34. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony /sněmovní tisk 903/ - prvé čtení Děkuji paní ministryni, že zůstala u stolku zpravodajů. Požádám, aby u stolku zpravodajů také zaujal své místo pan zpravodaj pro prvé čtení, předseda výboru Jaroslav Zavadil. Paní ministryně, máte slovo, a děkuji panu zpravodaji, že je už na svém místě. Prosím, paní ministryně.
Vážený pane předsedající, poslankyně a poslanci, dovolte mi uvést vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 62/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Ráda bych uvedla, že tento návrh je výsledkem společných jednání zástupců obou sociálních partnerů, kteří se shodli na potřebě novelizovat pracovněprávní kodex, a zahrnuje věcné změny směřující k prohloubení flexibility základních pracovněprávních vztahů za současného posílení ochrany postavení zaměstnance v těchto pracovněprávních vztazích a také v reakci na požadavky praxe. Novela byla skutečně diskutována velice dlouho a považujeme ji za návrh kompromisní. Tato novela např. zavádí novou kategorii vrcholových řídících zaměstnanců se zvláštním režimem, který se týká především jejich pracovní doby, jaksi chrání zaměstnance, pokud je zaměstnavatel převádí na jinou práci, aby to nebylo jenom jednostranné, upravuje problematiku dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr opět směrem k větší ochraně zaměstnanců, chrání např. více zejména matky, resp. rodiče malých dětí, protože jestliže tito žádají, jak je to v souladu se zákoníkem práce, o úpravu, třeba o kratší pracovní dobu nebo jinou úpravu úvazku, tak pokud jim zaměstnavatel nevyhoví, tak se můžou odvolat na vážné provozní důvody, které teď nově budou muset písemně doložit, které to tedy jsou. Je zde také garance návratu na původní práci na pracovišti i po skončení rodičovské dovolené, nejen jako dosud po skončení dovolené mateřské. A je zde ještě celá řada úprav, které vy, kteří jste se tomu věnovali, zajisté znáte. Takže věřím, že tento vládní návrh zákon podpoříte. Děkuji.
Děkuji paní ministryni práce a sociálních věcí Michaele Marksové a požádám zpravodaje pro prvé čtení pana poslance Jaroslava Zavadila, aby přednesl svoji zpravodajskou zprávu. Prosím, pane předsedo.
Hezký dobrý podvečer, pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové. Já jen velice krátce. Chtěl bych jenom dodat, že tato navrhovaná právní úprava hlavně řeší problémy při aplikaci zákoníku práce v praxi a soulad naší právní úpravy s judikaturou EU. To bych chtěl podtrhnout. Samozřejmě reaguje už na to, co tady říkala paní ministryně, na oprávněné potřeby praxe. Chtěl bych jenom v krátkosti říct, že tento předkládaný návrh zákon je naprosto v souladu s ústavním zákonem č. 1. Je v souladu s ústavním pořádkem České republiky, ať už to je článek 28 Listiny základních práv a svobod, anebo ať už to je i s článkem 27 také této Listiny. Nemá fatální dopad na rozpočet České republiky. To bych chtěl také podtrhnout. A ani z tohoto návrhu nevyplývá, že by bylo velké zatížení zaměstnavatelských organizací. Jak už bylo řečeno, k souladu na tripartitě mezi těmito dvěma institucemi došli. Předpokládám, že samozřejmě na půdě garančního výboru, o čemž jsi myslím, že bude schválen, že to bude garanční výbor pro sociální politiku, se budeme potom bavit o některých nuancích, a tam samozřejmě bude půda na to, abychom se ještě bavili o některých pozměňovacích návrzích. To je z mé strany vše, pane předsedající. Předpokládám, že propustíme tento návrh do druhého čtení, tak abychom se s tím mohli ve výborech zabývat. