Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:01:49]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 378 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, 23 вересня 2011 року пішов із життя народний депутат України, голова Комітету Верховної Ради України з питань науки і освіти, член депутатської фракції "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина", відомий науковець і політолог Володимир Іванович Полохало. Прошу вшанувати пам’ять нашого колеги. Прошу, сідайте. Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 20 по 23 вересня 2011 року. Відбулося шість пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 74 питання порядку денного, за результатами їх розгляду прийнято 14 законів та 25 постанов, 15 законопроектів прийнято за основу, один законопроект направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, шість законопроектів повернуто на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, 26 законопроектів та один проект постанови відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента України один закон прийнято в цілому з урахуванням пропозицій Президента України, два закони направлено до комітету на доопрацювання, проголошено 122 депутатських запити. Шановні народні депутати, прошу вислухати оголошення. Згідно з поданою заявою та відповідно до частини три статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про вихід народного депутата України Омельченка Олександра Олександровича зі складу депутатської фракції "Наша Україна-Народна самооборона". Шановні народні депутати! Відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок відводиться 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій і груп з внесенням пропозицій, оголошень, заяв, повідомлень. Прошу представників фракцій і груп записатися на виступ. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Шпак Василь Федорович, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Володимир Каплієнко.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Вже вкотре ми хочемо привернути вашу увагу до спекуляцій, які відбуваються із земельними угіддями. В очікуванні запровадження ринку землі ситуація наразі ще більше загострилася. Тіньова приватизація землі сільськогосподарського призначення набула такого розмаху, що вже скоро не буде, що запропонувати нормальному земельному ринку. У способи, не передбачені Земельним кодексом, відбувається торгівля землею, обманним шляхом ведеться переуступка корпоративних прав на земельні паї юридичним або фізичним особам, які, як правило, не зареєстровані на даних територіях. Розбазарюються землі невитребуваних паїв, землі запасу та резервного фонду, а також землі науково-дослідних установ, задіяний потужний спекулятивний грошовий ресурс, який започаткував рух землі без згоди на це власників земельних ділянок. Багато орендованих сільськогосподарських угідь заросли бур’янами або засіваються культурами тільки для того, щоб відволікти увагу людей від того, що земля не гуляє, тобто вичікується час, коли земля стане товаром і, по суті, відкриється вторинний ринок землі. І це відбувається, незважаючи на те що Президент України на Раді регіонів різко розкритикував незаконне розбазарювання землі і дав доручення відповідним службам терміново навести в цьому порядок. Інакше така ситуація приведе до соціального невдоволення. Не можна допустити, щоб сотні, тисячі гектарів землі концентрувалися в одних руках, а при цьому мільйони селян залишалися без роботи і без вирішення їх соціальних проблем. В результаті порушуються сівозміни, а продукція, особливо прямого споживання, насичується великою кількістю пестицидів. Багатогалузеве ведення сільського господарського виробництва повністю перекреслено. Втрачається перспектива розвитку тваринницької галузі, оскільки землі навколо тваринницьких ферм і комплексів орендуються компаніями і фізичними особами, які не займаються тваринництвом. І тому приходиться заготовляти корма, зокрема силосну масу, за 60, а то і за 100 кілометрів. Іншою важливою проблемою в контексті цього питання і пов’язаного з екологією є удалення навозу із-за відсутності землі. Тому фракція вважає, що до прийняття виваженого рішення щодо ринку землі заборонити реєстрацію переуступки корпоративних прав та передачу в оренду землі невитребуваних паїв державного та резервного фонду, а також заборонити науково-дослідним установам укладання договорів підряду на землю чи цілісних майнових комплексів у спосіб, не визначений законодавством. Тільки зупинивши некеровану монополію на землекористування, можна говорити про ринок і рух землі. Дякую за увагу.
Будь ласка.
Шановні колеги, депутатська група "Реформи заради майбутнього" доручила мені довести до сьогодні з цієї трибуни, нашу позицію і привернути увагу до наступних питань. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" схвально ставиться до ініціативи глави держави щодо гуманізації відповідальності за правопорушення у сфері господарської діяльності. На наш погляд, вирішення цієї проблеми затягнулося щонайменше років на 15. Адже наше законодавство, і ми це бачимо, переобтяжене необґрунтовано завищеним рівнем криміналізації правопорушень у господарчій сфері. Це серйозно гальмувало вільний розвиток підприємства, підприємництва, а отже, економічних та політичних свобод наших громадян. Крім того, ця вада вітчизняного законодавства досить часто використовувалася правоохоронними органами для необґрунтованого з точки зору та погляду європейських норм права притягнення підприємців до кримінальної відповідальності. У підсумку це негативно позначилось на розвитку підприємництва в Україні та, що головне, її інвестиційної привабливості. Тому наша група підтримує згадані ініціативи і пропонує, щоб вони були введені в дію як можна швидше. Крім того, ми б хотіли сьогодні привернути увагу ще до однієї з тем, яка дуже хвилює наших виборців, і ми в цьому переконалися на минулому тижні, коли працювали в округах. Мова йде про сумнозвісну постанову номер 278 Національного банку України щодо необхідності надання документів при обміні валюти, особливо невеликої кількості. Як відомо, після 23 вересня у всіх обмінних пунктах та банках при обміні подай одного російського рубля, - а це, скажімо, дуже актуально для нашого Харкова, де багато людей їздять до родичів в Росію, від громадян вимагають ксерокопію, вимагають не тільки документи – паспорти, а ще й робити ксерокопію. Куди ці ксерокопії діваються потім? Куди вони накопичуються? Громадяни задають розумне питання. На наше тверде переконання мотивація Національного банку України про нібито боротьбу із легалізацією обмінного процесу не витримує ніякої критики. Погодьтеся, що відмиваються брудні гроші не в обмінниках, а в конвертаційних центрах. І це дуже добре відомо всім і правоохоронним органам. А згадане розпорядження Національного банку просто створило масу незручностей мільйонам простих українців. Крім того правоохоронці зазначають, що з введенням в дію цієї постанови поблизу обмінників активізувалися так звані "міняли", які пропонують обміняти валюту без будь-яких документів, але вже за іншим курсом. Економісти також прогнозують, що тінізація обмінних процесів приведе до різкого скорочення суми надходжень до державного бюджету. Тому наша група вважає за необхідне внести в постанову 278 відповідні зміни. Ну, і принаймні не вимагати від громадян паспортів та їх копій при обміні коштів, якщо вони не перевищують якусь суму невелику, скажімо 8 тисяч гривень. Це зніме соціальну напругу, котра виникла після так званої паспортизації та припинить ріст тіньових операцій, які проходили та продовжують проходити в так званих "тіньових мінял". Дякую за увагу.
Микола Володимирович Мартиненко, фракція "Наша Україна - Народна самооборона". Наступним буде виступати Микола Томенко.
Шановні колеги, влада в Україні посиленими темпами зводить стіну між собою та народом. Це не просто високі залізні паркани, які швидко виросли перед Адміністрацією Президента та Верховною Радою. Влада на всіх рівнях відгородила себе від людей. Останній приклад - безпрецедентний проект держбюджету 2012. Замість коштів на пільги 16 вразливим категоріям населення - дірка від бублика. 10 мільйонів українців хочуть позбавити виплат, які дозволяють їм хоч якось зводити кінці з кінцями. Зате видатки на утримання влади зростають стаханівськими темпами до майже 17 мільярдів гривень. А на всі заморожені або навіть скорочені соціальні програми з барського плеча кидають всього 13,9 мільярда гривень. Знову збільшується фінансування МВС, СБУ та Генпрокуратури більше ніж на мільярд. Для уряду це найбільш соціальні статті, які він фінансує першочергово, як у класичних поліцейських державах, бо лише на силовиків і надія. В очікуванні дефолту і падіння курсу гривні влада не лише залізає в кишені громадян, а при обміні навіть кількох доларів намагається заглянути в кожен паспорт. Рівняння на Північну Корею. Що далі? Продукти за картками? Стіною відгородилися від опозиції, тюремною – від Тимошенко, Луценко та інших політв’язнів. Стіною глухоти та бойкоту – від опозиційних депутатів у парламентів, від наших ідей та пропозицій. Натомість влада хоче протягнути через парламент свій Закон про вибори, аби їх можна було фальсифікувати. Тому ігнорується критична думка Європи про президентський законопроект. А парламентська більшість не приховує намірів оптом відкинути інші виборчі законопроекти вже сьогодні. Влада думає, що вона дуже хитра. І щоразу намагається зіграти в наперстки і з своїм народом, і з цивілізованим світом. Мали б пам’ятати, чим такі ігри закінчуються. В Україні грізний дзвінок пролунав два тижні тому. Афганці та чорнобильці штурмом пішли на парламент, що називається, дістали! Ситуація в країні стає все більш вибухонебезпечною. Тому ми пропонуємо провести спеціальне засідання Верховної Ради за участі Президента, Прем’єр-міністра та членів уряду. Потрібно відверто обговорити всі гострі питання від соціально-економічних проблем, нової кризи до корумпованої судової системи і припинення політичних переслідувань. Щоб Президент нарешті поспілкувався з країною не через своє оточення чи іноземних дипломатів, а тут, у парламенті, почув, нарешті, опозицію, яка представляє більшу частину суспільства. Тому фракція „Наша Україна – Народна Самооборона” закликає більшість підтримати постанову Арсенія Яценюка 9225 про таке спецзасідання. Якщо ж влада і далі ховатиме голову в пісок, ці проблеми нікуди не дінуться. Навпаки, загроза масштабного соціального вибуху зростатиме з кожним днем. Згадайте, як депутати більшості позаминулого вівторка ховали свої депутатські значки. Але ніякі "Беркути" не вбережуть від своїх громадян. Дякую за увагу.
