno negdje 5 i pol milijardi kuna, u isto vrijeme uplatili smo 1' milijardi kuna. Tu su naravno indirektne štete i koristi koje se ne mogu uvijek direktno i precizno mjeriti novcem, ali one postoje. Evo ovih dana, čuli smo i od predsjednika Sabora informaciju da se ne bi gradio Pelješki most da nema EU, odnosno da se nije ušlo u EU pa podsjećam vas gospodine Jandroković, svojedobno ste bili ministar vanjskih poslova za vrijeme Sanadera, to je bilo prije jedno 4, 5 Vlada, još se tada gradio Pelješki most i otvarao više puta, samo zbog toga što se ne primjenjuje ZERP na članice EU, procjenjuje se da nekakvih 300 milijuna eura, odnosno nešto preko 2 milijarde kuna godišnje gubi Hrvatska samo na tom ribarstvu. Dakle mi smo u zadnjih 10-ak godina svake godine jedan Pelješki most dali talijanskim ribarima. Tu su naravno druge indirektne štete, jedna od njih je to što smo '94. se uskladili sa mastritskim ugovorom, čime smo našu monetarnu politiku, dakle stvorili smo od središnje banke mjenjačnicu i imamo dakle 20-ak godina visokih kamatnih stopa i svega ovoga što banke radi. To je sve indirektan trošak. Također treba navesti štete zbog sankcija, prije svega Rusiji pa onda i nekim drugim zemljama koje nisu po liniji Washingtona i Bruxellesa, npr. Irana. Imali smo svojedobno neke brodograditeljske poslove sa Iranom od kojih smo morali odustati zbog takve politike. Treba također reći da je netransparentnost i nedemokratičnost postoji i danas, podsjetit ću vas 22.3. u Europi sastanak Europskog vijeća, bio je nazočan gospodin Plenković. Jedna od tema bila je Brexit. Povjerenik za financiranje gospodin Etinger kazao je da bi nekakvih 15 funti po stanovniku nakon izlaska UK trebala svaka članica plaćati dodatno, znači mi na ovih svojih sadašnjih oko 3 i pol milijarde još 510 milijuna po toj računici gospodina Etingera godišnje uplaćivati u EU. Ako uzmemo u obzir da je proračun izglasan nedavno sljedećih 7 godina gdje se predviđa manje sredstava za fondove, nalazimo se u situaciji da će nam troškovi rasti, a da će nam potencijalni prihodi padati, a ono što je najgore što je gospodin Plenković, ujutro je bio na tom sastanku, kada li, već u prvim vijestima gospodin Plenković kaže da, mi ćemo povećati sredstva za Europu bez da je pitao hrvatsku javnost, bez da je pitao ovaj naš Sabor ovdje ipak je Sabor nešto rekao, glasao, raspravljao o toj Europi. Bez da je pitao čak i svoju Vladu, nije mogao jer je bila u Hrvatskoj, bez da je uopće napravio analizu, nekakvu računicu da je vukao neke brojke, nije, jer nije u sat vremena to mogao napraviti. Dakle to je bila čisto politička odluka, ne cost benefit, ne ekonomska, niti bilo kakva druga, nego čisto politička odluka, ja mislim da je to dobro, politički mi se sviđa pa ćemo eto zato ići tim smjerom. Osuđujem tu i takvu politiku i pozivam još jedanput s ovoga mjesta sve nas kao društvo i državu i sve institucije da povodom pete godine članstva u EU napravimo reviziju što smo mi to dobili, što smo mi to izgubili. Naravno u indirektni trošak članstva u EU spada svakako i svaki stanovnik koji ode, kojeg smo mi školovali i koji će raditi u nekoj drugoj zemlji. Stoga idemo do brojki. Hvala vam.
Gospodin Ivan Vilibor Sinčić ispred Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Hvala vam podpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Svakim danom u Hrvatskoj korupcija je sve veća, sve je veće s one strane Markovoga trga u Hrvatskoj Vladi, sve je veće s one strane u Hrvatskom saboru jer je evidentno da vladajuća većina svakim danom, unatoč svemu što se događa i dalje podupire ovu korumpiranu i nesposobnu Vladu. Mailovi koji su izašli jasno govore, jasno potvrđuju da se radi o sukobu interesa, da se radi o zlouporabi povlaštenih informacija, o zlouporabi položaja. Ja sam čak nazvao ovo što se sve događalo nečime što graniči sa veleizdajom ili veleizdajom. Evidentno je da je uska skupina ljudi, sprega privatnih interesa, biznisa i politike podijelila posao od 500 milijuna kuna konzultantski sama sebi. U centru skandala su 4 firme, to je AlixPartners … [[Govornik se ne razumije.]] to je alter corporate Branislava Bricelja i Marka Delića, to je naravno Texo menadžment Matića i Ramljaka i za kraj Interkapital Tončija Korunića i njegovog suosnivača iz 2011. Danijela Nevidala. Nevjerojatno je jednostavno, a pazite tvrdi se da nije bilo vremena da se ide normalnom demokratskom procedurom, da se sve radi javno, da se zna tko je pisao zakon pa da se zakon donese, da nije bilo vremena, a znamo još od početka veljače, veljače se sve ovo radilo i komunikacije su bile zajedničke. Do neki dan smo mislili da je to bio početak ožujka, sad je već početak veljače, što ćemo saznati za koji dan, da se radilo još od 2016. na ovome svemu, nevjerojatno. Dakle bilo je vremena da se napravi normalnom demokratskom procedurom, to se nije napravilo zato što se htjelo sakriti prvo tko je dio sve te interesne zločinačke organizacije koja očito nije imala časne namjere. Nevjerojatno je da je u prvoj fazi došlo do izrade zakona, došlo do izrade zakona, osim navedenih ljudi tu je još gospodin Boris Šavorić odvjetnik, u drugoj fazi, ista ta skupina je izabrala savjetnika za Agrokor, to je gospodin … [[Govornik se ne razumije.]] i njegova firma Alix i onda u trećoj fazi isti taj Alix daje poslove istim onima iz prve faze koji su zakon i napravili i koji su zakon izglasali. Sukob interesa koji jednostavno vrišti do neba. Troškovi koji su napravljeni, evo recimo samo Alter je zaradio nekih 13 milijuna kuna, za Texo znamo da je dobio nekakvih isto 12 milijuna kuna i sam Ramljak je dobio preko plaće isto izdašne iznose. Što se tiče treće firme Intercapitala, tu se isto govori o nekakvih 13 milijuna kuna. Međutim, ono što je ovdje zanimljivo, a što nam je dojavljeno prije nekog vremena je slučaj odvjetničkog ureda Šavorić. Upitno je a evo pozivam odvjetničku komoru sa ovoga mjesta je li odvjetnički ured smio raditi u ovakvoj skupini za Vladu de facto i za ministricu Dalić a i za privatne interese bez da je prijavio te aktivnosti odvjetničkoj komori. Jer kada god radite kakav ugovor sa odvjetničkim društvom sve se to mora prijaviti odvjetničkoj komori. Sa druge strane, navodno je Agrokor ne u cashu ispod stola nego u fakturama, navodno je u dva navrata u to vrijeme isplatio ukupno 2 milijuna kuna tom odvjetničkom uredu. Pozivam poreznu upravu, pozivam odvjetničku komoru i sve one koji su nadležni da istraži takve navode. Također pozivam hrvatsku javnost da se pobuni, da ne dozvoli da ovo prođe, da ne dozvoli da prođe ovaj skandal, da ne dozvoli da ovo postane standard ponašanja. Tražim ne samo smjenu ministrice Dalić jer je evidentno da je i gospodin Plenković bio upoznat sa svime, da je i gospodin Zdravko Marić također morao biti upoznat sa svime i tko zna još tko sve ne, iz Vlade što od ministara, što od državnih tajnika. Jasno je također sada zašto je došlo do gašenja povjerenstva, istražnog povjerenstva za Agrokor, jasno je također zašto se radilo na tome da se zapravo povade svi zubi, kako je netko rekao Povjerenstvu za sukob interesa i sve ostalo dakle što se je događalo od preslagivanja, odnosno od ulaska HNS-a u vlast. Također još jedna skandalozna stvar koja se događa, evo po hitnoj proceduri nam dolazi uskoro lex LNG, zakon totalno protuustavan zakon koji bi jedan posao u koji nitko neće uložiti, to smo vidjeli, gotovo nitko se nije javio osim INA-e bi se morao nametnuti i hrvatskim građanima i javnosti i narodu Omišlja. Zašto? Zato što je nekome to uski partikularni interes. Nemojte molim vas, nemojte raditi, to jednostavno nemam riječi za to. Štetno, bedasto, kriminalno. Vrijeme je da Vlada ode.
Vrijeme gospodine Sinčić. Hvala vam.
Prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba, temeljem čl. 249. A poslovnika Hrvatskog sabora. Prvi se za iznošenje stajalište u ime kluba javili kolege iz Živog zida i SNAGA-e, pozivam poštovanog kolegu Ivana Vilibora Sinčića, da nam iznese stajalište kluba, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Iako mi Poslovnik daje pet minuta ne vjerujem da ću ih sve iskoristiti. Moja tema i danas je Agrokor odnosno zadnji val mailova koji je pušten prije nekoliko sati. Neću ponavljati cijelu onu povijest, o tome smo raspravljali jučer dobar dio dana, ako ne i cijeli dan. Najnoviji val mailova jasno otkriva da se 6.3. i 23.3. gospodin Andrej Plenković sastajao sa grupom Borg. Prema tome, ne samo da je znao da grupa radi i što se događa nego je i sudjelovao u tom radu, a sudjelovao je način da ih je zvao na sastanke, da je sudjelovao na sastancima i tko zna tamo još što je rađeno, a da ne znamo. U potpunosti je premijer znao za procese, podmuklo je lagao godinu dana da ne zna tko je pisao zakon, da ništa se to njega ne tiče. Dozvolio je izvlačenje 580 milijuna kuna iz Agrokor, dozvolio je sukob interesa, štitio je Borg skupinu pokušao je sve zatajiti i zataškati. Zatražili smo također, a to nam dozvoljava i odluka Ustavnog suda da se na ove dane kada su bili sastanci dostavi evidencija ulazaka-izlazaka u zgradu Vlade kako bi doprinijeli i dodano potvrdili traganje za istinom u ovom slučaju. Međutim ono što je najgore, ono što je najgore je da je gospodin Plenković smatrao normalnim da neko radi, prvo besplatno za Vladu, napiše taj zakon, a da onda se poslije naplati iz Agrokora iz privatne firme. Prvo radi za Vladu, a ne rade to ministarstvo nego to radi tajna skupina za Vladu, a onda će oni dati nekome tamo te poslove. Znači sve je bilo jasno dogovoreno, govorimo o udruženom zločinačkom pothvatu i gospodin Marić ministar financija je tu. I što da više kažem i dužim, pozivam premijera Plenkovića da prestane sramotiti i Vladu kao instituciju i Sabor i Hrvatsku i da ide putem Martine DAlić. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Sinčiću.
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s sjednicom. Danas krećemo sa slobodnim govorom u 9,30, ja ću pročitati tko se je do sada prijavio pa ako se još netko želi javiti ja bih ga molio. Dakle krećemo sa raspravom Živog zida i SNAGA-e poštovanim kolegom Bunjcem, drugi je GLAS i HSU Goran Beus Richembergh, treći je Nezavisni za Hrvatsku kolega Željko Glasnović. E sada imamo dva nezavisna zastupnika, prvi se javio kolega Mrsić prema onome što mi je rekao tajnik plenarne sjednice drugi Zekanović tako da jedan od vas mora odustati, prioritet će imati onaj tko se javio prvi. Izvolite.
Slažem se … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] međutim prošli tjedan greškom gospodina Bukarice, ne namjernom, nije nam omogućeno da kao nezavisni zastupnici odnosno zastupnici koji nisu u klubu jer ja jesam u stranci HRAST da govore, pa bi zamolio predsjednika Sabora da mi se ovaj put omogući ono što mi je prošli tjedan bilo uskraćeno, a imao sam pravo. Bila je greška ali ovaj put evo imate priliku ispraviti grešku. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Da, da kolega Orepić je bio odustao i onda nije niko govorio u ime nezavisnih pa ćemo napraviti sada izuzetak, ali ne danas nego sutra. Kolega Bernardić iz SDP-a nakon toga, kolega Dobrović iz Most-a nezavisnih lista i imamo u ime HDZ-a kolega Borić. Da li se još netko javlja? Kolega Hrg. To je to, dobro onda krećemo s raspravama. Prvi je na redu poštovani kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Htio bih upozoriti na jedan dugogodišnji problem u području ljudskih prava i prava djece za koju svi znaju, a nitko sve do danas nije reagirao. Naime, roditelja Roma Bajaša u Međimurju masovno prodaju djevojke pa i djevojčice za tzv. udaju iako u pravilu rijetko dođe do ozakonjenja veza. Model te udaje je takav da roditelji, a nerijetko i starija braća djevojčice prodaju čim navrše 15 godina, a ima slučajeva da se to desi i ranije. Prosječna cijena za koju se Romkinje prodaju iznosi oko 15.000 kuna. Slijedom toga u Međimurju postoje mnoge maloljetnice majke, a postoje čak i slučajevi da su pojedine Romkinje rađale već sa 12 ili 13 godina još dok su bile učenice 5. i 6. razreda osnovne škole. Svaka Romkinja koja je prodana, a osobito ona koja je rodila mora prekinuti školovanje. Neke od njih već u ranim dvadesetim godinama imaju po troje, četvero djece za koje se nemaju od čega brinuti jer su neobrazovane i nezaposlene. U pravilu takve majke postaju socijalni slučajevi, isto kao i njihova djeca bez mogućnosti da prekinu začarani krug siromaštva i socijalne isključenosti. Žalosno je znati da su ponekad navodni ženici stariji više od deset godina od djevojčica koje kupuju, a iz nekog razloga se zna dogoditi da ih i vrate kućama jer su zbog nekog svog hira navodno nezadovoljni njima pa ih roditelji ponovno prodaju, bolje reći preprodaju. Kako je moguće da u 2018. godini toleriramo ili ne želimo znati za ovaj problem? Kako je moguće da bilo koja osoba ne može sama izabrati svoga partnera, da se navodni brakovi sklapaju financijskim aranžmanom, doslovno kupovinom, umjesto da su utemeljeni na onom što je normalno i prirodno, a to su slobodan izbor i ljubav. Sve češći su slučajevi otpora djevojčica i djevojaka koje bježe od kuće i pokušavaju pronaći zaštitu u domovima i udomiteljskim obiteljima. Neke među njima izjavljuju da više nikada ne žele sresti svoju obitelj, a također niti jednoga Roma što mjerodavno pokazuje do kakvog stupa očaja su dovedene i kakva nepravda im je nanesena. Gospodo, Romskim djevojkama je potrebna naša podrška. Zbog svega navedenoga pozivam sve institucije, a osobito Ministarstvo pravosuđa i policije, Ministarstvo obrazovanja i socijale, sve medije i udruge civilnoga društva, političke stranke i saborske zastupnike da se uključe u kampanju osvješćivanja ovoga problema i uključenju Romkinja u svijet visoke razine civilizacijskih dosega. Hvala lijepa.
Zahvaljujem.
Sada krećemo sa iznošenjem stajališta u ime Kluba zastupnika Nezavisnih zastupnika, prva prijava Goran Aleksić Živi zid i SNAGA. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Govorio bih nešto o malim obrtnicima i o njihovim problemima koje imaju s državom. Sjetimo se 90ih godina kada je pokretana neovisnost RH, govorilo se o tome kako će biti puno malih poduzetnika, kako ćemo biti Švicarska, kako ćemo pomoći tim ljudima da, malim ljudima da postanu privatnici, mali privatnici, da će biti puno malih poslova i ljudi će zarađivati i od toga će imati korist država i svi ćemo imati od toga koristi. Međutim što se događa kasnije? Događa se to da mali poduzetnik biva od države na neki način gažen. Što se sad događa, ove godine, ali i prethodnih godina? Radi se o povratu poreza. Malim poduzetnicima još uvijek nije vraćen preplaćeni porez od prošle godine, prije svega zbog toga jer referenti koji se bave povratom poreza ne mogu koristiti aplikaciju koju će biti moguće koristiti tek od 1. lipnja 2018. godine. Istodobno od malih poduzetnika se očekuje da plaćaju sve svoje obaveze koje su dospjele, sva svoja dugovanja, poreze, dakle od njih se traži da oni plaćaju svoje, a s druge strane država ne vraća ono što mora vratiti. Osim toga, država prikazuje da ima suficit, a jedan dio tog suficita je upravo nevraćeni porez, preplaćeni porez koji nije vraćen se prikazuje kao suficit. Dakle to je lažna informacija koja dospijeva iz Ministarstva financija. Taj suficit nije takav kao što izgleda. Mali obrtnici često su na rubu egzistencije. I onda država kad ne naplati svoj porez koji je dospio šalje ovrhu, šalje rješenje o ovrsi i ti mali obrtnici onda bivaju ovršeni, ako nemaju novca za platiti idu im i zatezne kamate i s vremenom kad se to događa iz godine u godinu, dio njih propada i moraju zatvarati svoje obrte. Dio njih odlazi u one blokirane građane. Zašto ne možemo riješiti problem na način da nema naplate poreznih dugovanja sve dok se ne obračuna kompletan povrat poreza za prethodnu godinu? Pa to uopće ne bi trebao biti nikakav problem. I onda se to prebije i problem riješen. Postoje ljudi koji jednostavno ne mogu preživjeti zbog takve državne torture. Dakle molim i zalažem se za to da pronađemo način da na temelju Zakona o obveznim odnosima, koji je potpuno jasan, ostvarimo prijeboj dugovanja za male obrtnike, za male poduzetnike i da se ne naplaćuju porezi koji su dospjeli prije nego što država obračuna preplaćene poreze, na taj način ćemo vjerojatno spasiti mnoge poduzetnike koji zbog takvog načina rada države s vremenom moraju zatvoriti svoje obrte. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
Treći je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i poštovani kolega Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo, jučer smo svjedočili nezapamćenim događajima u Italiji. Tamo je zapravo predsjednik Matarela izvršio državni udar, na koji način? On je odbio zapravo dati mandat Vladi i njenim ministrima koja ima potporu parlamentarne većine. Znači birači su izašli na izbore, izabrali su određene stranke, te stranke imaju većinu. Ja molim gospodina Bukaricu, ako može tiše govoriti iza mene, jer mi jako teško govoriti, hvala vam to su mene uvijek u školi učili da ne mogu pričati kada neko drugi govori i onda kada bi govorio onda bi me opominjali. Uvijek sam se trudio biti neprimjetan, a vi ste meni iza leđa i pričate ko vergl navijeni. Hvala. Znači u Italiji je ustavna kriza, predsjednik je odlučio raspustiti parlament, iako postoji parlamentarna većina, znači ne radi se o situaciji gdje parlamentarne većine nema, ona postoji, ali njemu ne odgovara ministar koji je protiv eura i koji želi vratiti talijansku liru. A suština razloga zašto su populisti došli na vlast u Italiji je u tome što su rekli ljudima, gledajte vi vidite da vam je euro srušio životni standard, da su cijene skočile gore. Mi smo protiv eura, mi smo za liru i birači su rekli mi smo isto za liru mi ne želimo euro. I onda s ciljem spašavanja tog propalog europskog projekta je predsjednik Matarela odbio dati mandat ministru ekonomije tom ja bi ga nazvao ne euroskeptikom, nego bi ga nazvao eurorealistom i odlučio je imenovati za premijera nekog čovjeka iz MMF-a koji nije bio na izborima, nema nikakav politički legitimitet, znači nema podršku niti u narodu niti u njihovom zakonodavnom tijelu parlamentu. I to je jedan vrlo, vrlo opasan presedan koji zapravo prijeti tome da se suspendira demokracija. Naime, to sam baš čitao jučer ima jedan Bugarin, on je bio, Bože mili kako se zvao, uglavnom taj Bugarin je napisao knjigu, zove se knjiga protiv fašizma i rata, da, Georgi Dimitrov se zvao točno i on je objasnio da u kapitalizmu ovom nekontroliranom je kapital taj koji vlada odnosno da su političari koji su u parlamentu da su predstavnici kapitala, a ne predstavnici građana i da su oni produžena ruka te financijske elite i da vlada financijska elita državom putem tih svojih produženih ruku, a ne narod izborom svojih predstavnika. Međutim, Georgi Dimitrov ukazuje na jednu zabrinjavajuću pojavu, on kaže da u konačnici da taj sustav kada se otme svakoj kontroli da će doći do toga da će kapital suspendira demokraciju, ukinut parlamente, ukinut mogućnost da građani biraju svoje predstavnike, već će kapital izravno postaviti svoje ljude da vladaju jer će demokracija odnosno narodna volja doći prije ili kasnije u sukob s interesima financijske elite. Zašto? Pa zato jer se narodi Europe bude, narodi Europe shvaćaju da postojeće političke stranke zapravo služe euro nekom birokratskom sustavu, da služe MMF-u, Svjetskoj banci, NATO-u, Bruxellesu, Washingtonu, da zapravo najmanje služe građanima zemalja koji su ih izabrali. I onda je predsjednik Matarela u Italiji odlučio kao što sam objasnio suspendirat demokraciju, …
Kolega Pernar samo malo, kolega Pernar ja vas molim. Kolega Stazić, kolega BErnardić ja vas molim da iziđete van i da se razgovarate na taj način negdje drugdje, a ne u sabornici. Izvolite.
Uglavnom, hoću vam reći da u EU nema demokracije, da je u EU moguće da većini parlamentarnoj koja je nesklona Bruxellesu da im se jednostavno ne da mandat da se sastavi vlada, to znači da živimo u doba postdemokracije, u doba neoliberalne diktature, u doba kada je bitnije šta misli Svjetska banka, šta misli Bruxelles, šta misle neki činovnici tamo nego što misli narod. Mi se nadamo da se isto neće dogoditi u HRvatskoj. Hvala.
Idemo na treću raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. O čemu ću ja, nego o sudskoj praksi. U zadnjih mjesec dana sudska praksa u korist dužnika oštećenih nezakonitim poslovanjem hrvatskih banaka podebljala se za nekoliko vrlo važnih presuda. Pa započnimo od početka. Prva važna presuda donesena je na Županijskom sudu u Zagrebu, dakle pravomoćno, Županijski sud u Zagrebu utvrdio je da je presuda Općinskog suda pravilna, a presuda Općinskog suda je nakon konverzije kredita u Švicarcima bila takva da je kamatna stopa koja je ugovorena u tom kreditu nepoštena i zbog toga ništetna. Banka se žalila, zahtijevala je da se takva presuda preinači, da je konverzijom nestao pravni interes, međutim sud je zauzeo stajalište da konverzija nije razlog za ukidanje pravnog interesa za utvrđivanje ništetnosti nepoštenih ugovornih odredaba. Druga takva slična presuda bila je u Zadru u jednom skupnom procesu gdje je pet tužitelja tužilo Zagrebačku banku, gdje je Općinski sud presudio da ti tužitelji nemaju pravo na vraćanje preplaćenih iznosa kamata, no Zadarski Županijski sud je utvrdio da konverzija nije razlog da se ne utvrdi vještačenjem ima li pravo ili nema pravo tužitelj na preplaćenu kamatu. Tako da će Općinski sud u Zagrebu koji je donio presudu koja je bila protiv tužitelja, morati ponoviti proces, Zadarski sud, Županijski sud, dakle visoki sud stao je na stranu dužnika i rekao je da se vještačenje mora provesti. Treća slična presuda dogodila se u Rijeci. Riječki Županijski sud također je utvrdio da konverzija nije razlog da se ne utvrđuje ništetnost nepoštenih ugovornih odredaba i da se nakon toga mora utvrditi vještačenjem ima li pravo tužitelj na povrat preplaćenih iznosa kamata. U međuvremenu, u Sloveniji, Vrhovni sud ukinuo je i prvostupanjsku i drugostupanjsku presudu u jednom privatnom sudskom procesu u kojemu je tužitelj izgubio proces protiv banke u kojem su prvostupanjski i drugostupanjski sud utvrdili da je valutna klauzula CHF ugovorena u skladu sa zakonom i da zbog toga nema razloga da se takva valutna klauzula proglasi nepoštenom i ništetnom. No Vrhovni sud Republike Slovenije na temelju poznate presude suda EU-a C … [[Govornik se ne razumije.]] 186/16 utvrdio je da prvostupanjski i drugostupanjski sud nepravilno procijenio situaciju, vratio nazad na prvi stupanj da se ponovno utvrđuje nepoštenost valutne klauzule i jednostavno taj proces je sada nepovratan i valutna klauzula CHF već je nekoliko puta pravomoćno utvrđena nepoštenom. I na temelju ove revizije koja je bila na Vrhovnom sudu u Sloveniji biti će ponovno utvrđeno nepoštenom i u tom jednom privatnom procesu. Osim toga u zadnjih tjedan dana donešene su dvije pravomoćne presude na temelju kojih se mora vratiti preplaćena kamata dužnicima a zanimljivost u tim presudama je ta da je iznos koji je dosuđen i dosuđen u CHF-u. Dakle tu je tražena nepoštena kamatna stopa i da se ono što je preplaćeno vrati dužniku ali u CHF iznosima preračunato u kune na dan vraćanja. I sudovi su utvrdili, dakle županijski sudovi i to sud u Zagrebu i sud u Zadru utvrdili su da se mora vratiti preplaćeni iznos kamate i to u CHF iznosima po tečaju koji će vrijediti na dan isplate tog preplaćenog iznosa. Ono što je zanimljivo s jednom od tih presuda jest činjenica da se radi o presudi koju je Nicole Kwiatkowski na prvom stupnju izgubila na način da je dobila za pravo da je ugovorena nepoštena kamatna stopa ali je sud utvrdio da se ne može utvrditi iznos na temelju kojeg će se isplatiti preplaćeni iznos kamate. Zašto je sud to tako utvrdio? Zato jer je profesor Miladin odmah nakon pravomoćne presude u slučaju Franak utvrdio na jednom seminaru u Opatiji da se ne može utvrditi preplaćeni iznos. I neki suci su prihvaćali taj stav profesora Miladina. Vrlo je zanimljivo kako je taj profesor iskočio iz paštete u jednom nezgodnom trenutku za dužnike, sramota za njega. Ali eto Županijski sud u Zagrebu je preinačio presudu prvog stupnja gdje sudac nije dopustio da se isplati preplaćeni iznos kamata i Županijski sud u Zagrebu utvrdio je da se ipak mora isplatiti preplaćeni iznos kamata koji se temelji na razlici povećane kamatne stope i početne kamatne stope. I sada čekamo još odluku Vrhovnog suda o zastarama, očekujemo da će i ta odluka biti u korist dužnika. Zahvaljujem.
Hvala i vama.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Evo ga, sad ćemo prijeći na iznošenje, krenuti na iznošenje stajališta u ime kluba, pa će prvi u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e riječ uzeti poštovani zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegica i kolega. Ministarstvo zdravstva jedno je od najslabijih u inače slaboj Vladi Andreja Plenkovića koja prema svim neovisnim pokazateljima ne provodi nikakve reforme. U ovom visokom domu za 2 godine mandata nismo imali prilike ni jednom vidjeti neki zakon, neki dokument, neku inicijativu koja bi došla od strane navedenoga ministarstva. Jedino što smo čuli jest da nema dovoljno medicinskih sestara, da se ne priznaje nečije formalno obrazovanje, da nema dovoljno uređaja, da su liste čekanja produžene, da nema lijekova za bolesnu djecu, da se smrtno od raka i dalje povećava. Iako sam već više puta pozvao na izradu Nacionalne strategije o borbi protiv raka, do danas nam nitko se nije udostojio niti odgovoriti. Sve što znamo jest da je broj umrlih svakog dana sve veći, a RH se po stopi smrtnosti od raka nalazi u samom svjetskom vrhu, odmah pokraj Sjeverne Koreje koja je poznata po nuklearnim pokusima. Kako objasniti upute Ministarstva da se maligni bolesnici mogu liječiti jedino u većim bolnicama, da moraju dugo putovati da bi primili adekvatne lijekove. Da li je cilj da bolesnici u konačnici odustanu od liječenja? Je li tome na tragu i činjenica da je vladajuća većina odbila naš prijedlog da se pojednostavi uporaba indijske konoplje kao lijeka. U ovom trenutku 700 tisuća ljudi čeka na kontrolne, dijagnostičke i terapijski postupak. Primjerice za UZV srca 8 mjeseci, za magnetnu rezonanciju kralježnice gotovo godinu dana. Umjesto da se pristupi rješenju problema slušamo, a već imamo i neformalne potvrde da se sprema potpuna amerikanizacija zdravstva u kojoj će pacijenti sve usluge morati plaćati. Usprkos tome što se HZZO doslovce kupa u novcu, što veliki broj građana plaća dopunsko zdravstveno, a farmaceutska industrija ostvaruje enormne potpuno neopravdane profite, građani dakle ne mogu dobiti niti osnovne usluge. Ministarstvo zdravstva ovih dana izrađuje zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju po kojem će svi pacijenti imati istu uslugu bez obzira na specifičnosti, a sve ostalo će se morati nadoplatiti i što je još besmislenije, usluga će se davati ovisno o godištu rođenja pacijenata. Traži se delimitiranja maksimalnog iznosa participacije koje trenutno iznosi 2000 kuna. Izmišlja se nekakva zdravstvena košarica, a u praksi se ide za time da pravo na zdravlje imaju samo bogati ljudi. Prema prijedlogu Zakona o zdravstvenom osiguranju ide se u potpunu privatizaciju primarne zdravstvene zaštite. Znači, ambulanti, ordinacija i ljekarne. Iako upravo ovih mjeseci u Europi kreće borba protiv zdravstva baziranoga na profitu, npr. u Švedskoj, u Hrvatskoj želimo slijediti baš ono što se pokazalo štetnim. Naime, u drugim članicama EU pokazalo se da se nakon privatizacije zdravstva samo 1/3 novca koji je završio kod privatnih zdravstvenih radnika ulagala u usluge, a 2/3 se izvlačilo kao profit. Živi zid se zalaže za potpuno besplatno zdravstvo, za ukidanje dopunskog zdravstvenog osiguranja, za rješavanje pitanja javne nabave, za obnovu rada Imunološkog zavoda i razvoj vlastitih farmaceutskih tvrtki, tj. poštene cijene lijekova, za nabavu dovoljnog broja dijagnostičkih uređaja, za zaustavljanje stranačkog kadroviranja po bolnicama i općenito za borbu protiv korupcije. Zdravstvo, socijala, obrazovanja i strateške tvrtke nipošto ne smiju biti privatizirane osim kao iznimka koja potvrđuje pravilo. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja ću opet o sudskoj praksi, imamo svježu presudu Županijskog suda u Osijeku. Županijski sud u Osijeku pravomoćno je presudio da se tužitelju koji je tužio Hypo banku, bivšu Hypo banku, sadašnju Adikko banku, da mu ta banka mora vratiti ukupno 11 009,86 švicarskih franaka u kunskoj protuvrijednosti po tečaju na dan kada će taj iznos biti vraćen plus pripadajuće zatezne kamate. Tužitelj, Vlado Podbrežnički tužio je Hypo banku koja je zvala Hypo banka, sada se zove Adikko banka, to je ona „naša“ banka koja je, to je ustvari austrijska banka ali je naša zato jer je u Hrvatskoj registrirana podružnica. Ta banka je imala onaj lijepi nilski konj kao simboličnu jednu sličicu i taj nilski konj je tako lijepo izgledao, simpatično kako nekakva igračka za dječicu međutim ta banka je kao i sve ostale banke u stranom vlasništvu ugovarala sve do 2013. g. nepoštenu i time ništetnu ugovornu odredbu o promjenjivoj kamatnoj stopi. Pa smo dobili pravomoćnu presudu na Visokom trgovačkom sudu 13. lipnja 2014. g. kojom je presuđeno da su sve te banke ugovarale nepoštenu i time ništetnu ugovornu odredbu o promjenjivoj kamatnoj stopi. Na temelju toga, pokrenut je čitav iz sudskih sporova privatnih, dosad imamo nekih 300-injak prvostupanjskih presuda i 15-ak pravomoćnih presuda na temelju kojih se dužnicima moraju vratiti njihove preplaćene kamate. U ovoj tužbi sudjelovao i opunomoćenik tužitelj, to je bio Zajednički odvjetnički ured Marijan Fosin, Božica Petak Vujec i Andreja Fosin, čestitam Zajedničkom odvjetničkom uredu na velikom uspjehu, prvostupanjska presuda bila je donijeta na Općinskom sudu u Varaždinu. Općinski sud u Varaždinu je presudio upravo ovako kao što je to potvrdio Županijski sud u Osijeku da se mora vratiti kompletan iznos preplaćenih kamata, nema zastare potraživanja, dakle nema zastare potraživanja zbog toga jer je podizanjem kolektivne tužbe u slučaju Franak prekinuta zastara svih privatnih sudskih procesa i zastara je ponovno počela teći pravomoćnošću kolektivne presude a to je bilo 13. lipnja 2014. g. Dakle ukoliko stanje ostane, a nadamo se da hoće, prva zastara će početi teći tek 13. lipnja 2019. g., dakle svi dužnici koji su vratili već svoje kredite u švicarcima, koji nisu imali konverziju, imaju pravo na preplaćene kamate a ukoliko Visoki trgovački sud presudi da je nepoštena i valutna klauzula CHF, imat će pravo i na povrat razlike tečaja kao što će na to imati pravo i oni koji su kovertirali kredite da nekim novim tužbama dobiju dodatne razlike koje do sad nisu dobile. Apeliram još jednom na kolege iz vladajuće većine da riješimo problem nezakonitih kamatnih marži koje banke još uvijek naplaćuju kreditima koji su aktivni, koji su ugovoreni prije 2013. g., dakle banke u tim kreditima ako nisu financirani, još uvijek primjenjuju nezakonite vanugovorno, nepošteno, određene kamatne marže. Sudovi potvrđuju da su te marže nezakonite međutim banke i dalje primjenjuju te marže. HDZ obećala je u srpnju 2017. g. da će to riješiti, to je potpisao naš kolega i predsjednik Hrvatskog sabora Gordan Jandroković ali u funkciji glavnog tajnika HDZ-a i do dana današnjeg HDZ nije učinila ništa da riješi taj problem. Problem zastara koji na visokim sudovima zasad prolazi dobro, ipak nije do kraja riješen, pa čekamo da Vrhovni sud donese pravorijek i o tome. Vrhovni sud je obećao da će to vrlo brzo riješiti pa se nadam da će to biti riješeno do ljeta iako je ljeto već na neki način i počelo. I konačno, pozivam sve dužnike oštećene nezakonitim poslovanjem hrvatskih banaka koji su ugovarali kredite u bilokojoj valutnoj klauzuli prije 2013. g., da se javi pitanjima udruzi Franak na mail pravo.udrugafranak@gmail.com. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
Sada je na redu poštovani kolega Goran Aleksić u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Zahvaljujem poštovano predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Ja bih zaokružio priču o prekršajnim postupcima koji se vode protiv banaka zadnje tri godine. Ta priča je u biti završena zbog toga što je 1. travnja 2018. godine po mišljenju prekršajnih sudova i Visokog prekršajnog suda nastupila zastara tih postupaka, tako da je to sada sve u zastari što god je bilo u tijeku. O čemu se radilo? Radilo se o tome da su banke na temelju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju iz 2013. godine morale u svim kreditima u kojima nisu ugovorile prethodni fiksni dio kamatne stope i promjenjivi dio kamatne stope morale su svim takvim kreditima pozvati dužnike s njima uskladiti parametre i ugovoriti te parametre i bilo je predviđeno zakonom ukoliko ne usklade i ne ugovore te parametre da će biti kažnjeni kaznama od 80 do 200.000 kuna. Osobno sam tada kao aktivist Udruge Franak pripremio predloške za optužne prijedloge protiv banaka i ljudi su krenuli podizati optužne prijedloge na prekršajnim sudovima protiv banaka zbog toga što s njima nisu ugovorile parametre za promjenu kamatne stope. Iz početka su prekršajni sudovi dosuđivali kazne, dosuđivali su kazne od 80.000 pa čak do 150.000 kuna kazne za banke i dosuđivali su od 10.000 pa do 15.000 kuna kazni za odgovorne osobe u bankama. Što se događa u međuvremenu? Krajem 2016. godine Visoki prekršajni sud odlučuje da banka koja je obavijestila dužnika o parametrima neće biti kažnjena. Zamislite Visoki prekršajni sud odlučio je da obavijest postaje dio ugovora. To je skandalozna odluka Visokog prekršajnog suda. Ta odluka je toliko skandalozna da je neshvatljivo da postoji uopće takav primjer u RH gdje je vrlo jasno propisani da je ugovorni odnos dviju ugovornih strana u kojoj se volja jedne i druge strane mora poštovati i obje ugovorne strane moraju pristati na ugovorne odredbe koje pišu u ugovori. Međutim, Visoki prekršajni sud odlučuje da obavijest koju je banka poslala poštom, koju nije uskladila sa dužnikom i nije nakon toga ugovorila u ugovoru postaje dio ugovora. I zbog toga banke nisu kažnjene na prekršajnim sudovima. Postoji samo jedna pravomoćna presuda kojom je Addiko banka kažnjena sa čini mi se 80.000 kuna zbog toga jer nije ugovorila te parametre. To je slučaj u kojem Addiko banka nije poslala čak niti potrebnu obavijest koju je trebala poslati. Trenutno se na Ustavnom sudu vode postupci povodom ustavnih tužbi zbog toga što je Visoki prekršajni sud odbio dosuditi kazne bankama. Bilo je moguće dosuditi 200.000 kazni da su svi ljudi koji su pretrpjeli takvu štetu od banaka tužili na prekršajnim sudovima banke i u proračunu RH završilo bi na temelju tih tužbi oko 10 milijardi kuna da je prihvaćeno ono što piše u zakonu. Nažalost, to što piše u zakonu nije prihvaćeno od strane Visokog prekršajnog suda. Ja osobno sam dobio presudu da banka neće biti kažnjena jer je moj postupak u zastari, a u zastari je zbog toga što je Visoki prekršajni sud ukinuo već optužujuću presudu u studenom 2017., a dostavio meni obavijest o tome tek u ožujku 2018. sedam dana prije zastare postupka, zamislite četiri mjeseca je to stajalo u ladici Visokog prekršajnog suda. Međutim, moram pohvaliti neke druge sudove, a to su građanski sudovi. Dakle građanski sudovi redovno dosuđuju preplaćene kamate svim dužnicima koji su pretrpjeli nepošteno povećanje kamatnih stopa u svojim kreditima i građanski sudovi ne prihvaćaju stav Visokog prekršajnog suda da bi marže koje su definirane van ugovorno bile pravilne marže. Dakle na građanskim sudovima na sreću dužnika takav stav Visokog prekršajnog suda ne drži vodu i ne može ni držati vodu jer građanski sud zna svaki građanski sudac zna da dvije ugovorne strane moraju potpisati i pristati na ugovorne odredbe inače one ne vrijede. Ono što sada čekamo jeste odluka Vrhovnog suda o zastarama potraživanja preplaćenih kamata. Nadam se da će to biti vrlo uskoro riješeno zbog toga jer je predsjednik Vrhovnog suda obećao da će svi slučajevi slučaja Franak dobiti prioritet. Hvala.
Prelazimo na sljedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite kolega Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Uzeo sam ovu stanku kako bi govorio o promjena izbjegličke politike u Europi i što to sve donosi za našu Hrvatsku. Znamo bila je velika izbjeglička kriza krajem 2015. godine i početkom 2016. godine, u odgovoru na moje zastupničko pitanje saznao sam da je u to vrijeme kroz Hrvatsku prošlo 658.000 migranata, a od tih 658.000 migranata statistički je obrađeno njih 92,5% odnosno 608.000 migranata. Ako bismo pogledali neke podatke detaljnije recimo dob, spol nije mi nažalost sve dostavljeno što sam tražio pa ću tražiti opet od strane MUP-a, ali vidimo da je recimo otprilike 90% muškaraca dok je nekih 10% žena od migranata koji prolaze kroz Hrvatsku. Migrante odnosno izbjeglice Hrvatska ne zanima, koga zanima zemlja iz koje njezini vlastiti građani bježe. Oni idu dalje na zapad i na sjever u Švedsku, Njemačku i to je njihov krajnji cilj. Ako je netko prešao 5.000 km iz neke afričke ili azijske zemlje recimo Sudana ili Afganistana da dođe do Hrvatske napravit će još jedno 50 ili 500 da ode do Austrije ili Njemačke. Prije dva dana imali smo događaj na Maljevcu kada je jedna veća skupina migranata htjela nezakonito prijeći državnu granicu između RH i BiH, ta skupina je u tom pokušaju spriječena i vraćena je zapravo u Unsko-sanski kanton odnosno u Cazinsku krajinu. Situacija koja se danas dešava je ta da Bosna postaje žarište ili na engleskom hotspot za izbjeglice. Naime, ako pogledamo zadnje promjene u politikama EU i članica EU i drugih zemalja susjednih prema migrantima treba istaknuti nekoliko stvari. U Italiji je došlo do promjene politike nova talijanska vlada zabranila je pristajanje brodovima koji na moru spašavaju migrante koji pripadaju udrugama, kao što LIfeline ili Seawatch također razmišlja se o zatvaranju otoka Lampeduse imamo također u Austriji novu vladu predvođenom SEbastianom Kurzom on također provodi jednu konzervativnu politiku i za nekoliko dana provodi zajedničku akciju austrijske vojske i policije jer oni koriste oba ta državna organa u zaštiti svojih granica. Znamo da je Mađarska odavno prva dignula žicu i od tada migranti izbjegavaju taj put. U Njemačkoj je također velika kriza između CDU i CSU-a, čak gospođa Merkel tvrdi ako sam dobro razumio da je ugrožena cijela budućnost Europe odnosno njezine vladajuće koalicije jer se ne mogu dogovoriti hoće li uzeti konzervativniji ili jedan liberalniji stav prema migrantima. Dakle ne znamo ovog časa koja je zajednička politika naših susjednih zemalja odnosno zemalja koje čine EU. U ovome trenutku dešava se sljedeća situacija, znamo da su Slovenci već podignuli svoju žicu, da nisu skloni propuštati ilegalne ulaske niti su skloni dozvoliti izbjeglicama da tamo duže vrijeme borave, izrazito je konzervativna u tom pogledu Mađarska. Sa druge strane šta se događa u Grčkoj, 7.6. prije nekoliko dana zbog jednog incidenta Turska je otkazala sporazum sa Grčkom. Drugim riječima svi migranti koji sada odu iz Grčke u Tursku ilegalno Turci ih više neće primati da se vrate natrag ih Grčke u Tursku. Što to znači? To znači da jedno 3,5, 4 milijuna ljudi u turskim kampovima koji se tamo skupljaju zbog onog sporazuma EU i Turske čeka u niskom startu da pohrli prema svojim krajnjim odredištima. Koje su to rute? Migranti su kažu stručnjaci poput vode, ako ima zatvorite put na Lampedusi ili na mađarskoj granici oni će naći novi put da dođu do svojega cilja. Momentalno su jedna od najjačih ruta preko Grčke što iz smjera Turske, što iz smjera mora pa na grčke otoke dakle iz smjera Grčke preko Albanije, Makedonije, Crne Gore na BiH i sa istoka kroz Srbiju preko Sandžaka u BiH. BiH postaje žarište za migrante, Hrvatska se u ovome času nije jasno postavila prema tome pitanju, ukoliko se ona jasno ne postavi dogodit će se Hrvatskoj da postane žarište. Ja pozivam Vladu da što prije donese zajedničku politiku odnosno da donese odlučan stav prema migrantima, da se odredi više koji stav će zauzeti jel ako se to ne dogodi struka kaže jedno 200 ljudi dnevno se vraća u BiH iz Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Sinčiću na ovom iznošenju stajališta. S time smo iscrpili sva iznošenja stajališta.
Slijedeći će u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, uzeo sam stanku kako bih govorio događaju od prije koji dan, a to je odbacivanje kaznene prijave protiv Bork skupina od strane USKOK-a. Naime u kaznenoj prijavi koju imam ovdje u ruci podnesenoj od strane Živog zida imamo nekoliko kaznenih djela. To je prvo, zlouporaba položaja i ovlasti članak 291. Zatim zlouporaba povlaštenih informacija 259. Trgovanje utjecajem 295. i neprijavljivanje pripremanja kaznenog djela članak 301. Treba reći da u svojem obrazloženju USKOK zapravo sam pokazuje koliko je šeprtljavo, nespretno odradio svoj posao. Naime, iako su čak 4 osobe prijavljene, gospodin Plenković, ministrica tadašnja Dalić i potpredsjednica, gospodin Marić ministar financija te se radi još o gospodinu Bricelju. Unatoč što su prijavljene 4 osobe oni su ispitali svega manji broj ljudi nego što je uključen, a sve oni drugi kojih se još to tiče kao što je npr. gospodin Boris Šavorić, gospodin Matić, gospodin ne znam Korunić njih sve nisu apsolutno ništa pitali, da ne govorim o Matku Maraviću, Tinu Doličkome, Toniju Smrčeku, sve njih apsolutno ništa nisu pitali. To je jedan od prvih propusta. Osim toga, osim toga ako su prijavljeni za 4 kaznena djela selektivno su ispitani za ta kaznena djela, pa tako recimo zlouporaba povlaštenih informacija je jedna od ključnih stvari a koja se tiče zlouporabe informacija sa burze. Znači imamo situaciju da je Interkapital firma čiji je suvlasnik, predstavnik bio član ove Bork skupine, imao povlaštene informacije. Ne, njega se nije ništa pitalo. Ne, nije se ispitivalo što je on znao ili nije znao. Znači možemo mi prijaviti za kazneno djelo, ali nije ispitivano po tom pitanju ništa. Pa sam poslao pitanje i HANFA-i. Imam ovdje upit HANFA-i pet pitanja. Jedno od pitanja bilo je – je li se trgovalo u vrijeme, siječanj, veljača, ožujak, travanj 2017. godine dionicama Agrokora odnosno firmama iz koncerna Agrokora? Odgovor je bio da. Pa mi je HANFA ovdje navela – Ledo 251 milijun, Jamnica 182 milijuna itd. Ukupno se trgovalo sa 8 firmi iz koncerna Agrokor u ovo sporno vrijeme. A čitamo evo jučer, jedina brokerska kuća koja je imala dobit u tom razdoblju je upravo Interkapital kao slučajno. Zašto USKOK ako je ozbiljno istražno tijelo, a pokazuje se da nije, nije barem zvao gospodina iz Interkapitala ovdje da ga pita neke stvari? Jel' ga pitao - kako je moguće da ste vi radili zakon, da ste dobili posao po tom zakonu, da je vaša firma imala u portfelju dionice firmi iz Agrokora, da ste u tom razdoblju masno zaradili 20% profita ako se ne varam a svi drugi u minusu 10, 15, 30, ako ste bili u radnoj skupini za Agrokor logika nalaže onda znate što ste radili, onda sa tom firmom s tim Agrokorom nešto ne valja. Vi znate da sa Agrokorom nešto ne valja, drugi ne znaju. Vi imate Martinu Dalić u radnoj skupini s kojom svakodnevno komunicirate, drugi to nemaju. Čak dolaze do mene informacije, pa pozivam USKOK da to ispita je li gospodina Martina Dalić imala otvoren račun u Interkapitalu, je li neka od trgovina ovim dionicama išla u njezinu korist, gdje je ispitivanje njezine imovine. Cijeli niz propusta od strane USKOK-a jedva mogu zagrepsti na onih 10 stranica što su napisali u ovoj stanki, bit će ih još. USKOK također navodi recimo da se nije moglo znati da će Ante Ramljak postati povjerenik, što nema veze s logikom. Pa baš zato što je bio u toj skupini je postao povjerenik. To je bio uvjet vidi se iz mailova da netko postane povjerenik, naš povjerenik sjetimo se da je bio dio ove skupine. USKOK jednostavno to sve ne vidi, ga ne zanima, je proveo šeprtljavu istragu za parcijalna kaznena djela, parcijalan broj ljudi i naravno rezultat je morao biti kakav je politički, a ne stručni. Hvala.
Hvala lijepa.
Druga rasprava Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, milijarde kuna godišnje investicija propadaju zbog hrvatskog pravosuđa, milijarde kuna godišnje investicije su zarobljene u hrvatskom pravosuđu. Kad bi to pretvorili u BDP, to je po mojoj slobodnoj procjeni barem jedan 1 postotni bod BDP-a godišnje, znači sa sadašnjem nekim bijednim rastom od 3%, da samo ovaj dio funkcionira, imali bi možda nekakvih 4% godišnje. Dužnosnici stvaraju lažni sliku u hrvatskome pravosuđu, pa je tako gospodin Jelenić, glavni državni odvjetnik, na dan kada je ovdje u Saboru na odboru branio svoje imenovanje rekao ne, nije točno da u DORH-u stoje kaznene prijave, to je nekakav mit, to je nešto što se provlači, uopće nije istina, ne, gospodine Jelenić, to je istina, to je tužna hrvatska stvarnost, da je tome tako, evo još jedan dokaz ovdje kod mene. Već sam naveo niz kaznenih prijava, već sam naveo niz slučajeva, čitao sam brojeve spisa, što god hoćete. Podsjetit ću vas samo kada sam ovdje pred gospodinom Plenkovićem koji nije ništa poduzeo da išta promijeni niti njegovi ministri, govorio o slučaju povezanih sa Agrokorom, o slučaju Tiska koji traje 8 g., gdje nema državnoodvjetničke odluke. Evo jedan svježi slučaj, pazite ovako. Znači spis Krdo-686/2010, tek je 31. svibnja 2018., nakon 8 g. i 2 dana donesena državnoodvjetnička odluka. Zakonski rok je 6 mjeseci + 12 mjeseci, a ovdje se radilo preko 100 mjeseci odnosno 8 g. i 2 dana. To nije jedini slučaj takav, niz kaznenih prijava leži u ladicama u DORH-u, ovo je konkretno slučaj Fantasy landa, cijeli slučaj je veoma kompleksan, radi se o investiciji od milijardu i 300 milijuna kuna koja već 10 g. stoji. Ne samo da se ništa poduzimalo po ovoj kaznenoj, znači nisu se uopće vršile istražne radnje, nego se namjerno odugovlačilo i opstruiralo, nekome očito u interesu da takvi procesi stoje, da se Hrvatska ne razvija i da netko može naravno svoj privatni interes iz toga izvlačiti. Nije pravosudna odnosno nije Županijsko državno odvjetništvo i cijelo Državno odvjetništvo jedino usko grlo hrvatskog pravosuđa, usko grlo pravosuđa je pravosudna inspekcija. Naime u slučaju Fantasy landa, dogodio se niz kriminalnih radnji, naravno vlasnik je te kriminalne radnje prijavio DORH-u. Tamo nisu baš ništa radili 3,4 g., nakon toga su iste stvari, ne postupanje DORH-a prijavljeno pravosudnoj inspekciji, tamo se nije ništa događalo jedno 3, 4 g. i sad smo u situaciji da imamo gospodina Bošnjakovića koji je odgovoran za cijelu situaciju. Zašto? Kad se dogodi neki kriminal, to kontrolira DORH. Kad DORH zakaže u svojim radnjama, to kontrolira pravosudna inspekcija. Kad pravosudna inspekcija zakaže, tu su organi kao što je ministar koji direktno propisuje plan za tekuću godinu što će pravosudna inspekcija provjeravati, od sudova i od DORH-ova. Ne, gospodine Bošnjakoviću, vi imate niz kaznenih prijava po kojima se ne postupa po stotinu mjeseci, vi imate izrazito vrijedne projekte, vi imate teški kriminal i sudske procese. Zašto niste naložili pravosudnoj inspekciji da obavi svoj posao, zašto niste naložili da provjeri zašto DORH nije postupao godinama, samo u ovom slučaju 8. g, a niz je tu slučajeva u slučaju Fantasy land. Prema tome, ja ne mogu se oteti dojmu da vi isto želite stvarati lažnu sliku u hrvatskom pravosuđu, da niste sposobni za svoju funkciju, da namjerno opstruirate, da namjerno štitite nerad DORH-a, kriminal u DORH-u, zašto? To je jako zanimljivo pitanje. Rumunji su 1500 svojih dužnosnika, političara, gradonačelnika, zastupnika, ne znam ni što, sankcionirali do pravomoćne presude. Jesmo li mi ikoga doveli do pravomoćne presude od krupnih riba u Hrvatskoj? Nismo. Nismo i ne nadzire se ikakva pravomoćna presuda. To je stanje hrvatskoga pravosuđa, za to ste direktno odgovorni vi gospodine Bošnjakoviću. Jedna zanimljivost. Ovaj slučaj se znači vuče 8 godina, od 2010. A tko je tada bio ministar pravosuđa? Isto gospodin Bošnjaković. A nama ovdje prodaje nekakve fore, mala pravosudna reforma, a teški kriminal je u institucijama. Hvala.
A sada je na redu gospodin koji je već stigao, Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, ja bih govorio sažeto o problemima koji su ostali vezano za nepoštene kredite kojih je u RH po mojoj procjeni barem 200 tisuća. Što je riješeno? Sudski smo riješili situaciju oko nezakonitih promjena kamatnih stopa u kolektivnom smislu. Presuđena je pravomoćno da su banke ugovarale nepoštenu kamatnu stopu koja se mijenja odlukom banke. Presuđeno je isto tako na vrhovnom sudu da po pitanju vraćanja preplaćenih kamata nema zastare, tako da svi dužnici mogu slobodno krenuti na sudove i vratiti svoje preplaćene kamate na temelju sudskih odluka. Nažalost, veliki broj ljudi nije o tome osviješten, pa veliki broj ljudi na sudove neće ići, pa bi bilo poželjno u nekoj doglednoj budućnosti da to riješimo ovdje jednim sustavnim zakonskim rješenjem. Što čekamo? Čekamo slijedeća rješenja. Prvo što čekamo jest nova odluka Visokog trgovačkog suda u slučaju Franak gdje Visoki trgovački sud treba u ponovljenom postupku odlučiti jesu li banke u RH ugovarale nepoštenu i time ništetnu valutnu klauzulu švicarski franak. Ta presuda temeljit će se prije svega na presudi suda EU-a C186/16 u kojoj sud EU-a jasno i nedvojbeno rekao što je potrebno utvrditi na nacionalnom sudu da bi se utvrdilo da je valutna klauzula CHF ništetna, a osim toga i predsjednik suda EU-a izrekao jednu ili dvije rečenice koje su vrlo jasne, rekao je: Nije dopustivo da dužnici plaćaju nerazmjernu razliku tečaja i ukoliko se to dogodi banke moraju svu takvu razliku tečaja vratiti dužnicima. To je rekao predsjednik suda EU-a, dakle predsjednik najviše sudske instance EU kojoj smo svi podložni u smislu poštovanja njihovih odluka. Sljedeća stvar koja nije jasna jest, što se događa s kreditima koji su konvertirani? Imaju li dužnici iz takvih kredita pravo na preplaćene kamate, odnosno hoće li imati pravo na neke druge razlike koje se možda dogode na temelju nove presude Visokog trgovačkog suda? Pa budući da imamo vrlo različite sudske presude, imamo presude kojima se presuđuje da se vraća preplaćena kamata, unatoč konverziji, a imamo i presude kojima se presuđuje da se ne može vratiti preplaćena kamata jer je bila konverzija. Pa će tako o tome isto morati odlučivati Vrhovni sud na kraju na temelju nekih revizija, jer zacijelo, siguran sam u to, nakon pravomoćnih presuda koje će biti dvojbene, koje će biti ustvari različite, kao što je bilo i za preplaćene kamate u smislu zastare, doći će revizije na Vrhovni sud i Vrhovni sud će morati zauzeti svoj stav po tome pitanju. Sljedeća stvarno koja nije jasna jest pitanje zastare potraživanja za euro i kunske kredite, jer unatoč tome što ja tvrdim, što većina stručnjaka koji samnom surađuju tvrde da nema zastare potraživanja preplaćenih kamata za euro i kunske kredite, ipak neki sudovi dosuđuju da tu zastare ima, drugi da zastare nema, pa će Vrhovni sud i o tome morati odlučivati. Dakle Vrhovni sud ima puno, puno posla vezano za kamate i za slučaj franak u RH. Ono o čemu ćemo mi morati odlučivati ponovo, ono što smo odbacili prošle godine, ponovno će doći na dnevni red Hrvatskog sabora, a to je pitanje nezakonitih kamatnih marži. Dakle banke su ugovorile u svim kreditima koji su ugovoreni prije 2013. godine nezakonit način promjene kamatne stope, a onda su ponovo nezakonito postupili pa su početkom 2014. samovoljno, van ugovorno i time nezakonito definirale fiksnu kamatnu maržu u takvim kreditima. Svi takvi krediti imaju nepoštenu i time i ništetnu kamatnu maržu i tu maržu ne može riješiti sud. Predsjednik građanskog odjela Vrhovnog suda, Damir Kontrec, na jednoj konferenciji javno je rekao da sud nema ovlast definirat te marže, da one jesu nezakonite, ali da ih sud nema ovlast definirati, nego tu ovlast ima ovo ovdje tijelo, zakonodavac. Pa će tako uskoro na dnevnom redu, kažem uskoro za možda pola godine, možda za koji mjesec, biti ponovo na dnevnom redu jedan zakon na temelju kojeg će biti predloženo … [[Govornik se ne razumije.]] nezakonitih marži i njihovo pretvaranje u zakonite. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
Sada ćemo budući da je 13 sati krenuti na iznošenje stajališta u ime klubova pa će prvi govoriti u ime Kluba zastupnika Živog zida, poštovani zastupnik Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Ja bi želio govoriti danas o suspenziji demokracije u Hrvatskome saboru, znači mi smo imali koliko toliko otvorene rasprave, sve do izmjene onoga famoznoga Poslovnika, kojeg je ko što vidimo, ta rasprava značajno izgubila na dinamici. Točke se puno manje analiziraju, puno manje je javnost o njima informirana zahvaljujući tome, a to očito vladajućoj većini nije bilo dovoljno, pa su oni pribjegli krajnje drakonskim mjerama. Znači svaki dan imamo ovdje podjelu niza opomena, imamo isključivanja zastupnika sa sjednica, oduzimanje riječi, jednostavno oni bi htjeli da oporba u potpunosti nestane i da onda njihova glasačka mašina jednostavno diže ruke za zakone, koji dolaze kako iz EU, tako iz Vlade, bez razumijevanja i bez ikakve kritičke riječi. Ono što međutim, zabrinjava je to da vladajuća većina u svome ponašanju ima generalnu podršku i SDP-a, što smo jučer lako mogli vidjeti na sjednici koju je vodio potpredsjednik Sabora Siniša Hajdaš Dončić, koji je doslovno svim zastupnicima oporbe koji su bili prisutni u dvorani podijelio opomene, izbacio zastupnika Živog zida Pernara isto tako zbog krajnje nerazumljivih razloga. Ponaša se doslovce ko revolveraš u nekakvom kaubojskom filmu i u biti je ostavio dojam čovjeka koji je još rigidniji i još manje demokratičan nego potpredsjednik Sabora Željko Reiner, koji je inače poznat po osobite recimo to tako strogoći i to dosita nije dobro. Tu vidimo jednu tendenciju da ustvari SDP i HDZ u kohabitaciji ušutkaju jedinu pravu oporbu u Hrvatskom saboru, ti prije svega mislim na Živi zid, pa bi i da oni ustvari dosita, ne samo da pripremaju veliku koaliciju, nego su u stvari već i jesu u velikoj koaliciji, pa bi onda bilo najpoštenije, da taj svoj dogovor i formaliziraju, da lijepo to stave na papir, da podjele ministarstva koja imaju i da onda preuzmu odgovornost za sve ono dobro i za sve ono loše što se dešava u Hrvatskoj. Za sve one koji ne znaju, koji ne razumiju, ja pozivam između ostaloga da petkom gledaju glasanje u Saboru, imali smo prošli petak, SDP je digao apsolutno iste ruke, kao i zastupnica HDZ-a, znači u 98% slučajeva, SDP diže ruke jednako kao i HDZ, što znači da oni nisu oporba, nego su samo dakle, jedno krili jedne te iste ptice. Naime, SDP podržava i HDZ-ovu politiku prema EU i HDZ-ovu politiku prema NATO-u, i prema mirovinskom sustavu ko što smo vidjeli, diže zajedno ruke, ne znam i za referendume i za arhivsko gradivo, za sve ono što ste tiče hrvatskih građana, oni su složni. Jedino pitanje po kojem se oni razlikuju je to, gdje će stajati neka ploča, gdje će stajati neka bista. Kome će se položiti vijenac za žrtve 2.sv. rata ili neće, ali u svemu ostalome oni su složni. I meni je upravo nevjerojatno, da osoba, koja se tako ponaša, krajnje nedemokratski kako je gospodin Dončić, da on pokazuje ambicije, da bi on ustvari htio biti ne samo šef SDP-a nego nekakav budući premjer, to je doista upravo trag i komično, krajnje neozbiljno i karikaturalno da s tako niskim prago tolerancije, s tako niskim pragom razumijevanja demokratskih procesa netko želi biti na čelu Hrvatske, kao demokratske države. Ja to dosita ne mogu shvatiti, tim prije jer sam 20 g. radio u sustavu obrazovanja, u nastavi, imao sam različite teške i komplicirane situacije u svojim učionicama, na mjestu gdje sam predavao, ali nikada nisam nikoga kažnjavao, nikada nisam nikoga izbacivao, da sam ovako se ponašao, ko što se ponašaju potpredsjednici Sabora, vjerojatno bi me učenici ili moji studenti gađali jajima i paradajzima s punim pravom. Jer prije svega, osoba koja vodi neku sjednicu, koja nastupa … [[Govornik se ne razumije.]] treba biti mudra, treba biti kulturna, treba biti autoritet koji proizlazi iz njezinog znanja, iz njezinog ophođenja a ne iz nekakvoga nasilnoga tumačenja procedure. Hvala lijepo.
Hvala lijepo.
I ispričavam se za žamor koji je bio tamo otraga ali smo to usmeno riješili na upozorenje gospodina Gorana Aleksića koji će sad iskoristiti 5 minuta ispred Živog Zida i SNAGA-e.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, već sam puno puta o tome govorio ali danas moram još jednom detaljno reći o nekim stvarima koje sam pokrenuo jer sam jučer razgovarao sa ministrom Marićem o tome, ministar Marić je dobio 3 varijante prijedloga rješenja za problem nezakonitih fiksnih kamatnih marži u kreditima ugovorenih prije 2013. g. i ministar Marić mi je rekao da će me primiti rijekom srpnja da bismo razgovarali o tom problemu. Ja čekam već pola godine da me primi, nije me primio, već pola godine i očekujem da će me primiti tijekom srpnja. A o čemu se radi? Ministarstvo financija dobilo je od mene 3 varijante prijedloga rješenja za nezakonite fiksne kamatne marže i ta rješenja otprilike izgledaju ovako. Prvo rješenje temelji se na tome da bi u svim kreditima u kojima banke nisu ugovorile sa dužnicima promjenjivu kamatnu stopu na pravilan način, banke su morale temelju početnih uvjeta u vrijeme kada su ugovarani krediti, svaki pojedinačno, kamatnu maržu prikazati onako kakva bi ona bila je ugovorena na početku ugovornog odnosa i naravno, takvu ponudu bi morala dati svakom pojedinačnom dužniku koji ima nezakonitu utvrđenu kamatnu maržu i na temelju te ponude onda bi dužnik ili pristao ili odbacio jednu takvu ponudu. Međutim, vjerujem da bi svi pristali zbog toga jer je to u svakom slučaju za dužnike povoljno. Drug varijanta temelji se na mađarskom modelu rješenja kamatnih marži, a mađarski model je takav da je mađarska Vlada koja je imala isti problem s bankama kao što imamo i mi, dakle i u Mađarskoj su banke ugovarale kredite s promjenjivom kamatnom stopom bez utvrđenih kamatnih marži pa je onda mađarska Vlada predložila i njih parlament je to usvojio da se promjenjiva kamatna stopa prikaže kao zbroj fiksne kamatne marže 1 + BUBOR. A BUBOR nije ništa drugo nego slično kao nacionalna referenta stopa u Hrvatskoj. Dakle tamo su svi ti krediti koji su imali nezakonito određenu kamatnu stopu. Nakon intervencije vlade i parlamenta, regulirane na način da su prikazani kao jedan fiksni kamatni dio, jedan fiksni dio kamatne stope + BUBOR. I konačno, predložio sam i treću varijantu rješenja koja bi trebala biti prihvatljiva i bankama, a to je varijanta u kojoj bi se u svim kreditima u kojima fiksni dio kamatne stope i promjenjivi dio kamatne stope nikada nije ugovoren, ali i u konvertiranim CHF kreditima zbog toga jer u tim kreditima je to nametnuto tipskim ugovorom, dakle u svim takvim kreditima, banke bi morale ponuditi dužnicima kamatnu stopu koja se temelji na prosječnoj kamatnoj stopi za određenu vrstu kredita i određenu valutu u 2018. g. Dakle HNB morala bi izračunati prosjek za sve banke, koji je prosjek za stambene kredite, posebno za kune, posebno za eura ali i posebno i za CHF zbog toga jer CHF još uvijek u tragovima postoji u Hrvatskoj i zatim posebno bi moral utvrditi prosječnu kamatnu stopu za nenamjenske kredite i onda bi banke za one kredite za koje nisu ugovorile fiksni dio kamatne stope i promjenjivi parametar, morale pozvati dužnike, ponuditi im takvu jednu prosječnu kamatnu stopu za 2018. g., i onda bi s takva prosječna kamatna stopa ugovorila u njihovim kreditima i primjenjivala od dana stupanja jednog takvog zakona kojim bi to bilo to bilo riješeno. Ponavljam još jednom, banke su početkom 2014. samovoljno, vanugovorno definirale kamatne stope i njihove fiksne dijelove. Nakon toga je presuđeno 13. lipnja 2014. da to ne vrijedi, da je to nepošteno i da se banke tako niti slično ne smiju ubuduće ponašati. Dakle sud je utvrdio da takvo ponašanje banaka nije zakonito a sad je red na Vladi RH i na Hrvatskom saboru da to sustavno riješi. I pozivam sa ovog mjesta ministra financija da konačno razgovara sa mnom o toj temi i da pronađemo zajednički jezik i riješimo taj problem. Hvala.
Hvala i vama, na sekundu. Drugi je gospodin Branimir Bunjac, koji će zastupati Klub zastupnika Živog zida i SNAGE. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti. Danas ću govoriti o problemu autizma. Autizam kao neurološka disfunkcija postaje sve veći problem u svijetu, a tako i u Hrvatskoj. 1960. godine u SAD-u je samo dvoje djece od 100 tisuća bilo autistično, danas je to jedno dijete od 50. Prognoze predviđaju da će u budućnosti čak jedno od dvoje djece biti autistično. Zastrašujuće, zar ne? U Hrvatskoj je trend sličan ako ne i gori, kod nas je ranije bilo troje djece autistične na 10 tisuća djece, danas ih je troje na 50. Procjene govore da je trenutno oko 40 tisuća osoba u RH s poremećajima iz autističnog spektra, od čega 15 tisuća djece. Za razliku od SAD-a ovdje je situacija daleko gora iz razloga jer ne postoji sustavna briga za ovaj problem koji je prepoznat i trajno prisutan unazad zadnja tri desetljeća. Nema pravovremenog pristupa osobama sa autizmom a samo zapostavljanje dijagnoze potrebna je u prosjeku jedna godina ponajviše zato jer u Hrvatskoj nema jedinstvenog dijagnostičkoga centra. Vlada ne ulaže dovoljno napora za uspostavu sustavnog modela ranih intervencija a nevjerojatno je da u RH ne postoji čak ni sveobuhvatna evidencija osobama s disfunkcijama autizmom. Osobe sa autizmom ne mogu dobiti čak ni provizornog asistenta a osobito ne profesionalnog rehabilitatora, npr. logopeda i slično. Zbog toga su roditelji prisiljeni većinu terapija plaćati privatnicima ili strukovnim udrugama jer u zdravstvu nema stručnjaka koji bi radili sa djecom i na uputnicu se gotovo ne može dobiti nikakva pomoć. Slijedom toga, mnogima se stanje ne poboljšava te ostaju trajno isključeni iz društva na mnoge načine počevši od nepohađanja vrtića, ne primjerenog obrazovanja pa sve do nemogućnosti odlaska liječniku ili zubaru. U području rada i zapošljavanja osoba sa autizmom nema niti najmanjega pomaka. Dijelom je to zato što su autisti kod nas pod ingerencijom Ministarstva zdravstva i Ministarstva znanosti obrazovanja iako im je potreban multidisciplinaran pristup u skladu sa suvremenim svjetskim kretanjima. Postoje određeni teoretski zaključci ali u praksi nema rezultata. Početkom 2013. godine Vlada je inicirala stvaranje međuresorne skupine 3 Ministarstva, obrazovanja, socijale i zdravstva ali po tom pitanju ponavljam do danas nije učinjeno ništa. 2015. godine potpisan je sporazum između Ministarstva obrazovanja i socijale da će brigu o osobama sa autizmom, iznad starijima od 21 godine preuzeti ministarstvo socijale ali i taj ugovor je uglavnom ostao mrtvo slovo na papiru. Ministarstvo traži da se udruge bave pružanjem socijalnih usluga što je za roditelje neprihvatljivo jer niti žele, niti moraju niti znaju obavljati taj posao koji bi morala obavljati država. Najkritičnije je stanje za osobe sa autizmom iznad 21 godine koje su potpuno izolirane i na brizi isključivo roditeljima koji su u strahu što će se desiti s njihovom djecom kada oni jednom umru. Jedina institucija koja sustavno iskazuje brigu o ovom problemu je pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom i njoj svaka čast. Ovom prilikom pozivam da joj se priključe i ministri Divjak, Kujundžić i Murganić, svi saborski zastupnici, grad Zagreb i jedinice lokalne samouprave, napose mediji i da svi oni bez odgode poduzmu odgovarajuće mjere po ovom pitanju jer vremena za čekanje više nema. Posve je jasno da se osobama sa disfunkcijom autizma vrlo grubo krše elementarna građanska, ljudska prava osobito nebrigom i njihovim zanemarivanjem, da RH krši Europsku socijalnu povelju i cijeli niz drugih dokumenata. Potrebno je donijeti jasnu strategiju djelovanja i provesti je u djelo u razumnom roku kako bi Hrvatska postala civilizirana i uređena zemlja. Postavlja se pitanje čemu uopće služi vlastita država ako ne brine za one najpotrebitije a to su ljudi koji imaju problema sa zdravljem, napose djeca. Sve njih treba čim prije uključiti u društvo na način koliko je to moguće provesti inkluziju. Hvala lijepa.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući, uzeo sam ovu stanku, kako bi upozorio javnost na najveći gubitak u poslovanju HNB od njezinog osnutka. HNB je 2017. g. ostvarila najveći gubitak od uspostave Hrvatske države, od '90. g. iznosi vrtoglavih 2 milijarde i 554 milijuna kn. Revizorska tvrtka De leut još je 15. ožujka napravila izvješće o financijskom poslovanju Narodne banke, za 2017. g. ali ono dakle, niti nakon 100 dana nije javno objavljeno, što do sada nikada nije bio slučaj. Postavlja se pitanje, što se skriva? Što skrivate guverneru Vujčiću, što skrivate savjete HNB, HNB inače poznato je, vrlo je malo kritike u ovome Saboru, ali to je puno više, nego nekada kada nije bilo ništa, što skrivate? Zašto ne može ući revizija u HNB, zašto se ne može na transparentan način birati vodstvo HNB? Do sada smo bili u situaciji, da se uvijek iz istih karata, iz istoga koša bira vodstvo HNB, pa kada im istječe mandat, opet isti biraju iste. Nemoguće je ponavljati kakve poteze očekivati promjene politike, a HNB je jedna od grobara hrvatskog gospodarstva pogotovo realno gospodarstva u Hrvatskoj i uzrok je cijelom nizu anomalije u hrvatskom financijskom sustavu, od švicarca, od raiffeisen zadruga, kontrole banaka i cijeli niz propusta u tome sektoru, odgovornosti nema, vidimo. Postavlja se pitanje, zašto se ova ključna informacija skriva od Hrvatskoga sabora? Postavlja se pitanje, je li možda tempirano, baš u ovo vrijeme ova informacija izašla van, jer ju je guverner htio možda sakriti, kako bi onemogućio to da ga se ponovno izabere. Da, ja gospodine Vujčiću, kao ni njegovom prethodniku gospodinu Rohatinskom, za kojeg smo saznali da je duboko umrežen, sa krovinom kapitalizmom, sa ovim ja bi rekao, neufeudalizmom, od Todorića i cijele te ekipe, to je priznao na povjerenstvu za Agrokor, njegov nasljednik, učenik, pobočnik, ljudi su se možda i zamijenili, ali politika je ostala ista. Šuti li premjer o svemu ovome, jer mu je HNB radila strategija uvođenja eura, koju on, usprkos dominatnom protivljenju javnosti, hrvatska javnost je protiv eura. Ako mi uvedemo euro, odmah barem 2000 ljudi, koji rade u mjenjačnicama idu na ulicu. To je samo početak. Šuti li premjer jer namjerava iskoristiti to kao svoj osobni adut u Bruxellesu, tražim odgovore na ova pitanja, na pitanja o HNB jedno od ključnih institucija Hrvatske države. Ponavljam, najnetransparentnijoj instituciji u RH, oni tamo mogu raditi šta hoću, raspolažu desetinama milijardi kuna i eura, nitko ih ne smije ništa pitati. Čak su nam uzeli pravo, da osporimo njihovo izvješće, pazite, piše u Zakonu o Narodnoj banci, da je HNB u vlasništvu Hrvatske države, znači vlasnik može sa vlasnikom što hoće ali u praksi ne možemo ništa. Kakav scijentizam. Pozivam stoga, ovog časa, da Hrvatski sabor omogući reviziji da uđe u HNB, postoji u Zakonu o državnoj reviziji, nedavno sam ga čitao, jedan članak, jedan stavak, koji omogućava da Sabor svojom odlukom može poslati zapravo bilo gdje reviziju i pozivam da se iskoristi taj akt pravni, da se napokon utvrdi realno stanje u HNB i kadrovski i financijski i sve ono što bi trebalo raditi unutarnja kontrola, revizija itd. Zahtjevom također da se sve obznani javnosti, vrijeme netransparentnosti HNB mora završiti, vrijeme manipulacija i skrivanja isitne bliži se kraju. Što je zapravo uzrok tako velikom gubitku, ne znamo, baš zato jer je institucija netransparentna i vjerojatno se radi o deviznim rezervama, ali hrvatska javnost to zaslužuje znati. 2017. zanimljivo je spomenuti HNB je bio najveći gubitaš u RH, najveći gubitaš, od svih pravnih osoba. Dakle, mi uopće ne znamo kakvo je pravo stanje u Narodnoj banci, a ako ostane gospodin Vujčić ili netko sličan njemu, neki klon ili dio te ekipe, ne možemo očekivati da će biti ili bolje za Hrvatsku ili za hrvatsko gospodarstvo. Prema tome promjena ljudi, promjena politike. Hvala.
Izvolite kolega Ivan Vilibor Sinčić, u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, iznošenje stajališta.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, uzeo sam ovu stanku da upozorim na probleme kod dodjele sredstava u mjeri 4 u poljoprivredi. Naime, cijelu 2017. g. dakle prošlu godinu iz ministarstva su dolazile pohvale, hvale kako se radi o brzom rješavanju unutar 90 dana svih pristiglih zahtjeva na natječaj iz mjere 4 i da se brzo dobivaju odluke o dodjeli sredstava. To se pokazalo kao netočno, kao jedno Potemkinovo selo ministra Tolušića pa evo kakva je zapravo situacija. Informacije koje ću iznijeti jednim djelom su došle iz odgovora na moje zastupničko pitanje. Situacija je ista ili lak gora nego što je bila na prethodnim natječajima, u 2017. g. u mjeri 4 bilo je 6 natječaja na kojima je prvu administrativnu kontrolu, a 3 su kontrole, prošlo 225 od 325 korisnika, a 25 od 325 je prošlo drugu administrativnu kontrolu. Što to znači? To znači da je u 14 mj. od raspisivanja, da dakle natječaj još nije kao prvo završen, da nema nikakvog govora o brzom rješavanju a pogotovo ne o rješavanju unutar 90 dana. Ponavljam, da bi se natječaj završio mora doći do još treće administrativne kontrole i zatvaranja projekta. Evo za usporedbu kako je bilo 2015. g., 2015 g. za 15 mj. zatvoren je cijeli natječaj, a sada za 14 mj. nije niti 10% prijava obrađeno. Očigledno je da je promjenom pravilnika koji regulira ovaj natječaj te uvođenjem i ove treće administrativne kontrole na kraju projekta, došlo do kompliciranja i usporavanja natječaja za odobravanje ovih projekata. Međutim što je jedno od velikih obmana velikih hrvatskih građana, javnost treba upoznati sa činjenicom da vi čak kad prođete prvu administrativnu kontrolu, koja je inače trajala 150 dana, vi ne dobijete sredstva na temelju tog natječaja. Dakle prema odlukama koje su dobivali poljoprivrednici koji su se prijavili na natječaj, nitko od njih ne može pokrenuti projekt jer ta odluka o dodjeli sredstva ne znači da su prošli na natječaju a kamoli da su dobili sredstva. Znači od tri administrativne kontrole vi prođete prvi, dobijete jedan slatki dokument piše dodjela sredstva ali novaca nema jer trebate proć tek onu treću, to je jedan marketinški trik da ministar može reći evo mi smo dodijelili sredstva, a zapravo nije, zapravo se debelo kasni, još gore nego prethodnih godina. Dakle radi se o dezinformiranju javnosti o brzini rada agencije. Tu se znači radi ne o dodjeli stvarnog novca, nego jednostavno o nekakvoj odluci da prođe na prva administrativna kontrola, a iza te odluke poljoprivrednika čeka još dugi put do samog prolaza na natječaju, tj. prolaska druge administrativne kontrole i treće što može potrajati i više od godinu dana, vidimo ovdje za natječaj iz 2017. 14 mjeseci i još se čeka. Međutim ono što je još veliki problem kod ovakvih projekata, pazite sada, je raspodjela sredstava. Znači od 200 milijuna kuna koji su predviđeni za mjeru 4, 400 OPG-ova koji imaju ekonomsku vrijednost iznad 250 000 eura, ima na raspolaganju 80 milijuna kuna, a 100 000 OPG-ova koji imaju ispod 250 000 eura, oni imaju na raspolaganju 120 milijuna kuna. znači 400 OPG-ova ima 80 milijuna, a 100 000 ima 120 milijuna. To je nastavak poljoprivredne politike ministra Tolušića, a i prethodnih vlada da se pogoduje velikima, ne samo trgovačkim društvima velikima oko Agrokora i sličnih kompanija. Dakle znamo da se išlo na ruku godinama gospodinu Todoriću, nego i unutar OPG-a koji čine 98% svih poljoprivrednih proizvođača, unutar dakle strukture OPG-a najvećima, odnosno velikim OPG-ovima. Vidimo ovdje radi se o nekakvih 400 odabranih. Također jedna od mjera koja predstavlja udar na mlade poljoprivrednike, male poljoprivrednike je napravljena kroz izmjene pravilnika za ovdje spomenutu mjeru IV. u novom pravilniku ograničava se visina, odnosno iznos projekta za male poljoprivrednike i skraćuje se status mladog poljoprivrednika na 5 godina. Nažalost vidimo ovdje kontinuitet Hrvatske poljoprivredne politike, osim kod poticaja što novac ide velikima, tako ide i kod mjere IV. vidimo da nas opet guši administracija, vidimo da umjesto da su se stvari poboljšale one su se pogoršale. Uz devastaciju poljoprivredne komore, zakon o OPG-u koji nije dovoljno dobar, Zakon o poljoprivrednom zemljištu i sve ono što smo napravili ne naziru se svijetli dani za Hrv. poljoprivredu i Hrv. ruralni prostor. Hvala.
Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Uzeo sam ovu stanku kako bi govorio o okolnostima u kojima je imenovan novi guverner odnosno novi stari guverner HNB-a. Sjetimo se, bila je srijeda, vrlo važna utakmica koju ne gleda samo cijela Hrvatska nego i cijeli svijet je bila u 20 sati, mi smo ovdje nas 3, 4 bili do nekih 19 sati. Taj dan se u 13 i 30 a poslije i u 14 i 30 sastala dva odbora, prvi Odbor za financije a drugi Odbor za izbor i imenovanja dok je fokus javnosti, pozornost bila usmjerena na neke ljepše stvari, ovdje se na podmukli način kao što se to radilo i sa izborom glavnog državnog odvjetnika i sa Povjerenstvo za sukob interesa itd. se krojila sudbina monetarne politike RH. Što treba reći o HNB-u? Treba reći da je to daleko najnetransparentnija institucija RH koja je prošle godine 2017. g. ostvarila 2,5 milijarde duga, koja je povećala svoj udio vanjskom dugu RH na 2 milijarde eura. Govorimo o instituciji u kojoj radi 600-injak ljudi od kojih 100, znači svakog šestog, guverner direktno dekretom bira, to je raj za klijentelizam i klijenteliste. Znači on bira koga će tamo staviti bez ikakvog javnog natječaja. Sami sebe biraju viceguverneri, uvijek se između istih ljudi ili sličnih ljudi biraju i rotiraju, pišu sami svoje zakone kod ulaska u EU a i drugdje, izmjene Zakona o HNB-u, taj zakon je budimo realni, pisan upravo od klike u HNB-u. Treba li reći koji su propusti HNB-a? Čuli smo o Agrokoru, zašto guverner dozvoljava ako je kuna valuta u Hrvatskoj platno sredstvo, da se plaće plaćaju u bonovima? I niz institucija je reklo ovdje da je to protuzakonito, ništa nisu napravili jer protiv Todorića se naravno, nije smjelo. Zašto je dozvolio mjenice bez pokrića? Ni toga ga se ništa ne tiče. Zašto je dozvolio niz nezakonitosti u radu banaka? Od švicarca koji je zavio Hrvatsku u crno, od divljanja Raiffeisen zadruga i kojekakvih drugih kreditnih ureda u RH? Od zatrpavanja pravosuđa zbog toga? Svih nesretnih sudbina obitelji. Na kraju krajeva, zašto je dozvolio da se stvori bankarski kartel u RH? HNB je regulator banaka. To je jedna od uloga središnje banke iako to nije prava središnja banka ali to neću ovdje sad opet elaborirati. Znači vi ako stavite 3 čovjeka za stol, ako je jedan iz ZABA-e, ako je drugi iz PBZ-a, treći iz Erste banke, vi imate tu na jednoj kavi kontrolu nad 55% hrvatskog bankarskog tržišta, a ako stavite za stol 5 ljudi, još dodate ADDICO, nekadašnja HYPO i Raiffeisen banku, vi imate tri četvrtine hrvatskog bankarskog tržišta pod kontrolom među 5 ljudi. Ti ljudi godinama kamatare RH, a to im i dozvoljava HNB, ne samo da ne pazi što oni rade, nego je imala visoku eskontnu stopu, 7, 9% dok je Europa, Amerika imala pola posto, 0,25%. Sad su neki čak negativni, negativne kamatne stope, mi imamo abnormalne kamatne stope, sve to utječe ne samo na kamate na kredite, nego i na zatezne kamate jer se zatezna kamata gradi među ostalim od eskontne stope. Sve je to udar na hrvatske dužnike. Niz je primjera u RH gdje su banke ulazile u građevinske projekte, pogotovo ZABA, Erste banka, ali i druge gdje su dale kredit za gradnju i tik prije završetka ili kod završetka otkazale su kredit u namjeri da uzmu i projekt i imovinu i novac. Nedavno sam bio na jednome ročištu kao javnost gdje se takav slučaj dogodio. … [[Govornik se ne razumije.]] gdje je Živi zid uselio desetak obitelji uz dozvolu vlasnika je jedna takva priča. 200tinjak drugih slučajeva kod Erste banke i udruge pazite s kim bankarite. Sve to se guvernera HNB-a ništa ne tiče. Da ne govorim o tečajnoj politici, kamatnoj politici. Jasno je da se radi o državi u državi i jasno je zašto establishmentu trebaju takvi ljudi da provode ovu politiku depopulacije Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine podpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Tražio sam ovu stanku i mogućnost da govorim u ovih 5 minuta, a vezano u ime kluba GLAS-a i HSU-a vezano je uz dopunsko zdravstveno osiguranje. Naime, jednom dijelu naših građana nikako nije jasno da dopunsko zdravstveno osiguranje ne pokriva i lijekove i na neki način izvrgnut sam upitima zašto ne bi to dopunsko zdravstveno osiguranje za naravno neki veći iznos pokrilo i cijenu lijekova. Ja vas moram upoznati da u nekih 12-ak godina postojanja dopunskog zdravstvenog osiguranja razni osiguravatelji su za razne iznose pokrivali i cijene lijekova sa B liste. Međutim svi, čak je i javni osiguravatelj jednu godinu to pokrivao međutim svi su od toga odustali. Zbog čega? Odustali su zbog toga što politiku lijekova koji lijek će biti na A listi, koji na B listi, politiku cijena lijekova, politiku plaćanja prema farmaceutskoj industriji ne vodi dopunsko zdravstveno osiguranje ni privatnih ni javnih osiguravatelja nego tu politiku vodi HZZO. I na upravnom vijeću kao što ste i danas čuli donose se odluke što će biti besplatno, što će biti na listi A, na listi B. Dokle god je to tako i dokle god ne postoje stabilni uvjeti, odnosno osiguravatelji su podvrgnuti riziku promjene lista i cijena do tada dopunsko neće moći formirati jednu cijenu ni javno ni privatno dopunsko zdravstveno osiguranje da bi pokrilo i cijenu lijekova. To mora biti zagarantirano i najmanje vrijediti godinu dana da bi se mogla formirati cijena jer čak i javni osiguravatelj bi i mogao jer iza njega stoji dijelom i država u financiranju onog dijela siromašnih građana koji imaju prihode ispod cenzusa pa umjesto njih plaća država. Međutim, nitko se tim poslom, a opet napominjem radi se o poslovima osiguranja neće baviti ako su rizici preveliki, odnosno ako ne vidi neki svoj, neku svoju dobit. Napominjem, danas u Hrvatskoj operira 9 privatnih osiguravajućih društava u zdravstvenom osiguranju i jedan naš najveći javni osiguravatelj dopunsko zdravstveno osiguranje u vlasništvu HZZO-a sa svojim posebnim računom i kvazi autonomijom odnosno u odlučivanju i on nam je jako interesantan i … [[Govornik se ne razumije.]] ovu cijenu police dopunskog zdravstvenog osiguranja na 70 kuna na razini dostupnosti i time osigurava dostupnost zdravstvene zaštite za većinu građana RH. Cijene kod privatnih osiguravatelja su puno žešće, pogotovo su puno žešće za one koji su stariji od 60 odnosno od 65 godina, te cijene se višestruko povećavaju kod pojedinih osiguravatelja. I zato je dobro da mi znamo o čemu se radi, da znamo da sa ovakvom politikom HZZO oko cijena lijekova neće moći do tog željenog rezultata za građane RH jer se ne vode transparente politike a i ne mogu se voditi transparentne politike po pitanju cijene lijekova ako je rok plaćanja farmaceutskoj industriji i 900 dana. Znajte ako netko plaća tek za 900 dana farmaceutskoj industriji onda si farmaceutska industrija ukalkulira troškove financiranja i ugradi ih u cijenu tih lijekova koje na kraju plaćaju građani RH. Ja molim sve one koji mi se i na ovaj način obraćaju da pokušaju razumjeti kako funkcionira cijeli sustav, dapače da bi mi tako nešto podržali kada bi to bilo moguće i kada to ne bi dovelo do kolapsa sustava. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada ćemo napraviti stanku kao što je najavio predsjednik Sabora do 15h a onda ćemo nadamo se imati kvorum za izglasovati našu novu kolegicu i nastaviti sa prvom točkom dnevnog reda. Hvala lijepa. STANKA U 14,10 SATI Sljedeći će biti Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. U našem medijskom prostoru stvorena je klima da je projekt dizala propao. Ja moram javno reći da projekt dizala nije mogao propasti jer nije ni postojao kao takav, postojao je samo kao horizontalna mjera u liniji energetske obnove zgrada kao horizontalna mjera još i ugradnja dizala u višekatne stambene zgrade i kao takav taj je, ta je linija prebukirana 300%. Znači 300% više kandidata od onoga što ima sredstava. Uvjeravam naše sugrađane, naročito umirovljenike, naročito onih 60 tisuća ljudi koji su blokirani u svojim stanovima, u višekatnim stambenim zgradama sa ograničenim kretanjima da projekt dizala je projekt u nastajanju, da je su ga pokrenuli umirovljenici 2016., 2017. i 2018. guraju ovaj projekt, znači ne može biti odgovor na čak ni bivša Vlada koliko god se na nju prebacivala odgovornost da nije dobro planirana. I da je istina ono što sam rekao na aktualcu, molim naše građane da na javnoj televiziji pogledaju danas u 14h u potrošačkom kodu gdje je državni tajnik gospodin Dragan Jelić rekao da se mora napraviti svojevrsni rebalans operativnog programa, da se ono što se neće realizirati po pojedinim linijama iz objektivnih ili bilo kojih razloga da se te cifre smanje i da se otvori nova niša za financiranje, ugradnje dizala u više stambene, odnosno višekatne stambene zgrade. Želim na neki način pohvaliti resorno ministarstvo da su reterirali od jednog tvrdog stava i da idu prema onim što se od njih očekuje a to je da do polovice srpnja ove godine stvore sve pretpostavke i predlože Europskoj komisiji rebalans operativnog plana konkurentnosti i kohezije i da već sa početkom sljedeće godine se počnu projektirati i ugrađivati dizala u više katne stambene zgrade jer imamo sve podatke od strane Europske komisije da je to moguće i da je Europska komisija spremna te projekte sa … [[Govornik se ne razumije.]] mobilnosti i dostupnosti doma financirati sa 85%. Podsjećam prema onom što sam vidio za 6.-ero katnicu panoramski lift košta negdje u Zagrebu 44000 kuna sa kreditom od 15 godina gdje ljudi vraćaju 3,5 tisuće. Zamislite kada bi takav jedan projekat bio isfinanciran iz EU sa 85% koje bi to bilo olakšanje za stanare i bilo bi sigurno manje prepreka u dogovorima da netko ne može iz objektivnih razloga sufinancirati takav projekt od stanara. To je bitno za mobilnost starijih ljudi ali i trudnica, mladih sa malom djecom. Na kraju krajeva bitno je i za funkcioniranje javnih službi, bilo da se radi o hitnoj medicinskoj pomoći, bilo da se radi o pomoći u kući, bilo da se radi o socijalnim službama ili servisima ili ne daj Bože vatrogascima ili bilo kojim intervencijama, dostupnost stanova je sa te pozicije jako bitna. Pa dajmo, želimo ohrabriti ljude u ministarstvu da to učine što bolje, što prije i da osiguraju što je moguće više sredstava. Neke procjene su da cijeli projekat u Hrvatskoj bi vrijedio negdje oko 580 milijuna eura. Mi bi bili svi sretni kada bi to i sa 250 počelo pa neka se nastavi to raditi u nekom novom financijskom razdoblju EU ali bitno je to početi da ljudi za života mogu uživati u svom liftu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa.
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolega, danas je Dan Europe i Dan pobjede nad fašizmom, dan kad slavimo pobjedu slobode. Mi tu pobjedu slobode doživljavamo na način da ideja slobode i pravo je svakog pojedinca da živi u slobodnom i otvorenom društvu, uređenoj zemlji koja poštuje jednakost i ravnopravnost svojih građana, u zemlji koja potiče kreativnost i poduzetnost. I sada dolazimo i moramo se pitati da li ova zemlja dalje će imati dovoljno ljudi koji će moći konzumirati svoju slobodu, koji će moći konzumirati svoje znanje i koji će moći razvijati jednu slobodnu zemlju u kojoj će se cijeniti poduzetnost, kreativnost, napredak. Svjedoci smo u posljednje vrijeme strašno puno natpisa po novinama i želja da se riješi projekt demografske obnove ili demografske revitalizacije i kako god to mi hoćemo zvati, onda smo svjedoci toga da jedan projekt ima predsjednica, drugi projekt ima premijer odnosno Vlada, pa očito taje jedni od drugih. Predsjednica ne želi reći javnosti dok ne kaže premijeru, a premijer ne želi ono što Vlada planira dok se ne dogovori s predsjednicom i za to vrijeme mladi ljudi odlaze i svoju ideju slobode, svoju ideju kreativnosti, svoje ideje, svoje znanje daju negdje drugdje. Hajdemo svi staviti glave na kup i reći pošteno nekoliko stvari. Kad ulazite u bilo koji projekt imate dva modela. Imate model da rješavate dio po dio i imate model da dajete cjelokupni projekt. Da dajemo cjelokupni projekt promašili smo barem dobrim 20-ak, 30-ak godina. Dakle, treba rješavati dio po dio i mi apsolutno cijenimo sve one mjere koje imate mogućnost vidjeti da ćemo imati vrtiće koji će imati neko drugo radno vrijeme jer svi imamo neko drugo radno vrijeme, da se pomažu mlade obitelji, da se financijski pomažu u trenutku kada se rađaju nova, dakle mlade obitelji imaju djecu, no međutim to je sve kap u moru. Ono što se moramo založiti, moramo se založiti jedan projekt demografskog oporavka Hrvatske. Neke zemlje su to prošle, prošle su skandinavske zemlje i ja vam zaista trebam jedna sam od onih koja voli taj model koji rade skandinavske zemlje, ali apsolutno svjesna činjenice da smo mi drugačija zemlja, da smo mi drugačiji ljudi, da su skandinavske zemlje u svim tim razvojima krenuli na osnovi protestantizma, mi smo na osnovu katoličke vjere i nekakvih drugih obiteljskih vrijednosti, prema tome prepisati nečiji model nije moguće. Ali napraviti jedan model koji ćete napraviti sada, a rezultate vidjeti za 20 do 30 godina nije jednostavno, teško je, ali to mora biti odgovornost nas svih. To mora biti odgovornost Vlade, to mora biti odgovornost svih nas koji sjedimo u Parlamentu. I ako oko nečega u ovoj zemlji treba konsenzus i ako oko nečega u ovoj zemlji ne trebaju povišeni tonovi, ne trebaju … ja sam se prvi sjedio ili ja mislim da je ovo bolje ili ono bolje i ajdemo raspraviti tko se prvi sjetio, tko je bio pametniji, ljepši, uspješniji to je projekt demografskog oporavka zemlje. Jer ono što definiramo i odredimo danas rezultate ćemo vidjeti znate kad, za 20 do 30 godina. Ono što vi možete vidjeti i ovo što se predlaže su zapravo parcijalne stvari i dobro je da je i to, no međutim to je jedan ozbiljan projekt i za očekivati je od vladajućih da u odnosu na to zaista skupe sve glave na hrpu, da se pri tom ne gleda tko je gdje, da se napravi jedna ozbiljna priča i jedan ozbiljan projekt jer jednostavno ideja slobode, ideja razvitka društva pitanje je tko će to više moći u Hrvatskoj provoditi i gdje će ljudi biti. Dakle ideja Europe je apsolutno dobra ideja i dobra u smislu zaposlenja vi se okušate i iznad svog okvira i da se okušate u nekim drugim uvjetima, no međutim ono što mi moramo biti, mi moramo biti privlačni i za neke druge ljude, a to možemo samo ulaganjem u znanje, ulaganjem u mlade i napraviti zaista je već minuta iza dvanaest, napraviti jedan projekt demografskog oporavka Hrvatske i pri tom ne tajiti projekt jedan od drugog.
Zahvaljujem. Ovime smo došli do kraja rasprava.
Nastavljamo dalje. Kolega Silvano Hrelja, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege imam u ruci jednu peticiju od 66 sportskih ribolovaca i umirovljenika iz Splita koji su mi kažem, uputili ovu peticu nadležnom Ministarstvu poljoprivrede. Ona glasi ovako, da ne interpretiram ovu peticiju, potpisali su sportski ribolovci i umirovljenici koji se bave rekreacijskim ribolovom gotovo cijeli svoj život. Ima nas ukupno 66, a zajedničko nam je to što smo godinama kupovali naše godišnje dozvole samo na jednoj istoj barakudinoj prodavnici na Matejuški u Splitu. Bili smo vrlo neugodno iznenađeni kada nam je rečeno da je stupio na snagu novi Pravilnik o športskom i rekreacijskom ribolovu za umirovljenika i da smo mi zakasnili, dakle ostali bez mogućnosti da se bavimo športom kojim se inače bavimo cijeli svoj život. Naravno, ostala nam je mogućnost da kupujemo dnevne dozvole ili tjedne ili čak mjesečne koje su puno skuplje od godišnje. Naravno da mi normalni umirovljenici koji smo pošteno odradili svoj radni vijek i zbog visine naših mirovina ne možemo to sebi priuštiti. Dakle, mi tražimo da se da, da se rok produlji nekakvim, kako oni kažu, dodatkom ili odlukom da se napravi prolongat ovog pravilnika i to što prije, što po novom Pravilniku dozvole su izdavane do 1. ožujka 2018. Do sada, svih ovih godina od kada nam je RH nije bilo nikakvog vremenskog ograničenja za dobivanje tih dozvola. Mogla su se izvaditi bilo kada tekuće godine i vrijedile su od 1. siječnja do 31.12. tekuće godine. Autori ovog Pravilnika reći da smo se morali prije bolje informirati. Oni su trebali znati da stari ljudi na neki način robuju svojim navikama i da ima puno razloga zbog kojih ljudi nisu došli do te informacije. Bilo bi korektno da je sve one korisnike tih dozvola nadležno ministarstvo preko svojih uprava upozorilo da je došlo do promjene Pravilnika i to bi na neki način bila jedna uredna korespondencija između ministarstva i korisnika određenih dozvola. Međutim, to se nije dogodilo. Isto tako, u daljnjem tekstu ove peticije ukazuju na jednu mogućnost da sa donošenjem ovog Pravilnika je došlo do mogućeg trgovanja sa ovim dozvolama na način da su sportsko ribolovni klubovi odmah na početku godine otkupili i veliki broj godišnjih sportskih dozvola i da će najvjerojatnije, ne možemo tvrditi unaprijed, najvjerojatnije to biti prodavano stranim turistima po povoljnijim cijenama ili po nekim novim cijenama u kojim ne znam se tko će zaraditi. Prema tome, ovi ljudi dakle, naravno da je moguće da se donese novi pravilnik. Naravno, ne svojom krivnjom, dakle nisu imali informaciju, ostali su zakinuti za nešto što im možda i upotpunjuje kućni budžet, čini zadovoljstvo jer imaju nešto čime se u svoje slobodno vrijeme mogu baviti da ne robuju sjedeći pred televizorom i biti rob ovih naših dnevno-političkih događaja. Mislim da je puno zdravije da su na moru i da se na neki način nešto upecaju i da se osjećaju i korisnim, zdravim i vedrim i veselim. Prema tome, ne možemo ih kriviti. Prema tome, ja s ovog mjesta, ovo ću uputiti ovu peticiju u nadležno Ministarstvo u obliku zastupničkog pitanja, ali molim ih u Ministarstvu s ovog mjesta da imaju razumijevanja prema umirovljenicima, prema sportskim ribolovcima i da ne budu kruti u provođenju ili donošenju pravilnika a da ljudi, da naši građani nemaju odgovarajuće informacije. I što bi bilo najgore da se izvrši određena trgovina i određena zarada na temelju novog pravilnika i trgovanja godišnjim dozvolama odnosno preprodajom godišnjih ribolovnih dozvola. Evo, hvala vam lijepa.