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji Jaroslavu Zavadilovi. Otevírám obecnou rozpravu. Mám do ní dvě přihlášky, ale pan kolega Stanislav Grospič je řádně omluven, čili je na řadě pan předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura s přednostním právem. Připraví se paní kolegyně Adamová. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Musím říct, že paní ministryně i pan zpravodaj mě dostali do stresu, a to podle určitých úvah o novelizaci zákoníku práce už nebude přípustné. A já vám řeknu proč. Dozvěděl jsem se, že je to v souladu s ústavním pořádkem, to jsem předpokládal, když je to vládní návrh zákona. Nenapadlo mě nic jiného. Pak jsem se dověděl jakoby obecné formulace typu - zvýší se flexibilita pracovněprávních vztahů a současně se upevní postavení zaměstnance, což si myslím, že je trošku proti sobě. Ale budiž. Ale bohužel jsme se nedozvěděli vůbec nic, co je předmětem návrhu zákona. Nic konkrétního. Ano, byla dlouhá debata. Někdo se na tom shodl. Splňuje to všechny předpoklady českého právního řádu i mezinárodních závazků a Ústavy. Ale že bych se konkrétně dozvěděl, protože nejsem člen sociálního výboru a nebudu mít pravděpodobně možnost to podrobně probírat na sociálním výboru... Tak nevím, jestli je to tou dobou, nebo to nepovažujete za nutné nám říct, co je vlastně obsahem kromě obecných formulací. Ale to bychom mohli říct z fleku u každého návrhu zákona, který je vládní. Já to klidně to zvládnu, protože předpokládám, že vládní návrh zákona je v souladu s ústavním pořádkem a našimi mezinárodněprávními závazky a že proběhla široká diskuse a že vypadá, že to má velkou podporu. Já jsem zaznamenal zrovna tu diskusi poměrně vyhrocenou a chtěl bych vědět zejména od předkladatelů a od pana zpravodaje, zda chystají nějaké pozměňovací návrhy. Například o stresu, home office apod. To, co všechno proběhlo ve veřejném prostoru předtím, než návrh zákona přišel do Poslanecké sněmovny. Já to prostě nevím. Poprosil bych příště, jestli můžeme dostat konkrétnější informaci, čeho se týká návrh zákona, protože v té obecné... To byly přesně věty, které četla paní ministryně, které jsem si četl prstem v důvodové zprávě. O té větší flexibilitě pracovněprávních vztahů se současným posílením postavení zaměstnance. Rozumím tomu, že takové věty tam být musí, ale poprosil bych o nějakou konkrétní informaci, proč vlastně ten návrh zákona projednáváme, v čem bude lepší pro zaměstnance a v čem bude lepší pro zaměstnavatele. To si myslím, že není tak mimořádný požadavek, pokud projednáváme novelu v zákoníku práce. Děkuji a doufám, že informace dostanu, když ne dneska, tak možná v průběhu druhého čtení. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Zbyňku Stanjurovi. Nyní v řádné rozpravě paní poslankyně Markéta Adamová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vím, že už je pokročilá hodina, dámy a pánové, nicméně projednáváme poměrně zásadní novelu a jednu z opravdu rozsáhlých novel zákoníku práce, které mají vliv na pracovní trh. A hned následující, na kterou se asi nedostane, novelu zákona o zaměstnanosti, bychom k tomu mohli rovnou přiřadit, protože přináší zásadní změny. Také jsem nebyla spokojena s předloženým komentářem, protože to, co obsahuje důvodová zpráva, je v mnohých případech podle mého názoru trošku liché. A když se začtete do samotného návrhu zákona, tak zjistíte, že slova o flexibilitě, kterými se hodně důvodová zpráva hodně ohání, jsou vlastně tak trochu ke kontradikci toho, co zákon řeší. Chtěla bych tady především říci, že tento návrh přináší řadu věcných změn, ale i celé pasáže terminologicky přepracovaných paragrafů. V řadě případů je to pak samozřejmě ke škodě, neboť důležitým prvkem právních jistot je i kontinuita práva a nová terminologie řazení a číslování paragrafů i hlav a přesouvání ustanovení z jedné části