Микола Томенко, будь ласка. Наступним буде виступати Петро Симоненко.
Шановні колеги, сьогодні фактично завершується судовий процес над Юлією Тимошенко, і маємо парадоксальну ситуацію, коли вся країна, практично вся Європа чує звинувачення на адресу Тимошенко. І ніхто не має можливості почути, в чому позиція захисту і Тимошенко. Маємо щонайменше п’ять аргументів, які спростовують звинувачення прокуратури на адресу Тимошенко та дають підстави нам стверджувати про фальсифікацію судового процесу. Всі матеріали, які будуть оголошувати у виступі, я готовий надати будь-кому з народних депутатів і журналістів. Отож, аргумент перший: звинувачення у перевищенні влади у діях Тимошенко. Протягом усього процесу обвинуваченням так і не було чітко названо, яку статтю закону було порушено Юлією Тимошенко при веденні переговорів з Прем’єр-міністром Російської Федерації та підписання нею, за наслідками цих переговорів, своєї директиви. Викладене в обвинувальному висновку та зібрані матеріали даної кримінальної справи не свідчать про явне і взагалі будь-яке перевищення влади або службових повноважень в діях Тимошенко при підписанні директив 19 січня. Аргумент другий. На думку обвинувачення, Тимошенко не мала права видавати директиви, оскільки вони повинні були видаватися лише Кабінетом Міністрів як колегіальним органом. Натомість документи, які містяться у справі, чітко підтверджують те, що Прем’єр-міністр мала право давати директиви, видання директив Прем’єр-міністром відбувалося на ведення переговорів, а не на підписання контрактів. Позиція Тимошенко у даному випадку захищена листом Міністра юстиції Лавриновича Голові Служби безпеки та листом Генерального прокурора Медведька, нині першого заступника Секретаря РНБО, главі Адміністрації Президента. В обох листах ідеться про те, що, цитую лист Лавриновича: "Законодавство України передбачає затвердження Кабінетом Міністрів України директив делегаціям чи представникам України стосовно ведення переговорів і підписання лише міжнародних договорів. У зв’язку з цим, директиви делегації НАК "Нафтогаз" на переговори щодо укладення контракту купівлі-продажу природного газу, затверджені Прем’єр-міністром, на нашу думку не можуть розглядатися в розумінні директив." Таким чином, і друге звинувачення прокуратури повністю спростовується захистом, діючим міністром юстиції та Генеральною прокуратурою. Аргумент третій. Третє, і одне з найбільших, звинувачень стосується нанесення Тимошенко збитків Українській державі. Сума збитків в особі НАК "Нафтогаз" при купівлі-продажу газу на виробничо-технічні витрати в сумі півтора мільярди гривень виведена унікальним теоретичним шляхом. Членів комісії запросили на засідання КРУ, поставили перед фактом, що збитки вже кимось пораховані - і в присутності працівників СБУ змусили підписати цей документ. Матеріали свідчення на цю адресу маються в матеріалах суду. Натомість згідно з фінансовими документами НАК "Нафтогаз" очевидно, що у 2009 році виконання контракту забезпечило у порівнянні з 2008 роком отримання прибутку НАК "Нафтогазу" в сумі 3,2 мільярди гривень. Таким чином, фінансові документи, експертні документи, які маються у захисту, підтверджують рівно протилежне звинувачення, НАК "Нафтогаз" був прибутковим, а не збитковим як стверджує звинувачення. Аргумент четвертий: стосовно корупції. Матеріали справи не містять жодної тези, жодного документу, який навіть опосередковано слугували підтвердженням того, що у діях Юлії Тимошенко є ознаки корупції. Аргумент п’ятий. Як переконливо доводять наші матеріали, вся справа з початку і до кінця містила фальсифікацію матеріалів справ. Зокрема, головний доказ обвинувачення - директива Прем’єр-міністра України від 19-го - залучені до матеріалів справи, не є оригіналом, а копією, і містять не особистий підпис Тимошенко, а факсиміле. Експертизи проводили за документами, які безпосередньо відсутні у матеріалах справи. Володимир Михайлович, кілька тез - і я завершу.
Будь ласка, мікрофон.
Згідно протоколу виїмки вилучається у НАК "Нафтогаз" України документів на 506 аркушів, в матеріалах вдвічі менше. В матеріалах справи залучені покази свідків, які не надавались в рамках цієї кримінальної справи. Ряд постанов і протоколів слідчого оформлені неіснуючою датою, зокрема низка документів датується 31 квітня, а низка - майбутнім 17 грудня 2011 року. Прокуратура каже, що це описка. Якщо це описка, то весь судовий процес проти Тимошенко - це велика описка прокуратури і влади. Отже, загальний висновок очевидний: попри всі намагання прокуратури, їй так і не вдалося навести бодай один аргумент порушення чинного законодавства Прем’єр-міністром Юлією Тимошенко при підписанні газових угод. Отож, наша рекомендація владі, команді професіоналів на чолі із сильним Президентом: перестати боятися опозиції і її лідера Юлії Тимошенко і боротися з нею не через судові переслідування під охороною "Беркуту", а боротися на виборах. Це єдиний.
Дякую. Симоненко Петро Миколайович, фракція комуністів. Будь ласка, ваш виступ. Наступним буде виступати Анатолій Кирилович Кінах.
Шановні громадяни України! Події останнього часу та бурхлива реакція суспільства на вкрай антисоціальні закони і реформи, які протягуються Тігіпком, на догоду міжнародним фінансовим спекулянтам з МВФ та українським грошовим мішкам свідчать, що нарешті люди потроху прокидаються від дурману казок про капіталістичний рай. Комуністи ніколи не голосували і не проголосують за жодну антисоціальну реформу. Ми ніколи не проголосуємо за скорочення пільг і соціальної допомоги тим, хто заробив це право важкою працею та відданим служінням своєму народу і своїй країні. Я маю на увазі і пенсійну реформу, і урядовий законопроект 9127, який у першому читанні протягнули лобісти МВФ. Я говорю про реформу ЖКГ та Житловий кодекс і про так звану трудову реформу і новий Трудовий кодекс, і про земельну реформу. За цими реформами людину можна запросто викинути на вулицю, позбавити житла, майна, роботи, перетворити на кріпака. Наразі урядовці і МВФ пропоную нам ще одну реформу – реформу охорону здоров’я. В результаті запропонованої реформи будуть закриті не тільки сільські ФАПи, будуть закриті лікарні і поліклініки у багатьох населених пунктах, будуть знищені залишки безоплатної медицини. Сьогодні, і ми це дуже добре знаємо, навіть у великих містах швидку доводиться чекати іноді годину і більше. А що робити після реорганізації, а кажучи просто, ліквідації медичного закладу у невеликому населеному пункті, коли до найближчої лікарні 50-60 кілометрів. Ми за такі реформи ніколи не проголосуємо і закликаємо підтримати нас, як це вже зробили афганці, чорнобильці, ветерани війни та праці, як це зробили десятки тисяч простих людей по всій країні, які підтримали позицію Компартії і встали на захист соціальних завоювань, що залишилися їм в спадщину від ще України радянської соціалістичної, як це зробили ті, хто активно долучився до наших всеукраїнських акцій: "Робота, захист, зарплата", "Контроль порядок, справедливість". Ті, хто бере участь у ініційованому нами народному референдумі, підтримує пропозиції комуністів щодо майбутнього України. Ми закликаємо не піддаватися на солодкоголосі умовлення таких горе-політиків, як віце-прем’єр Тигіпко, що запевняє, нібито без кредитів МВФ не обійтися, а для цього треба підвищувати ціни на тарифи та житлово-комунальні послуги, транспортний зв’язок, що необхідно скоротити пільги і соціальну допомогу малозахищеним верствам населення тощо. Ми вкотре звертаємося до уряду: терміново звільнити з займаної посади Тігіпко і таким чином зупинити ті антисоціальні реформи, які проводяться сьогодні за вказівками МВФ. Ми закликаємо людей згуртуватися і не дати можливості владі в котрий раз ошукати народ. Якщо сьогодні афганцям чи чорнобильцям вдасться виторговувати у владі якісь поступки для себе, то нехай вони пам’ятають, що це буде за рахунок інших: ветеранів, пенсіонерів, інвалідів з дитинства, багатодітних сімей, за рахунок інших категорій населення, які з різних обставин не в змозі захистити себе і свої сім’ї. За останній тиждень місцеві організації Компартії в усіх без виключення областях України провели сотні зустрічей з мешканцями великих міст, маленьких містечок та сіл. І всюди люди обурені тієї політикою, яка сьогодні нав’язується Україні світовим капіталом, обурені тим, що влада, за яку вони голосували, яка обіцяла їм покращання життя, сьогодні відмовляється від своїх обіцянок. Ми переконані, що єдиний шлях відродження України як економічно розвиненої держави – це докорінна зміна самої ідеології реформ, ідеології суспільного ладу. Це і необхідність сьогодні заміни як режиму, так і політичної системи. Тільки на такому шляху Україна буде Україною незалежною і самостійною. Дякую.