Hvala.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a i poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, kada izađemo za ovu govornicu, svatko ima zaista pravo izreći stavove svoga kluba, svoje osobne stavove, svatko od nas ima različitu retoriku, ali ja sam apsolutno uvjerena da nitko nema pravo nikoga vrijeđati. I to ne smije biti praksa u ovom Visokom domu, jer će se onda pretvoriti u priču, ko koga više ili manje vrijeđa i to jednostavno nije dobro i to je loša poruka koju šaljemo, svim onima koji imaju strpljenja gledati i slušati što imam reći. Vratiti ću se na onu temu, zašto sam i tražila slobodni govor, odnosno, ono što smo mi u ime Kluba GLAS-a i HSU-a imali reći. Negdje ove jeseni, kada je bilo aktualno prijepodne, ja sam pitala premjera Plenkovića, gospodine premjeru, da li ste zadovoljni, da li ste zadovoljni kuda ova zemlja ide? I premjer je u svoje 4 min na način, na koji on to uobičajeno zna umrtviti bilo koju raspravu, objasnio svoje silno zadovoljstvo, o tome kako vodi zemlju, o tome kako vodi Vladu i o tome kako je predsjednik HDZ-a vodi najveću parlamentarnu stranku. To je bilo u trenutku, kada je župan koji je bio član HDZ-a tada, zlostavljao svoju ženu. Ja sam bila sigurna da supruga tog župana nije bila zadovoljna kako premjer vodi ovu zemlju. Pitanje koje sad za premjera s ove govornice, premjeru, kuda mi to idemo, koliko brzo i dokle ćete vi dovesti kao premjer ovu zemlju? Tema Agrokora je tema kojom se bavimo godinu dana. Ne zato što nas to uveseljava ili zabavlja, nego zato što je riječ o jednoj ozbiljnoj temi. I ja se tu mogu složiti sa premjerom i sa bivšom potpredsjednicom Vlade, koja kaže, dobili smo odgovorni zadatak i krenuli smo ga rješavati. No, međutim, kada dobijete odgovorni zadatak i krenete rješavati, onda imate priliku tu priliku iskoristite ili tu priliku upropastite. Priliku koju je premjer dobio je upropastio, Agrokor je nastao, kao rezultat kroni kapitalizma. I što se je desilo? Umjesto da priliku koju se dobije, iskoristi, završi se s tom praksom, to se pretvorilo u najgori oblik te prakse. Odlučilo se je grupi borg, grupi pojedinaca, omogućiti novi Agrokor ili nova priča. Dakle, povlaštene informacije za grupu dječaka koji se zvao borg odraditi Agrokor, odnosno, složiti zakon, da bi po tom zakonu mogli raditi. Dakle, najgori oblik se pretvorio. Ne da se je iskoristila prilika, nego se pretvorila u nešto u što se zasigurno nije smjelo pretvoriti. I ono što se iz tih mailova apsolutno vidi, ne morate možete pročitati dva, tri maila, vidi se sljedeće, kao prvo da je potpredsjednica Vlade cijelo vrijeme govorila, kao drugo iz tih mailova svatko tko misli drugačije, svako ko se usudi preispitati bilo koju odluku govori se ponižavajuće o njemu, ismijavaju se građani RH jer čemu vi možete pa mi smo ti nas nekolicina koji ćemo odlučiti što i kako dalje. I treća stvar, zamislite nekoga tko je ministar i koji kaže, ah na čelu sam tog ministarstva idem sada nešto tamo malo raditi da opravdam da to ministarstvo postoji. Ljudi moji ti mailovi su pljuska u lice svima nama koji ovdje sjedimo, svim građanima RH koji odgovorno rade svoj posao jer se kroz te mailove, dakle manimo na stranu priča s Agrokorom da ti jednu grupu pretvoriš u drugu grupu, ali ti mailovi su zapravo sramota Hrvatske, sramota ove Vlade i sramota svih nas koji ovdje sjedimo. I sada imamo dvije stvari koje se pokušavaju opravdat, imamo stabilnost i imamo reforme koje dolaze. E ta gospođa reforma niti kuca na vrata Vlade, niti kuca na vrata ovog Sabora, a još manje će stanovati u RH. Hvala lijepo.
Idemo sad na Klub zastupnika GLAS-a i HSU-u, poštovani kolega Goran Bues Richembergh, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Danas će pred nadležnim saborskim odborima biti preslušani kandidati za novog člana Vlade i novog potpredsjednika Vlade. Prilika je to da se zapitamo koja je politika Vlade u najosjetljivijem trenutku od početka njenoga mandata. Što zapravo Vlada donosi kao garancije u ovaj sada postupak kojega nadgleda, monitorira i na koji način se tretira potencijalno najveća kriza, ne samo gospodarskog, nego i političkog sustava u Hrvatskoj. Od presudne je važnosti da se postigne pravedna i održiva nagodba u slučaju Agrokora. Ne samo zbog stabilnosti gospodarskog sustava i očuvanja radnih mjesta, nego i zbog toga što će to biti paradigma na kojoj će se mjeriti čitav niz razina odgovornosti. Nema nikakve sumnje da će afera Hotmail koja je potpuno uzdrmala Vladu, koja je ubila sav njen legitimitet, legitimitet u smislu proklamiranih vrijednosti pa i onih koje su definirane kao prioriteti kod predsjedavanja Vijećem Europe među kojima, prije svega, borba protiv korupcije, nema dakle nikakve sumnje da će afera Hotmail imati svoj epilog i izvan medija. To već vidimo prema reakcijama i postupcima koje pokreću Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa, Hrvatska odvjetnička komora, ali i najave iz državnog odvjetništva, odnosno USKOK-a. To je bila idealna šansa, idealna šansa, dakle kad govorimo o krizi nastaloj u Agrokoru i svemu onome što je ona prouzročila da Hrvatska jednom za svagda raskine s modelom krovni kapitalizma koji ju je i doveo na ovako niske grane društvenog razvoja, rekao bih i primitivizacije čitavoga društva, cvjetanja korupcije i svega onoga što to generira, ali se tom modelu krovni kapitalizma suprotstavilo zapravo istim modelom. Afera Hotmail pokazala je da se u rješavanju tog pitanja država, proklamirajući svoju odgovornost za čitavi sustav i stabilnost ekonomskog poretka, oslonila ni na šta drugo, nego na ortački pristup i ortački model koji je zapravo i doveo do svega ovoga. Da to nije tako, da se paradigma promijenila, da se u ovo ušlo, dakle u rješavanje problema Agrokora sa sasvim novih pozicija, sa iskrenog polazišta da se mijenja takvo stanje, imali bismo puno više optimizma, ovako u ime GLAS-a i Hrvatske stranke umirovljenika iskazujem najvišu moguću razinu skepse prema rezultatima koje očekujemo i od uprave i od ostalih aktera koji je sponzoriraju. Upozoravamo da se radi o primarnom, vrhunaravnom, ultimativnom slučaju koji može eksplodirati svima nama u lice usred turističke sezone. Nadamo se da će se pokazati najviša razina odgovornosti da se u procesu postizanja nagodbe optimiziraju ciljevi, ali nažalost mi ovoj Vladi više ne vjerujemo, ne vjerujemo između ostaloga što premijer nije našao za shodno od trenutka kada je eksplodirala ova priča oko Hotmaila, da se obrati Hrvatskome saboru, da sačuva dignitet institucije koju vodi i autoritet najvišega i ključnog mjesta Izvršne vlasti u RH. Možda će biti prilika da ga pitamo za junačko zdravlje prilikom predstavljanja novih članova Vlade, ali pozivamo na zdrav razum, pozivamo i vas vladajuće. Bez obzira što je nama u interesu da se vi oko tog pitanja podijelite, raslojite i raspadnete, da pokažete najvišu razinu političke odgovornosti za ovu zemlju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Pa ovo prijepodne, odnosno to više ne zovemo mogućnost da govorimo u ime klubova, nego govorimo slobodni govor pa smo očito to doslovno shvatili pa evo svaka od naših rasprava je različita, imat ćemo prilike zaista i govoriti i reći ono što nas tišti. Ja bih iskoristila ovu raspravu, odnosno mogućnost govorenja vezano uz prioritet koji je vezan i zajednički nazivnik ima demografska obnova. Budući da vrlo često i razmišljam u slikama i govorim u slikama, to vam je kao brana u kojoj imate malu rupicu, nitko nije zatvorio tu rupicu, voda ide dalje i dalje jer naravno neminovnost ide i u jednom trenutku ta će rupa postati tako velika da ju neće moći zatvoriti nitko i brana će na kraju puknuti. Što želim reći? Godinama traje proces promjene i stanovništva u RH, najprije je to bio proces gdje se išlo iz sela u gradove gdje su nam sela ostala bez ljudi, išlo se u gradovima u neko drugo vrijeme, sad je izlazak, odnosno odlazak radnog stanovništva iz RH u inozemstvo, kad gledamo ljestvice, tada po nekim pokazateljima je RH pri kraju, a pokazateljima koji postotak radnog stanovništva RH radi izvan RH na trećem mjestu smo. I to vam samo znači da treba upaliti i da moramo znati da alarm više nije ono samo da nas upozorava, nego svira i ne prestaje svirati. I u kontekstu toga našli su se predsjednica i premijer, dogovorili su zajedničku sjednicu Vlade i razgovor o demografskoj obnovi. I sad vidjet ćemo kad će ta sjednica Vlade biti i očito jedan projekt ima predsjednica, drugi projekt ima premijer, a stvar je o tome da kad malo gledate, druge zemlje su to prošle, druge zemlje su se prije ili kasnije s tim suočile i ušli u zaista žestoku bitku s tim problemom i krenuli rješavati. Prvo što su krenuli rješavati je radno zakonodavstvo, to znači olakšati rad, omogućiti rad, omogućiti prekvalifikacije, doškolovanje i postati zemlja koja je interesantna i za stranu radnu snagu. U Hrvatskoj taj napor za sad nismo vidjeli, vezano uz radno zakonodavstvo vidjeli smo u ovom Saboru pojedinačne zahtjeve pojedinih i saborskih zastupnika i klubova koji dolaze iz oporbene strane i naravno kada tako dolazi, tada vladajući niti razmotre, nego odmah to sve zajedno odbijaju i izglasavaju da to ne može ići dalje. Ali s ove govornice želim poručiti sljedeće. Situacija zaista nije dobra. Mi možemo krenuti pojedinačnim mjerama, ali to je kao kad vam gori vatra, a vi imate jedan lončić i uspijete samo krakove te vatre sanirati. Danas ćemo imati popodne i raspravu, odnosno izmjenu zakona gdje je povećanje dječjih doplatka. Sve što može pomoći našim građanima za bilo koju životnu dob je dobro i to jasno treba reći da je dobro. Ali jednako tako treba i reći da je to samo saniranje u ovom trenutku, a problem je puno veći, to drugim riječima što hoću reći? Nama je hitno su nam potrebne mjere demografskog oporavka, odnosno obnove, trebaju biti sustavne, trebaju biti dalekosežne, moraju se prvo i osnovno omogućiti i vezati uz radno zakonodavstvo, a i onda i sve druge stvari. Dakle ono što je važno da Hrvatska bude poželjna građanima Hrvatske, da ostaju tu, da povećamo mogućnost da poslodavci isplaćuju plaće i naravno, onda je povratno to stanovanje i svi drugi benefiti. Jednako tako je predsjednica rekla da želi koncensus. Konsenzus bi bio dobrodošao. Ali vas ja pitam, da li je konsenzus moguć i moram se referirati na jedan odgovor Vlade koji sam dobila protekli tjedan, pitanje Vladi je bilo vrlo jednostavno, koliko ima državnih dužnosnika, odnosno državnih tajnika i pomoćnika u svim ministarstvima i odgovor je bio sljedeći. Možete otić na web stranicu ministarstava pa onda možete i to pobrojati, ili možete otići na stranicu Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa pa sa određenim linkovima možete do toga doći. Mislim da je taj odgovor apsolutno nedopustiv i ukazuje da zapravo riječ da želimo imati koncensus o nekim stvarima je samo mrtvo slovo na papiru, a ne stvarnost.
Hvala vam. Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici, dobro jutro. Nastavljamo s radom. Prvo kao i uvijek srijedom, prvi radni rad u tjednu. Što se tiče plenarne sjednice, imamo slobodni govor. Javilo se 6 klubova. Jeste se javili već ranije ili niste? ... [[Upadica: ne čuje se.]] Onda vas molim prijavnicu da dadate, šest je, pa krećemo, tko se želi još javiti molim vas da se prijavi u idućih 5 minuta. Prva je na redu poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, ja ću ovih 5 minuta iskoristiti da kažem o nečem što se dešava u gradu Zagrebu. U gradu Zagrebu se trenutačno dešava devastacija jednog od najznačajnijih objekata u gradu Zagrebu. Dakle, kad bi bilo kog od nas u ponoć ili u ranojutarnje sate probudili da nabrojimo recimo, tri ili pet najznačajnijih objekata u gradu Zagrebu što nam je u memoriji, vrlo visoko bi bila rangirana katedrala, Jelačić plac, Zrinjevac i naravno Meštrovićev paviljon koji se nalazi na Trgu žrtava fašizma ili Paviljon hrvatskih likovnih umjetnika. Mi koji živimo u gradu Zagrebu imamo priliku vidjeti kako gospodin gradonačelnik upravlja gradom. Navikli smo na svašta. No međutim, ovo što se dešava je bez presedana. Riječ je o zaštićenom objektu, riječ je o tome da je on posebno registriran, riječ je o time da Zakon o zaštiti kulturnih dobara kaže da kad radite nešto na takvom objektu i na toj parceli, da tada trebate imati prethodno odobrenje koje je upravni postupak, što naravno se nema. I što se dešava? Najprije je uklonjeno zelenilo, a iz zelenila je uklonjeno nešto kad ja ispričam uopće ljudima, nitko ne vjeruje da se to desilo. Dakle, Meštrovićev paviljon je napravljen na način da imamo postament od tri velike stepenice na kojima se sjedilo. Te stepenice su bile napravljene od blokova od bračkog kamena. Ti blokovi od bračkog kamena su maknuti, sad je tamo pokos i što će se napraviti? Betonirati će se nove stepenice koje će se oblačiti u kamen koji je sa područja Vrsine, dakle nedaleko od mjesta Vrsi, dakle nedaleko od Zadra. Nešto što je nezapamćeno. Što bi mi mislili o bilo kome koji bi došao pred sliku Mona Lise i rekao da frizura koju Mona Lisa ima nije baš nekakva primjerena i da bi je trebalo promijeniti. Sami znate što bi o tome mislili. U gradu Zagrebu se upravo to dešava. Najprije je uklonjeno zelenilo, iza toga je uklonjen ovaj postament. Pri tom su prekršeno nekoliko zakona. Prvo, grad Zagreb radi na imovini koja nije njegova, nego imovina RH i pri tom na upit da li je nešto regulirano usmeno se dogovorilo, pa tako samo za ubuduće da znamo ako je to metoda ponašanja, onda postoji usmeni dogovor pa neće više trebati suglasnost i sve ostalo. Druga stvar, temeljem Zakona o zaštiti kulturnih dobara potrebno je provesti postupak koji nije proveden. Cjelokupna javnost i cjelokupna struka viče, upozorava, kazneno je prijavila gradonačelnika za to što se napravilo i što se desilo? Ništa. Odgovor koji se dobije, dobije da „gradonačelnik dela“. E, sad vas ja pitam, da bilo tko od građana RH tako nešto radi na objektu u kojem on živi ili da bilo koja institucija to radi na objektu u kojem recimo se, odjedanput se u Saboru dogovorimo da ovo pročelje koje je na Saboru ili ne znam, ulazi su stvarno nikakvi, bilo bi dobro staviti plastičnu stolariju recimo to natkrit jer bi to bilo puno bolje. O tome govorimo. Stanje je alarmantno. Nakon što je nadležni Odbor Gradske skupštine odradio sjednicu, donesao zaključke, naš gradonačelnik je pojačao to pa ste imali prilike jučer ili prekjučer vidjeti da se zelena površina pretvorila u jedno parkiralište, da na tom parkiralištu je bilo parkirano nekih 10-ak auta. Kolega iz HDZ-a, svaki put kad izađete iz HDZ-a van, morate čvrsto žmiriti da ne vidite tu devastaciju. Svaki put kad izlazite iz prostora HDZ-a direktno to vidite. Gospodin Bandić je vaš koalicijski partner i na državnoj razini i na razini grada Zagreba. Kada netko je lopov, onda netko drži lojtre. Jednako tako je kriv kao i ovaj koji je lopov. Stoga je odgovornost na vama, odgovornost tome što se dešava u gradu Zagrebu, odgovornost za apsolutnu štetu koja je napravljena. Šteta je napravljena. Kad pitate struku što treba učiniti, onda struka kaže, obustavit radove, konzervator izać van i vidjeti kako se to može sanirati. Pri tome nisam ni postavila pitanje gdje su blokovi bračkog kamena završili, jesu noću odveženi i šta se s njima dešava.
Hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, počet ćemo sa radom i po običaju sad će najprije biti iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i prvi Klub zastupnika biti će onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Nema ga ovdje, nažalost gubi pravo na govor. Izvolite kolega, molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Nažalost sam ga već bio prozvao jel. Sljedeći Klub zastupnika je Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Dobro jutro svima, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Postoji jedno od zlatnih pravila EU i nešto što je bio razlog i kad smo ulazili u EU, jedna od stvari koje smo karakterizirali kao prednost, a to je sloboda kretanja robe i ljudi. Bez obzira što naša predsjednica tvrdi da su je krivo citirali ili nešto drugo, tome nije tako, svi smo imali prilike čuti što je rekla i to je jedno od prednosti, ali tu prednost u ovom trenutku mi u Hrvatskoj vidimo samo kao mogućnost, odnosno činjenicu da naši sugrađani, da mladi ljudi sa cijelim obiteljima odlaze iz Hrvatske. I to ne samo iz razloga što su male plaće ili što nisu zaposleni, nego iz jednostavnog razloga što Hrvatska ne nudi nadu i zato što se ovdje loše osjećaju. U kontekstu toga imamo situaciju na razini EU, imamo migracije, imamo migracije koje su gospodarske, imamo migracije koje su zbog određenih situacija u pojedinim zemljama, a ono što stručnjaci najavljuju, najavljuju i klimatske migracije. Dakle klimatske promjene su činjenica, klimatske promjene su nešto što postoji i bilo bi jako, jako dobro da se slušaju stručnjaci, stručnjaci na vrijeme upozoravaju, stručnjaci govore, no međutim to vam je ono, na jedno uho uđe, na drugo izađe van jer sad treba pronaći rješenja i sad treba dati odgovore. Jednako tako imamo priliku najava u tisku gdje ministar Pavić govori da nikad više nije bilo sredstava za zapošljavanje. Hrvatska konačno treba postati prijatelj svojim sugrađanima, prijatelj svojim sugrađanima na način da im omogući sigurnost, da im omogući stabilni posao, da im omogući veće plaće. Ali jednako tako Hrvatska u smislu protoka roba, u smislu slobode kretanja, u smislu migracija treba postati i poželjna da neki ljudi koji na putu za Europu idu ostanu tu, ostanu živjeti. Mi smo ove godine otvorili do sada dozvolu za 40 000 novih radnih mjesta. Stručnjaci, ajmo ih konačno slušati, kažu da će iduće godine u Hrvatskoj biti potrebno 100 000 radnih mjesta. I u kontekstu toga ova Vlada bi trebala konačno sjesti zajedno sa premijerom Plenkovićem na čelu i ministar Pavić koji je zadužen i vidjeti što imamo. mi u Hrvatskoj u ovom trenutku, to je kao uvod u Zakon o studentskim poslovima gdje ću nešto detaljnije o tome govoriti, imamo nezaposlive ljude iznad 50 godina života koji žele radit, treba ih prekvalificirati. Imamo umirovljenike koji žele raditi i koji mogu raditi povremene poslove. I ono što bi trebalo hitno složiti zakonodavstvo na način da prekvalifikacija bilo kojem poslodavcu nije teret, da povremeni poslovi koje rade umirovljenici nisu teret i u tom smislu trebaju ići izmjene zakona koji priprema ministar Marić, tako da prvo i osnovno postanemo, da zaposlimo ono što zaista možemo zaposliti na svom tržištu rada, da postanemo prijatelji svojim sugrađanima kroz cijelu klimu koja se treba promijeniti jer onaj koji ima priliku dobiti puno bolje plaćen posao vani mi ga ne možemo spriječiti ali možemo osigurati da netko drugi ovdje dođe i rati i u tom smislu treba stvoriti novu klimu ali i u smislu imigracijskih. Ne trebamo gledati i ne bojati se toga da li će Hrvatska biti hot spot ili ne jer to zasigurno u odnosu na sve zajedno niti će biti niti treba biti. No međutim ti svi tokovi koji idu prema Njemačkoj, prema Skandinaviji treba i Hrvatska konačno shvatiti da svoju radnu snagu treba naći negdje drugdje. Dakle biti prijatelj svojim sugrađanima, omogućiti da ono što imamo da zaposlimo i da krenu raditi, pogledati malo kako su to neke druge zemlje napravile ali i ovu migracijsku krizu koja je i koju stručnjaci kažu sljedeća je klimatska, koja će biti trajna i pitanje kojih razloga, vidjeti gdje je tu benefit i korist za Hrvatsku a ne samo kao prometnik držati onaj znak i biti prometnik na tom putu za Europu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa.
Idemo sada na treću raspravu. Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Svaki grad ima nekakve svoje točke događanja ili mjesta koja su specifična. U gradu Zagrebu jedno od specifičnih mjesta je Markov trg. Na Markovom trgu imamo Vladu, imamo Ustavni sud, imamo državni parlament, a imamo i drugi po veličini parlament u zemlji, a to je skupština grada Zagreba. I to je tako jedan brežuljak, obzirom na stvari koje se dešavaju, mislim da ne možemo ni govoriti da je riječ o brežuljku, nego je prije riječ o podrumu u smislu demokracija kojih imamo. Prošli tjedan je bila skupština grada Zagreba gdje se je po prvi put od kad imamo Hrvatsku i na ovaj način funkcioniramo desilo to da su vladajući u skupštini grada Zagreba donijeli odluku da oporba ne može govoriti. A o čemu ne možemo govoriti? Ne možemo govoriti o radovima koji se dešavaju na Trgu žrtva fašizma, o radovima koji se dešavaju na Meštrovićevom paviljonu i bez obzira kako ga hoćemo zvati jer o tome nije dobro govoriti. Pri tom treba znati da postoje koalicije koje su iste i u ovom Saboru, iste i u gradskoj skupštini. To je koalicija koju sve druge partnere čini HDZ i Klub Bandić Milan 365 u ovom Saboru, a jednako tako HDZ neovisni za Hrvatsku i Bandić Milan 365 u gradskoj skupštini. S obrazloženjem zašto to oporba o tome ne može govoriti, kaže zato što je to tamo napravljeno sve odlično, pa zašto bi vi o tome govorili jer nema potrebe da govorite. Oporba je u gradskoj skupštini u četvrtak cijeli dan šutjela. Svi oporbeni zastupnici su izlazili za govornicu i koristili svoje vrijeme na način koji su nam vladajući rekli, a to je ne treba govoriti. Naš uvaženi predsjednik Sabora je započeo ovu sjednicu čestitajući našim nogometašima i zaista im treba čestitati. Postoji opasnost nakon utakmica koje će biti danas i sutra da Hrvatska možda ostaje jedina država koja predstavlja afrički kontinent na nogometnom prvenstvu. Jednako tako ono što se desilo u gradskoj skupštini grada Zagreba, pokazuje da i Sjeverna Koreja radi neke iskorake, pa se njihov čelni čovjek sastaje sa Trumpom, a mi u gradskoj skupštini smo imali zabranu govoriti. Zašto smo imali zabranu govoriti? Jer smo ukazivali da se sa Meštrovićevim paviljonom dešava protuzakonite radnje, da se radi devastacija. Samo da otprilike shvatite. 204 stube od kojih svaka teži otprilike tonu, dakle 200 tona bračkog kamena je negdje odvezeno, ne znamo gdje i biti će zamijenjeno sa 200 tona nekog drugog kamena. Stube za Meštrovićev paviljon ne odete u Bauhaus i kažete dajte mi 200 stuba. One se moraju klesati u posebnom kamenolomu pod posebnim uvjetima i svi na to žmire. Pri tom na Trgu žrtava fašizma ne trebamo zaboraviti da je sjedište HDZ-a. Dakle, kolege iz HDZ-a koji ste u koaliciji sa gospodinom Milanom Bandićem i u Saboru i u gradskoj skupštini morate itekako biti svjesni devastacije koja je napravljena. Devastacije koja je trajna, devastacije na kojoj vi žmirite i prešutno odobravate. Mi smo željeli samo o tome govoriti. Pri tome glasajte kako hoćete. Kroz glasanje možete pokazati da vam je to idealno. No međutim, Klub Bandić Milan 365 je izašao van i rekao da o tome nemamo što govoriti. Jednako tako koalicijski partneri su tu dali ruku. Gle čuda, jučer se nastavlja skupština, nastavlja se s jednom drugom točkom oko koje se koalicijski i vladajući ne mogu dogovoriti i onda ih nema dovoljno. Točno se zna da 27 ljudi u gradskoj skupštini su većina. Nakon što oporba napušta skupštinu i kaže, dečki moji, oko te točke dogovorite se kako hoćete, pokaže se da njih nema dovoljno. I tko se krivi za napuštanje gradske skupštine? Ne vladajući, kojih nema dovoljno i koji ne mogu donijeti odluku, nego oporba. Taj parlament je dijagonalno od ovog parlamenta. Sve što se dešava u tom parlamentu ima posljedicu i za sve druge dijelove Hrvatske. Kao što se dešava u ovom parlamentu ima posljedice za općine i gradove, tako što se dešava i u parlamentu skupštine odnosno u skupštini grada Zagreba ima posljedicu. Po prvi put je oporbi u skupštini grada Zagreba zabranjeno govoriti zato što je željela govoriti o devastaciji, o protuzakonitim radnjama, da u ovom gradu ništa nije sveto, da vladajući za potrebu ruke gospodina Milana Bandića žmirit će na sve što se dešava i pitanje je što je slijedeće? Stoga, one stvari koje se dešavaju u parlamentima nisu dobre. Demokraciju treba razvijati, ali u demokraciji. Ne možete nekom oduzeti pravo da govori. To se je desilo u skupštini grada Zagreba i poruka je, nemojte da se dešava to ponovo. Poruka je i Sjeverna Koreja se otvara i pokušava napraviti korak naprijed, a mi tako rado želimo napraviti korak nazad i otići u nekakva beznađa iz kojih će trebati godine i godine da izađemo vam. Hvala lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege, javio sam se za ovaj slobodan govor ispred Kluba GLAS-a i HSU-a iz razloga što želim podsjetiti da između HRT-a i Vlade RH postoji određeni ugovor kojim se jamči između ostalih društvenih skupina i umirovljenicima primjereno vrijeme da bi se na HRT-u govorilo o njihovim problemima o njihovom stvaralaštvu, o njihovim rekreativnim aktivnostima. U ugovoru čak, u jednom članku tog ugovora stoji, odnosno zakona stoji da oni trebaju i proizvoditi određene emisije doživljavajući svoju životnu dob na svoj način i prikazujući to sve koliko i Hrvatskoj javnosti. Međutim imamo jedno drugo stanje na HRT-u, naime na HRT-u postoji tzv. ljetna shema, u toj ljetnoj shemi izgleda da po ljetnoj shemi umirovljenici preko ljeta ne postoje jer nema nijednog termina rezerviranog za specijalizirane emisije koje bi govorile o problemima umirovljenika, o životu umirovljenika, opet ponavljam o njihovom druženju, o njihovom stvaralaštvu. Dakle jednostavno preko ljeta izgleda da su umirovljenici zaduženi za čuvat unuke ili čuvati imanja dok mlađi odu negdje na odmor itd. emisija na HRT-u nema. E sad, kad bi to bilo, možda kad bi se to sve skupa iskomuniciralo na nacionalnom vijeću za umirovljenike i starije osobe i kad bi se reklo ok, dat ćemo vam u drugom djelu godine ili u dvije trećine godine, dati ćemo vam sat i pol tjedno da osmislite određene emisije, možda bi to funkcioniralo, ali ne. Praksa HRT-a je, mi imamo ljetnu shemu i od tada do tada nema nijedne emisije za umirovljenike. Svjesni smo da postoje određene najave mirovinske reforme, doduše za one koji su u mirovini i za one umirovljenike neće se dogoditi ništa, oni imaju svoje rješenje, ali ne želim vjerovati da ti umirovljenici koji su danas u mirovini su nesolidarni sa svojim budućim kolegama i da se uopće ne pitaju kako će njima biti sutra u mirovini, da li će imati ista prava, radi se o njihovim rođacima, radi se o njihovoj djeci, prema tome mislim da bi bilo to korisno i u određenim specijaliziranim emisijama za umirovljenike obraditi već kad se u ovo doba najavljuje mirovinska reforma, pogotovo ako to preko ljeta bude u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, a kako je najavljeno tek u 9 mjesecu bude na Vladi, odnosno upućeno u Hrvatski sabor na prvo čitanje. Mislim da taj dio, ta dimenzija javnih debata na javnom mediju, državnom mediju nedostaje za ovako teške utakmice ili za ovakve teške sadržaje u ljetnom periodu pa apeliram i na Vladu da putem svojih poluga prema HRT-u utječe, ili da se promijeni ta ljetna shema, odnosno da umirovljenici imaju svoje specijalizirane emisije tijekom cijele godine ili da se drukčije dogovore na nacionalnom vijeću za umirovljenike ili starije osobe ili da se ovako teške teme kao što je najava mirovinske reforme ne puštaju u ovom periodu kad nema nikakve specijalizirane emisije za umirovljenike. Moramo biti civilizirano društvo, moramo o svemu razgovarati i dogovarati se, prema tome ja nikoga ne krivim, ali apeliram da se dogovaramo da ne ostavljamo ljude, naše građane koji su najredovitiji platiše svih mogućih računa, da ih ne postavljamo u drugorazrednu poziciju i kaže evo za njih po ljeti nema odgovarajućih tema. Kažem, molim da se ovo uzme u obzir. Hvala lijepa.
Hvala lijepa.
Sada, poštovane gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo s postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade, u skladu s odredbama Poslovnika čl. 132. do 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na 1. točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja je zastupnik Veljko Kajtazi i on postavlja pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani predsjedniče Vlade, gospodine Plenkoviću, vaša je Vlada u kolovozu prošle godine donijela operativni program za nacionalne manjine, a među njima je i posebni operativni program za romsku nacionalnu manjinu. Na dokumentu se radilo gotovo godinu dana i on je temeljni dokument na kojem se temelji moja podrška vašoj Vladi. Operativni programi jasno su definirali aktivnosti, rokove u kojima se te aktivnosti moraju provesti, a za to su određena i nadležna tijela, ministarstva i agencije. Prethodno su sa svim nositeljima aktivnosti određene konstatacije, a Vlada je jednoglasno usvojila i operativne programe. Poštovani gospodine Plenkoviću, u operativnom programu za romsku nacionalnu manjinu gotovo su svi rokovi probijeni. Određeni nositelj aktivnosti, kao Ministarstvo kulture se protive provedbi aktivnosti za koje su zaduženi, a isto tako nisu predviđena sredstva za provedbu većine aktivnosti, a za provedbu nekih aktivnosti još uvijek nemamo pravni okvir. Imajući u vidu da je za ožujak predviđen prvi izvještaj o provedbi operativnog programa, a da situacija kako navodim, što planirate učiniti da se konačno krene sa punom provedbom dogovorenog u operativnim programima, da ministarstva preuzmu provedbu dogovorenih aktivnosti, te da im se zato osigura zakonski i financijski okvir?
Izvolite, predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog Sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, pozdravljam vas na početku još jedne sjednice Hrvatskog sabora i zahvaljujem zastupniku Kajtaziju na ovome važnom pitanju koje se tiče operativnih programa za nacionalne manjine, a posebno za romsku manjinu. Prije svega kao predsjednik Vlade i čelnik vladajuće koalicije cijenim potporu manjina u Hrvatskom saboru, našoj Vladi i sudjelovanje u radu naše parlamentarne većine. Mislim da ste s tom potporom dali važan politički signal, da manjine u RH čine važnu sastavnicu hrvatskoga društva i trebaju percipirati u vlasti na najkonstruktivniji način, kako bi pridonosile i općem boljitku, ali isto tako i zaštiti identiteta svih manjina u RH. Mi smo zajedno izrađivali i program i operativni program koji je bitan za prava manjina, on je usuglašen na međuresornoj razini, osobno ste sudjelovali u njemu, vi znate da smo u 2018. imali čak 1080 programa kulturne autonomije prijavljene od strane manjinskih zajednica u RH, 106 udruga i ustanova. Mi smo također za ostvarivanje kulturne autonomije u proračunu za 2018. predvidjeli 32 milijuna kuna. Romskoj nacionalnoj manjini u 2017. bilo je alocirano nešto ispod milijun kuna, u 2018. iznad milijun kuna. Smatram da je broj natječaja koji je raspisan, pa i ovaj javni poziv, za programsku, stručnu, i financijsku potporu od prošloga mjeseca za obrazovanje djece, za obrazovanje učenika, pripadnika Romske manjine, izrazito važan, izrazito koristi, i vjerujem da ćete ga i vi i svi predstavnici romske manjine iskoristiti. Želimo da se uključite u sve ono što može pridonijeti i školskom i predškolskom obrazovanju, da pripadnici Romske manjine, što dulje, o mogućnosti, u cijelosti ostanu u okviru obrazovanoga sustava. To je naš zajednički cilj, o tome smo razgovarali u niz navrata na našim sastancima i koordinacijama. Ministarstvo znanosti i obrazovanja je u školskoj godini, aktualnoj, u svom akcijskom planu provedbe i strategije za Rome odobrilo sufinanciranje troškova predškolskog odgoja djece, pripadnika Romske nacionalne manjine. Niz drugih ministarstava, pa i Ministarstvo kulture, pa i koordinatorica za ova pitanja u Vladi, potpredsjednica vlade i ministrica vanjskih i europskih poslova, Marija Pejčinović Burić, ima otvorena vrata, ona je referentna točka za rješavanje svih pitanja, koja se tiču operativnoga programa. Sredstva u proračunu su alocirana, ukoliko postoje određeni segmenti programa i prioriteta, koju vi kao predstavnik Romske manjine, vidite da još nisu do kraja zaokruženi, Vlada će sa svoje strane, u pogledu, svega onoga što vi smatrate da bi trebalo biti realizirano, nastojati naći, adekvatan, zakonski projektni, pa i financijski okvir za realizaciju toga programa. Ja mislim da smo do sada gledajući, uspostavili vrlo kvalitetan dijalog, razumijevanje, da smo stavili naglasak, na rješavanje projekata svih nacionalnih manjina, pa i Romske, na višu razinu, to ćemo činiti i dalje i ja vas pozivam da intenziviramo taj dijalog, bilo direktno sa mnom, bilo sa potpredsjednicom Vlade ili bilo kojim od nadležnih ministrica ili ministara, koji moraju pomoći rješavanju ovoga pitanja. Naša politička privrženost rješavanju svih projekata vezanih uz Romsku manjinu, ostaje čvrsta i nepromijenjena. Hvala vam lijepo.
Hvala. Kolega Kajtazi, prije nego što se očitujete, samo bih pozdravio učenike i učenice Srednje škole iz Čazme, koji su s nama, molim jedan pozdrav za njih. … [[Pljesak.]] Izvolite kolega Kajtazi.
Poštovani gospodine Plenkoviću, ne mogu reći da sam zadovoljan, sa vašim odgovorom, zbog problema kojeg imamo, a to je sve što dogovaramo, sve što vrlo jasno izrečete u Hrvatskom saboru ili na našim obilježavanjima, a u konačnici, potvrdite u dokumentima Vlade, kao što su operativni programi, ministarstva i ministri, ne prihvaćaju dovoljno ozbiljno. Imati ću u vidu da predstoji prvi izvještaj o provedbi operativnog programa, od kojeg sam ja očekivao jako puno. Očekujem da ministre i ministarstva koji su nositelj aktivnosti, dodatno potaknete da se za provedbu aktivnosti, kada je to potrebno, u državnom proračunu, pravovremeno osiguraju sredstva, te da se po potrebi pokrene i ubrza izmjena pravnoga okvira za određene aktivnosti. Ne prihvatljivo je da u mojim susretima, sa ministrima, ja moram razgovarati o opravdanosti provedbe određenih aktivnosti, ukoliko su one, usuglašene gotovo u godinu dana, a kasnije i jednoglasno izglasane na sjednicama Vlade. Hvala.
Prelazimo sada na 2 pitanje, poštovana zastupnica Marija Jelkovac, postavlja pitanje potpredsjednici Vlade i ministrici gospodarstva poduzetništva i obrta Martini Dalić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana potpredsjednice Vlade. Evo, prije godinu dana, hrvatskom gospodarstvu, prijetio je kolaps koji bi izazvao stečaj Agrokora, prvenstveno jer je u njegovom sastavu bilo preko 70 trgovačkih društava i pravnih osoba, koji bi tim stečajem bile direktno ugrožene, jer bi se i nad tim kompanijama, morao također provesti stečajni postupak. Stečajem Agrokora, također bilo je ugroženo 28000 radnih mjesta. Stečajem Agrokorovih kompanija, vrlo vjerojatno, značio bi i stečaj brojnih dobavljača, a to bi potencijalno značilo i ugrožavanja stabilnosti i financijskog sustava, te i državnog proračuna, zbog ogromnih troškova, a isto tako ugrozio bi i porezne obveznike. Obveza Vlade je štiti i gospodarski sustava i brinuti se o javnom interesu dobrobiti građana, te je stoga vlada i predložila da se u hitnoj proceduri donese Zakon o postupku izvanredne uprave, u trgovačkim društvima od značaja za RH, čiji je osnovni cilj bio, stabilizirati poslovanje svih kompanija u sustavu Agrokora, a prije svega očuvati radna mjesta. Kako danas stvari stoji, Agrokor, aktivno upravlja svojim likvidnošću, plaćeno je 490 milijuna eura, graničnog i starog duga dobavljačima, na dan 9. travanja ove godine, stanje sredstava na računima sustava Agrokor iznosi oko milijardu i pol kuna. A stanje prije godinu dana na dan 10. travanja 2017. g. iznosilo je samo 6 kn. Na sjednici Vlade također je predstavljeno izvješće o postupku izvanredne uprave u Agrokoru u kojem je objavljeno da je postignut načelni sporazum vjerovnika o ključnim elementima nagodbe. Potpisan je prijedlog nacrta. Dakle postupak izvanredne uprave daje rezultate, ide svojim tijekom.
Hvala vam, gotovo je vrijeme. Izvolite kolegice Dalić.
Poštovana gospođo Jelkovac, pa u kontekstu ovoga što ste kazali ono što mogu u ovom trenutku reći jest da načelan dogovor o nagodbi koji si su postigli vjerovnici predstavlja jedan od bitnih koraka i predstavlja rekla bih kapitalan korak prema dovršetku cjelokupnog postupka izvanredne uprave i prema vraćanju sustava Agrokoru normalno poslovanje. Naravno pred izvanrednom upravom je još mnogo posla. Taj načelan sporazum treba prenijeti u pravni dokument koji će se onda podnijeti sudu i o kojem će vjerovnici glasovati. Međutim ono što načelan sporazum sadrži, sadrži Sporazum o bitnim kapitalnim pitanjima a koja se tiču dogovora vjerovnika kako će Agrokor u budućnosti funkcionirati, na koji način će se utvrditi buduća vlasnička struktura, odnosno na koji način će se vjerovnici naplatiti. S obzirom da ogromni dugovi od 57 milijardi kuna se očigledno neće moći naplatiti u novcu, onda će se sadašnji vjerovnici naplaćivati jednim dijelom iz vlasništva, jednim dijelom novim dugom koji će se uspostaviti na razini nove kompanije, a preostali dio duga otpisati. Posebno važan sadržaj ovoga sporazuma čini i dogovor sa dobavljačima kojim će se u sljedeće četiri godine isplatiti još 80 milijuna eura tzv. graničnog duga, a isto tako uređeno je i utvrđeno i način na koji će budući vlasnici Agrokora osigurati da postoji suradnja između Agrokora i njegovih sadašnjih dobavljača odnosno hrvatske industrije. Malo se o tome govorilo ovih dana, ali isto tako sporazum sadrži i odredbu o zadržavanju svih ugovora o radu što znači da su radna mjesta osigurana i da će sva sadašnja radna mjesta biti očuvana i u novom sustavu. Mislim da je ovo zasigurno jedan od kapitalnih koraka u cjelokupnom postupku. Prethodna dva bila su vezana uz održavanje poslovanja i stabiliziranje poslovanja. Bio je to naravno početak same izvanredne uprave i osiguranje isplate plaća i pokretanje poslovanja. Drugi je svakako bio osiguranje novog financiranja koje je omogućilo i osiguralo da cjelokupni postupak stabiliziranja Agrokora ne pada na teret poreznih obveznika. Ovo je mislim treći značajan korak, treći kamen temeljac u uspješnosti ovoga procesa a četvrti će naravno biti dovršetak izvanredne uprave. Ono što u ovom trenutku držim da možemo reći jest da svi dosadašnji rezultati procesa izvanredne uprave pokazuju da su sistemski rizici koji su se pojavili za cjelokupno gospodarstvo, a mogli su nastati od nekontroliranog stečaja Agrokora savladani, te da u ovoj konačnoj fazi pravnim dovršetkom dogovora vjerovnika su osigurani preduvjeti za normalno poslovanje Agrokora u budućnosti sa novim vlasnicima. Ali očekujem na puno kvalitetnijim poslovnim osnovama, na puno kvalitetnijim tržišnim osnovama u kojima se više nikada neće ponoviti neplaćanja, nedopustivo dugi rokovi plaćanja i nedopustiva ovisnost malih o velikima na način koji nije utemeljen na tržišnim odnosima. Hvala vam lijepa.
Hvala. Očitovanje zastupnica Jelkovac, izvolite.
Hvala poštovana potpredsjednice Vlade. Evo zadovoljna sam odgovorom iako nisam do kraja uspjela postavit pitanje zbog isteka vremena mislim da ste odradili vrlo kompleksan posao i da je najvažnije da su očuvana radna mjesta i da sve ide prema planu, završetku tog vrlo kompliciranog procesa. Hvala.
Zahvaljujem. Treće pitanje poštovana zastupnica Marija Puh. Pitanje postavlja postavlja potpredsjedniku Vlade i ministru graditeljstva i prostornog uređenja Predragu Štromaru, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, 300 aktivnih klizišta, 65 klizišta ugrožava stambene objekte. 29 klizišta ugrožava gospodarske objekte, 194 klizišta ugrožava nerazvrstane ceste i ukupna procijenjena šteta je preko 174 milijuna kuna. Ovi podaci koje sam sada iznijela su samo podaci za Krapinsko-zagorsku županiju. Znači vidimo prema zadnjim vijestima i na žalost događajima koji su se dogodili u Hrvatskoj Kostajnici da nije samo Krapinsko-zagorska županija, županija koja je pogođena klizištima i da nije samo sjever Hrvatske koji je do sada bio hajmo reći više pogođen. Znači imamo sad u gotovo cijeloj Hrvatskoj pojave klizišta, pojave odrona i probleme takve. Ove godine po prvi puta kada se Ministarstvo graditeljstva uključilo i osiguralo određena sredstva za sanaciju šteta od klizišta i to u iznosu od 10 milijuna kuna, s time da sam vam iznijela ove podatke koji su samo za Krapinsko-zagorsku županiju i s time da je ta problematika stvarno velika i da se radi o ogromnim iznosima i da se gotovo iz dana u dan prijavljuju nove štete i nova klizišta svjesna sam da sredstva koja su do sad osigurana nisu dovoljna. Molim vas da li nas možete izvijestiti o programima i mjerama koje se provode i koje će se provoditi u cilju rješavanja problema uzrokovanih klizištima i samih klizišta. Zahvaljujem.
Izvolite potpredsjedniče Vlade.
Hvala lijepo, poštovana kolegice Puh. Evo moram reći da ova Vlada prva koja je prepoznala, ali prva koja je reagirala na probleme klizišta u RH. Ti problemi su već dugo prisutni u ovom društvu, posebno na sjeveru Hrvatske, posebno na brdovitom djelu Hrvatske, međutim nitko nije adekvatno reagirao. Mi smo kao Vlada.
…/Upadica Jandroković: kolegice, oprostite podpredsjedniče, kolegice i kolege ja vas molim da se pristojno ponašamo, jako glasno razgovarate, dovikujete, ne možemo u ovakvoj atmosferi raditi. Molim vas da pustite podpredsjedniku Vlade da govori.
Mi smo kao Vlada i prilikom predlaganja proračuna za ovu godinu, ali i na temelju vaših amandmana osigurali sredstva u Hrvatskim cestama za sanaciju državnih cesta modelom klizišta. Mi smo u Ministarstvu graditeljstva osigurali 10 milijuna kuna za općine i gradove za sanacije svih onih cesta koje njima pripadaju, a koja su trenutačno nisu prohodne te ceste i moram reći na taj natječaj se javilo dosta općina i gradova i potreba je za 67 milijuna kuna. Znači potrebe su velike, sredstva do sada nisu bila osiguravana. Posebno znamo problem koji se dogodio u Hrvatskoj Kostajnici kad je ova Vlada reagirala u roku od 48 sati sa zaključkom da će sanirati ili omogućiti novo stambeno pitanje svakom građaninu koji je tamo nastradao, ali moram napomenuti, to nije samo za pogođene ovim klizištem u Hrvatskoj Kostajnici, nego u cijeloj državi. Uskoro ćemo dati nove prijedloge na Vladu gdje ćemo detaljizirati na koji način ćemo rješavati trajno stambeno pitanje, a moram reći da su sva privremena stambena pitanja riješena. Ova Vlada ima osjećaj za taj problem i dalje ćemo raditi da reagiramo i saniramo te probleme. Imamo i jednu dobru situaciju u Hrvatskim vodama i zajedno sa ministrom Čorićem i direktorom, generalnim direktorom Hrvatskih voda osiguravamo mogućnost i da Hrvatske vode sudjeluju sa svojim proračunom sa sredstvima iz vodnog doprinosa kako bi otvorili natječaj za sve općine, za sve gradove i sanirali sve one štete koje su nastale. Prema ovim zadnjim pokazateljima, mi ćemo u sljedeće dvije do tri godine morati uložiti oko 150 milijuna kuna i moram reći da ćemo osigurati ta sredstva, da ćemo sanirati sva klizišta i da je to desetak puta više koliko ćemo uložiti od bilo koje Vlade do sada koja je išla pokušavati sanirati pojedino pitanje u pojedinom djelu RH. Mi ponavljam, riješit ćemo sve te probleme, sva ta pitanja u cijeloj državi, bez obzira gdje su ti problemi, gdje se oni događaju i stambeno ćemo zbrinuti sve one građane koji imaju problem sa svojim stambenim pitanjem na svim klizištima. I čestitam vam na svim vašim aktivnostima koje radite baš povodom ovog problema kojega ste dobro obradili i zastupate građane na dobar način. Hvala.
Kolegice Puh, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče Vlade na odgovoru. Sva ta sredstva koja ste rekli, mi smo već prije uspjeli dogovoriti i osigurati u proračunu još i prije događaja koji su se dogodili u Hrvatskoj Kostajnici, ali smo sada postali svjesni još jedne veće dimenzije problema koja se eto javlja gotovo po cijeloj Hrvatskoj. Ono što nam definitivno nije išlo na ruku, a to je ova jaka zima ove godine sa puno snijega i nakon topljenja tog snijega došlo je do puno novih otvaranja klizišta i puno novih situacija na terenu koji nisu baš lijepe. Imala sam priliku obići neke kuće koje doslovce ljudi žive u kući koja nema zida, napravili su zid na neki način privremeno sa najlonom i iznutra su stavili zavjesu. Mislim da svi ljudi koji su pogođeni tim problemom klizišta moraju imati jednak pristup i svi moraju dobiti jednaku zaštitu i prema njima moramo jednako postupati i ja se nadam da ćemo svim ovim projektima koje smo do sada osigurali, a moramo razmislit još i o budućima da svi dobe dovoljnu zaštitu koja je potrebna. Zahvaljujem.
Četvrto pitanje poštovana zastupnica Bernarda Topolko postavlja pitanje Ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovana ministrice Divjak, svakodnevno svjedočimo napadima na vas i na vaš tim od strane poslovnih subjekata pa do marginalnih ekstremnih skupina koje žele zaustaviti reformu. U ponedjeljak je krenula edukacija nastavnika za eksperimentalnu fazu kurikularne reforme Škola za život. Da li nam možete obrazložiti da li će biti sve spremno do jeseni, od educiranih učitelja do novca kako bi školska godina mogla započeti u redu? Također me interesa, bio je prijavljen i veliki broj škola koje nisu uspjele ući u ovu eksperimentalnu skupinu, da li planirate ili imate kakav plan i za njih? Zahvaljujem.
Izvolite ministrice.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, zahvaljujem gospođi zastupnici na ovome pitanju. Istina, eksperimentalni program Škola za život ulazi u Hrvatske škole u učionice i to u 72 škole diljem Hrvatske. 46 osnovnih škola, 26 srednjih škola educiramo već sada, 1500 nastavnika, učitelja, stručnih suradnika, ravnatelja i uključeno je u program, odnosno krenut ćemo s tim programom na jesen za 8500 učenika. U tom smislu mogu stvarno garantirati da će sve biti spremno i da radimo i na edukaciji, na pripremi materijala, na opremanju škola i da naravno je to sve u skladu sa programom rada Vlade i to svi ti indikatori o kojima ja sada govorim i sve ono što planiramo napraviti stavljeno je u Nacionalni plan reformi. Ukupno je bilo prijavljeno 215 škola, matičnih škola plus još toliko područnih škola, izabrali smo 72 škole na način da svaka županija ima barem dvije škole u tome programu. Jednako tako da imamo oko dvije trećine osnovnih, jedna trećina srednjih škola i škole u većim gradovima, u ruralnim sredinama, u manjim gradovima, veće škole, manje škole. I u tom smislu mislim da imamo dobar uzorak i da ćemo tako moći pratiti uspjeh ovog našeg eksperimentalnog programa. Jer uspjeh eksperimentalnog programa nije samo u tome da mi priređene kurikulume, nastavne materijale, digitalne sadržaje testiramo u školama nego da budemo u stanju ocijeniti što još treba doraditi, što popraviti kako bismo bili sigurni da kada ulazimo frontalno u sve škole da će to stvarno biti tako da će ishodi učenja biti dobri i da ćemo uspjeti ostvariti ono čemu težimo a to je škola za život jer samo društvo koje uči, pojedinac koji uči, čovjek koji uči zapravo ima šanse u ovome vremenu, u ovome društvu brzih promjena, posebno brzih tehnoloških promjena. Sada radimo kao što sam rekla na edukaciji učitelja i ostalih suradnika u pet on line okruženja i već u prvih 48 sati imamo preko 1200 učitelja, nastavnika u našim on line okruženjima. Naravno pored ovih on line okruženja biti će radionice, stručne posjete školama, pripremljeni su digitalni obrazovni sadržaji a preko 20 mentora već sada radi u punom obimu na mentoriranju naših učitelja i u školama i biti će također organizirane i posjete i radionice u samim školama. Ukupni broj savjetnika kada također krenemo i sa predmetnim kurikulumima biti će oko 150 savjetnika koje će na tome raditi i pripremati škole. Također je raspisan natječaj i za eksperimentalne udžbenike i sadržaje, rok za predaju za nakladnike je 1.5., već sada imamo najave da ćemo imati, da ćemo znači imati što udžbenike u fizičkom obliku a što ove digitalne sadržaje jer cilj je također rasterećenje lakše školske torbe i to u prenesenom i doslovnom smislu kako bismo osigurali i digitalne obrazovne sadržaje a jednako tako kako bismo osigurali rasterećenje od onog činjenica i činjeničnog znanja, nepotrebnog znanja za naše učenike. Sve ove edukacije i svi ovi sadržaji, pogotovo metodički priručnici biti će na raspolaganju i za ovih 215 škola, znači svih 215 škola, ne samo za eksperimentalne škole a ja sam sigurna da će se uključiti i oni koji se nisu prijavili u ovaj program i da ćemo tako stvarno graditi društvo koje uči i učenika i učitelja koji uči.
Hvala. Kolegice Topolko, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru ministrici Divjak. Zadovoljna sam odgovorom, tim više što će i ostale škole biti uključene a koje nisu prešle na ovom natječaju škole za život. Zahvaljujem.
Pitanje br. 5. poštovani zastupnik Boris Milošević, postavlja ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice i ministri. Pitanje upućujem ministru mora, prometa i infrastrukture a vezano je za stanje i ulaganje u prometnu infrastrukturu na područjima od posebne državne skrbi. Dok čekamo sustavne mjere i nove mjere za ta područja kako bi se poboljšali životni uvjeti pogotovo dok čekamo Zakon o potpomognutim područjima, građani na tim područjima u pojedinim naseljima nemaju adekvatni pristup struji, nemaju adekvatan pristup vodi, nemaju adekvatnu prometnu infrastrukturu. Tako primjerice kod Veljuna, građani čekaju više skoro 4 godine čekaju na most preko Korane, most koji je poplava odnijela 2014. da bi došli do Karlovca moraju obilazno proći i do 50km. Ako bi htjeli preko Korane, mogu samo jednim čamcem koji vozi kako tako. Dakle ne mogu se ozbiljno baviti poljoprivredom, ne mogu se ozbiljno baviti ruralnim turizmom. A s druge strane pojedine ceste na tom području, baš na području županije Karlovačke primjerice Jasenak Drežnica je u tako katastrofalnom stanju da jednostavno vapi za sanacijom. Moje pitanje je poštovani ministre kada će most konačno biti gotov, sve dozvole i sva dokumentacija je izvađena i što država odnosno ministarstvo može napraviti da ceste poput ove koju sam spomenuo bude sanirana? Hvala.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo poštovani zastupniče na vašem pitanju. Hrvatske ceste i Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture rade na više infrastrukturnih projekata danas u Hrvatskoj koji su smješteni na područjima od posebne državne skrbi, ako ih želimo tako nazvati. Konkretan most u Veljunu, ja sam osobno prije godinu i pol dana bio na toj poziciji gdje se most treba napraviti i vidio sam zapravo što ste i vi rekli u pitanju da ljudi da bi došli do državne ceste moraju oko 40 do 50km ići zaobilazno i činjenica je da je potreba izgradnje toga mosta neupitna. Hrvatske ceste su izradile projektnu dokumentaciju, raspisale natječaj, ugovorile taj most, njegova ukupna vrijednost je negdje oko 5 milijuna kuna bez PDV-a i u ovom trenutku negdje oko 40% radova je izvedeno samoga mosta, međutim zbog poplava, topljena snijega i vremenskih uvjeta nije se u posljednje vrijeme moglo raditi na samome mostu, sada je situacija bitno drugačija i bolja i nastaviti će se radovi i vjerujem da mi ove godine možemo očekivati i treba biti gotov taj most. U sklopu toga mosta su i pristupne ceste koje vode do državne ceste i u ovom trenutku je aneks ugovora u pripremi, ukupna vrijednost radova na tim pristupnim cestama je oko milijun i 100 tisuća kuna tako da i u tom dijelu će biti riješene i pristupne ceste. Što se tiče drugih cesta na području Karlovačke županije, poglavito županijskih cesta one nisu u ingerenciji Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, niti Hrvatskih cesta nego su u ingerenciji županija, ali smo mi u prošloj 2017. godini Karlovačkoj županijskoj upravi za ceste osigurali dodatnih oko 15,5 milijuna kuna. To ćemo učiniti i ove godine jer je ova Vlada po prvi puta shvatila problematiku i nedostatak prihoda županijskih uprava za ceste, pa ste i vi ovdje u Hrvatskome saboru rebalansom proračuna za prošlu godinu osigurali dodatnih 100 milijuna kuna, tako da tih 15,5 milijuna kuna prošle godine, ove godine već iz interventnih sredstva ide oko 8 milijuna kuna. U razgovoru smo da ta sredstva budu upravo usmjerena ka rješavanju kritičnih županijskih cesta kojih ima dovoljno na području RH. Neki saborski zastupnici su bili tada sa mnom u Veljunu, kolega Pupovac i upoznao me je sa tom situacijom, ali evo, još malo strpljenja, vremenski uvjeti su bili takvi da radovi nisu mogli biti dovršeni. Oni će se dovršiti, kao što sam i rekao u odgovoru. Hvala vam lijepa.
Izvolite, kolega Milošević.
Poštovani ministre, zahvaljujem vam na odgovoru i mogu izraziti zadovoljstvo. Ne mogu izraziti zadovoljstvo u potpunosti. Činjenica je da ono što ste sad i sami rekli i što ste i vi svjesni, a što su i zastupnici neki u saboru koji su o tome govorili svjesni, moje zadovoljstvo ne izražavamo u potpunosti upravo iz razloga što nemamo sustavno riješeno financiranje dakle, županijskih uprava za ceste, upravo u onim područjima koja su slabo naseljena, a koja imaju, dakle, županije koje su slabo naseljene, a imaju jako veliku kilometražu zapravo da održavaju i možda bi bilo dobro kad bi Vlada ili zapravo vaše Ministarstvo razmislili i razmotrili da se 10 lipa po prodanom ... [[Govornik se ne razumije.]] dakle, jedno rješenje koje je prije postojalo i koje je išlo dakle, kao prihod u županijsku upravu za ceste, da se zapravo vrati u Zakon o cestama i da se na taj način zapravo, sustavno riješi financiranje. Pogotovo, kažem, ovih ... [[Govornik se ne razumije.]] koji pokrivaju i održavaju siromašnije županije koje su slabije naseljene, nemaju jako veliki broj kilometara za održavanje. Hvala.
Idemo na pitanje broj 6. Poštovana zastupnica Ines Strenja-Linić postavlja pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani gospodine Plenkoviću. Osvrćem se na trenutnu situaciju u Uljaniku, odnosno 3. maju i danas je u Novom listu objavljeno da je podnesena kaznena prijava protiv odgovornih u 3. maju, protiv odgovornih u Uljaniku i ja sam dobila kao saborska zastupnica koja dolazi iz Rijeke, kopiju te kaznene prijave anonimno, a kao što vidim, u onima kojima dostavljeno, dostavljeno je isto tako i vama na znanje. Dakle, osvrćem se na ovu situaciju kao riječanka, kao netko tko je zbilja zainteresiran za situaciju koja se dešava u 3. maju, a na koju se odražava situacija koja je trenutno u Uljaniku. Na to sam upozoravala i u studenom 2017., nakon koje je zapravo i krenula ova cijela priča i očito je imalo razloga otvoriti priču Uljaniku. Dakle, anonimna kaznena prijava koja je danas objavljena u Novom listu govori o osnovanoj sumnji na počinjenje kaznenog djela zlouporabe povjerenja u gospodarskom poslovanju, kolokvijalno rečeno riječ je o malverzacijama u poslovanju, u vođenju poslovnih knjiga i nepravilnosti u postupku restrukturiranja. Brodogradnja je pitanje i nacionalnog interesa RH i svima nam treba biti zbilja bitno što se dešava u hrvatskoj brodogradnji. Dakle, u nalazima državne revizije u više godina, utvrđeno je moguće nezakonito ponašanje odgovornih osoba u tim trgovačkim društvima, dakle Uljaniku i 3. maju, a RH bi itekako trebala biti zainteresirana budući da je riječ od oko 26% suvlasništva države u trgovačkom društvu Uljaniku, koji je vlasnik 3. maja. Treba znati, isto tako, da je 600 miliona dolara aktivnih jamstava izdato od strane RH i da ja govorim zapravo o 523 miliona kuna koji su restrukturiranjem ubačeni u 3. maj, koji su onda povezani društvima unutar Uljanik grupe posuđivana, iz godine u godinu posuđivana i onda su te pozajmice prolongirane iz godine u godinu. Odgovorni, znači oni koji vodili 3. maj itekako moraju biti, jer su znali [[Upadica Predsjednik: Vrijeme.]] da posuđuju, a da se ne zna zapravo kad će biti vraćeni. Hvala.
Izvolite, predsjedniče Vlade.
… [[Govornik nije uključio mikrofon, ne čuje se.]] Linić, ja nemam saznanja odakle anonimna prijava i ne znam što piše u tom članku koji ste pokazali. Ono što znam da hrvatska država proteklih godina ulaže i financijska sredstva i stručnu pomoć i znanje kako bismo na određeni način riješili i pomogli pitanje hrvatske brodogradnje. To je bila jedna od kapitalnih tema i prigodom naših pregovora o pristupanju u EU, pitanje državnih potpora, poglavlje 8., napravljeni su planovi, kao što znate, prije nekoliko mjeseci protekli su rokove za te potpore. Ono što smo napravili kao Vlada, a posebice kada je riječ o Uljaniku, vodili smo dijalog sa upravom. Oni su u stalnoj komunikaciji sa nadležnom ministricom gospodarstva i potpredsjednicom Vlade, dolazili su više puta. Ključno je pitanje da u Uljanik u daljnjem procesu restrukturiranja pronađe strateškoga partnera. To je pitanje koje je najvažnije i pitanje koje jamči opstanak i radnih mjesta i izgradnje brodova u Puli. Povezanost između Uljanika i 3. maja je također poznata. Mislim da s te strane nema nikakve dileme. Ono što je također vama poznato je da smo već na jednoj prigodi u raspravi ovdje u Hrvatskom saboru govorili o tome da je Ministarstvo financija provelo i proračunski nadzor poslovanje, dakle, pitanje korištenja državnih potpora, tijesna komunikacija sa nadležnim službama Europske komisije. Ono što ćemo mi sa svoje strane učiniti, a ponavljam odgovornost je prije svega na upravi društva je da pomognemo proces pronalaženja strateškoga partnera, nova ulaganja i nove narudžbe, a time i ostanak i opstanak radnih mjesta u Uljaniku, a slijedom toga naravno i u 3. maju. za to je zainteresirana i županija Istarska, i županija Primorsko-goranska i gradonačelnik Pule Miletić i gradonačelnik Rijeke gospodin Obersnel, nema susreta članova Vlade a da te dvije teme nisu na dnevnom redu. Mislim da smo u tom procesu svi zajedno i da želimo riješiti problem na što kvalitetniji način. bez pravih strateških partnera bit će teško održavati situaciju kakva je danas. toga ste svjesni vi, toga je svjesna uprava, toga su svjesni zaposlenici zato su naši napori usmjereni na podupiranje tih procesa. Sve što radimo, radimo zakonito, donijeli smo i određene odluke koje su pomogle tim kompanijama. S te strane nastavit ćemo dijalog i sa jedinicama lokalne samouprave, vjerujem iznaći kvalitetno rješenje i za Uljanik i za Teći maj. Hvala vam lijepa.
Izvolite kolegice Strenja-Linić.
Pa ja bih komentirala da zapravo kao dobar gospodar, kao država, smatram da se nismo dobro odnosili, da smo kao što znate 5 godina je hrvatska brodogradnja Jadranbrod pratio i izvještavao ministarstvo što se dešava i sve podatke ste imali. Radi se o 523 milijuna kuna koji su restrukturiranje došli u Treći maj i nakon toga su prebačeni na Uljanik grupu koja nema otkuda da vrati osima da proda imovinu, samo me zanima koju to imovinu će prodati. Isto tako u kaznenoj prijavi zapravo i piše u Novom listu da se otvara pitanje 313 milijuna kao razlika između ugovorene i tržišne cijene brodova koje je Treći maj zapravo izgradio za hrvatske brodare od 2011. a koje je navodno Ministarstvo gospodarstva uplatilo Uljaniku. Dakle radi se o 850 milijuna kuna, restrukturiranje za Treći maj je završeno. Treći maj je mogao biti spašen da je funkcionirao na sasvim drugačiji način da se vodila briga o tome kamo odlazi novac. Novac koji je uplaćen, znači tih 523, otprilike je za 4 godine plaće svih 1700 radnika koji rade u Trećem maju da ništa ne rade. Dakle morali smo kao država voditi brigu o tome. Napokon je netko stao, napisao na papir ovu kaznenu prijavu i nadam se da će ovo ipak na neki način rasplesti, ja sam je dobila kao saborski zastupnik, došla je na znanje i vama, dospjela je i novinarima a nadam se da će nakon ovoga neki odgovori biti jasniji. Mislim da smo kao država trebali puno drugačije voditi brigu o svom novcu. Hvala.
Idemo na pitanje broj 7, poštovani zastupnik Kažimir Varda pitanje postavlja ministru rada i mirovinskog sustava, Marku Paviću, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Poštovani ministre Paviću, imam mnogo pitanja, ali pokušat ću staviti potpitanja ili pitanja vezano za mirovinski sustav, sublimirati u jednome. Naime u javnosti se već nekoliko mjeseci raspravlja o postojećoj mirovinskoj reformi pa se govori da će osobe koji su rođene 1962. godine a koje imaju isti staž kao i netko rođen '61. imati nekoliko stotina kuna manje mirovine i da ćete ukinuti beneficirani radni staž. Kako s druge pak strane komentirate kritike da će podizanje dobne granice odlaska u mirovinu na 67 godina ići s posla na groblje? Zanima u kojoj je fazi priprema reforme, kada će ona stupiti na snagu a posebno koje mjere predviđate i kako će one poboljšati život sadašnjih i budućih umirovljenika a da bi mirovinski sustav bi bio održiv? Hvala vam.
Izvolite ministre.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora, poštovani zastupnici. Hvala lijepa uvaženom zastupniku Vardi na pitanju da odgovorimo i demantiramo određene glasine koje su se … [[Govornik se ne razumije.]] u medijski prostor. Na početku bi svakako htio podsjetiti da već zakonom iz 2014. godine hrvatski građani će raditi do 67 godine ali isto tako bi htio podsjetiti da oni koji rano ulaze u sustav rada a to su prvenstveno zanimanja koja imaju niži stupanj obrazovanja da oni mogu već i sada odlaziti ranije u mirovinu, to su tzv. mirovine sa dugotrajnim stažem gdje netko tko ima 40 godina staža već sada može sa 60 godina ići u mirovinu. Taj institut ćemo zadržati i ovo što ste rekli, s groblje na posao, neće biti za one radnike, recimo blagajnice, radnike u građevini. Svakako bi htio reći da hrvatski mirovinski sustav je održiv i mirovine i njihova isplata su neupitne no isto tako otprilike 39 milijardi kuna koje imamo, koje izdvajamo iz proračuna za mirovinu samo se dio skupi 56% od doprinosa a 17 milijardi kuna subvencioniramo iz proračuna i upravo preporuke Europske komisije idu u tom smjeru. Samo 20% hrvatskih umirovljenika ima puni staž, dakle odradili su 40 godina. Cilj ove reforme koju ćemo vrlo skoro pokrenuti, radne skupine ćemo ovaj mjesec okupiti, je da osiguramo održivost ali … [[Govornik se ne razumije.]] kako sadašnjih tako i budućih umirovljenika. Većina reforme će se odnositi na buduće umirovljenike ali imamo i dio koji se tiče sadašnjih pogotovo pitanje njihovog uključivanja na tržište rada. Ove godine predvidjeli smo u proračunu 1,4 milijarde kuna za povećanje mirovina putem tzv. švicarske formule ali mi smo svjesni da je to malo za naše umirovljenike, svjesni smo da isto tako penzije, mirovine nisu velike, no svjesni smo da 1,4 milijarde kuna je bio maksimum koji se ove godine mogao osigurati. Cilj je da nijedna skupina osiguranika ne bude oštećena i u pravo u tom smjeru će ići reforma koju ćemo predložiti. Upravo iz toga riješit ćemo pitanje dodatka od 27%. Za sada samo 17 korisnika su zatečeni tim pitanje, u slijedećim godinama to će biti puno više ali isto tako cjelovitom mirovinskom reformom predložiti ćemo rješavanje tog pitanja, da apsolutno nitko ne bude oštećen. Unaprijediti ćemo drugi i treći mirovinski stup. Podsjetio bi da, u drugome mirovinskom stupu imamo 92 milijarde kuna, koje su sigurne jer 73% je uloženo u hrvatske obveznice, 16% u strane obveznice, a samo 11% u dionice. No ono što jako zabrinjava, da 96% hrvatskih građana ne odabire svoj mirovinski stup u obveznim mirovinskom osiguranju, a jako ih malo ima štednju u trećem mirovinskom stupu. 2020. planiramo uvesti nacionalnu mirovinu, za one koji imaju manje od 15 g. staža da upravo i njih respektiramo. Što se tiče beneficiranog radnog staža, neće biti tu ukidanja zanimanja. No, isto tako prema studiju, koji je napravio Hrvatski zavod za zaštitu zdravlja i sigurnosti na radu, želimo prilagoditi ta zanimanja 21. stoljeću. Sve u svemu, cijelo obuhvatna mirovinska reforma, planirano je da ide sa 1.1.2019. kao što sam rekao, cilj je osigurati održivost i sigurnost sustava. Hvala.
Izvolite očitovanje, kolega Varda.
Hvala poštovani ministre, ugl. sam zadovoljan međutim, nestrpljivo očekujemo mirovinsku reformu. Vidim da vodite računa, da napravite sveobuhvatnu analizu, a sve u smislu održivosti mirovinskog sustava. To je ono što je najvažnije radi sigurnosti mirovine. Pa vam zahvaljujem i nadam se da ćete u tome uspjeti. Hvala vam lijepo.
Idemo na 8 pitanje, zastupnika Željka Raguža, koje upućuje ministrici kulture Nini Obuljen Koržinek, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade, ministri Vlade. Moje pitanje upućeno ministrice kulture. Ministarstvo kulture i hrvatske bratovštine, Bokeljska mornarica 809 iz Zagreba, Rijeke, Pule, Splita i Dubrovnika, 19. siječnja ove godine, su organizirali znanstveno stručni skup, Bokeljska mornarica i kolo Sv. Tripuna, kao tradicija Bokeljska Hrvata. Sudionici skupa složili su se kako je jedini mogući način za upis Bokeljske mornarice i kola Svetog Tripuna na UNSECO-ov reprezentativni popis nematerijalne kulturne zaštite čovječanstva, zajednička nominacija Hrvatske i Crne Gore, zbog neraskidljive veze Bokeljske mornarice i Katoličke crkve i hrvatskog naroda. Zbog činjenica da hrvatska manjina u Crnoj Gori doprinosi razvijanju prijateljstva između Hrvatske i Crne Gore, što je Ministarstvo kulture poduzelo da se tradicija Bokeljske mornarice zaštiti i na međunarodnoj razini, kao dio povijesne i kulturne baštine hrvatskog naroda i posebice Hrvata Boke kotorske u Crnoj Gori. Hvala.
Ministrice, izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče, hvala vam na ovom pitanju. Bilo je dosta rasprave i u medijima o ovoj temi. Ja bih uvodno možda spomenula kako je RH, europska država sa najvećim brojem upisanih dobara na reprezentativnoj listi UNESCO-a, nematerijalne kulturne baštine. Imamo doista veliko iskustvo, imamo 14 dobara, koji su do sada upisani i to svoje veliko iskustvo zapravo dijelimo sa brojnim državama s kojima pripremamo bilo zajedničke kandidature ili sudjelujemo u raznim znanstvenim skupovima, kako bismo potaknuli veću brigu za nematerijalnom kulturnu baštinu. U duhu takvog poticanja takve suradnje, još prije 2,5 g. pokrenuta je dosita inicijativa da RH i Republika Crna Gora, zajedničkom prekograničnom kandidaturom, nastupe prema UNSECO-u i kandidiraju zapravo dva dobra, baštinu Bokeljsku mornaricu i tradiciju obilježavanja i njegovanje Bokeljske mornarice u Crnoj Gori i s druge strane u RH, tradiciju Hrvata, koji već dulje od 100 g. njeguju tu tradicija slavljenja Tripundanskih svečanosti. Oba dobra i u Crnoj Gori i u Hrvatskoj, upisana su u nacionalne registre, međutim, tijekom tih višegodišnjih razgovora, Crna Gora je ipak odlučila da će ići sa samostalnom kandidaturom i tu smo se mi odlučili i kroz Ministarstvo vanjskih poslova i kroz Ministarstvo kulture, ali i kroz brojne stručnjake i stručne kontakte kako bismo u prvom redu udrugama, hrvatskim udrugama, koje djeluju u Crnoj Gori, pomogli, da artikuliraju svoje pozicije i mogu reći, da smo zadovoljni, da je na kraju ta Crnogorska kandidatura priznala i prepoznala doprinos Hrvata i Katolika. I da ona u svom izričaju naglašava da se radi o kulturnom dobru, koje dominanto baštine Hrvati, Katolici, Boke kotorske i Crne Gore, a onda i svi ostali narodi. Paralelno s tim RH je u suradnji sa udrugama koje ste spomenuli, posebno Ministarstvo kulture poduzela cijeli niz koraka, organizirali smo i znanstveno stručni skup i izložbu i pripremili hrvatsku kandidaturu koja je isto tako krajem prošlom mjeseca predana UNSECO-u, gdje smo kandidirali Tripundanske svečanosti i obilježavanje Tripundanskih svečanosti u RH, kao mi se nadamo 15 nematerijalno dobro, koje će RH upisati. Ono što je bio naš stav, stav Vlade, stav resornih ministarstava koje su se s tim bavili je, da su se ovim pitanjem u prvom redu bavili i zaštitom Hrvatske, nacionalne manjine u Crnoj Gori, njihove pozicije, njihove opstojnosti, pozivali smo se i na svoju Ustavnu obvezu i vjerujemo da je ovaj proces zaista temelj za nastavak dobre suradnje između Crne Gore i Hrvatske i da ćemo u procesu evaluacije, vidjeti kako će se dalje razvijati i vjerujemo da će UNESCO prepoznati ovu iznimno vrijednu zaštitu i upisati je kao nematerijalnu kulturno dobro obiju država, prepoznajući ponavljam još jednom, ključni doprinos hrvatskog naroda i Katoličke tradicije u oblikovanju tog nematerijalnog kulturnog dobra.
Kolega Raguž izvolite.
Zadovoljan sam odgovorom, zahvaljujem ministrici kulture. Hvala.
Idemo na pitanje broj 9. Poštovani zastupnik Tomislav Lipoščak postavlja pitanje ministrici demografije, obitelji, mladih i socijalne politika Nadi Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Pozdravljam i predsjednika Vlade sa uvaženim ministricama i ministrima. Moje pitanje upućeno je ministrici demografije, obitelji, mladih i socijalne politike gospođi Nadi Murganić. Naime, vaše ministarstvo objavilo je poziv za prijavu projekata za poboljšanje materijalnih uvjeta u dječjim vrtićima, odnosno za izgradnju novih dječjih vrtića i adaptaciju, odnosno dogradnju postojećih dječjih vrtića. Ako se ne varam poziv je raspisan 21. veljače i zatvoren je 30. ožujka. Budući da je ovo jedna od mjera koju ste i predstavili na posljednjem Vijeću za demografsku revitalizaciju, zanima me kakav je bio interes za ovu mjeru, odnosno na ovaj poziv te da li je po vašem mišljenju on bio primjeren, uzimajući u obzir važnost i problematiku kojom se on bavi te također kada možemo očekivati i same rezultate ovoga poziva, odnosno natječaja? Hvala lijepo.
Izvolite ministrice.
Zahvaljujem poštovani zastupniče na pitanju. Poštovane zastupnice i zastupnici, premijeru i kolege ministri, sve vas pozdravljam. Upravo ono što ste vi pitali, mogu zaista i potvrditi. Opće poznato je da je u RH uglavnom velika većina naših gradova i općina ima problem sa nedostatkom mjesta u dječjim vrtićima, a isto tako i imamo nezadovoljavajući broj djece koja su obuhvaćena sa programom predškolskog odgoja i obrazovanja. Upravo zbog toga, na sjednici demografskog vijeća, donijeli smo odluku da pomognemo i to je ova Vlada prva koja je to učinila, da jedinicama lokalne samouprave se pomogne u sufinanciranju, odnosno u financiranju kapitalnih ulaganja u dječje vrtiće. Odaziv je izuzetno velik. Na poslije zatvaranje natječaja, 30. ožujka mi smo primili, zaprimiti 273 prijave koje će biti obrađene i krajem travnja potpuno u mogućnosti prezentirate, odluku o odabiru donijet ćemo na sjednici demografskog vijeća koju planiramo zajedno sa drugim odlukama i mjerama donijeti u mjesecu svibnju. Ono što moram istaći da osim velikog odaziva moramo i na neki način pohvaliti spremnost jedinica lokalne samouprave na dobre i kvalitetne projekte, da su vrlo brzo i reagirali. U isto vrijeme još uvijek je otvoren poziv za prijave koji je usmjeren također na vrtiće, ali i na ljudske resurse, na zapošljavanje kadrova u vrtićima, dakle odgojitelje i odgojiteljica kao i drugog pomoćnog osoblja sa proširenjem rada na dvosmjenski rad sa još nekim novim programima, a sve u cilju usklađivanja poslovnog i privatnog života. Za taj natječaj koji je rađen u suradnji sa Ministarstvom rada i mirovinskog sustava, odvojeno je 300 milijuna kuna iz Europskih fondova i vjerujemo da će i taj natječaj polučiti ovakav interes. To su zajedno još uz neke druge mjere koje imamo u cilju poboljšanja obiteljskih politika koje su usmjerene i na povećanje nataliteta, ali prije svega na jačanje naših obitelji. Podsjećam da je u izradi i Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o dječjem doplatku, isto tako sa ciljem da povećamo broj djece, odnosno obitelji koje će imati pravo na dječji doplatak. Ako naglasimo, a valja spomenuti da smo rodiljne i roditeljne naknade povećali prošle godine sa primjenom od 1.7. od 9 godina nakon 9 godina i to u iznosu od 2660 na 4000, za nezaposlene 1660, onda možemo govoriti da vodimo računa o obiteljskim politikama. Stambeni krediti, izmjene poreznih iznosa na koje se obračunava odbitak na neto plaću također su pridonosili jačanju, financijskom jačanju naših obitelji. I u tom smjeru, a ovi odazivi govore da smo na dobrom putu, nastavljat ćemo sa ovim politikama i sa ovim mjerama.
Hvala. Izvolite kolega Lipoščak.
Zahvaljujem gospođo ministrice. Zadovoljan sam odgovorom i veseli činjenica da je određeni dio jedinica lokalne samouprave prepoznao mogućnosti, zapravo važnost koja im se pruža kroz ovaj poziv i ove mjere i nadam se da nećemo dugo morati čekati kako na provedbu ove mjere tako i ovih drugih koje ste najavili. Hvala lijepo.
Idemo na pitanje broj 10. Zastupnik Željko Lacković trebao bi pitanje postaviti ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Gabrijeli Žalac, ali budući nje nema, na pitanje će odgovoriti predsjednik Vlade. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, lijepo pozdrav predsjedniku Vlade i svim članovima. Dakle upravo iz ovog razloga što danas s nama nije ministrica gospođa Žalac, ja ću malo uopćiti pitanje, odnosno neću ići u suštinu s obzirom da premijer ove detalje ne mora znati, a zapravo je riječ o sljedećem. Dakle članak 74. stavak 3. Uredbe 13 03 iz 2013. propisuje da države članice osiguravaju postojanje učinkovitog mehanizma za provjeru pritužbi na europske strukturne i investicijske fondove. Opseg pravila i postupci takvih mehanizama odgovornost su država članica u skladu s njihovim institucionarnim i pravnim okvirom. Dakle, mi danas imamo situaciju da veliki broj prijava na korištenje sredstava iz raznih kohezijskih i drugih europskih fondova ne prolaze i da pod takvim odlukama imamo značajan broj prigovora. Jasno da su to često nekakvi tehnički nedostatci, ali ono što je sporno je činjenica da se u nizu projekata ocjenjuje kvaliteta samog postupka, odnosno postoji jedan određeni prostor za subjektivnu ocjenu, odnosno nekvantitativnu neprovjerljivu neobjektivnu ocjenu. Pa onda kaže odluka da će uloga odbora za odabir biti da provjeri da li je ta ocjena dva neovisna evaluatora zapravo napravljena u skladu sa pravilima, a drugostupanjsko tijelo kada dobije prigovor jednostavno ne ulazi u novu evaluaciju što bi po meni trebalo biti kada je kriterij isključenja upravo jedna kvalitativna ocjena odnosno procjena. Mi smo imali konkretno slučaj u Sveučilištu Sjever [[Upadica predsjednik: Hvala.]] i upravo je taj predmet bio usmjeren prema ministrici, pa evo.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa cijenjeni zastupniče Lacković. Zamolit ću ja ministricu koja je danas u Luxembourgu na sastanku sa dužnosnicima Europske investicijske banke baš u cilju komplementarnosti, korištenja sredstava iz proračuna i onoga što nam EIB putem svojih aktivnosti može dati potporu u apsorpciji europskih sredstava. I što se tiče Sveučilišta Sjever, a znam da ste u komunikaciji s njom oko toga pitanja i nastojat ćemo iznaći rješenje koje bi možda bilo primjerenije rješavanju tog razvojnog aspekta, važnoga sveučilišta za RH. A što se tiče konkretne evaluacije toga programa i sami ste rekli da nije realno da kao predsjednik Vlade ulazim u tu vrstu pitanja. No, ono što bi bilo dobro kazati na ovo vaše pitanje i ako nema ministrice ipak jedna bitna poruka ubrzanja svih procesa kada je riječ o europskim sredstvima. Mi smo kao što znate u onoj financijskoj perspektivi prije članstva u EU od 2007. do 2013. sada došli u fazu da podnosimo završna izvješća. I dobro je da javnost zna da se iz tih sredstava iskoristilo više od 90% alociranih sredstava. Dakle, da nije bilo operativnog programa promet bi apsorpcija bila nešto veća od 60%. Svi ostali su bili 90 i prema 98% iskorištenosti. Dakle, kad se s jednim vremenskim odmakom pogleda na sredstva po pojedinoj financijskoj perspektivi stojimo dobro. Glede aktualne situacije, mi smo u zadnjih 18 mjeseci ugovorili 3 i pol puta više sredstava europskih fondova nego u prethodnih 40 mjeseci. To isto tako treba jasno reći. Zatekli smo 9% ugovorenih sredstava, sad ih je 39% iz cijele financijske perspektive. Do kraja ove godine mi planiramo da se ugovori ukupno 6,5 milijardi eura. Dakle, 60% dodijeljenih sredstava u perspektivi trinaesta, dvadeseta bi trebalo biti ugovoreno do kraja 2018. Ako nastavimo ovim ritmom tada ćemo ne samo do 2020. nego i uz ono pravilo N+3 doći u situaciju da Hrvatska apsorbira alocirana sredstva u ovoj godini koji su zamašnjak i investicija i razvoja u RH. U konačnici i isplata krajnjim korisnicima što je također važno je porasla. Ona je sada 206% u odnosu na ono što je bila ranije. Kada sve skupa stavimo na jednu cjelovitu analizu tada vidimo da Ministarstvo regionalnog razvoja sva nadležna ministarstva nastoje u dogovoru sa Europskom komisijom pronaći način da se modificiraju određeni aspekti operativnoga programa za konkurentnost i koheziju kako bi se sredstva koja su namijenjena još svrhovitije i učinkovitije realizirala u ovim godinama koje su pred nama. Tako da smo ukupno gledajući intenziviranjem naših aktivnosti bitno ubrzali procese, pojednostavili ih, ubrzali apsorpciju, pratimo aktivnosti i krajnjih korisnika i provedbenih tijela i upravljačkih tijela. Ove teme su svaka dva tjedna na sjednici Vlade i na posljednjim sjednicama koje imamo kako bi se sva ministarstva kao nositelji pojedinih aktivnosti maksimalno angažirala. Mislim da je ukupni iznos tih sredstava u ovoj financijskoj perspektivi toliko velik da predstavlja pravu dodatnu vrijednost za gospodarski rast i razvoj zemlje. Mi ih tako gledamo, a svi nadležni uključeni imaju zadatak da ubrzaju još više ovaj proces uključujući i ove projekte koji vas zanimaju. Hvala vam.
Izvolite kolega Lacković.
Zahvaljujem predsjedniče na odgovoru, zahvaljujem na podršci projektu Sveučilišta Sjever. Također podržavam ideju da se korištenje sredstava stavi u jedan segment radi bolje kontrole i veće učinkovitosti, ali isto tako želim reći da ovaj dio koji sam naglasio radi transparentnosti postupka svugdje gdje će biti jedan od kriterija, dakle kvalitativna procjena ili da se omogući žaliteljima, onima koji nisu dobili ta sredstva upravo isključeni po tom kriteriju omogući dakle također imenovanje jednog neovisnog evaluatora s njihove strane ili obaveznu reevaluaciju u drugom stupnju kako bi u svakom slučaju bile otklonjene dvojbe tko je pogrešno napravio da li oni koji su pisali prosjekt ili oni koji su ga ocjenjivali. Zahvaljujem.
Idemo na pitanje broj 11. zastupnik Krešo Beljak. Pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH. Prije nešto više od godinu dana na vaš prijedlog vladajuća većina je donijela Zakon o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značenja za RH. Uz taj zakon je išao i određeni spisak tih trgovačkih društava. Na čelu tog spiska je bio Agrokor Agrokor i zato je kolokvijalno cijeli zakon nazvan leks Agrokor. E sada imamo jednu novu, posve novu situaciju od jučer, cijela javnost je upoznata da pretežiti vlasnik Agrokora vrlo skoro postaje, ako već nije Ruska državna banka a sjedište Agrokora se seli iz Hrvatske u Nizozemsku. Tako da ja evo postavljam jedno laičko ali i političko pitanje koje zanima javnost, koje zanima ljude s kojima ja razgovaram, da li to znači da se ovaj zakon, odnosno spisak koji je išao u zakon da se iz tog spiska Agrokor kao poduzeće koje sve manje i manje ima veze sa Hrvatskom briše, odnosno da li to znači da se lex Agrokor više ne treba tako nazivati jer se ne odnosi na poduzeće koje ponavljam još jednom uskoro postaje u pretežitom vlasništvu Ruske državne banke i seli u Nizozemsku, dakle sa Hrvatskom će imati sve manje i manje veze.
Predsjednik Vlade izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupniče Beljak, mislim da ste jučer kao i cijela javnost imali prigode čuti osnovne konture koncepta nagodbe koji je postignut u okviru aktivnosti izvanredne uprave i sa dobavljačima i sa vjerovnicima. U sljedeća 3 mjeseca dobiti ćete još detaljne, dodatne informacije u potpunosti zaokruženja pravnoga okvira na koji način će biti organizirana kompanija, njeno korporativno upravljanje, pa u konačnici po tom modelu koji je jučer djelomično predstavljen i detaljnu strukturu vlasnika. Vi znate da su praktički financijski vjerovnici ti koji su determinirali strukturu vlasništva buduće kompanije. Ti financijski vjerovnici nisu tamo niti vašom niti mojom odlukom niti našim odabirom. Oni su tu jer su u određenim fazama aktivnosti kompanije prije aktiviranja zakona, dakle prije više od godinu dana davali novac tadašnjoj upravi i tadašnjem vlasniku za projekte i aktivnosti koje je tadašnja uprava predstavljala. Kada pogledate danas kako to izgleda onda vidite da su ovakvom nagodbom a to ste mogli čuti i jučer i od strane predstavnika hrvatskih dobavljača oni vrlo zadovoljni. Mi smo uz sve ovo što je rekla u jednom odgovoru na prethodno pitanje zastupnice Jelkovac, potpredsjednici Dalić, postigli tri temeljna cilja i vidim da kako se ništa loše nije dogodilo lani i kako smo u ovih godinu dana spriječili i gospodarski i financijski kolaps iz same kompanije gubitak radnih mjesta i stečajeve vjerojatno niza dobavljača, krize u poljoprivredi, krize u turizmu, sve djeluje kao da je normalno, kao da je baš uvijek tako trebalo biti i da se to dogodilo eto baš samo po sebi i da nitko ovdje nije promislio u tom trenutku kako da na izvanrednu situaciju reagiramo izvanrednim mjerama i kvalitetnim zakonskim okvirom, mi smo to napravili, uložili veliki politički rizik i Vlade i stranke i parlamentarne većine, neki su to podržali, neki nisu. I sada kada smo došli u fazu da su svi zainteresirani akteri u biti zadovoljni, sada vi postavljate pitanje kakva je vlasnička struktura. A da li smatrate da bi bilo ispravno da je došlo do nekih arbitrarnih odluka izvanredne uprave u ovom procesu dok se nekom solidira i ne restrukturira kompanija, mi smatramo da ne. Mislimo da smo upravo ovakvim modelom osigurali jedno novo povjerenje, povjerenje tih vjerovnika, ne samo u kompaniji nego u cijelu Hrvatsku državu, u njen napor koji je u sličnim situacijama završavao tako da bi dobavljači u nekim restrukturiranjima sličnog karaktera dobivali možda 8% svoga duga. Pa pitajte naše dobavljače da li su zadovoljni sa onim što nam je isplaćeno i od starog i … [[Govornik se ne razumije.]] pitajte male OPG-ovce da li su zadovoljni, pitajte one koji rade u kompaniji da li su zadovolji. Pitajte čelnike susjednih država da li su zahvalni da smo spriječili prelijevanje krize i u njihove zemlje. Svi ti odgovori su afirmativni. I ovdje ponavljam, ruske banke ili američki fondovi ili naše banke ili europske banke, oni su tu došli sa ekonomskim interesima i mi nemamo nikakvih predrasuda, nikakvih teorija zavjere. Kada su svi sjeli za stol, pokazali povjerenje, spremnost novog financiranja ostvarili smo uspjeh. I mislim da to treba prihvatiti a to što je dio strukture vezan za nizozemsko zakonodavstvo baš radi povjerenja to je samo plus a ne nikakav minus gospodine Beljak.
Kolega Beljak, izvolite.
Hvala lijepo na odgovoru. Ja sam vas pitao nešto drugo, dakle ja ne sporim sve ovo što ste vi govorili, niti sam ja mislio kritizirati, ja samo pitam da li će se lex Agrokor koji je donesen za strateška poduzeća u hrvatskom vlasništvu, od interesa za RH nastaviti … [[Govornik se ne razumije.]] na poduzeća koja očito više sa Hrvatskom neće imati apsolutno ništa, sve manje i manje. Dakle to sam vas pitao. Da li ste sa lex Agrokorom, onda kada je već to tako upoznali nizozemskog kralja ili gospodina Putina, ili barem nizozemske i ruske diplomate u Hrvatskoj jer ako stvari krenu po lošem, bojim se da ne napravite opet neki pogrešan diplomatski korak pa ne protjerate nizozemske diplomate ili ruske ili ne znam što. Dakle nitko ne spori o tome da su tu nekakvi rezultati, kakvi jesu, to ćemo vidjeti vrlo brzo, ali ostaje činjenica da zakon koji se zove Zakon o postupku izvanredne uprave o trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH, da mi niste odgovorili na pitanje da li će on vrijediti za Agrokor koji sve manje i manje ima i vlasničke i bilo kakve druge veze sa Hrvatskom osim ugovora o poljoprivrednom zemljištu koji vežu u sljedećih 25, 30 ili 50 godina najkvalitetnije hrvatsko poljoprivredno zemljište uz Agrokor koje će očito sada koristi imati strani investitori, strani vlasnici ili ne znam tko, pa ako je to bio rezultat i na tome vam isto tako čestitam jer su eto po vašim riječima napravljena dobra djela. No, ponavljam, niste mi odgovorili nažalost na pitanje da li zakon koji je donesen za hrvatska poduzeća, za poduzeća od strateškog interesa za Republiku Hrvatsku vrijedi i dalje u slučaju kad Agrokor sa Hrvatskom neće imati čak niti sjedište u Hrvatskoj, nego u Nizozemskoj, a vlasnici će biti Amerikanci i Rusi kako su oni to dogovorili. No, eto hvala lijepa na odgovoru.
Idemo na 12 pitanje zastupnika Mire Bulja. Pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade Plenković u niz prilika u Hrvatskom saboru i postavlja se vama pitanje sam ukazivao na kršenje radničkih prava. Sada ću vam postaviti pitanja iz Dalmacije, tj. Dalmatinske zagore je Dalmacija vino i brojni drugi, tvrtke koje su stečaj, radnici u stečajnom postupku ostaju kratkih rukava. Da bih vam ukazao, tj. pojednostavnio ovo pitanje u čemu je problem. Radnice Dalmatinke 1999. godine otišle su u stečaj. Dalmatinka kao tvrtka im ništa nije isplatila, država je bila vlasnik i ogromna potraživanja, tada radnice nisu dobile kune. Poslije je kupac bio Ladini koji je također godinama nije isplaćivao radnicama većinom ponavljam plaće tako da je 2009. godine otišlo u stečaj. Dalmatinka je kupljena. Postavio sam pitanje 15.11. odmah kad je kupljeno tek nakon 4 mjeseca sam dobio odgovor od nadležnog Ministarstva financija. Gradsko vijeće grada Sinja je jednoglasno donijelo zaključak da će se odreći svojih potraživanja u slučaju Dalmatinke, radnica i njenih potraživanja. Država da se odrekne minimuma svojih potraživanja, da se isprave nepravde tim radnicama dobile bi u cijelosti iznos od 10 milijuna kuna. Još jednom vas javno pitam premijeru namjerava li se država odreći vlastitih potraživanja, a to je moguće u korist radnica Dalmatinke koje 9 godina čekaju svoja potraživanja, a koje su desetke godina 2 desetljeća radile besplatno bez kune. Radi se o radnicama, o ženama koje su iskorištavane kao roblje u RH. Molim vas da mi odgovorite na ovo pitanje.
Hvala. Predsjedniče Vlade, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Bulj. Pretpostavljam da je Ministarstvo financija je temeljito odgovorilo i vjerojatno u okviru zakonskih mogućih aktivnosti. Ono što ćemo napraviti u dogovoru sa Ministarstvom financija, vidjeti da li postoje još neki načini uz ovo što vam je ministar Marić odgovorio, da se pronađe rješenje osobito za one radnice koje su radile, a za to nisu dobivale plaću. To je temeljno pravo i ljudsko pravo i radničko pravo ako želite da se za rad dobiva plaća. I svakako situacija u kojoj su one ostale bez naknade za svoj rad gdje su de facto bile kao što vi kažete izrabljivanje, to nije dobro. Mislim da se tu slažemo, a mi ćemo u dogovoru i sa Ministarstvom financija i sa eventualno jedinicom lokalne samouprave vidjeti što se još tu može učiniti. Više od toga vam ja u ovom trenutku ne mogu reći osim jednu ljudsku gestu dobre volje, da pokušamo riješiti taj problem. Na žalost to nije jedini problem, takvih je situacija u hrvatskoj ekonomskoj tranziciji bilo dosta. To znate i vi i ja, hvala vam.
Kolega Bulj, izvolite.
Uvaženi premijeru, znači uputio sam vam pitanje ministru 15.11. Mariću, dobio sam odgovor tek 15.3 i na inzistiranje predsjedniku koji je poduzeo mjere da odgovori ministarstvu. Gradsko vijeće je poslalo Vladi, Vlada je tražila odgovor od Ministarstva financija koje još nije odgovorilo Gradskome vijeću grada Sinja da zajednički nađemo rješenje, a grad Sinj je spreman odreći se svojih potraživanja. Međutim, to je minimalno ako se država ne odrekne. Isti je slučaj i sa Dalmacija vinom. Isti je slučaj sa cijelom dole Dalmatinskom zagorom i to je jedan od uvjeta zbog čega ljudi odlaze. Ovdje se radi o ženama. Ovdje bi trebao Odbor za ravnopravnost spolova da se sastane i da kaže svoje mišljenje, da žene koje su bile roblje to je Konvencija svih konvencija, da u Hrvatskoj žene koje su 20 godina radile nisu primile plaće. Tako je bilo Kamensko, tako je Dalmatinka, Sinjska slučaj. Te žene doslovno su gladne bile, nisu imale za marendu, nisu imale putne troškove. Očekujem od vas ako se može rješavati pitanje gdje je novac ogroman opraštan ili evo na primjer Gaženica luka gdje za milijun kuna turski vlasnik dobija investiciju od, našu luku stratešku od milijardu i pol što je Hrvatska uložila, bojanje tunela, brojne pljačke tvrtki, opraštanje dugova Todoriću, trpanje onih novaca koji su trebali biti za OPG u te tvrtke da ovim radnicama minimum minimuma omogućite i to od vas očekujem. Ovo je vapaj tih radnica sa kojima sam razgovarao ne danas nego već 20 godina i smatram da je minimum minimuma što ste sad i potvrdili da neće biti kao činovnički odgovor ministra financija, nego da ćete se stvarno zauzeti da te radnice dobiju svoja prava jer to je osnovno ljudsko i temeljno pravo, pravo na plaću a poglavito kad govorimo o ženama. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Boris Miletić predsjedniku Vlade RH gospodinu Plenkoviću. Izvolite.
Hvala vam lijepa kolegice i kolege, uvaženi gospodine predsjedniče. Moje pitanje se odnosi na jedno područje kraj Pule, ali dozvolite mi kratak uvod. Svi skupa znamo koliko je turizam značajan za gospodarstvo Hrvatske, da udio turizma preko 20% u BDP-u i svi skupa znamo da je turizam na žalost jedna od rijetkih gospodarskih djelatnosti koje danas u Hrvatskoj doista funkcionira ne samo u smislu zapošljavanja prihoda već i u smislu investicija. Ja bih vas zamolio gospodine predsjedniče Vlade da nam kažete koji je stav Vlade po pitanju područja bivšeg vojnog aerodroma kraj Pule, dakle neposredno uz civilni aerodrom koji funkcionira. Obzirom da je još prije 6 godina Ministarstvo obrane to područje proglasilo vojno besperspektivnim, a sve skupa nas je šokiralo i iznenadilo nedavno kad smo mogli čuti informacije gdje se spominje ponovna mogućnost reaktivacije tog dijela upravo u vojne svrhe. Dakle, u međuvremenu nakon što je MORH to područje proglasio vojno besperspektivnim jedinice lokalne samouprave, dakle, općina Ližnjan i Istarska županija, kao jedinica regionalne samouprave, izmijenili su poslovne planove, obzirom na velik interes potencijalnih ulagača i to želim istaknuti u visoke tehnološke industrije. Izmjenama planova, omogućeno je da se dakle, to područje stavi u civilne svrhe, u razvoj gospodarstva, međutim, kažem još jednom, nedavne informacije koje su se pojavile kako u javnosti, tako i u medijima, da se opet razmatra mogućnost militarizacije toga područja, sve nas je skupa šokiralo, zato molim stav vas kao predsjednika, odnosno, stav Vlade što namjeravate učiniti s tim područjem?
Hvala. Odgovor, poštovanog predsjednika Vlade, gospodina Andreja Plenkovića. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče Miletić. Ovdje je ministar obrane i potpredsjednik Vlade. Koliko je meni poznato, Hrvatska vojska je praktički, sve svoje objekte koji postoje u Istri dala jedinicama lokalne i područne samouprave. Ovo je prema mojim informacijama jedini preostali objekt Hrvatske vojske i naših oružanih snaga, koji još fizički u posjedu Ministarstva obrane u cijeloj Istarskoj županiji. Detalji o nekada neperspektivnom ili danas perspektivnom pogledu na tu imovinu, su prije svega na nadležnom ministarstvu, Ministarstvu obrane i procjeni potrebe korištenja vojnoga dijela zračne luke u Puli. Ja predlažem da vi kao gradonačelnik Pule krenete u dijalog sa Ministarstvom obrane, da vi iznesete vaše planove, koji su vezani i za razvoj turizma u Istri i razvoj same zračne luke i da vidite na koji način se danas promišlja u okviru Ministarstva obrane o potrebama i realnim koracima koji bi se poduzeli u vezi zračne luke u Puli. S te strane Vlada u ovom trenutku ima poruku dijaloga za grad Pulu i za vas u vašoj dužnosti, s obzirom da je koncept Ministarstva obrane, pa naravno i Vlade, taj da prisutnost Hrvatske vojske bude šira u nizu hrvatskih gradova, nego što je to bilo do sada. Evo, jedan od gradova je Sinj, gdje je povratak Hrvatske vojske u Sinj, izrazito dobro primjena, isto se radi i sa Vukovarom, isto se radi i sa Varaždinom, isto se radi i sa Pločama. Svi ti potezi su naišli na dobar primjer i na jednu kvalitetniju i ravnomjerniju instituciju oružanih snaga na teritoriju RH. Što se tiče ove teme, ja bi zamolio potpredsjednika Vlade, ministra obrane, da sa vama razgovara o njoj i da vidimo koje je optimalno rješenje i sa aspekta sigurnosti i sa aspekta obrane i sa aspekta gospodarstva i razvoja turizma u Puli i u Istri. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Miletić, izvolite.
