35. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 739/ - druhé čtení Než z pověření vlády předložený návrh zákona uvede ministr životního prostředí Richard Brabec, požádám pana poslance Robina Böhnische, aby zaujal místo u stolku zpravodajů. Pane ministře, už máte slovo.
Děkuji vám za slovo. Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, jenom krátce zopakuji důvody této poměrně velmi subtilní právní úpravy, jejímž cílem je odstranit nesystémovost a nelogičnost současné právní úpravy a vyloučit nárok na náhradu újmy za ztížení zemědělského nebo lesního hospodaření na pozemcích ve vlastnictví státu. [[(13.10 hodin)]] Vlastníkem pozemků, jichž se navrhovaná právní úprava dotýká, je stát, Česká republika. A tím, že bude ze zákona vyloučen vznik nároku na újmu vzniklou či trvající na pozemcích ve vlastnictví státu, omezuje stát výhradně své vlastnické právo, nikoliv vlastnické právo jiných subjektů. Tolik k té první výtce nebo námitce, která se objevila při diskusi ve výborech. Navržený princip, kdy je vlastnické právo omezeno se souhlasem vlastníka, je principem ústavně konformním. Omezení vlastnického práva je odůvodněné skutečností, že příjemci újmy za omezení hospodaření na pozemcích ve vlastnictví státu jsou výlučně subjekty, tedy státní podniky, které byly státem zřízeny za účelem zajišťování veřejného zájmu, a je tedy zcela proti zájmům státu jako vlastníka, aby jím zřízeným subjektům zároveň vyplácel újmu za omezení, jež z titulu ochrany přírody sám stanovil. Vytváří to pak nelogickou situaci, kdy vlastně, když to řeknu laicky, stát si bere peníze z jedné kapsy a dává je do druhé. My se tímto modelem snažíme jít podobnou cestou, jako má např. Slovensko, které rovněž vlastně vyloučilo náhradu újmy vyplácenou státním organizacím. Náhrada tedy nebude vyplácena za újmu vzniklou nebo trvající na pozemcích ve vlastnictví státu. Pokud jde o finanční přínos, tak po přijetí novel dojde ke snížení administrativní zátěže státních organizací, které nebudou žádat o náhradu újmy, což je přibližně milion korun za rok, a následně u orgánů pověřených administrací žádostí o újmu, což jsou téměř čtyři miliony korun za rok. Toť vše k úvodu a samozřejmě jsem připraven se vyjádřit v případné diskusi. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi životního prostředí Richardu Brabcovi a konstatuji, že návrh jsme v prvém čtení přikázali k projednání výboru pro životní prostředí jako výboru garančnímu. Dále byl tisk přikázán zemědělskému výboru. Usnesení výborů vám byla doručena jako sněmovní tisky 739/1 až 3. Nejprve požádám zpravodaje výboru pro životní prostředí Robina Böhnische, aby nás informoval o projednání návrhu ve výboru a případné pozměňující návrhy odůvodnil. Poté požádám pana kolegu Šenfelda za zemědělský výbor. Nejdřív tedy pan kolega Böhnisch se svou zpravodajskou zprávou. Prosím, pane zpravodaji, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Rád bych vás seznámil s usnesením výboru pro životní prostředí, který byl výborem garančním v tomto případě a zabýval se sněmovním tiskem 739 na své 37. schůzi 30. června. Novelu odůvodnil pan náměstek Vladimír Mana, zpravodajem jsem byl já. Výbor pro životní prostředí schválil pozměňovací návrh, který je vtělen do sněmovního tisku 739/2, který jste obdrželi, a přijal standardní usnesení, kdy pověřil předsedu výboru, aby toto usnesení předložil předsedovi PS, a zmocnil zpravodaje výboru, aby na schůzi PS podal zprávu o výsledcích projednávání tohoto tisku. Toť zatím vše. Děkuji.