Анатолій Кирилович Кінах, фракція Партії регіонів. Будь ласка, ваш виступ.
Шановні народні депутати, шановні співвітчизники! Зовнішня політика поступово перетворюються завдяки зусиллям Президента України і держави в цілому в потужний інструмент захисту національних інтересів України. Відповідно до підсумків переговорів Президента України Віктора Януковича з керівництвом Російської Федерації ми поступово повертаємо конструктивний тон у відносинах України і Російської Федерації, що дає можливість досягати конкретних результатів на основі рівноправних і взаємовигідних інтересів обох держав, як заявив Президент України. Україна є і буде невід’ємною складовою енергетичної безпеки Європи. Запропонований формат спільного консорціума по управлінню газотранспортною системою за участю України, Європейського Союзу і Росії дає можливість створити дуже важливий необхідний для всіх баланс інтересів держав-постачальників, держав-транзитерів.Україну і споживачів в Європі. Це гарантоване постачання енергоресурсів, це шлях до визначення техніко-економічно обґрунтованих цін на природний газ, тарифів на транзит тощо. І, безумовно, це дуже важливий чинник створення в цілому у Європі прозорого ринку енергоносіїв без економічного і політичного тиску. Має принципове значення фінішний етап завершення переговорів України і Європейського Союзу по підписанню угоди про асоційоване членство України в ЄС за умовами вільної торгівлі. Останні переговори дали можливість нам суттєво підсилити позиції українських товаровиробників на європейських ринках, збільшення квот на постачання продукції у 2-4 рази, у тому числі у першому півріччі поточного року Україна вперше за 20 останніх років має позитивний баланс по імпорту-експорту сільгосппродукції в Євросоюз. Україна досягає дуже високих темпів зростання співпраці з державами Європейського Союзу, питома вага вже 30 відсотків у загальноторговому обороті України, а питома вага прямих інвестицій з Європейського Союзу в Україну за всі роки незалежності вже складає 79 відсотків. Це наш шлях до стратегічної модернізації економіки України і створення сучасних європейських стандартів на українській землі. Це дає можливість, в тому числі, об’єднати процес і зміцнення демократичних інститутів держави, суспільства влади як нерозривний чинник зростання конкурентоспроможності нашої економіки. Дуже відповідальний етап, який також підтверджується розглядом у Верховній Раді проекту Державної програми соціально-економічного розвитку і проекту бюджету на 2012 рік. Є позитиви, в тому числі в проекті передбачається підвищення соціальних витрат, включаючи оплату труда бюджетників, на 14 мільярдів гривень, оплата праці бюджетників - на 19 мільярдів. Але є необхідність попрацювати над бюджетом з точки зору збалансування інтересів центральних і місцевих органів влади, делегування повноважень з ресурсами органів місцевого самоврядування. Тому, шановні депутати, ми впевнені: тільки консолідована держава, напружена, конструктивна, на високому рівні робота спроможна гідно відповідати внутрішнім і зовнішнім ризикам.
Мікрофон, будь ласка.
Дякую за увагу.
Шановні колеги, виступи від фракцій завершено. З приводу пропозицій, які прозвучали у виступах народних депутатів, я прошу підготувати секретаріат відповідні звернення та доручення. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань визначених розкладом на вівторок 4 жовтня. Оголошується до розгляду проект Закону про антикризові заходи у сфері житлово-комунального господарства. Є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:31:05]] За-194 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Валерій Коновалюк. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики Зіновій Шкутяк. Будь ласка, Валерій Ілліч.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Достатньо актуальне питання, яке стосується діяльності житлово-комунального господарства і тих антикризових заходів, які ми мусимо сьогодні розглянути. Такий стан пов’язаний з тим, що кредиторська заборгованість підприємств житлово-комунального господарства складає більше 20 мільярдів гривень, тоді коли заборгованість населення за отримані комунальні послуги складає 12 мільярдів гривень. Я переконаний, що це питання виникло із-за неналежного фінансування в сфері житлово-комунального господарства і відсутності правової бази та дієвого механізму для залучення додаткових коштів в інвестиції, недосконалої тарифної політики, критичним станом основних фондів підприємств житлово-комунального господарства. Я звертаюсь з проханням, тому що цей законопроект був внесений півтора роки тому, і сьогодні певна частина положень цього законопроекту вже не актуальна. Тому, враховуючи важливість цього питання, я звертаюсь до народних депутатів направити цей законопроект на доопрацювання. У нас є вже додаткові пропозиції. І розглянути це, мабуть, разом з пропозиціями Кабінету Міністрів, тому що ми відчуваємо кожного дня, що ситуація в житлово-комунальному господарстві погіршується. І це не тільки можливість розглядати підвищення тарифів, які нам пропонують, але й створити єдину систему, ефективну систему, більш ефективну систему, для того щоб ми не тільки створили умови, ринкові умови в цій сфері, але і дали людям нормальну якість нормальних послуг, створили дієві механізми, щоб не зростала заборгованість, і надали всі можливості для того, щоб ці підприємства працювали не збитково, а розвивались і покращували власні основні фонди. Тому питання достатньо актуальне. І в рейтингу тих проблем, які сьогодні хвилюють громадян, проблеми ЖКГ.
Мікрофон, будь ласка.
питання ЖКГ сьогодні займають перше місце. Тому я звертаюся до Верховної Ради: направте це питання на доопрацювання, і врахувати пропозиції Кабінету Міністрів. Дякую.
Дякую. Співдоповідачем буде виступати Майборода Сергій Федорович, голова підкомітету цього ж комітету. Будь ласка.
Законопроект рассматривался на заседании комитета 17 ноября 2010 года. Автором в объяснительной записке к законопроекту задекларирована такая цель: данный закон направлен на преодоление кризисных явлений в сфере жилищно-коммунального хозяйства, стимулирования его развития и обеспечения реализации прав граждан на получение качественных жилищно-коммунальных услуг. Хочу напомнить, что теперь реализуется утвержденная законом Общегосударственная программа реформирования и развития жилищно-коммунального хозяйства на 2009-2014 год, которая является дорожной картой преодоления кризисных явлений в этой отрасли. Выполнение задекларированных заданий программы является одним из приоритетных направлений действий правительства. Кроме того, следует отметить, что ныне реализуется Закон Украины "О Национальной комиссии регуляции рынка коммунальных услуг", которым предусмотрено повышение эффективности государственной регуляции и контроля деятельности субъектов естественных монополий на рынке коммунальных услуг, а также контроля за установлением и применением тарифов на рынке коммунальных услуг. В части определения полномочий Государственной жилищно-коммунальной инспекции целесообразно внесение изменений в Закон Украины "Об основных принципах государственного надзора в сфере хозяйственной деятельности". Комитет по вопросам Регламента, депутатской этики и обеспечения деятельности Верховной Рады Украины отметил несколько нарушений в нормотворческой технике во время подготовки и представления законопроекта. Комитет по вопросам экологической политики, природопользования и ликвидации Чернобыльской катастрофы предлагает направить законопроект субъекту права законодательной инициативы на доработку. Комитет по вопросам бюджета отмечает, что реализация законопроекта будет иметь влияние на доходную и расходную часть госбюджета и местных бюджетов, тогда как автором соответствующих расчетов не представлено. Учитывая изложенное, комитет принял решение рекомендовать Верховной Раде законопроект отклонить как такой, что потерял свою актуальность. Прошу поддержать решение комитета.