Hvala, Istarska županija i grad Pula je u proteklih 6 g. više puta komunicirala sa Ministarstvom obrane i upravo su sve ove informacije išle u tom smjeru, kao što je to ministarstvo odlučilo, da je to besperspektivno područje, dakle, potrošeni su novci poreznih obveznika, kako općine Ližnjan, tako Istarske županije, kao bi se izmijenili prostorni planovi i kako bi se prema identifikacije toga područja, kao vojnog besperspektivnog, omogućila civilna namjena. Ti planovi su doneseni, na te planove i nadležno ministarstvo dalo svoje suglasnosti i ti planovi su na snazi. Ja sam siguran da nitko neće doći na Istru na godišnji odmor, da bi slušao probijanje zvučnog zida, nekoga vojnog aviona, to je stvar prošlosti. Nama to u Istri ne treba, nikakvi vojni zrakoplovi i nikakva militarizacija. Ono na čemu inzistiramo, da se ta imovina stavi u funkciju, da ju MORH preda Ministarstvu državne imovine koja onda s time može raspolagati u civilnim namjenama, kao što su to prostorni planovi, županije i općina Ližnjan predvidjeli. S druge strane, prije godinu i pol smo vrlo jasno govorili, nemojte povećavati PDV u turizmu u ugostiteljstvu, neće se objasniti ono što planirate. I brojevi vas demantiraju, imamo rast turizma, ali nemamo porast prihoda od PDV-a u ugostiteljstvu. A danas smo svjedoci da se investicija u ugostiteljstvu ili odgađaju li se jednostavno miču, njih nema. Vidimo problem radne snage u ugostiteljstvu, jer je usluga ugostiteljstvu, to je servis, to je čovjek, previše opterećena PDV-ovm, stoga kada vam nešto kažemo iz opozicijskih redova pokušajte to uvažiti. Ne ide vojska i turizam, to naprosto ne ide zajedno. Ako je nešto dobro za Istru, vjerujem da je dobro za RH. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje, postaviti će poštovani zastupnik Damir Felak ministru hrvatskih branitelja, gospodinu Tomi Medvedu, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, dopredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, gospođo i gospodo ministri, gospodine Medved, moje je pitanje se tiče vašeg ministarstva, završetkom Domovinskog rata, suočeni smo nažalost s velikim brojem vojnih i civilnih invalida, koji uz svoje psihičke traume imaju i teška tjelesna oštećenja, te često nemaju riješen svoj status. Jedno od, jedan od glavnih zadaća vašeg ministarstva je očuvanje stečevina i ublažavanje negativnih posljedica Domovinskog rata. I pod jednom točkom se navodi jačanje sustava skrbi, podizanje kvalitete života branilačke i stradalničke populacije kroz djelatnost doma hrvatskih veterana. Moje pitanje ide upravo u tom pravcu. Prošlo je više od godinu dana, od otvaranje doma hrvatskih veterana u Lipiku, možete li nam pojasniti tko može koristiti usluge tog doma hrvatskih veterana, kakva su nam dosadašnja iskustva iz tog korištenja, kako ta iskustva planirate ugraditi u realizaciju projekata veteranskih centara jer očekuje se da bi se u RH izgradilo još veteranskih centara jer potrebe su velike, braniteljska populacija je sve starija i nažalost, ima sve veće potrebe za uslugama takovih centara, te također u kojoj fazi je projekat, jeste li krenuli sa izgradnjom drugih centara, te imate li osigurana sredstva za tako nešto? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Tome Medveda, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici, cijenjeni gospodine zastupniče, hvala na vašem pitanju. Ministarstvo hrvatskih branitelja pokrenulo je projekt Dom hrvatskih veterana, a s obzirom da u RH nije postojala ustanova koja bi braniteljsko-stradalničkoj populaciji pružala sveobuhvatnu skrb na jednom mjestu. Dom u Lipiku započeo je sa radom 22. veljače 2017. godine, a radi se o smještajno-rehabilitacijskoj ustanovi u kojoj se pružaju usluge iz područja psiho-socijalnih programa, preventivne zdravstvene aktivnosti, grupna podrška, radna terapija te resocijalizacija korisnika. Do 5. travnja ove godine uslugu doma je koristilo 714 korisnika, od kojih su većina HRVI iz Domovinskog rata koji se dugi niz godina liječe od posljedica ranjavanja te hrvatski branitelji sa višestrukim somatskim i psihičkim smetnjama. Usluge se pružaju prema individualnom planu rada sastavljanom od strane stručnih osoba iz područja biomedicinskog i društvenog humanističkog područja, a ovisno o procjeni, potrebama i zdravstvenome stanju te postojećim kapacitetima doma. Cilj takvog pristupa je omogućiti potpuniju društvenu uključenost, usvajanje novih znanja i vještina. Dom surađuje sa svim relevantnim institucijama koje mogu pomoći u ispunjenju konačnih ciljeva i na taj način stručno pomoći korisnicima doma. U planu je suradnja sa zdravstvenim ustanovama, relevantnim znanstvenim institucijama društveno-humanističkog i biomedicinskog područja, nadležnim centrima za psiho-socijalnu pomoć i područnim jedinicama Ministarstva hrvatskih branitelja, te udrugama proisteklima iz Domovinskog rata. Krajem studenog 2017. godine sklopljen je sporazum o suradnju između specijalne bolnice za medicinsku rehabilitaciju Lipik i Doma hrvatskih veterana. Prema povratnim informacijama, korisnici doma iznimno su zadovoljni pruženom rehabilitacijom, te kvalitetom usluge koju dom pruža. U 2018. godini planira se prijam do 1000 korisnika. Kako bi pravovremeno odgovorili na potrebe populacije, nastavljamo sa projektom uspostave veteranskih sredstava sredstvima EU. Projekt uključuje adaptaciju, izgradnju i opremanje nekretnina u vlasništvu RH na lokacijama u Daruvaru, Petrinji, Sinju, Šibeniku i Osijeku, a ukupna alokacija iznosi 288 milijuna kuna i time ćemo odgovoriti na potrebe značajno većeg broja korisnika. Tijekom 2016. i 2017. godine riješeni su svi imovinsko-pravni odnosi koji su temelj za pokretanje postupaka ishođenja projektne dokumentacije. Pokrenuti su postupci izrade glavnih izvedbenih projekata za lokacije, nakon kojih sredinom ove godine slijede postupci za odabir izvođača radova. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Damir Felak, izvolite.
Ministre, zadovoljan sam vašim odgovorom, posebno ovim završnim dijelom da će se znači, sredstvima EU, da će se sredstva EU koristiti za izgradnju i otvaranje i drugih centara diljem RH, koji će biti na koristi, prije svega, hrvatskim RVI, jasno i civilnim invalidima i ostalom braniteljskoj populaciji, te da ćemo na taj način doprinijeti da se ta populacija osjeća u ovom našem društvu onako kako bi se trebala osjećati jer RVI, civilni vojni invalidi su za ovu domovinu dali ono najvrednije, dijelove svog života, svoje zdravlje i sigurno da smo im se dužni odužiti za to, a neobično mi je drago da i EU prepoznaje takove potrebe i da će u to biti uložena i sredstva iz fondova EU, znači da neće ići sve na teret poreznih obveznika RH, a posebno mi je drago da je prvi takav centar otvoren u Lipiku jer je to prvi hrvatski grad koji je oslobođen u Domovinskom ratu. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeće pitanje će postaviti poštovani zastupnik Davor Lončar uvaženom ministru turizma Gariju Capelliju. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani predstavnici hrvatske Vlade, poštovani ministri, poštovani ministre Capelli. Ovih dana se govori o najavama izmjena Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, gdje se spominje rušenje zidova u apartmanima, sobama i kućama za odmor. Kako se radi o velikom broju građana koji se bave iznajmljivanjem, pitam vas na koji je način Ministarstvo to zamislilo, što to znači za privatne iznajmljivače i hoće li biti poticajnih mjera od strane Ministarstva i slično. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Garija Capellija. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi zastupniče, hvala na pitanju. Pa rekao bih da u medijima ovih dana se naravno, pojavljivalo upravo takve konotacije da će se rušiti razno-razni apartmani, da više neće moći iznajmljivati neki jer nemaju gabarite itd. Mi smo pripremili Zakon koji će se uskoro naći na Vladi i kasnije u Saboru, tako da ćete imati isto tako i prilike se uvjeriti da to baš nije tako. Radi se o usklađivanju kategorizacije obiteljskog smještaja, dakle jednog segmenta turizma koji je itekako važan u RH i koji pokriva negdje 56% kapaciteta Hrvatskog turizma u smještaju koji je prošle godine ostvario negdje povećanje iznad 30% i koji je ostvario negdje oko 35 milijuna noćenja od onih 100 milijuna što je u RH ostvareno prošle godine. Negdje u tom segmentu imamo oko 350 000 zaposlenih, možemo reći isto tako jedan interesantan podatak da imamo negdje oko 20 milijardi eura vrijednosti izgrađenih objekata u tom segmentu. Isto tako i 250 milijuna eura investicijskih ulaganja godišnje u taj segmenat, dakle smještaja. Što je bitno da novim zakonom dakle ugostiteljskoj djelatnosti nakon više od 20-ak godina uvest će se kontrola sustava, dakle kontrola svega onoga što se dešava u tim apartmanima. Ja ću vam reći jedan primjer, recimo da mi imamo u ovom trenutku 3 pravilnika koji reguliraju taj privatni smještaj, a to su pravilnici iz '95. pa negdje iz 2007. i 2016. dakle danas imamo regulaciju apartmana na takav način. I sad kad uspoređujemo jedan apartman, recimo iz '85. ili '90. i oni koji su registrirane nedavno velika je razlika u tom smještajnom kapacitetu i naravno da turisti to primjećuju i na neki određeni način su tražili da se raščisti to tržište i zbog zaštite potrošača i svega onoga što ide s tim. I na taj način mi ćemo staviti, objediniti ako mogu to tako reći ta 3 pravilnika i postojat će samo jedan pravilnik. Ovi do 1. rujna, do nedavno, do 1. rujna svi koji su imali registrirane apartmane nisu morali ići u tu, nazovimo je rekategorizaciju, kako smo je nekako popularno nazvali i na taj način za razliku od hotela koji svake 4 godine moraju ići u kontrolu kategorizacije, u hotelu, to u privatnom obiteljskom smještaju nije bio slučaj i tu imamo apartmane po 20, 30 godina koji nikad nitko nije ušao da vide da li još uvijek imaju pravo na te 3 ili 4 zvjezdice. Time idemo na jedan način i na mogućnost dizanja kategorizacije, tj. dizanja konkurentnosti prema svim drugim zemljama iz tog razloga da ćemo na takav način omogućiti povoljnim kreditima koje ćemo realizirat preko komercijalnih banaka, naravno preko HABOR-a koji će biti negdje 2 do 3% i na takav način svatko će moći ići u određenu rekategorizaciju, da li zbog obaveza zakona ili zbog obaveza što će imati sa tim da će htjet podignut svoju kvalitetu, imat popunjenost možda 20, 30 dana duže ako napravi bazen, ako napravi nekakav wellness ili nešto slično. A što se tiče ovog vašeg djela pitanja koje ste rekli rušenja, neće doć do rušenja, svi će moći se rekategorizirat, imat bolju kategoriju, a oni koji ne žele dat zahtjev za rekategorizaciju oni će moći raditi dalje, ali neće imati zvjezdice u svom segmentu i vjerojatno će biti manje popunjeni i imati manju kvalitetu. Dakle, s tim omogućavamo svima da dignu kvalitetu i na određeni način imaju veću popunjenost. Hvala vam lijepo
Hvala, poštovani zastupnik Davor Lončar, izvolite.
Hvala na odgovoru.
Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić ministru zaštite okoliše i energetike gospodinu Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Hvala vam podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje za ministra energetike i zaštite okoliša Tomislava Ćorića. Gospodine Ćorić pitanje se odnosi na situaciju u Slavonskom Brodu, odnosno na zagađenje vode, tla pa na kraju krajeva i zraka zbog djelovanja rafinerije. Naime, zašto ste bez natječaja dozvolili da se ide u prenamjenu jednog produktovoda koji je vodio produkte iz rafinerije u Bosanskom brodu preko Save na Hrvatsku stranu u Đuru Đakovića prije svega, do rata dok nije zatvoren, zašto je posao dan bez natječaja jednoj privatnoj firmi dok imamo recimo Plinacro koji je specijaliziran za te poslove? Također jesu li vršena bilo kakva ispitivanja od bilo kakvih državnih vladinih institucija ispravnosti toga produktovoda? Podsjećam vas da je on star 60-ak godina, tamo negdje iz '50ih od toga 30-ak nije u funkciji, odnosno trune te je li rađena procjena utjecaja na okoliš, odnosno stručna podloga te procjene, a to je studija utjecaja zahvata na okoliš za slučaj prenamjene produktovoda u plinovod? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Ćorića, izvolite.
Uvaženi zastupniče Sinčić, zahvaljujem na vašim pitanjima. Ja sam pokušao uhvatiti nekoliko njih, ukoliko na neko ne uspijem odgovoriti molim vas da mi uputite pisano pitanje, odnosno našem ministarstvu će pisano odgovoriti. Vaše prvo pitanje je bilo zašto je bez natječaja dan posao korištenja Produktovoda ako sam dobro shvatio tvrtci Crodux? Ono što bih svakako, na što bih vas svakako volio uputiti jeste činjenica da je RH, odnosno Ministarstvo zaštite okoliša i energetike RH krajem listopada 2017. godine potpisala u protokolu o suradnji na realizaciji projekta opskrba prirodnim plinom krajnjeg kupca rafinerije nafte Brod sa Kontrapartom ministarstvom iz Republike Srpske. Ovim je prije svega otvoren prostor za postao između dvije pravne osobe od kojih se jedna nalazi na teritoriju RH i registriran je opskrbljivač plinom, to je tvrtka Crodux, a s druge strane rafinerija Brod u BiH. Ono što svakako valja naglasiti jeste činjenica da Ministarstvo zaštite okoliša i energetike je u ovo potpisivanje protokola išlo prije svega zbog toga što je plinifikacija, odnosno modernizacija rafinerije nafte Brod jedna od pretpostavki smanjenja onečišćenja zraka na području grada Slavonskog Broda, odnosno Brodsko-posavske županije. Što se tiče konkretnog posla, odnosno konkretnog momenta ispitivanja, dakle Ministarstvo zaštite okoliša i energetike ne može ulaziti u tu, zapravo i nije pod našom ingerencijom budući je to pravni posao koji se dogodio između tvrtke Plinacro kao vlasnika ovog produktovoda i tvrtke Crodux. Ono što svakako valja imati na umu jeste činjenica da tvrtka Plinacro nije opskrbljivač plinom u RH već je prije svega operator plinskog transportnog sustava. Dakle, posjeduje infrastrukturu. Ono što bih također volio naglasiti u odgovoru na vaše pitanje je činjenica da ovdje nije riječ o korištenju, dakle o uporabi produktovoda već o njegovom ispitivanju za potencijalnu prenamjenu do koje će doći ili neće doći u narednom razdoblju. Imajući na umu činjenicu da ste u svom pitanju zapravo se referirali na studiju utjecaja na okoliš ukoliko se ne varam, uputio bih vas na činjenicu da kod ispitivanja kao takvog nije potrebno raditi studiju utjecaja na okoliš. Dakle tek po ovom ispitivanju koje je bilo provođeno i na koje se referirate, trebalo je procijeniti, pretpostavljam u pravnom poslu temeljem ugovora između tvrtke Plinacro i Croduxa da li je moguće ići u daljnju fazu a to je prenamjena postojećeg produktovoda u plinovod kojim bi se opskrbljivala rafinerija nafte Brod. Dakle, imajući na umu činjenicu da ste postavili nekoliko pitanje, još jednom se ispričavam ukoliko nisam uspio pohvatati sva od navedenih, međutim ključne teze su slijedeće. Riječ je o ispitivanju produktovoda, ne o njegovom korištenju. Tvrtka Plinacro kao poslovni subjekt u RH, operator plinskog sustava, dakle ona ne može isporučivati plin bilokojoj trećoj strani, to rade opskrbljivači u RH, primjerice jedan od njih Crodux ili HEP plin ili neki drugi, treći, peti, oni koji imaju za to dozvole. Što se tiče konkretnog ispitivanja produktovoda, još jednom za njega nije potrebno temeljem trenutnog zakonskog okvira u RH, nije trebalo raditi procjenu utjecaja na okoliš, odnosno studiju utjecaja na okoliš. Pitali ste isto tako da li se ako se ne varam, radila ispitivanja ovog produktovoda, prema informacijama koje ja posjedujem, tvrtka Plinacro kao vlasnik ovog produktovoda odnosno ove infrastrukture periodički obilazi odnosno ispituje njegovu kakvoću.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja nisam zadovoljan ovim odgovorom, dapače, poslao sam vašem ministarstvu odnosno Vladi dvadesetak pitanja sa potpitanjima kako bi se što hitnije i točnije raščistila situacija oko zagađenja vode, tla i zraka u Slavonskom Brodu, ja nisam govorio o Plinacro kao nekome tko bi trebao prodavati plin rafineriji Bosanskom Brodu nego kao nekome tko bi radio prenamjenu produktovoda u plinovod. Također štose tiče zagađenja vode, niz je tu neriješenih pitanja, tako ako se konzultirate sa strukom, sa ljudima koji su hidrolozi, koji znaju na koji način, kojom brzinom se šire ugljikovodici kroz tlo, jasno se dolazi do zaključka da će tlo područja Slavonskog Broda još dugo biti nažalost zagađeno. Međutim i o tome smo vrlo malo čuli u javnosti, o takvim mišljenjima struke. Tu je cijeli niz netransparentnih činjenica, još uvijek recimo nemamo od Croduxa informacije, potpune informacije, potpune informacije što se je dogodilo. Znamo da su probali interpretirati na krivi način činjenicu kazavši da je svega 100 do 200 litara iscurilo, međutim vidjeli smo na snimkama da se radi o tisuću kvadrata što je cca. 10 metara kubnih tekućine na tom prostoru. Bilo je cijeli niz dakle dezinformacija koji su prouzrokovali to da građani ne vjeruju institucijama, kako inspekcijama, tako i vašem ministarstvu i Crodux-u, pa na kraju krajeva i gradu Slavonskom Brodu, odnosno vodovodu. Upravo zbog toga ćemo tražiti da se napravi saborsko istražno povjerenstvo po ovome pitanju i da se u nekoliko mjeseci provede istraga kako bi se javno izložili svi argumenti, dokumentacija i javno se ispitivali svjedoci o ovome slučaju. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje će biti ono zastupnika Vedrana Babića i usmjereno ka predsjedniku Vlade, poštovanom magistru Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani premijeru, stav i svjetonazor najviših državnih dužnosnika oslikavaju percepciju i doživljaj zemlje u cijelosti, zato me zanima vaš osobni stav. Mislite li da je pobačaj nepovredivo i slobodno pravo svake žene koje se ne smije ograničavati? Hvala.
Odgovor predsjednika Vlade, gospodina Andreja Plenkovića. Izvolite.
Što se tiče stava mog osobnog, ja sam za to da se učini sve da do takvih situacija ne dolazi. Kao što znate i stav HDZ-a bio je takav da generalna zabrana nije realna a sve ovo drugo doći će na dnevni red s obzirom da smo imali odluku Ustavnoga suda i da će se raditi nova radna skupina o tom vrlo važnom i medicinskom ali i svjetonazorskom pitanju. HDZ je tu bio sasvim jasan u svim svojim izbornim programima i predizbornim stajalištima. Hvala.
Poštovani zastupnik Vedran Babić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo vi mi u biti niste odgovorili na pitanje. Ja sam vas pitao vaš osobni stav, jeste li, mogli ste odgovoriti kao što ste i znali odgovoriti sa da ili ne, vi ste to propustili odgovoriti. Sada ne znam da li je gore što ga se bojite izreći ili je gore da ga uopće nemate, da čekate kakav ćete imati stav po tom pitanju. Stav mene osobno a i Kluba SDP-a je naravno jasan, mi definitivno mislimo da je pobačaj nepovredivo i slobodno pravo svake žene koje se ne smije ograničavati. A ukoliko budete u donošenju zakona na tragu da žene imaju pravo na to onda svakako treba voditi brigu da i taj oblik zdravstvene zaštite bude jednako dostupan svugdje na terenu, da se vidi što je po pitanju priziva savjesti i što je po pitanju toga da ova usluga bude dostupna u svakom dijelu Hrvatske jer nažalost to se ne događa. Nadam se da će priprema zakona svakako ići u smjeru priprema zakona svakako ići u smjeru Hrvatske koja je proeuropska i jedna progresivna zemlja i da se na neki način neće to ograničavati. Hvala.
Slijedeće pitanje postaviti će poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova gospođi Mariji Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana potpredsjednice Vlade i ministrice vanjskih poslova, pred Hrvatskom su dva važna predsjedavanja. Jedno je predsjedavanje i to za svega nekoliko tjedana Odborom ministara Vijeća Europe za nešto više od godinu i pol dana i Vijećem EU, pa vas lijepo molim da nam kažete kako napreduju naše pripreme, kažete nešto o našim ciljevima, prioritetima hrvatske Vlade.
Odgovor poštovane potpredsjednice Vlade gospođe Marije Pejčinović Burić.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Hvala na pitanju gospodinu zastupniku. Pa ja bih tu dodala treće predsjedanje. Naime, RH ove godine predsjeda srednjeeuropskom inicijativom, to je drugi puta nakon 20 godina. Od '98. smo zadnji put predsjedali, to je cijela godina. I ako usporedimo to predsjedanje sa predsjedanjem Odborom ministara Vijeća Europe sa onim koje nas čeka 2020. 6 mjeseci, onda je otprilike ovo sad uigravanje. Slijedeće je, recimo, zadnji trening i Vijećem EU ćemo predsjedavati koje je najkompleksnije i zapravo, ova dva su prvi puta da RH predsjeda tim forumima. Naime, ušli smo u Vijeće Europe '96. i ovo će biti prvi puta da RH predsjeda odborom ministara Vijeća Europe. Ja bih rekla generalno, da predsjedanja sva, pa i ova tri imaju dva važna aspekta. Jedno je vidljivost i politički utjecaj koji država dobiva, a drugo je sama promocija države u tome. Mi u sva ova tri predsjedanja trenutno koje vodimo, onom koje pripremamo za vijeće Europe i ovom trećem, vodimo aspekt o svim, vodimo brigu o svim tim dijelovima. Što se tiče Vijeća Europe, ono počinje 18.5., mi preuzimamo od Danske, naši prioriteti unutar tog predsjedanja su borba protiv korupcije, dakle teme koje su u fokusu Vijeća Europe, zaštita nacionalnih manjina ranjivih skupina, decentralizacija lokalne uprave i samouprave s naglaskom na apsorcijske mogućnosti i kao zadnje, tzv. soft tema kulturne rute i kulturna baština. Što se nas tiče, dakle, u tih 6 mjeseci imati ćemo 36 aktivnosti od kojih će 16 biti u RH, a ako spomenem samo možda nekoliko da se vidi otprilike kojeg karaktera su, dakle, jedno od najvećih će biti konferencija tijela koje predsjeda antikorupcijskim tijelom u Vijeću Europe. Ono je predsjedano, dakle, predsjedavajući tog tijela je naš sudac Vrhovnog suda Marin Mrčela i to će biti dakle, najveći događaj koji imamo u tih 6 mjeseci. Međutim, imati ćemo još dva, jedno je u arheologije, dakle, podvodne rute, što će Ministarstvo kulture organizirati i drugo su kulturne rute koje će organizirati Ministarstvo kulture i Ministarstvo turizma. Što se tiče dakle, to su naši prioriteti, to su područja kojima ćemo se baviti i otprilike završiti ćemo sredinom 11. mjeseca. Najveće i najvažnije predsjedanje je sigurno predsjedanje Vijećem EU. Ono ima organizacijski i sadržajni aspekt. Što se tiče ovog organizacijskog, u ovom trenutku bih možda istakla dio koji se odnosi na kadrove. Upravo je ovih dana odobren veliki projekt unutar Europskog socijalnog fonda od 1,2 miliona eura kroz koji će proći oko 800 ljudi iz administracije do najviše razine, dakle, ministarske razine i koji će se pripremati za sa raznim aspektima vještina i znanja za predsjedanje. Što se tiče drugog dijela organizacijskog, naglasila bih da u toj istoj godini RH ima i grad kulture, to je Rijeka. Dakle, kulturni program ćemo uvelike kombinirati sa činjenicom da imamo i grad kulture u toj godini. Što se tiče obima, možda govori činjenica da nam je 1600 sastanaka organizirati u tih 6 mjeseci i to samo po sebi govori koliko [[Upadica predsjednik: Hvala.]] je veliki posao.
Hvala. Kolega Milošević, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjednici Vlade. Ako mogu, predložio bih još jednu temu koja je, čini mi se nekako širom EU podcijenjena u odnosu na ove ekstremne migracije o kojima svi stalno raspravljamo. Svi su pod tim dojmom širom Unije. Međutim, o internim migracijama i o problemu brain-drain-a koji nema samo RH, nego cijela istočna pa i južna mediteranska Europa uz jednu nevjerojatnu centripetalnu snagu koji ima Njemačko i još neka druga gospodarstva, evidentno je treba uložiti ekstremne napore u kohezijsku politiku unutar Brisela, a to znači uložiti sredstva. Dakle, to je na neki način sve skupa povezano i sa raspravom o novom europskom proračunu jer bez kohezijske politike, bez ciljanih napora, pa ja ću reći otvoreno, svih unutar EU, zato što mislim da je ovo pitanje te interne migracije i odljeva ambicioznih, mladih, obrazovanih, zapravo pitanje stabilnosti cijele EU. Znači, ako hoćemo imati i istok Unije i jug, na neki način stabilnijim, prosperitetniji, onda je bitno da i oni koji su ekonomski puno uspješniji svjesni toga budu fokusirani na to. I želim još jednu stvar samo reći i pohvaliti. Nekako mi se čini da je vaš put Makedonija, Albanija i Kosovo prošao jako nezapaženo. Ne znam zašto. Zato što mislim da je taj put i općenito sva naša nastojanja koja se tiču upravo tog prostora, dakle, ili članica već NATO saveza ili oni koji će postati članice NATO saveza za nas ne samo politički, vanjskopolitički, nego i ekonomski bitan. Svjedočimo, na neki način, pa i trgovinskom preslagivanju na ovom prostoru kao posljedica ... [[Govornik se ne razumije.]] pa i nekih geopolitičkih odnosa ali s druge strane baš zato je za hrvatsko gospodarstvo za poduzetnike izvoz, sve ostalo, taj prostor o kojem govorimo preko 6 milijuna Albanaca živi na tom prostoru. Dakle to je ozbiljno tržište [[Upadica predsjednik: Hvala.]] I nama sklono i koje mislim da možemo iskoristiti puno bolje. Hvala.
Idemo na 20 pitanje. Poštovani zastupnik Nikola Grmoja pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, poštovani članovi Vlade. Posljednjih godina suočavamo se sa posljedicama klimatskih promjena, velikih razmjera i ogromnim štetama našim građanima, ali i državi u cjelini. Sjećamo se šteta od poplava u Istočnoj Hrvatskoj i leda u šumama Gorskog Kotara u 2014. kao i dramatičnih požara na pragu Dalmatinskih gradova 2017. godine. Posljedice tih šteta još nisu u cijelosti sanirane, a već smo se u ovoj godini suočili sa snježnim olujama, orkanskim vjetrom, poplavama, klizištima u više županija. Nažalost iako je uzrok drugačiji, tome valja nadodati zagađenje zraka i vode u Slavonskom Brodu s kojim se bore građani Slavonskog Broda i okolice. Sada nam dolazi i ljeto, glavna turistička sezona, znači i samim time sezona požara. Štete su ogromne, svi napori na otklanjanju neposredne opasnosti i posljedica naravno graničenog su dosega. Odštete iz proračuna niže su i od trškova popisa šteta, a osiguravatelji već na pojedinim područjima odbijaju ugovaranje osiguranja jer se više ne radi o rizicima, već o redovnim događanjima. Očito je potrebno preventivno djelovanje i izgradnja sustava otpornosti na klimatske promjene i druge ugroze okoliša gdje god je to moguće. Moje pitanje ide vama predsjedniče Vlade i ono glasi: što Vlada RH poduzima da izgradi sustav radi jačanja otpornosti na klimatske promjene i druge ugroze okoliša u skladu sa strategijom nacionalne sigurnosti koju smo izglasali ovdje u Hrvatskom saboru? Koliko iznose planirana proračunska i izvan proračunska sredstva za tu svrhu u ovoj i iduće 3 godine i koliko je trenutno iskorištenje financijskih fondova EU? Hvala.
Odgovor predsjednika Vlade, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče Grmoja. Dobro ste naveli klimatske promjene, ali i drugi razlozi su uzrokovali brojne elementarne nepogode i prirodne katastrofe s kojima smo suočeni proteklih godina. Prije svega i požari i led i poplave pa i ova onečišćenja, ono što je dobro da u Slavonskom Brodu, vidjeli ste i sami nakon, ja bih rekao mudroga poteza i Zavoda za javno zdravstvo i svih nadležnih službi da provedu ispitivanja nekoliko dana u kontinuitetu da ne dovodimo naše sugrađane u bilo kakvu zonu rizika sada i za piće i za kuhanje i to je dobro. Vidjeli ste da je država u pogledu kriznoga reagiranja, reagirala maksimalno, prontno i učinkovito i zahvaljujući Hrvatskoj vojsci i zahvaljujući Ministarstvu gospodarstva, robnim zalihama, cisterne, spremnici, ljudi, dostava flaširane vode bila je takva da su i građani Slavonskog Broda i svih drugih općina imali vodu na vrijeme. Dakle to vam govorim zato što smo se evo suočeni sa tim okolnostima na neki način i izvještili, ne samo u reagiranju kada se neka od takvih nepogoda dogodi, nego i prije. Cijeli sustav domovinske sigurnosti. Imamo novu koordinaciju gdje imamo jedan proces naučenih lekcija, primjerice od velike požarne sezone prošle godine, od korištenja zrakoplova, bolje koordinacije županijskih vatrogasnih društava, državne uprave za zaštitu i spašavanje, uloge Hrvatske policije, Crvenog križa, HGSS-a, svih nadležnih pa naravno i lokalne samouprave, dignuta je na višu razinu. Ja bih rekao da je i kontakt koji imamo sa svim tim predstavnicima i njihove reakcije su takve da vide da se tu dalo i više sredstava i da se dalo više sinergije i koordinacije. S te strane postoje i sredstva koja smo, ako se sjećate u 2017. čini mi se da je ministre Marić bilo 20 milijuna kuna predviđeno, mi smo u rebalansu proračuna osigurali 100 milijuna kuna, dakle napravili smo maksimalni napor. Kad je riječ primjerice o ovim klizištima i zimskoj službi, tu postoje sredstva Hrvatskih cesta, postoje načini kako da Ministarstvo prometa dodatno podrži ono što može učiniti da nadoknadi sredstva koja su već utrošena u ovih prvih 3 mjeseca, bilo je jako puno krajeva, ne samo Gorski Kotar nego i druge neke županije gdje je došlo do praktički probijanja planiranih proračunskih sredstava. Mislim da reagiramo učinkovito, da reagiramo brzo, kada gledate šta nas je sve pogodilo možemo biti zadovoljni da nije bilo ljudskih žrtava. Komparativno gledano i na Mediteranu, Europi, Americi da ne govorim. Imali ste prigodu u zadnje dvije godine vidjeti slične situacije sa ogromnim ljudskim žrtvama, nama se to nije dogodilo. Ja očekujem da cijeli taj sustav domovinske sigurnosti i osobito ove zaštite od elementarnih nepogoda dignemo na još višu razinu. Susreti koje organiziraju i MUP i Ministarstvo obrane i evo Ministarstvo energetike koje pod sobom ima i Hrvatske vode koje moraju na pravi način reagirati, zaštite okoliša naravno, postigli su kvalitetne rezultate. Proračunski smo učinili sve što možemo u okviru onoga što je realno, ako bude nekih većih šteta, mi smo kao što ste primijetili, podpredsjednik Štromar je reagirao na ovu situaciju koja se dogodila u Hrvatskoj Kostajnici praktički odmah, sa svim svojim službama, sa Središnjim državnim uredom za stambeno zbrinjavanje i pronašli smo alternativni smještaj za ljude koji su u 60 sekundi ostali bez kuća. Tako da sa razine Vlade, komunikacije sa jedinicama lokalne i područne [[Upadica predsjednik: Hvala.]] samouprave i u proračunskim sredstvima u ovom trenutku činimo apsolutno sve što možemo, a u slučaju većeg rizika uvijek je rebalans jedna opcija koja rješava problem.
Kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, zahvaljujem na odgovoru. Slažem se tijekom ovih nedavnih prirodnih nepogoda. Bila je vidljiva bolja organiziranost nadležnih službi i volontera u toj organizaciji neposredne obrane ili uklanjanju posljedica elementarnih nepogoda u odnosu na prošlu godinu. Naravno i ja ovim putem želim uputiti priznanje, znači svim djelatnicima nadležnih službi, vatrogascima, policajcima, vojsci i drugima volonterima koji su se uključili da te štete budu što manje. Znači vidjeli smo mi jako dobro na terenu Damira Krstićevića potpredsjednika Vlade i Dragana Lozančića ravnatelja Državne uprave za spašavanje. Zamijetili smo i trud koji su vladini medijski savjetnici uložili u prezentaciju tijekom posjeta vladinih dužnosnika tim pogođenim područjima. To nama sve nije ostalo nezamijećeno, ali ipak Hrvatska i hrvatski građani ne mogu dalje ovako. Uklanjanje posljedica prirodnih katastrofa kada one nastupe i to već legendarno punjenje vreća s pijeskom uz nabujalu rijeku, pa čak i da cijela Vlada koordinira te aktivnosti na terenu bez ulaganja u prevenciju i bez organiziranog sprječavanja tih prirodnih katastrofa sigurno da nisu put. To nije sustav. Naravno da put nije ni rebalans proračuna nego sustavno strategijsko djelovanje. Zbog toga moram izraziti nezadovoljstvo usmenim odgovorom, te zatražiti od Vlade RH pisani odgovor sukladno članku 132. stavak 7. Poslovnika Hrvatskog sabora. Hvala.
Idemo na 21. pitanje. Poštovani zastupnik Silvano Hrelja postavlja pitanje, odnosno trebao je postaviti pitanje ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Gabrijeli Žalac. Budući je nema, predsjednik Vlade odgovorit će na pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade, prije točno 14 dana u Bruxellesu ministrica Gabrijela Žalac je dala izjavu u kojoj za propast projekt ugradnji liftova u zgrade koji bi se financirao sredstvima iz fondova EU u iznosu od 85% okrivljuje stanare tih zgrada i bivšu Vladu o čemu postoji video zapis u medijima. Bez obzira što ćete mi vi odgovoriti gospodine predsjedniče Vlade od ministrice Žalac tražim pisani odgovor zašto su stanari zgrada krivi. Jesu li krivi zato što su neinformirani? Jesu li krivi jer su siromašni, bolesni, stari ili zato što su krivo glasali. Vas podsjećam gospodine predsjedniče Vlade da sam sa saborske govornice 23. ožujka 2017. prije više od godinu dana sa ovog mjesta izrazio žaljenje što ministrica Žalac odbija razgovor o ovom projektu sa udrugama koje su ga inicirale. Kolegica Anka Mrak Taritaš i ja smo ove veljače tražili vaš angažman i otvaranje posebne niše za financiranje ugradnje liftova s pozicije mobilnosti posebno starijih građana kroz izmjene operativnog programa konkurentnosti i kohezije. Imamo pisani odgovor iz Europske komisije koji dokazuje da je to moguće, a isto su rekli i predstavnici Komisije u Europskom domu u Zagrebu 31. siječnja ove godine. Ne može se ni bivša Vlada optuživati za ovaj projekat zato što je projekat u nastajanju, projekat je iniciran koncem 2015. početkom 2016. i bivša Vlada nije imala na izbor takav jedan projekat u operativnom programu. Možete li gospodine predsjedniče inicirati izmjene i dopune operativnog programa da se ovaj problem počinje rješavati?
Hvala. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Hrelja. Žao mi je da nije ministrica Žalac ovdje, pa da sama objasni ove navode koje ste kazali u kontekstu njenoga posjeta Bruxellesu. Ona je danas između ostalog sa predstavnicima Europske investicijske banke gdje traži alternativne načine za rješavanje i ovoga problema. Koliko je meni poznato kada su se planirale aktivnosti za ovaj operativni program, tada jedini način da bi se uvrstilo u pojedine projekte ugradnja liftova u zgrade to bilo moguće putem onih projekata koji su se odnosili koliko je meni poznato na energetsku učinkovitost. Navodno u zahtjevima za takve projekte je bilo jako malo takvih zahtjeva koji su se odnosili na liftove. To su fakti koji su došli do mene. Mi možda s obzirom da je tema izrazito relevantna i znam da se njom dulje bavite znate i više. Čini se da su sada ta sredstva iscrpljena. Ministrica Žalac zajedno sa svojim timom nastoji vidjeti da li postoje mogućnosti da se u okviru ove financijske perspektive kroz te operativne programe dogovore određene izmjene koje bi omogućile koliko ja sada vidim možda ne u onom volumenu koji se traži, a iznos je poprilično velik, preko 500 milijuna nego barem nekoliko drugih alternativnih načina rješavanja da se u ovoj financijskoj perspektivi barem donekle adresira problem sa liftovima. To je ono što smo razgovarali o toj temi, međutim dopustite mi da nju zamolim da vas i pismenim putem još jednom detaljnije informira o cijelom ovom problemu. Hvala vam.
Izvolite kolega Hrelja.
Hvala na iskazanom razumijevanju. Točno je da se više od godinu dana bavim ovom problematikom i da sam posjetio mnoge takve situacije, prvenstveno u gradovima RH i da u ovom trenutku po našoj procjeni postoji oko 60 000 ljudi koji su blokirani, dakle sa ograničenim kretanjem u svojim stanovima bilo zbog invaliditeta, bilo zbog starosti, bilo zbog iznemoglosti ne mogu se spustiti na normalnu razinu i hodati da bi došli do određenog odredišta. Ali postoji i još drugi problem da i usluge koje bi ti građani trebali dobivati u svojim stanovima u višekatnim stambenim zgradama bez lifta ne mogu doći do njih, odnosno dolaze sa teškim naporima bilo da se radi o hitnoj medicinskoj pomoći, bilo da se radi o pomoći u kući, bilo da se radi o vatrogascima ili nekim servisnim službama. Prema tome mislim da na kraju krajeva, mi smo političari i bavimo se politikom. Da li ti ljudi bi željeli doći na glasanje ili moraju pozivati nekoga da kuvertiraju svoj glas? Mislim da bi bilo u redu da im dozvolimo da slobodno izađu na biračka mjesta i glasaju po svojoj savjesti kao i svi ostali. Prema tome mislim da imamo izuzetnu priliku i ja vas na neki način ispred tih ljudi koje sam sreo i s kojima sam razgovarao, koji imaju velike probleme, a alternativa su veoma skupa ugradnja i samostalno financiranje liftova da učinite i to ne mora biti 500 i toliko milijuna alociranih eura, to može početi i sa stotinjak i 200 milijuna, ali da se proces započne. Hvala lijepa.
Idemo dalje. Sada je na redu zastupnik Franko Vidović koji pitanje postavlja predsjedniku Vlade.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade i članovi Vlade. Na Vladi je donesena odluka o kupnji višenamjenskih borbenih zrakoplova F-16 barak 30, pardon blok 30 barak. Starijih između 30 i 35 godina i skupljih oko pola milijarde dolara. Vi ste više puta u javnosti obrazlagali da je ta investicija priuštiva i isplativa ispred Vlade te ste spominjali moguću gospodarsku suradnju sa Izraelom kao način za povrat uloženih sredstava, odnosno uloženog novca. Na stranu što velik dio javnosti misli da mijenjamo stare avione za stare avione. Ono što mene zanima je to povjerenstvo za nabavku aviona nije prezentiralo jeste kolika će biti preostala vrijednost tih aviona nakon još 25 godina korištenja u režimu 100 sati godišnje? Odnosno da li ste planirali dio uloženog novca koji trošite sad za kupnju aviona vratiti prodajom tih aviona kad za to dođe vrijeme? Hvala.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Vidović. Vidjet ćemo, kažu da je ta tehnologija Locknin Martina takva da se može jako dugo nadograđivati pa ako je to tako, možda ih mi uspijemo i prodati po još nekoj, još boljoj cijeni nego što ćemo ih kupit danas, kako vi kažete o preostaloj vrijednosti recimo 2045. ili '50. ali to će neki drugi ljudi odlučivati, a ne vi, niti ja. Imali smo prigodu taj proces poštovani zastupniče Vidović voditi zadnjih godinu dana. Pitanje nabavke višenamjenskih borbenih aviona je na dnevnom redu različitih tijela Ministarstva obrane, Vlada, Vijeća za obranu, Vijeća za nacionalnu sigurnost, otprilike zadnjih 20 godina koliko je meni poznato. Niti jedna Vlada nije imala od važnosti da donese ovakve odluke. Mi smo odluku o tome da idemo u proces donijeli lani, proveli smo čitav postupak na temelju zahtjeva za prijedloge u koncepciji nabave koja se zove Vlada prema Vladi, dakle bez nekih posrednika, na način gdje su svi akteri koji su sudjelovali u tom procesu mogli na vrijeme, kvalitetno predstaviti svoje ponude i ponuditi ono što Hrvatskoj treba. Mi smo odabrali ono što je priuštivo u smislu financijskih sredstava i u sebi ne krije nikakve dodatne skrivene troškove, dakle nema nekih naknadnih troškova koje bi prema onome kako je evaluirana ponuda države Izrael, koja je u konačnici odabrana, mogla biti problem za vas, za nas, za ovu Vladu ili za bilo koga u budućnosti u sljedećih 10 godina. Vidjeli ste i ovim posjetom izaslanstva Ministarstva obrane koji traje u biti ovaj tjedan, oni su sada u Izraelu i trenutno naši piloti imaju prigodu po prvi put i letjeti u tim avionima F-16 barak cd koji su kao što možemo vidjeti izrazito funkcionalni. Ono što smo mi strateški odlučili je da budemo ona zemlja i ovdje na jugoistoku Europe i kao članica NATO-a i kao članica EU koja dobro sagledava sigurnosne izazove koji danas postoje u ovakvom svijetu u kojem živimo i procijenili smo da ne želimo biti jedna od onih država saveznica ili članica unije koja će se odreći sposobnosti koja se zove zrakoplovstvo. Mogli smo imati taj izbor, mi to nismo htjeli. Politički to nismo htjeli jer smatramo da Hrvatska država zaslužuje da ima i borbeno zrakoplovstvo. Odabir koji smo napravili je kvalitetan, on je po svim elementima tih ponuda bio daleko najbolji i financijski gledano, što se tiče šire suradnje vi znate da tog tzv. ofseta nema, on ne postoji u smislu pravila jer ga nema, ali ono što ima, ima sigurno jedna poruka partnerstva sa državom Izrael koja se razvija i paralelno od ovoga procesa, ona se razvija i u poljoprivredi i u gospodarstvu i u ulaganjima i siguran sam da će i ova odluka koju smo donijeli na Vladi RH prije 2 tjedna dati doprinos ukupnoj gospodarskoj razmjeni zemlje koja otvoreno govoreći jest utjecajna, ali nije to samo poruka Izraelu, to je poruka i SAD-u, njenoj obrambenoj industriji i našoj privrženosti da u sljedećih 30-ak godina imamo avione koji Hrvatskoj jamče sigurnost i odvraćaju svakoga tko bi [[Upadica predsjednik: hvala.]] I pokušao ugroziti naš teritorijalni integritet. Hvala.
Kolega Vidović, izvolite.
Poštovani premijeru zahvaljujem vam na odgovoru, ali moram reći da nisam nimalo impresioniran njim. Nisam zadovoljan. Dakle, kao da gledamo iz dvije različite države, tako ste mi odgovorili. Prvo cijeli postupak je obilježila netransparentnost i brzopletost. Sami ste definirali rokove do kojih ćete donijeti odluku o nabavi aviona itd, a onda ste ih produžavali do maksimuma. Cijeli postupak je također obilježen nizom većih ili manjih skandala od vašeg sastajanja sa izraelskim premijerom u Davosu nakon čega je iscurila u izraelske medije famozna informacija o kupnji aviona od strane Hrvatske kao već riješenom poslu prije bilo koje odluke u Hrvatskoj pa do toga da tvrtka u kojoj je bio zaposlen vaš potpredsjednik Vlade, ministar obrane surađuje sa izraelskim tvrtkama i to baš sa onima koji su u sektoru obrane. Osim toga svojevrstan skandal po meni je i slanje pilota Hrvatskog ratnog zrakoplovstva u medije da bi branili vašu političku odluku i da bi hvalili te zrakoplove. Mi u SDP-u smo podržali namjeru nabave ovih novih zrakoplova ali ne ovakvu nabavu i usudio bih se reći ne ni ovakav izbor. Ovo je loša odluka koja će imati ozbiljne ekonomske posljedice po RH. Sami ste to naglasili, odluku o eventualnoj prodaji nećemo donositi ni vi ni ja nego neki drugi ljudi, dakle ostavljate to na teret budućim generacijama ali na vašoj savjesti je na kraju da se sa time nosite.
23. pitanje poštovana zastupnica Marta Luc-Polanc, isto tako predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, moje pitanje se odnosi na problem zagađenja vode u Slavonskom Brodu. Naime u ponedjeljak, dakle prije 2 dana građani Slavonskog Broda su donijeli obavijest da imaju sada ispravnu i pitku vodu. Međutim, građani su vrlo uznemireni, nisu tu vijest prihvatili sa povjerenjem i većina građana i dan danas vam još ne konzumira vodu u Slavonskom Brodu. A zašto je to tako, naime cijela ta krizna situacija koja je trajala jedno tjedno i pol dana je obilježena brojnim sukobima i političkim prepucavanjima između ministara vaše Vlade i gradonačelnika Duspare. Pri tome je vaš ministar Ćorić optužio da naš vodovodni sustav, odnosno cijeli sustav pročišćavanja vode nije adekvatan, da je zapušten i da pročistačima je izašao rok trajanja. Naime, tu su vrlo ozbiljne optužbe i vjerujte građani su zbog njih vrlo uznemireni jer sada nisu sigurni za svoje, nisu sigurni u konzumiranje vode za svoje zdravlje. Pa vam ja imam konkretno, s druge strane je gradonačelnik Duspara optužio Vladu da nešto prikriva. Pa ja imam konkretno dva pitanja koja bih vam postavila. Prvo pitanje, ukoliko Vlada ništa ne prikriva i ukoliko je sve bilo transparentno zbog čega mi u gradu Brodu do danas nismo dobili izvješće nadležnih inspekcija koje su bile na terenu a to je sanitarna inspekcija, vodopravna inspekcija, inspekcija zaštite okoliša, znači na stranu organi istrage, nas zanima šta je nadležna inspekcija utvrdila na terenu. A broj 2, obzirom da ste objavili da je voda ispravna i zdrava za konzumiranje ja vas pitam kako to možete garantirati i biti u to sigurni obzirom da mi do danas ne znamo šta je uzrok zagađenja? Kako nam možete garantirati da već večeras voda neće biti zagađena ugljikovodicima? Zahvaljujem.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa zastupnice Luc-Polanc, ovo je čini mi se treće pitanje od jutros koje se tiče Slavonskog Broda, ali to je dobro i normalno jer je kriza bila relevantna. Dakle prvo uz svo dužno poštovanje prema Vladi nitko od nas ovdje nije ekspert za javno zdravstvo, niti je ekspert u nadležnim tijelima koja uzorkuju i ispituju sadržaj uzoraka vode koji su uzeti u Slavonskom Brodu. Sve što se napravilo napravilo se po pravilima struke i od strane Ministarstva zdravstva i nadležnih službi i od Ministarstva zaštite okoliša i energetike. Vijest koja je objavljena i vijest iza koje stoje oni koji su gledali kakva je kvaliteta vode u vodovodu Slavonski Brod, govorimo o Jelasu i ona je u ovom trenutku takva da je i za piće i za kuhanje i to je najvažnije. Dakle ne vidim zbog čega vi ili bilo tko drugi od građana Slavonskog Broda ne bi trebao u ovom trenutku vjerovati nakon ispitivanja koja su trajala praktički svakoga dana, koliko je meni poznato otkad je nastupila ta kriza. Dakle to je prva poruka. Druga je što se tiče rada inspekcijskih službi, ministri su zatražili i od svih nadležnih službi pa uključivo i Ministarstva unutarnjih poslova da i policija napravi istragu što se dogodilo i sa onečišćenjem, dakle govorimo o stavljanju u funkciju produktovoda u cilju rješavanja strateškoga problema a to je onečišćenje zraka putem plinofikacije Rafinerije nafte Brod. Drugo da se vidi da li je taj problem koji je nastupio u onom području kada se izlazi s autoputa i vis a vis benzinske stanice na ulasku u Slavonski Brod, vezano uopće za zagađenje vode, jer nije to baš odmah jedno do drugoga koliko sam ja bio informiran i upoznat na sastanku stožera. Dakle moramo pronaći da li postoji kauzalna veza između toga i ovog što se dogodilo. Kada to sve nadležne inspekcije i službe utvrde tada ćemo moći kategorički tvrditi što se zaista dogodilo. Ono što sam učinio sa svoje strane je nalog svim ministrima, svim službama da se to do u detalje razjasni. Cilj Vlade ovdje nije nikakvo političko prepucavanje sa čelnicima jedinica lokalne i područne samouprave, naprotiv. Mi smo praktički sutradan od te vijesti bili petero članova Vlade u Slavonskom Brodu, razgovarali sa svim akterima tamo, došli u dobroj volji i ministar Tolušić kada je riječ o veterinarstvu i Damir Krstičević koordinator domovinske sigurnosti i ministar zdravstva oko javnog zdravstva i ministar Tolušić oko zaštite vode. Dakle svi smo bili tu. I nema ni jednog elementa kojeg ja gledajući i u tijeku rješavanja tog problema i sada ex post vidim kao bilo što što je propušteno sa strane državne razine, naprotiv, napravljeno je odmah, napravljeno je učinkovito, napravljeno je brzo i to sve usred uskršnjih blagdana. To je ono što je bilo. Da li se ta tema želi politički iskoristiti, poentirati, na neki način kritizirati Vladu ili vlast, to je O.K., to je nešto što je normalno, ja sam na to naučio na brojnim temama trenutno ali to u ovom trenutku nije bitno, ono što je bitno je povjerenje u stručne institucije koje su zadužene da kažu kakva je kvaliteta vode i za sva tijela koja će provesti temeljite istrage i dovesti nas do čvrstoga zaključka što se dogodilo i zašto. A da smo reagirali i za alternativni pravac govori da će se vodocrpilište Sikirevci praktički ovih dana spojiti na sustav vodovoda za Slavonski Brod i imati ćete mogućnost uz Jelas dobiti vodu u slučaju krize i drugim putem. Prema tome, za građane Slavonskog Broda i okolnih općina ovdje smo učinili sve što je bilo u našoj moći.
Hvala vam. Prije očitovanja poštovane zastupnice, pozdravio bih učenike i učenice Hotelijersko-turističke škole iz Opatije. Dobro došli. Pljesak! Izvolite, poštovana Mata Luc-Polanc.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Vlade, ja vama zahvaljujem na odgovoru, ali nisam zadovoljna odgovorom jer ne smatram da je bio dovoljno konkretan. Naime, vi navodite da ako je Zakon za javno zdravstvo potvrdio da je voda ispravna, da je to dovoljno samo po sebi. A onda pitam ja vas, zbog čega su onda predstavnici četiriju ministarstava došli na teren da riješe kriznu situaciju, ako je dovoljno sad da samo jedno tijelo neovisno o svim drugim uzrocima odluči da li je voda ispravna. Dakle, ja vjerujem u nalaz Zavoda za javno zdravstvo i to nitko ne spori, ali mi i dalje ne znamo što je zagadilo tu vodu, dakle, taj nalaz kako je danas ispravan, tako isto sutra može biti ponovo onečišćen. Što se tiče vaših navoda da je Vlada djelovala brzo i učinkovito, ja želim navesti da brzina nije uvijek i kvaliteta, prema tome smatramo da su predstavnici Vlade trebali dolaziti kontinuirano na krizne stožere i kvalitetnije obavješćivati stanovništvo grada Broda, a posebno vezane uz ove inspekcijske nadzore koje sam ja navela jer vi u svom odgovoru miješate inspekcijske nadzore i istražene nadzore. Dakle, Vlada ima nadležne inspekcije koje su nama odmah mogle podnijeti izvješća o stanju na terenu i kao treće, vezano uz optuživanja i politička prepucavanja uz Vladu, ja i dalje prigovaram na činjenicu da je ministar Ćorić ozbiljno optužio lokalnu vlast u gradu Brodu da vodovodni sustav nije kvalitetno održavan i želim da se odgovori da li se to radi o istinitim optužbama, ako su istinite, što će se poduzeti ili se radi o pukim političkim optuživanjima. Zahvaljujem.
24 pitanje zastupnik Ante Babić postavlja ministru rada i mirovinskog sustava Marku Paviću. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre Paviću. Svi makroekonomski pokazatelji zapravo govore o nastavku pozitivnih trendova, BDP raste već nekoliko kvartala, RH je zapravo smanjenjem deficita i javnog duga izišla iz procedure prekomjernog deficita zbog kojeg je zapravo popravljen kreditni rejting. Turistička sezona bila je rekordna ove godine, porezna reforma je dala svoje velike rezultate, Agencija Standard & Poor's je zapravo podigla Hrvatskoj u prošloj godini rejting sa BB na BB+ uz stabilne izglede. Isto tako i agencija Fitch u siječnju 2018. godine podigla je kreditni rejting za 1 stupanj, što se zapravo nije dogodilo od 2004. godine i sve bismo to trebali, sve bi to trebali osjetiti hrvatski građani. Pa vas stoga pitam koje korake Vlada RH poduzima da bi se ta pozitivna kretanja preslikala na tržište rada, što Vlada poduzima i što će poduzeti da se smanji nezaposlenost, odnosno povećava zaposlenost i možda treća stvar, ne toliko, bitna je jako, zato što je Hrvatska srednjeeuropska zemlja i mediteranska zemlja, turistička zemlja i što će zapravo Vlada poduzeti u cilju pripreme nove turističke sezone? Hvala vam lijepa.
Izvolite ministre.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege ministri, zastupnici. Hvala lijepa uvaženom zastupniku na pitanju. Točno je. Očekujemo da prvo tromjesečje 2018. godine bude 15 kvartal u kojem imamo kontinuirani rast BDP-a i na godišnjoj razini rast od gotovo, odnosno ili preko 3%. Pozitivni trendovi gospodarski, reflektiraju se na tržište rada. Trenutačno imamo nešto malo više od 172 tisuće nezaposlenih. Imamo među najvećim padovima nezaposlenosti u EU. Svjesni smo pitanja iseljavanja mladih, ali isto smo svjesni tako da smo u 2017. godini bili treća država u EU po rastu zaposlenosti, 3,8% je rasla zaposlenost, odnosno prema EUROSTAT-u i Državnom zavodu za statistiku imamo 60 tisuća više radnika u zadnjem kvartalu 2017. nego godinu dana ranije. Tome je svakako doprinijela politika ove Vlade i mjere aktivne politike zapošljavanja koje je premijer Plenković lansirao 1.3.2017. godine. Danas glavni problem poslodavaca nije više čak ni visoki porezi, koje smo i smanjili poreznom reformom, nije isto tako ni komplicirana procedura zakonodavstva, već nedostatak kvalitetne radne snage. Jučer sam bio na sastanku sa ministricom u francuskoj Vladi koja je upravo istaknula da je situacija i Francuskoj, koja ima otprilike sličnu stopu nezaposlenosti, ključna da nemamo kvalificirane radne snage. Vlada želi prvenstveno aktivirati domaću radnu snagu. Za paket zapošljavanja ove godine osigurali smo preko 2,6 milijarde kuna. Od toga 1,6 milijardi kuna od čega se većina financira iz Europskog socijalnog fonda su mjere aktivne politike zapošljavanja, pored toga imamo program za žene za zapošljavanje žena u ruralnim područjima, programi zapošljavanja mladih i osoba s invaliditetom. Što se samih mjera tiče, ojačali smo pripravništvo na način da smo za privatni sektor uveli da mogu plaćati plaće za pripravnike bez ograničenja, a država će im sufinancirati pola ukupnog troška plaće, drugim riječima ako netko želi zaposliti IT inžinjera na plaću od 10 000 kn, prvih godinu dana pola od toga će mu država sufinancirati. Za samozapošljavanje smo itekako ojačali mjeru i povećali smo subvencije, povećali smo način i ona atraktivna, imamo za trećinu više prijava za samozapošljavanje ove godine nego prošle, a Hrvatska je po udjelu broja koji su samozaposleni među zadnjima u EU i trebamo to pojačati. Pitanje domaće radne snage i osiguravanje što ste rekli za turističku sezonu nam je ključ. Želimo aktivirati domaću radnu snagu, anketirali smo svih 170 i par tisuća nezaposlenih, od njih 24 000 je izrazilo želju za rad u turističkoj sezoni, ja se zahvaljujem ministru Cappelliju na odličnoj suradnji, organizirali smo dane poslova u turizmu i na taj način smo tih 24 000 ljudi spajali sa poslodavcima. Isto tako povećali smo dozvole za uvoz radne snage, ali ponavljam cilj nam je aktivirati domaću radnu snagu, bio sam nedavno u Ukrajini sa ministrom rada, dogovorili smo Memorandum o suradnji i želja nam je isto tako da vrlo skoro HZZ i njihov zavod za zapošljavanje potpišu sličan memorandum koji će uspostavit situaciju. Prema tome imamo cjelokupni paket od 2,6 milijarde kuna kojim želimo apsolutno aktivirati mlade i zaustaviti iseljavanje iz RH.
Hvala. Očitovanje kolega Babić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani ministre evo zahvalan sam na vašem odgovoru. Sjećam se vrlo dobro da smo prošle godine imali 1 i pol milijardu sredstava vezanih za aktivne mjere zapošljavanje. Ove godine je to 2,6 milijarde, koliko ste rekli, dakle gotovo 100%. Posebno vesele ove mjere koje ste naveli vezano i za plaće, za sufinanciranje plaća za pripravnike ali i za osobe s invaliditetom i njihove socijalne uključenosti i za program … [[Govornik se ne razumije.]] Veseli i što ste za turističku sezonu, za pripremu turističke sezone zajedno sa Ministarstvom turizma to sada posebno naglasili. Ja bih volio da sve ove mjere dopiru do svih mladih ljudi jer ste i sami naglasili da je demografska slika u RH loša i da nam je svaka obitelj, svaki mladi čovjek bi se trebao prepoznati u ovim mjerama i zapravo ga odvratiti od toga da ide iz RH. Hvala još jednom na odgovoru.
Idemo sada na 25 pitanje. Zastupnik Branko Hrg postavlja ga ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, pitanje se odnosi naravno na promet, odnosno na sigurnost prometa na području grada Križevaca i okolnih općina, ali i čitave Koprivničko-križevačke županije. Naime, već nekoliko puta je u programu Hrvatskih cesta bila izgradnja nadvožnjaka na državnoj cesti 22, to je cesta Novi Marof-Sveti Ivan Žabno. Sada kako je otvorena dionica brze ceste Cugovec-Križevci taj promet na tom željezničkom prijelazu je značajno povećan i sada su još veći zastoji. Nastavno na to, na cesti DC 28 koja je nastavna na DC 22 je ogroman problem također sa sigurnošću prometa, to je onaj dio dionice kroz Sveti Ivan Žabno gdje se često događaju prometne nesreće. Tamo bi također bilo nužno potrebno napraviti određene zahvate, povećati sigurnost, izgraditi pješačke staze, biciklističke staze kako bi se promet osigurao i kako bi pješaci mogli nesmetanije ili biciklisti imati kretanje uz te ceste. Moje pitanje glasi da li je u planu i kada raspisivanje natječaja za nadvožnjak u Križevcima preko željezničkog prijelaza? I što se radi, koje su aktivnosti sada u tijeku vezano za osiguranje da velim povećanja sigurnosti prometa na cesti kroz općinu Sveti Ivan Žabno na relaciji Cugovec-Bjelovar?
Izvolite ministre.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče. I jedan i drugi projekt koji ste postavili i spomenuli u svojem pitanju nalazi se u planu Hrvatskih cesta, u planu građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2017./2020. godine, a isto tako nalaze se i u planu građenja i održavanja državnih cesta za ovu 2018. godinu. Što se tiče prvog projekta nadvožnjaka iznad željezničke pruge u Križevcima, krajem ove godine će biti predan zahtjev za građevinsku dozvolu, ispričavam se krajem lipnja, negdje do ljeta i nakon toga budući da je u planu Hrvatskih cesta za ovu godinu planirano u iznosu od 14 milijuna kuna, negdje oko 14 mil. kuna raspisat će se natječaj i predviđeno je početak gradnje toga nadvožnjaka u trećem kvartalu ove godine. Što se tiče obnove državne ceste D28 izrada projektne dokumentacije je u tijeku i realno je da ćemo početkom 2019. imati građevnu dozvolu, nakon toga će se raspisati natječaj za obnovu te državne ceste D28 od Gradeca do Svetog Ivana Žabnog. Hvala vam lijepo.
Izvolite kolega Hrg.
Hvala lijepa. Ja sam uvjeren da će vaš odgovor razveseliti ljude koji stanuju na onom području. Činjenica jest da je posebno područje Koprivničko-križevačke županije bilo niz godina, svih ovih godina u održavanju i povećanju sigurnosti na državnim cestama strašno zapušteno i da danas tamo treba stvarno uložiti konačno ogromne napore da se nešto napravi i to je i cesta Novi Marof-Sveti Ivan Žabno, to je cesta naravno Križevci-Koprivnica pa barem sve do onog trenutka dok ne dođe do nastavka izgradnje brze ceste Križevci-Koprivnica, u što ja vjerujem da će do toga doći za vrijeme mandata ove Vlade i da će se ta sigurnost apsolutno uvelike poboljšati na onom području kako bi ljudi mogli sigurnije i prometovat, a i kretati se kroz naselja pješke. Hvala vam lijepa.
26. pitanje poštovana zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, obzirom da kroz porezno i administrativno rasterećenje poduzetnika do sada od ove Vlade nismo vidjeli značajnije poteze što bi im stvorilo, dakle uvjete za siguran i zdrav rast i razvoj što na kraju rezultira i otvaranjem radnih mjesta već su se poduzetnici, a prvenstveno kad kažem poduzetnici mislim na mikro, male poduzetnike i obrtnike na žalost oslanjali na jedinu priliku koju su imali, a to je nepovratna sredstva. Ministrica Dalić, dakle prošle godine ukida jedan jedini natječaj koji su mikro mali poduzetnici i obrtnici upravo imali u tu svrhu. Odgovor na to od ministrice Dalić bio je da će oni imati adekvatnu zamjenu financijskim sredstvima što nikako ne može biti odgovor, jer financijska sredstva naime nisu, financijski instrumenti nisu nepovratna sredstva iz e-impulsa. Tako da je moje pitanje upućeno vama kako točno, na koji način, kojim sredstvima iz fondova i kojim sredstvima nacionalnim, kojim mjerama ćete poticati poduzetništvo obzirom da često to spominjete u svojim govorima i pričate o poticanju poduzetništva, a ja ne vidim ni u indikativnom planu natječaja, a ni u nacionalnim sredstvima da su određena sredstva za poticanje poduzetništva. A kad pričam o mikro i malim poduzetnicima pričam o preko 90% poduzetnika od ukupnog broja poduzetnika. Ako se ne varam čak 98%. Dakle, voljela bih da mi odgovorite na ovo pitanje, jer to bi značilo da zapravo znate što pričate svaki put kada spominjete poticanje poduzetništva. I zanima me točno što je to zamjena, dakle za e-impuls koji smo do sada i imali dugi niz godina koji je uspješno dao rezultate i otvarao radna mjesta. Hvala.
Izvolite predsjedniče.
Dobro, drago mi je zastupnice Lesandrić, pardon da ste dobili odgovor ministrice Dalić. Međutim, evo ministrica Dalić mi sada još nadopunjuje da će novi natječaj, upravo ovaj o kojem ste vi govorili biti otvoren u lipnju sa dodatnim europskim sredstvima bespovratnih sredstava. Prema tome, čini mi se da kada gledate ukupnu aktivnost koju smo napravili i u pogledu novog Zakona o javnoj nabavi i u pogledu porezne reforme, administrativnog rasterećenja, pomaganja poduzetnicima, Zakon o istraživačkim projektima u poduzetništvu, strateških ulaganja. Sve što smo napravili je orijentirano prema lakšem poslovanju hrvatskih poduzetnika i uopće hrvatskoga gospodarstva bili oni veliki, mali ili mikro poduzetnici u Republici Hrvatskoj. Činjenica da ministarstvo nastavlja sa poboljšanjem ukupne poslovne klime u Republici Hrvatskoj kroz sve svoje mjere i sve svoje aktivnosti, da imate stabilan i predvidljiv porezni okvir, da radimo na povećanju učinkovitosti rada i državne uprave i rješavanju brojnih zaostalih predmeta u hrvatskom pravosuđu, da se javljaju aktivnosti koje se tiču borbe protiv korupcije onda vam je cijeli okvir upravo ovo što vi govorite afirmativan za poslovanje u Hrvatskoj i za privlačenje stranih ulaganja. To je ono na čemu radimo, to je ono na čemu će raditi Ministarstvo gospodarstva. Ako želite da vam ministrica napiše i dodatni pisani odgovor o svim ovim elementima koji vas zanimaju za konkretni program, za konkretna sredstva. Možemo i to napraviti, ali u svakom slučaju sve što radi Ministarstvo gospodarstva ima za cilj pomoći malim i srednjim poduzetnicima, a između ostaloga i obrtnicima u Republici Hrvatskoj uključujući suradnju sa Ministarstvom znanosti oko strukovnoga obrazovanja. Hvala vam.
Izvolite očitanje.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, ukoliko kako vi kažete Ministarstvo nastavlja sa poboljšanjem uvjeta poduzetnicima kroz nepovratna sredstva onda ne ukidamo natječaj koji je imao najbolje rezultate od svih natječaja za poduzetnike unutar, dakle EU fondova, a i nacionalnih sredstava već ga nastavljamo. A onda i sigurno i ne kažemo da ga ukidamo jer ćemo ga zamijeniti adekvatnim financijskim instrumentima. Financijski instrumenti nisu nepovratna sredstva koja ste imali u e-impulsu. Mislim to je nešto, to je nešto što svaki ministar jednostavno mora znati. Dakle, to se ne može dogoditi, a onda pri tom 2018. godine mi u indikativnom planu natječaja uopće nemamo apsolutno nikakvu zamjenu za to nego i dalje nam ostaju jedino krediti. A što se tiče nacionalnih sredstava nemamo ni tu već svega evo tri i pol milijuna kuna. Nije dovoljno za poticanje mikro malog poduzetništva i obrtnika. A ako smo na ičemu do sada trebali naučiti da je jedini zdrav temelj razvoja gospodarstva su upravo ovi mikro i mali poduzetnici, onda je to Agrokor. Hvala.
Hvala. 27. pitanje zastupnik Siniša Hajdaš Dončić upućuje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo. Dobar dan. Poštovani predsjedniče na prošlom aktualnom satu koji je bio 17. siječnja pitao sam vas kako će biti izabrano 326 službenika za koje su tijela državne uprave raspisala natječaj. Pitao sam da li će biti izabrani po stranačkom ključu od strane lokalnih organizacija ili će ih birati središnjica HDZ-a? Nakon toga sam isto pitanje postavio i vašem članu, dakle ministru uprave koji mi je prije nekoliko dana odgovorio da stranačka kadroviranja ne dolaze u obzir, da se svi ljudi biraju po određenim kvalifikacijama. Ja kažem kak' da ne! A onda pročitam u ili čitam u novinama, pa kažu ovako: „Vaš šogor je postao direktor u Zračnoj luci Dubrovnik, vaša sestrična je postala šefica Hrvatske turističke zajednice u Njemačkoj, vaš je ujak ušao u Upravno vijeće Biokova, vaš je kum postao veleposlanik u Velikoj Britaniji, sin rodice vaše majke postao je rektor splitskog Sveučilišta itd. Dakle, kao dinastija Dalas, Santa Barbara i slično, pa me zanima da li je to istina i da li ste vi učinili korak više ili možda korak niže, pa više ne zapošljavate i po stranačkom ključu nego isključivo po obiteljskom. Hvala vam lijepa.
Odgovor predsjednik Vlade.
Poštovani potpredsjedniče Sabora Hajdaš-Dončić, hvala vam na ovom pitanju. Krenut ću od zadnjeg, dakle prva rodica od moje mame je supruga novoga rektora Splitskoga sveučilišta. Kako se biraju rektori? Šta mislite da Vlada bira rektore, je li ima neki nevidljivi način, nevidljiva ruka, invisible hand koja bira rektore? Pa da. Ništa, ja vas upućujem da onda malo guglate, pogledajte CV i postignuća prof.dr. Dragana Ljutića koji je bio dekan Medicinskog fakulteta i prije nego što sam ja bio premijer. Čovjek ima dovoljno godina da svoju karijeru i svoj životni put može predstaviti vrlo kvalitetno. Što se tiče veleposlanika UK Igora Pokaza, točno, ja sam njemu bio kum 1998. ali bili su vam tu kumovi i vaš bivši premijer i vaš zastupnik. Nisam primijetio da se netko na to bunio, slična smo generacija, čovjek je proveo cijelu svoju karijeru u diplomaciji i postao veleposlanik u UK. Ako je to neki problem, moram priznati, ne znam po kojoj logici bi to trebao biti problem. Što se tiče brata od moje majke, mislite na gospodina Raosa koji je postao član upravnoga Vijeća, Parka prirode Biokovo, kao vijećnik u Gradskom vijeću grada Makarske. Čovjek koji tamo ima iskustva o funkcioniranju grada, funkcioniranju gospodarstva, parka prirode, županijskoga lovačkoga saveza, pa evo recimo zadnjih 50 godina otprilike. I ne znam kolika je naknada ministra Ćorića, jedno 300 ili 400 kuna vjerojatno za to. Tako da jedan eklatantan sukob interesa koji je sigurno impliciran u vašim rečenicama. Što se tiče gospođe Nere Miličić koja je postala šefica ureda HTZ-a u Munchenu, dakle riječ je o gospođi koja je bila zaposlenica Riva Toursa, najvažnijeg turoperatora u Njemačkoj za hrvatsko tržište. Ima sve kvalifikacije. Uz to govori nekoliko jezika uključivši i Njemački kao hrvatski jer tamo živi. Išla je na javni natječaj i bila najbolja. Što se tiče gospodina Maslača, čovjek radi više od 10 godina na pitanjima javne nabave u gradu Dubrovniku i prešao je na dužnost u Zračnoj luci Dubrovnik, na slične poslove na način koji nema veze ne samnom, nego ima veze sa funkcioniranjem zračne luke. Prema tome, sve te teme su otvorene, javne su, vidim da čitav niz zastupničkih pitanja se bazira na čitanju novina, drago mi je da vi kao potpredsjednik Vlade čitate novine pa postavljate pitanja. To je sve, nema ništa drugoga a ovo drugo vam može odgovoriti ministar Kušćević ako vas još nešto zanima. Ono što sam rekao i medijima, ne mogu ljudi koji imaju svoj životni put zato što je netko na nekoj dužnosti stati u svojim aktivnostima niti ih to treba sprječavati u njihovim karijerama. To je sve.
Izvolite kolega Hajdaš-Dončić.
Poštovani predsjedniče Vlade, ja sam zapravo zadovoljan sa vašim odgovorom, ali ću vam dati jedan savjet da je možda bolje ipak da se vratite stranačkom ključu kod kadroviranja. Hvala vam lijepa.
Idemo na 28. pitanje poštovani kolega Marko Vešligaj, postavlja pitanje isto tako predsjedniku Vlade.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani članovi Vlade, poštovani predsjedniče Vlade. Ruralni prostor RH pogodile su elementarne nepogode koja je, neke dobiju veći a neke manji medijski tretman. Za sanaciju klizišta kao što su danas rekli neki od članova Vlade osigurana su sredstva. Ja želim vjerovati da će uistinu tako biti jer brojke se baš i ne poklapaju, ako znamo evo da su samo štete na području Krapinsko-zagorske županije 112 milijuna kuna a iz svih onih izvora potpredsjednik je rekao da ima 150 milijuna kuna, od toga raspisano je za sada samo natječaji za 10 milijuna kuna. No dobro, bumo vidjeli, kako bi mi rekli u Zagorju, koliko će biti tih sredstava i koje jedinice lokalne samouprave će ih dobiti. Ali osim sanacije infrastrukture, odnosno klizišta, ne radimo to naravno sustavno nego parcijalno osiguravamo sredstva, podsjetiti ću da su to radile i bivše Vlade i potpredsjednik zna da je dobio određena sredstva i od Vlade Zorana Milanovića. No moje pitanje zapravo usmjereno je prema nečemu što je puno važnije za jedinice lokalne samouprave, puno važnije za ruralne prostore, a to je jedan društveni kapital i izgradnja toga društvenog kapitala. Puno smo nade polagali u program ruralnoga razvoja, u mjeru 7.4.1. koja je trebala osigurati izgradnju dječjih vrtića, kulturnih centara, vatrogasnih domova, sportskih igrališta na području cijele RH. Nažalost rezultati natječaja su takvi da je odobren samo 101 projekt od 464 pristigla projekta. Najavljuje se opet raspisivanje te mjere na koju će se samo moći javiti predškolske ustanove što pozdravljam. No što je sa silnim milijunima kuna koje su utrošene za projektnu dokumentaciju za izgradnju, još jedanput ponavljam kulturnih centara, vatrogasnih domova, sportskih igrališta i brojne druge recimo društvene namjene koje su jako bitne za lokalne jedinice. Evo, hvala.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Što se tiče ovoga pitanja o mjeri 7.4.1. ja ću zamoliti ministra poljoprivrede, evo tu je, da vam da jedno cjelovito pismeno izvješće jer ja nemam na pamet sve te podatke gdje se točno što izgradilo i što se je financiralo. Što se tiče elementarnih nepogoda, to smo isto u jednom ranijem pitanju danas već odgovorili. Dakle i sredstva koja postoje iz Hrvatskih cesta, Županijskih uprava za ceste, ukoliko u Krapinsko-zagorskoj županiji postoje takvi razmjeri koji su koštali jedinice lokalne samouprave u pogledu probijanja proračuna za troškove zimske službe, pretpostavljam da se o tome radi i eventualne štete koje su nastale zbog mogućih odrona, klizišta ili svega ostaloga što je poremetilo lokalnu infrastrukturu, zamolit ćemo i Hrvatske ceste i nadležno Ministarstvo prometa da vide na koji način se mogu iznaći dodatna sredstva da se pomognu te jedinice lokalne i područne samouprave. Znam da je to pitanje bilo i na dnevnom redu čini mi se i županijske skupštine ako se ne varam i sa strane države vidjet ćemo iz kojih sredstava možemo pomoći da se nadomjeste ti troškovi. Hvala vam lijepo.
Očitovanje kolega Vešligaj, izvolite.
Evo mogu reći uvaženi predsjedniče Hrvatske Vlade da nisam zadovoljan sa vašim odgovorom, posebno nisam zadovoljan sa odgovorom koje se odnosi na mjeru 7.4.1. dakle od vas sam očekivao da ćete barem odgovoriti na način da barem za ova tri važna segmenta koja postoje i koja su strahovito važna za opstanak ljudi u manjim ruralnim sredinama, kultura, vatrogastvo i sport. Gledajte, trebamo raditi infrastrukturu, ona je prva i najvažnija, otvarati radna mjesta naravno. Ali bez tih stvari, ukoliko to ne omogućimo, ukoliko to ne realiziramo ljudi, oni najkvalitetniji ljudi koji drže jednu općinu ili grad koji taj općinu ili grad guraju naprijed će odlazit. Ne bježe oni samo zbog malih plaća, prvo zbog toga naravno, ali bježe zapravo zbog jednoga nazadnjaštva koje imamo. A možemo ga samo prevazići kroz kvalitetnije i bolje obrazovanje i možemo ga prevazići kroz kulturu, a ona nažalost je nestala u našim malim sredinama i upravo zato polagali smo puno nade u ove europske fondove i sad su one lokalne jedinice koje su, ja ću reći srednje razvijene, pa i one malo ajde razvijenije recimo to tako, nemaju više mogućnosti javljanja na EU fondove. Dokumentacije će istići i šta onda? Milijuni će ispasti da su bačeni u vjetar. Apeliram na vas da nađete mogućnosti kroz ministarstva, kroz neke druge linije da se ipak, da ipak ti novci koji su utrošeni za te projektne dokumentacije, a nisu samo lokalne jedinice, brojne udruge su isto također skupljale novce na sve moguće načine i ulagale u tu projektnu dokumentaciju da ipak barem dio tih sredstava realiziramo, a ne da nam više od polovice toga ostane neizgrađeno. Hvala.
Pitanje broj 29, zastupnica Ljubica Maksimčuk postavlja ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Ćoriću.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministri i ministrice, uvaženi ministre Ćorić. Moje pitanje se naravno odnosi na Slavonski Brod i zagađenje vode koje je moje sugrađane zadesilo za Uskrs ove godine. Naime, uzorci vode od 30. ožujka i ugljikovodici u njima bili su gotovo 20 puta veći od maksimalno dopuštene količine. Što se dogodilo u Slavonskome Brodu s obzirom da su testiranja pokazala kako je već sutradan voda bila jednake kvalitete kao i prije nalaza zbog kojih je zabranjena za piće? Provodi li se istraga i u kojoj je fazi? U SB se gubi povjerenje prema institucijama zbog toga što nalazi danima nisu bili dostupni. S druge strane moji sugrađani su zahvalni cijeloj Hrvatskoj koja se stavila na raspolaganje, požrtvovanim vatrogascima, policajcima, vojnicima, Crvenom križu, volonterima, ali i Vladi koja je reagirala u jednome danu i osigurala opskrbu Brođana pitkom vodom. Slijedom toga, nadamo se kako će istraga biti brza i učinkovita poput pomoći koja je stigla u SB i kako će odgovorni odgovarati za ono što su priredili Brođanima za Uskrs. A naravno ono što se povezuje sa ovim, a što već godinama muči moje sugrađane, hoće li se zbog ovoga usporiti proces plinifikacije rafinerije u Bosanskome Brodu? Hvala.
Izvolite ministre.
Hvala. Gospođo poštovana zastupnice Maksimčuk, prije svega zahvaljujem na vašem pitanju. Dakle što se tiče uzroka onečišćenja vode, odnosno izrazito visokih količina ugljikovodika u uzorcima vode od 30. ožujka ove godine u vodi sa čitavog niza nalazišta u SB, mi nažalost u ovom trenutku nemamo uzroke, odnosno ne možemo još uvijek sa sigurnošću reći o kojim uzrocima je riječ. Ono što i mi u Ministarstvu zaštite okoliša i u Vladi RH definitivno čekamo jesu rezultati istrage Ministarstva unutarnjih poslova, odnosno Državnog odvjetništva RH po ovom pitanju i vjerujte mi nitko neće biti sretniji od nas da saznamo uzroke ovog eko, odnosno ovog onečišćenja vode. Ono što veseli jeste činjenica da u ovom trenutku, odnosno kroz čitav niz uzorkovanja koji su se dogodila nakon 30. ožujka ove godine imamo čiste nalaze, odnosno imamo nalaze u kojima razina ugljikovodika je ispod graničnih vrijednosti, samim time i nalaz, odnosno mišljenje povjerenstva kojim je voda u SB proglašena ispravnom za piće, odnosno za kuhanje. Naravno da definitivno suosjećamo sa građanima SB i općinom SB i uslijed činjenice da se ovaj eko incident dogodio upravo pred sam Uksrks i s obzirom na činjenicu da su desetak dana bili bez vode za piće iz vodoopskrbnog sustava, međutim s druge strane kao što ste naveli u svom pitanju, nadležne institucije, Državna uprava za zaštitu i spašavanje, Hrvatske vode, vatrogasne postrojbe, svi su reagirali odmah kad smo utvrdili da voda nije za piće i mogu vas samo s nekoliko podataka potkrijepiti angažman stručnih službi na terenu u tih 10-ak dana. Dakle preko 600 000 litara flaširane vode podijeljeno je građanima SB, u jednom trenutku, odnosno imali smo 16 cisterni na terenu, što iz robnih zaliha, što iz ostalih institucija, što MUP-a, što Ministarstva obrane RH, preko 60 spremnika s vodom zaprimljenim od 1000 litara. Dakle cijelo to vrijeme kontinuirano je postojala opskrba alternativnim izvorima. U međuvremenu, kao što znate i sami, odmah po Uskrsu, na uskrsni ponedjeljak započeli su radovi na spajanju vodoopskrbnog sustava, odnosno vodova Slavonski Brod sa vodocrpilištem Sikirevci. To spajanje je završeno, u ovom trenutku vrše se dodatne probe, odnosno predstoji tlačna proba, odnosno dezinfekcija cijevi i mi vjerujemo da će u zadanom roku ovaj sustav napajanja sa Sikirevaca biti kao što smo i naveli. Ono što svakako valja, odnosno na što valja ukazati jeste činjenica da vodocrpilište Jelas u ovom trenutku se koristi i sretni smo zbog toga, a ne smijemo zaboraviti činjenicu da je za uređaj na vodocrpilištu Jelas tijek 2000., odnosno 2001. godine uloženo oko 100 milijuna kuna Hrvatskih voda. Što se tiče postupka plinifikacije rafinerije Brod, koji je isto tako bio spominjan danas tijekom rasprave, dakle, naravno da je ovaj eko incident, naravno da istraga koja još uvijek traje, da su zaustavili radove na ispitivanju produktovoda, mi se nadamo da će po utvrđivanju uzroka ovog eko incidenta biti omogućeno da se ide u smjeru plinifikacije rafinerije Brod jer držimo da je to nakon dugo godina što stanovnici Slavonskog Broda i okolnih općina [[Upadica Predsjednik: Hvala.]] dakle, Brodsko-posavske županije udišu onečišćeni zrak i da će to biti rješenje onečišćenja zraka. Hvala lijepa.
Kolegice Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepa. Naravno da sam zadovoljna odgovorom, ali evo još jednom u ime svih brođana i žitelja susjednih općina koji su imali ovaj problem sa vodom, ja se zahvaljujem Vladi RH i svima koji su žurno reagirali i osigurali brođanima čistu opskrbu vodom, ali naravno, što žurno očekujemo, očekujemo žurno istragu jer brođane naravno ova tema zanima jako. Hvala lijepa.
Hvala. Sada je na redu poštovani zastupnik Ivan Kirin koji postavlja pitanje ministru zdravstva Milanu Kujundžiću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade sa suradnicima. U usporedbi 35 europskih zemalja, hrvatski zdravstveni sustav u prošloj godini se našao tek na 26. mjestu kvalitete i dostupnosti prema ispitivanim parametrima europskog zdravstvenog potrošačkog indeksa. Prije godinu dana, odnosno 2016. godine, RH je bila na 19. mjestu, a 2017. smo pali za 7 mjesta i našli smo se iza zdravstvenih sustava Makedonije, Crne Gore i Slovenije. Prošle godine su povećana izdvajanja za inovativne nove lijekove, nabavljeno je 7 novih uređaja za magnetsku rezonancu, novi CT uređaji, novi mamografi, uvedene su prioritetne liste čekanja, a što se tiče zahvata na kukovima i na karaktama, posljednje dvije godine se tu ništa bitno nije mijenjalo. Pitanje gospodinu ministru, da li mislite da je to realna slika ili će ona biti drukčija kada se dostave svi podaci? Hvala.
Ministre izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine zastupniče doktore Kirin. Postavili ste ovdje puno upita pa ako sve ne odgovorim dostaviti ću pisano. Što se tiče dostupnosti hrvatskog zdravstvenog sustava i ocjene jedne agencije, to je relativna stvar i ništa se u jednoj godini ne događa ni velikoga ni maloga, a poglavito ne u zdravstvenome sustavu. Dakle, neke stvari koje su bodovane, uvjetno rečeno su pomaknule RH prema dolje, a da se pri tome nisu dogodile nikakve loše stvari, a posebice ne prema tome što je mjereno u tome indeksu. To su tako mali zahvati i uvjetno rečeno čimbenici koji ne ugrožavaju zdravstveni sustav, što vi, poglavito kao liječnik to dobro razumijete. Međutim, u isto vrijeme došla je ocjena Europske komisije, kao jedno od najmjerodavnijih ocjena, gdje ste vidjeli da zapravo je hrvatski zdravstveni sustav ocijenjen sa pozitivnim pomacima i poglavito je ocijenjeno jako dobro povezivanje, funkcionalno povezivanje bolnica. Isto tako, neću unaprijed najavljivati, vidjet ćete kad puno relevantnije studije iziđu uskoro u Europi da RH zauzima značajno bolje mjestu na europskoj i svjetskoj ljestvici. To ni u kom slučaju ne znači da ne trebamo stvari popravljati i mijenjati. I upravo na tome tragu što nam je dala ocjenu europska komisija, u smislu funkcionalnoga povezivanja mi nastavljamo na tome tragu kao jednu obvezu, ali kao potvrdu dobroga smjera. Dakle, ne samo što smo funkcionalno povezali 12 bolnica i time uvjetno rečeno, ćemo ostvariti određene financijske uštede. Mi zapravo idemo na tragu podići kvalitetu, podići sigurnost pacijenata i tek onda na trećemu mjestu, čuvati materijalne resurse. Prava zapravo promjena koja će se dogoditi i najveći stručni i financijski iskorak dogoditi će se u gradu Zagrebu sa gradnjom Nacionalne dječje bolnice u fazi A, a u fazi B sa izgradnjom Nacionalne sveučilišne bolnice. Tek tada će se zapravo napraviti ono što je neophodno, poglavito kad se gleda hrvatski zdravstveni sustav, sutra. Znači, u desetljećima koji su pred nama. Tek tada će se ostvariti pomaci u smislu čuvanja kvalitete, zadržavanja ljudskih resursa u Hrvatskoj i naravno, velike financijske uštede. A prije toga, naravno mi moramo boriti se za ono što imamo svaki dan i na tome tragu smo nabavili ovo što ste spomenuli, 7 magnetskih rezonanci, kako bi bile dostupnije pacijentima diljem RH, uz jednu napomenu. To nije samo napravljen stručni pomak, tu je napravljen i financijski pomak gdje Ministarstvo zdravstva potičući zajedničku nabavu zapravo na ovih 7 magnetskih rezonanci koje smo nabavljali zajednički za sve zapravo smo ostvarili uštedu za dvije još druge. Dakle, ostvarili smo uštedu negdje oko 14 do 15 milijuna kuna. Dakle na tragu teškoga resora, skupoće zdravstvenog sustava u cijelome svijetu čuvati kvalitetu, čuvati dostupnost i naravno čuvati ljudske resurse u Hrvatskoj i to nas na kraju konca obvezuje i ocjena je Europske komisije. A ocjene koje će dolaziti iz drugih izvora biti će isto na pozitivnome tragu. Hvala vam lijepa.
Hvala ministre. Očitovanje. Izvolite kolega Kirin.
Hvala gospodine ministre. Ja mislim da su iz vašeg odgovora mi ovdje i svi građani shvatili da to nije sve tako crno kao što to prezentira 26. mjesto na listi. Hrvatska je sa svojih 1241 euro po stanovniku i cirka 7,4 posto izdvajanja iz BDP-a na dnu ljestvice država EU po izdvajanju za zdravstvo. No unatoč problematičnom gospodarskom kontekstu i velikim proračunskim pritiscima Hrvatska i dalje svojim građanima pruža pristup javno financiranim zdravstvenim uslugama, gdje je opseg prava koji se plaća iz obveznog osiguranja iznimno velik i uključuje većinu usluga. Istodobno moramo znati da 7,4% koje se izdvaja iz BDP-a je znatno niže nego u EU gdje je to 9,9%. Istodobno 15% doprinosa koji za zdravstvenu zaštitu uplaćuju hrvatski građani na razini je prosjeka EU, ali moramo tu uzeti u obzir standarde. Dakle, ove godine odnosno 20o17. godine na prvom mjestu je Nizozemska, a slijede je Švicarska i Danska koje uz dobru organizaciju imaju i značajno veći prihod po stanovniku svoje zemlje. Hvala.
Idemo na 31. pitanje poštovani zastupnik Ante Bačić postavlja to pitanje potpredsjedniku Vlade i ministru obrane Damiru Krstičeviću. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade s ministrima. Evo moje pitanje potpredsjedniku Vlade i ministru obrane gospodinu Damiru Krstičeviću. Evo svakodnevno pratimo prisutnost Hrvatske vojske koja definitivno nesebično pomaže stanovništvu na terenu i u obrani od poplava, evo i proteklih ovih blagdana i na području Slavonskog Broda. Zanima me i moje pitanje vama potvrđuje li upravo to sva nastojanja i težnje ministarstva obrane zadnjih godinu dana i svrhovitost donošenja samoga Zakona o sustavu domovinske sigurnosti i smislenosti samog koncepta i sustava koje ministarstvo već gradi zadnjih godinu dana. Hvala.
Izvolite potpredsjedniče.
Hvala puno. Hvala saborskom zastupniku gospodinu Bačiću na postavljenom pitanju. Gospodo zastupnice i zastupnici, gospodine predsjedniče, pa mislim da smo svi skupa svjesni da se sigurnosna paradigma značajno promijenila i dok smo se nekad suočavali sa konvencionalnim sigurnosnim ugrozama, teritorijalnom integritetu i državnom suverenitetu danas u prvi plan su izbili upravo prijetnje ugrozi izazovi koji su vezani za terorizam, zatim gospodarske krize, klimatske promjene koje opet uzrokuju velike, male katastrofe. Zatim tu je cyber terorizam, zatim hibridno djelovanje i upravo svjesni toga ova Vlada je na početku mandata napravila analizu trenutnog stanja sustava nacionalne sigurnosti. I ono što smo prepoznali, prepoznali smo za potrebu da nam treba sustav domovinske sigurnosti, da nam treba partnerstvo za sigurnost. I kao što znate prvo što smo napravili krenuli smo sa izradom Strategije nacionalne sigurnosti. Ono što je važno, što smo zaključili da nam je potrebno partnerstvo za sigurnost u Hrvatskoj i upravo iz tog partnerstva za sigurnost proizlazi sustav domovinske sigurnosti koji treba počivati na poštivanju ljudskih prava, na ljudskoj sigurnosti, sigurnosti svakog pojedinca, solidarnosti, zajedništvu, sinergiji. I jedan od ciljeva Strategije nacionalne sigurnosti je bio upravo uspostava sustava domovinske sigurnosti. Sustav domovinske sigurnosti u Hrvatskoj mora biti moderan, mora biti sveobuhvatan, racionalan, učinkovit i on mora odgovarati i našoj tradiciji i našim potrebama. Temelj tog sustava je upravo sinergija lokalne zajednice i državne uprave i mislim da ta sinergija, čuli smo i od predsjednika Vlade da se pokazala i kod požara, poplava, snježnih padalina, pa i zadnjih opet poplava i ovaj zadnji eko incident koji smo imali u Slavonskom Brodu. Druga stvar jako bitna je združen odgovor svih sastavnica sustava i Državne uprave za zaštitu i spašavanje i Hrvatske vojske, Hrvatske policije, vatrogastva, Gorske službe spašavanja, građana u datim situacijama. I ono što je vrlo bitno i ključ je upravo i pravovremene reakcije, odnosno preventivne mjere. I jasno ono što stalno ističem da Hrvatska vojska i da je zadaća Hrvatske vojske upravo pomoć narodu u nevoljama i da to aktivno činimo i činit ćemo i dalje. Ja bih ovdje pohvalio sve elemente sustava domovinske sigurnosti na ovom cijelom angažmanu i vojsku i policiju i Državnu upravu za zaštitu i spašavanje i vatrogastvo i Gorsku službu spašavanja i mještane i ljude na profesionalnosti, odgovornosti kad imamo ovakve događaje. Mislim da nam je svima jasno da je sigurnost preduvjet gospodarskog razvoja Hrvatske i ono što sustav domovinske sigurnosti treba jamčiti svim ljudima u Hrvatskoj, da će Hrvatska u bilo kojem trenutku, kada ima situaciju ovakvu, reagirati, čvrsto, snažno, odlučno i upravo i u tom kontekstu je ova odluka za nabavku višenamjenskog borbenog aviona od države Izrael, Barak, baš u funkciji odvraćanja, odnosno, u funkciji mira i sigurnosti u RH.
Hvala. Prije kolega zastupnik, samo malo, pozdravio bi učenice i učenike Graditeljsko tehničke škole iz Zagreba, koji su s nama na galeriji. Dobro nam došli. … [[Pljesak.]] Izvolite sada kolega Bačiću.
Hvala potpredsjedniku Vlade na odgovoru. Samo mogu čestitati u ovih zadnjih godinu dana, na svim naporima, koje ministarstvo i koje ste vi podnijeli, upravo da ste organizira ovakav sustav domovinske sigurnosti, da se pokazalo da se može. Čestitke što ste se izborili za veća sredstva za naše oružane snage, tako da čestite i našim pripadnicima oružanim snaga na svom angažmanu i na spremnosti upravo u ovim kriznim situacijama. Hvala.
32. pitanje, zastupnik Marijan Hustić, postavlja ministru unutarnjih poslova, Davoru Božinoviću, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Hrvatske vlade sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Moje je pitanje biti će upućeno ministru unutarnjih poslova, gospodinu Davoru Božinoviću. Pratimo ulaganja i u tehniku i u opremu, kada su u pitanju policajci, naravno radi kvalitetnijeg i boljeg rada i sigurnosti građana. Ali, ono što smatram isto bitnom, pratim cjelokupni taj rad, kao i bivši djelatnik Ministarstva unutarnjih poslova, mislim da je bitno ulaganje i u samu infrastrukturu u prostre i prostorije koje koriste policajci, pa evo, imam i jedno pitanje i za vas. Kakvo ste stanje zatekli u Ministarstvu unutarnjih poslova, po pitanju objekata koje koristi policija, imate li definiran dugoročni plan unapređenje uvjeta rada policije, kao i podizanje razine pružanja usluge građanima i aktivnosti značajnijeg ulaganja u kapitalne objekte u smislu obnove ili primjene policijskih prostora po pitanju upravljanja nekretninama koje po mojim saznanjima nisu obnavljani i više od 15 g.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine zastupniče. Pa činjenica je da nekih susjednih ulaganja većeg broja radnih prostora i nekretnina u vlasništvu Ministarstva unutarnjih poslova, zapravo da i nije bilo. Ono što se u zadnjih nekoliko godina radilo, a to je najviše bilo vezano za program Schengena, pa i mi smo u ovom mandatu otvorili jednu policijsku postaju u Cetingradu, koja je isto iz ovog programa krenula 2012. g. Kao što ste rekli, dakle, nakon što smo, ja bi kazao, pa i paralelno sa rješavanjem pitanja nedostatne opremane za, i to osnovne opreme za policijske službenice i službenike, paralelno s tim smo izvršili uvid u stanje nekretnina. I moram reći, da je situacija, koja je zatečena zapravo ispod razine onoga što bi trebao biti standard rada hrvatskih policajaca i policajki, ali i standarda usluga, koje policijske uprave pružaju hrvatskim građanima. I s obzirom na razinu tih problema i dosadašnju dinamiku njihovog rješavanja, zaključili smo, ako nastavimo tim tempom, ne da nećemo riješiti problem, već će taj standard i dalje padati i situacija će biti gora nego što i danas. I zato smo krenuli u jednu promjenu, rekao bi ukupne paradigme, krenuli smo s jednom novom strategijom, koja uključuje nešto što do jučer nije bilo dovoljno korišteno, a to je povlačenje sredstava iz fondova EU, za energetsku obnovu i u tom sklopu je u pripremi dokumentacija za više od 20 policijskih postaja. Ja ih mogu i nabrojati, od Slavonskog Broda, Čakovca, Karlovca, Požege, Benkovca, Obrovca, Donje Stubice, Solina, Donjeg Miholjca, Orahovice, Otočca, Daruvara, Pazina, Buja, Petrinje, Jastrebarskog, Okućena, Zlatar Bistrice, Grubišnog Polja i Dubrave u Zagrebu i policijske postaje na Plesu. Dakle, to je taj sklop energetske obnove. Zatim smo krenuli u intenzivne kontakte s jedinicama lokalne uprave, sa gradovima i općinama i moram reći da smo tu naišli na izuzetno dobar odgovor, odnosno, odjek. U tim našim kontaktima mi je bitno, da su svi shvatili i na lokalnoj razini da je investiranje u policiju zapravo u interesu lokalne zajednice, tako da tu imamo cijeli niz aktivnosti, vezanih za rješavanje najmova poslovnih prostora i revizoru nekih najmova, koji su bili neopravdano visoki, zatim pomoći jedinica lokalna uprave kod rješavanja pitanja smještaja pa i režijskih troškova za policijske službenike i službenice koji dolaze iz drugih krajeva Hrvatske, ali potpisivanje sporazuma vezano za uređenje i prenamjenu tih prostora. Tako da, evo, nedavno smo otvorili Đurđevac, Otok, potpisani su sporazumi s Metkovićem, sa Kninom, u pripremi su Đakovo i Čepin, Rovinj i Novalja, rješavamo pitanje smještaja. Sa Zagrebom imamo u planu 4 policijske postaje riješiti ukupno, tako da, evo, to je ta dinamika.
Hvala. Izvolite kolega Kustić.
Hvala lijepo ministre. Uistinu, evo, ja čestitam, na radu i trudu koji ulažete, svakako, evo, zadovoljan sam vašim odgovorom, posebno me također veseli i ulaganje, kada je u pitanje i sama policijska postaja u Novalji i rješavanje i njihovog smještaja jer znamo da je to, pogotovo kod nas dole na otoku sigurno veliki problem u turističkoj sezoni. Evo svaka pohvala i vama i svim djelatnicima policije na radu. Hvala lijepo.