zákona do jiné znesnadňují orientaci v zákoně. Také mnoho nových odkazů na jiná ustanovení zákona formou číselného odkazu - mám tady i konkrétní příklady, ale k těm se zřejmě dostaneme až na projednávání ve výboru - výrazně komplikují efektivní používání zákona. Důvodová zpráva tvrdí, že cílem je prohloubení flexibility pracovněprávních vztahů. Nicméně vlastní zpracování novely jde spíše opačným směrem, ke zbytečnému detailnímu precizování položek, které zákonem vůbec upraveny být nemusí, nebo mohou být upraveny jen rámcově. Předesílám, že budu navrhovat zamítnutí zákona nikoliv proto, že bych si snad myslela, že úpravy v zákoníku práce nejsou potřebné a že nepotřebujeme novelizovat tuto důležitou normu, ale proto, že tak jak nám ji vláda, potažmo Ministerstvo práce a sociálních věcí předkládá, si myslím, že je opravdu možné ji považovat za paskvil. [[(18.50 hodin)]] Kdybych se měla vyjadřovat k jednotlivým věcným změnám, tak například zavedení nové kategorie vrcholových zaměstnanců je úplně zbytečné. Navíc je špatně pojaté, protože kritériem pro zařazení do této kategorie je výše příjmu. To asi cítíme všichni, že je nesmysl. Stačilo by obecné ustanovení, že u řídících pracovníků může zaměstnavatel upustit od evidence odpracované doby a v takovém případě nenáleží příplatky za práci přes čas. Bylo by to jednoduché, elegantní a bylo by to i používané. Takhle se z toho stane pouze další slepé střevo zákona, které se bude postupně upřesňovat, precizovat, takže s velkým úsilím nebude dosaženo ničeho, protože v praxi zaměstnavatelé nebudou tohoto ustanovení vůbec využívat. Drobné, zejména parametrické změny jsou navrženy u úpravy konta pracovní doby a pružné pracovní doby včetně převedení do jiné části zákona a hromadného propouštění, zpracovávání sociálního plánu. Zásadní změna je v počítání dovolené, kdy dosavadní způsob počítání dovolené a odpracované doby pro výpočet jejího nároku na dny se mění na počítání na hodiny poskytnuté dovolené i odpracované doby. Odbourají se tím některé drobné nesrovnalosti zejména při směnném provozu s nerovnoměrně rozvrženou pracovní dobou, ale evidence a výpočet bude podle mého názoru mnohem složitější a pracnější než dosud. Při neomluvené absenci zaměstnance již nebude možné krátit dovolenou o jeden až tři dny, ale pouze o zameškanou dobu. To je krok naprosto špatným směrem, protože preventivní účinky tohoto sankčního krácení dovolené byly velmi důležité pro potenciální absentéry.
Já vám, paní poslankyně rozumím. Já bych vás stejně musel v 19 hodin přerušit, protože nikdo nenavrhl pokračování projednávání zákonů po 19. hodině. Samozřejmě je vám zachována přihláška do rozpravy. Po přerušení schůze budete samozřejmě první v rozpravě, protože přihláška poslance Grospiče zůstane na konci. Zatím jste přihlášeni jenom dva, ještě eviduji přihlášku k faktické poznámce Miroslava Opálky. Takže paní kolegyně, nemohu jinak než vás požádat, abyste svůj projev dokončila při pokračování tohoto přerušeného bodu, až bude znovu zařazen. Prosím o klid sněmovnu, je potřeba dořešit organizační věci.
Děkuji vám, pane předsedající, a určitě příště snad i možná v lepší atmosféře, protože to je opravdu důležitá norma. Kolegové snad budou vnímat.
Věřím, že bude důstojnější. Vážené paní kolegyně, páni kolegové, přerušuji tento bod. Zároveň přerušuji schůzi Poslanecké sněmovny do zítřka do 9 hodin do rána, když budeme podle schváleného pořadu schůze začínat bodem 175, občanský zákoník. Potom bychom pokračovali tím, co je předmětem, nebo hlavním předmětem této schůze, a to je státní rozpočet. Jsou tam ještě i další body, ale to uvidíme, na které se dostaneme. Přeji vám hezký večer a těším se s vámi zítra na shledanou.