Дякую. Шановні колеги, комітет пропонує відхилити законопроект. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект треба повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи для істотного доопрацювання і, власне, сам автор погодився з цим законопроектом. То, як не буде у вас заперечень, давайте ми поставимо на голосування пропозицію про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи, що він його доопрацьовує, якщо таке бажання ще залишилось. Нема заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи, реєстраційний номер 6200. Прошу голосувати. [[10:37:01]] За-219 Рішення не прийнято. Я тоді поставлю на голосування, я тоді на голосування поставлю пропозицію про прийняття за основу, якщо ви не приймете. Шановні колеги, я поставив на відхилення. Я ще раз хочу вам сказати, я ставлю на голосування пропозицію про. Петро Миколайович, я знаю, що я говорю. Законопроект або голосується за основу або повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи. Якщо не підтримали за основу, він вважається автоматично відхиленим. Я ставлю на голосування про прийняття законопроекту за основу. Прошу, визначайтесь. [[10:37:52]] За-3 Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо здійснення державного контролю [[нагляду]] у сфері житлово-комунального господарства. Доповідач – народний депутат України Бондаренко Володимир Дмитрович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства та регіональної політики Майборода Сергій Федорович. Сталю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[10:38:39]] За-225 Рішення прийнято. Будь ласка. Володимир Дмитрович, будь ласка.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", партія "Реформи і Порядок". Шановні колеги! Приймаючи рішення, як голосувати за цей законопроект, я хотів би звернути вашу увагу, що сфера житлово-комунального господарства - це, можливо, єдиний, єдина галузь в Україні, яка абсолютно не зазнала будь-яких змін і трансформацій в зв’язку з тим, що час іде і реалії міняються. Сьогодні в системі житлово-комунального господарства існують як державні органи управління, які модерують житлом, є приватні структури, є корпоративні якісь структури. А державного нагляду за цією сферою немає. Його немає як в енергетиці, так у охоронній справі, в експлуатації житла, в багатьох інших галузях, які регулюються законами, які є сьогодні в Україні, але вони не є між собою синхронізовані. Вони не є такими, які би давали однозначне трактування тих чи інших понять і навіть дій в разі якихось аварійних або інших ситуаціїй. Я хотів би звернути увагу на те, що, готуючи цей закон, я спробував якраз привести все до єдиного знаменника. Але я усвідомлюю, що сьогодні, можливо, для багатьох у цій залі це не є основне питання: те, що багато хто розрушає житлові будинки - і вони падають, багато хто не розуміє, що вода, яку ми отримуємо, ніким не контролюється, багато хто бачить, як захоронення йдуть буквально там, де хто захоче, і немає за це ніякої відповідальності. Тому цей закон якраз вводив одну із статей відповідальність за правопорушення у сфері житлово-комунального господарства. На жаль, була скасована державна житлова інспекція, яка замінила роль ЖЕКів, як сьогодні збірщиків грошей з людей, на контролюючий орган, який дійсно міг би забезпечити рівну відповідальність як споживачів, так і надавачів послуг. Але вона була скасована. Тому я не маю ніяких ілюзій стосовно цього законопроекту. Я розумію, що сьогодні в залі, можливо, більш важливими для багатьох є питання виборчої системи, там, інших. Але я просив би вас усвідомити, що колись треба буде наводити лад і в цій системі. Дякую.
Дякую вам також. Сергій Федорович Майборода, будь ласка, щодо рішення комітету.
Комитет на своем заседании 20 октября 2010 года рассмотрел этот законопроект. Главное научно-экспертное управление выводом от 05.10.2010 отметило, что со вступлением в силу Закона Украины о национальной комиссии регулирования рынка коммунальных услуг Украины законопроект потерял свою актуальность, а в части определения полномочий государственной жилищно-коммунальной инспекции целесообразно внести изменения в Закон Украины об основных принципах государственного надзора в сфере хозяйственной деятельности. К тому же на сегодня такого органа уже не существует, его полномочия переданы государственной архитектурно-строительной инспекции. Комитет по вопросам Регламента, депутатской этики и обеспечения деятельности Верховной Рады Украины отметил несколько нарушений нормо-творческой техники во время подготовки и предоставления законопроекта. Комитет по вопросам экологической политики, природопользования, ликвидации последствий Чернобыльской катастрофы выразил значительное количество замечаний, в частности относительно определения исчерпывающего перечня оснований для остановки хозяйственной деятельности и перечня нарушений, которые являются основанием для выдачи предписания или другого предписывающегося документа. Комитет по вопросам бюджета отметил, что реализация законопроекта будет иметь влияние на расходную часть госбюджета, хотя никаких экономических, финансовых оснований авторам не представлено. Министерство по вопросам жилищно-коммунального хозяйства в прошлом году обращалось с просьбой не поддержать законопроект через уже отмеченные замечания. За результатом рассмотрения комитет принял решение: рекомендовать Верховной Раде Украины законопроект о внесении изменений в некоторые законопроекты Украины относительно осуществления государственного контроля в сфере жилищно-коммунального хозяйства, регистрационный – 6549, отклонить. Прошу поддержать решение комитета.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Андрій Павловський, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Андрій Павловський, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановні співвітчизники! Пан Володимир Бондаренко подав актуальний законопроект, яким пропонується навести лад і встановити державний контроль в таких важливих сферах, як житлово-комунальні послуги, водопостачання, теплопостачання, благоустрій, а також похоронна справа. Тому що те, що відбувається зараз з тим же благоустроєм, з якістю водопостачання, тому що відомо, що більшість хвороб від вживання неякісної води, а контролю за цим практично нема, а якщо є, то не той, який потрібен бути у державі, і що впливає на здоров’я і життя наших громадян. І у Володимира Бондаренка чітко розписано, які органи будуть уповноважені здійснювати цей державний контроль, прописані права посадових осіб щодо державного цього контролю. Тому рахую, що б там хто не казав, якісь лобістські критики не звучали на цей закон, його треба приймати у першому читанні, а якщо є до нього зауваження, то треба до другого читання їх доопрацьовувати. І тому фракція „Блок Юлії Тимошенко – „Батьківщина” пропонує цей законопроект, щодо здійснення державного контролю у сфері житло-комунального господарства, підтримати, прийняти у першому читанні і за основу, враховуючи актуальність і важливість зазначеної теми. Прошу підтримати законопроект Володимира Бондаренка.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна" – Народна самооборона".
Володимир Карпук. Прошу передати Руслану Князевичу.
Руслан Князевич, мікрофон.
Шановний Голово, шановні колеги! Про що йдеться. Тут багато хто говорив від комітету, і, в принципі, я бачу, що це перегукується не тільки з висновком комітету, а й науково-експертного управління, про те, що законопроект застарів і, в принципі, після прийняття Закону "Про Національну комісію з регулювання ринку комунальних послуг" немає жодного сенсу врегульовувати ці питання у спеціальному законопроекті. Але я звертаю вашу увагу, що насправді основна мета цього законопроекту була якраз розширити ту малу житлово-комунальну реформу, яку ми пробували, в тому числі провести шляхом вищезазначеного законопроекту про Спеціальну національну комісію. І цей законопроект аж ніяк не суперечить тому закону, а, навпаки, доповнює його і розширює. Мова йде про необхідність наділення реальними повноваженнями Державну житлово-комунальну інспекцію, адже сама комісія до цих пір жаліється, що вона не має реальних важелів впливу на органи місцевого самоврядування, в тому числі з питань житлово-тарифної політики, і не має можливості реально здійснювати контроль, в який спосіб органи самоврядування, муніципалітети виконують ті директиви, ті рекомендаційні речі, які вони пропонують в якості узагальнюючих документів для всієї України. Тобто комісію ми створили, наділили її правом рекомендаційні речі приймати, вона їх приймає, а в який спосіб вона їх має виконувати і як це виконуються на практиці, вона це здійснити не може. Тому цей законопроект, якщо навіть сьогодні не буде прийнятий в частині наділення повноваженнями Державної житлово-комунальної інспекції, слід обов’язково імплементувати чинний закон про Національну комісію. До того часу, поки ми це не зробимо, будемо один на одного футболити м’яч: муніципалітети - на комісію, комісія - на органи самоврядування, а віз і нині там. Проблема житлово-комунальних тарифів як була не вирішена, так і залишається не вирішеною. Тому наша фракція однозначно буде пропонуватиме залу і сама голосуватиме за цей законопроект. Якщо ж він не пройде, я просив би, Володимир Михайлович.