33. pitanje, poštovani zastupnik Zlatko Hasanbegović postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, vaš mandat neovisno o vašim stvarnim namjerama na današnji dan obilježavaju sljedeće činjenice: veleposlanik jedne velike i moćne države čiji ste utjecaj navodno baš vi trebali ograničiti u jednom hrvatskom tjedniku za postizanje posebnih, vi bi rekli hibridnih ciljeva, autoriziranom intervjuu izjavio da je cilj njegove države učiniti Hrvatsku državu energetski ovisnom o toj istoj državi. Upravo u vrijeme vašeg mandata jedna je hrvatska tvrtka zaključila desetogodišnji sporazum o isporuci plina s tvrtkom u većinskom vlasništvu države iz koje dolazi spomenuti veleposlanik. Upravo u vrijeme vašeg mandata eskalirao je slučaj Agrokor, a epilog je da banke u većinskom vlasniku veleposlanikove države pojedinačno postaju većinski vlasnici Agrokora. Nemojte mi zamjeriti na ovom činjeničnom prosedeu kao uvod u konkretno pitanje. Kao što vam je poznato, Vlada vašega predčasnika gospodina Oreškovića donijela je stratešku odluku o gradnji plutajućeg lng terminala na otoku Krku čime bi se dodatno pojačala i zajamčila hrvatska energetska neovisnost, točnije onemogućila ovisnost o bilo kom. U međuvremenu u Primorsko-goranskoj županiji osloncem na mjestu vlast koja se nije promijenila već 73 godine, protiv ovog projekta došlo je do navodno spontanog okupljanja naroda čija je spontanost jednaka spontanom ispijanju jogurta na Novosadskim ulicama 80 i neke godine. Konkretno pitanje glasi: hoćete li i kada pred ovaj Sabor izaći sa najavljenim lex lng ili ćete odugovlačiti [[Upadica Predsjednik: hvala.]] I na kraju podleći pritiscima ekološke komenterne i time najavljenu Hrvatsku energetsku ovisnost učiniti trajnim stanjem.
Hvala. Izvolite predsjedniče Vlade.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, zahvaljujem zastupniče Hasanbegović na ovom pitanju. Predlažem da kasnije ovaj rebus sa jednom kompanijom, jednim veleposlanikom, jednom državom prevedete samim novinarima, ja sam ga dešifrirao. Što se tiče projekta LNG terminala na Krku, on ide dalje. Dakle ne vidim zašto bi to bilo u pitanju i na bilo koji način, imali smo prije otprilike mjesec i pol dana jednu veliku konferenciju u Hrvatskoj posvećenu energetskoj politici. Na njoj smo sasvim jasno čvrsto kazali da taj projekt ide dalje. Imali ste studiju utjecaja na okoliš gdje je nadležno povjerenstvo glasalo, čini mi se 14 2 ako se dobro sjećam u okviru Ministarstva zaštite okoliša, imali ste projekt koji je predstavljen Europskoj komisiji, tada je ministar bio Dobrović, kolega iz MOST-a gdje smo dobili 101 milijun eura za realizaciju tog projekta. Ministarstvo je pripremilo i usuglasilo sa drugim resorima poseban zakon koji će biti predstavljen Hrvatskom saboru kako bi došlo do realizacije ovoga projekta sa vrlo jednostavnim ciljem, a to je diverzifikacija opskrbnih pravaca Hrvatske energetskim resursima, u ovom konkretnom slučaju plinom. Nadležna kompanija koja se zove LNG Hrvatska ima važnu ulogu u tome, ono što je bitno da se izabere tzv. FSRU iliti jedinica, tj. brod koji bi bio naravno plutajući, na Krku, koji bi imao mogućnost, a to je ono što je važno za zaštitu okoliša, da li će imati ikakvog efekta na okoliš ili neće. Postoje isti brodovi sa dvije vrste možemo to slobodno reći efekta i utjecaja na okoliš, one koji imaju i one koji nemaju. Oni koji nemaju utjecaje su malo skuplji, oni koji imaju su malo manje skupi. Međutim i cijeli taj kontekst klora u moru je po meni više nego isfabriciran kao svojevrsni problem. Što se tiče naše opredijeljenosti da ne ovisimo o samo jednoj državi ili pak o resursima energetskim koji dolaze iz samo jednoga pravca, on je više nego jasan, taj će se projekt realizirati prije svega radi hrvatskih interesa, a isto tako LNG terminal na Krku znači i važnu stratešku ulogu ucrtavanja Hrvatske na energetsku kartu Europe, njen utjecaj prema drugim zemljama srednjeistočne Europe i na taj način mislim da ćemo ostvariti puno povoljniju poziciju ako želite i u ekonomskom smislu što se tiče Hrvatske. Prema tome, projekt ide dalje, ne vidim da ga netko dovodi u pitanje. Sport koji se zove spontana okupljanja je dosta širok u zadnje vrijeme, nije to jedini spontani sport koji se događa, tako da na njega uvijek i na svaki spontani sport treba odgovarati argumentima i to je ono što radimo i to je ono što činimo, Vlada vodi dijalog i sa Primorsko-goranskom županijom i sa čelnicima u Omišlju. Da li slažemo oko svega, to je drugo pitanje. Ono što sigurno ćemo učiniti je da nećemo dozvoliti da se kao Vlada u Hrvatskoj razvija jedna Anti razvojna, Anti investicijska klima, klima koja je neraspoložena prema bilo čemu što bi moglo poboljšati našu gospodarsku situaciju i što bi moglo u ovom konkretnom smislu osigurati strateški interes RH, a to je diverzifikacija opskrbe plinom. Hvala.
Kolega Hasanbegović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, dakle hvala što ste me podučili o svim opće poznatim tehničkim činjenicama. Dakle naravno da mi je poznato da projekt ide dalje, ide dalje već dvije godine, poznate su mi vaše opredijeljenosti i u tom i u svim ostalim pitanjima no politika i državništvo se ne ocjenjuju po ciljevima i opredjeljenjima već po konkretnim učincima. Dakle moje je pitanje glasilo kada ćete izaći sa konkretnim lex LNG pred ovaj Sabor budući kao što je i vama poznato ukoliko u skoro vrijeme to ne učinite, vrlo brzo vrijeme doći će u pitanje i bespovratna sredstva EU-a. Dakle hoćete li odugovlačiti, pokušavati kao i u svemu zadovoljiti sve čime neće na kraju zadovoljiti nikoga ili će se u roku mjesec ili dva dana pred ovim Saborom naći taj zakonski prijedlog u tom smislu iz dokumentarnih razloga kako bih vas mogao držati za riječ i podsjetiti vas na izgovoreno, molim odgovor u pismenom ali pitijskom obliku.
Idemo na 34. pitanje, zastupnik Gordan Maras pita predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Vlade, pitanje ide vama, ja sam izu nekih vaših odgovora zaključio da ste vi čudotvorac, u biti evo da vas malo pohvalim u startu. Nažalost čudotvorac ste samo za sebi bliske ljude i za tvrtke pa ste malo prije objasnili kako baš 5 članova veš obitelji značajno avansira u javnom sektoru upravo kada ste vi postali premijer RH. A tvrtke koje su do prije godinu i pol dana zarađivale toliko da mogu isplaćivati 4 000 neto plaće poput Texo Menagmenta, sada zarađuju 12 milijuna kuna godišnje a to su tvrtke koje su također bliske vama i vašoj potpredsjednici Vlade Martini Dalić. Znači do prije godinu i pol dana gotovo ništa a nakon šta je došao gospodin Andrej Plenković i gospođa Martina Dalić, 12 milijuna kuna godišnje. I vi ste uzeli te dokumente, ugovore, pregledali ih i verificirali i rekli da, ispravno je da Texo Menagment zarađuje kao što zarađuje 250 zaposlenih trgovkinja i trgovaca u Konzumu. Svaki mjesec. Dva čovjeka isto kao 250 zaposlenih u Konzumu. To ste vi verificirali. Ono šta mene zanima gospodine Plenković s obzirom da ste vidjeli ugovore, koliko će Texo Menagment dobiti od 60 milijuna kuna nagrade za restrukturiranje odnosno za potpisivanje nagodbe u Agrokoru? Koliko će od toga dobiti Texo Menagment, ljudi bliski vama i ministrici Dalić, a koliko će možda od toga dobiti HDZ? Hvala vam lijepa.
Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Maras. Sutra ćete imati cijeli dan prigodu ovu temu elaborirati detaljno, ukoliko ja znam vama je na ovo pitanje i u pismenom već odgovarala i Vlada i potpredsjednica Vlade. Vidim da vi koji ste bili protiv donošenja zakona, protiv načina kako da riješimo najkrupniji ekonomski problem i sad kad na kraju vidite da je cijela operacija uspjela, nastojite u njoj naći problem i napraviti problem. To je vaše legitimno pravo opozicije, radite to spontano kao i neki drugi ovdje koji sjede i to je vaše pravo. Što se tiče angažmana tvrtke koja se zove Texo Menagment, vi ste vidjeli da kada sam postao svjestan te situacije na način kada mi je to bilo prezentirano, da je došlo do ostavke bivšeg izvanrednog povjerenika, da je imenovana nova izvanredna uprava, da je proces restrukturiranja i postizanja nagodbe nastavljen i da je postao uspješan. To je ono što je bitno. Ono što se tiče angažmana između odabranih savjetnika a to su savjetnici koji se zovu AlixPartners i njihovih podizvođača, nije pitanje koje je na tragu odgovornosti Vlade na bilokoji način, nije pitanje na koje ja mogu utjecati kao predsjednik Vlade na bilokoji način niti imam u biti mogućnost javno dati informaciju o ugovoru između dvije privatne tvrtke koje je povjerljivoga karaktera. Prema tome, ono što je nama bilo bitno sa aspekta Vlade je da proces uspije, da se ne dogodi gospodarska i financijska katastrofa, da se nagodba postigne, da radna mjesta ostanu tu, da država ne potroši niti jednu lipu za cijelu ovu operaciju što se dogodilo i da osiguramo ekonomsku budućnost svim hrvatskim kompanijama koje su povezane sa Agrokorom. I u tome smo uspjeli, gospodine Maras. Unatoč vama, unatoč vašoj stranci, unatoč vašim komentarima, unatoč vašim svim naporima koji su išli od toga zajedno sa nekim drugima da lani štitimo gospodina Todorića do toga da ste počeli pjevati njegovu pjesmicu mjesecima nakon toga, dakle jedan obrat za 180 stupnjeva a mi smo cijelo to vrijeme imali jednu isključivu liniju djelovanja, ona je bila opći interes, radna mjesta, hrvatsko gospodarstvo, da se ovakva situacija ne dogodi i da proces restrukturiranja i postizanja nagodbe bude u zakonskim okvirima kako su predviđeni. Vaša insinuacija da sredstva koja dobivaju ljudi koji rade svoj posao kao savjetnici, mogu imati veze sa mnom, sa potpredsjednicom ili sa HDZ-om su bezprizorna, zastupniče Maras. Odbijam ih odlučno, odbijam svaku takvu insinuaciju, to nema nikakve veze ni samnom ni sa HDZ-om. I apeliram na vas da malo promislite drugi put kada koristite takve riječi jer meni možete reći što god hoćete ali mi nećete prišiti korupciju, u to budite 100% sigurni, 100% budite sigurni, to vam govorim jer se dugo godina znamo i to odlučno odbacujem i uopće ne želim ulaziti s vama u komentare i polemike koje bi bile takvoga karaktera. Hvala.
Očitovanje kolega Maras.
Nažalost gospodine Plenković, to je vrlo prizorno, pa te situacije smo gledali do prije 7, 8, 9 godina. U Hrvatskoj sudovi se još uvijek vode, vrlo je to prizemno i zbog toga to govorim. Nažalost vi ste uzevši te ugovore, proučili ste ih, nećete sada reći koliko Texo Managment … [[Govornik se ne razumije.]] 60 milijuna kuna jer sada kažete da ne možete dati tu informaciju ali očito da dalje trpate novce u džep tim tvrtkama. Vi osobno, vi ste legitimno, legitimirali taj cijeli postupak. Ukoliko ste mogli smijeniti a sada ste to također rekli Antu Ramljaka sa tog mjesta onda ste mogli spriječiti da se nastave takvi ugovori i dalje. Ukoliko ste mogli staviti Peruška za povjerenika on je mogao utjecati na konzultante da Texo Managment ne nastavlja zarađivati kao 250 prodavača u Konzumu, da od 60 milijuna kuna koje će dobiti nagrade za što, za to što su uspjeli dogovoriti da se potpišu vjerovnici? Je li to vrijedi 60 milijuna kuna? Koliko kompanija radi bolje nego što je radila prije godinu dana. Za to će dobiti i Texo Managment nagradu. Znači vi ste to verificirali i to je sa vaše pozicije odobreno. To ja ovdje govorim i to ljudi moraju znati. Sa druge strane nije istina da su svi dobavljači zadovoljni, zadovoljni su oni koje ste doveli jučer na press konferenciju ali mnoge velike hrvatske tvrtke nisu zadovoljne sa nagodbom. Nije istina da to hrvatske porezne obveznike neće ništa koštati. Šta je sa potraživanjima od države? Šta je sa potraživanjima od HBOR-a? Šta je sa potraživanjima primjerice od grada Zagreba, gdje će ti novci završiti? To je preko milijardu kuna. Kako to neće koštati porezne obveznike, vaš postupak nagodbe u Agrokoru? I treće što je sa 3 tisuće manje zaposlenih nego prošle godine u ovo vrijeme u Agrokoru? 3 stvari koje sam vam nabrojao niste odgovorili i ne govorite istinu gospodine Plenkoviću.
Idemo dalje, 35 pitanje zastupnik Darko Horvat postavlja ministru poljoprvrede Tomislavu Tolušiću.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade sa suradnicima, ministrima. Moje pitanje biti će upućeno ministru poljoprivrede gospodinu Tolušiću a ponukano već danas postavljenim pitanjima i nestrpljenjem da se na ta pitanja u konačnici i dočeka odgovor. Dakle, mi u Međimurju, u Međimurskoj županiji u proteklih 2, 3 mjeseca, poštovani kolega Tolušić smo negdje na pragu razmišljanja riječnikom kolege Marasa da ste u ovoj mjeri zadnjoj 7.4.1. upravo vi bili čudotvorac. Zbog čega mislimo da je to tako? Dakle načelnici i gradonačelnici iz redova SDP-a, HSS-a, HNS-a, pa i moje stranke HDZ-a čestitaju vam na dobro osmišljenoj mjeri, na dobro provedenom postupku validacije i činjenici da se u analitici primjene i raspodjele sredstava bespovratnih te mjere niste rukovodili isključivo stranačkom pripadnošću već ste isključivo birali one projekte koji su dobri projekti pa će tako u Međimurju i Međuimurskoj županiji iz mjere 7.4.1. od 10 projekata biti napravljeno u sljedećih godinu dana 8 dječjih vrtića i dva, odnosno jedan sportski i jedan kulturni sadržaj. Tako da ne mogu nikako razumjeti nestrpljenje onih koji kritiziraju provedbu ove mjere ali mi smo u Međimurju a siguran sam i na prostoru cijele Hrvatske nestrpljivi vašom objavom da li ova mjera ide dalje, ako ne, da li imate ideju kako ovu dobro pogođenu mjeru kompenzirati sa nekom drugom i što u ovom trenutku u komponenti ruralnog razvoja činite da bi ovakvih mjera iz onog zajedničkog budžeta sredstava Europske komisije bilo što više. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog ministra poljoprivrede gospodina Tomislava Tolušića. Izvolite.
Hvala uvaženi saborski zastupniče na postavljenom pitanju, odgovor vama ali zapravo ujedno i odgovor gospodinu Vešligaju s obzirom da je tema slična. Zadnjih 6 mjeseci je Ministarstvo poljoprivrede kroz program ruralnog razvoja u naše općine i gradove u mjesta sa manje od 5 tisuća stanovnika, neovisno o veličini općine ili grada plasiralo ugovora negdje oko milijardu i 440 milijuna kuna. Znači za ceste 662 milijuna kuna, 300 milijuna kuna za vodovode i sad za društvenu infrastrukturu 470 milijuna kuna. Ako to nije briga ove Vlade za ruralna područja onda ja ne znam što to je briga. U zadnjoj mjeri, odnosno mjeri 7.4.1. znači razvoj društvene infrastrukture je odobreno 102 projekta od čega mi je iznimno drago da je 57 projekata upravo dječji vrtići u našoj državi. Blizu 200 općina i gradova u RH nema dječji vrtić, oni koji imaju dobar dio njih imaju vrtiće koji su u poprilično lošim stanjima, netko ima i nove ali dobar dio ih je u lošem stanju. Upravo ćemo sa ovom mjerom i negdje sa oko 280 milijuna kuna u ovoj mjeri pomoći izgradnji 57 vrtića, znači u gotovo svim županijama u RH. U Zagrebu 90% djece ide u vrtić, u ruralnim područjima 40%. I ako govorimo o demografiji, o demografskim mjerama, za mene osobno a vjerujem i za bilo kojeg roditelja ili dijete koje nema vrtić, izgradnja vrtića ili obnova postojećih, podizanje kvalitete na jednu zavidnu razinu je zasigurno demografska mjera koja ima smisla i kratkoročno i dugoročno može donijeti pozitivne efekte. Novi natječaj za izgradnju prije svega dječjih vrtića ide u svibnju, 500 milijuna kuna je osigurano za izgradnju vrtića. Znači još novih 100-tinjak vrtića i to bi s ovih 57 zapravo bilo blizu onoga što je Hrvatskoj potrebno. Znači do kraja godine, će otprilike 150-160 naselja u RH dobiti nove ili obnovljene vrtiće, voditi ćemo razine kvalitete predškolskog i vrtićkog odgoja, pomoći i djeci i roditeljima da ostaju živjeti u svojim područjima i to je nešto od čega Vlada RH, sigurno neće osnovati. Kada govorimo o Krapinsko zagorskoj županiji, a inače na ovoj mjeri 7.4.1. mogu pohvaliti naravno i Međimursku, ali i Bjelovarsku bilogorsku, Varaždinsku, Karlovačku i druge županije koje su ostvarili stvarno veliki broj projekata koji su prošli. Kada govorimo o Krapinsko zagorskoj županiji, preko 100 milijuna kuna je došlo u Krapinsko zagorsku iz ova 3 natječaja, 17 projekata za ceste, između ostaloga i grad Pregrada. To gospodin Vešligaj nije spomenuo u svom izlaganju, 5 vodovoda i 6 projekata u mjeri 7.4.1., od čega 4 vrtića. Doduše, nije gospodin Vešligaj spomenuo, da je bio kod mene lobirati za svoj projekt što je vrlo korektno, ali da njegov projekt nije ostvario dovoljan broj bodova, pa se zato sad malo ljuti. Ali, puno sreće drugi put. Hvala još jednom, i nadam se da sam odgovorio na vaše pitanje.
Hvala. Poštovani zastupnik Darko Horvat.
Mislim da bilo kakav komentar na ove riječi ministara Tolušića je suvišan. Možda ne bi bilo loše svim saborskim zastupnicima, ove informacije podijeliti i staviti na stol, tako da se uskrati maltretiranje sa postavljanjem pitanja ovakvog tipa na ovakvu jer brojke govore sve. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje, postaviti će poštovani zastupnik Mladen Karlić, ministru državne imovine, doktoru Goranu Mariću, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, uvaženi ministri. Evo, moje pitanje je gospodinu Goranu Mariću, upućujem, obzirom da evo, gospodin ministar od početka svog mandata i zapravo mandata ove Vlade ističe da je prioritet rada ministarstva aktiviranje sve one neaktivne, zapuštene imovine, imovine koja se ne koristi, a upravo prvenstveno u funkciji razvoja jedinica lokalne samouprave, odnosno aktiviranje njihovih projekata za koje obično nemaju prostor, zemljište ili objekte. I evo, svjedoci smo, da ste prošli tjedan darovali gradu Križevcima, jednu staru vojarnu, zapuštenu vojarnu za svrhu izgradnje … [[Govornik se ne razumije.]] inkubatora. Međutim, postoje posljednjih tjedana nekakve medijske špekulacije, da su neki projekti ili zakočeni ili da se ne realiziraju onom brzinom kako bi to evo, svi htjeli, zapravo svaka jedinice lokalne samouprave. Pa ja pošto dolazim iz grada Vinkovaca, a mi imamo nekoliko takvih projekata i želja, prije 4. g. grad Vinkovci je uputio zahtjev, još dok je to bio Ured za upravljanje imovinom, zamolbu da nam se daruje jedan stari objekt koji građani još za vrijeme Marije Terezije, a zove se kolokvijalno mađarska škola, gdje je dugo bile su hrvatske željeznice, pa su to napustile prije 4 g. pa sad stoji zapušten i prazan, a nama je potreban u gradu za realizaciju nekih važnih projekata, kao što je bila ostavljanje u funkciju visoke informatičke škole, glazbene škole, centra za poduzetnike. Pa evo, ja bi vas molio, ako mi možete reći, u kojoj fazi je realizacija, tog nama važnog projekta. Hvala.
Hvala. Odgovor, ministra Marića, izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Karlić. Pa u središtu aktivnosti Ministarstva državne imovine je svakako rješavanje predmeta jedinica lokalne samouprave i pomoć jedinicama lokalne samouprave je razvojem njihovim i razvija se cijela Hrvatska. Mi pomažemo na više načina i rješavamo na više načina, aktivacijom nekretnina koje su zapuštene, opustošene, napuštene, imovinskog pravnog statusa vrlo komplicirane, zatim poticanje projekata na području jedinica lokalne samouprave i realizacijom, dovršetkom privatizacijskih procesa iz portfelja trgovačkih društava, koje nisu na popisu strateških društava, što također omogućuje investicijska ulaganja u jedinice lokalne samouprave. Kada je riječ o konkretno, o objektu u Vinkovcima, točno je da je grad Vinkovci podnio zahtjev prije 4 g. Odmah utemeljenjem ministarstva mi smo pristupili realizacijama tog projekta, tzv. mađarska škola. Nažalost, grad Vinkovci, već nekoliko mjeseci ne odgovora na naše dopise da nedostaju 2 dokumenta od grada Vinkovca, što je izjava o odricanju potraživanja i izjava da grad Vinkovci nije porezni dužnik. Do čim to dobijemo, odluka je spreman, ali mi je ne možemo sprovesti bez ta dva dokumenta, procjena je izvršena, 14 milijuna kuna je vrijednost nekretnine. Dakle, ne znam, zašto grad Vinkovci oklijeva, ali znam, da vlasništvo je privilegija, ali vlasništvo je i obveza. Inače ima i sličnih slučajeva. Nedavno me jedna kolegica molila da u njenom gradu, zastupnica, hitno predmet, … [[Govornik se ne razumije.]] da se riješi u njenom gradu, nakon 5 zvanja i agencija ispostavilo se da grad nije podnio zahtjev uopće. Dakle, ima takvih slučajeva, a ima i onih odličnih, gdje iz grada zovu svaki dan, po nekoliko puta dok se ne riješi. Ministarstvo državne imovine, svi zaposlenici i djelatnici su iznimno raspoloživiji i za ilustraciju tome. U jednom tjednu smo više riješili predmeta jedinicama lokalne samouprave nego u 4 g. prethodne vlasti. Mi imamo sada odjel za jedinice lokalne samouprave, nekada je to samo 1 osoba radila za sve jedinice lokalne samouprave. Što se tiče ovih medijskih natpisa, pa bio je zastoj broj Kupa, projekt Kupa, ali 2 g. se nije ništa poduzimalo, Ministarstvo državne imovine je iz analizirano ugovor, evo, jučer je Vlada donijela odluku da daje suglasnost na aneks ugovora, koji će potaknuti taj projekt. A što taj projekt znači za općinu Župa Dubrovačka i ulaganja od 700-800 milijuna kuna, to možete i samo zamisliti. U zadnjih 5 dana smo realizirali 3 i potpisali ugovore za preostala 3 trgovačka društva iz hotelskog sektora i samo iz tih aktivnosti u državni proračun je uprihodljeno 430 milijuna kuna i osigurana investicija od milijardu i 300 milijuna kuna. U 2 mala grada i jednu općinu osigurano je u sljedeće 4 godine milijarda i 300 milijuna kuna. Možemo samo zamisliti, to je kao kad bi u cijelu Hrvatsku bilo investirano sljedeće 4 godine 250 do 280 milijarda kuna. Ovo je jedan novi model i nova privatizacijska praksa, ako se sjetimo brojnih privatizacijskih iskustava sa hotelskim društvima kao što je Sunčani Hvar, Haludovo, Primošten i dr. Liburnija recimo, onda ovo je jedan primjer novog privatizacijskog pozitivnog iskustva. Hvala vam lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Karlić, izvolite.
Hvala na ovim informacijama gospodinu ministru. Vidi se napredak u radu, vidi se da se puno više radi, da se puno više realiziralo. Ja sam prije sat vremena kontaktirao grad Vinkovce i oni su upravo prije dva dana ta dva dokumenta koja ste vi rekli poslali, ja nisam znao točno o čemu se radi, ali evo otišli su, znači da će i nadam se da ćemo zajedno ovo riješiti. Hvala vam puno.
Hvala lijepa. Sljedeće 37. pitanje postavit će poštovana zastupnica Sabina Glasovac i to ministru mora, prometa i infrastrukture gospodinu Olegu Butkoviću. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre Butkoviću, vaše ministarstvo, ne za vašeg mandata, ali za vrijeme mandata HDZ-ovih mandata, bilo je poznato po namještaju natječaja u cestogradnji, znamo kako su se bojali tuneli, znamo kako se gradila Kalmetina, afera bulobrani, mnogi od tih afera zapravo dobile su svoj epilog i u sudskim procesima. Pa moje pitanje vama, kao osobi koja je na neki način došla u taj resor koji evo, nakon Kalmete, za vrijeme Kalmene, nakon Kalmete bio poznat upravo po tome je, kako komentirate ovaj novi trend u Hrvatskoj gdje se recimo namještaju natječaji za voditelja ekspertne radne skupine gdje čovjek sa najbolje ocijenjen zapravo ne biva izabran, nego natječaj biva poništen i reciklira se recimo politički bivši ministar Fuks, a s druge strane Zadarska luka se daje u koncesiju firmi koja je osnovana prije nekoliko mjeseci, jedini je ponuđač, izuzetno su nepovoljni uvjeti za RH, ali taj natječaj ne biva poništen, nego on evo ovako preživi, poživi i sve je izgledno da će to na kraju rezultirati štetom za Hrvatsku. Evo zanima me vaš komentar na ove nove trendove u namještanju natječaja ale HDZ.
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana zastupnice. Zahvaljujem na vašem pitanju. Na prvi dio vašeg pitanja ne mogu dati odgovor jer to je resor gospođe Divjak i kurikularna reforma ne spada u resor Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, osobno ono što mogu reći da je postupak oko odabira zakonit i legitiman i više od toga ne bih mogao reći u ovom trenutku. Što se tiče natječaja za izbor koncesionara u luci Gaženica, on je taj postupak je izazvao i probudio neke lokalne duhove pa i medijsku javnost i održan je i odbor, tematski odbor prošli tjedan u Hrvatskome saboru na kojem je sudjelovala državna tajnica iz Ministarstva mora pa i ljudi koji su pripremali taj natječaj unutar državne lučke uprave. Ono što vam mogu reći u ovom trenutku je, to i vi znate, da je Hrvatska država kroz čitav niz godina gradila lučku infrastrukturu i suprastrukturu u državnim lučkim upravama, zajmovima, velikim zajmovima sa ciljem da kada budu izgrađeni da se na tim novoizgrađenim terminalima, bilo putničkim ili teretnim, događaju brojevi koji će omogućiti da se ti zajmovi vraćaju i da se aktivnosti u tim lukama probude. Da li smo u tome uspjeli ili nismo, mislim da jesmo, da je to bio dobar potez, ali u cijelosti nismo. Vaša Vlada je u kojoj ste i vi bili, Vlada SDP-a, kada je riječ o tom konkretnom projektu, išla u racionalizaciju toga projekta. Nastavili su se zajmovi i projekt je financiran iz zajma i tada je u tim ugovorima predviđena da će se dati koncesija, ne na luku Gaženica, ne na cijelu njenu infrastrukturu kao što to i ovdje nije slučaj, nego da se dodjeljuje pravo na obavljanje gospodarske djelatnosti na jednom djelu te infrastrukture ili suprastrukture, konkretno ovdje u luci Zadar, u luci Gaženica. Vi znate jel dolje i živite da brodova nema dovoljno, vi znate da i treba nešto učiniti kako bi broj putnika, kako bi gospodarska djelatnost i cijela, svi koji su navezani na taj proces bili pozitivniji i bili bolji. I u tom smislu je u kontinuitetu od početka, ne sada nego od početka bila odluka svih hrvatskih Vlada da će se ići u koncesioniranje toga djela. Natječaj koji je objavljen od strane Zračne luke Zadar, odnosno ispričavam se Lučke uprave Zadar, državne, je bio 3 mjeseca objavljen, bio je objavljen na elektroničkom oglasniku javne nabave, na web stranici lučke uprave, ali je bio objavljen i u 2 snažna svjetska, u dvije svjetske publikacije u tom djelu, to je Met cruise i cruise and fairy, 3 mjeseca i mogao se svatko javiti na taj natječaj. On je bio transparentan, iza toga stojim, a sve ono što bi implicirano na eventualno pogodovanje itd. u to ne mogu ulaziti jer mi u ministarstvu pregledavamo sada tu cijelu dokumentaciju i ono što smo do sada vidjeli to nigdje se ne može razaznati i to podvlačiti pod namještanje natječaja mislim da nije korektno. Evo, to vam moram reći. Evo, kažem, to je ovo što u ovom trenutku znam. Odluka je, budući da je predstavnik Ministarstva mora u Državnoj lučkoj upravi jedan čovjek iz Ministarstva koji je vrstan pravnik, s njime sam obavio razgovor i zaista tu nema riječi o bilo kakvom pogodovanju [[Upadica Reiner: Hvala.]] i bilo kakvim nepravilnostima.
Hvala. Poštovana zastupnica Glasovac.
Konačno ste se očitovali i rekli nešto nakon mjeseci šutnje o Gaženici. Ma gledajte, zadarski dečki su vam poznati po tome, posebno u posljednje vrijeme, da daju koncesije pa ne samo ove lučke uprave, nego zapravo i gradske televizije i spomenika suncu i nekih drugih objekata. Gledajte čuda, isto ovakvim firmama koje su osnovane prije nekoliko mjeseci, čije poslovanje nam nije poznato, način na koji posluju, vlasničke strukture itd., itd. Dvije i pol milijarde kuna je do sada uloženo u luku Gaženica zajedno s pristupnim cestama. To nije ni vaš ni naš novac. Ni HDZ-ov, ni SDP-ov, to je novac hrvatskih poreznih obveznika. I ako vi potpišete ugovor u kome ta sredstva nećete, dajte to nekom u koncesiju, tko će tu zarađivati milijarde eura, a vi ćete skupljati mrvice, jedva da uspijete održavati taj projekt, a zaraditi od toga nećete ništa, nećete vratiti svoje novce, onda se ja pitam tko je tu lud? Kakvo je to poslovanje? Biste li vi vašu nekretninu, koju ste vi izgradili tako nekome dali? Koju ste obiteljskim srebrom gradili, ušteđevinom, da tako njome raspolaže? Ne biste. Zbog toga ja to pitam. S druge strane, obećavali su tisuću radnih mjesta u luci Gaženica. Znate koliko koncesionar sada jamči? 28. To je luka koja je svojevremeno bila ubačena u plan investicija koje su od krucijalnog interesa RH, strateškog interesa. Vi ste je prošle godine izbacili zapravo iz tog strateškog plana razvoja. Žao mi je što je to tako, što je Zadar marginaliziran, a za ovaj drugi dio pitanja, vezano uz, drago mi je da se ne miješate u područje koje nije vaše, kad sam vas pitala za namješteni natječaj za voditelja ekspertne radne skupine, kamo sreće da se neki politički relevantni i crkveni relevantni faktori ne miješaju isto tamo gdje im nije mjesto, recimo u ženske maternice, pitanje raspolaganja ženskim tijelom itd., itd [[Upadica Reiner: Hvala.]] Tako da evo, tu ste svijetli primjer da se ne petljate tamo gdje vam nije mjesto.
Slijedeće pitanje je ono poštovanog zastupnika Stjepana Kovača i to usmjereno ka ministru zdravstva, doktoru Milanu Kujundžiću. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre. Evo, dvije godine traje borba oboljelih od dijabetesa da se kontinuirani mjerači za dijabetes, poznatiji kao senzor libre stave na listu ortopedskih pomagala. Jučer je evo, konačno Povjerenstvo za opća medicinska tehnička pomagala stavilo mjerače na listu i oni napokon dolaze na hrvatsko tržište. Najavljeno je da bi se krajem travnja trebala donijeti odluka na upravnom vijeću HZZO-a o tome tko bi od pacijenata imao pravo na račun HZZO-a dobivati te senzore. Istovremeno, dok se HZZO hvali da želi uključiti predstavnike pacijenata u odlučivanje o ovakvim važnim odlukama, naglo i netransparentno izbacuje jednog predstavnika pacijenata iz HZZO-ovog Povjerenstva za pomagala. Riječ je o uglednom i neovisnom predstavniku s dijabetesom, koji iz vlastitog iskustva zna što znači boriti se s ovakvom bolešću. Zanima me zašto su ga na samom kraju procesa odlučivanja izbacili, što planirate poduzeti i kada da se ova nepravda ispravi, da se predstavnik pacijenata vrati u ova i druga HZZO-ova povjerenstva, te hoće li se konačno dogoditi da pacijenti s jednim od najtežih dijagnoza u RH dobiju pomagala koja im uvelike olakšavaju svakodnevno kontroliranje njihove bolesti. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra dr. Kujudžića.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovani gospodine zastupniče Kovač. Dijabetes je bolest koja ima veliku pojavnost u RH, kao i u drugim zemljama. Po kvaliteti liječenja, po implementaciji oblika liječenja, govorim sada o oblicima inzulina, da ne zamaram sada zastupnike i javnost sa detaljima endokrinološkim, Hrvatska je prednjačila u tome smislu i uistinu glede kvalitete liječenja šećerne bolesti po modelu dostupnosti mi u RH ne zaostajemo ni za puno, puno bogatijim zemljama u svijetu. U tome smislu i senzori će biti registrirani u RH. Ja ne mogu prejudicirati što će odlučiti Povjerenstvo, odnosno što će odlučiti struka, koja bi skupina pacijenata trebala to dobiti. Dakle, to pričekajmo odluku Povjerenstva kako ne bih prejudicirao. A što se tiče člana Povjerenstva, uistinu nisam upoznat. To ću provjeriti pa ću vidjeti o čemu se radi i zašto se je dogodilo ovo što ste vi naveli. Dakle, to uistinu ne mogu komentirati. Hvala vam lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Kovač.
Zahvaljujem. Evo, nisam baš zadovoljan s odgovorom. Vi znate vjerojatno, kao i svi da u RH ima preko 300 tisuća osoba oboljelih jednog od tipa dijabetesa. Od toga 30 tisuća osoba je oboljelih od dijabetesa tipa I. Znači, koji moraju kontrolirati šećer više puta dnevno. Od toga, 1000 od toga je djeca. Znači, 1000 djece se svakodnevno mora do 4 puta pikati i kad idu u školu moraju si mjeriti šećer, kontrolirati svoju bolest. Trošak takvog liječenja vam košta 120 eura mjesečno. Znači, to je 1200 eura mjesečno za tih 1000 djece ili milion 440 tisuća eura godišnje, što je oko 10 miliona kuna. Ako ova Vlada ima 3 milijarde kuna da kupi stare avione, onda mislim da je definitivno prioritet svih nas ovdje u Saboru dobrobit mladih, da se brinemo za te mlade da im se osigura da njihovi roditelji ne troše vlastita sredstva na to liječenje jer to nije jeftino liječenje i zašto se svim tim pacijentima od dijabetesa, oboljelim od dijabetesa tipa 1 ne odobri besplatno korištenje. Njih je znači 30 000. Mislim da bi država mogla iznaći sredstva za njih da se im odobri. Važno je znati da ovdje nije riječ o nikakvom eksperimentalnom lijeku već o provjerenoj i dokazano uspješnoj metodi kontrole šećera u krvi i onog što je još bitnije premijer me potakao kad već ostavljamo otplatu aviona budućih starih aviona budućim generacijama kao što je prije rekao premijer onda mislim da bi bilo fer da im barem olakšamo liječenje tim budućim generacijama. Hvala.
I zadnje pitanje poštovanog zastupnika Stipe Šapine usmjereno ka ministru mora, prometa, infrastrukture gospodinu Olegu Butkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice, poštovani ministri. Moje pitanje ide prema ministru mora, prometa i infrastrukture gospodinu Olegu Butkoviću. Gospodine ministre, krajem ožujka izjavili ste da će dug u cestarskom sektoru biti isplaćen do 2033. godine, te da će cestarske tvrtke moći se same financirati i vraćati preostale kredite i dugove. Gospodine ministre, molim vas pojasnite je li stvarno vjerujete da će te tvrtke biti u mogućnosti provesti taj proces do kraja?
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče hvala vam na pitanju. Odgovor na vaše pitanje, da vjerujem. Jer da ne vjerujem u tu možda najvažniju reformu ove Vlade iza porezne reforme koja je učinjena u većem dijelu. Naravno sad je na nama ovo poslovno restrukturiranje ne bih je ni predložio i ne bih ovih godinu i pol dana radili na pripremi tog velikog procesa restrukturiranja. Samo ću podsjetiti da je ukupan dug čitavog cestarskog sektora nešto više od 5 milijardi eura što čini udio oko 13% u ukupnom javnom dugu RH. Ova vlada je prošle godine pismom sektorske politike odredila se da ide u poslovno i financijsko restrukturiranje čitavog cestarskog sektora, ali nemojmo zaboraviti da su neke prijašnje Vlade imali za cilj i htjele su monetizirati odnosno prodati autoceste. Rekli smo to nije dobro, to su rekli i hrvatski građani na referendumu i rekli smo idemo spasiti autoceste i to smo i učinili. Mi smo zahvaljujući i ministru Mariću koga moram ovdje isto tako istaknuti jer je Ministarstvo financija upravo u ovom financijskom dijelu dalo snažnu podršku izdavanjem euro obveznice na kraju prošle godine i ovim zadnjim aranžmanom sa domaćim bankama ukupna ušteda je samo na kamati oko 50 milijuna eura. To je veliki uspjeh, to moramo priznati i naravno ponavljam sada je na nama da po pismu sektorske politike odradimo sve one mjere unutar samih tvrtki kako bi one bile održive i kako bi one bile stabilne i mogli vraćati svoje dugove konačno što ste i vi rekli u svome pitanju do 2033. godine. U 2017. godini su već neke od tih reformi napravljene unutar samih tvrtki, spojene su tvrtke, došlo je do nekih nepopularnih mjera, a to je bilo podizanje cestarine, a ono što je najbitnije i što nam slijedi da ćemo u ovoj godini imati odgovor na pitanje koji je budući model naplate cestarina Hrvatskim autocestama kako bi i s tom mjerom mogli osigurati stabilne prihode i naravno provesti sve ono unutar samih tvrtki a to je smanjenje troškova. Spojili smo tvrtke već u 2017. Nešto je ljudi i otišlo iz sustava dobrovoljno, negdje oko 210 ljudi. To će se nastaviti i u ovoj 2018. godini. Znači zadovoljan sam s time što je učinjeno i vjerujem da ćemo kako smo i zacrtali sve te dugove uspješno vratiti do 2033.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Šapina.
Zahvaljujem na odgovoru. Zadovoljan sam sa odgovorom, a koristim prigodu isto tako da se zahvalim vama i premijeru što ulažete napora i truda, isto tako da pomognete Županijskim upravama za ceste i da nađete mogućnosti i sredstva kako bi se stanje u Županijskim upravama za ceste poboljšalo. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovane zastupnice i zastupnici time je aktualno prijepodne završeno. Zahvaljujem predsjedniku Vlade, potpredsjednicima Vlade i članovima Vlade. Kao što je bilo najavljeno prije nego što prijeđemo na iznošenje stajališta klubova koji će to zatražiti sukladno članku 249. stavak 3. Poslovnika sada bismo na zamolbu kluba MOST-a raspravili i ako budemo imali kvorum, nadam se i glasovali o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Miroslava Šimića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Sonje Čikotić. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 37 sjednici održanoj 11. travnja 2018. godine pisani zahtjev zastupnika Miroslava Šimića od 22. ožujka 2018. godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da temeljem članka 14. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje sa danom 31. ožujka 2018. godine. MOST nezavisnih lista MOST, sukladno članku 42. stavku 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredio je Sonju Čikotić kao zamjenicu zastupnika Miroslava Šimića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Miroslava Šimića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegove zamjenice Sonje Čikotić. Slijedom navedenog, Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 14., 11. i 42. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i članka 9. stavka 2. i članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora, jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 31. ožujka 2018. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Miroslava Šimića. Zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora počinje obnašati zamjenica zastupnika Sonja Čikotić na dan kada Sabor odlukom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Tušeku. Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu. E sad bi molio da, nisam siguran da nas ima, ajmo provjeriti kvorum da vidim koliko je. Jeste se svi uključili? Nema nas dovoljno, pa bih apelirao ako ima još, kolega Kirin možete se uključiti? Ima li još nekoga, mislim iz kolegijalnih razloga, kolegica je ovdje, trebala bi prisegnuti ali ne možemo to napraviti. Ajmo još malo sačekati, ja vas molim. 63, fali još 13. Ja vas onda ovako molim da u 15 sati budete svi koji ste ovdje, nadam se da će biti još zastupnika pa ćemo onda pokušati, meni je žao ali evo, ne mogu ništa protiv toga. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prije svega, pozdravit ćemo učenice i učenike srednje škole iz Varaždina. Dobro nam došli. Pljesak! Sada ćemo provjeriti kvorum, kako bismo mogli potvrditi zastupnički mandat naše nove kolegice Sonje Čikotić. Molim vas prijavite se, da vidimo da li imamo kvorum. Utvrđujem da imamo dovoljan broj zastupnika, 80, tako da možemo glasovati, pa dajem onda na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno s 87 glasova za donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Nakon što smo donijeli ovu Odluku, prelazimo na davanje prisege. U čl. 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga proziva zastupnicu, odnosno zastupnika. Prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ prisežem. Pročitati ću sada tekst prisege. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliko napredak RH. Izvolite zastupnice Sonja Čikotić.
Prisežem.
Zahvaljujem i čestitam zastupnici i želim joj uspjeh u obavljanju ove časne i odgovorne dužnosti. Pljesak! [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,25 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavit ćemo s radom. Sada bih zamolio poštovanog kolegu Tušeka, predsjednika Mandatno imunitetnog povjerenstva da nam da izvješće sa sjednice koju su imali.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog Sabora, kolegice i kolege. Mandatno imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 38. sjednici održanoj 25. svibnja 2018. godine pisanu obavijest zastupnika Darka Horvata od 25. svibnja 2018. godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da svoj zastupnički mandat stavlja u mirovanje jer je izabran na dužnost ministra gospodarstva, poduzetništva i obrta, a koja je dužnost nespojiva sa zastupničkom. Darko Horvat izabran je za zastupnika u 9. saziv Hrvatskog sabora kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u trećoj izbornoj jedinice te HDZ sukladno članku … [[Govornik se ne razumije.]] stavku 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila gospođu Sunčanu Glavak kao zamjenicu zastupnika. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti, za početak mirovanja zastupničkog mandata Darka Horvata, kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegove zamjenice gospođe Sunčane Glavak. Slijedom navedenom, mandatno imunitetno povjerenstvo temeljem članka 9., 11., i 42. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i članka 9. stavka 2. i članka 116 Poslovnika Hrvatskog sabora, Hrvatskom saboru jednoglasno predlaže donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 25.svibnja 2018. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Darka Horvata, zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora počinje obnašati zamjenica zastupnika gospođa Sunčana Glavak na dan kada Sabor odlukom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Tušeku. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja. Zatvaram raspravu. Pa ćemo sada glasovati. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Darka Horvata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Sunčane Glavak. Molim glasujmo. Evo ga. Neće? Ajde ugasite pa ćemo ponovo. Probajmo još jednom. Zamolio bih kolegu Marića da zauzme svoju visoku poziciju. Evo ga, možemo glasovati. Ne radi, ajde onda ćemo rukom. Samo sekundu da kolega Marić dođe. [[Pljesak.]] Utvrđujem da imamo kvorum, 87 je zastupnika pa vas molim, evo ponavljam još jednom. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Darka Horvata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnica Sunčane Glavak. Molim vas glasujmo. Tko je za? Ima li tko protiv? Suzdržan? Nema. Onda utvrđujem da smo jednoglasno odlučili, a sad ću reći i broj sa 87 glasova donijeli smo odluku kako je predložilo mandatno imunitetno povjerenstvo. . [[Pljesak.]] Nakon što smo donijeli ovu odluku sada prelazimo na davanje prisege u članku 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročitat tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike, prozvani zastupnik, odnosno zastupnica ustaje i izgovara riječ prisežem. Pročitat ću tekst prisege: Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH. Kolegica Sunčana Glavak.
Gospodine predsjedniče, prisežem.
Zahvaljujem. Čestitam na položenoj prisezi i želim puno uspjeha u radu u Hrvatskom saboru. . [[Pljesak.]]
Prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese Izvješće. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 39. sjednici održanoj dana 5. srpnja 2018. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Osatine grupe d.o.o. iz Semeljaca upućen predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Damira Tomića, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog kaznenog djela uvrede iz članka 147. stavka 1. i 2. i kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Damir Tomić zastupnik je 9. saziva Hrvatskoga sabora te na temelju članka 76. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Bez rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno sa 6 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke – za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Damira Tomića po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Osatina grupe d.o.o. iz Semeljaca po tužbi koja je podnijeta dana 29. lipnja 2018. godine Općinskom sudu u Osijeku zbog kaznenog djela uvrede iz članka 147. stavka 1. i 2. i kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Obrazloženje je u krajnosti isto kao i uvijek budući da se radi o privatnoj tužbi u tom slučaju Povjerenstvo se drži svog stava da se imunitet zastupnicima ne skida. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 39. sjednici održanoj dana 5. srpnja 2018. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Osatina grupe d.o.o. iz Semeljaca upućen predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Domagoja Hajdukovića, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog kaznenog djela uvrede iz članka 147. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona i kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Domagoj Hajduković zastupnik je 9. saziva Hrvatskoga sabora te na temelju članka 76. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv ne može pokrenuti, niti voditi kazneni postupak. Bez rasprave također sa 6 glasova za temeljem članka 116. Poslovnika Hrvatskoga sabora Povjerenstvo predlaže odluku da se za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Domagoja Hajdukovića po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Osatina grupe d.o.o iz Semeljaca po tužbi koja je podnijeta dana, 29. lipnja 2018. godine Općinskom sudu u Osijeku zbog kaznenog djela uvrede iz članka 147. stavka 1. i 2. i kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Obrazloženje u slučaju kolege Hajdukovića je isto kao u slučaju kolege Tomića. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodinu Žarku Tušeku. Otvaram raspravu. Nema nitko. Zatvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo o ovoj točci kada se za to steknu uvjeti. Sada određujem stanku do 19,10 minuta kada nastavljamo sa radom. STANKA U 19,00 SATI
Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Domagoja Hajdukovića, zastupnika u Hrvatskom saboru, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke koja glasi: Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Domagoja Hajdukovića po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Osatina Grupa d.o.o. iz Semeljaca po tužbi koja je podnijeta dana 24. lipnja 2018. g. Općinskom sudu u Osijeku zbog kaznenog djela uvrede iz članka 147. stavka 1. i 2. i kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 100 glasova za donesena odluka kako ju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. I zadnja točka za glasovanje danas Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Damira Tomić, zastupnika u Hrvatskom saboru, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke koja glasi: Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Damira Tomića po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Osatina Grupa d.o.o. iz Semeljaca po tužbi koja je podnijeta dana 29. lipnja 2018. g. Općinskom sudu u Osijeku zbog kaznenog djela uvrede iz članka 147. stavka 1. i 2. i kaznenog djela klevete iz članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, 98 glasova za donesena odluka kako ju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Sada smo završili sa glasovanjem, evo samo nekoliko informacija. Dakle rad ćemo nastaviti u utorak, u 9 i 30 i radit ćemo do petka 13.7. kada bi glasovali. Nastavljamo nakon što sad napustite oni koji želite sabornicu, sa slobodnim govorom i onda idemo sa one tri točke dnevnog reda kako je predviđeno po planu za rad. Hvala vam. STANKA U 11,40 SATI.
Dobar dan svima koji ste ovdje i dobar dan i onima koji će doći. Jučer, kaže mi pomoćnik tajnika da smo dogovorili da ćemo započeti sa: - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva; Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Gospodin Šuker je dao povredu Poslovnika, izvolite članak.
Ja mislim da u ime kolega i kolegica, mi smo današnju sjednicu trebali početi sa čestitanjem. [[Pljesak.]]
Dobro, ja sam prvi među jednakima, drago mi je da ste i vi kao jednaki među jednakima to podsjetili. I ne samo što čestitam hrvatskoj reprezentaciji za ogroman uspjeh nego molim i vas da ih uzimate kao uzor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 40. sjednici održanoj dana 11. srpnja 2018. godine zahtjev supsidijarnog tužitelja Željka Matijevića iz Karlovca upućen predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje za odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Željka Lackovića zastupnika u Hrvatskom saboru zbog kaznenog djela zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 291. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona i kaznenog djela trgovanja utjecajem iz članka 295. stavka 1. Kaznenog zakona. Željko Lacković zastupnik je 9. saziva Hrvatskoga sabora te je na temelju članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak povjerenstvo je utvrdilo da je Državno odvjetništvo, Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta i rješenjem od 15. lipnja 2018. godine odbacilo kaznenu prijavu Željka Matijevića protiv Željka Lackovića. I nakon provedene rasprave povjerenstvo je na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskoga sabora većinom glasova 6 glasova za i 1 glas protiv Hrvatskom saboru predlaže donošenje sljedeće odluke da se za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Željka Lackovića po zahtjevu supsidijarnog tužitelja Željka Matijevića iz Karlovca zbog kaznenog djela zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 291. stavak 1. i 2. kaznenog zakona i kaznenog djela trgovanja utjecajem iz članka 295. stavak 1. Kaznenog zakona Znači obrazloženje ukratko. Supsidijarnog tužitelja tretiramo kao privatnog tužitelja i u tom slučaju se držimo prakse da se imunitet ne skida. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 40. sjednici održanoj dana 11. srpnja 2018. zahtjev supsidijarnog tužitelja Željka Matijevića iz Karlovca upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv magistra znanosti Orsata Miljenića zastupnika u Hrvatskom saboru zbog kaznenog djela zlouporabe položaja i ovlasti iz članka … [[Govornik se ne razumije.]] stavak 1. i 2. Kaznenog zakona i kaznenog djela trgovanja utjecajem iz članka … [[Govornik se ne razumije.]] stavak 1. Kaznenog zakona. Orsat Miljenić zastupnik je 9. saziva Hrvatskog sabora te na temelju članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Povjerenstvo je utvrdilo da je Državno odvjetništvo, Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta rješenjem od 15. lipnja 2018. godine odbacilo kaznenu prijavu Željka Matijevića protiv Orsata Miljenića. Te nakon provedene rasprave povjerenstvo je na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora većinom glasova 6 glasova za, 1 glas protiv predložilo Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke: „Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Orsata Miljenića po zahtjevu supsidijarnog tužitelja Željka Matijevića iz Karlovca zbog kaznenog djela zlouporabe položaja i ovlasti iz članka … [[Govornik se ne razumije.]] stavak 1. i 2. Kaznenog zakona i kaznenog djela trgovanja utjecajem iz članka … [[Govornik se ne razumije.]] stavak 1. Kaznenog zakona. Obrazloženje je identično kao u slučaju kolege Lackovića. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu i glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Sutra, ne? [[Upadica: Da.]]
Idemo sada na izvješće Mandatno imunitetnog povjerenstva, o zahtjevu za davanju odobrenja, za postupanje kaznenog postupka protiv Orsata Miljenića, zastupnika u Hrvatskom saboru. Rasprava je zaključena, dajem na glasovanje prijedlog odluke, koja glasi, za vrijeme trajanja zastupničkog mandata, uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka, protiv zastupnika Orsata Miljenića po zahtjevu supsidijarnog tužitelja Željka Martijevića iz Karlovca, zbog kaznenog dijela zlouporabe, položaja i ovlasti iz čl. 91. stavka 1 i 2 Kaznenog zakona i kaznenog dijela trgovanje utjecaja iz čl. 295. stavka 1 Kaznenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da većinom glasova, 76 za i 2 suzdržana, donesena odluka kako je predložilo Mandatno imunitetsko povjerenstvo. Još jedno izvješće Mandatno imunitetnog povjerenstva, o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka, protiv Željka Lackovića, zastupnika u Hrvatskom saboru. Rasprava je zaključena, dajem na glasovanje prijedlog odluke koja glasi, za vrijeme trajanja zastupničkog mandata, uskraćuje se odobrenje za pokret kaznenog postupka protiv zastupnika Željka Lackovića, po zahtjevu supsidijarnog tužitelja Željka Martijevića iz Karlovca, zbog kaznenog dijela zlouporabe položaja i ovlasti iz čl. 291. stavka 1 i 2 Kaznenog zakona i kaznenog dijela trgovanja utjecaja iz čl. 295. stavka 1 Kaznenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 glasova za i 1 glas protiv donesena odluka kako je predložilo Mandatno imunitetno povjerenstvo. Sada ide obavijest Odbora za zaštitu okoliša i prirode, sazvao je 29. sjednicu u dvorani Ivana Mažuranića odmah nakon glasovanja. Prije nego što još krenemo na raspravu slobodnu po klubovima, želio bi u ime Hrvatskog sabora, u ime svih zastupnica i zastupnika, još jednom čestitati našoj nogometnoj reprezentaciji na svemu što su do sada učinili. Svi smo ponosni, svi smo uz njih. Želimo im da još jednom briljiraju, želimo da osvoje naslov svjetskog prvaka i da se svi zajedno veselimo. Vatreni sretno svi smo uz vas! … [[Pljesak.]] Sada vas molim da oni koji želite napustite sabornicu i ostajemo još imamo, imamo nekoliko prijava za slobodnu raspravu. Sada krećemo sa prvom točkom dnevnog reda. Kolega Bauk, izvolite.
Gospodine predsjedniče, predlažem da na objedinjenu raspravu stavite i Prijedlog zakona u istom naslovu i sličnom sadržaju Kluba zastupnika SDP-a koji je upućen u ožujku prošle godine i za koji je Sabor prihvatio i hitni postupak, ako bi prihvatili taj prijedlog.
Postojala je mogućnost da pismeno zatražite takvo što. Budući da niste, nisam u mogućnosti ispuniti vašu plemenitu želju. Pa onda idemo dalje. Dakle, točka dnevnog reda je: - Prijedlog Zakona o potvrđivanju konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 318 Predlaganje akta je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i članaka 172. i 207.a Poslovnika Hrvatskog sabora. Temeljem navedenog članka 207.a Poslovnika, propisano je da se zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mlade i sport. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloženje. S nama je predsjednik Vlade RH Andrej Plenković. Ako sam dobro shvatio, podijeliti ćete raspravu sa ministricom za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku Nadom Murganić. Izvolite predsjedniče Vlade.
Dobar dan još jednom poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Sve vas lijepo pozdravljam i imam prigodu u ime Vlade, zajedno sa ministricom Murganić predstaviti Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. U posljednjih 5 godina, do 2013. do 2017. godine u RH je ubijeno 195 osoba. Od tih 195 ubojstava ubijena je 91 žena. U 70% slučajeva počinitelji ubojstava su ženama bliske osobe, a u 54% slučajeva to su njihovi intimni partneri. Samo prošle godine zabilježeno je 12 tisuća prekršaja koji uključuju nasilje u obitelji u kojima je 8 tisuća žena bilo žrtvom, odnosno jedna je žena zlostavljana svakog sata. Pored toga, registrirana su 552 kaznena djela nasilja u obitelji kao teži oblici nasilništva, u kojima su u 84% slučajeva žrtve bile pretučene žene. I ta crna statistika je nažalost, u porastu. I to je razlog zbog kojeg je danas pred vama u Hrvatskom saboru Zakon o potvrđivanju ove Konvencije. Konvencija se bavi ovim zabrinjavajućim društvenim fenomenom i nudi konkretne mjere za prevenciju nasilja, za zaštitu žrtve i za progon počinitelja. Po prvi put na međunarodnoj razini predviđa uvođenje zaštitnih mjera, procjene rizika, centara za potporu i savjetovanje žrtava nasilja, 24-satne telefonske linije, bolje medicinske timove, više sigurnih kuća, te veće ovlasti policije u postupanju prema počinitelju i strože mjere progona počinitelja. Konvencija će ojačati naše nacionalne mehanizme za suzbijanje nasilja protiv žena i nasilja u obitelji. U javnoj raspravi koji pratimo, što ona kroz savjetovanje, što ova medijska, dovodi se u pitanje orijentacija Vlade i njene politike i njenog programa glede ove Konvencije. Tu želim reći da su u vrijeme izrade konvencije, dakle u vrijeme HDZ-ovih vlada i koalicija između 2007. i 2009. te 2009. i 2011. u izradi konvencije sudjelovali hrvatski stručnjaci, točnije hrvatske stručnjakinje, ekspertice, što obiteljskog, što kaznenoga prava koje su tamo išle ne u privatnom svojstvu, nego u svojstvu predstavnika Vlade RH i pridonijeli izradi ove konvencije. Konvencija je kao što znamo stupila na snagu nakon što je 10 potrebnih ratifikacija odrađeno na nacionalnoj razini i to je bilo 1. kolovoza 2014. od tada ona obvezuje sve one države koje su je ratificirale. Hrvatska je ovu konvenciju potpisala 22. siječnja 2013. godine u vrijeme SDP-ove vlade. Dakle ako mene dobro sjećanje služi, pune 3 godine je vlada SDP-a odnosno predvođena SDP-om imala vremena da ovu konvenciju, dakle do kraja mandata vaše vlade predloži na ratifikaciju u Hrvatski sabor, znači od siječnja 2013. do siječnja 2016. godine to je dosta vremena pa time i začuđuje inicijativa o interpelaciji Vlade u vezi ove teme. 3 godine je dosta, 3 godine nije 3 mjeseca. Također ono što se stalno može čuti u javnom prostoru da je stavljanje ove konvencije na dnevni red plod nečijeg pritiska, nečijeg diktata, nečijeg poimanja suvereniteta na slab način, čak sam i to čuo danas. E to sve, drage kolegice i kolege nije točno. Stavljanje ove konvencije na dnevni red je plod programa političke volje HDZ-ove vlade u suradnji s partnerima, ali ne na njihov pritisak, niti na pritisak oporbe, niti na pritisak nevladinog sektora, niti na pritisak bilo koje međunarodne institucije. To je jako važno da hrvatska javnost zna i bude svjesna jer se u Hrvatskoj razvija jedan antieuropski sentiment i refleks kakav moram priznati da nisam ni slutio da će se dogoditi u Hrvatskoj 2018. ne samo na ovoj temi, na brojnim temama. I zato je važno da hrvatska javnost to zna. Nema pritiska, nema diktata, nema centrale, da budem sasvim precizan. Upućivanje ovoga zakona u proceduru je dio i plana zakonodavnih aktivnosti i rada međuresorne radne skupine koju je koordinirala ministrica i njeno ministarstvo jer smatramo da ćemo njenim potvrđivanjem osnažiti i pravni i institucionalni i financijski okvir radi suzbijanja ljudski gledano neprihvatljivog i društveno kažnjivog nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Ovu konvenciju je već do sada ratificiralo 29 zemalja. Nabrojat ću samo neke nama bliže, primjerice: Albanija, Austrija, BiH, Crna Gora, Italija, Makedonija, Slovenija, Srbija. Ratificirale su je i neke druge zemlje različitih tradicija poput Belgije, Danske, Cipra, Francuske, Malte, Njemačke, Poljske, Portugala, Rumunjske, Španjolske, Švicarske ili pak Turske kao i niz drugih. Unatoč njihovim društvenim, kulturološkim razlikama sve su te zemlje suočene s istim problemom i shvatile su da je ova konvencija kvalitetan mehanizam koji može pomoći rješavanju ovoga problema. U javnosti je bilo informacija o trošku provedbe ove konvencije. Mogli ste pročitati da je trošak provedbe ove konvencije milijarda kuna. To jednostavno nije točno. Riječ je o ne znam odakle i kako pronađenom podatku, ali on je netočan, on je podvala. Hrvatska kao što znate ima svoju nacionalnu strategiju za suzbijanje nasilja nad ženama za razdoblje '17. '22. i za njenu provedbu u proračunu ove godine izdvajamo oko 70 milijuna kuna. Dodatni eventualni troškovi brojit će se eventualno još par milijuna kuna u kontekstu provedbe ove konvencije. Prema tome, sve te teme koje su u eteru o nekakvoj milijardi su laž i to javnost treba znat. Što je GREVIO? GREVIO je postao jedan bauk, Arsene to nema veze s tobom, postao je bauk kao i brojna druga tijela koja postoje u sličnom kontekstu drugih konvencija Vijeća Europe, postoji možda i neki bauk kojeg zove GRECO, on je primjerice u borbi za korupciju, isto konvencija Vijeća Europe ili GRETA u Konvenciji za sprečavanje krijumčarenja ljudi. E taj GREVIO nije nikakav bauk, riječ je o skupini stručnjaka koja se bavi ovom temom za borbu protiv nasilja nad ženama, riječ je o uobičajenom nadzornom mehanizmu, nikakvom tijelu koje otima hrvatski suverenitet, mi smo, podsjećam svojevoljno članica Vijeća Europe, mi smo svojevoljno članica EU, mi smo svojevoljno članica sjevernoatlantskog saveza pa i UN-a. U svim tim međunarodnim organizacijama, bilo da su međuvladinog karaktera ili da su nadnacionalnog karaktera surađujemo ili čak dijelimo suverenitet i dijelimo nadležnosti kao država, svojom voljom, ne prisilom, vrlo važno za podsjetiti. Hrvatska dapače, može kandidirati i svoje stručnjake koji mogu biti članovi ove skupine i na taj način dati doprinos njenome radu. Mehanizmi nadzora po ovoj konvenciji imaju i daju važnu ulogu i Odboru država stranaka. Na taj način preporuke koje bi dao GREVIO idu … [[Govornik se ne razumije.]] tijelo, a važnu ulogu imaju i nacionalni parlamenti, Hrvatski sabor. Hrvatski sabor ima važnu ulogu u provedbu ove konvencije. Pa bi izvješća povremena, periodična, dolazila i ovdje, na dnevni red i ovdje bi se o tome razgovaralo i Hrvatski sabor bi participirao u formuliranju stajališta. Ono što je ključno, za sve one koji su izrazili bojazan od uvođenja tzv. ili ne, vidim da ste vi sugerirali nešto tako danas, to su mi novinari kazali, rodne ideologije u naš pravni poredak i naš pravni sustav. Odgovor je vrlo jasan, decidiran, na temelju naše analize, na temelju analize hrvatskih pravnih stručnjaka, na temelju konzultacija sa pravnim stručnjacima, pravne službe Vijeće Europe, ljudi koji svaki dan, zarađuju svoj kruh baveći se provedbom ovakvih međunarodnih mnogostranih ugovora i njihov je vrlo jasan stav da Hrvatska ni na koji način ratificiranjem ovog dokumenta ove konvencije u svoj pravni poredak, nema nikakvu obvezu uvođenja rodne ideologije, u svoj pravni obrazovni sustav ili eventualno obvezu promjene definicije braka, kako je predviđena hrvatskim Ustavom. Puno je bilo riječi o vrijednosti interpretativne izjave kao instrument, mnogi su lakonski rekli pa evo i ovdje, kolege iz SDP-a da interpretativna izjava bezvrijedan dokument. Pa ja apeliram na ove koji nisu studirali pravo, a razbacaju se sa takvim riječima, da malo pročitaju Zakon o sklapanju i izvršavanju međunarodnog ugovora, njegov čl. 2. stavak 15. pa će tamo naći definiciju interpretativnih izjava, znati će zašto ih države kao stranke mnogostranih ugovora u situacijama kada nema predviđenih rezervi, u situacijama kada to nije bilateralni ugovor, da stojite iza svakog zareza, nego ste dio šireg procesa izrade međunarodnoga dokumenta, na taj način kažete svoje tumačenje, kako čitate pojedine dijelove, kako razumijevate konvenciju, kako je kanite u konačnici primjenjivati. I to je dio čl. 47. ovoga zakona o potvrđivanju i nije bezvrijedan dokument, nego je upravo jasna uputa kako hrvatska Vlada, a ja sam uvjeren i Hrvatski sabor čita ovu konvenciju i kako ju kani primjenjivati. Zbog toga je ona napisana ili sročena obazrivo, precizno, na način, da bude prihvaćena i da odagna strahove onih koji su opravdani, koje respektiram. Ljudi imaju određene strahove, bojazni, ne vidimo svi sve isto, i upravo je tu da bi olakšala situaciju onima koji smatraju da čitajući ovu konvenciju ili pak memorandum koji pojašnjava vide određeni problem ili se kosi sa njihovim svjetonazorskim, etičkim ili drugim pogledima, na ovaj dokument. Ona je stoga tu. Ona je svojevrsni jastuk ili oslonac, kako ga god tko želi pročitati i na njega se može osloniti. I time u biti pokazati jedno povjerenje i prema ključnom zakonodavnom tijelu a to je Hrvatski sabor koji će usvojiti i prema Vladi koja je predložila, pa i prema hrvatskim institucijama i tijelima koje konvenciju trebaju provoditi. Što se tiče dodatnih preciziranja, dugo smo se konzultirali sa pravnom službom Vijeće Europe, u procesu suradnje dogovora, razgovora, dijaloga, konzultacija, provjeravanja, tiho, čak smo, isposlovali da inače klasificirani dokument pravna služba Vijeća Europa objavi. To nema veze s EU u … [[Govornik se ne razumije.]] za one koje miješaju te dvije organizacije, jer i toga ima u eteru. I objavili su ga. I taj dokument vrlo jasno kaže, ne samo nama, nego i drugim zemljama, gdje je slična kampanja u javnosti po ovoj temi. Nema pravne obveze priznavanja trećeg spola. Nema pravne obveze redefinicije braka. Nema pravne obveze da se u nastavne planove uvodi sadržaj koji bi se kosio sa vrijednostima, koje dijelim, tih obveza nema, ne postoji. I to želim jasno reći i važno je da kao zastupnici, da kao javnost to znate i toga budete svjesni. S druge strane, moram podsjetiti i to bitno nekako prolazi ispod radara, ovaj, Visoki dom usvajao je do sada i neke druge zakone, i neke druge dokumente. Primjerice u čl. 14. Zakona o ravnopravnosti spolova iz 2013. pardon 2003. spominje se rodna nejednakost, rodni stereotipi, rodni aspekti u obrazovni nastavnim područjima, to su zakoni koji su na snazi. Zakon o volonterstvu iz 2007. u čl. 9. čak ide tako daleko, a vidim da je i to predmet čitanje konvencije, koji kaže organizator volontiranja, dužan je postupati, prema volonterima u skladu s načelom jednakih mogućnosti, za sve osobe bez obzira na, dob, rasu, boju kože, jezik, vjeru, spol, spolnu orijentaciju, rod i rodno izražavanje, na snazi, zakon, 2007. g. članak 9. Zakon o suzbijanju diskriminacije iz 2008., Zakon o probaciji, Zakon o elektroničkim medijima, Zakon o izvršavanju sankcije izrečenih maloljetnicima za kaznena dijela, Kazneni zakon, nacionalna strategija iz 2011., zaštita od nasilja u obitelji, Zakon o kaznenom postupku, sve je to već u hrvatskom pravnom sustavu. Naš aki, ako hoćete. Međutim, sve je to dio javne rasprave, dio tema koja su generirali veliku, veliki interes javnosti, izražavanje stavova, zauzimanje pozicija a mene kao predsjednika Vlade ipak najviše muči da je u 2016. i 2017. zabilježen najveći broj ubojstava žena u zadnjih 7 godina. U dvije godine 38, od čega 33 od bliskih osoba. To je 50% svih ubijenih žena u bliskim odnosima u posljednjih 5 godina. Dakle imamo trend porasta ubojstava, porasta nasilja. Ta statistika i ona s početka mog govora je poražavajuća i ona nam govori da ne činimo dovoljno, da zakonodavni okvir koji imamo nije dostatan ili se ne provodi u mjeri i na način na koji bi trebao. I upravo je donošenje ove konvencije prigoda da s jedne deklaratorne razine osude nasilja pređemo na još snažniju manifestaciju naše volje, namjere i djelovanja da se to promijeni. Pored toga ratifikacijom ove Konvencije šaljemo poruku svim zlostavljanim ženama da nasilje nije samo njihov problem, da nije rezerviran unutar 4 zida, već je problem cijelog društva i svih nas zajedno. I zato ih pozivamo da se obrate institucijama, da prijave nasilje a ratifikacijom ovoga dokumenta nastojimo poboljšati rad upravo tih institucija, učiniti ga učinkovitijim i povećati povjerenje žrtava u sustav. I stoga apeliramo na sve one koji svjedoče nasilju da budu društveno odgovorni, da ne šute i da ga prijave. I stoga pozivam sve nas da promislimo koliko je hrabrosti potrebno da jedna žena koja godinama trpi nasilje, često ekonomski ovisna o zlostavljaču, traumatizirana i ne rijetko u strahu od sekundarne viktimizacije donese odluku da to nasilje prijavi, pa to je početak tek. Jer u pravilu slijedi odlazak iz vlastitog doma, egzistencijalna nesigurnost, prekršajni ili kazneni postupak, borba za skrbništvo nad djecom, borba sa predrasudama, borba sa određenim stereotipima. I to je hrabrost i za to je potrebna snaga i to su one situacije koje su teške, složene, da ih onaj koji u njima nije ne može dovoljno niti pojmiti, shvatiti ili razumjeti. I stoga poštovane zastupnice i zastupnici smatram da iz odgovornosti prema žrtvama, iz odgovornosti nas koji smo izabrani od hrvatskog naroda da obnašamo visoke dužnosti moramo jačati mehanizme koje će spriječiti nasilje nad ženama, nasilje nad djecom i nasilje u obitelji. I zato s punom odgovornošću i kao političar i kao pravnik i kao čovjek stojim iza ove konvencije, stojim iza postupka njene ratifikacije jer sam uvjeren da će ona dati doprinos rješavanju problema na kojeg nemamo pravo zatvoriti oči. A za sve one koji vide nešto drugo u ovoj konvenciji, kažem im kao pravnik, kao kolega, kao prijatelj imate interpretativnu izjavu, ona je tu, ona vrijedi, ona će ostati i ona vam pruža jamstvo povjerenja u sebe same i u naš interes da riješimo ovaj problem. Nisu ove druge zemlje ratificirale ovu konvenciju pa da se njihova kultura, njihove vrijednosti i njihov pravni sustav promijenio. One su je ratificirale, svaka u svom kontekstu na način da ona pomogne riješiti problem koji postoji i tamo. I zato ova Konvencija po meni ima konkretan učinak, ona može imati svoju svjetonazorsku, ideološku dimenziju ali vratimo se na bit, bit da je u skladu sa Ustavom, bit da razjašnjava što ona ne donosi i bit zašto se usvaja a to je sprječavanje nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Hvala vam.
Hvala predsjedniku Vlade. A sada bih molio ministricu Murganić isto tako da riječ.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici, premijeru, potpredsjednice i poštovani. U ovom vremenu koje mi je preostalo, možda ću istaći a možda ću ponoviti neke koji mi se čine važne elemente ali neće biti za zgorega jer ionako u ovoj raspravi koja je predviđena biti će ponavljanja s ciljem da se izargumentiraju neke teze ili za ili protiv. Ja želim svakako naglasiti da kada je RH potpisala Konvenciju 2013. godine da je time izrazila namjeru da se pridruži onim civiliziranim zemljama koje su željele ipak poštivati i dostizati veći stupanj ljudskih prava. RH također ima već zakonodavstvo u kojem možemo reći da smo prepoznali ovu problematiku, međutim dokle god imamo ovakvu statistiku a premijer je u svom uvodnom izlaganju nešto o tome govorio ne možemo biti zadovoljni. Upravo stoga ova Vlada je 22.9.2017. godine donijela Nacionalnu strategiju za borbu protiv nasilja u obitelji i koja se je u potpunosti temeljila na odredbama Istambulske konvencije. Cilj Konvencije je ono što stalno ističemo zaštiti žene od svih oblika nasilja, odmah hitno sprječavati, progoniti i ukloniti nasilje nad ženama ali isto tako i u obitelji. Ono što želim izraziti ova Konvencija je dala vrlo značajnu definiciju nasilja u obitelji koja nekako prolazi ispod radara kada se govori o drugim definicijama iz ove konvencije. I jasno kaže da je to, nasilje u obitelji označava sva djela tjelesnog, seksualnog, psihičkog ili ekonomskog nasilja koje se događaju u obitelji ili kućanstvu ili između bivših ili sadašnjih bračnih drugova neovisno o tome dijelili počinitelj ili je dijelio isto prebivalište sa žrtvom. Zašto naglašavam definiciju? Zato šta je vrlo poznato u našoj javnosti da su se najgori oblici nasilja nad ženama, ubojstva dogodila između bivših partnera, između bivših ajde idemo reći dečki ili djevojaka i to se nije onda tretiralo kao nasilje u obitelji a sada je dobilo jednu znatnu težinu u zaštiti žena. Ova konvencija značajna je i po tome što ona jače daje naglasak na prevenciji. Svakako da edukacija, osvješćivanje nacije, osvješćivanje mladih da je nasilje neprihvatljivo i kroz odgoj i kroz obrazovanje ali i kroz društvene mreže, kroz informacijske kanale, kroz medije, širiti svijest protiv diskriminacije za ravnopravnost, za mirno rješavanje bilokakvog sukoba, prihvaćanje odbijanja, prihvaćanja „ne“, prihvaćanja različitih stavova i mišljenja. Također u tom smislu nam je važna i edukacija stručnjaka, i to se smatra isto kao oblik jednog obrazovanja. Konvencija daje naglasak na zaštiti žrtve, žrtvu treba skloniti, žrtvu treba zaštititi, žrtvi kasnije treba dati mogućnost da se ekonomsko osamostali kroz stanovanje, kroz zaposlenje, žrtvi treba dati naknadu štete ako je nije moguće naplatiti od počinitelja i ono što je isto tako važno, ova konvencija naglašava tko je vezano za ovu konvenciju, žrtva. To su žene i to su djeca, bez obzira na spol, to su djeca jer su oni najviše žrtve u slučaju nasilja u obitelji, žene, i zbog toga ova konvencija ima i onaj nastavak nasilje nad ženama i nasilje u obitelji. Važni su i programi i usluge potpore, važne su pravne pomoći, važno je zaštititi dijete kada su svjedoci u postupcima, kada imaju susrete sa nasilnikom, kako i na koji način održavati kontakte sa članovima obitelji a da nisu izloženi nasilniku. Ono što moramo reći i ističem, mi imamo autonomne kuće, mi imamo skloništa, ali nemamo ih dovoljno, nisu regionalno podjednako raspoređeni i svima jednako dostupni i to su vrijednosti u kojima nas ova konvencija upućuje. I treće, ono što je isto važno, konvencija nas na neki način usmjerava na jače i jasnije kažnjavanje počinitelja, na pravednije kazne ali i na rehabilitaciju, resocijalizaciju počinitelja u smislu rada zaštitnih mjera, u smislu psiholoških tretmana kako bi se spriječilo daljnje nasilništvo kako bi se spriječili recidivi i kako bi ta osoba rehabilitirana mogla se uključiti ravnopravno u svakodnevni život. Ono što bi još svakako željela naglasiti da smo isto tako kroz rasprave naročito kroz odbor koji je bio na obitelji, jučer, imali nekakve možda konstatacije koja bi htjela odmah reći da je ova konvencija diskriminatorna zato šta štiti žene a kao nasilnici mogu biti i žene u odnosu na muškarce, to ova konvencija ne isključuje, ova konvencija je usmjerena na zaštitu žena od nasilja ali i na dječake i djevojčice kao djecu u obitelji i ona u samom naslovu govori kome je usmjerena ali zbog toga i u pravo zbog toga što su najviše žrtve žene nesrazmjerno u odnosu na našu zastupljenost u ukupnoj populaciji, potrebno je bilo donijeti ovu konvenciju, to je pojava koja se događa samo u našoj državi nego i općenito u drugim država i zato ovo je konvencija Vijeća Europe. Ima još nešto što bi htjela reći, da li postoji mogućnost da smo to mogli riješiti nacionalnim zakonodavstvom, nismo. Zakonodavstvo treba usavršiti, usmjeriti, uskladiti, harmonizirati, bolje međusobno uskladiti i resorna tijela i to ćemo kroz praćenje postizati i usavršavati. I ono što nije dobro, da se pojavljuje kada se govori o konvenciji, nema veze ako se ne usvoji ili ako se usvoji, ona ionako ništa neće poboljšati u odnosu na zaštitu žena i sprečavanju nasilja, to je nešto sa kakvom porukom više nikada ne smijemo izlaziti u javnosti. Ja bih ipak rekla iako tu postoji zazor da će se znatni novci, a novac je spomenuo premijer, dakle radi se oko 70 ili 72 milijuna kuna, oko kažem, na godišnjoj razini usmjeravati na nevladine udruge. Da, i do sada su skrbile o zaštiti žena, udruge, različite organizacije civilnog društva zajedno sa državnim tijelima, lijevog ili desnog spektra, Crkva, Caritas i mislim da im svima na tome trebamo biti zahvalni. Hvala.
Zahvaljujem i ministrici. Imamo 12 replika, sve su upućene predsjedniku Vlade. Prva replika poštovani kolega Goran Aleksić, podsjećam, trajanje replike je 1 minuta, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade, gospodine Plenkoviću, čestitam vam na tome što ste omogućili da RH svoje obećanje ispuni jer ona je potpisala konvenciju, dakle potrebno je ratificirati. Čestitam na tome da ste kao HDZ ispunili svoj predizborno obećanje ili ćete ga ispuniti, vidjet ćemo, čestitam na tome da neka obećanja uspijevate ostvariti. Ja kao predstojnik stranke SNAGA podržat ću konvenciju ali moram vas podsjetiti da je vaša stranka u srpnju 2017. godine obećala da će propisati metodologiju za određivanje fiksnih kamatnih marži, to je još jedno obećanje koje niste izvršili i na moje zastupničko pitanje odgovorili ste da to ove godine neće biti niti riješeno. Dakle budite vjerodostojni i ispunite sva obećanja koja ste dali. Hvala.
Druga replika poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Uvaženi predsjedniče Vlade RH. S obzirom da ste često na crkvenim obredima i … [[Govornik se ne razumije.]] misama, pretpostavljam da se smatrate pripadnikom Katoličke crkve pa vam postavljam pitanje što mislite o najnovijoj šestoj eksplicitnoj izjavi hrvatskih biskupa koji podržavaju svi svećenici i sav kler, a usudit ću se reći i veći dio i vjernici laici koja kaže: dužni smo izravno jasno napomenuti ponajprije svim članovima Katoličke crkve, bez obzira kojoj političkoj stranci ili opciji pripadali, koji trebaju dati svoj glas za ili protiv ratifikacije konvencije da u nju postoji ideološki elementi sukladni rodnoj ideologiji održavajući rodnu ideologiju na temelju koje se gradi tzv. gender kultura, strana kršćanskim i opće ljudskim vrednotama te protivna nauku crkve. Dati svoj glas za ratifikaciju konvencije značilo bi između svega ostaloga otvoriti vrata nečemu što je suprotnosti s ljudskom stvorenošću. Stoga, skraćujem, pozivamo da se narodni zastupnici u Hrvatskom saboru izjasne protiv ratifikacije konvencije.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Zekanović. Respektiram stav Hrvatske biskupske konferencije, respektiram strah određenog djela hrvatskih birača, nije ni čudo u ovakvoj kampanji da mnogi ljudi imaju bojazni, strahove i izloženi su tolikom broju dezinformacija da je ovo čak i malo koliko su ljudi prestrašeni. Ja nisam. Nisam zato što smo kao vlada, kao nadležna ministarstva, kao struka dobro proučili taj tekst, konzultirali smo se sa svima s kojima se trebamo konzultirat, ispitali smo do najsitnijeg detalja da li ima nekih pravnih posljedica ratifikacijom ove konvencije koje bi dale za pravo ovakvom tumačenju kojeg ste vi sada naveli. I zbog toga i jesmo uvrstili ovu interpretativnu izjavu. Ona je signal i poruka da respektiramo stav i da stavljamo i osigurače u proces ratifikacije. Hvala vam.
Sljedeći na redu poštovani kolega Marko Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade. Dao bih samo nekoliko uvida koji su komplementarni, a to je kad ste govorili o nasilju nad ženama, bilo bi potrebno naglasiti da se radi o historijski uvjetovanom nasilju, da su žene žrtve nasilja i da mi imamo historijsku obvezu da to nasilje prekinemo. Imajmo na umu da je '45. godine na ovim prostorima da su žene dobile pravo glasa, da je '71. godine to napravljeno i učinjeno u Švicarskoj i jedina antropologija koja se sad uvodi u Hrvatskoj, nadam se, to je antropologija nenasilja. Imajmo na umu da nasilnici nisu ljudi, oni su mjesta gdje se treba tek odigrati čovjek i čovještvo. Kad se radi o žrtvama, žrtve su ljudi i mi trebamo naše zakonodavstvo, naš javni pogled usmjeriti prema žrtvama, a u ovom slučaju su žrtve žene u obitelji, ali one su i historijske žrtve i naša obveza nije samo politička, nego i historijska da ih zaštitimo.
Hvala. Želite li odgovor? Ne. Onda idemo na četvrtu repliku, poštovani kolega Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, ja vam neću nešto posebno čestitati, niti vas nešto posebno hvaliti. Zapravo sam htio reći da nije primjereno da prozivate nekoga, nastupili ste danas ovdje odlučno, ali ste isto tako iskoristili priliku da prozovete SDP koji svakako ima svoje odgovornosti u tome, ali gospodine predsjedniče Vlade ovdje nitko nije bez odgovornosti tko ovdje sjedi. Mislim vi ste isto gospodine predsjedniče Vlade odgovorni zato što u ovome sazivu Sabora sjede ljudi koji nisu konzervativci, nego koji su radikali, koji se zalažu protiv demokracije i protiv vrijednosti u članku 3. Ustavu RH. A precizno o tim stvarima o kojima ste danas govorili ste mogli govoriti i u nekim ranijim prilikama kada su i članovi vaše stranke bili jako vezano za afere obiteljskog nasilja nad ženama.
Hvala vam. Odgovor? Ne. Idemo dalje, onda je sada na redu poštovani kolega Joško Klisović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, ja podržavam veći dio argumenata koji ste danas iznijeli u svojoj raspravi i sam sam ih iznosio zadnjih godinu dana od kad je SDP poslao proceduru zakona o ratifikaciji ove konvencije. Nailazio sam na gluhe uši, konačno imamo danas jednu smislenu raspravu, ja to stvarno pozdravljam. Mi smo ovdje na zajedničkom putu pružanja najvećeg svjetskog standarda zaštiti žena od nasilja u obitelji i zato mislim da trebamo djelovati složno. Interpretativna izjava koju ste predložili nije bezvrijedan dokument, slažem se. Ona je nepotreban dokument, redundantan dokument i samim time je jednostavno bespredmetna. To ću objasnit u svojoj pojedinačnoj raspravi, sada nema vremena. Što se tiče SDP-a, da, u vrijeme vlade SDP-a je potpisana konvencija, nismo je u vrijeme svoje vlade ratificirali, ali smo u oporbi predložili Zakon o ratifikaciji. HDZ nas je kritizirao kad smo potpisali da trebaju ratificirat, ali nije predložio Zakon o ratifikaciji dok je bio u oporbi. Toliko o vjerodostojnosti.
Hvala. Odgovor na repliku, predsjednik Vlade, izvolite.
Drago mi je kolega Klisović da ste vi potvrdili u biti sve ovo što sam ja kazao, ali ja se s vama ne slažem da je interpretativna izjava redundantan dokument. Mi živimo u realnom svijetu, u društvu ovakvo kakvo je danas, snimka stanja. I ona je potrebna. Pokušajmo malo uvažiti različite sentimente, različita čitanja, različite svjetonazore i napraviti iskorak. Interpretativna izjava je važna, bitna, referentna, bit će dio zakona koji će Hrvatski sabor usvojit. I ostat će tu. Ona je tu da bude smjernica hrvatskim institucijama kako čitamo konvenciju i zato je jako važno, drago mi je da ste rekli da nije bezvrijedna pa će vaš predsjednik stranke to čuti direktno od vas, ako već ne čuje mene. To je korisno i dobro da ga malo prosvijetli. Ali, će ona ostati tu, usvojiti će ovaj Dom, institucija će poštovati u primjeni konvencije, ona je važna.
Hvala. 6. replika poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine Plenković. Ja evo, javio sam se prvi puta možda u ovom mandatu, da dam podršku nečemu šta ste govorili i mislim da to trebaju dati zastupnici svi u Hrvatskom saboru, da se ratificira Istanbulska konvencija i da pokažemo da neke stvari su nadstranačke, nadideološke, i da treba stvarati bolje društvo, moderno društvo u kojem svi želimo živjeti i da se ne želimo vraćati unazad i gledati iza sebe. Sa te strane ću podržati ratifikaciju, bez obzira, bilo izjave, ne bilo izjave, jer mislim da korak naprijed je bolji da napravimo zajedno, nego da ga ne napravimo. S te strane, mislim da je kao kolega Klisović, ova izjava nepotrebna, ali, ukoliko vas, korodira i ukoliko se vi osjećate bolje, onda neka bude, ma da sam uvjeren, da ove kolege koje vi pokušavate umiriti, umiriti nećete. I volio bi da naši biskupi poslušaju rimskog biskupa, kojeg to u Italiji nije smetalo …/Govornik isključen./ …
Hvala. Kolega Maras, gotovi ste. Hvala vam lijepo. Želite li odgovoriti na repliku? Ne. Onda idemo dalje, sada je na redu poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Uključila sam se, moram brzo govoriti. Poštovani predsjedniče Vlade, ja moram zaista iskazati zadovoljstvo da je Istanbulska konvencija u Saboru i da ćemo mi imati prilike o njoj raspravljati. No, međutim, lako je uvijek biti general poslije bitke. Da smo mi koji smo bili u Vladi i članovi Vlade, koalicije SDP-a i partnera znali što će se desiti, sigurno bi sve napravili da se ratificira, jer trenutačno, Istanbulsku konvenciju i o njoj raspravljamo u jednom kontekstu, jednoj atmosferi lažnih vijesti, straha, a ja bi rekla i manipulaciji ljudskim osjećajima, a za to mi sigurno nismo krivi, a pitanje je tko je kriv.
Odgovor, izvolite.
Da, dobro, možda ste vi to mogli riješiti prije, kada već niste, onda ćemo riješiti mi, ja se nadam, sa što širim konsenzusom. Što se tiče promjene atmosfere, tu se s vama slažem, promijenila se atmosfera, to je točno. Da ste ju stavili u proceduru u svibnju 2013. prošla bi glatko, siguran san, niste. No što je tu je. Meni, je, kada je već ovakva atmosfera i kada vi to niste napravili draže da to napravimo danas, da pokušavamo se posvetiti biti ove konvencije. Da pokušamo argumentima uz uvažavanje, uz dijalog, uz respekt, kazati onima koji ovo čitaju nešto drugo da imamo mehanizme i filtere i kako toga nema. Za one koji misle da nečega ima i zato je dobro da ju ratificiramo baš ovako i baš sa ovom interpretativnom izjavom. Hvala vam.
Idemo dalje. Bila je jedna zabuna, javio se kolega Bauk koliko sam shvatio u ime kolege Bernardića, pa onda se i on javio, pa evo, sad, na kraju neka govori onda on.
Poštovani predsjedniče Vlade RH. Evo, prije svega, drago mi je da nakon godinu dana, od kada je SDP poslao zahtjev za ratifikaciju u saborsku proceduru, ona stiže. Ovo je sasvim sigurno, mehanizam u borbi protiv nasilja nad ženama i borba protiv nasilja nad ženama nema alternativu i ova konvencija će pomoći da spasimo ljudske živote. SDP je za Istanbulsku konvenciju. Ali, moje pitanje je čemu interpretativna izjava i čemu ograde od rodnog, jer svjesni smo da rodne ideologije nema, ali definicije roda postoji, ona je u čl. 3. Došlo je vrijeme da se u Hrvatskoj ogradimo od onih nazadnjačkih snaga u društvu, koji nas pokušavaju gurnuti u srednji vijek, koji pokušavaju ljude dijeliti po rodnoj, spolnoj, vjerskoj ili nacionalnoj osnovi, i da im zajedno kažemo ne, jer svi ljudi, bez obzira na svoju pripadnost, vjersku, nacionalnu, rodnu ili spornu, dijele iste dvije premise, pravo na slobodu i pravo na život dostojanstven čovjeka.
Hvala. Želite li? Ne, onda idemo dalje. Poštovani kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, u trenutku kada ste došli na čelo Vlade, pratio vas je ugled čovjeka koji se zalaže za dijalog. I tako vas je javnost prihvatila. Međutim, kada se je otvorila tema Istanbulske konvencije, vi ste svim protivnicima, koji su imali svoje stavove, s pravom u demografskom društvu, kazali da ne razumiju konvenciju i time ste nikad veću podijeljenost hrvatskog naroda napravili, a toga smo kolege svjesni svi. Vi ste u ovome slučaju bili isključivi prema onima koji imaju protivljenje po bilo kojoj osnovi. Smatram da ste pustili duha iz boce i da ga sada ne znate vratiti. I to je najveći problem, a vaša ja dužnost, kao premjera, da javna rasprava, bude transparentna, a ne omogućiti i javna, i svima omogućena, a ne otvoriti da je netko tko se protivi vašoj konvenciji da je u biti on fašist nazadan jer kakav je već. Smatram da ste to loše.
Želite li odgovor? Izvolite.
Ma kako ne bi želio odgovor predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bulj, ovo sve što ste vi sada izgovorili da sada idemo tražiti citate, mojih izjava, ja vam garantiram sa svim što imam, nećete naći niti jednu rečenicu koju ste vi izgovorili, koja se podudara sa bilo kojom mojom izjavom na ovu temu. Prestanite lakonski lakonski u ovom Domu govoriti stvari koje nisu istinite i nisu točne. Nemojte to više raditi, ni vi ni vama slični u ovom domu. Činite štetu u ovom Domu, ugledu Hrvatskog saboru, ugledu hrvatskih institucija, remetite vjerujte mi, remetite argumentirate, odgovorne rasprave u hrvatskom društvu na ovaj način. I ono što ste vi sada izgovorili ne stoji i netočno je. Nema nikakve prečice, javno savjetovanje, zakonodavni plan Vlade, program, slanje u Sabor [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Točka. I razgovor sa svima o tome [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Dapače, pa i s vama ali točno.
Hvala. Povreda Poslovnika ili odustajete? Ne znam što je, recite.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa uglavnom bit ću kratak, povrijedili ste vi Poslovnik jer ste dozvolili premijeru da govorim ja neistine kao zastupnik, ali je činjenica da ste vi kazali da ćete vi objasniti onima koji ne razumije konvencije. Ja sam vam samo to kazao. Znači ako vi ne razumijete, ako ovi ne razumiju konvenciju, ako se protivi vi svim svojim bićem ste ovaj put podijelili jedinstveno biće hrvatskoga naroda [[Upadica Bulj: Kolega Bulj, ne, ne samo malo.]] i neistomišljenike ste stavili u poziciju … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Kolega Bulj, dakle dobivate opomenu jer ste prekršili Poslovnik. Prvo niste rekli koji je članak povrijeđen, a drugo nije bilo povrede Poslovnika. Zloupotrijebili ste ovoga puta institut. Ovo je prva opomena. Nakon druge gubite pravo rasprave na ovoj točci. Idemo dalje. Poštovana kolegica Strenja-Linić, izvolite.
Poštovani premijeru ja bih vam se zahvalila na vašoj političkoj hrabrosti izgurati ovu priču do kraja. Ono što kao što smo mogli i što znamo nisu odradili Vlade, Vlada prije vas. Ali isto tako pozivam da današnja rasprava ne bude političko prepucavanje jer ćemo izgubiti iz fokusa one zbog kojih smo mi danas. Mi smo danas ovdje zbog onih žena koje možda ovo danas ni ne slušaju, niti će čuti nego svakodnevno trpe nasilje u svojoj obitelji, a djeca imaju svakodnevno uništena djetinjstva i sve to zapravo ostavlja traga na te obitelji koje ne smijemo razmišljati o tome da obitelj mora opstati pod svaku cijenu ako se u njoj dešava nasilje jer moramo pomoći da se ta žena i ta djeca sklone od te obitelji pa makar to značilo i razvod. Drago mi je da ste pojasnili koliko će primjena koštati. Što se mene tiče mislim da treba svima biti jasno da nije bitna cijena, ali je bitno da mi nismo stavili rezervu na odredbu koja propisuje odgovornost države za naknadu štete žrtvama. Hvala lijepa.
Hvala kolegice Strenja-Linić. Idemo onda na iduću repliku. Poštovani kolega Podolnjak, izvolite.
Gospodine predsjedniče Vlade više puta ste i u svom izlaganju rekli da je izjava koja je sastavni dio prijedloga zakona u članku 4. usklađena sa pravnom službom Vijeća Europe. Ne znam da li ste pritom mislili na dokument koji je deklasificiran dokument od 11. siječnja koji je možda rađen prije nego što ste vi i u Vladi radili ovu interpretativnu izjavu, a pitam to zato što je u članku 4., dakle dio zakona pojam rodne ideologije koji nigdje nije definiran, niti u tom zakonu, niti bilo gdje drugdje. Jedna uvažena kolegica profesorica ustavnog prava kaže da je to imaginarno čudovište. Pravna služba Vijeća Europe ne koristi taj termin u svojem dokumentu, jer moje je pitanje zašto ga uvrštavate u članak 4. prijedloga zakona?
Predsjedniče Vlade izvolite.
Dobro je da ste uvaženi kolega Podolnjak spomenuli datum ovoga dokumenta. Pravna služba Vijeća Europe suočila se sa ovakvim kampanjama protiv ove konvencije ne samo u Hrvatskoj, nego u brojnim zemljama članicama i radila ga je erga omnes. Radila ga je za sve. Međutim, držala ga je klasificiranim. Mi smo dobili informaciju da on postoji, razgovarali smo o njemu i željeli smo da se deklasificira. Kada kažemo usaglašavali smo interpretativnu izjavu ne sa ovim dokumentom, nego sa ljudima koji se bave provedbom, koji gledaju interpretativne izjave i rezerve koje pojedine države stranke stavljaju na ovu konvenciju i to su stručnjaci koji su dobro pročitali što smo napisali i zašto smo to stavili. Imamo vrlo jasan, čvrst razlog neovisno o opće prihvaćenoj u znanstvenim krugovima definiciji. Imamo jasan politički razlog, a interpretativna izjava to dopušta i zato je to tu kolega Podolnjak.
Dvanaesta replika poštovani kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Vlade. Spomenuli ste nešto što se zove rodna ideologija. Ja sam pažljivo iščitavao ovaj dokument. Tu postoji rod, ali rodna ideologija ne. Vi ste učen čovjek pa bih vas zamolio, volio bih vas zamoliti da mi kažete što je to rodna ideologija. je li rodna ideologija borba protiv nasilja u obitelji? Je li rodna ideologija borba za pravo žene da sama donosi odluke o svom tijelu? Je li rodna ideologija borba za ravnopravnost muškaraca i žena? Je li rodna ideologija zauzimanje za jednaku plaću za jednak rad? Ako je gospodine Plenkoviću, onda sam ja rodni ideolog.
Ništa. I idemo onda na zadnju, trinaestu repliku poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine premijeru. Iskreno žao mi je što ste ovoliko energije i vremena morali potrošiti u svom uvodnom izlaganju kako biste otklonili strahove jednog dijela biračkog tijela od potpuno imaginarnog pojma rodne ideologije, a zapravo u rodnoj terminologiji taj pojam ne postoji. Postoji rodno uvjetovano nasilje protiv kojeg se ova konvencija bori, postoji rodna jednakost, rodna ravnopravnost. Međutim, rodna ideologija apsolutno ne postoji. Jedini strah koji trebamo danas otkloniti je strah žena koje i u ovom trenutku trpe nasilje i zbog toga smatram da trebamo podržati ovu konvenciju. Mnogi su rekli ovih dana da ja vas podržavam bez obzira na interpretativnu izjavu ili ne. Da, ali ne podržavam vas. Ja podržavam borbu protiv nasilja nad ženama, a vas ću podržati onda kad iz svojih redova otklonite nasilnike koji vrše nasilje nad ženama.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa zastupnice Glasovac. HDZ je već reagirao, govorim na vašu zadnju rečenicu. HDZ je reagirao. Zašto bi HDZ, stranka ljudi odgovornih, ozbiljnih, obiteljskih, demokršćana, kao što kaže kolega Zekanović nosila na sebi nečije tuđe etikete? Neće. Neće. To je jedan od razloga zašto želim da se ovo ratificira u širem političkom smislu ove rasprave. Sigurno nije najbitnije, ali nećemo nositi tuđe etikete. Svatko za to mora odgovarati kazneno, prekršajno, moralno i ako baš taj primjer izvlačite, baš tu smo vam dali odgovor. Hvala vam.
Prelazimo sad na rasprave odbora. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. Idemo na raspravu po klubovima. Podsjećam da po novom Poslovniku nema replike na izlaganje klubova, tako da pozivam prvo Klub zastupnika SDP-a, poštovanog kolegu Arsena Bauka da uzme riječ. Izvolite.