Děkuji panu zpravodaji výboru pro životní prostředí Robinu Böhnischovi a žádám zpravodaje zemědělského výboru poslance Josefa Šenfelda, aby nás informoval o projednání v tomto výboru, případně pozměňovací návrhy odůvodnil. Prosím, pane zpravodaji, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Kolegyně, kolegové, 125. usnesení zemědělského výboru ze 34. schůze ze dne 31. srpna t. r. k vládnímu návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 739. Zemědělský výbor Poslanecké sněmovny PČR po úvodním slově náměstka ministra pro životní prostředí V. Dolejského a zpravodajské zprávě poslance J. Šenfelda a po rozpravě doporučuje Poslanecké sněmovně PČR vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 739, zamítnout. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji zemědělského výboru. Otevírám obecnou rozpravu, do které mám jako prvního přihlášeného pana poslance Petra Kudelu. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobrý den, vážený pane předsedající, pane místopředsedo, pane ministře, dámy a pánové. Návrh na zamítnutí do zemědělského výboru jsem předložil já. Navržená úprava v zásadě vytváří nerovnost vlastnictví a vyvolává právní nejistotu mezi hospodářskými subjekty. Má-li vlastnické právo všech vlastníků stejný zákonný obsah a ochranu, je v rozporu s Listinou upírat právo na náhradu újmy jedné skupině vlastníků a jiné skupině vlastníků takové právo ponechat. Nárok na úpravu újmy nevzniká automaticky na základě vlastnictví pozemku se zákonným omezením, ale jen v případě jejího prokázání. Stávající právní úprava plně odpovídá stavu věci a zajišťuje relativně vyvážený stav mezi požadavky a účinnou ochranou přírody a krajiny. V případě přijetí novely zákona dle návrhu existují omezení hospodaření a újmy z nich plynoucí fakticky nezaniknou, nýbrž budou dále trvat. Pouze je nebude možné uplatňovat jako dosud, čímž bude docházet nejen k negativnímu zkreslování výsledků hospodaření zejména správců lesů ve vlastnictví státu, ale též údajů o celkových nákladech, jež celou naši společnost ochrana přírody stojí. Současně bude odstraněn jediný účinný nástroj hodnocení nezbytnosti omezujících požadavků, které vznášejí orgány ochrany přírody. Znění zákona po případné novele by totiž orgánům ochrany přírody umožňovalo na pozemcích ve vlastnictví státu požadovat další omezení hospodaření a produkce dříví bez jakéhokoli limitu. Jenom ještě tady upozorním, že podle geoporostových analýz uskutečňovaných v roce 2014 bylo zjištěno, že z 2,5 mil. ha lesních pozemků v České republice spadá do některého z ochranných režimů podle zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, celkem asi jeden milion hektarů, což činí více než 36 %. Z toho důvodu jsem navrhl zamítnutí tohoto návrhu zákona K tomuto návrhu zákona byly přidány také dva pozměňující návrhy pana poslance Kotta a musím říci, že kombinace je celkem nešťastná, protože byť navrhuji zamítnutí návrhu zákona jako celku, pozměňovací návrhy pana poslance Kotta bych vřele doporučil k přijetí. Děkuji.
Děkuji. Návrh na zamítnutí padl, ale ten se ve druhém čtení nehlasuje. Zatím nemám žádnou další přihlášku do rozpravy. Ptám se, kdo další. Pokud nikdo, obecnou rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem o závěrečná slova po obecné rozpravě. Není tomu tak. Otevírám rozpravu podrobnou. Do té také nemám žádnou přihlášku. Ale vidím přihlášku pana zpravodaje a ptám se, jestli pan kolega Kudela chce také v podrobné rozpravě. Není tomu tak. Pane zpravodaji, máte slovo v podrobné rozpravě.
Děkuji, pane místopředsedo. Nebývá to tady zatím zvykem, je to věc, na kterou jsme si ještě úplně nezvykli, ale vzhledem k tomu, že tady nepadly žádné pozměňovací návrhy, ty existují vlastně jenom v usneseních výborů a existuje z výboru zemědělského návrh na zamítnutí, dovolil bych si využít § 94a odst. 4 jednacího řádu PS a navrhnout, aby se garanční výbor pro životní prostředí již návrhem znovu nezabýval.
Dobře. Pak pokud nepadne veto nejméně 20 poslanců nebo dvou klubů, tak samozřejmě to je věc, která je hlasovatelná. Rozhodneme v hlasování číslo 144, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro návrh pana zpravodaje výboru pro životní prostředí, aby se tím znovu výbor nezabýval vzhledem k tomu, že nepadl žádný návrh ve druhém čtení v podrobné rozpravě v Poslanecké sněmovně, to znamená, že není třeba posuzovat jiné návrhy. Kdo je proti? Děkuji. Z přítomných 116 pro 67, proti 1. Návrh byl přijat a garanční výbor má tedy ušetřenu práci. Protože není další návrh na hlasování, končím druhé čtení tohoto návrhu bodu číslo 35, tisk 739. Děkuji panu ministru životního prostředí a děkuji oběma zpravodajům. Dále bychom se měli zabývat bodem číslo 36. To je vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 38/1994 Sb., o zahraničním obchodu s vojenským materiálem, ale tam je pověřen vládou pan ministr Jan Mládek, ten je řádně omluven a nemám doručeno žádné usnesení vlády, kterým by byl pověřen jiný z ministrů, a tak mi nezbývá nic jiného než dát bod 36 na konec bloku druhých čtení. V tom případě můžeme pokročit k bodu