Петро Степанович Цибенко, фракція комуністів, будь ласка мікрофон.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко, голова Ради організації ветеранів України. Шановні колеги! Шановні громадяни України! Фракція Компартії України не буде підтримувати зазначений законопроект, оскільки має низку надзвичайно серйозних зауважень до нього. Але я хотів би сказати, що більшою мірою я взяв слово для виступу задля того, щоб і як народний депутат України, і як голова Ради організації ветеранів України подякувати залу засідань Верховної Ради, подякувати депутатам-колегам за те, що не підтримали, а, точніше кажучи, відхилили законопроект попередній, 6200, і поясню чому. Тому що законопроект 6200 - це законопроект, який абсолютно тотожний скандально відомому законопроекту 9127 і 7562. Мова йде про те, щоб перекласти вирішення цілої низки проблем, зокрема в житлово-комунальній сфері, на пільгові категорії наших громадян. Пропонується внести аналогічну фразу, тобто "в обсягах і в порядку, встановлених Кабінетом Міністрів України", до Закону "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", до Закону "Про жертви нацистських переслідувань", до Закону "Про соціальний захист дітей війни" і так далі і тому подібне. Автор законопроекту записав в "Пояснювальній записці", що законопроект не вимагає додаткового фінансування. Це так, але не зовсім так, бо, навпаки, цей законопроект мав на меті витягнути кошти із кишені ветеранів війни, інвалідів війни і передати їх, покласти їх до державного бюджету. Я абсолютно переконаний, що це не лише аморально в сьогоднішній ситуації, а ще й злочинно.
Завершуйте, будь ласка. Все у вас?
Я ще раз дякую депутатському залу за відхилення законопроекту 6200. Дякую.
Дякую. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів, одна хвилина.
Шановні колеги, я привертаю вашу увагу до цього законопроекту, бо в ньому немає ніякої політики, тут немає більшості, немає меншості, немає опозиції. Скажіть, будь ласка, яка головна проблема сьогодні у житлово-комунальному господарстві через призму наших виборців? А проблема ця двоєдина. З одного боку ті, що отримують комунальні послуги, нарікають на їхню якість, на непрозорість, на незрозумілість, абсолютно необґрунтованість фінансову. Ті, що надають ці послуги, нарікають на державу, бо не зрозуміло, з ким їм вести перемову щодо компенсації за пільги, які надаються 27 мільйонам громадян України за сплату житлово-комунальних послуг. Тому, безумовно, цей законопроект можна було б підтримати, якби шановний колега, який вносив цей законопроект, вніс би зміни та доповнення до базового закону 2479. І я йому пропоную, і рекомендую це зробити: внести пропозицію до Закону про Національну комісію регулювання ринку комунальних послуг України. І за нього можна голосувати.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Ще раз нагадаю, що комітет пропонує відхилити законопроект. Головне науково-експортне управління висловило свої зауваження до поданої законодавчої ініціативи. Разом з тим, і відповідно до Регламенту, і відповідно до пропозицій, які звучали у виступах, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо здійснення державного контролю [[нагляду]] у сфері житлово-комунального господарства [[реєстраційний номер 6549]]. [[10:51:43]] За-63 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування другу пропозицію: про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[10:52:09]] За-64 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено.
Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про угоди про розподіл продукції" [[щодо переліку ділянок надр]], [[реєстраційний номер 8712]] Доповідач – народний депутат Келестин Валерій Васильович, від комітету Бондар Олександр Миколайович. Є пропозиція - за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[10:52:54]] За-205 Пропозиція підтримана. Будь ласка, Валерій Васильович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Законопроектом 8712 передбачається внесення змін до Закону України "Про угоди про розподіл продукції", які вилучають перелік ділянок надр родовищ, корисних копалин, що можуть надаватися на умовах угод про розподіл продукції, як такий, що стримує залучення інвестицій у відповідну галузь та не відповідає міжнародній практиці. Необхідність прийняття даного проекту закону обумовлена об’єктивною потребою вдосконалення законодавства з питань врегулювання угод про розподіл продукції та створення сприятливих умов для залучення інвестицій в економіку України. Відповідно до частини другої статті 6 Закону України "Про угоди про розподіл продукції" Кабінет Міністрів України Постановою від 15 березня 2006 року номер 308 затвердив перелік ділянок надр родовищ, корисних копалин, що можуть надаватися у користування на умовах, визначених угодами про розподіл продукції, які налічують біля 30 ділянок надр, у тому числі Скіфську площу. Однак з 2006 року щодо жодної ділянки надр цього переліку не було оголошено конкурсу на права укладання угоди про розподіл продукції. Через включення ділянок до переліку такі ділянки надавалися у користування на загальних умовах в надрокористування як державним компаніям, в тому числі НАК "Надра України", так і компаніям, які діють на основі залучення приватних інвестицій. Таким чином, майже 30 перспективних проектів було фактично заморожено, хоча їх легалізація могла принести державі значні результати у вигляді приросту обсягів розвіданих запасів корисних копалин, збільшення їх видобутку, створення нових робочих місць, збільшення обсягів, сплачених податків тощо. Слід зазначити, що затвердження такого переліку ділянок надр не відповідає міжнародній практиці. Угоди про розподіл продукції мають укладатися щодо ділянок надр, стосовно яких уряд України приймає рішення про проведення відповідного конкурсу на право укладання окремих угод. Якщо такого рішення немає, то ділянки надр мають не заморожуватись, а надаватись в користування на загальних підставах, в тому числі через продаж спеціального дозволу на користування надрами на аукціоні. Прийняття цього законопроекту дозволить вилучити необґрунтовані обмеження, які створює зазначений перелік, та спростити процедуру укладання таких договорів. Це збільшить кількість та підвищить якість залучення інвестицій у вивчення ділянок надр та розробку родовищ корисних копалин як на умовах про розподіл продукції, так і на загальних підставах. Прошу підтримати.
Будь ласка, Олександр Миколайович Бондар, голова підкомітету Комітету з питань економічної політики.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Комітет з питань економічної політики розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про угоди про розподіл продукції". Цей закон, на думку автора, прийнятий для того, щоб дозволити вилучити необґрунтовані обмеження, які створює перелік ділянок надр родовищ корисних копалин, що можуть надаватися в користування на умовах, визначених угодами про розподіл продукції. Цей перелік Кабінет Міністрів України затвердив Постановою від 15 березня 2006 року [[№ 308]]. Та підвищити фективність залучення інвестицій у вивчення ділянок надр та розробку родовищ корисних копалин як на умовах угод про розподіл продукції, так і на загальних підставах. Комітет розглянув цей законопроект 05.07.2011 року. Слід зазначити, що Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України висловило до законопроекту суттєве зауваження і вважає за доцільне повернути його автору на доопрацювання. Також є рішення Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, яке рекомендує Комітету з питань економічної політики відхилити проект Закону України № 8712. Незважаючи на це, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про угоди про розподіл продукції" [[щодо переліку ділянок надр]] [[поданий народним депутатом України Келестиним]] [[реєстраційний номер 8712]] [[від 20.0.2011 року]] прийняти у першому читання за основу. А у випадку, передбаченому частиною другою статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" - і в цілому. Дякую за увагу.