Moram najprije pohvaliti monolitnost partije. Nitko od ovih koji je protiv Konvencije nije se usudio replicirati predsjedniku stranke. Čestitam. Poštovane kolegice i kolege, Klub zastupnika SDP-a podržati će ratifikaciju ove Konvencije. Podaci koji govore o nasilju u obitelji i nasilju nad ženama neoborivi su argumenti koji govore o potrebi ratifikacije ove Konvencije. To su sasvim dobro argumentirali predsjednik Vlade i ministrica i nema potrebe dodatno ponavljati. Nadamo se da će ratifikaciju pratiti i osiguravanje odgovarajućih sredstava da se ona i u stvarnosti provede. Mislim na financijska sredstva i nadam se da će ratifikacija dobiti više od dvotrećinske većine glasova zastupnika u Hrvatskom saboru. Hrvatski sabor ratificirao je mnoge međunarodne ugovore s više ili manje rasprave, ali niti jedan međunarodni dokument nije izazvao ovoliku pozornost javnosti, uključujući i dramu unutar najveće vladajuće stranke. Nije to slučajno. I zato se niti mi u SDP-u ne možemo praviti da se oko nas ništa ne događa i svesti ovu raspravu na puko tehničko potvrđivanje jednog dokumenta koji predstavlja kontinuitet politika svih vlada RH OD 2008. do danas. Naša je dužnost progovoriti o razlozima zašto je ratifikacija ove Konvencije izazvala ovoliku medijsku pozornost i ja ću to ovdje u ime kluba SDP-a i napraviti. Neke agresije su očite. Vide se tenkovi, avioni, vojnici. Protiv tih agresija se ipak lakše braniti jer je linija fronte prilično jasno vidljiva, a obrana napadnutih je samorazumljiva organizacijska potreba. Kada se međutim, napada sloboda pojedinca, onda se mogućnost obrane često izgubi u izmaglici političkih, religioznih ili gospodarskih tzv. istina. Fronta takve agresije uvijek je umotana u šarene i šuškave papiriće viših istina, ciljeva i morala. Tako je počelo sa slavljenjem života, obitelji i sličnih pojava na hrvatskim ulicama. Nasmiješena djeca, marljiva mladež i uzorno moralni građani trebali su biti simboli vremena čija budućnost dolazi. Prijetnja se mogla vidjeti uz pomoć samo malo elementarne logike. Zar ste zaista mislili da će se obiteljaška ekipa zaustaviti na braku i da neće udariti na prava žena, medicinski potpomognutu oplodnju, pobačaj, Ćirilicu, Engleski. Sve što je kasnije uslijedio samo je pokazalo da organizirani udar na slobodu pojedinca i društva dobije sve jasniju formu. Danas je jasno da se radi o pravom pravcatom sudaru svjetova, o otvorenoj bitci za budućnost, a rezultat je još uvijek neizvjestan. Krenulo je još s pokušajem da se u školu uvede zdravstveni odgoj, dio kojeg bi bila i spolna edukacija. Ali eto, nije prošlo. Crkva i katoličke udruge su se digle na zadnje noge, uz podršku tad oporbenog HDZ-a i suprotstavili se takvom navodno ideološkom trovanju mladeži. Nije prihvaćen ni građanski odgoj. Jer educirani građani koji znaju koja su im prava i obveze u demokratskom društvu jasno predstavljaju smrtnu opasnost. Onda se udarilo na homoseksualne osobe. Vedri i mlađahni aktivisti i aktivistice skupljali su na milion lokacija u zemlji potpise za referendum koji je u Ustav ugradio definiciju braka kao zajednica muškarca i žene ne bi li se osujetilo donošenje Zakona o životnom partnerstvu. Predvidivo. Slijedeći na udaru je bio pobačaj, pred bolnicama u kojima se taj zahvat vrši, a ponegdje i u njima okupljaju se zajednice molitelja za život kojima se želi napraviti dodatni pritisak na žene koje se odluče na prekid trudnoće. Liječnici i osoblje u mnogim domaćim zdravstvenim ustanovama krenuli su ulagati prigovore savjesti na taj zahvat i time smanjili njegovu dostupnost. Na ulicama su se jednom godišnje počele održavati hodnje za život pune šarenih balona i nasmijanih ljudi, a u Saboru je prošle godine predana peticija sa 168 tisuća potpisa za zakonsku zaštitu nerođenog života. No, kako su ti isti akteri užasno i protiv kontracepcije i spolne edukacije, jasno je da je zabrana abortusa tek krinka za pravi cilj cijelog napora. Naime, križari ne podnose slobodu. Ista ta ekipa, uz jasnu pomoć crkve, koja se miješa čak i u untarstranačke odnose u strankama, a skriva pedofiliju unutar svojih redova, predvodi i danas bitku protiv Istanbulske konvencije uglavnom koristeći tipski preuzete argumente globalnog pokreta protiv ratifikacije konvencije Vijeća Europe o zaštiti od nasilja u obitelji. Zapravo, tzv. argumente jer priča o dječacima koji će morati biti djevojčice i sl. su tek pogodno gorivo za izazivanje moralne panike kod slabije informiranih građana. Isto kao kod pobačaja, udar na Istanbulsku konvenciju tek je krinka za pravi cilj. A on nije rušenje tzv. briselskog ćate, tzv. lažnog proroka i tzv. šaptača zmijama Andreja Plenkovića. Cilj modernih križara, koliko god oni pričali o ljubavi, moralu i obitelji, je porobljavanje. A ono što se upravo događa i u hrvatskoj je agresija širokih razmjera. Radi se o manifestu povratak na naravni poredak, agenda za Europu u kojem se opisuju metode i ciljevi koji zvuče zabrinjavajuće poznate i time još više zastrašujuće. Pogrešno je na moral gledati kao na privatnu stvar. Prihvaćanje razvoda, kontracepcije, pobačaja, homoseksualnosti, surogat majčinstva i slično, sadrži implikacije ne samo za one koji su u to direktno uključeni, već za cijelo društvo uključujući i one koji se tome protive, kaže se u jednom dijelu dokumenta kojim se vrlo jasno skicira ograničavanje slobode i kao konačni cilj pobjede morala i naravnog zakona, tzv. morala i tzv. naravnog zakona. Nabrojani su i ciljevi u kojima se vidi kako je zabrana abortusa samo etapa. Zabranile bi se sve istospolne zajednice, razvodi, sredstva za kontracepciju, prenatalna dijagnostika, medicinski potpomognuta oplodnja, povukli svi zakoni o jednakosti i antidiskriminacijski propisi. Nekad su na RH nasrtali tenovi, a danas na građanke i građane Hrvatske i njihovu slobodu nasrću moderni križari. Ovo je, nemojmo se lagati, gospodine predsjedniče Vlade otvoreni fundamentalistički rat protiv slobode. Pobjeda naravnog zakona ne bi značila tek uspostavljanje totalitarnog sustava u reproduktivnim pravima, već bi se, nema sumnje, ovako shvaćeno moralno čistunstvo i njegovi zagovarači proširili i na sve ostale ljudske djelatnosti. Uostalom, tko je taj autoritet koji definira naravni zakon? Tko su njegovi ovlašteni tumači? U 21. stoljeću trebalo bi valjda biti normalno da svatko može živjeti ili po 10 božjih zapovjedi ili po onim etičkim načelima za koja smatra da su ispravna, kako god kome bilo drago. Križari međutim, takvu slobodu organski ne podnose. Obrana počinje osvješćivanjem prijetnje, prijetnje koja je danas prilično vidljiva, jasna i globalna. Vrijeme je za aktivniji demokratski otpor. Budemo li pasivni, jednog ćemo dana nakon svih onih koji su drugi i drugačiji doći i mi na red. Ovo je borba za slobodu pojedinaca i ratifikacija ove Konvencije jedan je korak u toj borbi i nema šanse da od te borbe odustanemo i budemo u petak na krivoj strani povijesti kod glasanja. U toj borbi predložena interpretativna izjava predstavlja nepotrebno podilaženje onima koji su protiv ratifikacije Konvencije jer su protiv slobode pojedinca i kao što vidite, nije ih nimalo odobrovoljila. Radi se o ustupku koji nije trebao i uložiti ćemo amandman da se ona ukloni iz Zakona. U njoj se prvi put u službenom zakonskom tekstu spominje naziv rodna ideologija, što je potpuna izmišljotina onih krugova o kojima sam malo prije govorio i treba jasno reći, rod postoji, rodna ideologija ne postoji. Mogu najaviti i da ćemo se svim demokratskim i poslovnički dopuštenim sredstva suprotstaviti onim zakonskim rješenjima koja bi išla prema ograničenju dostignutih prava pojedinaca, prava žene na slobodu izbora, prava izvanbračnih zajednica, prava nacionalnih manjina, prava transrodnih osoba i prava svih koji su drugi i drugačiji. Ratifikacija ove Konvencije nije kraj borbe za slobodu pojedinca, ovo je tek kraj početka te borbe. Zahvaljujem.
Nema replike na izlaganje klubova, to samo onima koji to nisu shvatili ili pročitali, ali kolega Zekanović je tražio povredu Poslovnika. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Sabora. Kolega Bauk je prekršio čl. 238. Nije govorio o temi koja je predmet rasprave, s tim da ovdje moram naglasiti, spominjao je križare, fundamentaliste, abortus, koji nisu tema ove rasprave, ali ovdje moram naglasiti da je bio, itekako je omalovažavao jednu veliku skupinu građana u našemu društvu, što nije dopustivo, što mogu svrstati u govor mržnje. Stoga, znači povreda Poslovnika čl. 238.
Izričem vam opomenu kolega Zekanović zato što… Pljesak! Ne, ne trebate mi, hvala vam, ne trebate mi pljeskati, zato što ste vi povrijedili Poslovnik jer je kolega Bauk govorio ono što misli i što smatra da je ispravno. To je njego stav s kojim se vi možete složiti ili ne složiti, ali ne možete zbog toga tražiti povredu Poslovnika. Netko je vjerojatno i na vaše izlaganje imao ili će imati primjedbi, ali mu neću dozvoliti da koristi povredu Poslovnika. Tako da je ovo prva opomena, nakon druge gubite riječ i pravo sudjelovanja u ovoj raspravi. Izvolite. Na redu je Klub zastupnika HDZ-a i poštovana Sanja Putica. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, ministrice, državna tajnice, cijenjeni kolege zastupnici i zastupnice. Uvodno ću, iako je to dosta puta rečeno i u hrvatskoj javnosti, u Hrvatskome saboru, u javnim raspravama ponoviti nekoliko poznatih činjenica o Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, koja je sastavljena u svibnju 2011. godine u Istanbulu i otvorena je tada za potpisivanje svim državama članicama Vijeća Europe, onima koje to nisu, ali su sudjelovale u njezinoj izradi i svim državama članicama EU. 22. siječnja 2013. godine RH postala je 27 članica koja je potpisala ovu Konvenciju. Ključno je i važno još jednom naglasiti kako je cilj i namjera ovoga dokumenta zaštiti žene od nasilja, kako ona u svome prvome članku kaže da je svrha Konvencije zaštita žena od svih oblika nasilja, sprečavanje, progona i uklanjanja nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Također, kod područja primjene ove Konvencije, kaže se da će se ona primjenjivati na sve oblike nasilja nad ženama, uključujući i nasilje u obitelji koje nerazmjerno pogađa žene. Potiču se sve one države koje su potpisnice ove Konvencije da primijenuju Konvenciju na sve žrtve nasilja u obitelji, a u primjeni odredaba ove Konvencije stranke će posvetiti posebnu pozornost ženama žrtvama rodno utemeljenoga nasilja. U čl. 3. ove Konvencije, posebno treba naglasiti kako se kršenjem ljudskih prava smatra rodno utemeljeno nasilje nad ženama koje naglašavam, označava nasilje usmjereno na ženu zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa žene. Koliko je u RH potrebna ova Konvencija, govore porazni i zastrašujući podaci koje smo maločas čuli i od predsjednika Vlade, a koje nam donosi Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo demografije, socijalne skrbi i obitelji. Iako u RH imamo niz zakonskih akata na snazi iz djelokruga rada Ministarstva demografije, socijalne skrbi i obitelji, MUP-a, Ministarstva pravosuđa, Ministarstva zdravstva, potrebna je Konvencija iz razloga, samo ću pročitati statistike za 2016. i 2017. godine MUP-a, u kojima se kaže što se ubojstava među bliskim osobama tiče, da je u 2016. godini počinjena su 43 kaznena djela ubojstva u kojima je smrtno stradalo 20 žena. Ukupno je od strane bliskih osoba počinjeno 19 kaznenih djela ubojstva u kojima je stradalo 15 ženskih osoba, što je zapravo 79%. U 2017. godini počinjena su 43 kaznena djela ubojstva u kojima je smrtno stradalo 18 žena. Ukupno od strane bliskih osoba počinjeno 19 kaznenih djela ubojstva u kojima je stradalo 19 ženskih osoba ili nešto više od 63%. Što se tiče prekršaja nasilničkog ponašanja u obitelji, u 2016. godini prijavljeno je 11948 počinitelja, od kojih je 77,15% počinitelja bilo muškog spola, a 22,85% ženskog spola. Ovim prekršajem oštećeno je ukupno 13362 žrtve, od kojih je 63% žena. U 2017. godini je prijavljeno 11506 počinitelja i prekršajem je oštećeno 12476 žrtava od kojih je 64% žena. Što se tiče kaznenih djela nasilja u obitelji u 2016. godini evidentirano je 330 kaznenih djela u kojima je oštećeno 15,45% osoba žena, a u 2017. 554 kaznenih djela, u kojima je oštećeno 464 osoba ženskog i samo 90 osoba muškoga roda. Što se tiče skloništa za žrtve nasilja u obitelji, u RH djeluje 19 skloništa za žrtve nasilja u obitelji, koje vode organizacije civilnog društva, vjerske zajednice i druge pravne osobe, a Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku financijski podupire rad 18 skloništa za žrtve nasilje na raznim područjima RH. Međutim, ključno je naglasiti da je prema izračunima nadležnih službi Ministarstva iz ranijih godina, sukladno izvještajima koje su ministarstva dostavljala, prosječna popunjenost tih skloništa iz sustava glavarina, gdje se smještaj temelji na rješenjima centara za socijalnu skrb, 85%. Također, skloništa ne postoji u RH na području Krapinsko-zagorske, Ličko-senjske, Dubrovačko-neretvanske, Koprivničko-križevačke, Požeško-slavonske i Virovitičko-podravske županije. Ne treba govoriti o njihovoj potrebi osnivanja i svemu onome što ova Konvencija može pridonijeti u sprečavanju ovakvih poraznih statistika. Vezano za zakone, njihovu dosadašnju provedbu, ali i buduće zakone koji će se donositi u Hrvatskome saboru, treba reći da su netočne i insinuirajuće tvrdnje da se u škole mora uvesti obrazovanje o rodnoj ideologiji, da donošenjem Istanbulske konvencije nema prisile od bilo koga. Svi mehanizmi nadzora provedbe ljudskih prava u određenoj državi koji ratificira Istanbulsku konvenciju rade kroz preporuke koje nisu pravno obvezujuće, kao što je Konvencija, već su te preporuke tumačenje o tome što treba poboljšati u zakonodavnom okviru određene države. Važno je naglasiti kako Konvenciju prvi put na međunarodnoj razini, ova Konvencija uređuje zaštitne mjere, skloništa, procjene rizika i propisuje oblike nasilja koje treba kriminalizirati, kao što su npr. uhođenje, tjelesno nasilje, silovanje, prisilni brakovi, sakaćenje organa kod žena, prisilni pobačaji, prisilne sterilizacije itd., a izrađena je ova Konvencije, što treba također naglasiti i na temelju sudske prakse Europskog suda za ljudska prava, u kojem se žrtvu stavlja u središte kako bi se izbjegla dvostruka viktimizacija. Politizacija ove ratifikacije i hvatanje zapravo u hrvatskom medijskom prostoru oko dvije do tri rečenice, koje nisu bit Konvencije, niti njezina svrha, zapravo izaziva i raspravu koja do sada nije pokrenuta, a mogla bi se započeti i o ciljevima udruga koje stvaraju moralnu paniku i o njima raspravljati možda i mnogo više nego o samoj Konvenciji. Konačno, ratifikacija ove Konvencije, Vlada RH uz ratifikaciju ove Konvencije Vlada RH priložila je i priopćila interpretativnu izjavu koja se iz raznih prikrivenih, a vjerojatno ponajviše i političkih interesa neopravdano u javnosti podcjenjuje i zanemaruje, a kojom se još jednom naglašava kako Konvencija ne sadrži rodnu ideologiju i da je u skladu sa odredbama Ustava RH, posebice odredbama Ustava o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda. Time se u Ustavu definiraju i obitelj i brak i pravo roditelja na odgoj djece i slobodu vjeroispovjedi. RH ratifikacijom se bitno određuje za borbu protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, naglašavajući svoje temeljne vrijednosti i poštujući vrednote ustavnog poretka RH. Hvala vam lijepa.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika SDSS-a i poštovani kolega Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade sa ministrima, ministricama, poštovane kolegice i kolege. Mnogo je rasprava u proteklih tjedana i proteklih mjeseci u vezi sa Istanbulskom konvencijom. Mnogo primjera se pri tim raspravama navodi. Mnogo primjera kojima se želi raspiriti strahove, bojazni, stereotipove društvene i psihološke koje posjedujemo kad su u pitanju odnosi između muškaraca i žena, kad su u pitanju neke tradicionalne vrijednosti koje mi u našem društvu imamo. I kad smo već kod tih primjera, ja ću uzeti i početi svoj govor u ime kluba SDSS-a sa jednim primjerom. 91. godine, nesretne '91. godine, kad je počeo rat u našoj zemlji je u okolici Knina sniman jedan film pod nazivom Virdžina. Virdžina je u antropologiji i etnologiji naziv za ženu, za djevojku, za djevojčicu koja zbog patrijarhalnog mentaliteta i patrijarhalnih pravila u danim okolnostima treba svojom voljom ili voljom svoje sredine, svojih roditelja, svoje obitelji, kao što mi danas govorimo, postati muškarac. To znači, ukoliko nekom nesrećom, kao što se to govorilo, u nekoj obitelji se ne rodi muško dijete, nego svih sedmero i osmoro su djevojčice, to je sramota u to vrijeme bilo za tu obitelj. I ta obitelj je posezala za pravilom u nekim krajevima dinarskim, uključujući i Dalmaciju u kojoj sam i sam rođen, za tim da jedna od tih djevojčica treba postati muškarac, treba se ponašati kao muškarac, treba djelovati kao muškarac, da sačuva čast svoje obitelji. Dobivala je ime Virdžina. Zadnja takva djevojka ili žena je umrla 2016. godine u Crnoj Gori, koja je najveći dio svoga života proživjela kao muškarac. Zašto? Zato da bi obranila čast obitelji jer je sramota ne imati muškog stvora, muško čeljade ili đetića, kao što su govorili u Crnoj Gori ili govore i danas. To je, reći ćete, ekstreman primjer. Ali ništa manje ekstreman nego što su priče o WC-ima ili ništa manje ekstreman nego kad čujemo priče o tome da će ujutro djeca u školi morati biti muško, a popodne žensko. Jer i takve stvari čujemo i slušamo, nažalost. Te koje sada slušamo ni u čemu nisu provjerljive, dokazive ni vidljive, nego su izmišljotina, a ovaj primjer o kojem sam govorio i o kojem je Srđan Karanović snimio film, to su povijesni primjeri. Stoljećima su trajali u Albaniji, u Crnoj Gori, u Makedoniji i u našoj Dalmaciji. Takvih primjera danas više nemamo, ali imamo drugih oblika ponašanja. U demokratskoj Americi '55. godine, koje sam ja rođen, usvojen je kodeks ili kod ili pravilo o tome kako se žena ima ponašati prema svojem suprugu. Da uvijek treba biti nasmijana i dočekati svog supruga nasmijana kod kuće, a ako to nije u stanju, preporučljivo je da se operira jedan od režnjeva prednjega dijela mozga kojim se operacijom jamči da će kod kuće dočekati svoga muža nasmijana. I to su žene radile. Lijepo se obući, istuširati, našminkati, spremiti večeru, spremiti djecu i dočekati svoga muškarca. Vjerujem da nije tako kod nas i u većini naših obitelji danas. Vjerujem da nije tako ni u većini američkih obitelji danas, ali imamo relikte. I primjere koje sam ovdje iznosio i premijer i kolegica koja je govorila u ime HDZ-a i kolegice koje će govoriti, barem kolegica iz mojeg kluba, sa brojnim primjerima preko 8000 primjera nasilja od strane muškaraca prema ženama od ukupnog broja prekršajnih slučajeva od 11000 govore o tome da imamo još mnogo posla. Navest ću još jedan primjer ovdje, kad već o primjerima govorimo. U politici očito primjeri donose neku vrstu utjecaja u komunikaciji. '865. godine je bio značajan Kongres SAD-a na kojem se raspravljalo o amandmanu o ukidanju ropstva. Znate kako je protekla ta rasprava? Povijesno gledano, neusporedivo važnija od naše današnje rasprave ili naših ovodnevnih i ovotjednih rasprava. Burno. Izdvojiti ću jedan primjer koji se može vidjeti i u video oblicima. Kada predstavnik juga ili Konfederacije kaže, crncima ćemo dati da budu jednaki, osloboditi ih ropstva, da budu slobodni? Pa što to znači? Pa dokle će to ići? To znači da ćemo u slijedećem koraku im dati mogućnost da glasaju, a onda u koraku nakon toga, ne samo da će crnci moći glasati, nego će moći i žene glasati. Kakve su reakcije bile na to? Vrlo burne. Zašto? Zato što mi kao društvene i političke zajednice različito vidimo odnose između nas ljudskih stvorova i po spolu i po boji kože i socijalnom i po etničkom i po vjerskom statusu i posežemo za različitim oblicima nasilja zbog tih razlika jedni prema drugima. I brojni su primjeri u povijesti naše zemlje kad je to posrijedi. Brojni i veoma često brutalni, kao što je i ubojstvo ove nedužne djevojke, trudne, koju je jedan mladić ubio na najbrutalniji i najokrutniji mogući način ubijajući i dio sebe. I znate, neka mi nitko ne zamjeri, i sam sam često u mjestima u kojima se moli. Taj koji je govorio o tome ako crncima damo pravo slobode, do znači da ćemo im morati dati pravo glasa. Ako njima damo, morati ćemo dati i ženama. Pozivao se na kršćanski nauk i na odredbe u Bibliji. Jako je važno, jako je važno da razumijemo da to što predstavlja temelj naših civilizacija, ne smije biti ni ograničenje rasta naše civilizacije. Svi mi znamo da je judeo-kršćanska kultura temelj naše civilizacije, ako to ovdje treba reći. Ali svi mi isto tako znamo da smo kao zajednice se odlučili da uređujemo ustavne države, a ja ću pročitati za sve one kojima je to potrebno čl. 1. Zakona o suzbijanju diskriminacije. Ovim se Zakonom osigurava zaštita i promicanje jednakosti kao najviše vrednote ustavnog poretka RH. Stvaraju se pretpostavke za ostvarivanje jednakih mogućnosti i uređuju zaštita od diskriminacije na osnovi rase ili etničke pripadnosti ili boje kože, spola, jezika, vjere, političkog ili drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovnog stanja, članstva u sindikatu, obrazovanja, društvenog položaja, bračnog ili obiteljskog statusa, dobi, zdravstvenog stanja, invaliditeta, genetskog naslijeđa, rodnog identiteta, istraživanja, izražavanja ili spolne orijentacije. 2008. godine. U razgovoru sa bivšim premijerom i bivšom premijerkom znam kako je postignuta suglasnost oko ovog pitanja. Sa prvim ljudima katoličke crkve u ovoj zemlji. Ovdje ima ministara koji o tome mogu svjedočit, danas zastupnika. Što se od tog vremena do danas promijenilo? Postali smo društvo u kojem ne uspijevamo kontrolirati jednakost, odnosno nejednakost. Ne uspijevamo ni uz socijalnu nejednakost, ni ekonomsku nejednakost, ni regionalnu nejednakost. Kao predstavnik manjine neću danas govoriti o međuetničkoj jednakosti jer ne želim zloupotrebljavati ovu govornicu i ovu priliku za tu svrhu. Ima prilika. Ali kad bismo ovoliko vremena posvećivali socijalnoj i ekonomskoj nejednakosti od koje trpe naši ljudi, naši građani, kad bismo ovoliko vremena posvećivali, kad bi ovoliko emocionalne i ukupne intelektualne energije u nama izazivala regionalna nejednakost, činjenica da netko živi na jednom mjestu, a netko na drugom mjestu, da se netko rađa u Zagrebu, a da se netko drugi rađa u Gospiću ili da se netko rađa u Donjem Lapcu, a netko se rađa u Puli. Kad bismo tome posvetili toliko pažnje, ja bih bio prvi koji bih rekao bavimo se pravim poslom. Ali time čime se sada bavimo, mi zapravo sebe onemogućavamo da se bavimo ovim pitanjima. Zemlje u koje naši mladi odlaze, poput Austrije, poput Njemačke, poput skandinavskih zemalja, bave se tim pitanjima. Velika Britanija nije ratificirala zbog toga što ima dileme u vezi sa pitanjem zakonskih ovlasti i pitanje sudovanja i suđenja oko, koje su u vezi sa pitanjem Istanbulske konvencije, a ne u vezi sa ovim pitanjem koje se sada pokušava nama nametnuti ili otvoriti kao tema. Zato, kolegice i kolege, ni mi koji ćemo dići ruku za ovu Istanbulsku konvenciju, ništa manje ne pripadamo od nekih drugih tradiciji, kao što se kaže judeo-kršćanske kulture i tradicije. Ništa manje. I ne dam nikom za pravo da kaže da od mene pripada više. Možda neke druge stvari više. Ali ono što je za nas važno jeste da kao civilizirano društvo znamo da ni jedna tradicija ne smije biti ograničenje za naš rast, za naš razvoj, za naš prosperitet, za jednakost među nama. Iz tog razloga Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovu Konvenciju. I reći ću još dvije stvari. Odlučili smo i da pošaljemo i usvojimo interpretativnu izjavu. I nju će Klub zastupnika SDSS-a podržati. Da li je u svemu suglasan s njom? Nije. Da li je u svemu suglasan kada radimo u koaliciji u kojoj pripadamo? Nije. Da li smo u svemu suglasni kada glasamo za stvari za koje naši partneri očekuju da glasamo? Nije. Ali glasamo. Zašto? Pa zato što to jeste obaveza političkog saveza. Kao i obaveza braka. Da se gradi kompromis, da se otrpi i ono što se inače ne bi u nekim okolnostima otrpilo jer postoje ciljevi koje u tom pogledu treba postići. Zahvaljujem.
Hvala vama. Idemo dalje. Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a. Dva su zastupnika koja će govoriti. Prvi je na redu poštovani kolega Dodig. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani premijeru, kolegice i kolege. Uslijed svega ovoga što smo čuli i ovih dana čemu smo izloženi, postavlja se pitanje o čemu bi trebalo govoriti danas. Da li o Konvenciji i njenom sadržaju ili govoriti o političko-psihološkim učincima Konvencija koja bi trebala tek biti izglasana, koja bi trebala biti ratificirana. Ne vjerujem da postoji jedan razuman čovjek, ne vjerujem da postoji jedna odrasla osoba koja ima kvocijent inteligencije iznad 50, koja bi bila ili koja bi se izjasnila da podržava nasilje. Dakle, govorimo o nenasilju, o nasilju nad ženama. Pa zar je moguće da o tome pričamo i da uvjeravamo jedni druge da smo protiv tog nasilja. Zar je moguće da uvjeravamo jedni druge da smo protiv nasilja u obitelji. Čitavi svoj profesionalni život sam proveo slušajući i bio sam svjedokom stravičnih nasilnih metoda među ljudima između muškaraca i žena, između žena i muškaraca, nasilnim metodama kojima su uništena djetinjstva i nema nikakve dvojbe da smo svi protiv toga. Međutim, nasilje kako je ovdje postavljeno budi sumnje u pravu namjeru. RH ima preko 17 što domaćih, što međunarodnih zakona i ugovora kojima se nasilje želi spriječiti. Zašto mi to ne provodimo, to je pravo pitanje. Budući da mi je ostalo malo vremena, prijeći ću na drugi detalj. Na nasilje u komunikaciji. Danas smo ovdje čuli nezapamćeno nasilje. Nasilje koje se svrstalo pod križ. Križari ne podnose slobodu. Što je to, gospodo? Mi ćemo govoriti o nasilju. Križ je simbol patnje i žrtve za drugog. Ovo je najbesramniji do sada napad na kršćanstvo. Najbesramniji napad na kršćanstvo. Dakle, ljudi koji nose križ ne podnose slobodu. To je prestrašno. I mi ćemo ratificirati konvencije koje će sprečavati nasilje. Kad sam govorio o nasilju ovdje, prije nekoliko mjeseci nismo se obazirali na to. Kako se postaje nasilnik, to je pravo pitanje. Međutim, što se dogodilo sa ovom Konvencijom? Dogodilo se da nikada se nije ni jedna tema toliko eksploatirala u formiranju nasilničke svijesti u društvu kao ova. Ja sam, ima 10 dana, maltretiran porukama, izjavama sa svih strana. Sa različitih strana. Što moram učiniti? Nije li to nasilje gospodo? I s jedne i s druge strane. Odakle nekome pravo da oduzima mi pravo da mislim. Postavlja se pitanje zašto je to tako. Zato jer smo nasilnici mi svi skupa. Nasilnici svi skupa. I nakraju se ispostavilo da je cilj ovdje neki drugi. Uvesti dodatni nered u Sabor i realizirati neke druge ciljeve koji nemaju veze s ovom Konvencijom. Ona će biti izglasana. Ja imam 5% rezervi kad je ova Konvencija u pitanju, ali ona je podijelila i naš klub. Podijelila je Hrga, Kosora, Glavaša i mene. Glavaš, vidim Branimire. Glavaš i Kosor će glasovati za ratifikaciju, Hrg i ja ćemo glasovati protiv. Možda ostanem još u pojedinačnoj raspravi objasniti zašto je to tako, ali pitam se ima li smisla objašnjavati to tako. Zašto je Konvencija napisana tako? Da se može interpretirati na različite načine. Ja nisam pravnik, ali očekivao sam da ću dobiti jedan materijal pravni koji će jasno definirati što je cilj. Međutim, dobili smo jedan materijal koji, neka mi oproste stručnjaci koji su ga pisali, nemušto je pisan, nemušto je pisan. Zar je moguće da iz istog materijala iščitavamo dva različita sadržaja? Zar je moguće da ja vidim nešto što se danas naziva kolokvijalno rodnom ideologijom, a da netko to ne vidi? Dakle, napisano je tako da se može vidjeti jedno i drugo i to je opasnost. I to je opasnost. Netko ne vidi da ulazi u škole. Ja vidim. Ulazi u medije, kao obveza. Ja to vidim. Nije mi dano niti vremena da se nekim konzultiram. Nije mi dana mogućnost da mi se objasni i vrijeđa mi zdravi razum kad kaže mi se toga tu nema. Pravni stručnjaci, neki kažu ima, neki kažu nema. Neuroznanost govori jedno, Konvencija govori drugo. Zato ova Konvencija, bez obzira koliko je važna, ne smije biti mjesto niti razlog razdora. Ako ništa nije donijela pozitivno, donijela je pozitivno to da možemo slobodno razgovarati. Hvala lijepa.
Sada je na redu poštovani kolega Glavaš. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Evo čuli ste iz izlaganja gospodina Dodiga da je naš klub podijeljen. Ja bih rekao djelomično podijeljen jer naš klub se sastoji od 3 stranke, HSLS-a, HDS-a i HDSSB-a. Dvije stranke od tri misle drugačije od gospodina Dodiga. Dakle, uz dozvolu gospodina Kosora, govorim i u ime HSLS-a. HSLS i HDSSB će podržati ovu Konvenciju. Podržati će ovu konvenciju iz razloga jer je ona u skladu sa Ustavom. Podržati će ovu konvenciju iz razloga jer smo dio vladajuće većine, a poznato je da je HDZ u svojoj predizbornoj kampanji, u svom predizbornom programu jasno i nedvosmisleno oglasila da će za vrijeme svoga mandata ratificirati Istanbulsku konvenciju. Zato me čudi da je dio zastupnika unutar HDZ-a kao da je pao s Marsa i po prvi puta čuje za to što je dio njihovog predizbornog programa, no to je njihova unutarstranačka stvar. U našem izbornom programu, mislim HDSSB-a, nije bila dotaknuta ta točka jer smo, moramo priznati mala stranka i jednostavno o tome mi tada nismo to smatrali kao nekakav veliki prioritet jer smo bili svjesni da nećemo biti politička snaga koja će o tome odlučivati. Iz izlaganja premijera čuli smo da je laž da je potrebna milijarda kuna godišnje radi, kao posljedica ratifikacije Istanbulske konvencije, da se taj iznos kreće negdje od 80 do 100 milijuna kuna. Također smo čuli da RH može kandidirati svoje stručnjake u taj čuveni ... [[Govornik se ne razumije.]] koji će pratiti provođenje Istanbulske konvencije. No što je najbitnije za mene, za HDSSB kada sam prije 10-ak dana iznio stav HDSSB-a vezano uz naše ponašanje u Hrvatskom saboru, zauzimanje stava u Hrvatskom saboru, kada ta tema dođe na dnevni red. Ja ću spomenuti samo čl. 80. Konvencije, koji govori o mogućnosti otkazivanja Konvencije, eventualnog otkazivanja Konvencije u budućnosti. Taj čl. 80. kaže da svaka stranka može u svako doba otkazati ovu Konvenciju putem obavijesti upućene glavnom tajniku Vijeća Europe. Takov otkazivanje proizvodi učinak prvog dana i mjeseca nakon isteka razdoblja od 3 mjeseca od dana primitka obavijesti od strane glavnog tajnika. Dakle, tu nema nikakve dileme. Smatram da ovoga trenutka Konvenciju treba ratificirati, smatram da postoji i mogućnost prolongacije određenih eventualno neizvodivih stavki u financijskom smislu za narednih 5 godina, pa Konvencija predviđa i dodatnih 5 godina, ukoliko RH nije financijski pratiti određene svoje obveze potpisujući ovu Konvenciju i mislim da je o tome vrlo malo do sada govoreno. Dakle, Hrvatski sabor treba ratificirati ovu Konvenciju danas, a vrijeme koje je pred nama će pokazati da li su strahovi i bojazni onih protivnika koji su danas vrlo glasni, koji izražavaju stav i upućuju čak pisma saborskim zastupnicima gdje ih upozoravaju, gdje na njih apeliraju da ne smiju glasati za ovu Konvenciju, uistinu bezrazložan i smatram potpuno nepotrebnim. Zadnjih mjesec dana od kada se otvorila rasprava o ratifikaciji Istanbulske konvencije u RH vlada jedna opća histerija. Želim reći svoja zapažanja vezano uz događanja ili razmišljanja velikog dijela javnosti uz ovo pitanje. Velik dio javnosti jednostavno nije uopće zainteresiran za ovo pitanje, odnosno problem ratifikacije Konvencije, nije zainteresiran iz razloga ili što nisu upoznati sa sadržajem te Konvencije ili su upoznati na jedan ili drugi način ili su pod utjecajem jedne ili druge političke struje koja preferira ili koja izjašnjava negativan stav prema usvajanju ove Konvencije. Da je ovo vrlo bitno što kažem i da smatram da nije bezazleno, taj čl. 80. Konvencije koji se odnosi na otkazivanje te Konvencije u eventualnim narednim godinama ili narednim sazivima Hrvatskog sabora. Želim upozoriti i na aktivnosti građanske inicijative istina u Istanbulskoj konvenciji, Istanbulskoj sastavljeno u 30-ak nekakvih građanskih udruga koji su formulirali svoje referendumsko pitanje, a koje glasi jeste li za to da RH otkaže konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija)? Dakle uopće nije dvojbeno da hrvatski Parlament u sadašnjem sazivu za godinu dana, u budućem sazivu za 3 ili 4 godine ili u sazivu za 8 godina, ako se pokaže istinitim i točnim što zagovaraju i propagiraju protivnici ratifikacije Istanbulske konvencije, a što će se eventualno negativno ili štetno odraziti na hrvatsko društvo i generacije, mlade generacije koje dolaze, u svakom momentu hrvatski Parlament može povući svoj potpis i otkazati danas ili u petak ratificiranu konvenciju. Prema tome, nema nikakvog razloga i bojazni za to i zbog toga HDSSB i HSLS ostaje čvrsto kod svog stava da će u petak podržati ratifikaciju Istanbulske konvencije. Također želim naglasiti da interpretativna izjava je dodatni osigurač koji obvezuje. U prvom redu obvezuje hrvatski Parlament kod donošenja nekakvih budućih zakona, a koji bi doticali tu materiju i ta interpretativna izjava ako nije u potpunosti obvezujuća za Vijeće Europe, ona je obvezujuća za ovaj hrvatski Parlament kojeg će se taj hrvatski Parlament [[Upadica predsjednik: hvala.]] U slučaju donošenja nekih zakona morati pridržati. Još jedna rečenica, HDSSB je regionalna, nacionalna i europska strana i iz toga razloga podržava Istanbulsku konvenciju uz HSLS kao članicu našeg kluba.
Hvala vam. Sada je na redu Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i RLI-a i poštovani kolega Boris Miletić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi gospodine predsjedniče Vlade, uvažene ministrice, državna tajnice, kolegice, kolege zastupnici. Na samome početku želim izrazit zadovoljstvo što je ovaj iznimno važan međunarodni dokument kojem je cilj sprečavanje i borba protiv nasilja nad ženama, nasilja u obitelji napokon stavljen na dnevni red. I dozvolite mi da iskažem jedan poseban ponos što je upravo IDS u suradnji s partnerima iz stranaka GLAS i PAMETNO aktualiziranjem ovog pitanja potaknuo Vladu da se konvencija uputi na usvajanje u Hrvatski sabor. Kao što smo već nebrojeno puta istaknuli, sprečavanje nasilja nad ženama temeljno je civilizacijsko pitanje i ne bi smjelo biti podloga za bilo kakvo jeftino stjecanje političkih bodova. Mi se u IDS-u oduvijek zalažemo i beskompromisno borimo za zaštitu temeljnih ljudskih prava i smatramo da razina zaštite ljudskih prava nikako ne smije ovisiti o političkim kalkulacijama u određenom trenutku. Upravo Istanbulska konvencija definira nasilje nad ženama kao ozbiljno kršenje ljudskih prava i oblik diskriminacije te žrtvama nasilja omogućuje istu razinu zaštite u svim europskim državama. Sve ovo ukazuje na to koliko je nužno da konačno počnemo raditi na promjeni zakonske regulative te jačanju zaštite žena i obitelji od bilo kakvog oblika nasilja. U Hrvatskoj imamo sve više i više zlostavljanih žena svake godine, a mi uopće razmišljamo trebamo li razgovarati i prihvatiti ovakav dokument koji to brutalno nasilje pokušava spriječiti. Znam da nije lako preko noći sve otkloniti, ali ajmo napraviti da se barem trendovi promijene. Rast broja ubojstava žena upućuje da zakonske, pravosudne i medijske mjere suzbijanja nasilja nad ženama do sad nisu dale željeni rezultat te je konvencija koja to pruža prvi put za izgradnju učinkovitije zaštite i promjenu sustava u borbi protiv nasilja nad ženama. Da, ima primjera gdje su pojedine jedinice lokalne ili regionalne samouprave učinile što mogu, mislim da je vrijeme da i država pošalje vrlo jasnu poruku na čijoj je strani. Mi u IDS-u smo za nultu stopu tolerancije nasilja te smatramo da bilo kakva nasilna ponašanja moraju naići na osudu cijeloga društva. Stoga je svaki potez koji ide u smjeru zaštite prava žena naprosto potreban. U tom smislu, nužno je da Hrvatska u svoj pravni sustav ugradi takvu pravnu zaštitu žena koja postoji u zapadnim zemljama i time i mi idemo ka tome da postanemo moderna europska država kojoj je zaštita ljudskih prava prioritet. Zato se moramo oduprijeti retrogradnim stavovima i radikalnoj desnici koja napadom na ovu konvenciju želi spriječiti da Hrvatska bude u krugu razvijenih zemalja EU. Treba jasno reći kako napadi na Istanbulsku konvenciju nisu izoliran slučaj, nego dio jedne šire kampanje ultrakonzervativnih skupina u posljednje vrijeme. Ta negativna kampanja ide u smjeru blokiranja i kurikularne reforme, zatim pokušaja da se u obiteljski zakon unesu odredbe koje ne bi bile prihvatljive niti u 19. st. itd. U IDS-u se tome neprestano suprotstavljamo i to ćemo činiti i dalje. Rasprava o konvenciji u javni je prostor donijela niz nevjerojatnih neistina i manipulacija kojima je cilj diskriminirati i demonizirat sve one koji su na bilo koji način drugačiji. Ne radi se tu o različitim vrijednostima i stavovima, nego o plasiranju klasične crne propagande čiji je konačni cilj diskriminacije određenih skupina naših građana. Impresivno je i zastrašujuća lakoća s kojom su pojedinci izbacivali banalne i lako provjerljive laži. To neće stati na konvenciji i s takvim radikalnim stavovima susretat ćemo se kod svih relevantnih pitanja, od obiteljskog zakona preko obrazovne reforme i u konačnici kod Zakona o pobačaju. Zato ovim putem apeliram na sve koji Hrvatsku vide kao otvorenu, tolerantnu i naprednu zemlju da budu glasni i da im se na svaki mogući način suprotstave restriktivnim, netolerantnim i nazadnim idejama. Nemojmo dozvoliti normalizaciju isključivosti i netrpeljivosti koju šire ultra konzervativne skupine. To će Hrvatsku vratiti desetljećima unatrag. Na kraju još jedanput ću izrazit zadovoljstvo, jer konačno u Saboru razgovaramo o Istambulskoj konvenciji. Sprječavanje bilo kakvog oblika diskriminacije, a pogotovo nasilja nad ženama temeljno je civilizacijsko pitanje. Ratifikacija Istambulske konvencije legitimirat će nas kao modernu i progresivnu državu. Zato pozivam sve zastupnike da ratificiraju ovaj važan dokument. Hvala vam.
Zahvaljujem. Idemo na raspravu Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku poštovani kolega Zlatko Hasanbegović. Izvolite.
Poštovani zastupnice i zastupnici. Posljednjih mjeseci toliko je toga rečeno i napisano o Konvenciji Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, dakle kolokvijalno Istambulska konvencija, da je teško dodati nešto novo. Vještom političkom medijskom manipulacijom nametnuta je dihotomija koja glasi: „Ili si bezuvjetni zagovornik ratifikacije i time građanski emancipiran, protivnik nasilja nad ženama ili si s druge strane protivnik ratifikacije i time zagovornik svakovrsnog nasilja nad ženama suptilno i rafinirano u duhu tolerancije označen kao tzv. katotaliban, Baukov moderni križar, vjerski fundamentalist, zatucani konzervativac, desni ekstremist i slično.“ Pojednostavljeno ili si oduševljeni sljedbenik i poštovatelj gospode Jean Claude Junckera, Andreja Plenkovića, gospođe Rade Borić ili si neostvareni i potencijalni Jozef Fritzl i Abu Bakr al-Bagdadi između nema niti smije postojati bilo kakvo drugo stajalište ili shvaćanje. Klub Neovisni za Hrvatsku bezuvjetno je protivnik ne samo ratifikacije već i samog čina pristupanja Istambulskoj konvenciji. O tome smo kao saborski zastupnici i političari proteklih mjeseci iznosili jasna stajališta i argumentaciju. Nismo se skrivali iza tzv. savjesti ili kao politički i svjetonazorski hermafroditi izbjegavali stav. Hrvatska javnost, napose birači čijim je glasovima ustoličena vlast gospodina Plenkovića koja sada gazi njihovu izbornu volju i najdublja uvjerenja znaju i trebaju znati da su Neovisni za Hrvatsku jedini, ponavljam jedini zastupnički klub u Hrvatskom saboru koji će glasovati protiv ratifikacije Istambulske konvencije. Budući da je zbog političko-medijske manipulacije s obilježjima agitpropa i širenja lažnih vijesti izmaklo o čemu su točke prijepora, o čemu prijepora uopće nema. Treba se vratiti na meritum stvari. Neovisni za Hrvatsku odbijaju ratifikaciju iz sljedećih razloga: Ukoliko prihvatimo da je navodno jedina svrha ove konvencije zanemarujući na trenutak ideološku i rodno-teorijsku pozadinu i stvarne dugoročne ciljeve ono što stoji u članku 1a. citiram: „Zaštititi žene od svih oblika nasilja te spriječiti, progoniti, ukloniti nasilje nad ženama i nasilje u obitelji i to putem više od 40 različitih odredbi.“ U tom slučaju njezina ne samo ratifikacija već i usvajanje postaju bespredmetni uz neoborivi argument da su sve ove odredbe već ugrađene u hrvatsko zakonodavstvo. Budući da je stvarna i prikrivena svrha ove konvencije na drugoj strani, te da je zaštita žena od nasilja tek smokvin list i sredstvo za ostvarivanje drugih ideoloških ciljeva suprotstavljenih ne samo o onome što nazivamo tradicionalnim društvenim vrijednostima i antropologiji proizašloj iz monoteističke judeokršćansko-islamske baštine već suprotstavljenih i znanosti biološkim činjenicama te na kraju i zdravoj pameti i razumu. Dolazimo do drugog razloga zašto je klub Neovisni za Hrvatsku protiv ratifikacije. Ovaj razlog je povezan s temeljnim svjetonazorskim i vrijednosnim pitanjima na kojima počiva ne samo hrvatski narod već i ljudski rod kao takav. Nasuprot tim temeljima stoji izazov onoga što možemo zvati rodnom ideologijom, rodnom teorijom ili kako god hoćemo kojom je nadahnuta i ova konvencija što njezini stvarni autori i ne kriju. Dakle, njezin autor nije gospodin Plenković niti gospođa Murganić već jedan vrlo jasan lobij stručnjaka za ono što se i kao akademska disciplina naziva rodna teorija. Dakle, temelj ove ideologije ili teorije je manipulacija s fluidnim konfuznim i višeznačnim pojmom roda na žalost već penetriranog u hrvatsko zakonodavstvo putem HDZ, SDP Vlada koji postupno treba nadomjestiti biološki određen spol kao puku zakonsku klasifikaciju i navodni izvor nejednakosti i različitih diskriminacija. Budući da ovo nije mjesto ni vrijeme za akademsku raspravu nadmudrivanja, već za iznošenje političkih stajališta osvrnut ću se tek na argumentaciju Vlade i različitih rodnih aktivista po kojoj u ovoj konvenciji nema rodne ideologije ili rodne teorije iako je svakom iole upućenom jasno i da nije stručnjak za tzv. rodne studije, jasno je da je upravo tom teorijom nadahnuta. Zanemarujući interpretativne izjave koja glasi da citiram „RH smatra da odredbe ne sadrže obvezu uvođenja rodne ideologije što nakon ratifikacije sa stajališta činjeničnog stanja i obveze provedbe ima pravnu težinu“ jednako izjavi da RH smatra da štrukle sa sirom ne sadrže sir, po svojoj sub inteligentnosti, da ne kažem glupavosti i podcjenjivanju pameti i argumente o konvenciji nema rodne ideologije jer se citiram „u tekstu nigdje ne spominje“. Po toj kvazi logici niti Marxov Komunistički manifest nije izraz marksizma jer se u njemu ne spominje riječ marksizam, primjerice evanđelja po Mateju ili Ivanu ne bi se mogli zvati kršćanskim spisima jer se u njima ne spominje riječ kršćanstvo. Starčevićevi spisi izrazom hrvatske nacionalne ideologije ili nacionalizma jer se u njima ne spominju riječi ideologija i nacionalizam itd. Dakle, ključni argumenti same konvencije i vladina objašnjenja trebala bi biti definicija pojma roda koja ne niječe spol, ali od koje se ipak razlikuje kao citiram „društveno oblikovane uloge ponašanja aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnim za žene i muškarce“. No upravo ova paušalna definicija sama po sebi ukazuje na ideološku pozadinu cijele konvencije budući da nema nikakvo znanstveno utemeljenje već je proizašla kao jedna od definicija iz rodno teorijske retorte jer je u društvenoj zbilji ono što se u konvenciji naziva rodnim ulogama i rodnim stereotipima koje društvenim inženjeringom treba ukloniti, nemoguće svesti samo na naučene i kulturalne čimbenike bez bilo kakve poveznice s biološkim čimbenicima proizašlim iz spola, a posebice motivaciju i nasilje prema ženama kao i prema bilo kome drugom izvoditi i svoditi isključivo na tzv. rodne uloge i stereotipe. Dakle sankilotski ideološki i totalitarno nadahnut to je gospodine, ne vidim ga ovdje Bauk, primjer totalitarnog mentaliteta i konteksta, dakle totalitarno nadahnut rodno teorijski duh ove konvencije nedvojbeno je vidljiv upravo iz onoga što se naziva pojašnjujuće izvješće i komentare uz njezine odredbe. Tek nekoliko navoda, citiram „traže se dalekosežne promjene obveze iz konvencije temelje se na uvjerenju prirađivača nacrta da na postojeće obrasce ponašanja žena i muškaraca utječu predrasude, rodni stereotip te običaji i tradicije koje treba poništiti, a koji su rodno polarizirani“. Dalje, u totalitarnom duhu od stranka konvencije se zahtjeva da poduzmu mjere nužne za promicanje promjena u citiram Orwela mentalitetu i stavovima treba se utjecati citiram „na srce i umove pojedinaca koji svojim ponašanjem prema autorima pridonose održavanju oblika nasilja koje pokriva opseg ove konvencije“. Dakle ovakav pseudoznanstveni, totalitarni koncept prema članku 14. treba promicati na svim razinama obrazovanja od vrtića do sveučilišta putem odgovarajućih nasebnih i radnih materijala. Tu je i totalitarno nadahnuta obveza proširenja promicanje tzv. nestereotipnih rodnih uloga i na sve citiram „neformalne obrazovane aktivnosti, kulturne, sportske aktivnosti i što uključuje vjerske obrazovne ustanove“. Dakle, na tom tragu su i to je posebice promaklo javnosti članci 27. i 28. prijavljivanje, dakle i prijavljivanje od strane stručnjaka koja … da pravila povjerljivosti ili tajne koje su propisani zakonom i drugim aktima primjerice liječnicima, odvjetnicima ili svećenicima više ne predstavljaju prepreku za mogućnost prijavljivanja nadležnim organizacijama ili tijelima ako se ima citiram „opravdanog razloga vjerovati da je počinjeno teško djelo nasilja obuhvaćene područjem“. Primjenom ove konvencije ovime se među ostalom otvara Pandorina kutija mogućih zloporaba i različitih posebice u postkomunističkim društvima duboko ukorijenjenih običaja denunciranja sa nesagledivim društvenim posljedicama. Dakle ova ratifikacija ove konvencije predstavlja i dodatno sužavanje suvereniteta Hrvatske države ispod razine proizašle iz članstva u EU, to se vidi putem uvođenja nadzornog tijela i tutorstva u obliku tzv. skupine stručnih osoba za djelovanje, dakle tzv. GREVIO. I skrenuo bih također na jedan detalj, dakle u ideološkoj pozadini stvarnim ciljevima ove konvencije uključujući prvorazredno licemjerje dakle svjedoči nešto što je promaklo u svim raspravama i polemikama. Naime, u konvenciji stoji da će se GREVIO sastavljati od najmanje 10 i najviše 15 članova uzimajući u obzir i citiram „rodnu ravnotežu“, nasuprot načelu tzv. rodne ravnoteže članove GREVIO-a čini isključivo 10 žena, prekaljenih rodnih aktivistica i stručnjakinja. Iz toga se mogu izvući samo dva zaključka, prvo ili da Vijeće Europe krši odredbe vlastite konvencije. Drugo ili da je tzv. rodna ravnoteža ili ravnovjesje zadovoljeno mogućim polimorfnim rodnim usmjerenjima i ulogama članica GREVIO-a što lažnu zagonetku o tome ima li ili nema u konvenciji rodne ideologije čini trajno riješenom. Dakle na kraju da ne budem prestrog ima li i nešto dobro u tekstu konvencije? Naravno da ima, primjerice članak 80. i zove se „Otkazivanje“ i u stavku 1. glasi citiram „Svaka stranka može u svako doba otkazat ovu konvenciju putem obavijesti upućeno glavnom tajniku Vijeća Europe. Neovisni za Hrvatsku kao jedan od ciljeva svog političkog djelovanja vide i nastojanje da nakon sljedećih izbora budu djelom one saborske većine utemeljene u istinskoj narodnoj volji, a koja će to i učiniti, tj. konvenciju otkazati. Zato postignuće nam ne treba ideološko sektaštvo, besplodna društvena i narodna polarizacija te referendumski egzibicionizam putem kojega će marginalne skupine tražiti svoj politički prostor. Na ovome ne treba stranački parazitirati, treba nam suverenistička politika, jasan stav i izbori kao jedini instrument kojim se može iskazat stvarna narodna volja i raspoloženje. Gospodine Plenkoviću, kojega ne vidim ovdje, gospodo iz HDZ-a, ponekad i o tome razmislite, vrijeme brzo leti, a svaka oholost, prepotencija i podcjenjivanje bila naroda ima svoj rok trajanja i na kraju će kad-tad biti kažnjena. O pobjedama i porezima će odlučivati hrvatski narod, ne Briselski birokrati, samozvani marketinški stručnjaci, sluškinje, babe, đenderolozi, macani i odabrani novinski kolumnisti na stalnoj vezi sa svima poznatim tzv. neimenovanim izvorima iz vrha HDZ-a. Hvala vam.
Hvala. Sljedeći je Klub zastupnika je onaj HSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče, kolegice i kolege. Moram priznati da mi je teško govoriti nakon ovako nadahnutih rasprava. Moram prije svega čestitati gospodinu Plenkoviću, evo iskreno od srca što je uspio napokon Hrvatsku dovesti u 2018. godinu, što se uspio oduprijeti svim onim ultrakonzervativnim strujama koje bi nas vodile duboko u prošlost, a u meni nepoznatu prošlost vrlo vjerojatno. Kao što smo imali prilike čuti od nekih prethodnih govornika, vjerojatno bi neka nova vladajuća većina u kakvoj bi takvi sudjelovali tu na Markovom trgu vratila onaj stup srama, spaljivali vještice ili ne znam što. Ja ću danas govoriti, ne samo kao predsjednik HSS-a, kao predsjednik Kluba saborskih zastupnika HSS-a, nego kao gradonačelnik sa sada stažem već od 8 godina i sa iskustvom koje imam kao čovjek kojem su se obratile brojne žene i brojni ljudi koji su bili žrtve nasilja u obitelji. Ono što kod nas ne funkcionira to su institucije. Govorimo o sigurnim kućama, čak je bilo tu prijedloga od kolegica i kolega da bi trebalo povećati broj sigurnih kuća. Ja imam posve drukčije stajalište, mislim da sigurne kuće su sramota jednog društva jer tamo se smještaju žene i djeca, odnosno dijelovi obitelji da se sakriju od zlostavljača, da sustav funkcionira kako bi trebalo funkcionirati onda ne bi bile potrebne uopće sigurne kuće i ne bi se trebale skrivati žene nad višestrukim prijestupnicima, zlostavljačima kojima sustav ne može stati na kraj. Tome smo nažalost svjedoci i svakodnevno kad čitamo članke iz crne kronike i tome treba stati na kraj. Na ovaj ili onaj način i nadam se i duboko vjerujem da i ova konvencija Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji jedan, ako ne veliki, onda bar mali korak u tome da nasilja bude što manje, ako ga već ne možemo spriječiti i iskorijeniti do kraja. Govorit ću isto tako o tome, jednom jedan novinar nedavno napisao za mene da eto Krešo Beljak je taj koji govori što se od njega ne očekuje. Pa govorimo onda o ideološkim podjelama, o tome gdje spada moja stranka, gdje spada HSS, što ćemo mi, kako ćemo mi, pa jedna od pitanja koja se postavljaju je pitanje upravo o ratifikaciji Istanbulske konvencije. HSS je stranka koja je prva u Hrvatskoj stala u zaštitu žena, prva i to u vrijeme od prije 100 godina kada su neke tradicije o kojima danas neki govore bile što se tiče prava žena i što se tiče zlostavljanja žena gotovo pa normalne, dakle tradicija tučnjave žena, tradicija o tome kako žena treba dočekivati muškarca itd. Pa čak i tradicija nasilja nad djecom, ne samo nad ženama što je nešto što je poželjno, uostalom batine ili šiba iz raja je izašla je naša stara narodna tradicionalna poslovica koju hvala Bogu u zadnje vrijeme smo ipak uspjeli kao društvo stati na kraj. Upravo je moja stranka ta koja je prva dala politički i otvorila politički prostor ženama, moja stranka HSS je taj koja je dala prvu hrvatsku političarku, mi smo se zalagali za to da žene dobiju, ne samo pravo glasa, nego i mjesto u obitelji kojoj pripada potpuno ravnopravno još tamo 20-ih godina prošlog stoljeća kada su protiv toga bili puno puno jače konzervativnije struje, negoli su to danas, odnosno koje su bile moćnije i HSS je uostalom stranka čiji ću vam pročitati članak 1. stavak 1. Statuta koji je donesen 2009. godine, dakle davno prije nego što sam ja takav i onakav od koga se ne očekuje da govori to što govorim, kada dakle ja nisam bio predsjednik stranke niti sudjelovao u izradi, a govori sljedeće: HSS je politička stranka koja svojim djelovanjem promiče nacionalnu slogu, mir, pravice i čovječnost. Kao homonistička i socijalno osjetljiva stranka brine se o svim socijalno osjetljivim slojevima društva, o očuvanju nacionalnih, kulturnih i tradicijskih te ekoloških vrijednosti, o slobodi vjeroispovijesti i pravu svakog čovjeka da poštujući prava drugih uredi svoj život prema vlastitom izvoru. To je dame i gospodo, kolegice i kolege, novinari, članovi javnosti HSS i svih 5 članova Kluba zastupnika HSS-a će glasati za ratifikaciju Istanbulske konvencije.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane ministrice, kolegice i kolege. Evo, danas je konačno na dnevnom redu Konvencija vijeće Europe, o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Namjerno sam pročitala cijeli naziv da se podsjetimo o čemu govorimo. Jednako tako, ono što trebamo voditi računa i što trebamo znati je slijedeće. Povijest je učiteljica života. Da nam je sadašnja pamet, sigurno ne bih dopustili pred 3 g. da u jednoj vladi u kojoj smo sjedili ne ratificiramo tzv. Istanbuslku konvenciju. To bi prošlo tada ispod radara, mi bi to ratificirali, imali i sigurno se ne bi doveli u situaciju ovakve jedne rasprave. Činjenica je da evo, sada prvi put, baš na Istanbulskoj konvenciji, koju tako zovemo raspravljamo sukladno novom poslovniku, pa nema replike na izlaganje u ime klubova, pa evo, nekako i to dosta nježno prolazi. Sigurna sam da je ostao stari poslovnik, da bi možda bili, možda bi prvi klub završio. Ali, ajdemo se mi vratiti ono što je tema današnje rasprave. Tema današnje rasprave je zaista, da imamo priliku govoriti u Saboru i u petak izglasati jedan dokument koji je izuzetno važan. Čemu cijenim njegovu važnost? Cijenimo njezinu važnost, između ostalog u sljedećoj činjenici, usvajanjem ovog dokumenta, mi šaljemo poruku, koja glasi i to je poruka cijelom društvu, da se nasilje nad ženama i nasilje u obitelji ne tolerira. Da ono ne može biti u okviru 4 zida, da ono ne može biti u obitelji i da je odgovornost cijelog društva. Jednako tako šaljemo poruku, da u tom smislu treba biti koordinacija svih državnih službi, organizacija civilnog društva, nacionalnih, lokalnih, zakonodavnih i izvršnih vlasti. Da jednostavno kažem i da priznamo nasilja u obitelji i nasilja nad ženama ima. Mi u društvu, kažemo, ono postoji imamo, donijeti, ratificirati ćemo tu konvenciju i boriti ćemo se protiv toga. Postoji nešto o čemu mi svi bi trebali imati na pameti, a to je da svojim radom, svojim djelovanjem, svojim govorenjem s ove govornice imamo utjecaj i da je iza nas moramo ostaviti situaciju, društvo, okolnosti, boljim nego što smo ga ili što smo ih zatekli. I to je naša odgovornost i to je naš zadatak. Da smo mi ratificirali tu konvenciju tamo 2013., 2014., 2015. ona bi možda došla isto u ovo vrijeme na raspravu u Sabor, sigurno ne bi bilo tu izlistano 50 saborskih zastupnika i to bi prošlo. No, međutim, mi danas o Istanbulskoj konvenciji govorimo i raspravljamo o atmosferi lažnih vijesti, o atmosferi straha i o atmosferi manipuliranja ljudskim osjećajima. Manipuliranju osjećajima žene, manipuliranje osjećajima djece, manipuliranjem osjećajima svih nas i to je nedopustivo. Apsolutno imamo čuti, ne, mi to nismo pročitali, ali je netko rekao da tako je. Pa elementarno bi bilo potrebno pročitati. Bilo bi zgodno, da mi to vidimo, gdje postoji roditelj 1, gdje postoji roditelj 2, gdje mi o tome govorimo? Jednako tako bi bilo zanimljivo govoriti o tom strahu, da će odjedanput u ženske wc ulaziti muškarci. Ja to nisam imala prilike vidjeti, ali vidjela sam da žene ulaze u muške, jer nije bilo dovoljno ženskih, gdje su čuvale stražu jedna drugoj. To sam imala prilike vidjeti, pa kad govorimo o tome što imamo u Hrvatskoj. Ono što izražavam s ove govornice, u ime Kluba Glasa i HSU-u gdje ne treba dvojiti o tome kako ćemo mi glasati, mi ćemo apsolutno glasati za ratifikaciju. Pa mi smo bili ti koji smo rekli, ako trebamo pokazati da u HDZ-u postoje nekakvi problemi, da postoje rupe, to je onda Istanbulska konvencija. Stavimo nju na dnevni red, pa da vidimo koliko je stabilna koalicija i koliko tu imamo problema ili nemamo problema. I mi sad uzimamo nekakvu, dakle, iz Kluba IDS-a i Klub Glasa smo pokrenuli i naravno dobili dovoljno potpisa, kolega, da pokrenemo interpelaciju vezano uz tog. I desiti će nam se da ta interpelacija, ja se nadam neće imati potrebe da bude u Saboru, pa evo, uspjeli smo da bude jedan zakon prije interpelacije u dnevnom redu i mi nekako mislimo da je tu mala zasluga vezana uz nas. Ajdemo malo vidjeti o zemljama koje su to već ratificirale. Pa ja, ne treba govoriti o nekakvim zemljama Skandinavija, ali uzmite jednu zemlju koja se zove Malta. To je zemlja u kojoj je zabranjen pobačaj, to je zemlja koja je ratificirala Istanbulsku konvenciju i nije imala nikakav problem. Ali u odnosu na pobačaj ima problem jer znate što se sad tamo dešava? Tamo vam postoji jedan unosan vid turizma, gdje su brodovi, koji su usidreni u blizini Malte i na kojima se obavljaju pobačaji. Ja sam jedna od onih žena koja je u onoj grupi žena koje su imale probleme s trudnoćom i ostalo i neću nikada zaboraviti, jednog uvaženog profesora, kada sam ležala u bolnici, koji je rekao, nema toga što će žena učiniti, da se dovede u situaciju da može roditi. Taman su tada bile one prve gdje je tzv. djece iz epruvete. Ali, kažem, nema toga, što žena neće učiniti da ne rodi. To govorim u kontekstu ove konvencije i govorim u kontekstu toga što pitanje je nakon svih ovih dešavanja i nakon svih ovih prosvjeda gdje se nalaze mladi ljudi, gdje se nalaze mlade žene, mladi muškarci, koji govore, nisam ja to pročitala ali to tamo sigurno piše, jer je meni netko rekao, će vrlo olako sutra, prekosutra, za mjesec dana, izaći van, vezano uz neke druge proteste. I pitanje je samo, kakvu Hrvatsku mi želimo i kakvu Hrvatsku mi vidimo u budućnosti? Da li vidimo Hrvatsku koja je progresivna, koja je napredna, u kojoj kada živite i kad govorite nećete spustiti pogled i reći to je ona zemlja u kojoj smo neke vrijednosti koje smo postigli ili krenuli preispitivati vratili nazad? Ili želimo jednu Hrvatsku koja opasno klizi nazad i koja će biti zaista u tom slučaju vrlo jednostavno i vrlo brzo jedna nazadna zemlja? Ako bi se deklarativno pitali kakvu Hrvatsku želimo kao što kad, ako deklarativno pitate da li ste protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, da, puna usta svima da. No međutim kada uđete u suštinu onda vidite da tome baš i nije tako. Jednako tako da sada pitate bez obzira one koji će i s ove govornice govoriti mi ćemo glasati za Istambulsku konvenciju, glasati ćemo za konvenciju koja govori o jednoj naprednoj i jednoj progresivnoj zemlji i oni koji kažu ne mi nećemo glasati jer tu vidimo sve one bijele miševe koje mi drugi ne vidimo i s kojima se zapravo plaše mladi ljudi koji iz Hrvatske ne odlaze samo zbog svoje ekonomske ugroženosti nego i zbog drugih stvari te ih pitate kakvu Hrvatsku želite, da li želite jednu naprednu, jednu progresivnu Hrvatsku, odgovor je odmah da. Ali, tome nije tako. Ratifikacija Istambulske konvencije i sve teme koje su se otvorile oko nje mi smo krenuli preispitivati vrijednosti za koje sam ja u svojim godinama bila uvjerena da nikad neću biti u poziciji da to moramo preispitivati a mi to činimo. I onda krenete nazad polako a onda krenete nazad sve brže. I ova rasprava o Istambulskoj konvenciji je rasprava i o nasilju na ženama ali i rasprava i o budućnosti Hrvatske, rasprava o budućnosti svih nas, rasprava o porukama koje šaljemo mladim ljudima, rasprava o onima koji sada kupuju kartu da odu živjeti negdje drugdje. I tu raspravu tako treba i doživjeti. U petak kada ćemo glasati mi glasamo zapravo o činjenici kakvu Hrvatsku želimo u budućnosti. Mi u klubu GLAS-a i HSU-a nemamo tu dilemu i čak nismo imali dakle u nekoliko navrata smo jasno to rekli, čak smo rekli u vezi izjave, ta izjava je kamilica, ta izjava neće ni pomoći ni odmoći, no međutim ako će nekom olakšati, ako će biti jasna poruka apsolutno i s izjavom i bez izjave nama je to prihvatljivo. Prihvatljivo nam je iz jednostavnog razloga što želimo da djeca koja danas idu u školu, da mladi ljudi žive u jednoj naprednoj i progresivnoj zemlji, zemlji koja će imati budućnost. Mi kao jedna liberalna stranka zalagati ćemo se i želimo da ovakva Konvencija zaista bude izglasana. Mi ne želimo Hrvatsku po uzoru na Poljsku i Mađarsku. Ne želimo da se pretvori u zemlju ne liberalne demokracije. Mi želimo jednu Hrvatsku u kojoj se cijeni različitost, cijeni se da je drugačiji. Nemamo čak ni protiv toga da ljudi misle drugačije. Nemamo ni protiv toga da govore drugačije, nemamo ni protiv toga da govore drugačije, nemamo ni protiv toga da u ovoj sabornici raspravljamo jer kada, ono kad sam rekla da je povijest učiteljica života da svi mi mislimo isto, nema napretka. Mi moramo misliti različito, moramo se zalagati za svoje ideje, moramo ih govoriti različito iz jednostavno, moramo ih preispitivati. Da nije bilo preispitivanja ne bi bilo napretka. Ali svatko treba snositi svoj dio odgovornosti ako obmanjuje, svoj dio odgovornosti za tzv. fake news ili lažne vijesti, svoj dio odgovornosti kada kaže ja to nisam pročitao ili nisam pročitala ali nema veze netko drugi mi je rekao pa ja vjerujem tim riječima a svoje oči neću ni upotrijebiti. Da nije bilo napretka, da nije bilo sveg onog što su moji prethodnici govorili, danas u ovoj sabornici bi sjedili uvaženi kolege, mi žene ne bi imale priliku niti glasati, niti biti birane. Ne tako davno ove jeseni je bio Zagreb film festival i otvoren je sa jednim filmom koji govori o Švicarskoj. Ja sam išla gledati taj film i još sam mislila sada govori o nekakvim pravima žena, šta ću sad, ali ja volim taj festival pa sam otišla pogledati. I tamo sam, tamo je bio tome kako je koji kanton u Švicarskoj davao pravo glasa ženama. I onda je jedna žena koja se zalagala za pravo glasa izašla za govornicu i rekla u ovom trenutku pravo glasa imaju žene u Afganistanu, imaju žene u Jugoslaviji i nabrajala je sve ostalo. Dakle, postojale su neke stvari koje su kod nas bile normalne, mi sada samo kroz ovu Konvenciju i ono što se u javnom prostoru dešava, krećemo preispitivati stvari koje su bile normalne. Ne činimo to, ajdemo reći stvarnu istinu, Istambulska konvencija je konvencija koja se govori o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, ona problem nasilja miče iz obitelji, stavlja u javni prostor i kaže svi smo odgovorni za to nasilje a sve ono što se dešava je pravo želja da se Hrvatsku odvede nazad, želje da Hrvatska ne bude sekularna država što nam piše u Ustavu nego da ima utjecaj kler, ne govorim utjecaj crkve nego utjecaj kler, jer odjedanput kada se uđe u crkvu i kada se sluša kler ne misli se svojom glavom nego se uzima zdravo za gotovo ono što se sa oltara kaže kao svoje stanovište a ne kao činjenica. Stoga, Istambulska konvencija govori samo o tome da li želimo naprednu i progresivnu Hrvatsku ili želimo Hrvatsku koja ide nazad.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Puh. Izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče. Poštovana podpredsjednice Vlade, poštovana ministrice, državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Evo moram posebno izraziti zadovoljstvo što danas u ovoj sabornici raspravljamo o Istanbulskoj konvenciji i na koju sam stvarno pozivala već pa cijelu ovu godinu zapravo i ranije i inzistirali smo da što prije dođe na raspravu i stvarno mi je veliko zadovoljstvo danas raspravljati o tome. Kada govorimo o samoj konvenciji, pa ta konvencija je zapravo jedan standard 21. stoljeća, konvencija koja određuje ljudska prava, koja određuje prava na zaštitu od nasilja, koja određuje prava na zaštitu od nasilja u obitelji. Ja ni u nikojem segmentu cijele konvencije nisam pronašla rodnu ideologiju u njoj, nisam pronašla nikakvu ideologiju u njoj i sve vas zapravo pitam što je to rodna ideologija? Da li netko ima definiciju točno što znači rodna ideologija? Ono za što ja znam i ono što sam vidjela u konvenciji i što u konvenciji postoji je rodna ravnopravnost. A rodna ravnopravnost zahvaljujući i svima prije nas već neko vrijeme velikim dijelom postoji u našem društvu. A na kraju krajeva, da nema rodne ravnopravnosti, kao što je i prethodno moja kolegica Mrak-Taritaš rekla danas bi u ovoj sabornici sjedili samo kolege, ne bi bilo zastupnica, ne bi bilo ministrica, ne bi bilo žena pilota, ne bi bilo muškaraca kuhara. Znači rodna ravnopravnost je nešto što postoji u Istanbulskoj konvenciji, što je bitno, što trebamo poduprijeti, čega se trebamo držati i to je ono što je zapravo nit vodilja i standard 21. stoljeća. Kad se upitamo zašto nam zapravo treba ta konvencija? Pa eto prošli tjedan ili pretprošli tjedan objavljeno je izvješće Pravobraniteljice za ravnopravnost spolova koje ponovno pokazuje da su podaci i da su statistike koje su vezane uz nasilje, pogotovo uz nasilje nad ženama i nasilje u obitelji poražavajuće i zastrašujuće. Znamo i puno puta smo ponavljali, ali smatram da treba ponoviti koliko god puta još treba, da policija intervenira svakih 15 minuta zbog nasilja u obitelji. Govorimo o obitelji, govorimo o sredini koja treba biti sigurna, puna ljubavi, puna razumijevanja, u obitelji nema mjesta nasilju. Prošle dvije godine ubijene su 33 žene od njihovih partnera, muževa, dečkiju ili članova bliže obitelji i kada gledamo samo nasilje u obitelji, u 92% slučajeva nasilje u obitelji je usmjereno prema ženama. Tu govorimo o onom povijesnom određivanju da su žene na neki način slabije i tu se treba posebno istaknuti da žene moraju biti ravnopravne i da imaju pravo biti ravnopravne. Ono što je još posebno zastrašujuće je kada se gleda izvješće Pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, a to je da se usvaja na sudovima svega 17% zaštitnih mjera koje predloži policija. Pa pretpostavljam da postoji neki razlog zašto se predlažu zaštitne mjere kada se radi o nasilju u obitelji, ali nažalost eto svega 17% njih se usvaja. Danas smo čuli, tu je nabrojeno mnogo županije koje nemaju još sigurne kuće, ja se slažem da to nije rješenje, ali to je nešto što jednostavno može poslužiti da zaštiti ženu kada je u nevolji i njezinu djecu i da joj pruži sklonište kada nažalost više ne može biti u svojoj obitelji. Evo i moja Krapinsko—zagorska županija nažalost nema sklonište. Mene je jednostavno sram kad pričam sa svojim sugrađankama kad im velim da mi u našoj županiji nemamo sklonište za naše žene i da se one moraju snalaziti najčešće tu u najbližem, u Zagrebu, moraju ostavljati svoje poznanike, svoje prijatelje, moraju ostavljati svoje poslove, postaju egzistencijalno ugrožene, djeca se moraju razdvajati od svojih prijatelja, mene je sram što Krapinsko-zagorska županija još uvijek nema sklonište za žene žrtve nasilja. U cijeloj ovoj raspravi kojoj smo svjedoci proteklih pa intenzivno ajmo reći zadnjih par mjeseci, ali zapravo i cijelu godinu stvarno su iznesene mnoge laži, neistine, alternativne činjenice, fake news niti sama ne znam koji izraz da zapravo upotrijebim i sve te činjenice se zapravo imam osjećaj upotrebljavaju kako bi se moglo manipulirati masama. Uporno se skretala rasprava sa onog pravog sadržaja koji je u konvenciji na razno razne ideološke insinuacije i ideološke bauke koji zapravo i ne postoje u samoj konvenciji. Nažalost, u obranu ne donošenja Istanbulske konvencije širila se mržnja, širila se netolerancija i netrpeljivost. To nije društvo u kojem ja želim živjeti i to nije Hrvatska u kojoj ja želim živjeti. Ja želim živjeti u Hrvatskoj koja je tolerantna, koja je uključiva i koja sve tretira jednako. Planirala sam možda nabrajati sve one razno razne činjenice koje su bile krive i stajati sad u njihovu obranu, ali to smo već toliko puta ponovili pa se nadam da stvarno ne mora se ići ponavljati zašto GREVIO nije nešto što je bauk, nešto što ne postoji, znači GREVIO je institucija koja postoji da bi pratila provedbu same Istanbulske konvencije, kao što postoje mnoge druge institucije pa na kraju krajeva mi kada smo prihvatili konvenciju o zaštiti djece, UN ima također jedno vijeće koje prati provedbu te konvencije kojemu mi moramo slati činjenice. Tako da, jednostavno ne vidim strah od nekog gubljenja suvereniteta RH. Ono na što bih još posebno htjela skrenuti pozornost, a to je da često se spominje da se u Istanbulskoj konvenciji i nalazi dio u kojem se govori da se mora u obrazovanje staviti određene sadržaje i protivnici Istanbulske konvencije govore da se to radi o neprirodnim sadržajima. Istanbulska konvencija propisuje da će djeca učiti o pitanjima ravnopravnosti žena i muškaraca, o uzajamnom poštovanju, o nenasilnom rješavanju sukoba u osobnim odnosima, pravo na osobni integrirat prilagođeno razvojnim sposobnostima učenika. Što je tu loše? Zašto da učenici ne uče o nenasilnom rješavanju sukoba? Na kraju krajeva, imali smo prošle godine jedno ispitivanje koje je pokazalo da 44% mladih smatra da ukoliko cura napravi nešto što dečku nije po volji, da on nju ima pravo udariti. To smatraju i cure i dečki. Pa naravno da nam treba da stavimo u obrazovanje da se uči o toleranciji, da se uči o nenasilju i da se uči o uzajamnom poštovanju i uvažavanju. Nedavno sam na internetu pronašla jedan video u kojem su mala djeca, nekih 6, 7 godina dobila jedan zadatak, jedan jednostavan zadatak sakupljanja loptica i stavljanja u čaše i bili su podijeljeni u parove, dečko i cura i svaki par je trebao to skupljati. Oni su se svi zajedno trudili jednako, skupljali su te loptice, stavljali u čašu, iza toga je uslijedila nagrada. Ispitivači koji su provodili to ispitivanje su iza toga djevojčici dali čašu sa pola slatkiša a dječak je dobio punu čašu slatkiša. Iza toga su tu djecu pitali da li je to u redu da su oni na taj način dobili te slatkiše odnosno nagrade za učinjeni rad i sad i djevojčice i dječaci gledali su prvo sebe, gledali su te čaše zbunjeno, gledali su ispitivača i djeca vele ali to nije u redu, pa mi smo se i jedan i drugi jednako trudili da napravimo ono što nam je bio zadatak. Zašto je djevojčica dobila manje slatkiša a dečko više? I sami dečki su iza toga podijelili svoje slatkiše sa curicama. Znači djeca smatraju da trebaju biti ravnopravna i djeca znaju da trebaju biti ravnopravna. Prije nego što im društvo krene nametati određene obrasce i društvene stereotipe. Moramo ostati i moramo raditi na način kao što to vide djeca, da moramo biti ravnopravni i da se moramo boriti za ravnopravnost. Evo stvarno mi je drago što smo dočekali današnji dan, drago mi je što postoji široki konsenzus i nadam se da ćemo na takav način funkcionirati i u donošenju mnogo drugih zakona jer mislim da je konsenzus nešto što nam definitivno fali u ovom društvu i što nam treba i završila bi donošenje ove konvencije nije moja pobjeda, nije pobjeda HNS-a, nije pobjeda oporbe, nije pobjeda Vlade. Donošenje konvencije je pobjeda svake žene koja trpi nasilje i donošenje konvencije je pobjeda civiliziranog društva. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na pojedinačne rasprave, imamo ih prijavljenih 35 zasada pa krenimo redom. Prvi se prijavio poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvažena ministrice sa pomoćnicima. Pa evo raspravljamo o Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilju u obitelji i smatram da cijela priča oko konvencije je krenula krivo zbog toga, to sam rekao premijeru u replici, zaradio sam i opomenu ali rekao sam u dobroj vjeri zbog toga šta je premijer Plenković kad je došao na čelo Vlade bio čovjek koji se zalaže za dijalog, koji ne ponižava sugovornike ni stranačke ni vanstranačke, ali dobro, činjenica je da se to promijenilo. A to možemo utvrditi i kod Istanbulske konvencije, nastupio je prema svima, svim svojim neistomišljenicima, sa ogromnom dozom nepoštivanja. Svima kojima se nisu slagali sa određenim stvarima u ovome dokumentu kojega držim u ruci i u više navrata sam ga pročitao, ponašao se malo bahato pa čak je i govorio da ti ljudi ne razumiju konvenciju, da ne znaju iščitati te stvari, unutar konvencije koje pišu, ali je činjenica da je premijer pokazao svoju bahatost i vidljivo da je nije dozvoljeno da ljudi glasaju barem po svojoj savjesti. To nije dobro. Ipak određene stvari u kojima se ljudi ne slažu, ipak im treba omogućiti da glasaju po svojoj savjesti jer je činjenica da na ovaj dokument nema pravo se dati amandmani nego niti prihvaćena ili ne prihvaćena. Znači pokazao je tu dio totalitarnih osobina. Na taj način vidimo u zadnje vrijeme da je kod dijela naroda otvorila se jedna rasprava u kojoj više ne postoje nikakvi argumenti nego samo vrijeđanja. Temeljem toga kako je premijer krenuo sa svojom izjavom da drugi ne razumiju ono što on razumije, vidimo da se ti ljudi proglašavaju ako se propituju o nejasnoćama nazadnim, zatucanima, fašistima ali to nije doprinos demokraciji, mi moramo raspravljati o ovoj temi, i oni koji se ne slažu i u političkoj areni a također i oni van političke arene, vidim d su ovdje i predstavnice udruga pa evo i njih pozdravljam. Znači ovdje je bitno da se razgovara na demokratskom dijalogu na onaj način kako je Andrej Plenković i percipiran od naroda. I žao mi je šta nije ovdje nego je bio samo u tijeku replike koja je bila kratka. Time se izazvalo kako sam rekao, podjele i sukobi i tada tako je duh iz boce otišao i naravno da sad Andrej Plenković ne zna kako taj duh vratiti iz boce, ja očekujem da će zastupnici, kolege i narod shvatiti da u određenim stvarima zastupnici koje je narod birao imaju pravo glasati po savjesti i ne mora značiti oni koji određenu definiciju unutar ovoga ne prihvaćaju na bilokoji način, da su za nasilje nad ženama jer mi smo država koja ima mogućnost zakonodavstva, koja može sve zakone najbolje donijeti tj. i sankcije propisati međutim zakon se u RH, uvažena ministrice ne provodi po pitanju nasilja pa mogu vam reći jedan primjer. Na primjer kada znamo problem ovisnost da je jedan od većih uzroka nasilja u obitelji nad ženama i obitelji. Činjenica je da imamo presude kad alkoholičar napravi u svojoj obitelji nasilje nad ženom i to je ogroman problem u našem društvu, poglavito sad kad pričamo o ovome zbog ekonomskih i socijalnih situacija još je povećan taj problem u RH. Pa imamo sankcije npr. da klubovi liječenih alkoholičara nadziru one koji su napravili prijestup. To tako presude međutim država ni lokalna samouprava nema nikakvu obavezu plaćati tu udrugu koja mora imati psihijatre, psihologe i sve što treba biti potrebno da prate dal' se ti ponašaju u skladu sa tim, da više ne koriste alkohol, jednostavno mi ne vodimo dovoljno brige tako da ovi brige o provođenju zakona. Prema tome, tko će biti za nasilje? Pa ja dolazim iz grada Sinja gdje je na čelu grada žena, ja sam ponosan na to. gdje je veći dio pročelnica i ključnih ljudi žene i smatram da je to dobro, da su sve žene u Saboru, nego svi se pozivaju na žene, svo recimo SDP pa i HDZ, donijeli su taj zakon a nisu ispunili kvotu prema tim ženama. Hrvatska država mora biti suverena, ona ne mora samo slušati briselske diktate i ne smijemo dozvoliti da pretvorimo hrvatsku politiku u ćate, da oni slušaju poslušno samo naređenja. Osobno smatram da Hrvatska ima sve elemente da uredi svoje zakone i da ulogu koju imaju najveća tijela, poglavito premijer i da bude dostojan i dorastao njoj i da provode se zakoni. Ima sve instrumente. Ima policiju, ima ministarstva, ima zakone, ima Parlament i nitko neće biti za nasilje nad ženama. Osobno danas otvorio jednu temu radnica sinjske Dalmatinke zbog kojih sam osobno privođen i suđen kad nisu primale svoje plaće, nisu imale za marendu i danas 20 godina nisu nikakva prava ostvarile. To su problemi žena, to je vapaj do neba koje nisu ostvarivale svoja prava, koje su bile roblje poduzetnicima. Naravno, onaj je papak, papčina tko tuče svoju ženu, drugu ženu, i to trebamo javno i glasno govoriti, puno oštrije nego što je bio premijer. Ako misli netko da mi donesemo ovo ovdje, da će spasiti žene, a bude se provodilo kao i dosada zakon, to je neistina. Ja ovdje neću ulaziti u članak 3. a) niti članak 28. koji su bivši prošli kolege moji spominjali prije mene u ime klubova, ja ne želim ulaziti u te sad trenutno probleme. Hrvatska je suverena država. I oni koji su protiv ovog dokumenta ne mora značiti da zbog određenih stvari koje su ne mogu mijenjati da su za nasilje nad ženama. Dapače, možda je čak drugačije. Ne znam koliko će vas dignuti ruku koji su privođeni zbog žena, radnica i ostalih da bi zaštitili njihova prava. Ja osobno mogu kazati da ja jesam ali direktive, konvencije koje svaki dan donosimo ovdje a Hrvatska ne poštiva da bi netko dobio odskočnu dasku i da bi sutra postao predsjednik Vijeća Europe ili ne znam koju ulogu u Bruxellesu, ja mislim da nije dobro. Poglavito ponižavati ljude koji imaju razloge svoje osobne prirode, bilo to svjetonazorski, ideološki, nije uopće bitno. Ako imaju primjedbe, ne smije ih se omalovažavati. Ne smijemo se faraonski ponašati. Ovo je demokratski sustav, ljudi su birali ljude i oni koji imaju primjedbe na ove konvencije a moramo slušati glas struke i jedne strane i s druge strane. Međutim govoriti tko ne podrži ovu konvenciju da nije čovjek, taj najviše govori o sebi, svi oni koji kažu da nema ljudskoga u onome tko ne podrži ovu konvenciju, zbog neslaganja sa određenim ako smatra kao zastupnik, smatra da se to kosi sa njegovim svjetonazorom i prisiljavati ljude da ih zovu zamjenske zastupnike da, zamrznut ćemo mandat ili da kaže gubite dio suvereniteta kao što je kazao kolega predsjednik kluba Bačić na svome klubu, gubite dio suvereniteta ako ste saborski zastupnik u strani, ne ako se radi o nekim stvarima, ljudi moraju glasati kako misle i kako narod, kako misle oni da osjećaju. Ja ne vidim tu nikakav problem, ja mislim da je to najveći demotski uzus, kriterij ili kako kažu dolje u Dalmaciji, u mojoj zagori, aršin. Moramo imati svi iste aršine. I oni koji su za i oni koji su protiv. A nikako sa visoka, podcjenjivački, prijetiti prstom ovdje meni šta sam mu rekao da nije dobro što je ovako narod podijeljen, šta dijeli narod i šta je u javnosti tako sad se dijeli. I osobno smatram da hrvatska država može preko Parlamenta, svojih institucija, ministarstava, policije, svi koji ima organa da može urediti ovu državu i zaštititi žene i poslati poruku onima koji tuku žene, koji vrše nasilje da su papci. Nama ne treba davati, nije kazao premijer, ne milijardu, koliko milijuna stotina se daje za … [[Govornik se ne razumije.]] koja će kontrolirati to, da li smo tu mogli uložiti možda za 2/3 Hrvatske gdje nema više žena u selima, da imaju uvjete življenja normalne, da mogu normalno živjeti pa da na tim područjima nemaju uopće interneta niti mogu pratiti o čemu mi danas i sada govorimo. Znači, jasan stav ja osobno … [[govornik se ne razumije.]] svoga stava i ovo što sam rekao, ja ovu konvenciju neću podržati.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Grozdane Perić, izvolite.
Kolega Bulj, kada predsjednik Vlade Plenković govori, onda govori argumentima, kada je za nešto za ili za nešto protiv. Vi u svojoj raspravi niste nijednom riječju niti argumentom rekli zašto ste protiv jer smo to zaključili tek na kraju kad ste izrekli rečenicu kako mislite o toj konvenciji. Osim toga, ako već ste protiv, ne možete vi određivati jer niste dio naše koalicije prema tome ne možete određivati kako će naša, moja stranka glasovati, da li će to biti po savjesti ili po našim pravilima i uredbama koje smo donijeli kao stranka. Prema tome, ono što treba to su argumenti.
Hvala. Odgovor kolege Bulja.
Hvala lijepa kolegice na ovoj replici. Da mogu samo kazati zbog čega ne. Smatram da Hrvatskoj ne trebaju nikakve nad tijela koja ćemo mi plaćati iznad Parlamenta. Mi otkad smo ušli u EU samo donosimo direktive i postajemo u biti, u biti treba nam Protektorat ovdje da nekoga proglasimo, možemo ugasiti i Parlament i ne trebamo. Znači imamo jedno tijelo koje ćemo plaćati iznad parlamenta. I osobno otkada smo u EU ponašamo se dodvornički i sluganski i smatram da mi ne možete vi kazati vi nećete odlučivati. Ja samo govorim svoj stav da je podijeljen narod, nikada više od poslije rata kao sada oko ove konvencije. A to je zasluga prije svega premijera Andreja Plenkovića koji ponižava sve one koji imaju stavove drugačije. Moj je stav jasan, zakonski urediti hrvatskim zakonima i zaštiti žene maksimalno a svi oni koji čine zločin i tuku žene, to su papci, ponavljam još jednom. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća je pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana potpredsjednice Vlade, poštovana ministrice, poštovane kolegice i kolege. Žao mi je što trenutno u sabornici nema mog kolege Bauka [[Upadica Reiner: Kolegice i kolege molim vas, dajte malo smirimo se, nemojmo iz klupa govoriti da može poštovani zastupnik reći što misli. Izvolite.]] volio bih se njemu vratiti jer se duboko ne slažem s njegovim nastupom kada je u ime kluba, neću reći militantni ali ti huškači, huškačkim govorom govorio jednom dijelu hrvatskih građana koji se protiv ratifikaciji Istambulske konvencije nazivajući gotovo opasnim militantnim križarima. Ja mislim da to nije dobro pogotovo kada dolazi iz usta predsjednika Kluba najjače oporbene stranke i tim više još sam čvršći, uvjereniji u stavu koliko je HDZ kao stranka desnog centra nužna, potrebna, lišena svih ekstremizama i radikalizama u hrvatskome društvu kao jamac stabilnosti politike i društvenih odnosa u Hrvatskoj. Tako da u tom kontekstu i promatram doprinos HDZ-a takvomu stanju u hrvatskom društvu, ratifikaciju da pojednostavim kolokvijalno nazvano konvencije, Istambulske konvencije. Ja mislim da nikome u ovoj sabornici nije sporno da se Konvencija Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji donosi u prvom redu kako bi se zaštitile žene od nasilja i kako bi se zaštitilo od nasilja u obitelji. Ja vjerujem da to svi i oni koji neće podržati konvenciju da u to ne dvoje. Argumenti koji se navode zbog kojih dio naših kolega neće podržati Istambulsku konvenciju jest taj da s jedne strane hrvatsko nacionalno zakonodavstvo a o tome je nešto čini mi se govorio i kolega Bulj, da hrvatsko nacionalno zakonodavstvo ima dovoljno pravnih instrumenata da zaštiti žene od nasilja i da zaštiti obitelji od nasilja a da, drugi argument, s druge strane, ono uvodi rodnu ideologiju ili rodnu teoriju ili ne znam kako ćemo nazvati taj aspekt na kojega se pozivaju zbog čega ne bi trebalo u Hrvatskoj ratificirati ovu konvenciju. Najprije na ovaj prvi dio. Ja mislim da je predsjednik Vlade u svom uvodnom govoru navodeći podatke o broju kaznenih djela ubojstava žena u proteklih 7 godina a posebno u protekle 2 godine dovoljno govori o tome da kao društvo a mi kao zastupnici koji smo i donositelji zakona nismo učinili sve kako bi spriječili tako dramatične brojke koje govore o ženama koje su žrtve nasilja. Ja ne mogu tvrditi, nisam u tome stručnjak ali čitajući ono što je rekla gospođa Dubravka Šimunović koja je bila potpredsjednica Vijeća Europe i sudionica pisanja konvencije ona kaže da je ovo trenutno u svijetu najsveobuhvatniji dokument koji širi zakonodavni okvir, propisuje nadzor i kontrolu njene provedbe u svijetu. I da ukoliko doista želimo zaštiti žene u Hrvatskoj sa pravim sveobuhvatnim dokumentom da je to onda Istambulska konvencija. Pa bih tu dodao, prisjećajući se one poslovice ako spasiš jedan život spasio si cijeli svijet. Ako ova konvencija doprinese da se spasi jedan ženski život u Hrvatskoj spasili smo onda kako to kaže poslovica cijeli svijet. Prema tome, što se tiče tog dijela argumentacije kako Hrvatskoj ne treba ova konvencija jer imamo dovoljno zakona, dovoljno pravnih instrumenata i alata da štitimo žene u Hrvatskoj i obitelji od nasilja i nasilnika, ja mislim da nas ti podaci dramatično, dakle dramatično ukazuju da je potrebno učiniti još puno, puno više kako bismo zaštitili i žene i obitelji u Hrvatskoj. Druga stvar koja se govori o, drugi aspekt, drugi argument koji govori o uvođenju ili rodne ideologije ili rodne teorije ili ne znam čega već opet neću reći ono što ja o tome mislim nego ono što je rekao ključni dokument Vijeća Europe koji govori nalaže li Istambulska konvencija uvođenje trećeg spola i obavezu dopuštanja istospolnih brakova, posvojenje djece istospolnih parova itd., itd.. Ono što taj ključni dokument govori, a koji je, kako smo i to čuli od predsjednika Vlade u dan javnosti upravo kako bi se demantiralo one koji govore o tome kako je cilj ove Konvencije uvođenje, ma što ona značila, rodne ideologije ili ako je lakše reći atributa te rodne ideologije u RH, da to naime, nije točno. Na tom tragu je kako bismo mi prvenstveno mi u HDZ-u, iskazali svoj stav kad je u pitanju odnos prema tim atributima rodne ideologije htjeli, potrudili se, ako tako mogu reći, napisali interpretativnu izjavu kojom tvrdimo da Istanbulska konvencija ne promiče takve atribute rodne ideologije. I to nije, i ta interpretativna izjava nije nastala tek tako. HDZ je preozbiljna i velika stranka da bi tražila da sastavni dio ovog Zakona bude interpretativna izjava. Kada govorim o interpretativnoj izjavi, onda ću reći da ona nije nekakvo popratno pismo koje se negdje može zagubiti kada u Narodnim novinama ili neće biti pri Zakonu kad zakon bude donesen. Zbog javnosti želim reći da je interpretativna izjava sastavni integralni dio Zakona, u stvari čl. 4. tog Zakona i sve ono što u svim hrvatskim zakonima piše i što obvezuje hrvatsko pravosuđe, hrvatska središnja državna tijela, jedinice lokalne samouprave, područne samouprave, sve ono što obvezuje građane RH u bilo kom zakonu, bilo u kaznenom, bilo u Zakonu o državnim maticama, Zakonu o suzbijanju diskriminacije i što obvezuje hrvatsko pravosuđe, postupanje po tim dokumentima, po tim zakonima, ta ista državna tijela, te iste državne institucije će obvezivati ono što piše u toj interpretativnoj izjavi, odnosno, bolje rečeno u čl. 4. te izjave. Meni je, moram reći, koji nisam pravnik čudno i gotovo nerazumljivo kako moji kolege koji isto nisu pravnici olako tvrde kako ta izjava nema nikakvu pravnu snagu, kako je to jedan nevažan dokument, kako taj dokument ne služi ničemu, a onda čujem od profesorice međunarodnog prava u Zagrebu, dr. Nine Vaić, koja je bila u dva mandata i sudac Europskog suda za ljudska prava u Strasbourgu, da je ta interpretativna izjava koja je u stvari čl. 4 dobrodošla, da je ona dobro sročena, da je ona pravno važeći dokument, da ona obvezuje i da mi kao Vlada i kao država, odnosno kao država imamo pravo se očitovati što po nama ta ... [[Govornik se ne razumije.]] znači u provedbi same Istanbulske konvencije, da je tako nazovem, iako je tako, tako kažem, ne volim zvati. Prema tome, s time ću završiti. Ne samo da hrvatsko zakonodavstvo u ovom trenutku nije kvalitetno odgovorilo na ono što se događa u RH, a to je veliki broj žena koje su žrtve nasilja i nasilja u obitelji, nego nama je potrebno napraviti još i puno više kako bismo doprinijeli tome da žene doista u RH budu zaštićene već samim dokumentima kad to kao društvo očito još trebamo vremena shvatiti kolika je važnost ove konvencije. Hvala.
Hvala lijepo. Vaše izlaganje izazvalo je niz replika. Prva je ona poštovanog zastupnika Arsena Bauka koji je čuo, makar nije ovdje sjedio, što ste govorili. Izvolite.
Kolega Bačiću, moj govor nije bio huškački niti mu se može dati bilo kakva takva vrsta ili takva konotacija. On je bio upozoravajući na nešto što i vi unutar HDZ-a osjećate da vam rade i vrijeme vam je da se s time malo ozbiljnije pozabavite i to priznate. Također, ovo što sam rekao nije novo. Radi se u stvari o jednom autorskom tekstu koji je javan već barem 2-3 tjedna od novinara Novog Lista Jasmina Klarića, kojega sam pitao smijem li koristiti njegov tekst i njegove teze. Na to je već odgovorio gospodin Miklenić i u stvari dakle, odbacujem da se radi o huškačkom tekstu, radi se o tome da upozoravamo na nešto što se valja već nekoliko godina, a čemu je asistirao i za vrijeme Karamarka HDZ koji je pustio duha iz boce i na kraju ovi organizatori skupa u Splitu su rekli da ovo više nije skup protiv Istanbulske, nego skup protiv Vlade. Dakle, o tome vodite računa.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bauk, neovisno o tome je li to tekst novinara Klarića iz Novog Lista ili nečiji drugi tekst, vi ste taj tekst kao predsjednik Kluba i u ime Kluba zastupnika SDP-a pročitali i s njime se poistovjetili. Ja sam rekao svoj stav, a to je da i ja ovih dana primam brojne mail-ove, uvrede od brojnih neznanih, anonimnih i poznatih meni ljudi, ali meni je, moram vam reći, kao zastupniku koji sam i jesam za ovu Konvenciju puno više zasmetao vaš pristup nego njihov jer vi ste dužnosnik ovoga Sabora, državni dužnosnik, vi ste predsjednik kluba najjače oporbene stranke i vaša riječ, vaš govor je kamoli utjecajniji u društvu nego to što u moj inbox dođe stotinjak poruka koje me vrijeđaju ili na bilo koji drugi način omalovažavaju.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Vučetića. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupniče. Istina je da hrvatsko zakonodavstvo i hrvatski zakoni ne mogu izaći na kraj s nasiljem iz jednostavnog razloga što je nasilje se već vjekovima nesmetano odvija i to je međunarodni, međunacionalni i svjetski problem. I mi ratifikacijom ovog dokumenta pristajemo biti na strani te međunarodne fronte koja se bori protiv nasilja nad ženama i mi se u ovom činu legitimiramo i legitimiramo se kao ljudi. Temeljna oznaka čovjeka je da ima um i da sam sebi postavlja ciljeve. Životinje to ne rade, ne rade to ni svi ljudi koji su vođeni nekako instinktom kad pripadaju tradiciju, kad im tradicija pobudi instinkt da moraju biti protiv nečega. Čovjek koji sam sebi postavlja ciljeve može djelovati na temelju savjesti i uvjeren sam da čovjek koji sam sebi postavlja ciljeve u ovom dokumentu neće vidjeti ono čega nema, a to je uistinu rodna ideologija, ali će vidjet ono čega u društvu ima, a to je nasilje.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Kolega Vučetić slažem se s vama da postavljanje ciljeva koje je postavila i ova konvencija sama po sebi neće doprinijeti zaštiti žena od nasilja niti nasilja u obitelji, to nije sporno. U tome se i ja i vi slažemo. Ali ova konvencija daje u drugim svojim člancima i odredbama obvezu RH da ovu konvenciju provodi i brojnim konkretnim rješenjima iz same konvencije nalaže države kako i na koji način postupati u zaštiti žena od nasilja i u tom smislu pozdravljam donošenje konvencije, a čime se ja vjerujem i vi slažete koliko sam shvatio iz vaše replike.
Hvala. Sljedeće replike poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bačiću volio bih vam postaviti pitanje koje sam postavio premijeru, ali sam ostao uskraćen za odgovor, a to je što je ta rodna ideologija? Ja toliko slušam o toj fascinantnoj rodnoj ideologiji, ali još nisam čuo što je to? Možda je to ono što sam ja govorio, o čemu sam ja raspravljao, odnosno što kada sam pitao premijera. S druge strane ja govor kolege Bauka također nisam shvatio kao huškački, shvatio sam ga također kao govor koji upozorava. Dragi kolega, s druge strane također dolaze vrlo inspirativne i argumentirane rasprave pa jedna tako reakcija kaže: besramne laži sotonskog židova zastupnika Arsena Bauka o nekoj bapskoj konvenciji. To je zaista nivo na kojem se treba raspravljati u ovom društvu. To je žalosno.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem. Gospodine podpredsjedniče, kolega Hajduković nisam ovaj zadnji dio, ispričavam se, čuo, tko je uvrijedio kolegu Bauka? Ja sigurno nisam nikada, niti sam, rekao sam da se ne slažem s njegovim istupom i ništa drugo. Što se tiče rodne ideologije, ja se s vama slažem, netko govori o rodnoj ideologiji, netko govori o rodnoj teoriji, koliko sam ja shvatio iz ovih nekoliko mjeseci rasprave u javnosti oko ove konvencije pod atributima rodne ideologije se podrazumijeva uvođenje trećeg spola, izmjena definicije braka, posvajanje djece isto spolnih parova. Otprilike koliko vidim to je bilo ono zbog čega je hrvatska javnost bila zabrinuta, a što smo mi s tom interpretativnom izjavom odbili, pogotovo navodeći u drugome stavku da ona ne podrazumijeva obvezu uvođenja rodne ideologije, opet kažem tih atributa rodne ideologije u hrvatski pravni i obrazovni sustav.