Будемо обговорювати? Є? Наполягають? Немає. Тоді, з вашого дозволу я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення змін до Закону України "Про угоди про розподіл продукції" [[щодо переліку ділянок надр]] [[реєстраційний номер 8712]]. Прошу голосувати. [[10:57:56]] За-226 Прийнято. Шановні колеги, шановні колеги, була пропозиція комітету прийняти за основу і в цілому. Я ставлю цю пропозицію на голосування: про прийняття Закону про внесення змін до Закону України "Про угоди про розподіл продукції". Прошу голосувати. [[10:58:33]] За-32 Не підтримана ідея. Так що прошу комітет працювати над., до другого читання. Розглядається питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про охорону культурної спадщини" [[щодо надання об’єктам підводної спадщини статусу Морського меморіалу]] [[реєстраційний номер 8659]]. Автор пропонує розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[10:59:12]] За-217 Підтримана пропозиція. Доповідає Шемчук Віктор Вікторович. Від комітету - Яворівський.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! На ваш розгляд пропонується ініційований мною проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про охорону культурної спадщини" [[щодо надання об’єктам підводної культурної спадщини статусу Морського меморіалу]]. Законопроект розроблений з метою збереження та охорони об’єктів підводної культурної спадщини шляхом надання їм особливого статусу. Зокрема це стосується таких підводних об’єктів, як цивільні судна та бойові кораблі Другої світової війни, на яких покояться останки десятків тисяч людей. Сьогодні біля український берегів України виявлено залишки 20 військових та пасажирських суден, потоплених у часи Першої та Другої світової воєн, на яких загинуло від кількох десятків осіб до 7 тисяч чоловік. Для прикладу, у Чорному морі знаходиться затонулий санітарний транспорт Чорноморського флоту СРС "Арменія", на якому загинуло біля 7 тисяч осіб, наявний склад 23 госпіталів. Ця катастрофа є найбільшою за кількістю людських жертв під час Другої світової війни і другою найбільшою морською катастрофою в історії людства. Згідно даних ЮНЕСКО в результаті корабельних аварій теплоходу "Ленін" загинуло 4 тисячі осіб, теплоходу "Зальцбург", що переправляв радянських військовополонених, 2080, під час евакуації вермахту з Криму затонув корабель "Тотило", на якому було 3 тисячі 900 чоловік. Для порівняння на всім відомому "Титаніку" загинуло 1513 осіб. Законопроектом пропонується взяти під особливу охорону об’єкти підводної культурної спадщини та надати їм статус їм статус морського меморіалу. До законопроекту додається перелік зазначених об’єктів культурної спадщини. Науково-експертне управління висловило ряд зауважень, які можуть бути враховані на стадії підготовки до другого читання. Прошу вас, шановні народні депутати, підтримати проект Закону про внесення змін до Закону України "Про охорону культурної спадщини" щодо надання об’єктам підводної культурної спадщини статусу морських меморіалів. Дякую за увагу.
Будь ласка, Володимир Яворівський, голова комітету.
Доброго ранку Україно! Ну, на перший погляд могло б здаватися, ми як варвари ставимося до нашої наземної спадщини, культурної спадщини, а тут, бачите, ще, значить, і під воду вирішили зазирнути. Але, ще раз кажу, так може здатися лишень на перший погляд. Тут автор почасти розкрив ті колосальні трагедії під час Другої світової війни, які стосуються, звичайно, Чорноморського, в першу чергу, басейну, де загинули кораблі. Той же самий корабель "Ленін", на якому загинули фактично кілька військових шпиталів, і там були тисячі людей, це все абсолютно поховано у воді. Через те ідеться про те, щоби справді надати статус саме цим пам’яткам, в пам’ять цих людей, які загинули, надати статус меморіалу. Це дуже добра ідея, нормальна ідея, її потрібно підтримати. Наше юридичне управління зробило кілька зауважень. Одне стосується того, що, мовляв, значить, всі наші меморіали можуть бути розташовані лише в екваторіальних водах, які належать нашій державі. Мовляв, про це сказано в інших, у морських, так би мовити, законах, а тут повторювати не потрібно. Думка, з якою можна сперечатися. А чому б і не повторити, скажімо, в цьому законопроекті? Люди, якщо хтось буде читати цей законопроект, професіонали, спеціалісти, то для них буде зрозуміло. Але, в принципі, у другому читанні комітет, закон переходить у власність комітету до другого читання, ми можемо елементарно ці речі поправити. Там, скажімо, мають претензії до поняття "межі", от. Ну, ми з автором порадимося і найдемо абсолютно чітке юридичне формулювання. Через те, просимо проголосувати за цей законопроект. Ці меморіали передадуться у відання Міністерства культури. Є присутній пан Богуцький, заступник міністра. Я думаю, що міністерство теж це підтримає. Давайте проголосуємо. Він такий, можливо, не такий важливий закон, як на сьогоднішній день на тлі тих подій, які сьогодні.
Завершуйте, будь ласка.
на тлі тих подій, які ми сьогодні маємо, він нібито не такий важливий, але автор його підготував, все пройшло по процедурі. Підтримайте цей законопроект.
Шановні колеги, будемо голосувати? Крім Задирка ніхто не наполягає? Будь ласка, мікрофон Задирка.
Дякую, Адаме Івановичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього", партія "Народна влада". Депутатська група в цілому підтримує ідею законопроекту щодо збереження та охорони цивільних суден та бойових кораблів, на яких під час Другої світової війни загинуло більше 20 осіб, як об’єктів підводної культурної спадщини. Але насправді у нас виникло дуже багато питань стосовно того, що насправді це не критерії – 20, 10, 15, 30 людей. Мені здається, що всі підводні об’єкти, де загинули люди повинні бути під охороною держави. І це принципово. І не секрет, шановні колеги, що сьогодні відбувається в Чорному морі дайвери і підводні "чорні археологи", мисливці за цінностями, насправді роздирають ці затонулі кораблі і судна. Тому наша депутатська група буде голосувати за ці законопроекти, закликає залу. Дякую.
Шановні колеги, прошу не піднімати і вибачте. Я просив зголоситися, хто хоче виступати. Зголосився лише один. Вибачте. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу Закону про внесення змін до Закону України "Про охорони культурної спадщини" [[щодо надання об’єктам підводної спадщини статусу Морського меморіалу]]. Реєстраційний номер 8659. Прошу визначатися. [[11:05:50]] За-119 Пропозиція не підтримана. Є пропозиція - на доопрацювання. Прошу проголосувати. [[11:06:16]] За-303 Законопроект направляється на доопрацювання. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про дошкільну освіту" [[щодо розширення прав суб’єктів дошкільної освіти]]. Реєстраційний номер 7193. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу визначатись. [[11:06:49]] За-196 Пропозиція підтримана. Доповідає народний депутат Оробець Леся Юріївна, від комітету. Самойлик підготуватись, будь ласка.
Доброго здоров’я, шановні колеги! Маю за честь доповісти вам законопроект 7193: про внесення змін до Закону України "Про дошкільну освіту". Цей законопроект є яскраве свідчення того, що парламентські процедури придумали недарма. І коли понад рік тому в шаленому темпі гнали законопроект про 12-річку, і тоді його навіть не встигли толком розглянути на комітеті, допустилися шаленої помилки, а саме: зобов’язали в тексті обов’язкове навчання в дитячому садочку дітей з п’ятирічного віку. Якби тоді комітет розглянув цей законопроект, цієї помилки не було б, ми б її вичитали і усунули. Але зараз моїм опонентам не залишається нічого іншого, як робити хорошу міну при поганій грі, робити вигляд, ніби так і задумувалося, що насправді неправда. Чому в державі, в якій на одне місце в дитячому садочку припадає двоє дітей, не можна вводити обов’язкове п’ятирічне навчання, мені пояснювати не варто. Окрім того, Конституція передбачає обов’язкове лише навчання в школі, про дитячий садочок не кажучи ні слова. Тому моя задача як мінімум виправити цю помилку, яку допустили мої колеги в попередньому законопроекті. Але не лише на це спрямований мій законопроект. Я хочу передбачити в ньому обов’язкову наявність посади медсестри в дитячих садочках в незалежності від їх розмірів. Друге. Можливість використовувати приміщення пустуючих шкіл для садочків, надати таке право місцевим органам влади. І третє, і найважливіше: запобігти подальшому розбазарюванню землі приміщень дитячих садочків, заборонивши це. У моїх опонентів є два критичних зауваження до цього законопроекту. Зауваження номер один: немає коштів. Тобто зобов’язати нас вести дітей в дитячі садочки - зобов’язали, а коштів, щоб створити адекватні умови, не знайшлося. І друге критичне зауваження моїх опонентів - це прізвище автора. Нема гріха таїти, на жаль, шкода, але моїм опонентам політична доцільність важливіша за здоровий глузд. Колеги, я прошу підтримати доцільний законопроект. Дякую.
Співдоповідає секретар Комітету з питань науки і освіти Катерина Самойлик, будь ласка.
Комітет Верховної Ради України прийняв рішення направити на доопрацювання автору законопроекту. А розглядаючи на засіданні комітету законопроект, ми виходили з чого: з того, що даний законопроект не узгоджується з відповідними положеннями та нормами чинних законів про освіту, сам законопроект містить низку протиріч. Наприклад, законопроектом пропонується внести доповнення до частини четвертої статті 9 такого змісту: що держава забезпечує здобуття дошкільної освіти дітьми старшого шкільного віку, 5-6 років, дошкільних навчальних закладів. Це доповнення сформульоване таким чином, що дошкільна освіта для дітей зазначеного віку є обов’язкова. А частина п’ята цієї ж статті пропонує зняти норму щодо обов’язковості дошкільної освіти і виховання дітей п’ятирічного віку. От, з чого виходив комітет. Нагадую, що більше року пройшло з дня прийняття Закону України про внесення змін до законодавчих актів. І з цього періоду, хоч пройшло трошки більше року, але за рік Україні повернуто 420 дошкільних установ, додатково відкрито близько 4 тисяч груп, 44 тисячі дітей додаткового виховується в дитячих садках. І таким чином, на сьогоднішній день уже 98 відсотків дітей охоплено, п’ятирічок, дошкільним вихованням. А у місті Києві, Донецькій, Житомирській, Миколаївській, Полтавській, Сумській, Тернопільській, Хмельницькій, Чернігівських областях цей відсоток становить 100 відсотків. До нас звернулася Всеукраїнська громадська асоціація працівників дошкільної освіти і просить нас уклінно не голосувати за даний законопроект.
Дякую. Є бажаючі виступити? Запишіться. Будь ласка, Юрій Кармазін, підготуватися Сулковському.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я щиро здивований позицією комітету. Я хотів би, щоб зараз всі народні депутати зрозуміли, що прийняття цього закону потрібно було не сьогодні - воно потрібно було ще позавчора. І я щиро дякую Лесі Оробець, що вона передбачила в цьому законопроекті такі обов’язкові речі, наприклад, в частині другій статті 34 доповнюється, що в дошкільних навчальних закладах незалежно від кількості дітей і груп обов’язково передбачається посада медичної сестри. До чого дійшло: у нас в школах, де по тисячу дітей, немає медичного працівника. Нещодавно я розглядав кілька таких випадків. Це обов’язково треба робити і обов’язково треба записати. Очевидно, комусь заважає і частина перша статті 38, яка доповнюється другим абзацем в такій редакції: "землю дошкільного навчального закладу не може бути вилучено, продано, приватизовано, передано, закладено. Дошкільному навчальному закладу може бути передано землю в довічне користування відповідно договору". Зараз так звана влада, що робить: оОптимізує, вдумайтесь у слово, не розуміючи, не дивлячись в словник, що таке "оптимізація", оптимізує школи – знищує їх. Пропонується в цьому законопроекті, що розташовані в селах або селищах дошкільні навчальні заклади, які не мають окремих приміщень, можуть функціонувати при загальноосвітніх навчальних закладах на правах безоплатного користування їхніми приміщеннями та обладнанням. Що тут поганого? Що наповненість груп у дошкільних і навчальних закладах, яку зараз віком до 1 року планується зробити до 10 осіб, до 3 років – до 15 осіб? Я вважаю, що цей законопроект надзвичайно потрібний, потрібний суспільству. Можливо потрібніший більше, ніж всі, які сьогодні заплановані на цей день. Дякую за увагу, прошу прийняти його.
Павло Сулковський. Підготуватись Володимиру Бонадренку.
Дякую. Павло Сулковський, фракція Партії регіонів. Я надзвичайно хочу подякувати пані Катерині Самойлик, яка дуже чітко висловила думку і аналіз стану справ стосовно цієї проблеми. Проблема існує, ми всі прекрасно знаємо. Але треба ще враховувати і те: коли став Президентом Віктор Янукович, він на другий день дав органам місцевої влади, виконавчим органам і уряду наводити порядок в цій сфері. Тому що, дійсно, розбазарили, порозбазарювали дитячі садки, в бізнес, і це все не тільки спостерігала "помаранчева" команда 5 попередніх років, а вона все це і довела до такої непростої ситуації. І сьогодні хочуть щось пропонувати - і не знають що. Та ми знаємо, що 5 років ви пропонували. По-перше. По-друге, органи виконавчої влади максимально зробили, ви чули Катерини Самойлик аналіз. Скільки повернуто дитячих садків, скільки вже дійсно пішли дітки на виховання, а то не мали місця, де подіти батьки і так далі. І тому ми переконані, що вірне рішення прийняв комітет, вірне рішення: його треба відхиляти. І допомагати уряду і місцевим органам влади якомога швидше навести порядок. І я переконаний, що на протязі 2012 року це питання буде знято з порядку денного. Тому що на сьогоднішній день уряд все робить для того, щоб дійсно поправити дану ситуацію. І я в цьому переконаний, що так і буде. Тому проект треба відхиляти, а підтримувати пропозицію уряду і комітету, який дійсно розумно, виважено прийняв рішення. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція БЮТ.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", партія "Реформи і Порядок". Я вражений деякими аргументами, які були наведені від комітету, зокрема те, що сьогоднішні існуючі закони не узгоджуються з текстом цього законопроекту. А що в нас закони всі правильні чи вони такі, що їх не можна міняти? Ну, наприклад, при цих законах не при помаранчевій, як кажуть, владі, а при Кучмі в місті Києві сотні дитячих садків були перепрофільовані. Я знаю один район, в якому районо сидить в дитячому садку, собез в дитячому садку, служба трудовлаштування в дитячому садку, податкова інспекція, чи сьогодні там воно по-другому називається, але вони всі сидять в дитячих садках. Багато так званих інших структур захопило дитячі садки, і повернути сьогодні їх вже неможливо. Демографічна ситуація на той час була така, що населення зменшилось, і можливо, їх потреба не так актуальна, як сьогодні, але сьогодні Президент Янукович заявив, що через декілька років населення України буде складати 50 мільйонів. Очевидно, завезуть китайців, тому що у нас іншої можливості зробити 50 мільйонів немає. Нема такого піку народжуваності. Тому для китайців не треба дитсадки, вони приїдуть, будуть працювати на полях замість українських селян, які знищуються сьогодні великими темпами. Так що я хотів би звернути увагу на те, що законопроект, який поданий, він є актуальним. І не треба його відкидати бездумно, посилаючись на те, що так вирішив комітет. Політична боротьба в комітеті не повинна переноситися на громадян. Сьогодні, коли я свого одного із онуків тягаю, вибачте мене, за пів міста для того, щоб відвезти в дитсадок, оце є основна характеристика діяльності сьогоднішньої влади. І далі. Нещодавно Київська міська рада під тиском Адміністрації Київської міської ухвалила унікальне рішення, піднявши орендну плату для установ освіти в місті Києві, приватних мається на увазі, дитсадків, інститутів, там, шкіл приватних, піднявши з нуля – ставка була нуль - до 5-ти, а іноді - 10 відсотків.
Обговорення питання звершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу Закону про внесення змін до Закону України "Про дошкільну освіту" [[щодо розширення прав суб’єктів дошкільної освіти]] [[реєстраційний номер 7193]]. Висновок комітету ви чули. Висновок Головного науково-експертного управління – доцільно направити на доопрацювання. Прошу визначатись. [[11:18:57]] За-88 Пропозиція не підтримана. Законопроект відхилено. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання надання окремих адміністративних послуг [[у сфері електроенергетики та теплопостачання]] [[реєстраційний номер 8729]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу визначатись. [[11:19:34]] За-202 Пропозиція підтримана. Доповідає Глущенко Ігор Миколайович, будь ласка.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання надання окремих адміністративних послуг [[реєстраційний номер 8729]], внесений мною в порядку законодавчої ініціативи. Зазначеним проектом закону закріплюються принципи платності надання Національною комісією регулювання електроенергетики України послуг з видачі ліцензій в електроенергетиці та деяких видах діяльності в сфері теплопостачання, а також на ринку природного газу. Закріплюються повноваження Кабінетом Міністрів України встановлювати розмір та порядок плати за видачу НКРЕ ліцензій. А також проектом закону узгоджується положення Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності з положення Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу". На поточний момент розмін та порядок справляння плати за ліцензії, видані НКРЕ, як зазначено в "Пояснювальній записці" до проекту, і змінами, і доповненнями до редакції про плату та видачу, та переоформлення Національною комісією регулювання електроенергетики ліцензій на здійснення певних видів підприємницької діяльності. Відповідно до запропонованих проектом змін до Закону України "Про електроенергетику", про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії,.генерацію, та використання скидного енергопотенціалу, та про теплопостачання, вносить уточнюючий характер, не змінюючи діючого порядку справляння плати за видані НКРЕ ліцензій. Прийняття запропонованого законопроекту забезпечить законодавче унормування одного джерела доходу Державного бюджету України від надання платних адмінпослуг в сфері електроенергетики та сфері теплопостачання, а також на ринку природного газу. Згідно висновку Головного науково-експертного управління Верховної Ради України.
Завершуйте від комітету думку.
Згідно висновку Головного науково-експертного управління Верховної Ради України від 05.07.2011 за результатами розгляду в першому читанні може бути прийнято за основу. Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 7 вересня прийняв рішення, що проект про внесення змін до деяких законодавчих актів України може призвести до збільшення надходжень плати за ліцензії. Міністерство фінансів України в своєму експертному висновку законопроект підтримує та зазначає, що впровадження законопроекту не потребує додаткових витрат. Своїм листом Кабінет Міністрів підтримує цей законопроект. Комітет з питань ПЕК за результатами обговорення законопроекту на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект в першому читанні за основу та в цілому. І просить підтримати його пропозицію. Дякую.