Hvala. Sljedeće replike poštovani zastupnici Irene Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić ovaj dokument Vijeća Europe, činjenica je da nije baš najpreciznije napisan. Zato je, koliko sam ja upoznata i samo Vijeće Europe prvi put dalo tzv. interpretativnu izjavu. Isto takvu izjavu dala je Hrvatska Vlada, upravo radi toga da bi otklonila strah velikog djela hrvatskog građana, od toga da će se nakon prihvaćanja ovog dokumenta morati uvesti nekakav, ugasiti nekakav antropološki model obitelji ili uvesti nekakav anti prirodni poredak, a mi znamo da je obitelj temeljna jedinica društva. Ja još nisam čula odgovor na pitanje gdje stoji obveza Hrvatske da će u svoje zakone morati uvesti ono što je uvela npr. Švedska, Kanada ili neka druga država, gdje stoji da to Hrvatska mora, ako neće? A da apsurd bude veći ova interpretativna izjava zapravo ima jednu pravnu međunarodnu težinu i nije točno da ona nema nikakvu vrijednost, da je ovo bezvrijedan papir.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Poštovana kolegice Irena, ja se s vama slažem dakle da nigdje u ovoj konvenciji, kako god bila napisana, a ona je napisana kao kompromis koji je postignut između država članica Vijeća Europe, a njih 47 i usprkos tome, dakle ja nisam pronašao elemenata koji bi meni ukazivali da se ovdje promišlja, promovira neki od atributa rodne ideologije. Dapače … [[Govornik se ne razumije.]] ove konvencije o rodno utemeljenom nasilju podrazumijeva distinkciju između muškog i ženskog roda. Dakle to podrazumijeva da mora postojati s jedne strane i muškarac i žena i ona ne promovira niti taj treći spol, niti transrodnost niti transeksualnost, to u ovoj konvenciji nema, tome smo se kroz stranku, kroz klub u nekoliko navrata o tome očitovali i mene u to do sada još nitko nije uvjerio.
Hvala. Sljedeća replike poštovanog kolege Hrvoje Zekanovića.
Uvaženi kolega Bačić, legitimno da imate svoje pravo i u ovoj konvenciji, ali zašto nekako imam osjećaj da vi ovo sve što govorite zapravo ne vjerujete u to? Pa ja bi vam savjetovao i vama i svima ostalima koji sada ovdje, kao da sami sebe uvjeravaju u nešto što oni zapravo znaju da nije tako i u što ne vjeruju, pa možda bi bilo bolje da ipak više ne pokušavate protumačiti ono što se ne može protumačiti. Svi znamo čitati, svi smo pismeni, netko više, netko manje naravno ali svi znamo da ta izjava gospodine Bačić nema nikakvu, ali baš nikakvu pravnu utemeljenost. Da je to jedan bezvrijedan papir i koliko god vi puta sada ponovili nakon mene da je to papir koji ima smisla, svi znaju jer su svi pismeni, više ili manje da to ne vrijedi niti pišljivog boba. Tako da je moj dobronamjerni savjet svima onima koji formalno su demokršćani da možda bi bilo bolje da ipak ne repliciraju više. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Zekanović, nisam vam imao namjeru odgovoriti na repliku jer vi ustvari koliko ja vidim danas ovdje u ovoj sabornici jedini ste do sada bili koji pokušavate meni a i nama koji smo do sada govorili o ovom dokumentu uvjeriti da mi ne znamo nego da vi znate što tamo piše. Imati ćete sada priliku za par minuta kada budete pojedinačno govorili objasniti nama koji ne znamo ono što vi znate o ovoj konvenciji pa onda ćete na taj način stupati a ne druge uvjeravati da oni ne znaju što govore. Ja bih vas molio da ne govorite u moje ime, govorite u svoje ime, to je vaše pravo ali nemojte one koji govore a i sami znate koliko je do sada bilo zastupnika u raspravi bilo pojedinačno, bilo u ime kluba, vi ste jedini ili gotovo jedini od njih koji nas uvjeravaju da mi ne znamo a vi znate o čemu se ovdje radi.
I zadnja replika je poštovanog zastupnika Milorada Pupovca. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačiću, vi ste kazali kako u našem zakonodavstvu ima mnogo toga čega ima u ovoj konvenciji, to je točno. I kazali ste kako ima ponešto u konvenciji čega još uvijek nema u našem zakonodavstvu. I to je točno. Ali ono što mi se čini da je još važnije jeste činjenica koje bismo trebali svi biti svjesni koji sjedimo u ovoj dvorani a i oni izvan ove dvorane. A to je bez obzira jel to gradili mi svoje zakonodavstvo sa ovom konvencijom ili ga unazadili nastojanjima kao što bi neki ljudi htjeli odbijanjem ove konvencije ona će za nas važiti kao što će važiti za sve zemlje koje ne ratificiraju uz jednu razliku. I to bih htio reći onima koji nas plaše sa tijelom koje bi trebalo biti tijelo iznad naše suverenosti narodne a to je ako je ne ratificiramo u naše ime će odlučivati drugi a ako ratificiramo sudjelovati ćemo i o sebi i o drugima odlučivati.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Pupovac, u 10 minuta nisam rekao još mnogo toga što sam tu pripremio ali jedna od mojih misli bila je i razobličavanje tog GREVIO-a. Ako je RH prepustila dio suvereniteta nekom međunarodnom tijelu onda je GREVIO za to mala beba. Naime RH je kao članica Vijeća Europe potpisnica i ratificirala je Europsku konvenciju o ljudskim pravima na temelju koje konvencije proizlazi Europski sud za ljudska prava u Strasbourgu. Taj sud nadležan je i ovome Saboru, nadležan je i hrvatskom pravosuđu, nadležan je hrvatskom Ustavnom sudu i mi smo ga, prihvatili smo nadležnost Europskog suda za ljudska prava svjesni da time omogućujemo našim građanima postupanje i prema onoj zakonodavnoj legislativi koja vrijedi na radini Vijeća Europe. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Ja bih počeo svoju raspravu sa jednim retoričkim pitanjem, tko je zapravo pročitao od vas kolegice i kolege ovaj dokument? Tko je pročitao Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Prema argumentima, većini argumenata koje sam ovdje čuo, ja bih se usudio reći da je taj broj vrlo, vrlo skroman. Žalosno je kolegice i kolege da o ovome uopće raspravljamo. Tu se slažem sa kolegicom Mrak-Taritaš. Ovo je trebala biti točka koju bi usvojili bez rasprave, jednoglasno, vodeći se već postignutim standardima ljudskih prava, ravnopravnosti spolova koje stalno pokušavamo utrati i pokušavamo biti napredna i progresivna zemlja. I kao što je kolegica Mrak-Taritaš rekla ne bi uopće raspravljali ni kolegice ni kolege nego bi tu konvenciju odavno donijeli i završili ovu cijelu gungulu i priču. Protivnici i kritičari ove Konvencije, koliko sam ih ja slušao a slušao sam ih svi su deklarativno protiv nasilja, nasilja nad ženama, nasilja u obitelji, ali žalosno je da postoji taj ali. Plaše javnost alternativnim činjenicama koje bih ja otvoreno nazvao lažima, obmanama, fake newsom, kako god želite to reći. Plaše javnost bradatim ženama, muškarcima u ženskim wc-ima, pedofilima, silovanjima itd., itd.. Kolegice i kolege ja bih vas zapitao da li znak na ulazu u toalet muškog ili ženskog spola je jednog silovatelja spriječilo, nažalost nije. A znate što će ga spriječiti? Spriječiti će ga edukacija, spriječiti će ga odgoj u obitelji, u školama, spriječiti će ga zakonodavstvo, spriječiti će ga svijest javnosti da takvo ponašanje nije prihvatljivo, nije prihvatljivo. Ja bih volio dragi prijatelji pogotovo vi koji ste sa velikim žarom govorili protiv ove konvencije da sa istim žarom govorite o drugim gorućim problemima RH. Da govorite o tome da u Hrvatskoj ima gladnih, da govorite o tome da mnoge žene i muškarci nemaju posao, da mnogi odlaze iz Hrvatske, da mnogi nemaju perspektivu, da su mnogi blokirani, da sa žarom govorite i o tim problemima a ne samo o ovim izmišljenim problemima s kojima zabavljate hrvatsku javnost. Zašto ne pričate o Agrokoru koji je i dalje problem? Ova nagodba koja nije nagodba ali o tome ćemo razgovarati sutra, nego mi kolegice i kolege pričamo o nečem što je odavno trebao biti standard a to su prava naših kolegica i zaštita koje one zaslužuju u obitelji i izvan nje. Interpretativna je izjava, jedan potpuno bespotrebni dokumenti. Potpuno bespotrebni. Podsjetit ću vas na neke činjenice, kolegice i kolege. Međunarodni ugovori koje ratificiramo u ovom Parlamentu su iznad zakona ali nisu iznad Ustava RH a Ustav RH prepoznaje spolnu ravnopravnost i rodnu raznolikost. Kolegice i kolege, mi smo prisegli na Ustav RH. Prisegli smo na Ustav, ljudska prava, kolega. Prisegli smo na Ustav i moramo ga štititi. Ja ne vidim kako drugačije ćemo ga štiti nego štititi ljudska prava i ja bih taj članak 4. najradije izbacio iz ovog zakona jer on je po meni potpuno nepotreban. Od mnogih kritičara ove konvencije čuo sam problem novaca, koliko ćemo novaca potrošiti na čuvanje, na prevenciju nasilja u obitelji, na sigurne kuće itd. Kolegice i kolege, opet bih vas nešto retorički pitao. U koliko ste sigurnih kuća bili, koliko ste ih posjetili i s koliko ste štićenika i štićenica razgovarali? Ja sam ih posjetio, ja sam s njima razgovarao, ja sam čuo njihove priče. I zato vas pitam a posebno vas koji se pozivate na kršćanstvo, koliko košta život jedne žene? Koliko košta život jednog djeteta u Hrvatskoj? Kao neki kolege što su prije govorili koliko košta kila mozga u Hrvatskoj. Pa može nas sramota biti što takve stvari promatramo isključivo kroz novac. Kolega Bačić je citirao Talmud i ja ću ga citirati, „Tko spasi jedan život, spasio je cijeli svijet.“ Ako ova konvencija pomogne jednoj obitelji, pomogla je cijeloj Hrvatskoj ali pomoći će više. Uvjeren sam u to. Puno smo čuli i o rodnoj ideologiji, evo kolega Bačić mi je rekao nekoliko stvari o rodnoj ideologiji, to su meni potpune novice što bi se reklo. Definicija braka, pa imamo definiciju braka u Ustavu, mislim da se to u dogledno vrijeme mijenjati neće. Spominju se tu i transrodne osobe, pa transrodne osobe postoje u Hrvatskoj. Osobama je omogućena promjena spola u RH. Ja se borim i zalažem za prava onih, ljudska prava, osnovna ljudska prava dostojnog života, prava na sreću i pravan a prihvaćenost u RH a mi to po našem zakonodavstvu, pravilnicima koji proizlaze iz zakona itd., drage kolegice i kolege, imamo. I ponovit ću još jednom, je li rodna ideologija borba protiv nasilja u obitelji, je li rodna ideologija borba za pravo žene da sam odlučuje o svom tijelu? Je li rodna ideologija borba za ravnopravnost muškaraca i žena, je li rodna ideologija zauzimanje za jednaku plaću, za jednak rad? Ako je, onda sam ja rodni ideolog, što god to značilo. Govorio sam u ovo Viskom domu ako se varam 2014. godine o Hrvatskoj koju sanjam pa bih još jedanput to želio ponoviti iako malo u drugačije kontekstu. Hrvatska koju želim i Hrvatska koju sanjam je Hrvatska u kojoj nema nasilja u obitelji, Hrvatska koju sanjam je Hrvatska u kojoj nasilnici ne mogu obnašati javne dužnosti. Ne mogu biti javni dužnosnici, ne mogu biti župani … [[Govornik se ne razumije.]] pritisak javnosti prisili na to da odstupi. Hrvatska o kojoj sanjam je Hrvatska u kojoj se svatko osjeća sigurno, je Hrvatska u kojoj se svatko osjeća dobrodošao, je Hrvatska u kojoj se svatko osjeća prihvaćeno. Kao osoba, kao pojedinac, kao muškarac ili žena. Kolegice i kolege, glasajući za ovu konvenciju, mislim da glasamo za korak bliže ka toj Hrvatskoj. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa, imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića.
Uvaženi kolega, s obzirom da ste postavili pitanje u koliko smo sigurnih kuća bili, bio sam samo nažalost u jednoj sigurnoj kući, nisam bio više, imao sam priliku razgovarati s tim ženama i moram reći da ste vi zapravo tu i dosljedne face. Znači vi ste stalno na istom tragu, bili ste za Istanbulsku prije, za Istanbulsku ste i sada, samo se malo usuglasite sa vašim predsjednikom stranke koji je jednom prilikom priznao da ima rodne teorije odnosno rodne ideologije u samoj konvenciji i da on s tim zapravo i nema neki problem. Samo jedno malo usuglašenje bi bilo dobro unutar vaše stranke da li ima ili nema. Ali moram reći da mi je ovo i smiješno i s tim važnijim temama. Pa vi ste barem imali tisuću i jednu priliku, pa na vlasti ste bili u dva navrata, 8 godina ste lijepo upravljali našom državom pa ste imali priliku sve te važnije teme staviti u fokus i ispraviti. I sada vi kad je jedna tema u fokusu, stavljate, kažete ima i važnijih tema. Mislim da ste imali svoju priliku govoriti i o važnijim temama.
Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Zekanović, matematika mi možda nije jača strana ali 25 godina Hrvatske, 8 naprama ostatak, pitam se tko je imao više vremena rješavati te probleme i tko je to bio pozvaniji i pod kim se dešavala privatizacija i pod kim se stvaralo ovakvo gospodarstvo, kvazi gospodarstvo, ortačko gospodarstvo kakvo sada imamo. No ne pričajmo sada o tome. Drago mi je da imate tako puno opservacija o našoj stranci, iz koje ste vi ono stranke? Hvala.
Hvala vam. Idući na redu je kolega Aleksić, izvolite za repliku.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Hajduković, u pravu ste, od konvencije se radi babaroga, od rodova se radi babaroga, od transrodnih osoba se radi babaroga i o tome se govori mjesec dana, dva mjeseca, govorit će se još dva mjeseca, a ti ljudi koji se toliko boje te babaroge nemaju problema s time što banke pelješe hrvatske građane nezakonitim kamatnim stopama, nemaju problema s time što se ne poštuje pravomoćna sudska presuda u kolektivnom sudskom procesu, oni nisu digli ruku za moj zakon kojim bi bio vraćen novac ljudima za njihove preplaćene kamate. Nisu podržali zakon kojem bi se kamatne marže regulirale, ne. Njima je problem baba roga, oni se bave apstrakcijama, a prave probleme koji su ovdje u hrvatskom društvu oni ne vide i ne žele vidjeti i ne žele se baviti tim problemima. To su licemjeri. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Apsolutno se slažem kolega Aleksić, mislim da ste to dobro primijetili. I rekao sam, ja bih volio da sa takvim žarom s kojim govore protiv ove konvencije govore o gorućim problemima u RH. Ovo nije glavni problem našeg društva, nemojte me krivo shvatiti, ali bilo bi dobro da je. Nemamo sređen bankarski sustav, nemamo stabilno gospodarstvo, da su svi zaposleni i da raspravljamo o nijansama, ali nije tako. A mislim da je osnovni civilizacijski doseg da zaštitimo one koji su ranjiviji u obitelji, to su najčešće i statistike to tako kažu žene i djeca. Mislim da je to čisto jedan čin čovječnosti i ljudskosti.
Idemo na zadnju repliku, poštovana kolegica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega. U vašoj raspravi spomenuli ste da je interpretativna izjava bezvrijedna. I naši domaći stručnjaci međunarodnog prava pa iz cijelog svijeta stručnjaci jasno se slažu u jednom, a to je da iako se dogodi nekakav spor vezan za ovu konvenciju da se interpretativna izjava ali baš nikako ne može zanemariti, to je jako važno. I ova izjava ima pravni učinak, bilo bi dobro da to svi znamo. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle kolegice, nisam rekao da je bezvrijedna rekao sam da je bespotrebna. Bespotrebna je zato što može zbunjivati u provedbi konvencije, zato što ja zapravo ne vidim nikakav motiv da to ugradimo u zakon osim smokvinog lista za desnicu, ekstremiste koji ne prihvaćaju osim nekog pokušaja kompromisa od strane Vlade. Po meni je taj kompromis uopće ovdje nije potreban jer rekao sam vam, prisegli smo na Ustav RH, Ustav priznaje i prepoznaje spolnu ravnopravnost, prepoznaje ljudska prava. Mislim da je usvajanje ove konvencije samo korak k jačanju poštivanju ljudskih prava i k jačanju mehanizama koje već imamo za sprečavanje nasilja u obitelji.
Idemo na iduću pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Drago mi je da danas raspravljamo o ovom dokumentu kojemu je cilj spriječiti nasilje nad ženama u našem društvu i da ćemo usvajanjem ovog dokumenta ući u broj onih zemalja koje su ratificirale ovu konvenciju jer to je jedan civilizacijski iskorak za Hrvatsku i mislim da je dobro da smo konačno došli do te faze i da ćemo ovu konvenciju usvojiti u ovom Saboru. Ja podržavam ovu konvenciju sa izjavama bez izjava, sa ograničenjima bez ograničenja jer je to nešto što je dobro za Hrvatsku, dobro za naše društvo, a najviše za one žene koje i danas u ovo vrijeme su izložene obiteljskom nasilju. Iskreno mi je žao što su ultra konzervativne udruge iskoristile ovaj dokument za promoviranje ultra konzervativnih stavova za koje smatram da ti stavovi nemaju mjesta u našem društvu niti imaju prostora u našem društvu jer ako Hrvatsku smatramo progresivnom i socijalnom državom, koja vodi brigu o temeljnim ljudskim pravima onda ovi nazadnjački stavovi koji se promoviraju ovih dana nemaju mjesta u hrvatskom društvu. No kolikogod rasprava u zadnjih mjeseci krenula u krivom smjeru i kolikogod su u prvi plan stavljali ostale teme, dobro je da danas raspravljamo o ovoj konvenciji i nadam se da ćemo u petak ju ratificirati sa dvotrećinskom većinom, ako kolege iz HDZ-a budu dosljedni sebi. Gospodin Bukarica vrti glavom, ali ja se nadam da će i kolege iz HDZ-a shvatiti da je ovo civilizacijski iskorak i da moraju pokazati da i HDZ možda ima i neko drugo lice nego što smo navikli. Preko 15.000 zlostavljanih žena godišnje, porast obiteljskog nasilja obavezuje nas da usvojimo ovu konvenciju, ali ne samo to, obvezuje nas da se snažno suprotstavimo svim onim retrogradnim strujama koje danas vidimo u našem društvu. U subotu je jedan skup u Splitu, ponovno se događa Splitska riva, ali nadam se da ovaj puta to neće uspjeti kao što je bilo prije nekih desetak godina jer Hrvatska ipak nije više ono što je bila i hrvatsko društvo će se znati suprotstaviti takvim nazadnjačkim idejama koje više ne mogu zaplašiti građane sa onim pojmovima koji evo plasiraju se i ovih dana koje te udruge koje smatraju da ova konvencija nudi određene krive pojmove, govore o pojmovima za koje oni sami ne znaju i ne mogu objasniti što ti pojmovi znače. Usvajajući ovu konvenciju Hrvatska neće riješiti sve probleme koji su u ovom području, području nasilja nad ženama i ne trebamo očekivati čuda. Neće se čudo desiti sa ovom konvencijom, ali u svakom slučaju konvencija će stvoriti pretpostavke da imamo bolji i kvalitetniji sustav institucionalni sustav koji će zaštititi žene od obiteljskog nasilja. Svaki život žene je dragocjen i Istanbulska konvencija je konvencija koja će omogućiti da u Hrvatskoj više ne bude ili da bude manje obiteljskog nasilja nego što je bilo do sada. Međutim, iz ovog procesa koji je prethodio raspravi i donošenju ove Konvencije, možemo jasno zaključiti da u nedostatku kvalitetnih tema ova Vlada je htjela i nametnula ovakvu raspravu u javnosti jer građane zabavlja sa pitanjima koji su u ovom trenutku građani ne vide. Ne govorimo o pitanjima iseljavanja, odlaska mladih, ne govorimo o Europskoj komisiji i njenim stavovima, ne govorimo o porastu rada na određeno vrijeme, ne govorimo o ekonomskoj situaciji u zemlji, a govorimo o ovim pitanjima i mora se kazati da Vlada nije došla do onog trenutka kada će postavljati teme koje su važne za RH i teme koje su važne za građane u RH. Pitam se kada ćemo kao društvo sazrijeti i prestati stavljati na dnevne red ovakve teme jer ono što je primarna zadaća u ovom Saboru svih nas je osigurati slobodan i dostojan život svim građanima u RH. Međutim, iako danas usvajamo ovaj dokument, čini mi se da nam predstoje, jer gospodine Zekanović neće vjerojatno se zaustaviti na ovome samo, da nam predstoje još dodatne ideološke rasprave koje će biti test kakvo društvo mi jesmo i što ovo društvo može, kako ovo društvo može osigurati građanima u RH. Otvoreno društvo visokih demokratskih načela koje prihvaća različitost, bori se protiv nasilja svake vrste ili želimo društvo koje je lišeno svake otvorenosti, izolirano od svijeta u kojem živi, okruženo raznim dogmaticima i to je ono pitanje koje će se postaviti pred nas u slijedećih godinu dana ili kraće. Kakvo društvo želimo? Ja želim ono prvo društvo, otvoreno društvo koje uvažava razlike, društvo koje cijeni svoje građane, a ne društvo koje nameće okvire i pravila svojim građanima. Konvenciju ćemo raspraviti i usvojiti, ali predstoji nam bitka oko Obiteljskog zakona, predstoji nam bitka oko Zakona o pobačaju, o pravu žene da odlučuje i to ono što će također obilježiti raspravu u ovom Saboru. Ali ne treba zaboraviti i one druge teme, a one teme koje su važne za građane RH. Stoga pozivam sve progresivne strane u Hrvatskom saboru i društvu da se okupimo i spriječimo svaki pokušaj smanjenja dosegnutih prava. Od Vlade ne očekujemo puno, nažalost. Od Vlade u kojoj ministrica obiteljsko nasilje opravdava citiram: da je to tako u braku, u kojem ministar zdravlja traži da katolička crkva napiše Zakon o pobačaju, u tom pogledu ne možemo očekivati bilo kakav napredak, ali očekujem napredak od slobodnih, slobodoumnih ljudi u RH, od slobodoumnih ljudi ovdje u Saboru. Stoga pozivam kolege iz MOST-a da se odmaknu od skuta konzervativnog dijela Katoličke crkve i naprave dobro djelo i podrže Istanbulsku konvenciju. Kolegice i kolege iz MOST-a, opravdanje da nećete na ovakav način štiti HDZ vam ne stoji. Već ste to napravili dva puta kada ste s njima išli u koaliciju. Ispravite to glasanjem za Istanbulsku konvenciju. Pozivam kolege iz Živog zida kojih eto, danas ih nema, ali vjerojatno će ovo čuti, koji danas su namjerno očito izbjegli ovu raspravu, da podrže Konvenciju i pokažu da im je stalo do otvorenog i demokratskog društva. Kolege iz Živog zida ako me čujete, a nadam se da me čujete, pokažite da vam je stalo do zaštite nasilja u obitelji i nasilja nad ženama i podržite ovu Konvenciju. Jedna bitka je dobivena, ali još uvijek su bitke pred nama i ja očekujem da ćemo ovu Konvenciju, ponavljam iako tu je bilo određenih skeptika, usvojiti sa 2/3-skom većinom i ja se nadam da će to biti i poruka svim onim konzervativnim snagama u hrvatskom društvu da nemaju većinu i da ne mogu od RH stvarati Poljsku ili Mađarsku. Hvala lijepo.
Idemo na replike. Imamo 7 replika. Prvi je na redi poštovani kolega Petar Škorić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Mrsić, prije svega, evo ispravit ću vas u nekoliko navoda. Kazali ste skup u subotu u Splitu. Nije skup u subotu nego je skup sutra u Splitu. Međutim, kad nisam mogao odolit javiti se, replicirati vam zbog vašeg izričaja, zbog vrijeđanja hrvatskog naroda, zbog prozivanja, zbog svrstavanja dakle, o pričama, ultrakonzervativnim snagama, o nazadnjačkim stavovima, o dakle, opcijama kojima više nema mjesta u hrvatskom društvu. Ja znam da je komunizam prestao, da ste izišli, ali očito komunizam još nije izišao iz vas. Dakle, osim rječnika slobodoumni i sl. iz svega ovoga samo progovara duh jednog totalitarizma. Na ovaj način obrušiti se na Katoličku crkvu, na ljude koji drugačije misle, mislim da je potpuno neprimjereno. Hvala.
Hvala. Druga replika, poštovani kolega Mara, pardon. Kolega Mrsić, izvolite odgovor na repliku.
Ne mogu odgovoriti na ovakav jedan lijepi komunistički govor. To je govor u najboljoj maniri sekretara partije koji govori o nekom članu koji ima drugačije mišljenje nego što imala partija. Gospodine Škoriću, to je vaš pravi govor, takav što je. Evo, ispričavam se, datume sam pobrkao, ali je stvar vrlo jasna. Ono što hoćete pokazati na rivi je da većina hrvatskog naroda je protiv Istanbulske konvencije i da ćete nas uplašiti tu u Saboru da ju mi potvrdimo. E nećete. I tamo na rivi u Splitu neće biti većina hrvatskog naroda jer hrvatski narod želi da hrvatsko društvo bude slobodoumno i da u njemu svatko ima pravo izražavati svoje stavove i svoja mišljenja. Tu nazadnjačku ideologiju više nećete moći prodati u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Idemo dalje, poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Mrsiću u vašoj raspravi ste po meni ispravno dotaknuli određene teme koje su gurnule Istambulsku konvenciju u žarište rasprava u zemlji u kojoj je problema koliko god hoćete a nažalost ispada da je ovo povuklo najveći interes i da se oko toga najviše raspravlja. Ne rasprava se o tome da stotinu tisuća ljudi godišnje ode iz Hrvatske, ne raspravlja se o manifestlucima u Agrokoru, ne raspravlja se o tome da je premijer Plenković prije godinu i pol dana odlučio da ćemo kupiti INA-u da se ništa nije napravilo, ne raspravlja se o masu stvari koje su važne a ovo je zaokupilo hrvatsku javnost, u biti ono što bi trebalo biti svima samo po sebi jasno i prihvatljivo i što će na kraju u Saboru biti velikom većinom izglasano. Hvala lijepa.
Kolega Mrsić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Maras, da točno ste primijetili ovo o čemu danas razgovaramo i ovo što piše u Istambulskoj konvenciji bi trebao biti jedan demokratski doseg hrvatskog društva i o njemu uopće ne bi trebalo biti rasprave nego bi trebali raspravljati o drugim problemima koji su itekako važni za hrvatsko društvo i to sam i pokušao ukazati da rasprava o Istambulskoj konvenciji je maska koja prekriva sve druge probleme koji se javljaju u hrvatskom društvu. Ovo o čemu danas raspravljamo trebalo bi se podrazumijevati samo po sebi da to u Hrvatskoj imamo i ne bi trebalo biti nikakvih događanja naroda niti bilo čega jer je ovo civilizacijski doseg Europe a mi civilizacijski pripadamo Europi.
Treća replika poštovani kolega Pupovac, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vi ste gospodine Mrsiću ukazali na nekoliko područja na kojima mi kao država više nemamo moć, ne kontrolirano tržište radne snage na pravi način, drugi nam diktiraju. Ne kontroliramo kamate u našoj zemlji, drugi nam diktiraju. Jesmo li diktirali privatizaciju banaka? Jesu li digli glas protiv toga oni koji danas dižu glas protiv Istambulske konvencije? Nisu. Je li dižu glas protiv načina na koji se isplaćuju mirovine i uzima umirovljenicima? Ne dižu. Je li dižu glas protiv onih koji snižavaju cijenu rada u našoj zemlji? Ne dižu. A ja bih volio da dignemo glas protiv toga. Da ovo ne bude jedina tema gdje ćemo mi dokazivati da možemo imati nešto što se zove nacionalni suverenitet. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Poštovani kolega Pupovac, potpuno se slažem s vama, mi o ovome uopće nismo trebali raspravljati ovoliko dugo u Saboru, to je trebalo ići jednim određenim automatizmom, davno smo to trebali raspraviti a one teme koje su bitne za hrvatske građane njih stavljamo pod tepih i ne raspravljamo o njima. I ja se nadam da će doći vrijeme kada ćemo i tu u Saboru moći i htjeti raspravljati o temama koje su bitne za hrvatske građane. Istambulska konvencija je civilizacijski doseg i o njoj nema potrebe dizati takve tenzije jer u njoj nema ništa što ovo društvo i ova Hrvatska ne zaslužuje. Ono što je očito da su … [[Govornik se ne razumije.]] udruge to osjetile kao polje na kojem bi mogli dignuti svoju vidljivost i na neki način pokušati skrenuti tijek hrvatskog društva ka modernom civilizacijskom društvu koje je, koje sve one koji su u Hrvatskoj [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Hvala.
4. replika poštovani kolega Glavaš.
Gospodine Mrsiću, spomenuli ste splitsku rivu, podsjetiti ću vas da su bile dvije splitske rive, jedna u veljači 2001. godine kada se prosvjedovalo zbog uhićenja generala Norca i da se okupilo preko 100 tisuća ljudi. Druga splitska riva bila je od prosinca 2005. godine, kada je bila najavljena kao prosvjed zbog uhićenja generala Gotovine ali zahvaljujući intervenciji splitsko-makarskog nadbiskupa gospodina Marina Barišića koji je došao kod premijera Sanadera i utjecao na organizatore i taj skup se nije pretvorio u skup protiv Vlade RH već kao skup potpore generalu Gotovini i na njemu je bilo puno, puno manje negdje 40 do 50 tisuća okupljenih. Dakle tu imamo direktno miješanje crkve u političke skupove.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Ja očekujem da se prozbori o pitanjima koje su pitanja i žena na tržištu rada, o njihovoj nezaposlenosti, o njihovoj nejednakosti na tržištu rada, o njihovoj ekonomskoj ovisnosti. Dakle to su problemi o kojima trebamo razgovarati. I ja bih rado da taj glas sa rive sutra progovori o tim pitanjima, o tim pitanjima koji su bitni za sve one građane u Hrvatskoj koji danas imaju posao koji nije stalan, većina njih je žena, o ženama koje rade na određeno vrijeme, o svim onim problemima koje tište žene, o tome da imaju manje mirovine zato što njeguju člana obitelji i to su problemi o kojima treba razgovarati. Istambulska konvencija nije konvencija o kojoj bi trebali toliko puno trošiti vremena jer ona je civilizacijski iskorak i to je ono što ovom Saboru bi trebalo postati jasno. Ja se nadam da će ona biti ratificirana sa velikom većinom. Dvotrećinskom.
Poštovana kolegica Lukačić, vi ste sljedeća na redu. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolega Mrsiću, dobro je da ćete dići ruku za ovu konvenciju uz interpretativnu izjavu. Ova konvencija ne bi bila potpuna bez ove izjave, ne bi bila dovoljno jasna i zato je dobro da je Vlada dala izjavu i to je lijepo od vas. Ali nije lijepo da govorite da ministrica podržava obiteljsko nasilje. Koju god je izjavu dala u nijednoj nije rekla da podržava obiteljsko nasilje. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Da, ja sam vrlo jasno rekao kolegice Lukačić da ću ja podržati Istanbulsku konvenciju, ratifikaciju sa izjavama i bez izjava. Izjava služi samo da na neki način umirite dio svog biračkog tijela i vaše kolege da onda pristanu glasati i to su radile i druge zemlje i to nije nešto što nije neuobičajeno. Za mene je to nešto što neće spriječiti da dignem ruku za Istanbulsku konvenciju. A što se tiče ministrice Murganić, ja samo citiram ono što je ministrica izjavila, da je tako u braku, ništa drugo.
Idemo na šestu repliku, poštovana zastupnica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, ja moram priznati da se u jednom dijelu vaše rasprave vam se čudim kada ste krenuli pozivati kolege iz Mosta i kolege iz Živog zida na to da podrže Istanbulsku konvenciju iz jednostavnog razloga, svako od nas je u ovu sabornicu ušao sa svojim stavom i ja sam sigurna da se nitko u tom smislu neće promijeniti, pa onako tu da iskoristim džaba krečenje, džaba krečili to. Kako smo ušli tako ćemo i izaći i jednako tako ćemo u petak doći u petak nakon glasanja. No međutim postoji tu jedna stvar, ja u ono u što sam sigurna, a to je da je Istanbulska konvencija uvertira, uvertira u Obiteljski zakon, uvertira na temu zabrane pobačaja u Hrvatskoj i tu će trebati puno energije, puno snage, puno dokazivanja i puno razmišljanja o tome i tu dokazivati kakvu Hrvatsku hoćemo, da neki standardi koji su u Hrvatskoj bili postignuti i s kojima smo živjeli sada preispitujemo.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, a treba pozivati ljude. evo gospodin Grmoja i ljudi iz Mosta ja se nadam da će promijeniti svoje mišljenje jer je ovo konvencija koja štiti žene od nasilja, tu nema ideologije na lijeve, desne, žute, plave, crvene i ne znam koje sve, to je nešto što je jasno svima. I evo žao mi je ako kolege iz Mosta i Živog zida ne budu glasali za Istanbulsku konvenciju. Evo kolege iz Živog zida i nema, oni su na svim raspravama i gospodin Pernar i gospodin Sinčić, ali evo večeras ih i danas nema. Očito smatraju da o ovoj konvenciji, o zaštiti žena od obiteljskog nasilja ne treba govoriti. I slažem se da je ovo uvertira za Obiteljski zakon i Zakon o pobačaju, ali tu ćemo vrlo oštro štititi dostignuta prava i nećemo dopustiti da ona budu niža nego što su postignuta do sada.
Zadnja replika poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Mrsić. Ja ću vam pročitati jedan citat, jedan dosta konfuzno pisan tekst „Mislim da Hrvatska može interese i vrijednosti zaštite žena provesti svojim zakonodavstvom“. Znate tko je to rekao? Nije rekao netko iz Mosta ni iz Živog zida, nego premijer vlade u kojoj ste vi bili ministar i kolegica koja se također sada javila za repliku, vlade koja nije ratificirala Istanbulsku konvenciju, a vi ovdje pričate jako licemjerno o tome kako se da gubimo vrijeme, zašto gubimo vrijeme da se to trebalo davno provesti. A ako već govorite vi i kolegica o tome da je protivljenje Istanbulskoj konvenciji uvod u nekakvu konzervativnu revoluciju onda ja ne vidim idealnije osobe da bude na čelu te konzervativne revolucije od bivšeg premijera Zorana Milanovića s kojim evo u ovom slučaju ja dijelim svoj stav [[Upadica predsjednik: Hvala.]]
Kolega Grmoja Hvala vam. A što se tiče zaštite žena jedina žena koju ste vi zaštitili je vaša žena … /Govornik isključen./ …
… [[Govornik naknadno uključen.]] nema argumenata on ide osobno, ali šta ćemo, to je tako. Pozivam gospodina Grmoju i Most da glasaju za Istanbulsku konvenciju jer ako je Sabor jedinstven tada će biti i poruka puno snažnija nego u Saboru bude i onih ruku koji će biti protiv Istanbulske konvencije znači protiv toga da zaštitimo žene od obiteljskog nasilja. I to je poruka. Nismo u ono vrijeme Milanovićeve vlade i SDP-ove vlade nismo ratificirali, greška je, tu smo grešku priznali. Evo idemo ju svi zajedno ispraviti eto uz pomoć Mosta i vas da dignete ruku zajedno s nama pa da onda to zajedno ispravimo. Pomozite nam da ispravimo grešku. Hvala lijepo.
Povreda Poslovnika kolega Grmoja. Izvolite.
Zastupnik Mrsić opetovano iznosi neistine. Ne radi se o grešci, ovaj citat koji sam ja pročitao je citat koji je nedavno dao bivši premijer Milanović, to je njegov stav kojeg on nije promijenio. Znači on je taj stav imao i to je njegov stav i čovjek je upravu. Ovo je čista magla. Mi pitanje zaštita žena od nasilja možemo riješiti svojim zakonodavstvom.
Kolega Grmoja, vjerojatno ste i sami svjesni da ste zaslužili opomenu s obzirom da niste rekli ni koji članak je povrijeđen, a i ovo nije bila povreda Poslovnika pa imate jednu opomenu. Iduća rasprava sada je na redu poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolege. Evo o Istanbulskoj konvenciji smo puno toga rekli, evo došlo je konačno i to vrijeme da ja imam svoji 9 minuta i 50 sekundi nešto reći o Istanbulskoj konvenciji u ovom Visokom domu. Osvrnuo bih se na početku malo na kolegu Mrsića koji me osobno prozvao i bio sam zapravo replicirao na isti način i gospodinu Hajdukoviću. Tema ima jako puno. I vi ste imali priliku dok ste bili na vlasti bavit se bilo kojom temom, ovo je sad tema koja je trenutno u fokusu, trenutno na raspravi u Hrvatskom saboru i naravno se bavimo s njom. I usput, evo ga, čuo sam da ste izbačeni iz SDP-a, ne znam krivo vam je pretpostavljam pa moja sućut. Što se tiče Istanbulske konvencije, samo malo o meritumu, malo o meritumu jer govori se o puno stvari, a u meritum nitko nije ušao. Nije meritum zaštita žena od nasilja kolega Vučetiću, nije to meritum, nije. I možete vi na svoj način, onako filozofski govoriti o tome, ali to nije meritum. Jer da je bilo kome to meritum u ovome Saboru onda bi se odavno izbacio onaj dio koji je sporan i usvojio hrvatski zakon kao suverena država i zaštitile bi se žene na pravi način, ali to nikome nije stalo da zaštite žena od nasilja, barem vama koji ste se noktima i koljenima grizli i grebli da se ovaj sporni dokumenat usvoji. Meritum je ono što vi kažete da nema, a ima i svi hrvatski građani koji znaju čitati, a većina ih velika zna čitati, pročitali su da unutra ima rodne teorije, odnosno rodne ideologije. Pa što ste vi mislili da će u tom dokumentu spornome pisati Istanbulska konvencija, u podnaslovu uvođenje rodne ideologije u Hrvatsku? Pa naravno da neće. Međutim, koliko god se vi trudili govoriti, pogotovo govorim mojim kolegama do kojima sam do neki dan bio u klubu, ipak hrvatska javnost je svjesna što ovaj dokument nosi i taj je sporni članak 3. jasno i glasno kaže razdvaja dva pojma kolega Jandrokoviću, rod i spol, po prvi put u hrvatskom zakonodavstvu. A hrvatski Ustav prepoznaje samo termin spol, ne prepoznaje termin rod. Ali složit ću se i s vama na one vaše puste argumente da smo mi odavno još od Sanadera i Zakona o borbi protiv diskriminacije uveli u naše zakonodavstvo i rodnu ideologiju na mala vrata, jesmo uveli smo i to nije dobro i nikad nisam rekao da je to dobro i nitko tko ovaj dokument kritizira neće reći da je to dobro. Nažalost uveli smo i onda smo bili prevareni pod Sanaderom i sad smo opet prevareni pod Plenkovićem i jesmo i žao mi je toga. I žao mi je ovog HDZ-a i žao mi je nevjerodostojnosti njegove. Gospodine Klariću, možete slobodno kasnije dignuti repliku pa možemo razgovarati. Žao mi je. Ali i Plenković će proći, kao što je prošao i Karamarko, kao što je prošao i Sanader i kao što su prošli i drugi pa će doći i katarza ja se nadam, a možda i neće. Možda neke druge stranke, možda moj HRAST dobije priliku upravo zastupati te ljude koji su protiv ove Istanbulske konvencije i protiv takve vlasti jer to nije u redu i to je naopako i to nije vjerodostojno i to nije pod onim sloganom pod kojim ste vi bili na izborima. Vaše gospođo Murganić glasačko tijelo, vaši glasači su demokršćani, to su ljudi koji su s vama na misi, to su ljudi koji su formalno i stvarno pripadnici Katoličke crkve, a mogu vam pročitat i cijelu izjavu hrvatskih biskupa koja je iznimno jasna, koja kaže, samo kraj onaj ključan, možda malo kasnije više ako bude vremena. Stoga pozivamo da se narodni zastupnici u Hrvatskom saboru izjasne protiv ratifikacije konvencije, a govore svim zastupnicima u bilo kojoj političkoj opciji, ne morate zijevati gospođo Murganić, ovo piše jasno i glasno, ovo su šest puta rekli, šest puta rekli, šest puta je to rečeno eksplicitno i nemojte to ignorirati i govoriti da imate neku svoju novu new age religiju. Možda imate, ali Katolički biskupi su bili jasni, eksplicitni. Ali malo o MOST-u, pa zanimljivo mi je vaše glasovanje, vas ima 15 u klubu, koliko ja čujem 5 ili 6 će glasovati za, ostali će, pardon bit će protiv, ostali za. Kolega Dobroviću, Praniću, evo gospodin Bulj je izašao, Grmoja, Petrov vi ćete biti protiv čuo sam, ostali će biti za. Ja mislim da je to malo šizofrena situacija, ja osobno kao što sam izašao iz ove koalicije ne bi bio više u stranci sa ljudima koji se oko jedne, meni temeljne, ključne stvari za moj svjetonazor, za moj narod i moju državu ne slažemo. Kao što će biti i oko pitanja abortusa dragi kolega Boriću, tu sam eksplicitan za razliku od vas koji nećete nikad biti. Ovdje moram svom dragom kolegi Hasanbegoviću isto replicirati koji je tu istomišljenik samnom, ja jesam za referendum, jesam za referendum i nadam se da će taj referendum uskoro pokazati što hrvatski narod misli, ne samo na trgovima hrvatskih gradovima, kao što je bilo u Zagrebu i kao što će biti u Splitu. A vi pogledajte malo sutra u 18h na televiziju, pogledajte taj skup i strepite svi skupa. I strepite što niste bili vjerodostojni i što ste ignorirali ovaj dokument koji su naši biskupi napisali i koji podržavaju svi svećenici i čitava Katolička crkva. Jer to je ključno. Radi se o naravnu zakonu, ne radi se o nečemu izmišljenome. Đenderizam itekako postoji u mnogo zemalja svijeta jer je uzeo itekako maha. Ali kad govorimo malo o argumentaciji da vam čisto kažem da nije tu Hrvoje Zekanović osamljen u svojim promišljanjima. Skoro 300 europskih parlamentaraca nije glasovalo za ovaj dokument, od njih 750 otprilike. Ili su izvukli karticu ili su glasovali protiv ili su bili suzdržani. Pa čak i veliki premijerov prijatelj Tajani nije htio glasovati za ovaj dokument, nego je izvukao karticu. 7 zemalja Vijeća Europe, mogu ih nabrojati: Rusija, Azerbajdžan, Armenija, Litva, Bugarska, Slovačka, Mađarska, nikada neće ratificirati, a siguran sam da će se priključiti i još nekoliko zemalja, a neke će izaći, kao što upravo radi Poljska npr. Znači nismo tu osamljeni i nije to izmišljotina nekih katolibana ili nazadnjačkih skupina kako nas gospodin Mrsić, napredni gospodin Mrsić naziva, nego mnoge države svijeta, njihova politika uviđa da je ovo sporno. Pa i danas je premijer francuski itekako govorio o kršćanskoj Europi i potrebi vraćanju kršćanskih korijena, a mi to ignoriramo. Meni je žao zbog toga i meni je žao što me premijer Plenković razočarao, iznimno mi je žao jer nakon ovoga svi znate što slijedi i nemojte to ignorirati. Slijedi velika koalicija HDZ-a, SDP-a koji će pogotovo HDZ značajno opadati u svom rejtingu a slijedi i raspad MOST-a jer ako se na ovoj temi ključnoj vi ne možete sastati, vama slijedi raspad. Ja osobno a ima tu siguran sam, praktičnih vjernika, kršćana i katolika, ne bi sjedio s nekim u klubu i objašnjavao mu da treba biti protiv ovog spornog dokumenta. Jednostavno to je ona crvena crta koju ja prijeći neću. Ali ovdje moram još malo se nadovezati vezao uz općenito odnos prema ovakvim dokumentima. Uskoro ćemo imati i Obiteljski zakon, znajte, HDZ će i taj Obiteljski zakon također na isti način usvojiti kao što je usvojio sve i popustiti će se, ministrice vi to znate, u svemu će se popustiti HNS-u. U svemu ćete popustiti gospođici Puh koja je danas pričala o slatkišima. Ma fantastično. Slušali smo prije neki dan kako ju je momak tjerao da se ožene, sad slušamo priču o slatkišima jer nije htjela rađati djecu i ona šalje poruku sa govornice u Hrvatskom saboru hrvatskoj javnosti, svaka čast, baš nas zanima vaša intima, to je jedna priča koja savršeno se uklapa u Hrvatski sabor. Ali priča i o slatkišima kako su muškići dobili više slatkiša od djevojčica. Pa jel' vi znate koji je meritum ove konvencije? Očito ne znate ni vi ni mnogi drugi. Bitan je jako i novac, ja duboko sumnjam u ove zadnje izjave i ministrice i gospodina premijera da se radi o samo 70 milijuna kuna jer svi smo čuli jako, jako jasno i glasno od gospođe Šujice da se radi o milijardu kuna. Odjednom se broj promijenio, ne znam koja to stavka ne odgovara, evo malo ću se informirati pa ćemo reagirati i po tom pitanju jer taj broj ne može se smanjiti za 20 puta tek tako. Ali ja ću reći hrvatski narod je žilav narod i preživio je svašta kroz svoju prošlost. Pa tako će i ovaj put, preživjet će i političku nekorektnost odnosno reći ću i izdaju u konačnici pa će dobiti neku drugu priliku, da, dobit će neku drugu priliku i to će vam biti krivo a dobit će i pobijedit će hrvatski narod kao što je uvijek dosada pobjeđivao.
Idemo redom, imamo dosta replika, prvi je na redu poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Zekanović, ajde zamislite na trenutak dasmo svi mi ovdje oko vas neznalice. Slušao sam vašu raspravu, to vam vjerovatno neće biti teško jer nas takvim smatrate, pa nam onda objasnite što je to rodna ideologija? Što su to te rodne teorije kakvima ih prozivate, meni to nije jasno, evo priznajem, ne razumijem, možda sam glup, dajte mi objasnite, recite mi što je to, poučite me. I druga stvar, vi kao po vašoj raspravi, samoprozvani veliki katolik, kažete da je ovo protuvjerski, protucrkveni dokument, da je protiv zasade katoličkih temelja Europe a jedna novina, možda ste čuli za nju, L'Osservatore Romano je 1. kolovoza 2014. godine rekao da je ovo korak naprijed u borbi za prava žena, L'Osservatore Romano. Glasilo Svete Stolice, države vatikanskog grada. Pretpostavljam da znate što je to. Korak naprijed u zaštiti ženskih prava. Objasnite mi to, evo, samo to.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Uvaženi kolega Grbin, da ste vi neznalica, dapače, pogotovo vi, ja smatram da ste vi ovdje jedan od naj pa i najpametnijih kolega, evo i kolega Klarić, možda je to pravi izraz, hrvatskih zastupnika, itekako načitan i elokventan itd. Međutim, ja sam sada pronašao definiciju rodne ideologije, ima li potrebe da vam čitam, možete vi pronaći na internetu, ukucajte pa vidite. Upozorite molim vas gospodina Klarića, ne mogu niti raspravljati ni replicirati od njega, već mi 17. put upada u riječ, molim vas, predsjedniče Sabora. Molim vas nek' se malo suzdrži, uskoro je vikend pa se može malo i opustiti. Kolega Grbin, ponovit ću, neće i ne piše u podnaslovu dokumenta rodna ideologija ili potiho, potajno uvođenje rodne ideologije u Hrvatsku ali ja ću vas sad pitati koja je to razlika između spola i roda, neće imati priliku odgovoriti, možete mi kasnije odgovoriti i zašto se po prvi put u hrvatskom zakonodavstvu razdvaja ta dva pojma koja su bila uvijek … [[Govornik se ne razumije.]] sinonimi?
Hvala vam. Idemo na drugu repliku, poštovani kolega Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja bih volio isto ako može definicija ali ono što bih ja zapravo htio ovdje demantirati je ovo što govorite, što je jednostavno neistina da je prvi puta da se uvodi u hrvatsko zakonodavstvo. Ja bih vas uputio na priopćenje Ustavnog suda iz 2013. koje je, ja bih se ovdje usudio reći da ima ipak malo veću težinu Ustavni sud od Hrvatske biskupske konferencije, barem na ovom mjestu na priopćenje povodom referenduma u kojemu kažu u Republici Hrvatskoj spolni i rodni diverzitet zaštićeni su Ustavom, zaštićena su i prava svih osoba neovisno o spolu i rodu na poštovanje i pravnu zaštitu njihova osobnog i obiteljskog života i njihova dostojanstva ljudskog, članak 35. Ustava, te se pravne činjenice danas smatraju trajnom vrijednošću, kolega Zekanović, hrvatske ustavne države. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Uvaženi kolega, kao što sam rekao, još od Sanadera imamo uvođenje tih termina u hrvatski pravni sustav i duboko se ne slažem s tim i duboko sam nezadovoljan s tim. Međutim ponovit ću ili ću malo pojasniti, po prvi put se definiraju ta dva pojma a taj dokument koji ste vi pročitali nije hrvatski zakon, to je samo mišljenje Ustavnog suda, tako je, samo mišljenje Ustavnog suda. Po prvi put imamo definiciju ta dva pojma koji su po prvi put u hrvatskom zakonodavstvu jasno razdvojeni, iznimno jasno razdvojeni, koliko god to vi ignorirali.
Treća replika poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Zekanoviću, ja vas molim da i meni kao i kolegama Grbinu i kolegi Glavaševiću odgovorite na pitane šta je to rodna ideologija s obzirom da već dva puta niste odgovorili. Ja sam uvjeren da vi to znate i da ćete nam tu svima to objasniti kako bi bolje mogli pripremiti svoje rasprave i čuti koji su to vaši argumenti. Znači recite nam šta je to rodna ideologija s obzirom da o tome cijelo vrijeme pričate a još niste definirali šta to u biti je a sa druge strane da vi ne govorite o većini hrvatskih građana i u ime većine hrvatskih građana, tu se pozivate na narod, ovo ono, pogledajte zadnje istraživanje o Istanbuslkoj konvenciji, 66% građana RH podržava donošenje u potpunosti ili u velikoj većini Istanbulske konvencije, a samo 22% ne podržava. Znači 3 puta više naših sugrađana, da nema političara poput vas, vjerojatno bi taj postotak bio i puno veći. Hvala lijepo.
Hvala vam. Izvolite kolega Zekanović.
Uvaženi kolega Maras, kao što sam rekao imamo sam google, pa lijepo googlajte definiciju rodne ideologije. Ali ja ću vam pokušati, biti ću vam plastičan da van ne čitam definicije, biti ću vam jako plastičan kolega Maras. To je ono kao kad su nas uvjeravali, pa mi ćemo, uvesti ćemo zakon o životnom partnerstvu, pa nećeš ti, nema problema. Pa na koncu sada imamo pokušaja uvođenja LGBT IQ odjela u hrvatske knjižnice. Pa ovaj dokument neće ništa ključno promijeniti, ali što je to rodna ideologija, imate vidjeti lijepo na primjer jedne Švedske, Norveške, znači Nordijskih zemalja općenito ili npr. u Kanade. Npr. rodna ideologija je to što je Kanada, upravo nedavno, izbrisala nazive otac i majka u službenim dokumentima i ostavila isključivo roditelj 1 i roditelj 2. S tim da je interesantno, nitko ne može izabrati ni tko će biti prvi, nego drugi, nego moraju izvlačiti iz nekakve posude, tko će biti broj jedan i broj dva, da nema diskriminacije, to je rodna ideologija, gospodine Maras.
Hvala vam. Iduća replika poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Jesam ili nisam u SDP-u, mene određuje kao sociodemokrata i ne trebam vašu sućut. U svojoj raspravi sam naglasio sam sve ono što sociodemokrati zastupaju i sve ono što je bit socijaldemokracije, a očito da vama smeta onaj dio, koji govori o zaštiti i o promicanju i očuvanju ljudskih prava. Stoga vama, treba izraziti sućut gospodine Zekanoviću, što se u principu zalažete za ograničenje ljudskih prava i slobode i to je ono što cijelo vrijeme tu govorite. Ne ono što vi pokušavate prodati, kroz to da objašnjavate rodnu ideologiju, nego de facto, jasno recite da se u Hrvatskoj ograniče ljudska prava i slobode. I kada govorite Plenković i Sanader su zeznuli nas, tko ste to vi?
Odgovor na repliku, izvolite.
Zeznuo je mene i Milanović da se razumijemo, … [[Govornik se ne razumije.]] govorio sam o HDZ-u s kojim sam bio nedavno u koaliciji, odnosno, i o ni su uvodili, odnosno, i vi ste vodili, odnosno, vi ste uvodili također dižući ruke zakone koje su u suprotnosti sa naravnim zakonom. U suprotnosti s onim što ja smatram da ja smatram da je u redu, u suprotnosti, uostalom, što i propagira moja i Katolička crkva. A vi, lijepo vam je zapravo replicirao gospodin Škorić maloprije, jako lijepo. Vi se pozivate na demokraciju, vi ste veliki demokrat, ili demokrata, kako ste rekli, sad ne znam koji je to jezik, malo istočnija varijanta, da istočna varijanta, međutim, poštovani gospodin Mrsić, upravo ste vi taj totalitarist ili vi bi rekli tortaritarista vjerojatno, je li. I onda pod krinkom otvorenosti širokog duha, vi bi zapravo sve to lagano riješili na svoj, poznati način. Zna se što se radilo u vrijeme kada su vaši vladali i još jedanputa sućut zbog izbacivanje iz partije.
Idemo dalje, 5 replika poštovani kolega Orepić, izvolite.
Poštovani gospodin Zekanoviću, isključivi ste i to stvarno nije lijepo. Evo, to vam želim reći, glasovanje pod savjesti, podrazumijeva i glasovanje za ratifikaciju, je li. Pozvao bi vas i sve ubuduće, uistinu iskreno iz duše, da uvažimo činjenicu da postoji različita mišljenja, jel, sukob razmišljanja, ne može i ne smije biti sukob osobni. Meritum Istanbulske konvencije je zaštita žena od nasilja i s tim se trebamo baviti. Hvala lijepo.
Kolega Orepiću, ako sam malo dignuo tenzije i prozvao neke svoje kolege za koje smatram da su trebali glasovati protiv, na njih sam mislio, za vas, ne znam pod kojim ste svjetonazora i pod kojim ste vi uopće agendom ušli u Hrvatski sabor, vi zapravo kao Most nemate, vi tu imate najbolju zapravo mogućnost odluke, a ja sam govorio u svoje ime. Ja ne bi bio, ja ne bi bio, jer su ovo ključna pitanja za mene. Za vas nisu ključna, za mene je ključno. I naravno, svatko od nas ovdje kolega Borić i svatko ima pravo odlučiti i glasovati prema svojoj savjesti. Ali, kada govorimo o stvarima ovdje, ja sam možda malo bio dramatičan, je se ovdje tiče savjesti, moje savjesti i savjesti ovdje ljudi ovdje. Oni tamo problema nemaju, ona strana problem nema. Njima je ovo jako, očito ni vi nemate problem. A ovdje govorimo sada o laži i demagogiji gdje je prevareno glasačko tijelo, koje je duboko protiv ovoga dokumenta i zbog toga malo dramatike s moje strane, nije ništa bilo … [[Govornik se ne razumije.]]
Idemo dalje, poštovana kolegica Jeckov, izvolite.
Uvaženi kolega, u nekim vašim medijskim istupima, imali smo prilike čuti, da je u nekim zemljama koje su ratifikovale Istanbulsku konvenciju, a koje su u našem okruženju, to nekako, ta rodna ideologija o kojoj pričate je promakla ispod radara. Ako to i uzmemo kao mogućnosti, kao opciju, mene zanima, šta kažete na činjenicu, da je do 11. mjeseca 2017. g. konvenciju ratificiralo 17 država članica. Među njima nije na odmet u ovom kratkom vremenu spomenuti, Austrija, Belgija, Cipar, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Njemačka, Italija, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugal, Slovenija, Španjolska i Švedska. Zanima me kako to tumačite?
Odgovor na repliku, izvolite.
Uvažena kolegice, evo upozoravao sam kolegu Mrsića, da se koristi srpskim jezikom, upozoravam i vas isto, pokušate, trudite se malo govoriti hrvatski, uplatite sebi neki tečaj, u hrvatskom saboru se govori hrvatskom jeziku i mislim da, kao da bi kolega Kajtazi počeo govoriti romski ili netko kada bi počeo govoriti, ne znam kolege iz IDS-a talijanski itd. Znači, pokušajte, da se možemo razumjeti, no hard feelings, čisto, bila je prilika, pa sam vas upozorio, nije kratko vrijeme nego je dugo vrijeme kolegice, jako dugo vrijeme, znači radi se o 7 g., 8 i tek je toliko zemalja ratificiralo, ali ja ću vam postaviti jedno drugo ključno pitanje pa vi meni odgovorite, možete kasnije odgovoriti, a radi se o zašto je u tim zemljama porast nasilja nad ženama? Zašto u BiH, evo tu su kolege dvoje iz HDZ-a BiH, zašto je u BiH koja je ratificirala Istanbulsku konvenciju imao porast nasilja nad ženama? Evo kolege drage poslije mi možete to objasniti zbog čega ta konvencija ne funkcionira u BiH.
Imamo dvije povrede Poslovnika, prvi je poštovani kolega Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Molim vas da upozorite kolegu Zekanovića da konačno progovori na hrvatskom, da ga razumijemo kao ljudi.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo što ste kazali [[Upadica Pupovac: jer ovo što on govori daleko je od hrvatskog standarda.]] Ovo nije bila povreda Poslovnika, kolega Pupovac i vama ću dati opomenu isto tako. Izvolite kolega Parić.
Članak 238 ovo je bilo vrijeđanje kolegice i mislim da morate izreć opomenu kolegi zato što ne može tako neprimjereno vrijeđat kolegicu. I ovo je bio najbolji primjer da je on totalno zalutao i ovo je dokaz da nama treba usvajanje Istanbulske konvencije, a imam još 12 sekundi da kažem da je vrlo interesantno da vi prepoznajete srpski jezik tak da niste baš tako veliki Hrvat kako se pokazujete.
Dobro. Ni ovo nije bila povreda Poslovnika, tako da i vama dajem opomenu. Međutim želim se vratiti kolegi Zekanoviću. Bili ste vi tražili povredu Poslovnika kada je govorio kolega Bauk. S čijim ocjenama se možemo složiti ili ne i ja sam tada rekao da je vaš prigovor i traženje povrede Poslovnika nije opravdano jer on može govoriti ono što misli da treba govoriti. Vi ste u međuvremenu koristili neke izraze koji nisu bili primjereni, nisam vas upozorio, ali govorili ste o tome da gledamo sutra skup u 18h i da strepimo. Ne znam što bi to trebalo značiti? Je li to neka prijetnja ili nešto? Drugo, samo malo, polako, sjednite si, nervozni ste jako, malo se smirite, malo se smirite, prozivate sve oko sebe pa sad dozvolite da vam odgovorim. I molim vas da pazite zaista jer nemamo ovdje, odnosno imamo nekoliko zastupnika koji možda ne govore perfektnim hrvatskim jezikom, međutim ja ću reagirati ako bude potrebe pa vas molim da ne budete to vi koji procjenjujete kvalitetu nečijeg izričaja i nečijeg govora. Sada što trebate?
Pa postavili ste mi pitanje pa smatram da
…/Upadica predsjednik: ne, to ćete odgovorit, ja sam samo sam ukazao da iznosite prijetnje koje mi nisu drage, to sam samo želio reći. Nema više povrede Poslovnika. Sada je na redu poštovani kolega Marko Vučetić, izvolite.
… [[Govornik isključen, ne čuje se.]] kulturološki zbog čega je religija vrijedna i zbog čega religija ulazi u korpus ljudskih prava. Kad govorite o kršćanstvu mislim da bi sve one koji se pozivaju na kršćanstvo trebalo kristijanizirati prije toga, ukoliko ne ovladaju pojmom da čovjek je autonoman i da je čovjek slika Božja po tome što donosi odluke na temelj svoje spoznaje i svoje slobode. Kršćanstvo vam je plemenito i zbog toga što tu imamo primjer da je jedan bio u pravu, a čitav svijet u krivu pa bi bilo dobro da se vi, to vam je bio Isus Kristi i bilo bi dobro da se vi kad pozivate na masu koju ćemo promatrati, da se i pred očima imate upravo ovo načelo, da jedan može biti u pravu, a da svi ostali mogu biti u krivu. To vam se u kršćanstvu dogodilo. Nadalje, kad se pozivate već na Isusa Krista on je znao razlikovati onu biologiju od roda, kad je ženskost napadano, primjerice kod prostitutka zato što je društvo pokazalo kao žena koja ne odigrava ulogu koju treba [[Upadica predsjednik: hvala vam.]] On je zaštitio njezinu biologiju.
Hvala vam. Izvolite odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Vučetić, pa dobro ste rekli. Jedan protiv sviju, upravo tako i je ovdje. Hvala vam lijepo, baš ste me lijepo obranili, znači ja sam ovdje jedan jedini koji eksplicitno govori protiv ovog dokumenta, svi ostali i vi kolega iz MOST-a i vi kolega iz HDZ-a i kolega iz SDP-a ste svi za. Ovdje bih ipak iskoristio priliku, ja se trudim govoriti standardnim hrvatskim jezikom, stvarno, koji put govorim dijalektom kolega Pupovac, pomenuti i ratifikovati nisu hrvatske riječi, ali nije bilo adhominem, nego bilo je prema jeziku, nemam ništa protiv srpskog jezika, ali u srpskom Parlamentu, u hrvatskom, drago mi je kolega Pupovac govori jednim lijepim standardnim hrvatskim jezikom gotovo bez ikakvog dijalekta pa evo ga malo s njim više vježbajte i bit će to super.
Poštovani kolega Pranić, izvolite. Vi ste sada na redu.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Kolega Zekanović, u svom izlaganju dotakli ste i moje osobno ime kako ću ja glasovat u petak. Najvjerojatnije neću ni glasovat. Osobno smatram što se tiče mene da je sve ovo jedna farsa, jedna politička zavjesa od skretanja od pravih tema, jer budimo realni, ovo će se izglasati većinom HDZ-a, većinom SDP-a, a kad sumiramo zadnje liste, parlamentarne liste za zadnjim izborima HDZ 9 od 11 listi nije uopće imao kvotu žena, narodna koalicija 6 od 11. Toliko koliko poštuju žene oni koji danas najviše pričaju o pravima žena u Hrvatskoj. Hvala [[Upadica: dragi kolega Pranić.]]
Kolega Zekanović, molim vas da inače, da mi se javite da želite repliku jer postoji pravilo. Izvolite.
Dobro. Ispričavam se uvaženom, smirenom predsjedniku Hrvatskog sabora. Ja jesam malo uznemiren, ali to je moj i karakter. Neki su unutra prema vanka uznemireni, al zapravo se iznutra izjedaju kolega Praniću. Ali htio bih reći ovo, slažem se da imate, ima jako puno i kad završimo s ovim, krećemo na ostale teme i vi i ja, a ja se toplo nadam da ćete vi s obzirom da dolazite iz jednoga malog tradicionalnog mjesta dalmatinske zagore ipak stisniti ono protiv sutra i da nećete biti za ovaj nakaradni dokument.
Poštovani kolega Mateljan, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Zekanoviću ja vas mogu pokušat shvatiti, ali ni u čemu se sa vama naravno ne mogu složit. Vi ste rekli u svojoj raspravi kako hrvatski Ustav ne prepoznaje pojam roda, međutim prešutili ste reći kako je upravo Ustavom Hrvatska definirana kao sekularna država. Slušajući vašu raspravu dolazim do zaključka zapravo da bi vi htjeli da se zakoni donose ne na Markovom trgu, nego na Kaptolu. Drugo kad ste spominjali ste ove države koje su ratificirale, koje nisu ratificirale ovu konvenciju pa ste nabrajali Armenija, Rusija, Bugarska, Mađarska da li su to zaista države na koje bi se mi trebali ugledati ili da li su to države čije vi društvo sanjate i čije gospodarstvo vi sanjate ili su to možda Kanada ili je to možda Njemačka ili je to možda Švedska ili je to možda Norveška? Hvala.
Kolega Zekanović ja se molim da se javite, moramo imati nekakav red. Izvolite.
Uvaženi kolega. Evo samo malo misao mi je pobjegla, gledajte spomenuli ste neke zemlje koje nam trebaju biti uzori. Slažem se da su te zemlje po nečemu napredne, a u ovom kontekstu nisu napredne. Nisu to zemlje koje nisu ratificirale, to su zemlje koje nikada neće ratificirati, ima ih još 15 koje nisu ratificirale da se razumijemo. I tu ima jako naprednih zemalja u koje se vi ugledate, prema vama naprednih. Ali npr. Mađarska, ja nemam ništa protiv Mađarske i meni je jako drago da je tamo jedan premijer tipa Orbana, jedan premijer koji se ne srami toga što je kršćanin, nije katolik nego je reformirani kršćanin. Ali Hrvatska je sekularna zemlja i to svi znamo, ali ako će hrvatski svećenici u jednom trenutku reć što misle o nekom dokumentu i ukazati svojim vjernicima, katolicima kako bi trebali glasovati, oni to mogu poslušati ili ne poslušati.
Sada je na redu poštovani kolega Podolnjak. Izvolite.
Poštovani kolega Zekanoviću. Rekli ste da mi u Mostu imamo šizofrenu situaciju zbog odluke da zastupnici Mosta imaju pravo glasati u skladu sa svojim opredjeljenjem. Za nas je to najviši doseg unutar stranačke demokracije odlučivanje o svjetonazorskim pitanjima. I dat ću vam jedan dobar primjer. Kada su u lipnju 2017. u njemačkom Bundestagu odlučivali o jednoj sličnoj svjetonazorskoj temi, o braku za istospolne parove odlučivali su u skladu sa svjetonazorom. I primjerice zastupnici CDU-CSU odlučivali su kako su osjećali po svjetonazoru. Tri četvrtine protiv tog zakona, jedna četvrtina za, kancelarka Merkel protiv zakona, neki njeni ministri za taj zakon, SDP u cijelosti za zakon, zakon je izglasan velika koalicija je opstala i to je način kako odlučuje jedna razvijena parlamentarna demokracija.
Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega POdolnjak, ja se s vama neću složiti to vam je jasno. Za mene u životu i u politici postoje crvene crte i kod nekih stvari ne bi prešao niti svojim bližnjima, niti u svojoj obitelji, niti svojim prijateljima pa tako ni u politici. I po meni postoje stvari oko kojih možemo imati kompromis, pa vi ćete htjeti školu u Varaždinu, ja ću htjet u Šibeniku pa ću ja glasati za moju šibensku školu, vi za varaždinsku školu i to mi je legitimno. Ali postoje stvari koje su meni temeljne stvari, stvari koje su crvena crta odnosno preko kojih postoji crvena crta koja se ne smije prijeći. I tu se mi razmimoilazimo. Znači vi nemate ništa što vam je sporno, ja imam spornih stvari odnosno vi ćete tu biti pragmatični uvijek, a ja kod nekih stvari ne mogu biti pragmatičan nego ću reći jasno što mislim.
Poštovana kolegica Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Često spominjete biskupe, spominjete crkvu, komisija „Justitia et pax“ Njemačke biskupske konferencije objavila je 2004. godine dokument „Rodna pravednost i djelovanje crkve po svem svijetu“ ili na njemačkom … /Govornica govori njemački./ … Molim vas hitno ih zovite i tražite da izbace termin rodni. Drugo, još uvijek niste dali vaše tzv. rodne ideologije. Dva puta su vas kolege pitale, tri puta, treći puta ste zamolili kolegu Marasa da izgugla. Ja sam guglala ne nađoh to, to je nepostojeći termin pa vas molim pošto ste ga vi izmislili da mi date vašu izmišljenu definiciju. I treće, nije vam jasna razlika između roda i spola. Ja sam ženskog spola, ali prije '45. recimo u Jugoslaviji u RH ne bih kao žena imala pravo glasa, ne zato što sam ženskog spola nego što mi je bila takva rodna uloga. Prije Khetrin Hepburn žene nisu nosile hlače, danas ih nose. Vi [[Upadica predsjednik: Hvala.]] ne nosite suknju kolega Zekanović, ali da ju nosite ja vas ne [[Upadica predsjednik: Hvala.]] bi drugačije promatrala. … /Govornica isključena./ …
Odgovor na repliku, izvolite.
U jednom trenutku sam se stvarno zabrinuo kada ste rekli ja sam ženskog spola, mislio sam da ćete reći da ste drugog roda. Laknulo mi kada ste počeli sa svojom filozofijom ići okolo naokolo. Dakle rodna ideologija je upravo to i želim reći da netko može biti po rođenju muškarac, a izabrati da bude žensko pa onda promijeniti da bude muško. Ima jedan fantastičan slučaj sada ne znam koja država negdje u Latinskoj Americi gdje je jedna osoba da bi otišla ranije u mirovinu jer u toj državi još uvijek žene su do 65, muškarci do 67, on je rekao da je ona i otišao je dvije godine ranije u mirovinu. Upravo to kolegice. A onda kolega koji je govorio o ženskim kvotama pa nemamo problema ni s tim, ali dobro to su kolegice kerefeke i vi znate da su kerefeke. Ali rodna ideologija itekako postoji, otiđite malo u Kanadu, informirajte se i počnite se koristiti sa pomagalima kojima imate na stolu.
Čujte nemojte previše ovaj primjer da je on ona pa su ranije otišli u mirovinu, to bi našim ljudima mogla biti dobra ideja. Dobro, idemo dalje, poštovani kolega Glavaš. Izvolite.
Kolega Zekanoviću, u svom obraćanju vi ste spomenuli jučerašnje priopćenje Hrvatske biskupske konferencije. Između ostalog u njoj se kaže kako se pozivaju svi narodni zastupnici da se izjasne protiv ratifikacije Istanbulske konvencije. Između ostalog kaže se i da su zabrinuti zbog razdora unošenja nemira i sukoba u hrvatsko društvo. Ja osobno kao zastupnik i kao pripadnik Katoličke crkve, kao vjernik smatram da je ovo pritisak i na mene kao zastupnika i pripadnika Katoličke crkve i smatram da je s time Hrvatska biskupska konferencija prešla onu crvenu crtu. Poznati su stavovi Hrvatske biskupske konferencije i uistinu nije potrebno davati izjave i sinoć kako bi se dodatno dolijevalo ulje na vatru, a što izaziva razdor, unošenje nemira i sukob u hrvatsko društvo.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Kolega, bio je svojevremeno jedan Marin Luther, pa je bio Calvin, pa su oni otišli iz Katoličke crkve jer nisu bili zadovoljni. Katolička crkva ima svoja jasna pravila i oni koji su vjernici zovu ih sveta Katolička crkva jer vjeruju u njezinu svetost. Tumačenje svetog pisma i nauk katolički tumači kler. To su svećenici, redovnici i naravno i biskupi. Sami ste lijepo pročitali. Znam da vam je teško, ali vi ste rekli Hrvatska je sekularna država i ja ću upravo glasati protiv onoga što su biskupi rekli. Samo malo, moram priznati, ja ne mogu shvatiti tu sad vašu nekakvu tezu. Vi ste katolik, ali vi ćete preuzeti samo onaj dio koji vam odgovara. To vam je kao da neki HDZ-ovac kaže ovdje neću podržati Andreja Plenkovića. Bio bi odmah izbačen, bio bi odmah izbačen. Tako i vi kod ovih stvari. Lijepo izaberite svoju religiju, imate ih stvarno ili izmislite svoju novu neku.
Idemo na zadnju repliku. Poštovani kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Kolega Zekanoviću, rekli ste da je hrvatski narod žilav. Je, hrvatski narod je žilav kad su u pitanju neprijatelji, ali kad je u pitanju hrvatska vlast, hrvatski narod posustaje. Hrvatska vlas gazi hrvatski narod, to je već poznato, to je već Bruno Bušić prognozirao da će biti tako i hrvatska vlast gazi hrvatski narod. Vi ste bili dio te hrvatske vlasti, više niste. Vi ste dio te hrvatske vlasti koja nije podržala moje zakone kojima bi se ljudima vratile preplaćene kamate, kojima bi se zaustavilo čudovište koje se zove hrvatske banke, ali zato kad je u pitanju baba-roga koja se zove Konvencija, tu ste vrlo snažni, a kad je u pitanju čudovište koje je tu pred nama, koje je svuda oko nas, protiv tog čudovišta se vi niste u stanju boriti. Međutim, nadam se da sada kada ste napustili hrvatsku vlast, da ćemo surađivati u borbi protiv čudovišta. Hvala.
Izvolite.
Uvaženi kolega, naravno da ću vas podržati u borbi protiv čudovišta, ali moram vam ipak ja malo, moram ipak i ja vas malo kritizirati. Kolega Škibola i kolega Hrelja su uspjeli svoje zakone provesti. I Hrelja je tu ona ruka čuvar većine. Jel da je? A vi niste. Vi ste htjeli svoj zakon gurati samo da bi ga gurali. Vi ste mogli doći premijeru Plenkoviću i reći ja želim biti dio većine, ali moj uvjet su ti zakoni, a to niste nikad napravili, niste nikad bili potpuno iskreni, a znate da je s ove strane bila volja za kod tih vaših zakona, a to niste napravili. Još uvijek stignete, ali bez mene.
Sada se za riječ javila predstavnica Vlade, mistrica Murganić.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege. Možda se neće činiti da govorim o temi, ali itekako je značajno ovo što sada imam potrebu sa vama podijeliti. Mi danas cijelo vrijeme govorimo o borbi protiv nasilja. Međutim, koliko u ovih nekoliko sati je bilo verbalnog nasilja, žuči i uvreda, a moram iskreno priznati i složiti ćete se sa mnom da je bilo opet nesrazmjerno u odnosu na ženu. Kolega Zekanović, ja vas moram zaista pitati, s kojim pravom mene kao dužnosnicu, kao ministricu cijelo vrijeme prozivate, propitujete se o mom vjerskom uvjerenju, propitujete se o mojoj odanosti pripadnici stranke i to traje otkad sam ja kao dužnosnica, ministrica pripremila ovaj dokument i ovaj Zakon. I ma kako god se vama činilo gospodine Mrsić, ja iskreno i duboko vjerujem u ravnopravnost i protiv nasilja sam, a o tome svjedoče žene iz autonomnih kuća koje su se o tome očitovale, ali naravno, kad je nešto pozitivno, nije interesantno saslušati. I vi ste isto tako se trudili da se ružnim riječima obraćate kolegicama, osobno meni i to vam je isto tako rodno uvjetovano verbalno nasilje. Kolega Zekanović, vi ste meni čak rekli da bi ja trebala, ako sam prava katolkinja i ako sam prava HDZ-ovka dati ostavku. Ja vas pitam, ako ste toliko moralni, a vi tvrdite da vi imate pravo na savjest kod odlučivanja u ovoj problematici, zašto vi ne dajete ostavku, zašto vi se ne odreknete mandata jer ste došli na listi HDZ-a. Možda je vaš strah, vi se bojite da nećete više biti na pobjedničkoj listi i da nećete biti na prolaznom saborskom mjestu. Vi žalite moje kolege, ja sam se nasmijala i pitala ih da li žele da ih HRAST vodi. Vi meni ne možete svaki moj pogled i svaki moj osmijeh kritizirati i javno me prozivati. Da li je to zbog toga što sam ja suradljiva, susretljiva ili zato što sam ministrica ili zato što sam žena? Ja sam pristojna, ali to ne znači da mi se uporno i stalno podmeće u javnom prostoru. To podmeću upravo oni koji znaju da njihove ideje u ovoj Vladi neće proći ma kako kod se to vama svidjelo. Nismo mi daleko otišli od onog Sabora kada smo se zgražali kada je jedan isto tako saborski kolega, kolegici rekao, smanji priču, nisi ti za mudrace, ti si za madrace. Mi, drage moje kolegice šutimo i svi koji se sada zalažu za to da se ne usvoji Istanbulska počinju ovako, ja sam protiv nasilja, ja nikad ne bih udario ženu. Nije to bitno, ja vama svima vjerujem, ali pitanje je koliko smo mi kao društvo, kao država spremni zaštiti te žene koje pretrpjele i trpe i dalje nasilje. Ako smo svi tako jako protiv nasilja i ako to nitko ne radi, onda ne znam od kuda ovakova statistika. Dakle, ova rasprava je pokazala o tome kako mi uopće ne razumijemo o čemu danas ovdje treba razmisliti i progovoriti. I još nešto, naravno, ispričavam se, ne svi. I još nešto, željela bih naglasiti ovu rečenicu gdje je rečeno da ne treba ništa očekivati od ove Vlade. Ova Vlada je ipak stavila, morate iskreno priznati u ovakvim teškim sada situacijama i vremenima, ovaj zakon na dnevni red i ova ministrica se za njega zalaže, ma kako vi se trudili da omalovažavate rad, pogotovo žena u ovom našem političkom životu.
Zahvaljujem. Imamo, vi ostajete pri povredi Poslovnika?
…/Upadica: A moram./…
Svjesni ste da ste već jednu imali i
…/Upadica: Jesam svjestan sam uvaženi predsjedniče, moram reći ovo pa ćete me onda vjerojatno kazniti i onda idem svojoj kući tj. ne kući, kuća mi je u Šibeniku. Znači 238 nešto jel, uvažena kolegice. Govorili ste o mom mjestu i ja sam ostao vjerodostojan na onome što sam uvijek govorio za razliku od vas i sličnih. Nemojte samo zaboraviti da sam vas upravo ja jedini u ovom Saboru branio kad su vas kolege iz SDP-a napadale radi čokoladica u Katoličkom vrtiću, jedini ja i nitko više vas nije branio.
Hvala lijepo. Nisam shvatio kolega Zekanović isteklo je vrijeme, niste rekli što je povrijeđeno u Poslovniku, zaslužili ste drugu opomenu i na taj način gubite pravo sudjelovanja na raspravi. Meni je žao, niste se držali pravila, nadam se da nećete to zloupotrijebiti i reći da ste ostali bez riječi zbog toga što ste imali drugačije stavove nego predsjednik Sabora. Izgubili ste pravo govora jer se niste držali reda, a red je osnova da bismo mogli funkcionirati. Idemo dalje. Poštovani kolega Bauk vi ste tražili repliku, izvolite.
Gospođo ministrice ovo vam je jedan od boljih nastupa u Hrvatskom saboru koji ste imali i sve što ste rekli kolegi Zekanoviću ste dobro rekli. Ali podsjetit ću vas na ono što sam danas rekao ovdje, Istanbulska konvencija nije uopće tema, ovdje je tema borba protiv slobode pojedinaca, Istanbulska konvencija je sredstvo i napravite i drugi korak, raspustite radnu skupinu koja vam je podmetnula ovakav obiteljski zakon, smijenite gospođu Hrabar iz te radne skupine, onda ćete dati potvrdu ovome što ste govorili i u drugom koraku. Zahvaljujem.
Idemo dalje. Iduća pojedinačna, ništa ili? Ništa. Idemo na iduću raspravu, to je poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega predsjedniče Sabora, kolegice i kolege, moram početi svoju raspravu sa jednom konstatacijom na koju me ponukala sada ministrica Murganić koja kaže da u ovim teškim vremenima je Vlada imala hrabrosti predložiti ratifikaciju Hrvatskom saboru. Ja bih rekao da što se tiče ozračja u hrvatskoj javnosti, što se tiče podrške tome, to uopće nisu teška vremena. Gospođo Murganić ukoliko 67% građana Republike podržava ratifikaciju Istanbulske konvencije onda je to puno lakše ratificirati, nego sjediti kao ministrica u Vladi gdje 77% građana ne podržava rad Vlade i smjer Hrvatske u kojem ona ide. Znači ja ne bih se uzrujavao gospođo Murganić sa time šta će vam građani reći po pitanju Istanbulske konvencije ili gospodin Stier koji vam sada vjerojatno suflira određene stvari. Ja bih se više zabrinuo na to šta će vam reći građani RH o vašem radu i radu Vlade Andreja Plenkovića i kako ocjenjuju rad Vlade Andreja Plenkovića, a to kako ocjenjuju vidimo po tome da 77% naših sugrađana misli da Vlada radi katastrofalno loše i da ih ne muči to šta će Vlada predložiti i Sabor velikom većinom usvojiti Istanbulsku konvenciju, nego ih muči to što će ova Vlada vjerojatno još ostati na vlasti 2 i pol godine. To ih puno više muči vjerujte mi gospođo Murganić, nego ovo što ste vi maloprije potreseni rekli. Jer nije teško predložiti nešto za što je velika većina naših sugrađana. Ono što ćemo ovdje, ja sam uvjeren velikom većinom usvojiti, mnogi naši sugrađani vide kao nešto pozitivno u RH, a to je da oko temeljnih ljudskih prava se može postići konsenzus u Hrvatskom saboru i da ova retorika trenutnog bljeska po pozornosti zbog toga šta je jedini tko je spreman raditi spektakl oko određenih stvari gospodina Zekanovića u Hrvatskom saboru, znači da to u biti je iznimka, a ne pravilo i da mnogi naši ljudi sada gledajući ove rasprave i podršku kojom će Istanbulska konvencija dobiti u Hrvatskom saboru, u biti misle da će sutra Hrvatska biti bolje mjesto za život i to njima nudi određenu nadu i sa te strane treba nastaviti i dalje. Jer nema ideologije u tome da nasilje na temelju spola uništava obitelj, znači svi oni koji se pozivaju na obitelj i koji govore da je u biti obitelj razlog zbog čega se oni protive Istanbulskoj konvenciji bi trebali shvatiti da nasilje na temelju spola uništava obitelj i da to u biti nešto što radi kontra obitelji, a ne usvajanje Istanbulske konvencije. Da su velika većina žrtava nasilja na temelju spola žene i djevojke. I da neravnopravnost je jedan od glavnih, u društvu na temelju spola je jedan od glavnih, ja bih rekao problema koji dovodi do nasilja na temelju spola. Sa tim stvarima se treba suočiti i te stvari treba rješavati da o temeljnim ljudskim pravima također nema ideologije, da nasilje fizičko, psihičko, zlostavljanje ili prisilni brakovi, spolno sakaćenje, da to nema veze sa ideologijom. Da to ima veze sa osnovnim ljudskim pravima i da je to u temeljima i preambuli Istanbulske konvencije i ja ne mogu shvatiti da ovo što sam malo prije nabrojao, da ti konkretni problemi koje bi trebali rješavati u RH, odnosno neke od ovih stvari mi nemamo, ali ima globalno svijet neka društva i još to nisu prihvatila i postoje stvari koje nažalost se prakticiraju, a koje su trebale odavno se prestati prakticirati, ali u RH neke od tih stvari ćemo sutra uspješnije rješavati i imati bolje rezultate i sami smo ovdje govorili o tome koliko je žena bilo žrtava nasilja, koliko je žena nažalost ubijeno od strane njihovih partnera itd. Znači, sa te strane ja ne vidim u čemu bi bio problem i u čemu bi uopće netko našao temelj da bude protiv ovakvog jednog dokumenta. Kolega koji je malo prije ovdje govorio nas je uspoređivao i pomalo sa nostalgijom zazivao neke zemlje koje nisu ili kako on kaže neće nikada ratificirati Istanbulsku konvenciju. Gledajte, ja ne bih rađe bio u krugu tih zemalja, mada ne znam na temelju čega je on to zaključio da one neće nikada, možda će se nekada i u Mađarskoj klima promijeniti pa će doći netko drugi na vlast i društvo će sazrijeti toliko da usvoji Istanbulsku konvenciju. Otkuda on zna da to neće biti nikada? Ali, u ovom trenutku ja bih rađe bio u okviru zemalja poput Italije, Njemačke, svih zemalja većinom EU, odnosno ne svih ali velike većine zemalja EU, razvijenog svijeta, standarda, ljudskih prava, nego u okviru ovih zemalja koje je on naveo. I sa te strane, ako bi samo to čovjek gledao, naravno da bi trebao podržati Istanbulsku konvenciju. Sad, gledajući sa još jedne strane, nevjerojatno mi je da ovakve žestine kod nekih zastupnika ili zagovaratelja, odnosno protivnika Istanbulske konvencije nije bilo neki dan kada su ovdje na Markov trg došli ljudi i onaj gospodin koji je sa križem hodao od Rijeke. Di je onda bila Željka Markić i Hrvoje Zekanović? Zbog čega tog čovjeka nisu dočekali? Zar bolesna djeca nemaju tu dozu pažnje i potpore od strane i udruga i crkve i Zekanovića i Željke Markić da dobiju podršku na način na koji sada sa toliko energije brane određene druge stavove. Di su bili ti isti kada su naši ljudi imali problem sa švicarskim frankom? Gdje su ti ljudi kada očekujemo mirovinsku reformu koja će 300 tisuća naših sugrađana potjerati u mirovinu 5 godina kasnije, odnosno, pardon, dvije godine kasnije, gdje će ljudi morati mijenjati svoje životne planove i sve ono što su planirali? Gdje su ti ljudi kada treba pričati o minimalnoj plaći ili o siromaštvu u RH ili o odlasku mladih iz RH? Nevjerojatno mi je da je ova tema toliko zaokupila njihovu pažnju, a sve ovo što sam prije toga nabrojao, sve što je objektivni i ogromni problem u RH, prolazi mimo njih i zbog toga se ne sastaju, zbog toga ne marširaju, ne prijete skupovima, skupinama ljudi, narodom itd. Na kraju ću reći da mi je drago da velika većina vjernika u RH ipak ne treba da im netko kaže što da misle. Jer ukoliko 66% naših sugrađana želi ratifikaciju istanbulske konvencije, to znači da, bez obzira na preporuke naše crkve, oni će napraviti ono što oni misle. Ne treba njima crkva da kaže šta da misle, ne treba im da kaže za koga da glasaju, kako da žive, kako da formiraju obitelj, ljudi imaju pravo svoju obitelj i svoj život na način na koji misle da je ispravno, ukoliko ne štete nekom drugome i ukoliko se pridržavaju zakona i određenih društvenih normi koje smo kao društvo usvojili. I zbog toga bih se pridružio ovdje i pozivu kolege Bauka ministrici Murganić da razmisli o ovim, po meni krivim stavovima koji su izašli u javnost vezano uz Obiteljski zakon, da ne ograničuje pravo ljudi da odaberu život kakav žele živjeti. Nema pravo država i vi ministrice, određivati meni kako ću ja živjeti svoj život i kako ću živjeti u svojoj obitelji i sa svojom obitelji. Maknite prste od moje obitelji. Hvala lijepo.
Idemo dalje. Nema niti jedne replike pa je sada na redu poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Nasilje u obitelji jedan je od najčešćih oblika nasilja nad ženama i pogađa 30% žena iz cijeloga svijeta. To je najčešći i najrasprostranjeniji oblik kršenja ljudskih prava. U Europi svaka 3. žena doživi rodno uvjetovano nasilje tijekom svog života. 75% zaposlenih žena doživjelo je seksualno uznemiravanje na radnom mjestu, svaka deseta žena žrtva je uznemiravanja ili uhođenja na internetu. Hrvatska u ovim podacima nije iznimka. U Hrvatskoj imali smo prilike danas isto tako ovdje čuti, svakih 15 minuta jedna žena trpi nasilje, odnosno žrtva je nasilja. I suočeni s ovim problemom koji prelazi zapravo granice država, što je i kolegica Pusić jučer lijepo kazala na Odboru, čak i kulturološke razlike među državama, Europska komisija je ne po prvi put odlučila potegnuti neke malo značajnije mjere i uvidjevši da je porast nasilja nad ženama u zemljama članicama zapravo vidan, a da zemlje imaju različite prakse s kojima se suočavaju s ovim problemom odlučili su po prvi put na neki način pravno ujednačiti prakse i nastala je Istanbulska konvencija. Ovo nije prva konvencija ovakve vrste koju Europska komisija donijela i pozvala na neki način članice na potpisivanje pa i na ratifikaciju kako bi se osnažile pojedine društvene skupine, kako bi se pojačala zaštita ljudskih prava pojedinih društvenih skupina ili nekih ozbiljnijih društvenih problema s kojima se suočavaju ne samo zemlje članice Europske unije nego i puno šire. Pa tako i RH je isto tako potpisnica Konvencija Vijeće Europe o pravima djeteta, za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda što je i ministrica jučer rekla na odboru gdje su posebno naglašena područja zaštite i unapređivanja i zaštite prava osoba s invaliditetom, pa onda Konvencije o korupciji, sve su to međunarodni ugovori odnosno međunarodne konvencije kojima je Hrvatska na neki način pristupila, koje je na neki način prihvatila i samim potpisivanjem odnosno ratifikacijom obvezala se prenijeti određena rješenja u svoja zakonodavstva i neke od njih implementacije ovih konvencija pokazuju danas rezultate. I nitko ih nikada zapravo na ovako jedan pomalo čudan način nije dovodio u pitanje. Ako će ratifikacija ove konvencije doprinijeti tome da će našu državu obvezati na izdvajanje više financijskih sredstava u razne segmente prevencije zaštite žrtava i snažnijeg progona nasilnika, a hoće jer to vidimo i po strategiji i po proračunu da se planira uložiti nešto više čini mi se od 71 milijun kuna, ako će nas obvezati da imamo po jedno sklonište za žene i djecu žrtve nasilja na svakih 30.000 stanovnika, a hoće jer ćemo njenom ratifikacijom preuzeti tu obvezu na sebe, ako će ova konvencija doprinijeti tome, a hoće, da uspostavimo besplatne telefonske SOS linije za žene žrtve nasilja onda ne vidim ništa sporno ovoj konvenciji. Ako će ova konvencija doprinijeti tome da žene dobiju snažniju financijsku, pravnu pomoć kao žrtve, a hoće, onda u ovoj konvenciji nema ništa sporno. Ako će ova konvencija doprinijeti tome da ulažemo više u prevenciju i u edukaciju o svjesnosti problema nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, da to nije nešto o čemu se treba šutjeti, da to nije problem žene, djeteta koje treba ostati u četiri zida nego je to problem gdje se možete obratiti državnim institucijama i državi za pomoć, a hoće, onda ne vidim razloga da ne pristupimo ratifikaciji ove konvencije. Ovo su samo mali dijelovi onih segmenata što ćemo se mi kao država obvezati nisu jedini, ali što ćemo se mi kao država obvezati nakon ratifikacije učiniti u snažnijoj prevenciji nasilja nad ženama i snažnijoj zaštiti žena koje nažalost već jesu žrtve toga nasilja. No međutim ovih dana ne samo dana nego i mjeseci, imamo jednu snažnu anti kampanju protiv Istanbulske konvencije, koja evo imali smo prilike čuti i u Hrvatskom saboru se vodi na način da je zaštita žena od nasilja samo paravan, a da je Istanbulska konvencija zapravo jedan mehanizam za uspostavu nekakve rodne ideologije, termina kojeg evo danas cijeli dan, a ni prethodnih nekoliko dana nismo imali prilike čuti što je to. A nećemo ni čuti. Znate zašto? Zato što da postoji rodna terminologija, ali pojam i ne samo pojam život rodne ideologije ne postoji. Postoje u rodnoj terminologiji rodno uvjetovana nasilja, postoji rod kao termin, postoji rodna ravnopravnost, rodna jednakost kojoj težimo, postoje i rodna diskriminacija protiv koje se borimo, ali rodna ideologija ona ne postoji, to je imaginarni neprijatelj. Ali da, ova konvencija bavi se u jednom dijelu korijenom rod, bavi se borbom protiv rodno uvjetovanog nasilja. Rod i spol nisu isto, imali smo prilike ovdje već čuti nešto o tome, ali ja ne bih ulazila detaljnije sada u razglabanje o tome koja je razlika između roda i koja je razlika između roda i spola. Međutim ono što je zanimljivo, da se u posljednje tri godine ponavljaju neki scenariji, uvodi se građanski odgoj čime nas straše isti ovi ljudi koji danas govore da podmećemo rodnu ideologiju. Kažu da promičemo, kako su ono rekli, s građanskim i zdravstvenim odgojem promičemo rodnu ideologiju, homoseksualizam, čak su išli tako daleko da su rekli da promičemo pedofiliju kroz kurikularnu reformu i novu lektiru. Isto tako su se organizirano javljali na javna savjetovanja sa šprancama kako bi pokazali da većina hrvatskih građana je protiv tih dokumenata. Isto to su radili u javnom savjetovanju o Istanbulskoj konvenciji, sve je to već viđeni scenarij, sve je to isti princip samo su različite nijanse. I uvijek je isti imaginarni neprijatelj, nepostojeća rodna ideologija. A sada ja vas pitam, uveden je građanski i zdravstveni odgoj u hrvatske škole, ne kao predmet ali kao međupredmetna tema, što se promijenilo u ovih par godina što je naštetilo hrvatskoj obitelji, što je podrivalo hrvatsko društvo? Ništa, ni neće. Jesu li dječaci počeli lakirati nokte? Ne. jesu počeli ići u ženske wc-e? Ne. To su gluposti, to su obmane i to su laži. Ali, da, da djecu učimo u školama kroz građanski i zdravstveni odgoj da postoje različiti, da postoje različiti od nas, ali da nas trebamo poštivati, a ne zbog toga osuđivati. Bez obzira po čemu su različiti, e da, tome nas uči građanski i zdravstveni odgoj. Na kraju krajeva tome nas uči i vjera. Što je najvrijednije u vjeri, život, život to, ali još važnije onaj život poslije smrti. Život kao najveći dar čovjek kao idealna kreatura na sliku njegovu. Ali, život koji zaslužuje, živo biće koje zaslužuje dostojanstvo, a dostojanstvo i život bez straha je život bez nasilja. I kada danas čujemo da netko u ime vjere, pozivajući se na vjeru, poziva na splitsku rivu, prijeteći i kaže, kako je ono bilo, da vidite, biti će vas, dođite da vidite koliko će vas biti, biti će vas strah. Ja ne znam, ja ne znam, zaista gdje mi to živimo i koja je onda to vjera, ja tu vjeru ne poznajem, a odgajana sam uz jednog franjevca, cijeli svoj život, gdje su me uvijek učili da poštujem živo biće, bez obzira na njegovo znanje imanje, tijelo i odjelo. Duša je ono što je bitno i čuvati i poštivati svakog čovjeka. I ja se iskreno evo nadam, da će se ova ratifikacija Istanbulske dogoditi, ali bojim se da je ovo tek početak. Ovakve scenarine što smo gledali, za građanski, zdravstveni, kurikularnu, Istanbulsku … [[Govornik se ne razumije.]] nastaviti.
Kolegice Glasovac, hvala vam lijepo. Isteklo je vrijeme, kolega Klisović, vi ste malo zakasnili. Kolega Škorić, vi ste se javili za repliku, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedniče, poštovana kolegice Glasovac. Evo, slušajući kolegicu Glasovac i izlaganje i zalaganje za ratifikaciju Istanbulske konvencije, ne mogu se oteti dojmu, dakle, nakon 3 g. evo što je bila u Saboru, što ste imali priliku napraviti, raspraviti dolaziti danas u poziciju, da prava žena pokušati prometnuti u monopol lijevog političkog centra, smatram da je potpuno neprihvatljivo. A kada govorite da nema rodne teorije, postavio bi par pitanja, jel istina da ljudski spor nije muški i ženski, nego kontinuirani prijelaz od muškog do ženskog. Jel istina da ljudsko biće rađa spolno neutralno i naknadu za socijalizira ženu i muškarca? Jel istina da se s odrasli muškarac ili žena tek društvena konstrukcija, pa se ta konstrukcija treba zvati rodom, a rodova ima dva odnosno, po ovome čak 70. Jel istina da u svakom čovjeku postoji rodni identitet, itd., itd.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Ja ću si gospodine Škoriću, kolega Škoriću dozvoliti da budem možda malo politički nekorektna, a možda i rodno suspektna i odgovoriti ću vam ovako. Da ste pravi muškarčina, onda bi ova pitanja, koja postavljate meni, postavili danas premjeru ovdje na početku.
Idemo dalje, pojedinačna rasprava, poštovana kolegica, Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Netko je danas od kolega u raspravi rekao, da gotovo da ne postoji više nešto što je rečeno o Istanbulskoj konvenciji i što nije već raspravljeno, međutim, smatram da postoji i upravo ću o tome govoriti. Naime, govoriti ću o seksualnom nasilju nad ženama kao jednoj posebnoj temi i posebnoj kategoriji koju treba istaći, jer o ovoj temi se malo govori, a upravo takvi slučajevi su na neki način jedna siva zona jer se ne prijavljuju. Pa tako postoji recimo podatak, da se na jedno prijavljeno silovanje, zapravo, čak dolazi 10-15 neprijavljenih. Dalje, jedna od naših poznatih stručnjakinja, doktorica Ivana Radočić je u svojoj jednoj analizi istekla i došla do zaključka da je upravo, kada je u pitanju seksualno nasilje, odnosno, silovanje, da tu zapravo najviše dolaze do izražaja stereotipi i predrasude, tako i prilikom donošenja i presuda. Pa se događa recimo, nažalost, događa se i u našoj zemlji da okrivljeni bude oslobođen, jer nije mogao znati da žena ne želi seksualni odnos, budući da je bila u pidžami, samim time je bila provokativno obučena, odnosno, ona je njega izazivala. Dalje, nažalost, postoje žalosni slučajevi, kada je okrivljeni oslobođen, jer njegova bivša supruga je prestankom odupiranja, naknadno pristala na seksualni odnos, a zapravo su joj nanesene ozbiljne tjelesne povrede. Također postoje situacije kada je okrivljen oslobođen, jer bacanjem noža pored kreveta, sud je zapravo protumačio ne kao silu, već kao mačističku pogodu, usmjerenu na naglašavanje muškosti. To vam je dakle, jedan klasičan primjer rodnog stereotipa. Ispitivanje također je ono što zapravo treba isteći kao ozbiljan problem, jeste ispitivanje žrtve o privatnom životu, dakle, kada se žrtva bude ugl. okarakterisarana kao nevjerodostojna, između ostalog zato što je recimo, prekinula školovanja ili je imala kratku suknju ili nije odmah prijavila, ili se postavlja pitanje, vodi li ona pristojan život ili ne. Prema informacijama od kazneno pravnih stručnjaka, za ovo seksualne delikte, vrlo često, dakle, kada je u pitanju silovanje, zbog nižih zaprečenih kazni, i jednostavnijeg postupka, oni se kvalificiraju kao kazneno dijela spolnog odnošaja bez pristanka, za koje je … [[Govornik se ne razumije.]] bude rečeno izriče se kazna do 5 g. zatvora, a za koje se izdaje kazneni nalog ili donosi presuda po sporazumu stranaka. Dakle, to je jednostavna praksa, državni odvjetnik ili okrivljenik i okrivljenik se dogovore da bez da bilo tko pita žrtvu zapravo dogovore se da se to prema sporazumu stranaka odredi kao uvjetna osuda. Upravo ovakve i slične situacije će konvencija se eksplicitno protiv njih bori i ovakvi alternativni načini rješavanja problema po ovakvim slučajevima konvencija eksplicitno navodi kao i na pravi način zapravo ih i uređuje. Tako da prema izvještaju DORH-a iz 2016. godine navodi se da je zapravo mali broj prijava za seksualne delikte, treba prvenstveno posmatrati kroz nespremnost žrtve na donošenje, na podnošenje kaznene prijave uprkos po nekom dijapazonu dodatnih pravnih propisa koji su definisani u članku 45. Zakona o kaznenom postupku. Zbog čega Istanbulska konvencija? Nužnost je, dakle konvencija na području seksualnih delikata posredstvom preporuka konkretno govori o povećanju usluga i servisa za osobe koje su preživjele seksualno nasilje. Istanbulska konvencija zapravo na sveobuhvatni je način i po prvi put prepoznaje seksualno nasilje i definira ga kroz njegove pojavne oblike i ističe nužnost sigurnosti žrtava i činjenicu da je za žrtve bitno da imaju pristup specijaliziranim službama podrške. Mi u RH imamo samo jedan ovakav centar, a otprilike trebali bismo ih, ne otprilike već precizno, trebali bismo ih imati 11, dakle ne govorim o sigurnim kućama, govorim o centrima koje pomažu žrtvama seksualnog nasilja. Istanbulska konvencija vrlo precizno govori o seksualnom uznemiravanju koje je dakle vrlo raširen oblik na koji se dakle na neki način u dobroj mjeri žmiri kao u vidu nasilja koje treba sankcionisati kaznenim ili drugim pravnim sankcijama. Trenutna je praksa u RH seksualno uznemiravanje se ne goni po službenoj dužnosti, već po prijedlogu, a takvi predmeti posebno ako se nasilje događa u okviru radnog mesta redovno dakle se nepovoljno završavaju po žrtvu. Jedan od razloga zašto, vratit ću se dakle na to zašto žrtve ne prijavljuju seksualno nasilje je i dosadašnja praksa da žrtva bude ispitivana i okolnostima svog života i ponašanja kao i o nečemu što je relevantno za silovanje kao kazneno djelo, a Istanbulska konvencija izričito zapravo određuje da ponašanje i prijašnji život žrtve neće biti propitivano. Time je jasno podcrtano da je za silovanje u bilo kakvom kontekstu odgovoran isključivo počinitelj i da nema tzv. olakotne okolnosti koja bi mu tu odgovornost smanjila ili poništila. Također Istanbulska konvencija jasno definira da je silovanje počinjeno u braku ili partnerstvu jednako svakom drugom silovanju i spada pod seksualno nasilje. Dakle, jasno je da to ne može biti nešto što je privatna stvar, već to dakle mora postati javna stvar o čemu se zapravo mora jasno i glasno govoriti. Nadalje, dakle Istanbulska konvencija naznačava potrebu i obavezu psihosocijalnog tretmana počinitelja tokom koje bi prihvatio odgovornost za počinjena djela. Ono što još treba istači jeste i femicid i poražavajući podaci MUP-a od 2012. do 2017. u Hrvatskoj je 90 žena su ubili njihovi supruzi, partneri, bivši supruzi ili bliske osobe. Želim samo još istaći jednu situaciju na koju sam naišla raspitujući se o učincima Istanbulske konvencije i nekim rezultatima nakon postojanja vremenske distance u BiH i RH, razgovarajući sa nekim udrugama pitala sam ih pa dobro šta se to zapravo promijenilo, ima li napretka? Odgovor je bio poražavajući na neki način, rekli su mi nema napretka, povećan je broj žrtava nasilja. Ja sam pitala pa kako je to moguće, kako je to moguće da se to dogodi? Oni su mi rekli pa zato što se ovaj put nasilje prijavljuje. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege i poštovani građani koji nas pratite. Ovih tjedana nekoliko pitaju se naši građani što se to tako događa, što je u toj Istanbulskoj konvenciji da je zaokupila toliku pažnju, a da su oni drugi najvažniji problemi društva, ekonomski, demografski bačeni ne u drugi, nego u treći plan? Pa uistinu, odmah ću na početku reći, uistinu je točno da Istanbulska konvencija neće postići ono što se najčešće spominje, to je zaštita žena od nasilja, nego je ona prije svega ideološka hrana za dvije najveće stranke da bi ova posebno sada HDZ sa svojom koalicijom, da bi ostala i opstala na vlasti. To je ključni razlog i poručujem svim ženama u Hrvatskoj da je to ključni razlog, a ne da se prije svega one zaštite. No, što vidimo? Korak po korak, dio po dio vladajuća struktura sve više otkida od nacionalnog i državnog suvereniteta Hrvatske. Primjer za to je evo i Istanbulska konvencija. Time vladajući potvrđuju da nisu u stanju na državnom teritoriju zaštiti žene i obitelj od nasilja našim zakonima i institucijama. Istanbulska konvencija postalo je još jedno sredstvo podjela u našem društvu i to vidite kakvih podjela. Samo na ovakvim ideološkim pitanjima, a oni koji govore o rodnoj ideologiji, pa gospodo ovdje se gradi ideologija, ovo je ideologija, stvaranje lažne slike o nečemu što se hoće postići. Za to vrijeme propada ekonomija, brodogradnja. Vidite, brodogradnju su preuzeli ljudi koji o tome nemaju pojma ni iskustva. Petrokemija propada, Viadukt, Agrokor, ljudi se nastavljaju iseljavati, demografski pad je zabrinjavajući. O nijednoj od tih tema ovdje u Saboru nije povedena tematska rasprava, međutim za ove probleme koje sam naveo treba imati gospodo rješenje, a njih nema jer upravljački potencijal ove Vlade je daleko ispod problema s kojima se treba nositi. E zato su ideološka pitanja uvijek dobrodošla da bi se ostalo na vlasti ili da bi se došlo na vlast, e tako je sa Istanbulskom konvencijom. Ma budimo iskreni i otvoreni, svi znamo čitati, ne treba nam nitko prevoditi. Pa u Istanbulskoj konvenciji je zaista prisutan problem Broda i to nije sporno. No ali u čemu je problem? Problem je u tome što predsjednik hrvatske Vlade najprije uvjerava članove svoje stranke i javnost da toga tamo nema jer su svi nepismeni. Također ne govori istinu kada kaže da je interpretativna izjava zakrpa ovom dokumentu, on je rekao da ona otklanja sve strahove. Ali gledajte, pogledajte Bečku konvenciju o pravu međunarodnih ugovora, tamo interpretativna izjava ne znači ništa, ona je jednostrani potez koji u međunarodnom ugovoru ne znači ništa. To može biti samo kamilica za kratkotrajnu upotrebu. Pa čemu onda manipulacije vezane za ovu Isanbulsku konvenciju, interpretativne izjave itd.? Stranka Promijenimo Hrvatsku je suverenistička stranka, razumijemo i globalizam i želimo suradnju sa svijetom. Hrvatsku ne možemo zatvarati ni u kakve žice, granice, ali mi se snažno zalažemo za zaštitu od nasilja kako žena i obitelji tako i svih slabijih i ugroženih u hrvatskom društvu. Nažalost, nikakva međunarodna konvencija, povelja, deklaracija niti prije, niti sada ni poslije neće po sebi riješiti problem nasilja ako se s njim žestoko ne obračunamo i uhvatimo u koštac na nacionalnoj razini. Problem je u političkim strukturama i pravosuđu koje ne funkcionira odlučno i brzo i sankcionira i prevenira takvo nasilje. Straka Promijenimo Hrvatsku traži nultu toleranciju za nasilje nad ženama i obitelji, poboljšanje, a posebno striktno provođenje zakona, naglašavam, striktno provođenje zakona jer tu je ključni problem. Ljudi moji, pa nas je ovdje narod u Sabor izabrao kao zastupnike da uredimo svoju državu, da se u njoj svatko osjeća sigurno i slobodno, e sada se taj zadatak zaštite naših žena i obitelji hoće prebaciti na nekog drugog na međunarodnoj razini. Ako mi ovdje nismo sposobni osigurati takvo stanje, zaštititi žene i obitelji, pa dajte pokupimo kofere i trebamo što prije otići iz politike. Gdje je kraj ugrožavanju našeg suvereniteta gospodo, sluganstvu i prebacivanja odgovornosti na druge pa …? Stranka Promijenimo Hrvatsku iz razloga što je Istanbulska konvencija prije svega sredstvo podjela, idologizacije hrvatskog društva neće u tome sudjelovati, neće je podržati jer je ona ideološka hrana, lijevi napadaju desne, desni napadaju lijeve. Sada je potpuno postalo jasno da Istanbulska konvencija postalo jedno od važnih pitanja testiranja spremnosti na veliku koaliciju HDZ-a i SDP-a, to je potpuno jasno. Kome nije do danas bilo jasno, bit će mu jasno. U politici je kao što znate najvažnije imati stav i biti iskren. U vremenu suvremenih tehnologija kada ljudi brzo dolaze do informacija svatko će kad-tad provjeriti što je tko govorio. Zato prestanimo s manipulacijama, ulagivanjem, sa obmanama i uhvatimo se konačno u koštac sa pravim problemima u našem društvu. E sada da vam kažem zašto je stranka Promijenimo Hrvatsku podržala da dođe ova točka na dnevni red u Hrvatskom saboru. zašto? Pa zato da istjeramo lisice iz njihovih jazbina i da vidimo tko je tko. Pa pogledajte u HDZ-u koji govori da je narodnjačka demokršćanska stranka, pa pogledajte sada građani tko je tamo recimo demokršćanin. A pogledajte SDP oni su mogli konvenciju usvojiti davno već prije nekoliko godina, sada su odjednom navalili sada je to najvažnije. Pa sve je tu jasno, prema tome sve je tu jasno. Ali da vas pitam još nešto važno, jeli danas žena samo ugrožena od fizičkog nasilja? Nije. Žene su u Hrvatskoj kao nikada ranije ugrožene na poslu, diskriminirane, posebno ako imaju jedno dijete, više djece posebno, moraju raditi nedjeljom itd. Posebno ugrožena žena kao majka. Sve ove oblike ugrožavanja stvorili ste vi gospodo koji ste proteklih 20 godina vodili državu, vi ste ubili više žena jer je o njima riječ danas, ovrhama, blokadama i siromaštvom nego što su stradale od fizičkog nasilja. Pored zaštite od fizičkog nasilja stranka Promijenimo Hrvatsku će zaštiti dostojanstvo žene kao radnice i majke kada dođemo na vlast. I na kraju da zaključim. Dosta nam je svađa, podjela, iseljavanja i siromaštva, Hrvatskoj trebaju novi ljudi, noviji političari koji neće dijeliti ovako ubacivati ideologiju da bi sve drugo bacili u stranu, nego nam trebaju novi političari koji će okupljati hrvatski narod i borit se uistinu za interese žena protiv nasilja za zaštitu obitelji i za hrvatske nacionalne interese i vjerovati više u svoju državu, svoje zakone a što je posebno važno provoditi ih. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Joška Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Profesore Lovrinović, nekoliko puta ste kazali da se ovim ugovorom koji imamo na dnevnom redu ugrožava hrvatska suverenost. Vi ste profesor, profesor sa ekonomije i znate koliko je u govora međunarodnih sklopljeno na području ekonomije na primjer. Za svaki međunarodni ugovor možete tako kazati da se njime ugrožava suverenost neke zemlje. Ali trebali bi znati da vi svoju suverenost unosite u taj ugovor, prvo kroz pregovore o tom ugovoru, a zatim kroz mogućnost potpisivanja ili ne potpisivanja kao i ratificiranja i neratificiranja. Svoju suverenu volju time ugrađujete u taj ugovor, a nitko vam ga ne nameće, nitko vam ne zavrće ruku, nitko vam sankcijama ne prijeti ili ne daj bože agresijom ako ne prihvatite taj međunarodni ugovor. Prema tome, to je manipulacija što ste kazali i mislim da bi trebali to povući. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Pa poštovani kolega Klisović, očito mi drugačije, različito shvaćamo pojam suverenosti u okviru globalizacije. Pa mi u ovom Saboru uopće ne razgovaramo što se događa u EU, što se događa u Americi, Rusiji, Kini. Pa pogledajte kako se svijet mijenja u proteklih pola godine posebno, dramatično. Pa što mi hoćemo, kud mi hoćemo ići ako ne znamo, ako nemamo ciljeve. Od čega bi se mi trebali još, što bi mi još trebali, znači ovo je dakle pristup, funkcionalni pristup EU, selektivni znači pojedine dijelove suvereniteta prepuštamo. Jel'? Pa je li trebao naš premijer ići na ukrajinsku granicu da tamo pokazuje mišiće Rusima, umjesto da to rade Francuzi i Nijemci recimo. Kome se on dodvorava? Što tako ne brani interese Hrvatske? Dakle, kada govorimo o suverenizmu ponavljam ne želim da se ogradi Hrvatska [[Upadica Reiner: Hvala.]] ali jasno je što govori.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, zaista ste nadrobili u svojoj raspravi svega i svačega tako da ne razumijem koja je vaša poruka osnovna trebala biti. Mogli ste onda bar na kraju reći jeste li za Istanbulsku konvenciju ili niste? Prema tome, ovo nije ideološka tema. Ovo je tema zaštite žena, zaštite obitelji, zaštite žena od nasilja, od nasilja od obitelji i ovo je ključna tema koja treba pokazati da mi ovdje u ovoj sabornici a vi nas pozivate da moramo imati stav i biti iskreni. Evo mi iz SDP-a iskreno sa stavom kažemo da se borimo za Istanbulsku konvenciju zbog toga što će to značiti veću zaštitu žena od nasilja i od nasilja u obitelji. Zato se borimo i to je jedini smisao današnje rasprave u Saboru, a ovo o čemu ste vi govorili je sve i ništa.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Uvaženi kolega Jovanović vidi se da imate dugo staža, bespkrajno u politici, da volite druge ocjenjivati. Dakle, nemojte suditi druge da ne budete suđeni. Ovo je Sabor, ovdje može svatko reći što misli, ali vi se uzdižete iza svega toga, docirate i držite predavanja. Jel' tako? Ali ponavljam vam što sam rekao, proteklih dvadesetak godina i vi ste sudionik toga. Vi ste kreirali ono manje vidljivo nasilje prema ženama u Hrvatskoj i od toga se ne može oprati, iako biste vi željeli sa da i ne, tako ste naučili raditi. Ali tako više ne ide gospodo. Vrijeme je za neke nove ljude.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Lovrinoviću prije nekakvih sat, sat i pol pokušao sam od kolege Zekanovića dobiti odgovor na pitanje što je to rodna ideologija. Vidjeli ste niti ja, a niti moji kolege koji su nakon mene postavili to isto pitanje na njega nisu dobili odgovor. I poput kolege Zekanovića kojim ste u svojem istupu bili izuzetno slični i vi ste se više puta pozvali na rodnu ideologiju. Ali meni kao jednom notornom neznalici i dalje nije jasno što ta rodna ideologija jest, pa vas sada molim kada se već pozivate na tu rodnu ideologiju, kada je koristite kao argument koji vas priječi u tome da dignete ruku za ratifikaciju dokumenta koji se bori protiv nasilja nad ženama sve nas ovdje poučite, ja se neću ljutiti ako nam docirate što ta rodna ideologija jest. Evo vrlo jednostavno pitanje, molba, plediram na vas. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Uvaženi kolega Grbin ako vi niste do sada raščistili sa time što je ideologija općenito bez obzira odnosila se na ovo ili ono, onda u minut vremena nemojte očekivati da vam ja ovdje držim predavanja. Vi ste mladi čovjek političar. Na žalost mislim da ste došli premlad u ambijent gdje se stvarala ideologija na raznim segmentima i očito je taj virus sve zahvatio. U tom kontekstu nemam namjeru bavit se ideologijom, objašnjavat te stvari nego uopće želim skrenuti pažnju upravo da ovo društvo treba deideologizirati i okrenuti se, ne papirnato štititi žene nego ih stvarno zaštititi, a ja sam točno pobrojao što treba napraviti. Dakle, nećemo hraniti jedni druge ideologijom nego konkretnim rješenjima.
Hvala. Sljedeća rasprava je ona poštovanog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Stranka SNAGA provela je pravnu i sociološku raspravu o konvenciji, ona je pročitana do kraja i komentari su pročitali i stranka SNAGA nije pronašla u konvenciji niti jedan pravni problem i stranka SNAGA nije pronašla u konvenciji niti jedan sociološki problem, zbog kojega ja ne bi glasao za konvenciju. Prema tome, ja ću glasati za konvenciju. Pa budući da je potrebno malo i argumentirati ovo što govorim, ja ću se pozvati na neke dijelove konvencije, koji su nekima ovdje u sabornici sporni, pa idemo od pojma do pojma. Rod je glavni pojam koji je sporan, ljudima koji se protive konvenciji, zastupnicima koji se protive konvenciji. Što je to rod? Kaže, rod označava društvene oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti, osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce. Dakle, znamo svi što smo po spolu, međutim, društvo još uvjetuje i nekakve uloge rodne ženama i muškarcima. Ne postoje uloge žena i muškaraca, osim one koje su biološke, žena rađa, muškarac ne može roditi, to je biološki. Međutim, ono što je sociološki gledano, rod, to ustvari ne postoji, jer muškarac može kuhati, muškarac može odgajati dijete dok žena ide na posao, muškarac može uzeti porodiljski dopust, žena može igrati nogomet, žena može biti boksač. Prema tome tih uloga više nema. To je prošlost, gotovo je s tim. Postoji samo biološka uloga žene da rađa i biološka uloga muškarca da sudjeluje u stvaranju djeteta. Dalje, rodno utemeljeno nasilje nad ženama, označava nasilje usmjereno na ženu, zbog toga što je žena ili koja nerazmjerno pogađa žene. Ja ću karikirati što bi to moglo biti. Smatram da je rodno utemeljeno nasilje nad ženom, nasilje koje se može dogoditi kada muškarac i žena sklope brak i sad muškarac očekuje od žene, da ona pegla, kuha, pere, da ona sama odgaja dijete i da muškarac ide po vani, landra, kocka i uništava obitelj. Dakle, ako žena to sve mora raditi i trpjeti to muško nasilje, onda je to rodno utemeljeno nasilje i svakako ne vidim ništa sporno da se to spriječi. Članak 4. stranke će osigurati provedbu odredaba ove konvencije osobito mjere za prava žrtava bez diskriminacije po bilo kojoj osovi, kao što su spol, rod, seksualno orijentacija, rodni identitet, e sad se događa problem seksualne orijentacije, zamislite, netko je možda homoseksualac ili biseksualac. Netko se ne osjeća dobro u svome tijelu, muško je, biološki, ali se osjeća kao da je žena, zato jer jednostavno mu se spoj dogodio u glavi takav, jer onaj tko vjeruje u Boga, smatra da je Bog savršen, međutim, taj Bog koji je možda nekim drugom prirodan nije savršen. Nije savršen, jednostavno ništa nije savršeno. Pa se dogodi pogreška, nije to pogreška, to jednostavno se tako dogodi u stvaranju čovjeka, da mu se poremete stvari u organizmu i onda on jednostavno nije muškarac, mada ima sva ona obilježa koja bi muškarac trebao imati. Pa se osjeća loše u tome svome spolu i taj muškarac treba mijenjati spol, on je ustvari žena. Što je u tome problematično. Takvih ljudi, ili obrnuto, žena se osjeća kao muškarac. I ta konvencija štiti takve ljude. Što je tu sporno? Takvih ljudi ima možda 100, 200, 300 u RH, tko se boji toga? Pa nije to viroza, to nije prijelazna bolest. Ako je netko biseksualac ili homoseksualac, niti to nije prelazna bolest. Nije to viroza ljudi moji, s tim se čovjek rađa. To se ne može prenijeti zrakom. Ja se sjećam kao mali dječak od 5 g. ja sam već gledao žene ispod stola, kada je moja majka sa svojim susjedama razgovarala sa stolom, ja sam se ispod igrao i gledao sam ženama pod suknje, s 5 g. već. Nije mene nitko mogao uvjeriti da sam ja homoseksualac, jer ja sam bio pravi muškarac u heteroseksualnom smislu. Dakle, nema šanse da se to prenese zrakom. Onaj tko misli da se to prenosi s zrakom, taj se bori s baba rogom. I ta konvencija ustvari za te ljude baba roga. Umjesto da se bore s čudovištima, a rekao sam tko su čudovišta. Čudovišta su banke. I svi vi koji ste dio vlasti, umjesto da se istinski borite s čudovištima koje su banke, ta čudovišta su uzela hrvatskim građanima, već nekih 20 milijardi kuna na valutni klauzuli i na kamatnoj stopi, koja je nezakonita, umjesto da se borite s tim čudovištem, vi se borite s baba rogom. Borite se s nečim što je apstraktno. Zato jer slušate neke autoritete koji su lažni autoriteti. Pa onda meni neki spočitavaju, ja ću sada malo i osobno krenuti, meni neki spočitavaju, kako ja to mogu biti, a ja to jesam, ja tvrdim da ja to jesam kršćanin, katolik, agnostik. Kako je moguće da si katolik, pa si agnostik, da si kršćanin pa si agnostik, moguće je. Kršten sam '65. g. Nikada nisam bio član komunističke partije, nikada, 3 puta sam to odbio i nisam zbog toga stradao. Nikada nisam zbog toga stradao. A kako je moguće da budem kršćanin pa agnostik. Tako što sam sebi utvaram, reći ću da si utvaram, reći ću da si utvaram, ne mogu tvrditi, da slijedim put Isusa Krista i zato sam kršćanin. Jer biti kršćanin znači biti na putu Isusa Krista, to ne znači biti na putu nekakvog Rima, nego znači biti na putu Isusa Krista. I ja biram što je to put Isusa Krista i ja smatram da je Isus Krist moj brat i taj moj brat bi ovu konvenciju potvrdio. On bi potvrdio ovu konvenciju. Zašto? Zato jer on nije netko tko može osuditi bilo koga zbog bilo čega. A ova konvencija upravo omogućuje, da ljudi koji su drugačiji, osim što štiti žene, to je istina, ali ipak ovdje se provlači nerodna ideologija, nego zaštita rodova zaštita ljudi koji su drugačiji koje treba zaštiti i treba poučiti mlade ljude da postoje ljudi koji su drugačiji, kojih je jako malo, koje trebamo čuvati, koje trebamo štiti. Ne vidim nikakav problem u tome. Zašto bi to bio problem? Uistinu postoje ljudi koji su drugačiji i ova Konvencija ih štiti na papiru. Hoće li ih zaštititi u stvarnosti, to je veliko pitanje jer mi često gazimo po papirima, kao što još uvijek gazimo pravomoćnu sudsku presudu od 13. lipnja 2014. u kojoj je jasno rečeno da banke nezakonito posluju, međutim, nakon toga nitko ništa ne radi da banke spriječi u daljnjem nezakonitom poslovanju. Dakle, papir trpi sve kod nas. Zapitajmo se svi skupa koliko smo iskreni prema sebi, koliko smo iskreni prema ljudima koje zastupamo, koliko smo iskreni prema građanima koje zastupamo, koliko uistinu zastupamo njihove interese. Zapitajmo se svi i počnimo se boriti s onim stvarima i protiv onih stvari koje koče razvoj RH, koje zbog toga što postoje omogućuju da ljudi odlaze iz RH. Ovu Konvenciju treba izglasati i trebamo se u nastavku boriti s čudovištima, a ne s baba-rogama. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Milorada Pupovca. Izvolite.
Poštovani kolega Aleksiću. Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Aleksiću, vi kažete da neka opredjeljenja, neke sklonosti koje su definirane seksualnošću, bilo muškarca, bilo žene nisu prijelazne bolesti i ja se s vama slažem. Ali, nečija opredjeljenja i korištenje nasilja i autoriteta da bi se došlo i zadovoljilo svoje sklonosti, uključujući i spolne, seksualne jeste prijelazno i može biti prijelazno. Bez obzira da li to koristio fratar, da li to koristio direktor, da li to koristio nastavnik u školi. I o tome govorimo i trebamo govoriti. Nitko nikoga ne treba priječiti, ograničavati u njegovom opredjeljenju, ali treba sprječavati ono što se radi iza skrivenih vrata, iza zatvorenih vrata.
Odgovor poštovanog zastupnika Aleksića.
Zahvaljujem. Da, točno je. Ono što utječe na djecu jesu roditelji u prvom planu, na prvom mjestu. Ono što rade zove se naučeno ponašanje. Nas određuje ono što doživimo negdje do šeste, sedme godine. Kako nam se majka i otac ponašaju u obitelji, tako ćemo se i mi ponašati prema društvu oko sebe. Ako majka tuče oca ili otac tuče majku, sve je moguće, dogoditi će se to isto i sa djetetom. Dakle, obitelj je temeljna vrijednost gdje će dijete steći svoja buduća ponašanja. Ništa drugo osim obitelji. Dobro, događa se i društvo, pomalo. Ali, ponašanje majke prema ocu i oca prema majci obilježava našu budućnost i moji uzori su moj otac i moja majka, nikakvi drugi autoriteti. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava je ona poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo ministrice, poštovane kolegice i kolege. Svoju raspravu ću započeti sa jednom brojkom, a to je brojka 215 tisuća. Brojka koja označava broj kaznenih djela protiv spolne slobode s obilježjima nasilja koja su prijavljena na području EU u 2015. godini. Dakle, 215 tisuća. Toliko je bilo žrtava kaznenih djela koja su to svoje kazneno djelo koje se nad njima počinilo prijavilo. Od toga 80 tisuća bila su kaznena djela silovanja. Samo u godinu dana. 90% žrtava tih kaznenih djela bile su žene, s time da ovu brojku ipak moramo uzeti sa jednom rezervom, a ta rezerva proizlazi iz činjenice da u današnjem društvu još uvijek postoji veliki broj žrtava koje kazneno djelo koje je nad njima počinjeno ne prijavljuje. Nažalost, ne prijavljuju zbog straha, od straha da će ih sredina u kojoj žive i to što je sredina tradicionalnija, to je taj strah veći, da će ih sredina u kojoj žive odbaciti jer nažalost i danas u 21. stoljeću svjedoci smo da sredina žrtve tretira na puno gori način nego što tretira počinitelje kaznenih djela, pogotovo kaznenih djela protiv spolne slobode. To je činjenica. I već ovaj podatak bi trebao svakome od nas biti dovoljan da u petak glasuje za ratifikaciju istanbulske konvencije. Međunarodnog dokumenta koji se bori upravo protiv ovih događaja o kojima sam govorio. Koji se bori upravo protiv ovih djela. Međutim, taj podatak nije dovoljan. Ima onih koji ovoj Konvenciji nalaze nešto drugo i mi zbog toga i danas moramo govoriti o tome što ova Konvencija znači, a što ova Konvencija ne znači. Poštovane kolegice i kolege, mi i danas moramo govoriti o tome da ova Konvencija u sebi ima ugrađene isključivo i jedino odredbe koje se odnose na sprječavanje nasilja, koje se odnose na potporu žrtvama, koje se odnose na pitanje zastare, koje se odnose na pitanje nadležnosti, ali isto tako i odredbe zbog kojih upravo mora biti međunarodna, a ne domaći pravni akt jer se trudimo to proširiti na jedan puno veći krug nego što je, odnosno na puno veće područje nego što samo Hrvatska, sadrži i odredbe o zabrani takvih praksi kao što su genitalno sakaćenje, prisilni pobačaj, prisilna sterilizacija ili prisilni brak. Ova konvencija o tome govori. Ova konvencija širi ovakvu praksu na područje od Azorskih otoka do Kamčatke, do Vladivostoka. Zato je međunarodna. Da bi se krug onih koji imaju zaštitu koja je u nekim državama norma, a u nekima ju još uvijek treba objašnjavati i uvoditi, da bi tu zaštitu proširili. Danas sam pokušao saznati od nekolicine kolega što je to rodna ideologija, odgovor nisam dobio, ali ono što znam je da na temelju vlastitog proučavanja, vlastitog traženja nisam uspio pronaći bilo kakvu činjenicu, bilo kakav dokaz koji bi me uvjerio da takva ideologija, rodna ideologija postoji. I zbog toga ova Konvencija o njoj ne može niti govoriti. Nažalost, ta će rodna ideologija ipak kroz čl. 4. Zakona o ratifikaciji ući u hrvatski pravni sustav. Sada moram reći, kada raspravljamo o ovom Konvenciji i neke stvari zbog kojih mi je žao. I moramo o tome govoriti, pogotovo mi iz SDP-a, moramo govoriti da nam mora biti žao zbog činjenice da unatoč tome što je u naše vrijeme ta Konvencija potpisana, unatoč tome što je u vrijeme kada smo mi imali odgovornost i imali čast obnašati vlast u RH, ta Konvencija nije ratificirana, makar je mnogo toga ugrađeno u naš nacionalni pravni poredak. Pogriješili smo i zbog toga se moramo ispričati iako takva isprika zbog odmaka i zbog svega i ne vrijedi mnogo, ali ja ću se ispričati i sada i u petak glasujući za ratifikaciju ove Konvencije. Međutim, druga greška koja proizlazi iz takvog našeg propusta je još jedna stvar zbog koje mi je žao, a to je činjenica da su neki, danas smo imali prilike slušati neke od njih, kao što je kolega Zekanović, sramotno iskoristili jedan međunarodni dokument koji je usmjeren jedino i isključivo na borbu protiv nasilja nad ženama, da bi govorili o nečemu drugome i da bi stvarali onu ideologiju i one podjele o kojima je kolega Lovrinović govorio vjerojatno nesvjestan da je upravo on taj koji dijeli društvo na nečemu što nije ideološko pitanje jer borba protiv nasilja nije pitanje niti jedne ideologije i na nju nema pravo niti ljevica niti desnica jer je pitanje borbe protiv nasilja pitanje odnosa prema civilizaciji. To je civilizacijsko pitanje. I meni je drago da u RH barem jednom, barem s vremena na vrijeme oko toga možemo postići suglasje i to je dobro. Međutim, neki to zloupotrebljavaju. Neki to koriste za puštanje razno-raznih priča i strašenje građanki i građana Hrvatske. Do sad nismo čuli što je rodna ideologija, valjda ćemo imati prilike. Jedna organizacija od tih koje su po mojem mišljenju pogriješili je Katolička crkva u RH, što me posebno iznenađuje, a reći ću vam zašto. 2014., 1. kolovoza, dakle, na dan kada je ova Konvencija stupila na snagu nakon ratifikacije Andore, Loservatore Romano, službeno glasilo Vatikana, službeno glasilo Svete stolice pozdravio je stupanje na snagu Istanbulske konvencije riječima, pazite sad Istanbulska konvencija je korak naprijed u borbi za ženska prava. Loservatore Romano, Vatikan, Sveta stolica. Korak naprijed u borbi za ženska prava, prije 4 godine. Sad ja molim nekoga da mi objasni zašto ono što je za Katoličku crkvu 2014. godine predstavljalo korak naprijed, danas to više nije, ali bojim se da mi to nitko ne može objasniti i na tome mi je žao, izuzetno žao. Završiti ću ovime s razlozima zbog kojih ću u petak glasovati za ovu Konvenciju, ali nažalost, moram govoriti i o nečemu što se u Zakonu o ratifikaciji ne, u Konvenciji, samo u Zakonu o ratifikaciji nalazi, a što ne podržavam. To je čl. 4. Nepotreban, suvišan, kriv. Članak 4. ne mijenja sadržaj Konvencije. Ona je takva kakva je, ona će egzistirati upravo u svojem sadržaju, što god mi u članku 4. napisali i upravo zbog toga je Klub zastupnika SDP-a danas podnio amandman kojim predlaže brisanje tog članka. On je nepotreban. On u odnosu na međunarodne obveze RH ne znači ništa. Međutim, on će stvarati problem zato što je upravo tim člankom 4. u hrvatski pravni poredak unijet termin rodne ideologije, bez da smo se uopće potrudili objasniti što on znači. Pa to ne možemo jer rodne ideologije nema, jer rodna ideologija ne postoji. U stvari, tu sam možda u krivu jer ipak postoji jedna ideologija izuzetno zastupljena u mnogim društvima, pa tako i u hrvatskom, koja bi se mogla nazvati rodnom ideologijom, a ta ideologija, to je patrijarhat kolegice i kolege. Jedina rodna ideologija o kojoj može biti govora je patrijarhat, a to je rodna ideologija protiv koje se svi zajedno moramo boriti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Jedna je ona poštovanog zastupnika Joška Klisovića. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Grbin, na početku izlaganja upoznali ste nas sa brojevima nasilja nad ženama na razini EU. Spomenuli ste i slučajeve silovanja, odnosno spolnog odnošaja bez pristanka. Ne znam da li znate koji su podaci za RH, ali evo, ja imam te podatke za 2017. godinu. Spolni odnošaj bez pristanka, 33 prijavljena slučaja, silovanje 25 prijavljenih slučajeva pa iz ovih brojeva se upravo može vidjeti ono što ste govorili koji je pritisak na ženu da ne prijavi zlostavljanje jer će biti ona kao žrtva demonizirana i to je ta društvena uloga koja se traži od žene, a kojoj se mi suprotstavljamo. Ne može žena zato što je žena biti u podređenom položaju prema muškarcu. To je ono što nazivamo rodnom ravnopravnošću i ne može se to opravdati, pa tako vam je to u braku, kao što je to naša ministrica kazala. Na to jednostavno ne pristajemo. To ne može biti tako i niti u braku niti izvan braka.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Kolega Klisoviću, podaci na koje sam se pozvao, su podaci Eurostata. Po tim podacima najveći broj udio silovanja među državama članica EU, je u Švedskoj i Engleskoj. I sada ja vas pitam, da li je životno da je u Švedskoj ili Engleskoj nekoliko desetaka puta više silovanja, naravno, proporcionalno nego što je to u Hrvatskoj. Da li je naše društvo toliko napredovalo u odnosu na Englesku ili Švedsku, da su naši građani svjesni, da ne smiju činiti takva kaznena dijela, bojim se da nije. I upravo zato, sam govorio o tome, da postoji ozbiljan problem, a taj problem dresira upravo Istanbulska konvencija, ozbiljan problem žrtava, koje ne prijavljuju nasilje, koje se nad njima dogodilo zbog straha zbog stigme, okoline, koje će doživjeti. I upravo zato moramo ratificirati ovu konvenciju i upravo zato moramo uložiti ona sredstva kojih se neki boje, a koji su itekako potrebna, jer ćemo njima pomoći našim sugrađanima, a nažalost, kao što su statistike pokazale, najviše našim sugrađanima. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Mire Kovača. Mikrofon
… [[Govornik naknadno uključen.]] tekst pod naslovom … [[Govornik se ne razumije.]] to je na talijanskom jeziku, znači korak naprijed u zaštiti žena. Tekst objavljen 1. kolovoza povodom stupanja na snagu te konvencije, citirajući, preferirajući se na izjavu, glavnog tajnika, Vijeća Europe Jaglanda. Oni su prenijeli samo njegov stav, a vi ste iz toga izvukli, da osoba, to je Romano, tj. Vatikan podržava Istanbulsku konvenciju. Budimo ozbiljni ljudi, nemojmo nasjesti na manipulacije, budimo točni. Znači ponavljam Jagland Thorbjorn glavni tajnik Vijeća Europe ima komunikaciju i poziva na ratifikaciju Istanbulske konvencije, 1. kolovoza, stupila na snagu prije 4 g. Vatikan o tome izvještava, to je u romanu i vi iz toga izvlačite da Vatikan podržava. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Grbina.
Hvala vam što ste me podsjetili na taj članak još jednom. Prva rečenica u njemu glasi … [[Govornik se ne razumije.]] a taj tekst nije pod navodnicima, nije naveden kao citat bilo koga. Ti citati su malo niže u članku. Ovo je stav urednika, koji je pripremio taj naslov i koji ga je objavio. Činjenica je da je 1. kolovoza 2014. g. L'Osservatore Romano rekao da je ovo korak naprijed u obrani prava žena. Poštovani kolega, vi ste u politici dugo, također i u diplomaciji. 2011. g. malo prije toga u 4 mjesecu, desio se jedan sastanak Vijeća ministara, Vijeća Europe, na njemu je sudjelovao ministar vanjskih poslova RH, tada je usvojen ovaj tekst. 9 puta se prije toga sastao odbor stručnjaka koji je bila predstavljena RH, zašto tada niste reagirali? Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je ona poštovane zastupnice Vesne Pusić, izvolite.
Hvala vam gospodin potpredsjedniče. Dakle, na kraju je ispalo, da je zapravo dobro da se ova rasprava vodi na ovaj način, da to nije prošlo sve ispod radara, jer je izašle su van mnoge zanimljive stvari i mislim da je svijest o važnosti ratifikacije ove konvencije, još veće važnosti njezine primjene u hrvatskom društvu, postala puno viša i puno veća i došla je na jednu višu razinu. Jedna jednostavna stvar, koja se mijenja, primjerice, ovom konvencijom. Nasilnik u obitelji, netko tko tuče ženu, nakon ratifikacije ove konvencije, više nije papak, nije primitivac, nije neki nezgodni tip, nego je kriminalac. I po našim zakonima, nakon te ratifikacije, on se sudi i njemu se sudi, kao kriminalcu. To je već samo po sebi jedan značajan pomak u dobrom pravcu. Drugi značajni pomak u dobrom pravcu, je činjenica, da poznavajući stvarni život, poznavajući našu kulturu, poznavajući ono što se događa, sada više neće biti nužno da kazneni progon ovisi samo o prijavi žrtve, nego se kazneni progon za nasilje nastavlja i ako žrtva povuče prijavu. Dakle, nastavlja se i ako na žrtvu, kao što je, vrlo česta pojava, izvrši pritisak familija, susjedi, ljudi na radnom mjestu, sredina, povuče tu prijavu, prestraši se, neugodno joj, je, itd. kazneni progon se nastavlja. I time se daje jedan vrlo značajan i veliki doprinos činjenici da je nasilje nad ženama, nasilje nad djecom, nasilje u obitelji javna stvar. I to je možda ključna tema ove konvencije. Ovdje u raspravi je govoreno da treba izbaciti ono što smeta. Naime, rodnu ideologiju, mnogo je kolega već, o tome govorilo. Mislim da nema potrebe da dodatno to elaboriram, osim sa činjenicom, da bi se to moglo usporediti, recimo, da oni koji su protiv rasne diskriminacije, šire rasnu ideologiju. Dakle, ako se radi da je bora protiv diskriminacije jednog dijela društva neke ideologija, ja to do sada, nisam ni vidjela, ni čula da se takve stvari nazivaju ideologijom. Druga primjedba koja je iznesena je, mi smo mogli sami donijeti takve zakone i zaštititi žene od nasilja i spriječiti obiteljsko nasilje a ne da nam netko diktira. To je po mom mišljenju jedan bazični argument protiv multilateralizma, protiv multilateralnih organizacija. Zašto one postoje? Zato da neki civilizacijski standardi postanu zajednički. Ja neću da me netko suvereno tuče zato što suvereno u mojoj zemlji to može, a suvereno u Švedskoj ne može. Ja želim te standarde i naši ljudi imaju pravo, naša djeca i žene imaju pravo na više standarde. A ne suvereno pravo da kao dio naše kulture netko svatko toliko istuče svoju ili neku drugu ženu. I ta ideja da ti možeš tući ženo i da to prakticiraš, ne proizlazi iz činjenice da je žena slabija. Mnoge žene su jače od mnogih muškaraca. To proizlazi iz društvenih uloga, a to je rod. Dakle, to proizlazi iz očekivanja da je žena u poziciji u kojoj to mora trpiti. I vrlo često imate slučajeve da puno slabiji muškarac izdeveta puno jaču ženu koja bi mogla prebiti k'o mačku ali to ne napravi zbog toga što je u tom sindromu šta je uloga muškarca i šta je uloga žene, ona je u toj poziciji da bude tučena. Prema tome, to već samo po sebi govori da društvo konstruira određene uloge. Ako usporedite Saudijsku Arabiju i Norvešku, odmah ćete vidjeti kako društvo u Saudijskoj Arabiji definira ulogu žene i muškarca, vrlo različito od onog kako to čini u Norveškoj, prema tome postoji određeni društveni konstrukt. Prije nego što mi istekne vrijeme, da kažem ono što mislim da srž rasprava oko ove konvencije. Mislim da to nije rod, mislim da to nije pobuna protiv nečega što se naziva ovdje rodnom ideologijom, mislim da je to zaista jedna fundamentalna razlika u dva oprečna stava. Jednom koji smatra da je nasilje nad ženama i nasilje u obitelji privatna stvar i da ga treba zatvoriti iza vrata stana i kuće gdje ljudi žive i da se ljudi s time u okviru obitelji moraju nositi sami. I drugog stava koji zastupam ja, koji zastupa GLAS, koji zastupa i ova konvencija srećom, a koji čini se ipak zastupaju većina predstavnika građana u ovom Parlamentu je da to nije privatna stvar, da bez obzira tko te tuče i bez obzira tko provodi nasilje, nasilje je nasilje je nasilje. Javna je stvar i zadaća je države i društva da to spriječi da uči djecu daje to neprihvatljivo, da širi svijest o tome, da je svatko tko se u to upušta kao nasilnik kriminalac i nemojmo se dati zavarati, takvim temama kao što je velika rasprava o rodnoj ideologiji, ozbiljni problem postoji u hrvatskom društvu da postoji jedan segment ovog društva koji zaista misli da je nasilje nad ženama i nasilje u obitelji nešto o čemu trebaš biti kuš. I trebaš sjediti doma i to trpiti i riješit unutar ta četiri zida. Također rasprave koje su vođene su u velikoj mjeri i rasprave baš vezane na ovu konvenciju, su rasprave o moći ili odnosima moći u hrvatskom društvu. Katolička Crkva je velika organizacija, u njoj ima puno kao u svakoj velikoj organizaciji raznih ljudi, pametnih ljudi, prosvjećenih ljudi ali nažalost o ovoj konvenciji su progovorili oni koji kroz to mjere snagu sa državom. Tko je ovdje jači? Da li država sa demokratskim institucijama ima pravo donositi odluke ili se treba bojati nekog drugog? I sa tog stanovišta vrlo je važno da ljudi koji su izabrani da predstavljaju građane ovdje stanu snažno u obranu institucija države što mislim da nije zanemarujuće pitanje. I na kraju, zastupnik Hasanbegović je na kraju svoje rasprave između ostaloga rekao neće nama politiku voditi neke B.A.B.E. i još ne znam tko drugi. E pa to je i u suštini protivljenja Istabulskoj konvenciji. E pa hoće voditi neke B.A.B.E, vodit će tu politiku neke B.A.B.E. zajedno sa nekim dedama. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Marije Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Pusić, dakle lijepo ste spomenuli i to je definitivno točno, ova konvencija koja će vjerujem, u petak biti ratificirana, za koju ćemo dignuti ruku znači to da i država preuzima veću ulogu i odgovornost u sprečavanju nasilja nad ženama. Spomenuli ste također i u ovu statistiku koja govori o tome da zapravo žene jako malo prijavljuju nasilje. Istraživanja sva pokazuju upravo to da one ne prijavljuju zbog straha od počinitelja, zbog dugih sudskih procesa, zbog nepovjerenja u nadležne institucije, straha da im nitko neće vjerovati, strah da će ih okriviti za proživljeno iskustvo, osjećaj krivnje i odgovornosti. Evo.
Hvala. Odgovor poštovane zastupniče Pusić.
Hvala lijepa. Dakle to je svakom poznato, za to ne treba biti niti sociolog, ni političar, ni, samo naprosto treba živjeti u bilo kojem društvu a naročito u hrvatskom društvu. Ima niz filmova, knjiga iz lijepe književnosti, da ne govorim socioloških studija koji pokazuju jedno te isto da sredina vrši pritisak, to je naprosto tradicija, jedan od razloga zašto je važno da budemo članice multilateralnih organizacija je upravo zato da suvereno ne mlatimo svoje vlastite žene. Dakle važno je da to dobije ovu javnu dimenziju i da dobije progon po službenoj dužnosti, to čini ogromnu razliku i dobro je da ste to podvukli.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolegice Pusić, vi ste birani na listi narodne koalicije i u izborima imali ste obavezu da bude 40% žena. Vi kao promotor zaštite i ove konvencije, nije bilo znači na 6 lista zadovoljavajući broj žena. Prema tome, možete li objasniti zbog čega je to bilo? Vi ste bili znači potpredsjednica Vlade i ministrica vanjskih poslova, niste donijeli tu Istambulsku konvenciju koja će sve probleme žena u RH riješiti jer Hrvatska država za to nema snage. A kada to govori potpredsjednica Vlade, onda znate kako ste vodili ovu državu. Prvo, vi ste promotor, neravnopravnosti žena jer bili ste na listi gdje nisu bile žene, ja sam bio na listi gdje je bio dovoljan broj žena i više i na to sam ponosan. Prema tome demagogija da suverena država ne može zaštiti ženu, da moramo imati nad sobom direktive i diktate je apsolutna laž. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Pusić.
Hvala lijepa. Ja ne mogu odlučivati koga će staviti druge stranke na listu. Moja tadašnja stranka je imala više od 40% žena među kandidatima na listama i to je jedino za što ja mogu odgovarat, ne mogu odgovarati za bilo koju drugu stranku, za svoju mogu. I moja je imala taj, udovoljavala tom uvjetu i danas kao što vidite od 4 zastupnika moje stranke 3 su žene. Što se tiče ratifikacije konvencije, ja sam mislila apsolutno da je to potrebno, predložili smo koalicijskim partnerima iz raznih razloga koje sam već u javnosti iznosila. U to vrijeme je Hrvatska bila u poziciji programa prekomjernog deficita, ti su argumenti korišteni, meni ni tada ni danas oni nisu prihvatljivi ali to je naprosto rezultat funkcioniranja koalicije. Ali i tada sam se zalagala za ratifikaciju. A što se tiče prava žena, ja sam to počela vjerojatno kada ste vi bili malo dijete.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Borisa Miloševića. Izvolite.
Poštovana zastupnice Pusić, javio sam se za repliku jer ste bili i ministrica vanjskih i europskih poslova pa ste upućeni u međunarodne odnose, međunarodne dokumente. Govorili ste o važnosti ratifikacije, ja bih govorio o važnosti provedbe. Bio sam prošli petak u Hrvatskom državnom arhivu na događaju koje organizira naš kolega Kajtazi, Svjetski dan Roma gdje su svi govorili o važnosti poštovanja manjinskih prava visokim standardima. Tamo su bili izaslanici i predsjednika Sabora i predsjednika Vlade i predsjednice RH. I jedno od tih standarda je i ratifikacija Europske povelje o regionalnim manjinskim jezicima koja je ratificirana '97. ali je tada nažalost uložena rezerva da se ona neće primjenjivati na one teritorijalne jezike a u to spada romski jezik i mi zapravo na našu sramotu imamo 20 godina rezervu na romski jezik. Ja sam razgovarao sa nekim diplomatima koji su rekli da mi to moramo skinuti i dali smo obećanje ali dan danas to nismo napravili.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Pusić.
Slažem se, slažem se i u tom smislu sam podržala i uvođenje programa romskog jezika na našem Fakultetu filozofskom u Zagrebu.
Sljedeća rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Davora Stiera. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, potpredsjednice Vlade, ministrice, kolegice i kolege. Borba protiv nasilja, posebice borba protiv nasilja nad ženama je tema koja nas sve u Hrvatskoj mora ujediniti. Problem je stvaran, nije izmišljen, potrebno je da se nakon ove rasprave i nakon glasovanja u petak bez obzira na to kako ćemo pojedinačno glasovati, kontinuiramo, iskažemo svi mi, političku volju da damo iskrenu potporu nadležnim institucijama, podignemo svijet u društvu i učinimo sve što je u našoj moći da suzbijemo nasilje nad ženama i djevojčicama. Vjerujem da su sve zastupnice i svi zastupnici u ovom domu protiv nasilja. Ipak postoje razlike oko ocjene ove konvencije tzv. Istambulske konvencije. Oko tih prijepora moramo govoriti otvoreno, bez pritisaka, bez omalovažavanja već savjesno i istinito. Zato treba naglasiti da se prijepor ne odnosi na pitanje borbe protiv nasilja već na koncepte iz rodne teorije. Za one koji su za ili protiv Istambulske konvencije ali koji iznad svega žele hrvatskoj javnosti govoriti istinito potpuno je jasno da se konvencija temelji na rodnoj teoriji. Štoviše, zagovaratelji konvencije smatraju da je za učinkovitu borbu protiv nasilja nužno definirati rod kao nešto što je odvojeno od spola. Za njih je takvo shvaćanje roda i rodnog identiteta od fundamentalne važnosti i esencijalni dio ove konvencije. To je potvrdila i sama pravna služba Vijeća Europe u dokumentu koji je nedavno deklasificiran. Doista, pravna služba Vijeća Europe je ispravno konstatirala da je upravo baš takvo shvaćanje roda kao različitog, ali i odvojenog od spola, tj. odvojenog od bioloških činjenica temelj na kojem se bazira Istanbulska konvencija. Upravo zbog toga za one koje smatramo da je rod koncept koji ne može biti odvojen od spola, može biti različit, ali ne odvojen od spola, odvojen od bioloških činjenica, od prirode, nama ne preostaje ništa drugo nego da glasamo protiv ratifikacije Istanbulske konvencije. Dakle, definicije iz članka 3. i 4. su ključne za implementaciju cijele konvencije. Ti se koncepti ne mogu drugačije interpretirati u implementaciji Istanbulske konvencije na nacionalnoj razini. Posrijedi su doista zapravo dva različita shvaćanja čovjeka. Za Istanbulsku konvenciju su oni koji smatraju da čovjek ima apsolutnu autonomiju, da sam sebe definira, bez obzira na biološke činjenice. Kao što se kaže u točki 53. pojašnjavajućeg izvješća Istanbulske konvencije to znači da jedna osoba koja je muškog spola može sebe rodno definirati kao žensko. Ako pak smatrate da čovjek je rođen slobodan i tu slobodu ostvaruje u skladu s biološkim činjenicama, a ne protiv njih, onda ćete biti protiv ratifikacije Istanbulske konvencije. Dakle nije problem spominjanje riječi rod, niti tumačenje da su se uloge žena i muškaraca mijenjale kroz povijest, odnosno da su različite u različitim društvima, problem je u tome što se u Istanbulskoj konvenciji, za razliku od drugih međunarodnih dokumenata, rod odvaja od spola, od biologije, od prirode. Uglavnom pristaše raznih ideologija imaju pogled na čovjeka, pa onda i na društvo, koje ne mari o prirodnom zakonu, o naravnom poretku pa onda niti o biološkim činjenicama. Ako se činjenice ne slažu s njihovim ideološkim postulatima, tim gore po činjenici. To je tipičan ideološki pristup. To je pristup ovakve rodne teorije, to je pristup i Istanbulske konvencije. Nasuprot tome je klasično razmišljanje koje uvažava naravni poredak i smatra da se ljudski zakoni moraju uskladiti s prirodnim zakonom, a ne ići protiv njega. Točno je da je kršćanstvo prihvatilo takav način razmišljanja, ali ono postoji i prije kršćanstva i izvan kršćanstva, npr. Ciceron govori o prirodnom zakonu koji je prisutan u svim ljudima, u svim narodima, isti je u Rimu kao i u Ateni, isti je to zakon danas i sutra, a zanemariti prirodni zakon kaže Ciceron, je isto kao i prezirati ljudsku narav. Dakle nisu to riječi jednog teologa, jednog pape, iako će se pape time složiti, pa i papa Franjo, ali je to zapravo klasično razmišljanje. Dakle nije to vjerska dogma, to je razum, od Cicerona do danas. Kolegice i kolege, priložena interpretativna izjava ne osporava shvaćanje roda kao odvojenog od spola, ta izjava ne otklanja prijepor oko Istanbulske konvencije, točno je da se u izjavi spominje kako se neće implementirati rodna ideologija, no ne kaže se da se neće implementirati ni rodna teorija u smislu koncepta roda kao odvojenog od spola. To bi već imalo više smisla, ali umjesto toga govori se o rodnoj ideologiji koji same pristaše Istanbulske konvencije kažu da ionako ne postoji, da je rodna teorija znanost, a ne ideologija. Dakle, s obzirom da pristaše Istanbulske konvencije smatraju da rodna ideologija ne postoji, ništa se i ne postiže s rečenicom koja kaže da neće se provoditi ono što sami oni kažu da ionako ne postoji, to je apsurdno. Zato interpretativna izjava ne otklanja takav koncept roda koji je protivan razumu i prirodi pa onda i protivan kršćanskom pogledu na čovjeka. Ni nedavno deklasificirano mišljenje pravne službe Vijeća Europe ništa ne mijenja, naprotiv, pravna služba potvrđuje da se rod mora tumačiti kao nešto što je odvojeno od spola, tj. odvojeno od prirode, od bioloških činjenica. I potvrđuje da se to ne može nikako, nikakvim naknadnim interpretacijama promijeniti. I sve to onda mora u škole, u sportske ustanove, u hrvatsko društvo. Kolegice i kolege, nisam danas čuo niti jedan argument koji poriče da se Istanbulskom konvencijom ne usvaja međunarodna obveza da se shvaćanje roda odvoji od bioloških činjenica, od spola. Međunarodna obveza da se po tom shvaćanju oblikuju društvene norme, naravno moguće je da se neko vrijeme odgađa ispunjavanje tih međunarodnih obveza iz političkih obzira, ali to ne znači da međunarodne obveze su nestale i da se neće kasnije tražiti njihovu punu implementaciju. To nisu strahovi, to su činjenice. Na temelju tih činjenica možemo se odlučiti biti za ili protiv ratifikacije Istanbulske konvencije, ali nemojmo zatvorit oči pred činjenicama. Poštujem svakoga od vas, poštujem i uvijek ću se boriti za to da i oni koji imaju drugačiji svjetonazor od mene, drugačiji pogled na čovjeka i na društvo imaju pravo to javno izreći bez da budu zbog toga sotonizirani. Ali onda isto tako zahtijevam da se ne stigmatiziraju hrvatski ljudi koji se protive Istanbulskoj konvenciji. I kada u petak bude glasovanje, nemojte tražiti od zastupnika, nemojte tražiti od mene da ne slijedim svoju savjest. Ne govorim ovo iz pozicije moći ili s visoka. Nikoga ne osuđujem zbog njegovog stava, ne umišljam si da sam neki moralni autoritet, ne. Itekako sam svjestan da sam nesavršen, ako hoćete grešan čovjek. Ali svjestan sam toga jer imam savjest i zato nikome, ali baš nikome, ne dam da mi oduzme tu slobodu savjesti. Jer samo tako mogu biti i ostati slobodan čovjek, a samo slobodan čovjek može uzdignute glave, oči u oči pogledati svoj narod. Hvala vam.
Hvala. Imamo, nažalost neki su zakasnili, ali svejedno imamo cijeli niz replika. Prva je ona poštovanog zastupnika Peđe Grbina, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine podpredsjedniče. Uvaženi kolega Stier, ovo što ste rekli je potpuno točno. Vaša je obveza, vaša je dužnost i vaša je odgovornost glasovati po svojoj savjesti i po svojem uvjerenju i zbog toga vas treba cijeniti, tim više što se s vama u mnogome što ste prethodno govorili ne slažem, ali zato i jesmo ovdje i zato postoji parlament i zato postoji demokracija da bi svaki, pa makar i ovako simbolički sa svoje strane sabornice mogli govoriti različito. I vas cijenim puno više od kolega kojima sam replicirao prije vas i zato vas neću pitati da li znate što je rodna ideologija, da mi definirate jer sam siguran, iako se opet sa vašim odgovorom neću složiti da vi točno znate o čemu govorimo. Ali, pitati ću vas nešto drugo. A to ću vas pitati upravo zbog toga što ste principijelni. Zašto niste reagirali kad ste bili posebni savjetnik predsjednika i predsjednice Vlade, a kad je RH aktivno sudjelovala u pripremi ovog dokumenta kojem se sada protivite? Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala vam na tom pitanju, na jednom i na drugom. I onaj koji ne želite postaviti, ali ste ga više puta postavili i koji zapravo, bi trebao mučiti vas jer znate da vaš amandman neće proći. Opet ćete dići ruku za tekst gdje se spominje rodna ideologija, a vi kažete da ne znate što je to. Dakle, dići ćete ruku za nešto što ne znate što je. Imate oko toga od Simone de Beauvoir koja je rekla, nitko se ne rodi kao žena već se postaje žena. Imate raznih definicija dakle, ali tražili ste te definicije prije. Možemo o tome govoriti, ali apsolutno mislim da sam i u ovoj raspravi objasnio u čemu je problem. Ne u tome da su rod i spol različiti pojmovi jer oni doista jesu i sociologija o tome govori, nego kada se oni odvajaju. Dakle, kada rod nije naslonjen n spol, odnosno na tu biološku činjenicu time da je naravno različit [[Upadica Rainer: Hvala.]] Vi i ne znate što ja nisam ili jesam rekao predsjednici Vladi, ali možete sasvim sigurno nju pitati o ovim svjetonazorskim pitanjima, [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] puno puta smo razgovarali, ali tada nisam bio dužnosnik.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marina Škibole.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Stier, vi ste često u javnosti percipirani kao, ajmo reći, tvrdo konzervativni političar i u nekim političkim pogledima i u nekim vašim političkim odlukama po meni ste bili previše isključivi, ali imate pravo na to i to je vaše mišljenje i vaše izlaganje je išlo u smjeru određenih sloboda, parlamentarizma i to je konstruktivno i to cijenim. Međutim, postoji jedno načelo koje je jako bitno, a to je načelo odvojenosti crkve od države. Maximus pontifex na lat. znači onaj koji gradi mostove. Ja se nadam, gospodine Stier da određene crkvene strukture ne grade mostove kako u HDZ-u, a tako u budućnosti u vlasti gdje bi crkva preuzimala državne ovlasti.
Hvala. Odgovor kolege Stiera. izvolite.
Hvala na tom pitanju. Znate, upravo je zahvaljujući, ako hoćete, i kršćanstvu smo došli do tog koncepta odvajanja crkve i države i to nije upitno. Za kršćanskog demokrata to doista nije upitno. Ja sam danas i u ovom izlaganju, ako ste pažljivo čuli, temeljio moju raspravu ne na nekoj dogmi, to sam čak izričito rekao i meni, što se mog stava tiče, je upravo moja savjest ta koja će mi diktirati, a ne neko priopćenje. Ne kažem da ne uvažavam i stav crkve, ali moja je savjest ta koja meni diktira kako ću postupiti. Kršćanska demokracija uvažava pluralno društvo, ali u to pluralno društvo ulazi i sa jasnim stavovima. To nije biti isključiv, to znači imati jasne stavove, ali biti otvoren i poštivati i drugačije mišljenje. To je moj stav.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni kolega Stier. Razgovaramo o meritumu. Dakle, vi kada govorite o naravnom poretku implicirate i ne, eksplicirate neodvojivost od bioloških činjenica. Mislim, ono što jeste, što smatramo biološkom činjenicom je predmet društvene interpretacije. Dakle, naša percepcija onoga što smatramo da je stvarnost je društveno konstruirana. U tom smislu, ideja da, mislim, taj naravni poredak je uopće društveni koncept koji objedinjuje neke ideje o svijetu, pa je samim time i ideologija i to onakva koja podrazumijeva da su rodne uloge pripisane strogo muškarcima i ženama, kada dođe do kršenja toga postoji nekakva sankcija društvena, ne. Dakle, to je rodna ideologija par exellence takav pogled na svijet. I za kraj, Ciceron, odličan govornik, obožavam ga, ali znate, u njegovo doba su vjerovali da trančiranjem ptičje jetre mogu predvidjeti budućnost. Mislim, nije ni sve iz tog vremena dobro. Napredovali smo.
Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Vidite, što se tiče naravnog zakona, što se tiče prihvaćanja bioloških činjenica, tu nema zapravo spora. Biolozi, znanstvenici će vam reći čak niti u ovoj Istanbulskoj konvenciji nije sporno da je spol determiniran biologijom. I ja se uopće, nemam nikakvih problema time da kažem postoji i koncept roda koji je različit od spola. Moja je baka npr. diplomirala ekonomiju u trenutku kada nitko u toj generaciji vjerojatno od žena nije diplomirala, ali danas to je frekventno. Dakle, mijenjale su se uloge. Problem je u tome što se želi ne samo reći da je rod različit od spola, nego da je odvojen, dakle, te su se uloge mijenjale, a to ne znači da je moja baka jer je rođena biološki naravno, kao žena, onda i njen identitet je i dalje i kao rod bez obzira na sve te uloge i čak i kada je diplomirala kada nitko drugi nije diplomirao i dalje je bila žena. Razumijete tu razliku, dakle stvar nije u tome što su različiti pojmovi [[Upadica Reiner: Hvala.]] problem je kada je kaže da su oni odvojeni, kada se ne prihvaća priroda.
Hvala, kolega Stier. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Stier, ja sam sa zanimanjem slušao vašu raspravu, cijenim vaše mišljenje i naravno da apsolutno podržavam vašu slobodu savjesti. Sa zanimanjem sam slušao vašu raspravu iz jednostavnog razloga što je u Hrvatskoj posljednjih mjeseci kada je riječ o Istanbulskoj konvenciji izrečena nevjerojatna količina besmislica i dezinformacija čime je fokus sa sprečavanja nasilja nad ženama pomaknut u konvenciji ne postojeći koncept rodne ideologije. Dakle ja sam želio od vas čuti da nam kažete gdje je ta fantomska rodna ideologija u ovoj konvenciji. Jedino što piše i to ste vi rekli, članak 3. „rod označava društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnim za žene i muškarce“, to je sva rodna ideologija koja piše u ovom dokumentu.
Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Po definiciji ideologija je kada želite zapravo ne prihvatiti stvarnost, realnost nego stvoriti novo, … novog socijalističkog čovjeka itd. i ako se činjenice ne slože s tim onda tim gore po činjenice, dakle to je ideološki. Tu se kada se definira rod kao odvojenog od spola ulazi u teren ideologije, ne prihvaća se ta biološka datost. A da je to tako vam kaže i u ovom deklasificiranom dokumentu pravne službe gdje se kaže … /Govorni govori engleski./ … dakle rod i spol kao različiti, ali i odvojeni termini … /Govorni govori engleski./ … dakle to je ključna stvar na kojem se cijela konstrukcija konvencije bazira. U tome je taj ideološki pristup.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Stier, ja imam pred sobom tekst i kada ste vi govorili bilo mi je zanimljivo, konačno malo artikulirana pozicija, gledala sam i članak 3. i članak 4. na koji ste se referirali i rekli da niste čuli da se to ne odvaja. Niste čuli da se ne odvaja jer i u konvenciji ne piše nigdje da se to u kojoj mjeri se definicija roda naslanja na spol ili ne, samo piše da su to dvije različite kategorije što čini mi se i vi priznajte da su dvije različite kategorije, ali ovdje nigdje ne piše da li se to naslanja i u kojoj mjeri. I ovo nije filozofski dokument, ovo je dokument kojim se mora regulirati stvarnost koja postoji, a u stvarnosti postoje ljudi koji se na različite načine osjećaju i izražavaju i na to se taj dokument odnosi, a ne na filozofsku raspravu.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Ako slučajno nije jasno vama iz teksta konvencije, zato imate i od pravne službe Vijeća Europe tumačenje i to tumačenje vam upravo kaže da su odvojeni da se mora rod tumačiti kao odvojeno od spola. Ako mislite da to nije dovoljno, imate pojašnjavajuće izvješće koje ide uz konvenciju koju ćete ratificirati gdje u točki 53. točno se vidi da su to odvojeni koncepti jer točno tami kaže kako rodni identitet može biti drugačiji od spola. Dakle netko tko je rođen npr. muško može se rodno definirati kao žensko. Dakle ja ne kažem da to je vama problem uopće ne osporavam vaše pravo da prihvatite takvo tumačenje, samo kažem nemojmo reći da toga nema u Istanbulskoj konvenciji. Na temelju tih činjenica neko će se odlučiti za, a neki protiv.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani kolega Stier. U našem programu kada smo išli na izbore stoji da ćemo usvojiti Istanbulsku konvenciju stranica 93 ili četiri tada ste to isto znali i sada mi nije jasno u svemu tome kada kažete ne možete prihvatiti da rod nije jednako spol ako u definiciji kaže da je rod upravo ovo što je kolega i pročitao dakle društveno oblikovane uloge prikladnim za žene i muškarce. Da li mi u 21. stoljeću ne možemo prihvatiti da postoje nekakvi transvestiti koji su što po spolu, a po rodu su nešto drugo jel tako? Da li mi to ne možemo prihvatiti da postoji isto tako homoseksualci? Ja to ne mogu iščitati iz ove konvencije da mi to jednostavno ne možemo definirati.
Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Da, hvala vam kolegice. Što se tiče mog stava oko ovoga mogu vam reći da je on poznat. Kada su bile i u Europskom parlamentu amandmani o ratifikaciji Istanbulske konvencije glasovao sam protiv takvih amandmana. Malo je čudno da u programu govorimo da kaže da ćemo ratificirati, a nigdje riječ ratifikacija ne stoji u tom programu. To je malo nezgrapna očito rečenica, a onda nemamo ga niti u programu Vlade. Međutim, ono što je jasno da ste vi tu unijeli niz elemenata koji zapravo nisu dio ovoga, dakle tu se ne priča o homoseksualnosti, o istospolnim brakovima, nije o tome riječ. Riječ je o tome da li će se rod tretirati kao nešto, ne da je jednako kao spol, ja sam rekao da su to dva različita pojma, ali da li su odvojena, da li rod se može razvijati, a da bude odvojen od spola i protiv spola. Tu je prijepor.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Miloševića. Izvolite.
Poštovani kolega Stier. Moram priznati da me vaš nastup ražalostio i vaša rasprava jer sam vas doživljavao kao europejca i demokršćanina, jer ja osobno smatram da je ratifikacija ove konvencije jedan civilizacijsko dostignuće i civilizacijski čin. Jer ako je vaše izlaganje točno, onda je zapravo to optužba protiv Vijeća Europe, organizacije prve međunarodne organizacije osnovane nakon II. svjetskog rata u Europi radi promicanja demokracije, zaštite ljudskih prava i jačanje vladavine prava. To je optužba stručnjacima koji su radili na konvenciji, optužba odboru ministara koji je Istanbul 2011. usvojio konvenciju, zapravo je optužba protiv svih 27 država koje su konvenciju ratificirale. Sigurno vam je poznato da je naravni zakon često u povijesti korišten za opravdavanje društvenih nepravdi. Galileo Galilei je 360 godina čekao da se prizna greška pravnog zakona. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Poštovani kolega, nemojte biti žalosni. Nemojte biti žalosni, dapače, Europa je pluralizam, Europa i oni koji doista razumijemo Europu, a mislim da nešto o tome znam, mislim da sam i nešto radio o tome da Hrvatska bude dio EU, Europa uvažava različitosti, različita mišljenja i zbog iznošenja različitog mišljena ne treba se odmah mislit da nekoga optužujemo, da nekoga rušimo, ne. Nego argumentirano raspravljamo, u duhu pluralizma. Taj pluralizam, meni je žao što vas pluralizam žalosti, pluralizam bi trebao biti dobar i bilo bi dobro i ovdje je baš mjesto gdje moramo argumentima izaći i pokazati koja su naša razmišljanja, ali argumentirano. Ja to pokušavam činiti, nemojte biti zbog toga žalosni, dapače budite radosni.
Hvala. Sljedeća replika poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Kolega Stier, rekoste u vašem izlaganju da se kroz Istanbulsku konvenciju po prvi put ne samo razlikuje pojam roda od spola, nego i po prvi put razdvaja. Ja vas moram samo podsjetit da sukladno hrvatskom zakonodavstvu rod već nije definiran rođenjem, rođenjem je definiran spol, a rod ne mora odgovarati spolu zbog čega se u barem 10-ak hrvatskih zakona i podzakonskih akata ta dva pojma već jasno razdvojena. Znači muškarci u RH već 15 godina imaju mogućnost izjasniti se kao žene. Uzeti ime pripadajuće suprotnog spola, u dokumentima izmijeniti oznaku spola, ne samo u Hrvatskoj, nego i u dobrom dijelu svijeta. Unatoč toj činjenici, i obrnuto naravno i žene to mogu napraviti u drugom pogledu. Unatoč toj činjenici, 99% hrvatskog stanovništva i dalje živi u rodu jednakom spolu u kojem su rođeni, tako da.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Da, poštovana kolegice. Niste očito dobro čuli, ja sam rekao za razliku od drugih međunarodnih dokumenata, dakle govorio sam o međunarodnim dokumentima. Jer npr. evo tu imate možda možete dati kolegu Grbinu koji je bio jako zainteresiran, meni to nije potrebno, ali ako je njemu potrebno, znate i koja je pozicija, službena pozicija Svete stolice, ako to utječe na njegovo mišljenje, na moje ne, ali ako na njega utječe možete mu dati npr. službeni stav koji je Sveta stolica distribuirala u ožujku 2017. svim članicama Vijeća Europe gdje jasno kaže da je rod npr. korišten bez tog odvajanja od spola u drugim međunarodnim dokumentima, npr. u dokumentu o stvaranju stalnog međunarodnog kaznenog suda, dakle govorio sam o međunarodnim dokumentima i evo samo da ste taj dio ulovili iz mog izlaganja, onda biste vidjeli da nema zapravo brige koje ste iznijeli u ovome pitanju.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Miranda Mrsića.
Poštovani kolega Stier. Osim Cicerona bilo bi mi drago da ste se osvrnuli i na Tomu Akvinskog i na njegova 3 zakona, vječni zakon prirodni, odnosno naravni zakon i ljudski zakoni gdje i taj veliki filozof govori o naravnom zakonu i o načinu da čovjek može sam birati kako će se ponašati u životu, prema tomu nije samo Ciceron bio taj koji je određivao. Ali ja bih vas pitao jedinu stvar, ovdje u vašoj diskusiji, sva vaša diskusija je o tome da li je rod i spol isto ili je odvojeno, a u vašoj diskusiji nigdje nisam vidio što je to meritum, zbog čega vi smatrate da ovu konvenciju ne bi trebalo podržati, zbog čega ćete glasati protiv? Jer sasvim sigurno sa ovom definicijom, bez definicije da li ona je u Istanbulskoj konvenciji ili ne, što se tog djela tiče u Hrvatskoj se neće desiti ništa, ali će se desiti puno ako se usvoji ova konvencija na problemu nasilja nad ženama.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
To da je rod i spol jedno te isto, već smo razjasnili, ali očito niste taj dio možda do kraj shvatili. Dakle oni su dva različita pojma. Stvar je u tome da li rod može biti odvojen pa čak i ići kontra spola, dakle različit od spola, u smislu rodnog identiteta. Dobro, dakle to smo razjasnili. Zašto je to bitno? Pa nisam ja rekao da je to bitno, to vam je i pravna služba Vijeća Europe u ovom dokumentu koji je nedavno deklasificirala rekla da je to ključni termin da bi se moglo dalje implementirati sve, uključujući naravno i onaj dio koji se tiče obrazovanja i izrade kurikuluma o obrazovanju. Dakle, to su neke stvari koje se moraju derivirati iz ovakve definicije koja sama pravna služba Vijeća Europe kaže da je ona temeljna i da na tom temelju se izgradila cijela ova konvencija.
Hvala. I zadnja replika poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Stier, veseo sam pošto su neki žalosni šta vi argumentirano ste raspravljali i šta ste pokazali širinu u demokraciji kako treba funkcionirati i štaste naglasili da sloboda savjesti i sloboda čovjeka je najbitnija u ključnim odlukama pa me žalosti, maloprije je kolega i SDSS-a kazao da ga to žalosti. Smatram da ste vi sada svojim izlaganjem kazali par bitnih stvari. A ja bi vas pitao kako tumačite cijeli postupak, javnu raspravu od izjave premijera koji je kazao da ljudi drugi koji ne misle kao on ne razumiju tu konvenciju da je on mora pojasniti. Iz toga proizlazi da je krenula rasprava u krivom smjeru i protivnici konvencije zbog razloga raznoraznih i ovi koji ste vi kazali da idete glasati, ispada da u biti svi oni koji misle protiv da se trebaju sotonizirati, da jednostavno su u društvu maginalci zaostali. Smatram da ova rasprava je doprinijela demokratizaciji ovoga društva, uvažavali ste, uključivali ste sve stavove i rekli ste da ćete glasati po savjesti što je najbitnije. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog kolege Stiera, izvolite.
Poštovani kolega Bulj, mislim da ako ćemo usvojiti jednu konvenciju među nama a to je da moramo prvo sebe uvažiti, to je prva konvencija koja bi treba biti usvojena, da se međusobno uvažimo. Ja sam protiv toga da se bilo koga sotonizira, omalovažava. Niti su oni koji će glasati za ovu konvenciju neki progonitelji kršćana, niti su oni koji ćemo glasovati protiv ove konvencije neki retrogradni, katotalibani ili već kako se izmišljaju epiteti nego jednostavno smo ljudi koji moramo slušati i slijediti našu savjest jer kažem, jedino tako možemo biti slobodni ljudi a samo slobodan čovjek može gledati oči u oči svoj narod.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava [[Upadica Bauk: Gospodine potpredsjedniče, ja sam podigao tablicu za repliku…]] Malo ste zakasnili.
Ali ja sam podigao tablicu za repliku zbog zadnje rečenice gospodina Stiera da mu repliciramo na ovo slobodnom čovjeku i nisam mogao dignuto prije, mislim da nije u duhu Poslovnika da se ne smije replicirati na zadnju rečenicu.
Dobro, ako ćemo o slobodnim ljudima, onda izvolite.
Zahvaljujem gospodine. Gospodine Stier, replicirat ću samo na vašu zadnju rečenicu. Dakle meni je drago da se osjećate i da ste naveli kriterije kako se osjećate kao slobodan čovjek, ali to za mene nisu kriteriji. Mislim da je kriterij kako se osjeća slobodan čovjek onaj kada govori i slobodi drugih i ako mi dopustite, želeći razumjeti ako osjećate slobodu vašu pa i drugih, želio bih vas samo pitati nekoliko pitanja. Smatrate li da treba ograničiti ženama pravo na abortus, pravo na medicinski potpomognutu oplodnju, smatrate li da treba ukinuti Zakon o životnom partnerstvu osoba istog spola, smatrate li da treba promijeniti Zakon o državnim maticama koji odvaja spol od rodnog identiteta i smatrate li da treba ukinuti Zakon o suzbijanju diskriminacije gdje je prvi put definiran rodni identitet? To je moje pitanje … [[Govornik se ne razumije.]] hvala.
Odgovor zastupnika Stiera sumnjam daće uspjeti na sve to odgovoriti u jednoj minuti, izvolite.
Kako ne, prvo ono što vam želim reći je da u pluralnom društvu ja ću uvijek uvažiti različita mišljenja. Ući ću u raspravu čista srca i reći ću svoje mišljenje. Da, ja smatram i to vi već dobro znate da jedan od temeljnih ljudskih prava, najvažnije ljudsko pravo je pravo na život. Ako bi išli kao što traži gospodin Mirando Mrsić, gledati što kaže teologija srednjega vijeka, onda taj život i ne počinje začećem. Ako bi gledali što kažu genetičari 21. stoljeća, onda ćemo vidjeti da taj život ipak počinje začećem. Imat ćemo tu raspravu, strpite se, nemojte biti nervozni, imate dovoljno ruku očito a kada dođe rasprava, svi ćemo vrlo slobodno i argumentirano moći raspravljati i o svim tim pitanjima.
Hvala. Evo sad će slijedeća pojedinačna rasprava biti ona poštovane zastupnice Grozdane Perić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pa evo ponovno pitanje zašto usvajamo ovu konvenciju. Iščitavajući je nekoliko puta i u cijeloj ovoj halabuci koja se događala sve ovo vrijeme, čovjek se upita da li je dovoljno pismen, da li dovoljno sve to dobro čita ili ne. I onda ono što je temeljno pitanje zapravo ja postavljam pitanje nama ženama, kako to da o ovome više ne govore žene ali iz kuta, iz stajališta kada su one te koje najčešće su ugrožene u obiteljima i zbog kojih se ovo sve i događa? Dakle, u svom poslu sam o i financirala i sklonište za žene i za djecu i znam koliko je tih slučajeva bilo ne sa svog područja samo, nego su se sklanjale iz različitih dijelova Hrvatske i onda se čovjek upita, pa zar je moguće da se ne prepoznaje da takvih slučajeva i da takvih očito problema ima i zbog čega upravo to nasilje nad ženama, zapravo u ovom slučaju, nam trebaju priznati, odnosno ne priznati muškarci. Pa dajte žene kažite da li to postoji u mojoj obitelji ne. Ali, razgovarajući sa svojom odraslom djecom, podržavaju upravo ovakav oblik konvencije, kojom će se sprječavati i davati i zapravo sve ono što se događa u društvu da o tome brine i društvo. Dakle, institucije, koje su na ovaj ili onaj način stvorene, koje financiramo kroz lokalne proračune, kroz državne proračune, kroz institucije Caritasa i sličnog. Ako priznamo da postoje problemi, onda smatram da ih trebamo i rješavati kao uređeno društvo, uljuđeno koje će reći, da takvih problema ima i da sve ovo što je pobrojano ovdje, da postoje i silovanja i razno razni oblici nasilja da postoje sakaćenje, da postoje seksualno nasilje, da postoje prisilni pobačaji i sve ostalo. Dakle, ono što je čudno, da se mi i da bi zapravo mišljenja naša trebalo formirati ono mišljenje koje nam daje naša Hrvatska biskupska konferencija. I ja poštuje jer sam praktički vjernik i nemam se čega uopće ustručavati i reći, da sam vjernik ali ne mogu prihvatiti to, da moje mišljenje bez obzira na sve, formira jedna institucija i da se samo toga trebamo držati. Mislim da smo odgovorni ljudi koji moramo itekako razmišljati o budućnosti svoje djece i da moramo promišljati što se može bilo kome od njih dogoditi. Ono što bi htjela još istaknuti, da smo mi kao žene, dakle, u bivšoj državi dobile pravo glasa '45. g. da je u Švicarskoj to bilo tek '71. u Lichtensteinu '84., u Emiratima 2006., odnosno Arabiji 2011. Pa se pitam, zbog čega sada, nakon silnih godina, prava glasa, sada najedanput, mi kao žene, ne bi trebale imati pravo reći, da problemi u obiteljima postoje, zašto bi se trebali toga sramiti i pokušati rješavati probleme na onaj način koji može pomoći, da djeca u takvoj situaciji budu što više zaštićena. Ja uvijek kažem da naš Katolički narod, kaže i njeguje tri O, a to su obitelj, odgoj i obrazovanje. Ako katolički nazor to njeguje, onda u tom slučaju moramo poštivati da je obitelj svetinja, da se iz te obitelji stvaraju djeca, koja će kroz odgoj i obrazovanje, postati odrasli, suvremeni i kvalitetni ljudi, koji će ponijeti u svoj život i u daljnji život, dakle, svojih sljedećih obitelji, nešto što će itekako zapravo pridonositi da ova ljudska vrsta opstane kao takva. Ja se ne mogu zato složiti s činjenicom da mi zabadamo glavu u pijesak i da ne možemo se suočiti s činjenicom, da nasilja postoji, da smo iz ovoga proizveli strašne, međusobne prijepore, jer smatram da se žena, da se djeca i da se obitelj i svakom slučaju trebaju zaštiti, da se svako nasilje mora itekako obilježiti, da se ono mora detektirati i da se kao takvo mora i procesuirati. Evo, stoga, smatram da je ovo civilizacijski doseg kojeg možemo na ovaj način zapravo njegovati. Hvala.
Hvala imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Jovanovića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Perić, rekli ste da vas malo čudi, što se ne čuje dovoljno glas žena, vezano za ovu temu. Pa ne znam, ja iz svog iskustva, sam razgovarao s puno žena i nisam sreo ni jednu ženu koja je protiv Istanbulske konvencije. Jedina za koju sam čuo na radiju je Željka Markić. Kakvi su vaši dojmovi i vi razgovarate sa svojim kolegicama u stranci. Što one kaže o Istanbulskoj konvenciji, da li smatraju da je Istanbulska konvencija nešto što je zaista neophodna ako želimo biti dio modernog europskog društva. Jel znate što kaže ugledna profesorica iz Rijeke, Sanja Barić, koja je sate i sate potrošila svog slobodnog vremena kako bi ukazala na važnost Istanbulske konvencije. Ona kaže neznanja i laži oko Istanbulske konvencije, koristi se radi očuvanja položaja žene kao drugotne. Dakle, prava meta kritičara Istanbulske konvencije je ravnopravnost žena. I tu se krije pozadina svih ovih napada ultra konzervativne desnice.
Odgovor poštovane zastupnice Perić.
Pa evo, moj motiv je i bio taj da kažem javnosti da je žena ta koja mora reći da li konvencijom se štite njena prava ili ne, ima različitih stavova unutar moje stranke ali to ne znači da ne mogu razumjeti zbog čega one to drugačije misle, ali isto tako smatram da je zapravo ovo pokušaj, ono što ste rekli, da žena zapravo mora biti druga i da nema pravo glasa i da ne može biti zapravo u rangu sa muškarcem. To je ono što je najgore što se moglo dogoditi.
Hvala lijepo. Slijedeći ... [[Govornik se ne razumije.]] rasprava bi trebala biti poštovanog zastupnika Steve Culeja. Nema ga, gubi pravo na govor. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Vlahe Orepića.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ministrice, kolegice i kolege. Pokušati ću izbaciti sve ono što sam mislim reći jer je uistinu dosta toga i kazano, tako da se ne ponavljamo, ali složiti ću se da je ipak meritum izvan onoga pravog osnovnog merituma, što je nasilje, odnosno sprečavanje nasilja nad ženama i u obitelji, meritumu je ipak rodna ideologija htjeli mi to priznati ili ne, pa što god ona bila, kako god je mi tumačili, prihvatili, ne prihvatili, vjerovali da postoji ili ne. Zbog toga se stvorila jedna cijela atmosfera u društvu koja je blago rečeno tužna. Zato tko god ignorira, tko god omalovažava, obezvređuje napor ljudi koji su neki dan bili u Zagrebu na prosvjedu ili koji će sutra biti u Splitu, griješe. Ti ljudi imaju osjećaj, netko ih je uvjerio u to, ili su sami sebe uvjerili, da je njihov sustav životnih vrijednosti ugrožen i oni taj sustav životnih vrijednosti štite sa jednim normalnim, demokratskim procesom, a to je prosvjed. I OK. Ne smije se podcijeniti ta potreba za pripadanjem, jednom promišljanju općih i velikom broju prihvatljivih životnih vrijednosti. No međutim, ne možemo izaći iz samog dokumenta o kojemu se u stvari govori. U Istanbulskoj konvenciji, tko god kaže drugačije, mislim da griješi, nema doslovno formalnog dokaza, nema dokaza gdje se odvaja rod od spola. Tumači se, definicija roda je ponuđena, ona je takva kakva je jer je ona sociološka kategorija. Spol je biološka i jasna je. Znači, nema dokaza da se oni odvajaju. Isto kao što nema dokaza i da se spaja, jel. Znači, ako govorimo suho, čisto o Istanbulskoj konvenciji, da se tako izrazim, ne možemo tumačiti, bar moje duboko uvjerenje, ne možemo tumačiti da se radi o nekoj i nekakvoj rodnoj ideologiji pa što god ona značila. Na kraju krajeva i svi zaključci dosad, koliko sam upoznat, ako griješim volio bih da mi se replicira, znanstveni zaključci svih stručnjaka mogu se svesti na jednu rečenicu, a to je da svakom rodu pripada istoimeni spol. Ima mišljenja i ovakvih i onakvih, ali stav svjetske zdravstvene organizacije je na toj poziciji i u tom kontekstu u kom promatramo definiciju roda u samoj Istanbulskoj konvenciji vidit ćemo da je ona stavljena tu da objasni, da pojednostavi objašnjenje, da pojasni suštinu u smislu duha same konvencije. Da objasni znači, što je, u kojem kontekstu se događa nasilje i po rodnoj uvjetovanosti, odnosno svako nasilje nad ženama, vidjeti ćete ako malo proanaliziramo, vidjeti ćemo da se svodi na to. Što je ovdje zabrinjavajuće? Zabrinjavajuće je da je ova rodna ideologija postavljana u nekakvo ishodište nove ideološke podjele u društvu koju jednostavno trebamo svi skupa imati energije prepoznati i svi skupa, dok je još na vrijeme, poništiti to ishodište podjele i ovako značajno podijeljenog društva. Pa se čak javljaju nekakvi novi suverenisti, pazite, koji staju u zaštitu obitelji, naroda, domovine, vjere. Razumijete me? Pozicioniraju se, ja ću reći političke pozicije, moramo krajnje odgovorno i u tom smjeru razgovarati. Znači, dolazi do definiranja nekakvih novih, oni sami sebe vole nazvati suverenisti, pa ću samo ovako taksativno, nesistematizirano navesti nekoliko činjenica koje je vrlo bitno u ovom trenutku spomenuti. Istanbulsku konvenciju su radili hrvatski stručnjaci, jedni koji su sudjelovali u toj izradi. 2013. godine je to hrvatska Vlada usvojila. Ratifikacija Istanbulske konvencije takve u kojoj su sudjelovali naši stručnjaci, ljudi iz naše vlasti, koji je Vlada potpisala, stvar je političke odgovornosti i dosljednosti. Trebamo voditi računa i o tome. I trebamo znati da je to jednostavno pozicija jedne ozbiljne države. Mi možemo prihvaćati ili ne prihvaćati ovo što se nešto zove rodna ideologija, ja ću vam reći, ako je rodna ideologija to što sam čuo ovih dana o njoj, ja ne ne bih, ne da je ne prihvaćam, nego nisam ni blizu, je li. Suverenost znači pozicija ozbiljne države je to da jednostavno ratifikacija. O Graveyu ne želim uopće razgovarati, sve smo rekli. Ponuđena je interpretivna izjava koja je na neki način pružena ruka i razumijevanje za sve one koji u Istanbulskoj konvenciji vide tumačenje, odnosno vide tu rodnu ideologiju i ja razumijem ljude koji na taj način iščitavaju. Međutim, evo imaju dodatan jedan alat koji usmjerava to čitanje Istanbulske konvencije, isto kao što to radi i pravni dokument što je maloprije gospodin Stier napomenuo, da tumači kako jel pravna služba Europske komisije tumači da može rod bit odvojen od spola i na taj način da su raznorodni. Ja se ne mogu suzdržat da ne kažem da imamo ovih dana činjenicu, znači imate osobu, imate tezu, stav i kad ljudi napadaju osobu, a ne ono što ta osoba se zalaže onda budite sigurni da ti ljudi manipuliraju i da govore neargumentirano. Ista stvar u nedostatku argumenata, kad netko postavlja stavove i ukopava se u nekakve rovove i onda uza sve to se poziva na nekakav stav nekakvoga autoriteta, budite sigurni da taj isto ne zna o čemu govori, odnosno zna o čemu govori, odnosno manipulira. Također čuli smo često izjavu da će netko iz ove nekakve situacije profitirati, to je točno. Iz svake nekakve političke odluke, događaja pa iz životnog netko profitira. Ali staviti u kontekst ovo, ovo ozbiljno pitanje društveno, u taj kontekst, to vam je isto da kažete da će pogrebnici profitirati da su oni izazvali smrt zato što će profitirati od toga jer vodit će troškove vezane uz sahranu preminulih. Znači ne možemo pojednostaviti stvar, trebamo prepoznati manipulaciju, trebamo prepoznati i političke ciljeve u svemu ovome, odnosno čak i nekakve konkretne političke projekte. Bez obzira, bilo kako bilo, vraćam se na potrebu uistinu veliku potrebu razumijevanja drugog i drugačijeg pa tako i u ovom kontekstu poziciju razumijevanje i prihvaćanje drugog stava. Sukob razmišljanja ne smije se pretvarati više u osobne sukobe koji su maltene došli ono kako narod kaže na nož. Ne možemo to kao društvo dozvoliti sebi, apeliram na sve skupa svatko da glasa po svojoj savjesti, ali po savjesti glasovanje podrazumijeva i za i protiv ratifikacije Istanbulske konvencije. To je jednostavno normalno. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Ines Strenja-Linić.
… [[Govornica isključena, ne čuje se.]] Nisam ni očekivala da nećete podržati ovu konvenciju s obzirom poznavajući način na koji ste uvijek očitovali kad se radilo o nasilju u obitelji i na mnogim aspektima tog kako treba zaštititi i općenito žrtvu. Ali htjela bih još jednom istaknuti da isto tako bitno što nismo stavili odredbu koja propisuje, što nismo ukinuli odredbu koja propisuje odgovornost države za naknadu štete žrtvama koje su pretrpjele teške tjelesne ozljede ili oštećenje zdravlja u mjeri u kojoj ta šteta nije pokrivena iz drugih izvora. Naime, pravo na naknadu štete da ponovim, tj. kompenzacije od strane države i pravo na korištenje pravnih mehanizama jedno je od najznačajnijih prava žrtve kaznenog djela koji predstavlja cjelokupan koncept plaćanja naknade žrtvi bez obzira na izvor plaćanja ili mehanizme koji se koriste ili tipove gubitka koji treba nadoknadit. Dakle oni mogu biti imovinski, medicinski, bolnički itd. i mogu biti neimovinski [[Upadica Reiner: hvala.]] I to je nešto što moramo osigurati.
Odgovor kolege Orepića, izvolite.
Prije svega poštovana kolegice, što treba prepoznati u ovoj konvenciji je činjenica da po usvajanju ove konvencije nasilje nad žrtvom neće biti problem samo te žrtve, nego cijelog našeg društva u cijelosti i jednostavno taj problem, napravili smo iskorak u rješavanju tih problema. Evo, hvala.
Sljedeća rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Zahvaljujem se gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, prije nego što počnem se baviti meritumom ove argumentima koje smo slušali danas tokom dana, htio bih reći jednu stvar. Nekakvu početku točku u mojem razmišljanju, a ona glasi ovako: Da, SDP je trebao ratificirati Istanbulsku konvenciju, jesmo. Propustili smo tu priliku i iskreno meni je toga jako žao. U vrijeme kada se to događalo ja sam bio pomoćnik ministra branitelja i borio sam se, trudio sam se, moj prijedlog je bio da to učinimo, nije prihvaćeno, o tome će govoriti možda neki drugi, ali u zakone koje sam ja pisao, a najvažniji od njih je Zakon o žrtvama seksualnog nasilja u Domovinskom ratu, Istanbulska konvencija je implementirana i ponosan sam na to. U ovoj raspravi danas imali smo prilike čuti 4 osnovna argumenta. Prvi od njih se odnosi na rodnu ideologiju tzv. drugi se odnosi donekle povezan sa ovim prethodnim, na interpretativnu izjavu, treći se odnosi na pitanje suvereniteta i konačno četvrti se odnosi na pitanje stava crkve, odnosno Hrvatske biskupske konferencije o ovoj temi. Što se tiče rodne ideologije, prvo i najvažnije što treba reći o ovome i što treba znati o ovome je da ne možemo govoriti o rodnoj ideologiji bez da govorimo o radikalnim neokonzervativcima u Hrvatskoj i Europi. To pitanje, dakle pitanje ljudi koji vjeruju da postoji rodna ideologija i u političkom i društvenom životu Hrvatske i drugih europskih zemalja snažno se bore protiv tzv. rodne ideologije koja zapravo ne postoji jako je dobro zabilježen. Od 2012. i '13. nadalje, diljem Europe postoje radikalni neokonzervativni pokreti, pogotovo u civilnom društvu koji guraju tu agendu, dakle guraju ideju da takvo nešto postoji. Za one koji žele znati više toplo preporučam znanstveni rad pod naslovom … /Govorni govori engleski./ … objavljeno je prošle godine, autori su Roman Kuhar i Aleš Zobec. Dakle imate jako lijepo kronološki dokumentirano povijest antigender pokreta u Europi pa i u Hrvatskoj. Dakle pitanje rodne ideologije je fiktivno pitanje, rodna ideologija ne postoji. To je nešto što su radikalni i neokonzervativni pokreti u Hrvatskoj i u Europi izmislili kako bi ušli u političku arenu diljem europskih zemalja. Prije desetak dana održao sam press konferenciju ovdje u Hrvatskom saboru na kojoj sam prvi puta progovorio o pitanju radikalnih neokonzervativaca i njihovih djelovanja u Hrvatskoj. Prvi komentari na to u medijima su bili, neki su uglavnom prenijeli, međutim bilo je onih koji su odmahnuli rukom i rekli kao evo to je nekakva teorija zavjere. Od tada do danas svim mainstream mediji su počeli pisati o radikalnim neokonzervativcima u Hrvatskoj, između ostaloga u HDZ-u se počelo govoriti o tome, predsjednik Vlade je danas govorio o tome. Dakle od nečega o čemu se prije deset dana šutjelo u ovoj zemlji danas govore najvažniji državni dužnosnici i to je dobro. Rodna ideologija jedina koja postoji je ona o kojoj je govorio kolega Grbin, to je ista ona rodna ideologija koja već stoljećima ženama uskraćuje jednake šanse u društvu u kojemu živimo. Ta rodna ideologija se zove patrijarhat. Trebalo bi na ovome mjestu možda, a opet vezano je i za iduću točku, a to je pitanje interpretativne izjave i ovoga argumenta kako zapravo se uvodi prvi puta u naše zakonodavstvo pojam roda. Dakle već sam danas citirao mišljenje Ustavnog suda iz 2013. NN 138/2013 u kojemu oni kažu da je već u članku 35. Ustava RH zagarantirano pravo odnosno svako ima pravo na dostojanstven život neovisno o rodnom identitetu, „svakom se jamči štovanje i pravna zaštita njegova osobnog i obiteljskog života, dostojanstva, ugleda i časti“, neovisno o svakom identitetu. Patrijarhat je rodna ideologija koja jednako diskriminira i transrodne i cisrodne osobe to isto treba reći. Pitanje interpretativne izjave argument o kojem smo isto danas puno slušali Klub zastupnika SDP-a smatra da ne možemo u interpretativnoj izjavi se ograđivati od nečega što sam vam evo upravo zapravo argumentirao da ne postoji. Nema smisla ograđivati se od rodne ideologije ako znamo što je i da ona zaista ne postoji. U tom smislu SDP će i to smo već danas rekli predložiti da zbog ovih razloga se taj članak briše jer on u suprotnom može dovesti do manipulacije i do diskriminacije čitavog niza građana u RH. Potom je tu pitanje suvereniteta famoznog GREVIO-a, dakle neke kolegice i kolege ovdje pogotovo iz ovih što se danas popularno kaže suverenističkih političkih opcija smatraju da i ovako i onako nikada nismo trebali ući u EU, da i ovako i onako je narod pogriješio kada je na referendumu to sve odabrao i evo malo po malo RH valjda gubi svoj suverenitet. Ali gledajte, mislim ako smo dio nekakve veće zajednice političke, društvene. Čega se imamo plašiti. Na nama je kolegice i kolege i na našoj državi, na nama koji vodimo ovu zemlju, koji smo izabrani i dobili mandat da ju vodimo da se pobrinemo da u ovoj zemlji svi žive dobro, a onda je nebitan svaki GREVIO. Konačno, tu je pitanje stava Hrvatske biskupske konferencije. Kao što sam maloprije rekao mi smo dobili mandat da vodimo ovu zemlju, da se brinemo o dobrobiti njezinih građana. Koliko mandata su dobili hrvatski biskupi, koliko? Nisu se kandidirali na izborima, nisu dobili niti jedan jedini glas, ipak čini mi se da u ovome Saboru imaju svoje zastupnice i zastupnike. Treba o tome razmisliti. Crkva je vrlo uspješna društvena organizacija. Biti vjernik to je ustavno pravo, to je super sve uredu s tim, sada kada treba moći živjeti svoju vjeru i to je također ustavno pravo. Međutim, crkva prvo i osnovno crkva nije demokratska organizacija kolegice i kolege, to je organizacija koja žene ne tretira jednako i ravnopravno kao i muškarce i njima to nije sporno. O.k., Ustav im daje okvir da to prakticiraju, ali u onome trenutku kada se takav ustroj pokuša preslikati na demokratsko društvo, e onda imamo problem zato što je ova zemlja i dalje sekularna i to je također zagarantirano Ustavom RH. Ovo je prvi puta kolegice i kolege što smo imali prilike vidjeti da se Hrvatska biskupska konferencija i Crkva u Hrvata kako se to kaže, iako smo svi mi koji jesmo vjernici zapravo ta crkva, ali njezin kler ovaj puta se upustio u okršaj i u političke procese u RH u odlučivanje u politici. Crkva može i treba imati svoj stav, treba ga komunicirati, oni su imali svako pravo i bili su pozvani reći, mi smatramo da Istanbulsku konvenciju ne treba ratificirati, ali kampanje, pisma, pozivanje zastupnica i zastupnika na određeni način djelovanja, bijesne propovijedi uskrsne Sisak samo ću to reći npr., bilo je i drugih mjesta, dakle to nije primjereno, to nikako ne može biti primjereno. Između ostaloga imali smo prilike vidjeti gdje crkva pozicionira ženu. Imali ste svećenika, profesora koji je rekao da je žena drugotna. Uz dužno poštovanje, dakle svatko ima slobodu živjeti svoju vjeru, ako nekome to odgovara, hvala Bogu ova za slobodu smo se izborili, krvavo smo je platili, evo takvu slobodu treba svatko imati. Ali u onome trenutku kada se pokuša ugroziti slobodu drugoga, e onda imamo problem, a crkva je ovom kampanjom prekoračila ono što im je zapravo poslanje. U tom smislu kolegice i kolege završio bih sa time da se najmanje u posljednjih mjeseci kada se govorilo o Istambulskoj konvenciji govorilo o onome o čemu se zapravo jedino radi u Istambulskoj konvenciji, o onome što sam ja implementirao svojevremeno u Zakon o žrtvama seksualnog nasilja u Domovinskom ratu, o zaštiti žena od nasilja. Točka. Sve dalje od toga je potpuna izmišljotina, laž. Hvala
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Ines Strenja-Linić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kao što vidite ja danas onima koji su protiv Istambulske konvencije ne želim uopće replicirati. Replicirati ću kolegi kojem ću zapravo još samo nadodati da argument da će Hrvatska biti manje suverena zbog potpisivanja međunarodnog ugovora o zaštiti žena od nasilja u najmanju ruku je smiješan imajući na umu da smo dio međunarodne zajednice već 20 godina i da smo potpisnici cijelog niza takvih međunarodnih ugovora, nastalih u okviru UN-a, Vijeća Europe i EU, da smo dio pravnog sustava EU. No najteže je prihvatiti činjenicu odnosno odbijanje instrumenta za jačanje zaštite žena i djevojčica od nasilja, da se argumentira pitanjem suvereniteta a dok se kod pitanja regulacije uvoza hrane, proizvodnje hrane, pitanja stvaranja samoodrživosti u energetici, zaštite javnih dobara od prekomjerne eksploatacije i koncesioniranja pomorskih dobara za projekte sa upitnim utjecajem na okoliš i održivost otočnih zajednica to pitanje ne postavlja. Ako negdje treba jačati suverenitet i zaštitu naših vrijednosti to su ta područja zaštita žene od nasilja.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Hvala i vama na komentaru kolegice Strenja-Linić. Dakle to pitanje suvereniteta je pitanje jedno od onih mjesta gdje se može razlikovati konzervativizam od radikalizma, između ostaloga. Dakle hrvatski narod, građani RH odabrali su između ostaloga da uđemo u EU na referendum. Dakle iako ovaj okvir koji Istambulska konvencija postavlja za nadzor nije isključivo veza za EU, ali je poanta u tome da taj famozni GREVIO protiv kojega se govorilo, mislim, mi ćemo biti taj GREVIO isto, na isti način na koji je Hrvatska EU, na isti način bismo mi bili taj GREVIO koji se predstavlja kao eto nekakva babaroga koja bi trebala odvesti Hrvate u treću Jugoslaviju, otprilike.
Hvala. Sljedeća replika je poštovano zastupnika Branimira Glavaša.
Kolega Glavašević, mislim da ste pogriješili kada ste u svojoj raspravi postavili pitanje koliko crkva ima mandata. Poznato je svima da crkva ne ide na izbore i nije misija crkve sudjelovati u političkom životu. Crkva ima pravo reći svoj stav, to uopće nema dileme i to nije sporno. I to sam i ja naglasio spominjući priopćenje Hrvatske biskupske konferencije. Ali crkva nema pravo pozivati na demonstracije sa oltara. Mislim da tu je Hrvatska biskupska konferencije pogriješila, ne samo Hrvatska biskupska konferencija već i svećenici koji su na nedjeljnim misama pozivali na demonstracije. Pa evo i danas imate na portalima koje kakve izjave pojedinih svećenika koji su si uzeli za pravo da pozivaju na demonstracije. To nemaju pravo i nemaju pravo vršiti pritisak na saborske zastupnike.
Kolega Glavaš, isteklo je vrijeme. Odgovor kolega Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Glavaš zapravo nisam shvatio gdje sam pogriješio jer to ste reli na početku, dakle vi ste zapravo rekli otprilike ono što sam i ja rekao, crkva svakako ima pravo izreći svoje … … [[Upadica se ne čuje.]] da, da, moguće, to je bilo metaforički, ali o tome se zapravo i radi. Problematično je, jer evo ja ću pročitati članak 41. Ustava RH koji kaže, „Sve vjerske zajednice jednake su pred zakonom i odvojene od države. Vjerske zajednice slobodne su u skladu sa zakonom javno obavljati vjerske obrede, osnivati škole, učilišta, druge zavode, socijalne i dobrotvorne ustanove te upravljati njima a u svojoj djelatnosti uživaju zaštitu i pomoć države.“. Ali kada se vjerske zajednice postave nelojalno, kada se umiješaju u ono čega ovdje nema, e pa onda imamo problem, da li onda država treba uskratiti zaštitu koja je u ovome Ustavu zagarantirana vjerskim zajednicama? Pa ja mislim da da.
Hvala vam. Prelazimo na iduću pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Joško Klisović. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Cilj i svrha Istambulske konvencije je pružiti moderan i učinkoviti i pravni okvir za sprječavanje nasilja u obitelji i nasilja nad ženama. Dakle osnažiti državne organe i učiniti državne organe i državu odgovornim da nadoknade štetu odnosno da spriječe nasilje u obitelji koliko je to moguće. Ja danas u sabornici nisam čuo niti jednog zastupnika koji se tome protiv, nisam čuo niti jednog zastupnika da se tome protivi kada smo razgovarali o nacionalnom zakonu o sprječavanju nasilja u obitelji. Ljudi mi imamo konsenzus oko temeljnog pitanja o kojem danas raspravljamo. To je suština. Ostalo, što je dominiralo raspravom je čisto politikanstvo i zauzimanje pozicije kako na desnici ili unutar određene stranke. Istambulska konvencija se želi prikazati kao lakmus papir tko je pravi iskreni istinski desničar a tko nije. Po mom mišljenju to je pogrešno. To je pogrešno i stavljamo ovako važno pitanje kao taoca unutar stranačke ili borbe unutar jednog spektra, političkog spektra. Mi pokušavamo ovdje pružiti ustvari najviši svjetski standard, zlatni standard za zaštitu žena od nasilja jednako kao šta smo našoj državi pružili zlatni standard nacionalne sigurnosti ulaskom u NATO tako to pokušavamo na jednoj individualnoj razini osigurati sigurnost jednom ljudskom biću, dakle ženi. Interpretativna izjava koja ide uz ovu konvenciju, ja sam danas rekao u replici premijeru, nije besmislena ali je po meni nepotrebna. A zašto mislim da je nepotrebna? Redundantna, bespredmetna. Pa zato što ona kaže da RH smatra da je cilj konvencije zaštita žena od svih oblika nasilja, pa to je apsolutno evidentno i oko toga se slažemo. Zatim kaže RH smatra da odredbe konvencije ne sadrže obvezu uvođenju rodne ideologije. Svi smo se danas ovdje uvjerili da te ideologije nema, nitko ju nije znao definirati, zašto je nije znao definirati, pa zato što ona jednostavno ne postoji. I zatim kažemo da ćemo konvenciju provoditi u skladu s odredbama našeg Ustava. Pa naravno da hoćemo jer iako je potvrđena konvencija iznad zakona, nije iznad Ustava i prema tome, mora se provoditi u skladu s Ustavom. No ako je ova izjava potrebna da umiri određene duhove i strasti, onda mi ju prihvaćamo u SDP-u i nemamo ništa protiv nje jer ona samo potvrđuje ono što svi znamo, iza čega stojimo, ovaj put je samo stavljeno na papir. E sada oko teme koja je dominirala našom raspravom, a to je pitanje roda. Dakle, svi se slažemo da je spol biološki uvjetovan, dakle imamo muškarca, imamo ženu, imamo 1% svjetskog stanovništva koje je transrodno, dakle ne može utvrditi jel' imaju obilježje jednog i drugog spola. Ova konvencija ne uvodi treći spol. To mora biti svima jasno. Da je rod kako ga definira ova konvencija odvojen od spola, pa to je evidentno. Rekli smo da je spol biološka kategorija, dok je rod sociološka kategorija i u tom smislu oni nisu isto. Dakle rod je društveno oblikovana uloga, ponašanje, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatram prikladnim za žene i muškarce. Dakle, za spol. Pojednostavljeno rečeno, rod je društvena uloga spola. E sad, oni jesu odvojeni kao dvije kategorije, jedna je biološka, druga je sociološka. No nisam baš najbolje shvatio u kojem smislu su one dodatno odvojene. Da li recimo kolega Stier ili netko u ovoj sabornici smatra da su one odvojene na način da muškarac može kazati ja sam žena? Pa i da kaže, pa što? Da može lakirati nokte? Evo Ronaldo je lakirao nokte pa danas igre u Realu i svi mu se klanjaju kao nogometnom bogu. Da muškarac nosi haljinu? Pa u srednjem vijeku, u staro doba su nosili tunike, haljine, svašta, i danas imate ljude iza oltara koji nose haljine, pa šta? Dakle ne vidim u čemu je problem. Da li je problem u tome ako državna organ zaustavi osobu koja je muškarac a ona se deklarira kao žena, kako će ju državni organi tretirati? Pa tretirat će ju onako kako je upisano u dokumentima. Onako kako pravni poredak priznaje određenoj osobi njen spol a time i rod. I gdje je sad tu problem? Dakle ako mene zaustavi policajac i na mojoj osobnoj iskaznici piše Joško Klisović, ja mogu mu mogu sto puta reći ja sam Marko Marković, to ne znači ništa. Pravni poredak me priznaje i sva prava mi daje sukladno onome kako piše u mojim dokumentima. Ako u dokumentima piše da sam promijenio spol jer to pravni poredak dozvoljava, onda će me tako tretirati. Gdje je tu problem? Spol, biološki uvjetovan, rod društveni konstrukt, sociološka kategorija. Ono o čemu mi govorimo cijelo vrijeme i na čemu je bazirana konvencija, to je ravnopravnost, rodna ravnopravnost, dakle da niti jedan spol ne može trpiti određenu ulogu samo zato što se radi o tome da je netko žena a nije muškarac. Primjera je pregršt, spomenut ćemo samo jedan a to je recimo s početka prošlog stoljeća, u Velikoj Britaniji su bile dominantne teorije o povezanost kognitivnih sposobnosti dakle mozga žene sa reproduktivnim sposobnostima žene. Žena se smatrala i njena društvena uloga je bila samo, najvažnija društva uloga je bila da osigura potomstvo, da rađa. Kako se smatralo da svaka pojačana kognitivna aktivnost žene dovodi do slabljenja reproduktivnih njenih organa, tako se onda poticalo da žene ne idu na studij, da ne uče, da ne idu u škole, da se ne zapošljavaju, da ne stimuliraju svoje moždane aktivnosti jer će to negativno utjecati na njihove reproduktivne aktivnosti. Dakle to pogrešno, to je rodna uloga. To je rodna neravnopravnost i protiv toga se mi ustvari borimo. Jednako što se borimo da žene dobivaju manju plaću za isti posao od muškarca. Evo podatak u EU-u dandanas 16% žena dobiva manju plaću za isti posao od muškaraca. To je rodna neravnopravnost. Spolna neravnopravnost će uvijek postojati jer drugačiji su biološki muškarac od žene, ne mogu biti isti, ali pred zakonom, u društvu, mora postojati ravnopravnost i to je ta sociološka rodna ravnopravnost i zato ja ne vidim gdje je problem sa rodom. Rodna ideologija kao takva ne postoji, rodna ideologija samo se može svesti na rodnu ravnopravnost, dakle jednakost muškarca i žene pred zakonom, jednakost muškarca i žene u društvu, jednaki tretman dva spola u društvu. To je ono o čemu mi govorimo i dalje od toga ne govorimo i dalje od toga ne postoji. Naravno da to znači i promjenu određenih stereotipa koji su se kroz povijest jednostavno stvorili. Pa mi ih mijenjamo i danas, do jučer u prošlom stoljeću i na području Hrvatske je bilo dogovorenih brakova, danas toga više nema. Prema tome stvari se mijenjaju, sve su to rodno uvjetovane stvari i nemojmo biti toliko skeptični da stvaramo novi moderno društvo za sebe i svoju djecu, u skladu sa trenutkom i vremenom u kojem živimo poštujući vrijednosti koje smo naslijedili od svojih starih, vrijednosti koje nas uči i vjera ili naš svjetonazor. Ali, nemojmo zastati u vremenu. Prepoznajmo da neke stvari moramo unaprijediti i da do jučer nisu bile dobre. I o tome se radi i u ovoj konvenciji. Dakle, još jedanput ova konvencija ne promiče nikav treći spol, ona ne promiče mogućnost da dijete ima dvoje majke ili dvoje očeva. Dakle, to su stvari koje ovdje nisu predmet. Predmet ove konvencije je samo pokušaj suzbijanja nasilja u obitelji, pokušaj suzbijanja nasilja protiv žena i osiguravanje ravnopravnosti dva roda, dva spola u jednom društvu i to je sve. Hvala lijepo.
Idemo na iduću pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Gospodine predsjedniče, evo puno teza je izrečeno. Ja ću izreći svoj stav, dakle, ova Istanbulska konvencija, moram to reći, je podijelila hrvatski narod i mislim da to nije dobro, u trenutku kada tisuće mladih iseljava iz Hrvatske, mislim da je demografska slika Hrvatske, takva da na neki način, ugrožava nacionalnu sigurnost HR i zamislite da se takva jedna tema dogodila uslijed Domovinskog rata, kada je opstojnost Hrvatske država bila u pitanju i mislim da to nije dobro. Mi smo kroz javni diskurs imali zapravo dva monologa, a mislim da dva monologa ne čine dijalog i koristite su se teške riječi s obje strane. Ja osobno ne mislim, kao i kolega Stier, da oni koji su za Istanbulsku konvenciju, da su pod utjecaj nekih stranih sila, sotone i takvih stvari. Šokirao sam se kada sam vidio, i na portalima su neke kolege iz HDZ-a, koji su bili za Istanbulsku konvenciju čestitali Uskrs, evo, kolegica Irena, to mi je bilo ono užasno, koja je čestitala na jedan vrlo tolerantan način na Uskrs, doživljavala od kršćana, od katolika uvrjedljive poruke i ne mogu to nikako prihvatiti, jer mislim da to nije kršćanski govor. Isto tako ne mislim da oni koji su protiv Istanbulske konvencije, da su nazadni, klerofašisti, nego ljudi koji imaju svoj stav. Ja sam u Most ušao kao čovjek koji sa svojim svjetonazorom i 20 g. sam vjeroučitelj bio u školi i u Gradu Zagrebu sam imao 99% djece na vjeronauku i na vjeronauk su dolazila djeca koja nisu upisivala vjeronauk, nisu bila na hodniku, nego su bila na mom satu, jer su željela doći na moj sat, jer se nisu osjećala diskriminirano na tom satu. Djecu sam vodio kao vjeroučitelj i u džamiju i u sinagogu, dakle, upoznavao sam ih i sa drugim religijama i mislim da sam dosta tolerantan kao čovjek. Svoj stav o Istanbulskoj konvenciji su izreći na glasovanju, biti ću protiv iz više razloga. Ovdje se spominjalo pitanje suvereniteta. Meni je na neki način ratifikacije Istanbulske konvencije, priznanje da smo mi u određenoj mjeri nesposobni. Nesposobni zaštiti žene i obitelji bez neke strane intervencije, to kao saborski zastupnik teško mogu priznati. Isto tako bi mogao postaviti pitanje, ako već prepisujemo nešto a na neki način ratifikacija je prepisivanje nečega što mi nismo u sanju donijeti, zašto nismo tako pristupili prema nekim drugim zakonima. Zašto nismo prepisali Ovršni zakon, slovenski, koji je riješio ovršene u Sloveniji? Zašto se ne ponašamo tako u nekim drugim stvarima? Zašto ne prepisujemo neke druge zakone koje bi riješili egzistencijalne probleme u Hrvatskoj? I mislim, evo postavljam to pitanje. I ono što bi još htio problematizirati, a to još u javnoj raspravi i u ovoj raspravi, nitko nije dotakao, a to je koncept sigurnih kuća. Da li je to najsretniji koncept? Dakle, začetnik sigurnih kuća, jedna gospođa koja je to, pokrenula je, se je javno ogradila i rekla da je pogriješila sa tim konceptom, jer na neki način se tu dvostruko kažnjava žrtva. Dakle, izdvaja se žrtva a ne nasilnik. Moram samo spomenuti, da neke strane zemlje, koje su uvele Istanbulsku konvenciju, su odustale od koncepta sigurnih kuća i dobivaju packe od Grewija, jer ne provode koncept sigurnih kuća, jer su ustanovili da je jedan koncept, puno bolje, odnosno, pravedniji. Oni na prvi doticaj nasilja, izdvajaju nasilnika, u posebne ustanove, motele i nasilnik sam plaća dakle, tamo smještaj, tamo provodi se rehabilitacija, liječenje od alkoholizma i takvih stvari, a žena, odnosno, ostaje u svom stanu, dakle, ostaje u svom prirodnom okruženju, a nasilnik je izdvojen, ostaje na tržištu rada. Pa isto, evo, volio bi da … [[Govornik se ne razumije.]] i taj koncept u raspravi, a znamo da Istanbulska konvencija, na neki način propisuje i broj sigurnih kuća, koje moramo napraviti. Evo, kažem, svoj stav ću izreći na glasovanju. To je to. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovani kolega Đujić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolega Sladovljev, vi ste na početku svoje rasprave rekli da je ratifikacija Istanbulske konvencije podijelila hrvatski narod. Ja se s vama ne slažem, to nije točno, jer Vlada je prije upućivanja ratifikacije u ovu raspravu u Hrvatski sabor provela anketu među hrvatskim građanima i ta anketa je pokazala da 66% hrvatskih građana podržava ratifikaciju Istambulske konvencije a 22% ne podržava ili uglavnom ne podržava a 11% nema nikakav stav. Prema tome 66% naspram 22% je debela većina. Ali ova ratifikacija ono što je podijelila, podijelila je HDZ i podijelila je MOST. Desne stranke u hrvatskom društvu koje među svojim članovima imaju izrazito desne članove i desni centar. I to je ono što je pitanje podjela. Znači ne hrvatsku društvo, društvo tu nije podijeljeno i društvo je tu jasno. Podjele su u HDZ-u i oni se između sebe ne mogu dogovoriti što bi trebali napraviti. Evo to su jedine podjele i jako su glasni u iskazivanju svatko svoje strane.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Poštovani kolega Đujić ja vam u ankete baš previše ne vjerujem a osim toga vjerujem u svoj dakle zdrav razum i oči, dakle vidjeli ste koliko je ljudi bilo na Trgu Bana Jelačića i vjerojatno će biti u Splitu isto tolika brojka. Podjele u društvu postoje, to može svatko vidjeti kada otiđe na facebook i kakve se riječi koriste, dakle to je neminovno i to smatram da nije dobro. Što se tiče podjela u MOSTU, mi smo javno komunicirali da o svjetonazorskim temama ćemo glasovati različito, to čini npr. CDU, to je gospodin Podolnjak već rekao. Ja među prijateljima imam ljudi koji su za Istanbulsku konvenciju, protiv, čak i u obitelji imam za i protiv i sigurno se neću takvih ljudi odreći jer smatram da su dobri ljudi. Tako da ovo o podjelama, dakle više je politika dijelila narod nego što sami misle.
Hvala vam. Idemo dalje, poštovani kolega Marko Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ova današnja rasprava je bila iznimno zanimljiva zbog više razloga, meni prvenstveno zbog toga što sam prvi put u Hrvatskom saboru doživio toliko citiranja filozofa ali nažalost pogrešno, na krivi način zato što je svatko krenuo tim citiranjima i argumentacijama želeći obraniti poziciju svog fiksiranog svijeta. Naš sadašnji fiksirani svijet je svije nasilja nad ženama. Budući svijet, evolucijski svijet, svijet prema kojem mi idemo je svijet koji će dokidati to nasilje. Nećemo ovo raspravljati ni o nikakvim i stavljati u političke okvire, niti u stranačke okvire. Osobno sam nezavisni saborski zastupnik glasujem kako mi, ne padne na pamet, nego kako prosudim. Dokaz i teret dokazivanja jesam li ja nezavisan saborski zastupnik nije na meni jer ja djelujem iz vlastite savjesti i vlastitog razuma nego na onima s kojima se, u čijem se klubu nalazim i u uglavnom, pogotovo u zadnje vrijeme glasujem suprotno nego što oni to čine i ne promatram to kao nikakav problem. Zbog čega? Zbog toga što držim da je temeljna odlika ljudskog bića a to je da razumom spoznaje, da se slobodom odlučuje i da ne nasilno djeluje. Ova treća kategorija ne nasilnog djelovanja je sadržana u Istanbulskoj konvenciji i u njezinoj ratifikaciji. A da bismo mogli ratificirati ovu treću dimenziju trebamo najprije krenuti od ovog razumskog i od ovog slobodonog. Sada ću vam reći što je to razumsko. Govorilo se o tome da je rod odvojen od spola. Međutim, ipak nije to prvo odvajanje koje smo to doživjeli. Pogledajmo malo već logički i ontološki, to nitko nije spominjao, pozivali su se na prirodni red, na prirodni zakon ali su tu kolege nažalost izbjegli zakon logike a tad nemamo prirodni red nego imamo logički nered i logičku nezakonitost. Reći ću vam što to znači. U logici i filozofiji na koju se kažem danas najčešće pozivalo postoji nešto što sto se naziva supstancija a to je biće u sebi. Biće koje postoji u sebi je čovjek, ili ako hoćete reći da uključimo i ženu i čovječica. Čovjek je prvo ono biće od čega ne smijemo nikoga odvajati. Nakon toga tom biću pridajemo neko određene, to je spol. Nakon toga tom određenju pridajemo sljedeće određene a to je rod. Mi bez čovjeka koja je temeljna vrijednost, temeljno biće koje postoji u sebi, mi ne možemo imati spol, ontologija spola je laž. Ontologija roda je laž. Nasilje je laž. Svijet u kojem se odigrava nasilje nije svijet vjere, to je svijet mrtvih bogova i to mrtvih ljudskih bogova. Te mrtve ljudske bogove je u svijet unio nasilnik. Onaj koji pretuče ženu u svijet je unio mrtvog boga. Onaj koji siluje dijete u dječji svijet je unio mrtvog boga. I zbog čega? Zbog toga što je dokinuo vrijednost u sebi. Mi se sad, ovo je uistinu dokument gdje se mi civilizacijski određujemo hoćemo li pripadati u svijetu u kojem će se poštivati ljudska prava a u ljudska prava ulaze i religijska prava a to su prava živog boga o kojem se danas ovdje opet često raspravljalo. Rekao sam već, u jednoj replici, da je kršćanstvo plemenita religija. Zbog čega? Zbog toga što promovira ideju čovjeka kao slike Božje. Što to znači? To znači da je čovjek slika božja po tome što je slobodan i što može spoznavati, što se može određivati. Pred tom slobodom staje čovjek i pred tom ljudskom slobodom staje i Bog. Ne smijemo niti božanskim niti ljudskim nasiljem djelovati na tuđu slobodu. I htio bih od institucionalne crkve da i ona stane na onom mjestu gdje je stao Bog a da ne napravi korak naprijed i da meni ne kaže kako bih ja trebao glasovati, što bih ja trebao raditi. Načelo savjesti, kao subjektivne norme moralnosti, načelo moje slobode, načelo moje razumske aktivnosti je takvo da mi nitko u uho, u savjest, u slobodu, u moje metafizičko biće neće došaptavati. Neće mi došaptavati što trebam činiti ali ću itekako djelovati, zalagati se da moje činjenje, moje djelovanje i djelovanje društva bude ne nasilno. A to možemo isključivo ukoliko uvedemo mnoge distinkcije, ne odvajanje nego distinkcije a to je uistinu nije teško shvatiti da je spol biološka kategorija i tvrditi da smo mi samo biološka bića i znači izvršiti biološku redukciju. Mi smo danas, nažalost razvili, nadam se da to nitko neće učiniti jer je već kasno večer i da neće početi s razvojem genitalne politologije. Toliko smo se usmjerili na to spolno područje da smo razvili čitavu jednu perverznu disciplinu koju ja nazivam genitalnom politologijom. Odustanimo od toga, upustimo se u humanističke rasprave, upustimo se u izgradnju društva i izgradnju svijeta koji će prestati biti nasilan, svijeta koji će biti pluralan, svijeta koji će shvatiti da pozivanje primjerice, na ovaj ostrašćeni suverenizam, to je opet još jedna logička ironija. Pogledajte, suverenisti negiraju unutarnji suverenitet. Na koji način? Unutarnji suverenitet znači da vlast proizlazi iz naroda. Narod nije homogen, to je heterogena stvarnost, ima mnoge identitete, rodne, spolne, religijske, nacionalne. Suverenisti koji uzimaju u obzir samo jednu kategoriju negiraju unutarnji suverenitet, isto tako kao što ne shvaćaju da parodijski pred licem svijeta nastupaju kad nekoga proglašavaju da su etno-biznismeni. Najveći i jedini etno-biznismeni u RH su oni koji na temelju većinskog naroda taj narod nacionalno ostrašćuju svodeći ga na svjetsku manjinu, a u isto vrijeme primaju sredstva iz proračuna. To su jedini pravi i najopasniji etno-biznismeni u Hrvatskoj. Najopasniji, jedini i pravi opasni ljudi i RH su oni koji su se odlučili da im instrument nasilja bude instrument kako će se odnositi prema drugim ljudima. Mi moramo, ovo je uistinu jednostavno pitanje, a to je pitanje hoćemo li priznati da su žene povijesno, historijski svedene na bića koja smo mi muškarci maltretirali. Ulazili su u obitelj. Obitelji umjesto da budu zajednice, povlaštene zajednice u kojim će se distribuirati ljubav, stvarati emocionalna zajednica, stvarati obitelj, stvarati djeca, mi smo godinama, stoljećima žene izlagali nasilju. Sad smo napokon odlučili da ćemo izaći iz te skrivenosti nasilja, da ćemo nasilje učiniti neskrivenim, a da ćemo svijet humanizirati, a humanizirati svije možemo danas samo ukoliko kažemo, žene smo nepravedno unizili, ponizili, izložili smo ih mnogim nepravdama. Ova Istanbulska konvencija opet filozofijski nije uputa kako će neki božanski ... [[Govornik se ne razumije.]] dosadašnjeg čovjek koji je dobar Hrvat, dobar Katolik, stvoriti neko novo buduće biće. Neće nastati novo biće, ovo nije uputa o stvaranju novog čovjeka, ovo nije uputa o stvaranju novog svjetskog poretka, nego je ovo uputa kako prestati biti nasilni u hrvatskom društvu i kako biti prestat nasilni prema ženama i prema djeci. I zbog toga kažem, kad bi se organizirao referendum u kojem bi sudjelovao čitav svije i čitav svijet bio protiv ratifikacije, ja bih i dalje bio za ovu ratifikaciju zato što ova ratifikacija prestaje s našom spiralom nasilja i ova ratifikacija sućutno prilazi sadašnjoj ženi zato što u njoj vidimo simbol one žene koja je povijesno, vjekovima, historijski bila ugnjetavana. Ova moja odluka da ratificiram, sudjelujem u ratifikaciji Istanbulske konvencije je odluka mene kao historijskog bića koji imam odgovornost prema svim ženama ovog svijeta i prema svim ženama ovog vijeka i svih vjekova. Zahvaljujem.
Hvala vam. Vrlo zanimljiva rasprava, čestitam vam na njoj. Imamo jednu raspravu, poštovani kolega Đujić, izvolite. Pardon, ne krivo. Poštovana kolegica Petrijevčanin Vuksanović.
Petrijevčanin, kolega Jandroković. Hvala lijepa. Kolega Vučetić, zaslužili ste aplauz. Kad bi više svećenika govorilo o ovim besprijekornim čistim katoličkim naukom koji ste sad vi govorili, onda ne bismo danas bili u ovoj situaciji u kojoj se nalazimo. Iako moram priznati da postoje zaista svećenici koji za Uskrs nisu širili ono što je rekao kolega Glavašević, govor mržnje i pozivali na demonstracije. Ali, da se nalazimo u jednoj jako antiteznoj situaciji punoj oksimorona govori i to da dok mi razgovaramo i dok kolega mene proziva ovdje da sam dobila nekakve prijetnje, meni stiže nova prijetnja u nizu prijetnja mail-om i SMS-om gdje me se, sad čujte dobro, poziva na samoubojstvo nakon što glasamo za Istanbulsku konvenciju jer kao što je Juda izdao Isusa, [[Upadica Predsjednik: Hvala.]] tako i mi ne možemo živjeti sa tom sramotom, ja to moram reći, oprostite. Tako i mi ne možemo živjeti s tom sramotom, s tom izdajom i sa svim tim što nosi savjest, ako je uopće imamo.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem. Zanimljivo je da ja niti jednu prijetnju nisam dobio. Je li to posljedica upravo ovih rodnih uloga što se muškarcu ne prilazi, ne prijeti, ali je jako zabrinjavajuće što je ta prijetnja upućena vama, što je ta prijetnja upućena bilo kome i što je to prijetnja upravo onih koji ne podržavaju žene na povijesnoj pozornici, to su oni koji žele da žena bude izručena smrti, društvenoj smrti i upravo ova poruka koju ste rekli da vam je netko napisao da izvršite suicid, to je poruka svakoj pretučenoj ženi kad je pretučena, njoj se šalje poruka da izvrši suicid, da ona prestane postojati kao vrijedno biće. Ratifikacija Istanbulske konvencije će ovo prekinuti, makar će iznijeti na svjetlo javnosti. Htio bih reći da ljudska prava ne isključuju jedna druga. Religijsko pravo je i dalje snažno pravo i ne smijemo ga negirati. Ljudska prava su ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Idemo dalje s raspravom. Sada je na redu poštovani kolega Šaša Đujić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa već je kasno, puno toga je danas rečeno i ja ću stvarno probati biti kratak i malo ću promijeniti smjer rasprave o kojoj sam želio, odnosno kako sam to bio zamislio danas na početku dana. Probat ću sumirat neko svoje viđenje cijele ove rasprave i svega onog što se čulo danas u Hrvatskom saboru, ali što se čuje i u našoj javnosti proteklih dana. Dakle, pitanje ratifikacije Istanbulske konvencije za mene uopće nije pitanje, to ne svjetonazorsko, to je civilizacijsko pitanje i ja ću biti za ratifikaciju u peta. I mislim da to, proteklih dana kako slušam u javnosti nije uopće tema on što se nameće, znači ja neću sad govorit u svojoj raspravi kao neki moji prethodnici pojašnjavat šta je rod, šta je spol itd. nego želim ukazati na jedan problem koji se iskristalizirao po mom viđenju zadnjih dana, a to je uloga crkve u vođenju politike, u vođenju države. Mislim da ne bavi se crkva politikom od jučer, niti je crkva jučer počela sa oltara kao što su neki ovdje govorili, počela pozivati i zastupnike i političare šta da rade i kako da rade, ona to radi već godinama, radi to već 20 godina, uvijek i za lokalne izbore i za parlamentarne izbore i za predsjedničke izbore slušamo poruke sa oltara za koga treba glasovati i kako se treba ponašati i šta treba misliti, samo se sada prvi puta dogodilo da pozivaju protiv onih za koje su pozivali sve ove godine i to je ono što je sada izašlo van. Slušao sam mnogo zanimljivih rasprava danas, slušao sam kolegu Stiera, ne slažem se s njim o puno stvari, ali se slažem u onome što je rekao da je njegovo pravo da ima svoje mišljenje i da je njegovo pravo da u petak glasuje kako želi i da je pravo svakoga od nas da po ovom i u svim drugim pitanjima mislim svojom glavom i misli ono što je ispravo i to jest pravo i da nitko od nas ne smije biti agresivan prema onome drugome tko misli drugačije. Međutim, mi smo bili svjedoci jednog prosvjeda prije 10-ak dana i bit ćemo svjedoci sutra jednog velikog prosvjeda na Splitskoj rivi koji sam vjerujte mi uvjeren, bit će pun poruka ljubavi, zajedništva i kršćanskoj ljubavi prema svome bližnjemu, dok sam danas napravio jednu pauzu, otišao sam kući jer sam cijeli dan ovdje na sat vremena, pa sam vidio jednu emisiju jednog osuđenog narko dilera koji širi tolike poruke ljubavi pozivajući na sutrašnji skup i širi poruke protiv premijera, protiv Vlade, protiv dužnosnika najviših ove zemlje zajedno s gospođom kojoj je glavna preokupacija borba za obitelj. Sad, to je toliko licemjerno i toliko treba te stvari reći pravim imenom i ono što ću reći ovdje, drago mi je da je HDZ upravo pokrenuo ratifikaciju Istanbulske konvencije, da je smogao snage progurati ovo u ovaj parlament i da se odu upravo tim agresivnim desničarima u hrvatskome društvu. Evo kolegica što je sad rekla, ja sam imao maloprije jednu repliku u kojoj nit sam koga uvrijedio, nit sam se dirao u neka svjetonazorska pitanja, evo dobio sam 7 poruka na Facebooku. Nama je to svakodnevnica. Kolega Bauk je nakon svog govora danas dobio desetak prijetnji, sve su polupismene, ali razumijem ih, ne treba mi prevoditelj ko kolegi Zekanoviću koji ne znam, ne razumije neke jezike u Hrvatskom saboru pa imamo neke desničare koji ne govore ni engleski ni hrvatski tako da ne mogu ih uopće razumit što govore, ali to nikome ne smeta. Smetaju neke ono druge stvari, iako ja se zalažem da u Hrvatskom saboru treba govorit hrvatski jezik. Ono što mi je drago da se ovdje otvorilo, to je pitanje uloge crkve u politici i nadam se da će ova rasprava ići dalje pa da ćemo otvorit malo i pitanje Vatikanskih ugovora, da ćemo otvoriti neke druge teme kada je u pitanju crkva. I to govorim kao vjernik, kao osoba koja ide u crkvu, koja ide na mise, ali ne želim da mi se sa oltara govori što trebam mislit i kako trebam mislit. I kada se veliki vjernici pozivaju na nauk Isusa Krista i Boga, Isus Krist je davno rekao Bogu Božje, caru carevo e pa neka se tako i naši crkveni čelnici počmu ponašat, oni nek se bave crkvom i onim što im je posao, a politiku neka puste političarima i želim samo s time završiti. Kolega Aleksić je isto dobro rekao u petak, kada mi ratificiramo ovu Istanbulsku konvenciju jer iz rasprava se vidi da je većina zastupnika za ratifikaciju, u ponedjeljak neće biti veći broj homoseksualaca u Hrvatskoj, neće u Hrvatskoj počet hodat ljudi s dvije glave, neće biti nenormalnih situacija, bit će sve isto kao i danas, po tom pitanju. Kolega Zekanović je govorio kako je u BiH, a BiH je super primjer, oni su 2013. godine ratificirali Istanbulsku konvenciju, već je 4 godine na snazi, to je zemlja 3 naroda, 3 vjere i 3 crkve koje se puno više petljaju u život tih naroda, nego što se kod nas miješa crkva pa im se ništa nije dogodilo, nego su prošli tjedan rekli ajme u Hrvatskoj je neki problem, kako je to nama prošlo mi nismo ništa primijetili. A to je suština, to je trebalo biti i kod nas. Mi smo trebali ovo ratificirati bez neke velike pompe, ali iza ovoga se valjaju neke druge stvari i pokušaj destabilizacije i mene zabrinjava izjava premijera od jučer koji je rekao da postoje pritisci na određene saborske zastupnike kako će glasovati, on jutros mu je postavljeno to pitanje, on nema hrabrosti reć to, mislim taktizira, ja ga razumije, nije mu lako, ali treba otvoreno reći da ti pritisci sigurno dolaze iz redova crkve na određene saborske zastupnike i to je nedopustivo. Jer i u Ustavu i u hrvatskim zakonima stoji da svi mi imamo pravo odlučivati po svojoj savjesti, bez pritiska i uplitanja bilo koga, a ko god radi pritisak na bilo kojeg saborskog zastupnika to je prije svega i kazneno djelo i može odgovarati. I zato kolegice i kolege u petak svako po svojoj savjesti, poštujte volju drugih, ali nemojte agresivno radit pritisak na ostale kolege koji se s vama ne slažu. Evo. Hvala vam lijepo.
Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Branimir Glavaš, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Pa evo reći ću i ja nekoliko riječi za kraj. Sve je rečeno danas. Pa evo, iskoristit ću ovu priliku prateć društvene mreže. Reakcija jednog Osječanina kojeg ja poznam, reći ću njegovo ime, Saša Malčić: Glavaš crveni ustaša kaže da je katolik i vjernik i da crkva vrši pritisak na vjernike u što on i pita u što on vjeruje? Pa evo iskoristit ću priliku da odgovorim Saši Malčiću koji je bio pripadnik Somborske skupine i završio u srpskom zarobljeništvu jedno dvije tri godine iza kojeg sam ja osobno kao župan osječko-baranjski putem saborskog zastupnika Veselina Pejnovića ponižavao se i pisao pismo Slobodanu Miloševiću moleći da što prije dođe do razmjene između zarobljenika Hrvatske vojske u srbijanskim zatvorima. Pita Malčić u šta ja vjerujem. Vjerujem u Boga svemogućeg u Boga svemogućeg vjerujem, pripadnik sam Katoličke crkve i katoličke vjere, ali to ne znači kada kažem da ću glasovati za ratifikaciju Istanbulske konvencije da ne glasujem po svojoj savjesti. Ja glasujem po svojoj savjesti, po svom slobodnom uvjerenju i po svom odlučnom političkom stavu. Smatram da Istanbulska konvencija nije sotona i crni vrag kako pojedini fratri putem društvenih mreža šalju poruke hrvatskoj javnosti i manipuliraju velikim, velikim brojem vjernika. Protiv toga sam, protiv toga sam i kada se sa oltara poziva na demonstracije kako one u Zagrebu prije desetak, petnaestak dana tako i ove koje se najavljuju za sutra. Nije misija crkve u svojim propovijedima huškati i pozivati građane na nekakve prosvjede. Nitko ne osporava pravo crkvi da iznosi svoje stavove, svoje mišljenje i da odašilje poruke vjernicima, ali ih ne može podstrehivati na takove aktivnosti jer dozvolite imam pravo sumnjati da se u pozadini tu služeći tom retorikom krije nešto drugo. Vjernik sam ali ne prihvaćam takav način djelovanja crkve sa oltara, na prihvaćam način odašiljanja poruke Hrvatske biskupske konferencije poput one sinoćnje u kojoj se direktno obraćaju saborskim zastupnicima i daju im praktično naputak kako moraju glasovati. I oni koji će glasovati za i oni koji će glasovati protiv ja duboko vjerujem da glasuju u skladu sa svojom savjesti. Ne osporavam pravo onima koji žele glasovati za da na to imaju pravo i da glasuju i djeluju u skladu sa svojom savješću, ali ne dozvoljavam niti tima ili nekim drugima da etiketiraju nas koji ćemo podržati Istanbulsku konvenciju da mi nemamo savjesti, da mi nemamo stavova, da mi ne znamo što radimo, da podržavamo stonske rezolucije jer to jednostavno nije istina. To je čista manipulacija i politizacija oltara i crkve i svih poruka koje se odašilju od crkvenih institucija. Kako drugačije shvatiti poruku jednog od biskupa koji je rekao, oni koji podrže Istanbulsku konvenciju ako su bili pripadnici Katoličke crkve sami su se isključili. Jel to pastir ili pastirska retorika svećenika i Biskupske konferencije? Sa tim se ne slažem i takvu retoriku ne prihvaćam i odbacujem je. Ništa više i ništa veći nije katolik od mene onaj koji glasuje za Istanbulsku konvenciju prihvaćanje ili glasuje protiv. Ne smatram se dakle ništa manjim vjernikom ili pripadnikom Katoličke crkve iz razloga što ću glasovati za ratifikaciju Istanbulske konvencije od onoga koji glasuje protiv. Isto tako ne smatram se ništa manjim Hrvatom i domoljubom ako glasujem protiv Istanbulske konvencije odnosno ako glasujem za Istanbulsku konvenciju u odnosu na one koji budu glasovali protiv Istanbulske konvencije. Glasujem u skladu sa svojom savješću, glasujem u skladu sa svojom odlukom i u skladu sa svojim uvjerenjem, glasujem u skladu i sa programom HDSSB-a, a HDSSB je politička stranka, regionalna, nacionalna i europska stranka, stranka desnog centra i nije nikakva rigidna ekstremistička politička stranka kakvom nas se pokušavalo prikazivati u proteklih desetak godina. Glasujem sa punom savješću i sa punom odgovornošću. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, ponovo poštovana kolegica Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Glavaš. Ja nemam potrebu nikoga napadati, a još manje braniti, ali svjedočimo danas popodne da osobe koje su tzv. glavni borci za kršćanska načela, sada ga nema ovdje i za zaštitu društva od nekih tobože aveti koje će se uvesti ovom konvencijom izjave da im treba još dva zastupnika da bi srušili ovu Vladu. Prema tome, onda se meni u najmanju ruku raskrinkava nešto što je u pozadini. I ja postavljam pitanje, što ako je ova konvencija zapravo dobro iskorištena i tempirana bomba da se sruši recimo ova Vlada iz nekih razloga? Što ako su svi ti ljudi na neki način koji su iskreno vjerovali da ova Istanbulska konvencija je nekakvo zlo koje će nastati, nekakve aveti, nekakve ideologije, što ako su oni zapravo, možda iskorišteni kao nečija [[Upadica predsjednik: hvala vam.]] poluga da dođe na vlast?
Hvala. Kolega Glavaš, izvolite.
Upravo to kolegice Irena. Ja opravdano sumnjam u kršćanske namjere i kršćanske pobude onih koji od sinoć do danas pokušavaju skupljati nekakvu novu većinu kako bi srušili vlast, aktualnu vlast i slažem se s vama da sigurno u pozadini je nešto drugo. U pozadini je destabilizacija HDZ-a, rušenje premijera Plenkovića. A Hrvatskoj, nisam član ni HDZ-a, a niti SDP-a Bogu hvala, Hrvatskoj treba snažan HDZ i snažan SDP kao vodeće dvije najveće političke stranke da bi u Hrvatskoj bile sprovedene istinske prave reforme u najskorije moguće vrijeme.
Hvala. Idemo dalje. Poštovana kolegica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovana ministrice, drago mi je da su tu i naše ministrice danas, sve ministrice večeras s nama. Žrtva sam nasilja od svog supruga više od 25 godina. Kada sam rodila drugo dijete počeo je intenzivno piti. U početku me tukao šakama, optuživao da imam ljubavnika, uzimao novac, a meni i djeci uskraćivao hranu. Tada sam se još mogla požaliti rodbini i prijateljima, a sada me svi izbjegavaju na ulici. Kada su sinovi malo porasli, prijetio nam je nožem, natjeravao vilama i sjekirom po dvorištu. Susjedi su prvih 10-ak godina zvali policiju, a onda su i oni odustali. Nakon svakog privođenja bio je još gori, policajci su nas nakon nekog vremena na odlasku pozdravljali sa vidimo se uskoro. U osnovnoj školi koju su pohađala moja djeca, o našoj situaciji su svi znali. Nekoliko su nas puta posjetile socijalne radnice, bila sam hospitalizirana više puta, slomljene kosti, uboda noža. Zadnji put prije 6 mjeseci, ležala sam 2 dana u nesvijesti na podu kuhinje prije nego što je ipak pozvao hitnu. Rekli su mi da sam sretna što sam živa. Moj stariji sin se spasio, otišao je kod rođaka u inozemstvo, više mi se ne javlja, mlađi nije bio te sreće, umro je prije 5 godina zbog sepse koja je nastala kao posljedica povrede za koju nije pravodobno potražio liječničku pomoć. Lidija. To je ime ove žene koja je ovo doživjela, ne zna vjerojatno trenutačno da se vodi rasprava večeras ovdje o Istanbulskoj konvenciji jer nema televiziju, niti struju u kući koja je iskopčana. Davno je izgubila posao, prijatelje i podršku i povjerenje u institucije. Sada se samo nada da se muž neće vratiti skoro iz zatvora jer sljedeće batine neće preživjeti. I danas ću ja ovdje u Hrvatskom saboru progovorit u njeno ime, u ime svih žena i sve djece koja su izložena obiteljskom nasilju, koje unatoč svim donešenim zakonima mi ipak nismo spriječili, uspjeli spriječiti i zbog toga je potrebno ratificirati Istanbulsku konvenciju. U ime svih onih žena čije živote još možemo spasiti, u ime sve djece čija djetinjstva možemo spasiti, koji danas svakodnevno pate. I zbog toga ću ja kao Ines Strenja-Linić i kao zastupnica MOST-a, kao katolkinja pozvati sve vas da se zamislite u dubini svoje duše i stavite na vagu da li je argumentacija onih koji su protiv ratifikacije Istanbulske konvencije zbilja jača od onog što želimo postići ratifikacijom? Ona treba postati pravni instrument čija je svrha i jedina svrha sprječavanje nasilja nad ženama i tu treba prestati svaka rasprava o konvenciji. Smatram da je nužno razlikovati nametanje ideološkog diskursa od usvajanja međunarodnog pravnog dokumenta kojim se omogućuje pravna zaštita žrtava nasilja u obitelji. Prema podacima MUP-a od 2012. do 2017. moram ponoviti, ubijeno je 90 žena u Hrvatskoj od strane svojih partnera. Dakle femicid je 25% svih ubojstava, a naš javni prostor kontaminiranje neznanstvenim pogledima, ne samo na konvenciju, već i općenito na društvo danas, društvene odnose koji su i dalje obojeni mizoginijom, seksizmom, dominantno patrijarhalni. Različiti politički akteri nastoje kontrolirat i seksualnost, kontrolirat žene, čija podčinjenost se zrcali na svim razinama i danas. Razlog više od 11 000 prekršajnih prijava za nasilje u obitelji u 2017. stoji u formalističkom, neorganiziranom i za rodno nasilje nesenzibiliziranom sustavu zaštite i potpore žrtava. Izuzetno blaga penalna politika pravosuđa prema nasilnicima, ukupna neučinkovitost provedbe zaštitnih mjera žrtava, uz nizak broj prihvaćenih mjera, nedostatak kvalitetnih i dugotrajnih programa rehabilitacije počinitelja, što je jako bitno i prvenstveno psihosocijalnog tretmana. I za kraj ću citirati jednu teologinju koju možda ste čitali, možda ste i čuli, nije možda uspjela doći dovoljno do javnosti, to je žena iz Zadra koja je bila nominirana za Nobelovu nagradu za mir, teologinja Rafaj koja je rekla: ja sam za ratifikaciju jer smatram da ni država, a ni crkva ne djeluju primjereno u cilju sprečavanja nasilja. Kao kršćanka, slijedeći evanđelje koje je protiv svakog nasilja, u ovoj konvenciji ne vidim nikakve ideološke prijepore, već dokument čija bi ratifikacija doprinijela smanjivanju nasilja, posebice rodno uvjetovanog nasilja o kojem se još uvijek ne razgovara u crkvi. Držim da unutar katoličke crkve nedostaju propovijedi koji bi govorili protiv nasilja nad ženama. Mi kršćani ne smijemo biti pasivni po tom pitanju i griješimo ako smo protiv ratifikacije jer smo onda protiv temeljne kršćanske vrijednosti pravednosti, stoga je unutar teologije potrebno raditi na dijalogu sa znanošću te crkveni nauk aktualizirati u odnosu na društveni kontekst. I za kraj bi samo htjela reći da sve mjere predviđene konvencijom dakle, jačaju obiteljske temelje i veze sprječavanje i borbom protiv glavnog nasilja, glavnog razloga razaranja obitelji, a jedini razlog je nasilje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Iduća pojedinačna rasprava, poštovani kolega Miro Kovač, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvažene gospođo potpredsjednice Hrvatske vlade, gospođo ministrice i državna tajnice. Evo ga, čuli smo i u Saboru, da je zanimljivo ima različitih mišljenja, pogleda i u hrvatskome društvu i primijetili smo, konstatirali smo, da imamo u HDZ-u, jednu vrlo zanimljivu, živahnu debatu i to je pozitivno. Ja osobno smatram da je to vrlo pozitivno i nisam među onima koji govore da je to loše za HDZ. Ne, HDZ je glavna stranka u Hrvatskoj i jedina snaga koja može transformirati hrvatskog društvo i mi smo te svoje obveze i snage svjesni. Ja sam te snage i obveze svjestan. I upravo na temelju ove konvencije o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji smo pokazali da jesmo i možemo biti demokratska stranka i napraviti iskorak na tom planu. Ne samo u samom HDZ-u nego i u hrvatskom društvu. Ovo je iskorak za hrvatsku demokraciju, iskorak i u mojoj stranci, ja sam ponosan na to. Ja sam na to vrlo vrlo ponosan. Konvencija kao takva, tu se slažemo je ugl. vrlo vrlo plemenita sa svojom svrhom. Mi želimo imati mehanizme za borbu protiv nasilja nad ženama, za borbu protiv nasilja u obitelji. Međutim, kada pogledamo, hrvatske zakone, mi smo ugl. već sve implementirali. I smijemo biti ponosni na hrvatsku Vladu, koja je napravila na tom planu veliki iskorak. Čestitamo Vladi na tome da je skoro sve ili gotovo sve mjere koje su sadržane u konvenciji implementirala u hrvatske zakone, svaka čast. Ono što je sporno je što, da je ovo prvi dokument, međunarodni dokument koji nameće definiciju roda, roda, nema više gospodina Hajdukovića, termin rod ne postoji u hrvatskom Ustavu. Termin rod ne postoji o ugovoru o EU, nađete ga molim vas, Gender, nema ga. Termin rod, ne postoji u ugovoru o funkcioniranju EU, prvim međunarodni dokument, o borbi, o mehanizmima za borbu protiv nasilja nad ženama, je jedan dokument iz Južne Amerike, Atlantske Amerike, gdje je isto tako nema definicije roda. Ima termina rod, Gender, na engleskom, ali nema definicije. I ovo je prvi dokument koji ima definiciju, koja je obvezujuća. I kolege su prije mene već eksplicirale tu definiciju. Da ne idem u detalje. Znači imamo s jedne strane biološki spol ako hoćete, imamo društveni spol. A koja je sada ideja ljudi, koji su pobornici rodne teorije, da se mi rađamo sa spolom, međutim, da nas okruženje onda kasnije čini muškarcem ili ženom, to je ta teorija. Kad vam netko kaže, da ta teorija ne postoji, pa ljudi moji budite logični. Rodna teorija, sadržava riječ rod i da nema rodne teorije, ne bi uopće bilo tog izraza u toj konvenciji. Razumijete Gender studies, to je jedna studijska grupa koja se može, to se može studirati ugl. u zemljama anglosaskog svijeta. Cambridge university ima Gender studies. Znači Gander, rod, znači, to postoji. I nemojte govoriti da to ne postoji. To postoji i u ovoj konvenciji se nameće kao obveza definicija roda. Je li on uopće potrebno? Je li u ovoj konvenciji uopće potrebno da imate definiciju roda? Nije. A zašto je to unutra? Pa to možemo razgovarati satima. Jer netko možda hoće, kao što je napisao Spiegel, prije 12, 13 g. stvoriti novog čovjeka. Je li Spiegel desničarski list, gospodine Đujiću, nije, nego je lijevo liberalni list. Znači to nije fatamorgana, postoji rodna teorija i postoji i za rod, on je unutra, on se mora prihvatiti i on je središnji pojam za implementaciju ove konvencije i nema nikakvih mogućnosti stavljanje rezervi na upotrebu na definiciju roda i to je jasno kao dan. I to je ono što je u Hrvatskoj problematično. Ali ne samo u Hrvatskoj, imali smo u Europskom parlamentu, glasovanje prošle godine u 9 mj. gospodin Tajani, koji je predsjednik Europskog parlamenta, nije pritisnuo gumb, on je iz Europske političke stranke, nitko ne govori da je on desničar, nazadnjak, da ništa ne zna. Gospodin Veber, naš kolega, predsjednik Kluba iz CSU-a nije pritisnuo gumb. Gospođa Rachida Dati, Francuskinja, ministrica pravosuđa, dok je bio Sarkozy predsjednik, nije pritisnula gumb. I nikakav problem. Znači da postoji ipak jedan problem. Da ljudi imaju problema sa terminom rod i kažu što će meni to. Ako imamo u hrvatskome Ustavu, ravnopravnost spolova kao vrednotu i ako imamo isto tako, vrlo jasno rečeno da suzbijamo diskriminaciju, na temelju spola, spolne orijentacije, čemu rod, ako možemo to sve staviti pod pojam, spol, spolna orijentacija, kao što je slučaj i sa ugovorom o EU i ugovorom o funkcioniranju EU. Kada su ovakve stvari aktualne onda je uzus stečevina u zemljama demokracijama, u demokracijama slobodnjačkim, demokratskim, pravnim poredcima kao što je i Hrvatska da se glasuje po savjesti. Prošle godine u 7. mjesecu u Bundenstagu istospolni brakovi. 70% pripadnika CDU-a bilo je protiv i gospođa Merkel je bila je protiv, CSU 82%, SPD uglavnom je bio za to i prošao je taj zakon. Prije 7 godina umjetna oplodnja preimplantantacijska dijagnostika. Znači epruveta, embrij iz epruvete se pregledava po defektima genetski mogućim prije nego se usadi u maternicu. Stranke se podijelile i SPD i CDU i CSU i sve nakon toga kada je prošlo i dalje su normalno postojale, nikakve posljedice nisu bile, društvo funkcionira. To je glasovanje po savijesti. A što kaže hrvatski Ustav kada smo kod savjesti? On kaže u članku 17., niti u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti primjena odredbi Ustava o pravu na život, zabrani mučenja, surovog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja o pravnoj određenosti i kaznenih djela i kazni te oslobodi misli, savjesti i vjeroispovijedi. Tako da uvažene kolegice i kolege mi ovdje u HDZ-u koji smo imali jednu vrlo živahnu i internu raspravu smo napravili jedan iskorak za svoju stranku a budući da se slažemo sa definicijom da je HDZ stožerna stranka u Hrvatskoj koja može transformirati hrvatsko društvo mi smo time napravili i iskorak za hrvatsku demokraciju na što sam osobno vrlo, vrlo ponosan i zato ću ja vrlo jasno reći, budući se rukovodim ovom mišlju isto da ja jesam, mislim znači i jesam, dakle jesam da ću postupiti po svojoj savjesti, ustvrditi ću ovo sa svojom savješću i neću moći podržati ratifikaciju Istanbulske konvencije ali ostajem normalan čovjek i boriti ću se svaki dan za to da nema nasilja u obiteljima, protiv žena ni protiv djece, pa ni protiv muškaraca i toga ponekad ima. A kada govorimo o Hrvatskoj, kada govorimo o crkvi u Hrvata, ona je uvijek bila čimbenik, bila na vlasti u Hrvatskoj ljevica ili desnica, uvijek je tako bilo a čak sada u Francuskoj koja je laička država par excellence gdje je gospodin Macorn predsjednik bio pozvan od Francuske biskupske konferencije da održi govor i pozvao je i Katoličku crkvu u Francuskoj i katolike na politički angažman. Hvala lijepa gospodine predsjedniče.
Tri su replike, prvi je na redu poštovani kolega Đujić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Kovač, hvala vam puno na ovom obrazloženju i kako ste nam objasnili šta je to rodna ideologija i šta to sve sadrži. Sad sam puno pametniji nakon što sam čuo vas, hvala vam. Ono što želim reći, ja vas doživljavam kao čovjeka koji nema problem izreći svoj stav nikada. Prvi puta me ta vaša hrabrost mi je upala u oči kada su vas novinari pitali šta mislite o imenovanju gospodina Stiera na mjesto ministra vanjskih poslova umjesto vas pa ste rekli da je to vrhunska bedastoća. To to je tada bilo vrlo hrabro. Isto tako sjećam se da ste sa svojim kolegicama prije 3 godine prozivali SDP-ovu Vladu da treba ratificirati Istanbulsku konvenciju. Pa me zanima, budući da ste osoba koja nema problem izreći svoj stav kada ste promijenili svoj stav? Jer poznavajući vas i prateći vaš rad do sada siguran sam da ste tada mislili drukčije biste rekli kolegicama samo malo, dajte da rečem dvije reći i onda biste objasnili šta je rod i šta sve tu ne valja. Evo, samo me zanima kada ste promijenili stav u hodu?
Hvala vam. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedatelju. Gospodine Đujić, drago mi je nećete morati vi upisati tečaj u … [[Govornik se ne razumije.]] na Cambridge University, da sam vas ja uvjerio, to mi je drago da ipak prihvaćate moje sposobnosti uvjeravanja, to mi je drago, to me ispunjava radošću. Što se tiče kolegica, ja sam bio na toj tiskovnoj konferenciji, rekao sam sljedeće. Ovako sam rekao tada, rekao sam u ime predsjedništva stranke, u ime muškog dijela stranke pridružujem se osudi svakog oblika nasilja nad ženama u društvu. Iskazujem podršku jednakopravnom statusu žena u hrvatskom društvu i vrednovanju statusa žena u hrvatskom društvu. To sam ja rekao, to je bio moj stav 2014. godine, 25.11. gospodine Đujiću. Ja sam nekako osjećao da ćete vi to pitanje postaviti pa sam sada pročitao citat, citat onoga što sam ja rekao. Hvala lijepa.
Druga replika je poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kovač u ime ne demokracije koju razvijamo u HDZ-u moram vam dvije stvari replicirati. Dakle razlikovanje spola i roda, čemu se vi protivite u Istanbulskoj konvenciji već dugo vremena postoji u hrvatskom zakonodavstvu. Čak i papa Franjo u svojoj enciklici Amoris Laetitia govori da se rod i spol mogu razlikovati, ne smiju se odvajati, o tome nešto govorio i kolega Stier, njemu nisam uspio replicirati, nisam bio tada tu. I treba pokazati kako i na koji način se u ovoj konvenciji spol i rod razlikuju. Kada govorite da rod nije sastavni dio hrvatskog Ustava, onda ću vas podsjetiti što je rekao Ustavni sud uoči referenduma o ustavnoj definiciji braka u studenom 2013. „Zaštićena su i prava svih osoba neovisno o spolu i rodu na poštovanje i pravnu zaštitu njihova osobnog i obiteljskog života i njihovog ljudskog dostojanstva te pravne činjenice danas se smatraju trajnom vrijednošću Hrvatske ustavne države.“. Hvala.
Hvala vam. Izvolite kolega Kovač.
Hvala lijepo Arsene na tome što preuzimaš. Znači ovako, molim vas, znači ovako, dragi uvaženi kolega Bačiću i predsjedniče kluba, ja sam govorio o hrvatskom Ustavu a ne Ustavnom sudu, prema tome ja govorim o hrvatskom Ustavu, ja sam citirao hrvatski Ustav. Druga stvar, kad govorimo o rodu, vrlo često se to krivo prevodi. Kolegica Glasovac je maloprije citirala njemačku biskupsku konferenciju. U njemačkom jeziku postoji samo jedna riječ, zove se geschlecht, a kad su oni govorili o geschlechtu misle na biologisches geschlecht, a ne na tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] geschlecht, prema tome možemo razgovarati o tom tekstu, sigurno nije prijevod rod, prema tome znamo o čemu govorim. Hvala lijepa.
Nemojte dobacivati molim vas, poslije u kafiću. I na kraju poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Kovač, ja ću probati se referirati na dvije stvari. Prva stvar je apsolutno mislim da je dobro da i mislimo različito, dobro je da i glasamo različito, dobro je i da raspravljamo različito jer to samo je vrijednost, ali je vrlo interesantno da evo vi hvalite stranku u kojoj jeste i jeste se odlučili baš to pokazati na čemu? Na najslabijima u društvu, na ženama, na problemu zlostavljanja žena, na problemu zlostavljanja u obitelji i na tom problemu smo sad odjedanput pokazali, odnosno vi pokazujete tu različitost i tu demokratičnost. Bilo bi dobro da se možda pokaže i na nekakvim drugim stvarima, ali vi ste odlučili baš na onima najslabijima u društvu pokazati što to je. I nešto vezano uz crkvu, znate postoji nešto što se zovu mali i veliki Hrvati. Mali su oni koji se krste kad su mali, a veliki su oni koji se krste kad su veliki i bilo bi dobro, recimo, da imamo samo jedan minimum standarda, da kler sa oltara ima isto zabranu govorenja na dan izborne šutnje jer onda bi rezultati možda bili malo drugačiji.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Nikada se nisam rukovodio kategorijom malih i velikih Hrvata. Za mene nema velikih i malih Hrvata. Samo postoje Hrvati. I onih koji se kao takvi osjećaju. Mogu biti i stranog porijekla, ali ako se osjećaju, žele biti Hrvati za mene su Hrvati. Tako nema ni veće ni manje savjesti, ja imam svoju savjest, vi imate svoju savjest, svatko glasa po svojoj savjesti, svatko vjeruje u ono u što želi vjerovati i to ja prihvaćam. Međutim, ja sam tužan kada čujem od vas da se mi navodno iživljavamo na najslabijima. To nije točno. Mi ovdje, ne razgovaramo o, ne dovodimo u pitanje mehanizme za borbu protiv nasilja nad ženama, mi govorimo samo o definiciji roda i o tome da je to obvezujuća kategorija u ovoj konvenciji i ja to ne prihvaćam. Ništa drugo. Prema tome nemojte mi to insinuirati. Hvala lijepo.
Idemo dalje, poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo, već dugo raspravljamo. Da sad napravimo anketu među onim koji su protivnici Istanbulske konvencije vjerojatno nitko ne bi odgovorio što je to rodna ideologija, a oni koji bi možda i odgovorili što je rodna ideologija ne bi znali objasnit po čemu ta rodna ideologija ugrožava hrvatsko društvo. Prema tome, u jednoj kratkoj raspravi, da ne oduzimam vrijeme svima koji smo ostali do ovdje, ja moram jasno reći da u ovoj konvenciji nema rodne ideologije, ima samo pravo žene na život bez rodno uvjetovanog nasilja i to je glavna poruka koju moramo poslati i koju šaljemo ratifikacijom Istanbulske konvencije. Međutim, to je samo prvi korak u borbi protiv nasilja nad ženama, protiv obiteljskog nasilja i svih ostalih oblika nasilja s kojima se možemo susresti u hrvatskom društvu. Naravno ja ću se osvrnuti na poruke s oltara, na poruke crkvenih velikodostojnika koji su ove godine iskoristili Uskrs za svoje poruke kojima teroriziraju građane koji ne misle kao crkveni velikodostojnici, kao što su iskoristili Božić prije nekoliko godina kada su jednakom harangom krenuli na zdravstveni odgoj u hrvatskim školama gdje su smatrali da također se uvodi nekakva rodna ideologija koja će uništiti hrvatsku mladež. Evo nekoliko godina je prošlo otkako je zdravstveni odgoj u svim školama, kako se modul spolna i rodna ravnopravnost i odgovorno spolno ponašanje provodi, nisam primijetio da je došlo do nekakvog velikog poremećaja među mladima u Hrvatskoj. Također, pošto je ovdje gospođa Murganić, nadam se da će pokazati se da je ona bila u pravu, a ne gospođa Hrabar i da verzija obiteljskog zakona koji se pojavila, koja ističe da više vanbračne zajednice neće imati ista prava kao bračne zajednice ili da će se u školama učiti na način da se poštuje vjerska i filozofska uvjerenja roditelja, a ne znanstveno utemeljene činjenice, to bi trebao biti sljedeći korak koji bi morao osigurati da u Hrvatskoj idemo naprijed, a ne da se vraćamo u srednji vijek. Hvala lijepo.
Nema replika pa idemo na iduću raspravu. Poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Slušajući zapravo cijeli dan raspravu vezano za ovaj prijedlog Zakona o potvrđivanju konvencije Vijeća Europe i sprečavanju borbi protiv nasilja nad ženama. Istina puno je toga rečeno, ali želio bih se osvrnuti na neke stvari koje, o kojima sam razmišljao čitajući ovu konvenciju i moram priznati da tada kad sam to radio nisam imao ovaj dokument vezano za konvenciju Vijeća Europe koji zapravo objašnjava pojedine članke i tek tada sam zapravo vidio kroz ta objašnjenja određene stvari koje mi tada nisu padale u oči. Dakle ja nisam sigurno razgovarao s tim crkvenim velikodostojnicima na takav način da bi donio svoj sud o svemu ovome, ali sam se vodio jednom logikom, razumom, svim onim zapravo što se događalo u ovih danas već 31 dan u medijskom prostoru vezano za Istanbulsku konvenciju, dakle 31 dan se govori o Istanbulskoj konvenciji. Ja ne znam je li koja tema više u zadnje 3 ili 4 godine pobudila toliko pozornosti kao ova konvencija, s tim da napominjem da je RH koliko ja znam potpisalo oko 402 konvencije, dakle međunarodna ugovora. Dakle, ono što sam primijetio i što vidim u društvu, a to je da ono polarizirano. Dakle, ja mogu i ne moram prihvatiti činjenicu da je moje biračko tijelo i izborne jedinice u kojoj ja dolazim možda nije dovoljno pročitalo, ne zna, možda argumenti koji su se postavljali vezano za ovu Istanbulsku konvenciju, njima nisu dobro objašnjeni. Ali vjerujte mi, bilokoji argument zapravo pobija percepcija o Istabulskoj konvenciji na način da je kod te polarizacije zapravo a iz riječi istočnjaka se dogodilo da su oni pojašnjavali to i govorili o rodnoj ideologiji. Dakle u samoj konvenciji kad pogledate u člancima 2., 3., 4., 6., 12., 14., 18., 49. i 60. se govori o rodnoj ideologiji, govori se o rodu, govori se o rodnoj utemeljenosti nasilja nad ženama. E sad, pripremajući se za Istanbulsku konvenciju i za ovu raspravu, naravno da sam gledao i onaj tehnički dio vezan za konvenciju njeno samo donošenje odnosno potpisivanje ove Istanbulske konvencije od strane Kukuriku koalicije tada u siječnju 2013. godine i njihove zapravo tada izjave koje su dolazile zbog čega ne prihvaćaju ovu konvenciju, oni su svi redom govorili zbog toga što se ne mogu osigurati dostatna sredstva. Ja o tim sredstvima neću ovdje govoriti kolika su ona, kolika bi ona bila ali činjenica je da iz konvencije morate pružiti pomoć ne samo kroz sigurnosne kuće već i kroz besplatnu pravnu pomoć, kroz socijalnog radnika, liječnika, psihologa. Naravno ukoliko postoje i djeca, za zlostavljane žene morate osigurati i dječje vrtiće, školu, zdravstvenu skrb i za djecu i za zlostavljane žene što trošak kao takav odnosno sredstva kao takva eksponencijalno rastu. E sad, neke zemlje nisu ratificirale Istanbulsku konvenciju jer je rečeno i govori se o tome da su one u svom nacionalnom zakonodavstvu zapravo implementirale sve one mjere koje su u Istanbulskoj konvenciji. Dakle RH je donijela Zakon o zaštiti nasilja u obitelji, mi smo ga raspravljali u Hrvatskom saboru u 7. mjesecu prošle godine i on je stupio na snagu 1. siječnja 2018. godine. Tada se i u obrazloženju ovoga zakona govorilo o određenim statističkim pokazateljima ali i smanjenju nasilja nad ženama u obitelji. Tada kod donošenja ovoga zakona, govorilo se i o implementaciji određenih direktiva i spominjala se istina, Istanbulska konvencija pa se govorilo o pristupu službama za potporu žrtvama nasilja u obitelji, pravu na djelotvornu psihološku pomoć, pravo na zaštitu od zastrašivanja i odmazde, pravo na pratnju osobe od povjerenja, pravo na da na njezin zahtjev bez nepotrebne odgode bude obavještena o ukidanju zadržavanja ili bijegu okrivljenika itd., itd. Donijeli smo Kazneni zakon, donijeli smo Zakon o kaznenom postupku, donijeli smo Zakon o novčanoj naknadi žrtvama od kaznenih djela, Zakon o policijskim poslovima, Zakon o suzbijanju diskriminacije i Zakon o ravnopravnosti spolova ali i Nacionalnu strategiju od zaštite nasilja u obitelji za vrijeme od 2017. do 2022. godine koja sama sadrži 33 mjere prevencije vezane za Istanbulsku konvenciju. Danas se zapravo moglo i govorilo se o tome o pojmu spola i pojmu roda. Dakle, konvencija u članku 3. točki c definira pojam roda za potrebe same konvencije da na način da rod označava društveno oblikovane uloge ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnim za ženu i muškarca. I u pojašnjenju ove konvencije u točki 33. kaže se među ostalima da se temeljni rod temelji na dvama spolovima, muškom i ženskom, pojašnjava da postoji društveno konstruirane uloge ponašanja, aktivnosti, atributi koje određeno društvo smatra primjerenim za žene i muškarce ali se također ističe da termin rod nije zamišljen kao zamjena za termine žena i muškarac koji se rabe u konvenciji. To izričito stoji u ovom, pojašnjenju. U točki d se rodno utemeljeno nasilje nad ženama definira kao nasilje usmjereno na ženu zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa ženu. Dakle, ovdje bi se taj pojam roda mogao tumačiti kao spol jer se ne odnosi na društveno oblikovane uloge već na biološki spol žena. Činjenica je da su pojmovi spol i rod korišteni kao sinonimi u brojnim dokumentima. Primjer se za to može naći u samoj konvenciji u kojoj se u preambuli već u 2. stavku u hrvatskom prijevodu govori o standardima i mehanizmima ravnopravnosti spolova. I to se objašnjava i na engleskom ali i na francuskom jeziku. Uvođenje pojma rodnog identiteta nalazi se u članku 3. stavka 3. i opet se obrazlaže u ovoj konvenciji 53. i kaže da određen skupine pojedinaca mogu doživjeti diskriminaciju i na temelju rodnog identiteta što jednostavno rečeno znači da rod s kojim se poistovjećuje nije u skladu sa spolom koji im je dodijeljen pri rođenju. Sad imamo samo 5 minuta, jel' tako, za pojedinačnu? [[Upadica sa strane: Još dvije minute.]] Još samo dvije minute. Htio bi reći samo da u određenim dokumentima recimo Rimskog statuta međunarodnog kaznenog suda, za svrhe tog statuta se spol označava oba spola muški i ženski u kontekstu njihovih društvenih uloga i razlika a u UN-ovoj konvenciji uklanjanju svih oblika diskriminacije žena zapravo se uopće ne koristi pojam gender već pojmovi kao razlike na osnovi spola. Dakle, možda ono što je meni problematično jesu čl. 12. i čl. 14. gdje se govori zapravo o stereotipnim ulogama žena i muškaraca. Mislim da to nije dobro, mislim da jedan GRAVIO ne može to prosuđivati, tu nema definicije, nema određenih kriterija, a onda se kaže da bi se to promicalo u odgojno-obrazovne institucije. Dakle, to jednostavno nije dobro. S obzirom da su kolege govorile i o djelima rodne teorije, ja neću o tome govoriti. Spominjem samo, ne spominjući uopće crkvu niti kler, Hrvatsku akademiju znanosti i umjetnosti kao krovnu znanstvenu instituciju koja je također dala svoje mišljenje i koje je za mene relevantno. Ono što također želim reći od ovih 12 poglavlja vezano za Istanbulsku konvenciju, mislim da trebamo razmišljati o dvije stvari. Mi smo receptivna turistička zemlja, prošle godine smo imali 17 miliona turista, a isto tako, koliko se sjećate, u 3 godine smo imali preko 660 tisuća izbjeglica koji su prošli kroz tranzit kroz RH. Ako pogledate poglavlje vezano za migracije i azil, vidjeti ćete da smo tada u tom trenutku da bilo koje zlostavljanje žena koje bi se dogodilo u RH mi moramo zbrinuti, mi o tome moramo razgovarati, morate imati ujednačenu sudsku praksu, morate imati prevoditelje, što bi gotovo bilo nemoguće napraviti, a to je opet kažem, jedan dodatan trošak. Ti i slični razlozi zapravo me navode na ovome da o tome jako dobro promišljam i mislim, meni osobno Istanbulska konvencija ovakva kakva je nije prihvatljiva. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Đujić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Babić, ja sam vam se javio upravo zbog ove vaše, zadnjih 30 sekundi. Znači, kada ste rekli da kad bi se dogodilo neko zlostavljanje žena ili nekoga u putu migrantske krize, onda bi mi morali djelovati na području našem, naravno RH, onda bi mi morali djelovati, mi bi morali to financirati i pobrinuti se oko toga. A šta bi trebali napraviti, po vama? Dogodi se zlostavljanje na području RH i šta ćemo reći? Ha, to se mi ne moramo, niste naši državljani, vi ste tu u prolazu pa ćemo ih gurnut dalje u susjednu zemlju, pa nek o njima razmišlja ne znam, Slovenija ili Mađarska, ako ne bude žice. To mi je malo problematično, a kad govorite o financijskom dijelu ovog aspekta, mi smo danas izašli iz recesije. Pa Vlada se hvali super rezultatima, povećanim prihodima od PDV-a, rastu BDP-a. Znači, ne vidim problem. Sada smo u situaciji da financijski možemo to izdržati, a da to ne možemo izdržati, onda Vlada i Ministarstvo ne bi to ni predlagali [[Upadica Predsjednik: Hvala.]] Molim vas, samo mi ovo zadnje odgovorite jer tu vas nisam baš uhvatio.
Odgovor na repliku, izvolite.jandroko
Da, bilo je premalo vremena. Dakle, govorio sam o tome da moramo razmišljati o tome da u takvim situacijama, mi smo receptivna zemlja, 17 milijuna turista je recimo bilo prošle godine u RH. Vi ne možete zanemariti tu činjenicu i ja govorim hipotetski, može se dogoditi dakle, izbjeglice koje prolaze kroz RH, recimo iz Afganistana, Iraka i Sirije dolaskom u RH mogu kazati da su bile zlostavljane. Vi tada morate pokrenuti cijeli taj jedan spektar radnji, kažem i sudskih i prevoditeljskih i prakse koju mi zapravo kao takvu ne poznajemo u RH. Što se tiče 18 zemalja koje su ratificirale Istanbulsku konvenciju, vi znate da po čl. 78., st. 2. se mogu staviti pridržaji ili rezerve vezane za samu Istanbulsku konvenciju u određenim člancima. Neke zemlje su iskoristile sve te članke, recimo jedna Njemačka, Italija, Poljska, Slovenija, Austrija su upravo stavili takve rezerve za naknadu štete žrtvama, gdje počinitelj nije u stanju podmiriti tu štetu.
Hvala. Idemo na iduću raspravu. Poštovani kolega Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Lijepo pozdravljam četiri uvažene žene. Dakle, to su dvije potpredsjednice i čak 3 ministrice i državna tajnica i naravno, kolegice i kolege. Dakle, borba protiv nasilja, ja mislim da nema plemenitijeg društvenog cilja i ne samo protiv žena, nego protiv djece, protiv svih slabijih skupina i oko te stvari ne bi bio uopće veliki problem postići opći društveni konsenzus, definitivno tvrdim da je tako. No, zašto ovaj dokument koji je pred nama, Istanbulska konvencija nema isključivo taj cilj? Dakle, očito je da nema jer tu imamo još neke sadržaje i mislim da je objašnjenje dala jedna od autorica dakle, konvencije koja je rekla da je prvotno bilo planirano napraviti 3 konvencije. Jedna o, dakle, nasilju obiteljskom, nasilju nad ženama i rodnom nasilju i da je to stopljeno u jednu dakle, konvenciju i mi definitivno imamo ovdje i pitanje rodnog, rodne teorije ili rodne ideologije. No, u kojoj mjeri pomaže izjave ne znam, vladajućih u vrijeme kad se ta Istanbulska konvencija je došla u žižu interesa javnosti, da se ovdje nema rodne ideologije, dakle, mi smo imali negaciju činjenice da ovaj dokument obuhvaća i ovaj segment. Dakle, to je u stvari odmicanje od područja od mogućnosti rasprave jer ako nečega nema, a to je u stvari sporno u hrvatskome društvu, onda o tome ne možemo uopće raspravljati, dakle, to je odmicanje od dijaloga, od argumentirane rasprave, dakle, od onoga što bi trebalo biti jedna vrijednost, posebno u parlamentu, a onda bi to treba njegovati u društvu. Ne znam kako da shvatim smijanje. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Jel bilo nešto neregularno? [[Upadica Predsjednik: Ne, ne, interno nešto, ispričavam se.]] Dobro, dakle da nastavim. Kažem, negacija postojanja problema rodne ideologije u ovom dokumentu je odmaknulo cijelo društvo od mogućnosti rasprave i mislim da je to jako loše i da je to stvorilo atmosferu tabora, dakle praktički rovova gdje se komuniciralo između skupina jedino preko nišana odnosno optuživanjem, etiketama, uvredama što smo na koncu mogli ovdje čuti. Moj stav o Istanbulskoj konvenciji je da ja ne mogu podržati taj dokument iz tri osnovna razloga. Prvi je, mi imamo iskustva već nekoliko zemalja kroz nekoliko godina i evidentno je da činjenica da su te zemlje ratificirale taj dokument nije dovela do poželjnog rezultata, a to je smanjenje nasilja nad ženama. to znači da definitivno bi se trebalo u prvoj mjeri osloniti na domaće zakonodavstvo, poraditi na usavršavanju i samih dokumenata zakonodavnih, a isto tako i provedbe. Druga stvar, drugi razlog je da je tumačenje kako je u Istanbulsku konvenciju tek na jedan benigan način i usputno su uvedene definicije roda i spola odnosno roda koji se odmiče od biološke determiniranosti dakle jedan društveni konstrukt koji stvara jedne sasvim nove društvene prilike, dakle to sasvim sigurno ne može biti slučajno jer je jasno da ovakvu konvenciju pripremaju pravni eksperti te da je u njima na koncu sadržano sve ono što predstavlja trenutno volju određenih struktura. Naravno tu postoji pitanje vrlo važno, a to je u kojoj mjeri ta činjenica pomaže kvaliteti ovog dokumenta u borbi protiv onog što bi trebalo biti, prvo što je isticano a to je borba protiv nasilja nad ženama. Treća stvar je da ratifikacija ove konvencije ustvari Hrvatska se izlaže proizvoljnom uplitanju u unutrašnji pravni poredak, dakle zakonodavstvo, sudstvo i školstvo, a isto tako o jednom neovisnom nadzornom tijelu kojemu se daju prilično velike ovlasti. Međutim ne samo ovlasti da komentira, uređuje, determinira neke stvari nego i izdašna financijska sredstva. Čuli smo različite informacije koliko bi to Hrvatsku trebalo koštati pa smo danas na koncu čuli da je predviđeno 70 milijuna kuna godišnje ali za udruge. Udruge naravno koje ovdje imaju velike specifične udruge koje se bave ovim pitanjem, koje ovdje kane odigrati vrlo važnu ulogu. 70 milijuna kuna je predstavljeno kao eto samo jedna sitnica. Ja ću vas podsjetiti na jednu drugu udrugu odnosno jednu instituciju ustvari to je Hrvatska gorska služba spašavanja. Ne znam da li je poznato vama odnosno i hrvatskoj javnosti da HGSS dobiva svega nešto više od 10 milijuna kuna godišnje. Dakle 10 milijuna kuna za neobično dobar rezultat, za izvrsnu službu koja je sposobna 24 sata dnevno, 365 dana godišnje reagirati i izložiti se bilo kakvim vremenskim uvjetima na bilo kojoj poziciji u Hrvatskoj, isto tako pripomoći i susjednim zemljama. Kada bi to tako bilo i sa ovim udrugama kojima ćemo ovom konvencijom izdašno pomagati to bi bio sjajan rezultat, međutim nisam siguran jer u HGSS-u postoji entuzijazam, ljubav prema prirodi dakle prilično važne odrednice. A mi ćemo se morati uvjeriti da to može biti i u drugim područjima. Dobro, na koncu ja bih završio sa jednim apelom da se drugačije mišljenje, drugačiji stav oko pojedinih stvari vrednuje kao jedna kvaliteta društva, dakle pluralizam, različitost mišljenja dakle korištenje riječi kao instrumenta utjecaja jedni na druge, dakle riječ s kojima se grade argumenti i na koje se ide protuargumentima i koji onda na ovaj ili onaj način definira mišljenje, pozicije po nekim važnim društvenim pitanjima. Ovdje to nismo imali nego smo imali zauzete pozicije i začas etiketiranje, nazadnjački pristup, srednji vijek ili ne znam čak i vrijeđanja koja definitivno ne idu za time da stvaraju jedno društvo u kojem se njeguje različito mišljenje, uvažava, poštuje i gradi društvo i postiže konsenzus gdje god je to moguće. Stoga bi ja volio da to ne bude tako i evo pozivam sve nas da promijenimo svoje ponašanje u tom pogledu. Mislim da bi rezultat mogao biti značajan i po pitanju ovih prijetnji koje pojedini zastupnici dobivaju jer ljudima ne treba puno kada vide u Parlamentu takvu retoriku odnosno takav pristup, oni znaju samo dodati imamo jako loš društveni rezultat. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo još dvije rasprave. Prva je na redu poštovana kolegica Irena Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. S obzirom da sam na kraju evo nekako ću iskoristiti priliku da i sublimiram sve ove prethodne rasprave. Neko je ovdje rekao da je Istanbulska konvencija podijelila Hrvatsku. Pa nije Istanbulska konvencija niti bilo koji dokument podijelio Hrvatsku nego je ja bih rekao po mom dubokom uvjerenju ona iskorištena kao nekakav alat kao nekakva poluga nekakvih koji imaju neke druge ciljeve. Ovdje pritom ne mislim na cijenjenog kolegu, nego na neke druge i zna se koji su danas komunicirali na koji način i putem medija i ovdje u Saboru. Može se postaviti pitanje, nekoliko pitanja, koja su ovdje i postavljena, pa da ih na neki način i zaokružim, ima li uopće ovaj dokument, toliku snagu, da se njime može omogućiti, nekakvo iskorijenjenih, mijenjanje temeljene vrijednosti obitelji, temeljnog postulata hrvatskog društva? Ima li ovaj dokument toliku snagu, da će se njime narušiti temeljna definicija obitelji, kad kažem, temeljna definicija obitelji, mislim na muškarca, na ženu, na dijete, djecu. Da li će se u nekom narednom razdoblju, 5 g., 10, 15, 6 mjeseci, moći uvesti npr. rodno neutralni vrtići kao u Švedskoj ili srednji spol Hen, kao u Švedskoj ili nekakve novotarije kako ih nazivaju u Kanadi ili u nekim drugim državama. Pa ako bi odgovori na jedno od ovih pitanja bio potvrdan, ja osobno ne bih podržala ovaj dokument, koji je doduše, ruku na srce, jedan od ne baš najkvalitetnijih napisanih od Vijeća Europe, a to odgovorno tvrdim, jer imam nekoliko kolegica koje rade u Vijeće Europe pa i nova povjerenica Dunja Mijatović, koja je imenovana nedavno znam ju duži niz godina, još od prije. Dakle, Vijeće Europe je imalo i spretnije napisanih dokumenata, koji su bili, da tako kažemo egzaktnije napisani, preciznije i onda ono što je eventualno otvorilo prostor nekim dvojbenima, nekim pogrešnim interpretacijama, ono što nije precizno, dakle, izaziva određena tumačenja, izaziva određene dvojbe, određenu nesigurnost i da je ova konvencija bolje sročena, da je preciznija, da je jasnija, pa ne bi onda i sam direktora Vijeća Europe, prvi puta, koliko ja znam, dao dodatnu izjavu uz ovu konvenciju u kojoj ima potrebne naglasiti čega nema u ovoj konvenciji. I, a moglo bi se pogrešno iščitati da toga ima. Bilo je postavljeno pitanje, ima li mogućnost za izjednačavanje istospolnih brakova u nekoj budućnosti. Pa ja odgovorno tvrdim, da nema ni najmanji tračak toga u ovoj konvenciji. I ono što će se svatko logično zapitati, a ja sam se zapitala nekoliko puta, ako ova konvencija, ne odgovara potvrdno niti na jednu od ovih kategorija, nisam ih sve mogla niti nabrojati, nameće li onda ta konvencija, taj dokument, u nekom sljedećem razdoblju, bilo kakve elemente, koji bi mogli ugroziti ili obitelj, kao temeljnu jedinicu društva ili uvesti nekakav novi, kako se kaže antiprirodan poredak ili išta od sličnoga. Pa očito, da nema. I ponavljam, još jednom, moje mišljenje koje je utemeljeno na međunarodnom pravu, dakle, na dva tumačenja stručnjaka, koji su ne samo međunarodni pravni stručnjaci, nego i suci Europskog suda za ljudska prava, koji izričito kažu, da prihvaćenje konvencije RH, se ne nameće potreba za ikakvih promjenama u ovom smislu, u pravnom smislu. Prema tome, još jednom treba reći na kraju, ovaj dodatak Vlade, ova interpretativna izjava, pa nije to nekakva hrvatska izmišljotina, to je legitimni pravni dokument, koji se koristi i koristiti će se i nije točno da nema nikakav pravni učinak. I ako se jasno kaže da je tako, ako se jasno kaže da nema uvođenje nekog novog poretka, ako se jasno kaže da nema uvođenja nekakve nove izmjene definicije braka, da nema uvođenja nekih rodno neutralnih vrtića i šta ja znam čega sve, ako se to sve jasno kaže i još se daje ovakav pravni dokument uz konvenciju, pa onda ja stvarno ne razumijem, kako je razborito tvrditi suprotno? To što je nekakva država primjerice Švedska, uvela u svoj zakonodavni okvir, nešto ili otišla u nekom smjeru 10 stupnjeva dalje od neke druge države, koji su oni odabrali taj smjer, pa to ne znači da ova Vlada ili da RH, želi ili mora ići u tom smjeru. Ali, hoće li neka buduća Vlada za 10, 15, 25 g. ići u tom smjeru, to stvarno ne ovisi o ovoj konvenciji, ali ne ovisi ni o nama ovdje. To će imati veze onda s tim Vladama. Ono što bi stvarno htjela reći, da ja ne mogu se oteti dojmu, da se ova konvencija koristi, kao nešto što je dosada neviđeno, barem po mom osobnom dojmu, da se njome želi nametnuti nekakvo nadnaravno zlo. Jer to što mi trpimo zadnjih mjesec dana, ja zaista ne znam, naravno ne treba govoriti, ne trebam sažaljenje ni suosjećanje ni od koga, jer inače saborski zastupnici nisu kategorija koju bi poštovani građani previše, s kojom bi poštovani građani previše suosjećali, ali ova količina uvreda, poniženja, pljuvanja, iživljavanja, proklinjanja, pa na koncu i prijetnji i sve da tako kažem stručno, duševne boli koji smo mi istrpili, mi, ali ne samo mi i naše obitelji i naša djeca i supruzi i sve u ime čega? U ime koga? Ja se pitam pa gdje je nestala razboritost. Kolega Vučetić je imao sjajnu raspravu i zaista govorio o čistom katoličkom nauku. I ja sam u zadnjih mjesec dana, toliko puta je moja savjest preispitivana da ja zaista više ne znam, na koji način uopće iskomunicirali nekome nešto razborito, kada ovdje razboritosti nema. Ja još uvijek nisam čula odgovor na pitanje gdje stoji ta obveza Hrvatske, da će Hrvatska morati ići u smjeru te famozne Kanade ili Švedske, gdje stoji ta obveza, ako Hrvatska to ne želi? Nitko to nije ovdje odgovorio, a rodna ideologija s kojom se ovdje talambasa cijelo vrijeme, namjerno nisam htjela replicirat, je jedan neznanstveni kolokvijalni termin koji se u zadnje vrijeme učestalo koristi i zapravo se njome etiketira rodna ravnopravnost na način da se želi na neki način ukinuti egalitarno društvo, polazeći od stajališta da tradicionalni društveni ustroj treba ostati takav kakav je. I sad puno je apsurda, kako kaže ona izreka u svakome i u svačemu se može govoriti loše, samo je potreban povod. Ali ja ću na kraju reći, moja savjest, kakva god da je, valjda će netko jednom suditi o njoj jel ispravna ili nije, mi nalaže da nikada ne mrzim, da se ne služim govorom mržnje. Mislim da me ovdje nikad niste čuli da sam govorila tim govorom, mislim da me niti nećete čuti jer mi je to protuprirodno, niti jedan od ovih mailova i sms-ova nisam prijavila namjerno jer želim pokazati da ne želim vraćati istom mjerom jer živim poštujući druge i ne činim drugima ono što ne želim da drugi čine meni. I zato mi je stvarno nejasno kako je moguće da toliki ljudi u ime vjere šalju toliko govora mržnje, prijetnji, ucjena, kao što je rekao, opet drugi put ću spomenuti kolegu Vučetića, očito bi i sam Isus prije oprostio nego neki ljudi i ono što pojedinci tvrde da ova konvencija donosi, zaista poštujem pluralizam mišljenja i legitimno je pravo svakoga da to tvrdi, ali ako sam ja možda u zabludi i obmanuta da taj dokument to ne donosi, ja to ne vidim, onda ne bi li bilo logično da ti vjernici koji ovo rade što rade mole Boga da mi oprosti taj grijeh, jer ja sam u zabludi pa krivo rezoniram, ali što ako ja nisam obmanuta, nego neko drugi i što ako je ovaj dokument zapravo samo izlika za nešto drugo? E o tom se trebamo svi zapitat, po mom dubokom uvjerenju.
Hvala vam. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Đujić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice, niste vi obmanuti, niti ste vi u zabludi, vi jako dobro razmišljate, a ja zašto sam se javio? Javio sam se, vi pitate da kako ljudi puni vjere toliko šire tu mržnju? Gledajte, mi smo već godinama svjedoci, ja to ono, kažem slučajno nekad naletim, nešto mi kažu, nešto prenesem i nešto i pogledam jer me zanima, ali smo mi godinama svjedoci recimo jedne televizijske emisije osuđenog narkodilera koji je prostitutke plaćao kokainom koji svaki dan vodi kampanju, on je križar našeg doba i vodi kampanju protiv svih nas koji ne mislimo kao oni, u ime crkve, u ime vjere, proziva zastupnike i to sada eskalira, iz dana u dan. A u normalnoj državi takva osoba ne bi smjela dobit uopće javni prostor, a kamoli da ima svoju emisiju na 15 televizija. Samo što se sada dogodilo? Mnogi dužnosnici koji su danas u Vladi su bili česti gosti tamo, samo se sad to njima svima vraća, ali to je recimo problem o kojem ćemo morat progovorit uskoro.
Odgovor na repliku, izvolite.
Pa o ozbiljnosti i argumentiranosti nekih pojedinaca, najbolje govori odgovor na moje pitanje jučerašnje, je li osoba koja je izabrana na listi Hrvatske demokratske zajednice i koja je do jučer sjedila u klubu Hrvatske demokratske zajednice pročitala temeljni dokument, a to je izborni program koji na 94. stranici kaže: u potpunosti ćemo ispuniti obveze prema konvenciji itd. Ako osoba to nije pročitala, za mene je to nešto što je neozbiljno, ta razina pristupa problemu, ta razina argumentiranosti, odnosno neargumentiranosti je nešto što je meni po mom profesionalnom i osobnom životu naprosto neprihvatljivo, tako da zaista mislim da ne trebam više komentirati ništa na tu temu.
Hvala. Mi idemo na zadnju raspravu. Poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Petrijevčanin Vuksanović, u vašoj izjavi da ste primili prijetnje i da ih niste prijavili, morat ćete malo drugačije formulirati, a to je da ih niste ni ozbiljno shvatili jer vam je dužnost prijaviti kazneno djelo, a prijetnja jeste kazneno djelo, a neprijavljivanje kaznenog djela je također kazneno djelo. Dakle što se tiče ove teme, dosta je rečeno, ali ovo je ustvari, nije rasprava o Istanbulskoj konvenciji, ovo je rasprava o mnogo široj društvenoj temi. Slična rasprava, uz nešto manje strasti, odvijala se u ovoj sabornici prije 10-ak godina kada je Vlada, na čijem je čelu bila gospođa Jadranka Kosor, mislim gospodine predsjedniče da ste vi bili isto podpredsjednik te Vlade, predložila Hrvatskom saboru Zakon o suzbijanju diskriminacije. I tada se iz krugova iz kojih se sada može čuti kritike na Istanbulsku konvenciju problematiziralo o pojmu roda, rodnog identiteta itd. Također smo mogli čuti što će se sve dogoditi u Hrvatskoj ako se taj zakon donese, a na kraju ispada da se nije dogodilo ništa pa nažalost čak niti da nisu primjenjivane prekršajne odredbe tog zakona i tada je Klub Hrvatske demokratske zajednice uputio amandman da se riječi rodni identitet izbriše iz članka 1. tog zakona, međutim i tada je dio HDZ-a koji je u Vladi bio nešto politički jači pa je na kraju klub povukao taj amandman. Dakle ništa novo nismo vidjeli. Nije tema Istanbulska konvencija, ovdje je tema tko je vlast, odnosno tko ima uticaj na vlast ili tko misli da može imati uticaj na vlast. I ovo je ustvari jedna bitka između toga jesmo li mi stvarno sekularna država ili u ovoj zemlji crkva preko izabranih preko izabranih zastupnika može utjecati i na krupne političke odluke i tako ono šta ona zastupa nametnuti i ostalim građanima koji nisu pripadnici vjere koja je u Hrvatskoj trenutno dominantna. Drugi problem crkve je taj što i dio vjernika se ne pridržava onoga što ona zagovara, ali to nije problem ostatka populacije. Ono što ste rekli da trpite uvrede, pljuvanja i slično Bojane koliko je ono šator bio 550 i nešto dana 550 s crtom, ovo je 31 dan kako je rekao gospodin Babić još negdje po mojim skromnim izračunima petnaestak puta kraće se trpi nešto kolega Bojan Glavašević, kolega Fred Matić i ostali koji su bili izloženiji u vladi trpili. A s druge strane dužnosnici HDZ-a tada su pohodili taj šator, a najveći prijezir prema institucijama pokazala je predsjednica Republike na dan kada je pobijedila prva institucija koju je posjetila bila izvaninstitucionalni šator ispred ministarstva. I zato oni koji kažu da je pušten duh iz boce za to vrijeme su u upravu i sada izvolite taj duh vratiti u bocu vi iz HDZ-a ako ste to u stanju napraviti, a ja u ovome navijam za vas. Neće vam to baš puno pomoći kod ovih drugih, ali imam pravo reći taj stav. Zadaća je saborskih zastupnika da se građani koji su ih birali mogu prepoznati u njihovim stavovima. Ja se nadam da se građani i naši glasači i drugi građani u stavovima koje sam izrekao za govornicom u stavovima koje su izricali zastupnici SDP-a da se mogu u njima prepoznati da mogu prepoznati kao svoje stavove. 90% glasača SDP-a jest za ratifikaciju Istanbulske konvencije, a vjerujem da će 100% zastupnika SDP-a biti za ratifikaciju Istanbulske konvencije. Što se tiče onoga što sam govorio u ime kluba i što sam pitao gospodina Stiera uostalom jer sam u njegovom govoru prepoznao jedan ideološki ili ga prepoznao kao jednog od glavnog ideologa onoga što sam za govornicom govorio, postavio sam mu predpitanja i dobio očekivani odgovor. Dakle ovo će se nastaviti, neće na ovome stati i nadam se da ovaj napor i ove prijetnje i ovaj pritisak koji zastupnici HDZ-a trpe oko ovoga da neće biti kompenziran na rješenjima u Zakonu o abortusu o medicinski potpomognutoj oplodnji, Obiteljskom zakonu i drugim zakonima. Kako smo došli u četvrtak jer je prošla ponoć, a danas je petak, završit ću ispričavam se, ne danas je četvrtak jer je prošla ponoć, a jučer je bila srijeda, a sutra je petak kolega Đujiću, nadam se da se oko toga u stranci možemo složiti, da će se oko toga i u klubu HDZ-a postići konsenzus. Sada moram napraviti jednu stvaralačku pauzu. Dakle obzirom da smo ušli u četvrtak, a da je glasanje sutra ja se nadam da će ovaj zakon proći sutra, a ovi ostali planovi o ukidanju abortusa, MPO-a, Obiteljskom zakonu i ne izjednačavanje izvanbračnih zajednica da će u ovoj zemlji proći malo sutra. Hvala.
Dobro. Time smo došli do kraja pojedinačne rasprave. Ministrica Murganić molila je da se obrati na kraju u ime predlagatelja, završno obraćanje. Izvolite ministrice.
Zahvaljujem. Evo zaista vrlo kratko završno obraćanje, kasno je da se ne bi meni dogodilo i sutra i jučer i prekosutra, malo šale. Htjela sam u svakom slučaju istaći da bilo kakovo sada dodatno obrazlaganje ili da tako samo kažem nekakvo uvjeravanje iznošenje stavova predlagatelja bilo bi suvišno iz jednog razloga što smo imali zaista jednu kvalitetnu raspravu. Govorilo se je i iz srca i iz uma, bile su sve rasprave pripremljene, argumentirane i jasno ono što se prepoznaje da u svojim stavovima baš kroz rasprave se vidi nismo uspjeli jedni druge uvjeriti odnosno one koji su u početku već se kod stava oko glasovanja o Istanbulskoj konvenciji izrazili protiv, sumnjam da se iz rasprave vidi da su promijenili svoje mišljenje, ali evo još je nekoliko sati do mogućnosti da se i to promijeni. Ali isto tako ništa zato ako i ne jer evo odredili su se svi da je ovo ipak jedna razina demokracije, ali i ono što je jako važno, važno je da smo postigli konsenzus da smo svi za zaštitu svih onih koji su izloženi nasilju. Dakle da li će konvencija biti u sto posto usvojena, očito neće, ali vjerujem da ćemo ju usvojiti. To je bio cilj ovog predlaganja zakona, a i ove rasprave. Ono što bi voljela reći, možda nešto malo osobno kada se pozivamo svi na savjest svakako činjenica da ju svi imamo, fala Bogu po tome smo ljudska bića, ali kada imamo možda mi neki ili oni neki dilemu da li su dobro odlučili kada su glasali za Istanbulsku konvenciju onda mislim da trebamo se voditi onom mišlju što stoji u naslovu zaštita od nasilja svih i oni koji imaju spol odvojenog od roda, da li ćemo ako imamo takovih naših građana, a imamo ih, da li ćemo i njih štiti od nasilja i dati im sva ona prava kao i svima drugima. Evo to je ono kad što je po meni vrlo jednostavno, najjednostavnije laički rečeno kada raspravljamo i o ovim temama koje se toliko isprepliću, rod, spol, rodna ideologija i sve drugo. Još jedanput zaista su bile neke rasprave nadahnute, vrlo pripremljene i to je nešto što je doprinijelo ja mislim u onom edukativnom smislu svima nama. Hvala vam.
Hvala i ministrici. Htio bih se zahvaliti svima na raspravi, mislim da je bila vrlo dobra, korektna, tolerantna u najvećoj mogućoj mjeri. Da i novi Poslovnik prošao je test, mislim da je bio veći broj pojedinačnih rasprava, tako da možemo čini mi se biti zadovoljni. Nastavit ćemo sutra s radom, odnosno danas u 9,30 sati, Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenje potpredsjednici Vlade i ministrici gospodarska u Vladi RH, ako bude vremena radit ćemo i Prijedlog Zakona o zakladi za zdravlje kluba zastupnika SDP-a i isto tako Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakoni o prijenosu osnivačkih prava na sveučilišni sjever na RH. Hvala vam još jednom svima i laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 00,10 SATI. Sada prelazimo na glasovanje. Prvo, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, hitni postupak, P.Z.E. br. 318. Predlagatelj akta je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika SDP-a, molio bih predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu, to će učiniti predsjednik Vlade Andrej Plenković, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, Vlada ne prihvaća prijedlog amandmana koji bi se brisao članak 4. Zakona o potvrđivanju a u kojem je sadržana interpretativna izjava u vezi Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji iz nekoliko razloga. Prvi je razlog da je međunarodno pravo a i naš Zakon o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora predvidio ulaganje interpretativnih izjava bilo prigodom potpisivanja, bilo prigodom potvrđivanja nekog međunarodnog ugovora kada država pristaje na obvezu da s njim bude vezana. Drugo, sadržaj ove interpretativne izjave je s obzirom na veliku javnu raspravu koja je ova konvencija izazvala, nužan, potreban, važan za hrvatsku javnost, za sve hrvatske birače, za sve dionike ovoga društva a njen sadržaj ima tri elementa. Prvi je da Hrvatska jasno kaže što je bit ove konvencije. Bit ove konvencije je zaštita žena od nasilja u obitelji i nasilja u obitelji. to je bit konvencije, mi je tako tumačimo i to je ono što je važno i zato ta konvencija i postoji, o tome smo govorili tijekom rasprave prije dva dana. Druga važna odrednice ove interpretativne izjave je da vrlo jasno kažemo RH smatra da ovom konvencijom ne preuzima nikakve pravne obveze da u svoj pravni poredak ili obrazovni sustav uvodi rodnu ideologiju o kojoj je bilo toliko riječi proteklih dana. Takve obveze iz konvencije ne proizlaze. I to je jako važno da to svi čuju i da to vi znaju ne samo zastupnici nego naši birači i svi dionici ovoga društva. I treća bitna odrednica, da ova interpretativna izjava jasno kaže da Vlada RH smatra …
Predsjedniče Vlade, samo sekundu vas molim, vrijeme je isteklo ali molim vas završite.
… [[Govornik se ne razumije.]] Vlada RH odnosno hrvatska država da Sabor ovo ratificira, smatra da je konvencija u skladu sa Ustavom, temeljnim vrednotama i načelima ustavnoga poretka RH i zato ne prihvaćamo ovaj amandman, smatramo da je nužna i potrebna i ima ulogu vodiča za njenu provedbu.
Zbog interesa javnosti sam pustio. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, sama činjenica da vi što je neuobičajeno obrazlažete amandman u ime predlagatelja na jedan zakon, govori o ozbiljnosti situacije pa se nadam da ako bude potrebno da će zbog interesa javnosti meni biti dopušteno 30 sekundi više. Dakle ovom interpretativnom izjavom po prvi put se u hrvatski pravni sustav uvodi pojam rodna ideologija koji za nas ne postoji i za koji smatramo da ne postoji i nepotreban je. Smatramo da je interpretativna izjava nepotrebno podilaženje onima koji su protiv ratifikacije Istanbulske konvencije ne zbog same konvencije nego zbog širih razloga i da to njih neće zadovoljiti. Vi niste uspjeli ovom interpretativnom izjavom niti jednog zastupnika svoje stranke privoljeti da glasa za konvenciju a da se prije toga javno izjasnio protiv. Vi ste ovom interpretativnom izjavom pokušali riješiti problem kako to inače radite, prebacili ste problem iz Jasenovca u Novsku ali dvije komemoracije niste izbjegli. Hvala. Tražim glasanje.
Dobro. Glasujmo sada onda o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu o Konačnom prijedlogu zakona o potvrđivanju Konvencije vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je sa 110 glasova za, 2 suzdržana i 30 glasova protiv donesen Zakon o potvrđivanju konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. … [[Pljesak.]] Sada je na redu Klub zastupnika HSS-a poštovani kolega Davor Vlaović. Izvolite.