Дякую. Ігор Миколайович доповідав як і автор, і від комітету профільного. Є необхідність обговорювати? Ясно, да? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання надання окремих адміністративних послуг у сфері електроенергетики та теплопостачання. ([[Шум у залі]]) Зніміть голосування. Шановні колеги, будь ласка, слухайте головуючого. Я ставив запитання, чи хто хоче обговорювати – ні. Так, Бондаренко. Ще хто? ([[Шум у залі]]) Запишіться! Будь ласка, Стоян. За ним - Павловський.
Прошу передати слово спеціалісту по енергетиці Сухому.
В Тернополі відкрили газ.
Шановні колеги! Я звертаюсь до народних депутатів України, які обирались мажоритарниками, які до цього часу не втратили зв’язок з округом, які отримують постійні листи з наріканням на те, що по Україні знов почалось так зване веєрне відключення електроенергії. Я сьогодні тільки отримав листа, відповідь, листа на скарги людей мешканців Бориспільського району від НКРЕ. Яка відповідь? А відповідь така: перед монополістом проста людина, споживач електроенергії, безсила, нічого зробити не можна. Як у випадку прийняття цього законопроекту, та мали би ми можливість в Київобленерго, який невідомо кому належить, відібрати ліцензію на постачання електроенергії, можливо, ми б і до скарг людей прислуховувалися. Ну, вдумайтеся – влітку, по півдня, по дню, через день, через два. Люди з жахом в Бориспільському районі чекають зими! Що ж буде зимою? Чому продовжується це відключення – відповіді немає. Постачання електроенергії, сама система, є непрозорою, необдуманою, безтолковою, і до тих пір, поки ми людям чітко не пояснимо, які права в людини як споживача електроенергії. Тому що ціна на електроенергію постійно росте, і буде рости, і ми людям повинні пояснити, за що така послуга, за що ж таке щастя впало на голову, коли ми не маємо можливості апелювати не зрозуміло до кого. Це, до речі, перекликається з тим законопроектом, який внесе Володимир Дмитрович Бондаренко. Ми повинні людям чітко пояснити, на що вони мають право, до кого вони мають апелювати і яку відповідальність монополіст понесе у випадку, якщо дальше буде знущатися над людьми. Я пропоную, цей законопроект підтримати.
Павловський. Бондаренко, будь ласка.
Андрій Павловський – Бондаренку.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Я хотів би звернути увагу на те, шановні друзі, що цей законопроект розширює можливості НКРЕ, а не громадян. Він дає право НКРЕ видавати ліцензії, тобто душити залишки бізнесу, який ще залишився, різноманітними ліцензіями. Ви почитайте вчорашній сайт Президента України Януковича, де він прямо говорить про те, що сьогоднішні органи державної влади настільки розгорнули активну діяльність по обдиранню населення і бізнесу різноманітними ліцензіями, дозволами. І, як правило, цю діяльність ведуть не державні структури, а ті прилипали, ті паразити, які сидять біля цих структур, які просто наживаються, а наживаються ті державні чиновники, які очолюють ті структури, де вони розвиваються. Чому? Тому що явний перетік іде коштів у власну кишеню чиновника. Подивіться, на чому їздять сьогоднішні представники різноманітних таких структур. Так от, пан Ярослав наводив приклад, що відключали на півдня, на день. Я наведу приклад, 28 відключень у лютому місяці в селі Бузова і Гурівщина, 18 - у березні місяці і так далі. Нікуди звернутися, куди я не звертаюсь, приїжджає комісія, каже: "Гілочка впала". І відключено пів району, гілочка впала, так приберіть ту гілочку. Ви несете відповідальність за те, щоб я прийшов і ввімкнув електрику - і вона у мене була, а де впала гілочка, - то ваша проблема, ви ж на цьому кишені набиваєте! Тому цей закон є шкідливим, його, оцей закон, ні в якому випадку не треба приймати, якщо ми хоч трошки думаємо про громадян України, а не, власне, про тих чиновників, які сьогодні паразитують на державних структурах. Тому я ще раз підкреслюю: ні в якому разі цього не можна робити. Сьогодні немає симетричних, рівних умов стосунків між громадянами і державою. Громадяни пригнічені, їм рекомендують звертатися до суду. До якого суду? До такого, як Печерський суд? То ви подивіться, хтось у світі його визнає судом?
Будь ласка, Цибенко, одна хвилина.
Дякую. Фракція Компартії України, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Фракція Компартії України дуже уважно розглянула цей законопроект. І більше того, ми обговорювали ще окремо його, зупинялися на цьому законопроекті і на фракції. Перший підхід полягав у тому, щоб цей законопроект не підтримувати, але оскільки все-таки проблема є, і ми розуміємо, що треба цю проблему врегульовувати законодавчо, оскільки за цією проблемою долі людей, то фракція Компартії України прийняла рішення підтримати цей законопроект. Але я хочу звернути увагу представника комітету про те, що ми будемо голосувати лише у першому читанні і лише за умови не підвищення тарифів на зазначені послуги. У такому випадку ми вважаємо, що ми зробимо крок уперед у напрямку вирішення цієї проблеми. Дякую.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу у першому читанні Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання надання окремих адміністративних послуг у сфері електроенергетики та теплопостачання, реєстраційний номер 8729. Прошу голосувати. [[11:29:55]] За-240 Рішення прийнято. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо плати за приєднання до мереж суб’єктів природних монополій, реєстраційний номер 9011. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу визначатися. [[11:30:31]] За-201 Підтримано. Доповідач, і автор, і голова Комітету – Мартиненко Микола Володимирович. Будь ласка, за три хвилини, якщо ви вкладетесь.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні народні депутати, на ваш розгляд подається законопроект, який вже має передісторію. На попередній сесії ми з вами приймали рішення про зняття з розгляду законопроекту про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо впорядкування оплати послуг, які надаються суб’єктам природних монополій [[реєстраційний номер 7420]]. Цим законопроектом Кабмін робив спробу врегулювати питання плати за приєднання до інженерних мереж. Законопроект мав колізійні положення із Законом про регулювання містобудівної діяльності і не міг бути прийнятий без порушення Регламенту. При прийнятті рішення про зняття з розгляду законопроекту 7420 Комітет з паливно-енергетичного комплексу взяв на себе зобов’язання розробити новий законопроект з цього питання. Оскільки питання є нагальним і болючим як для населення, так і для решти споживачів енергії та природного газу, у тому числі великих забудовників житла. Законопроект, який я доповідаю, є результатом роботи комітету, і напрацьований він за результатами комітетських слухань з цієї проблематики за участю широкого загалу зацікавлених сторін. Головним чином законопроект містить пропозиції щодо внесення змін до законів України про електроенергетику та про засади функціонування ринку природного газу. Цей законопроект дозволить створити законодавче підґрунтя прозорого визначення плати за приєднання до електричних мереж та газових мереж. Основні ідеї законопроекту полягають у наступному. Зокрема, перше, визначитися з поняттям стандартного приєднання. Для населення – це потужність до 15 кіловат, решта споживачів – до 100 кіловат. В обох випадках відстань – до 500 метрів по прямій від споживача до місця забезпечення потужності. Плату за таке приєднання і методологію її визначення пропонується доручити розробити НКРЕ. У той же час з огляду на соціальне забарвлення такої плати для населення, можливо, було б доцільно законодавчо зробити цей розмір фіксованим. Це можна зробити в другому читанні. Якщо встановлена плата не буде покривати необхідних витрат на приєднання законопроектом визначається джерело додаткового фінансування цих робіт. Іншими випадками приєднань пропонується визнати нестандартними і обраховувати за іншим порядком, який передбачений в законопроекті. Друге. Окремо пропонується визначати порядок обчислення плати за приєднання багатоквартирних будинків. Квартири, тобто населення, обчислюється окремо і на загальних засадах як для населення, а не житлові приміщення, офіси тощо – за іншими правилами, що, можливо, дозволить забудовникам знизити вартість квартир. Окремо також прописана процедура приєднання так званої зеленої енергетики, законопроектом також встановлюються критерії наявності чи відсутності технічної можливості приєднання електроустановок замовників, але експертний висновок щодо цього надається відповідним органам державного регулювання в електроенергетиці. Рішення комітету з цього питання: прийняти законопроект 9011 за основу. Дякую за увагу.
Дякую, Микола Володимирович. Обговорювати будемо? Хто наполягає? Запишіться. Будь ласка, Олег Зарубінський. Підготуватись Коновалюку.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги! Олег Зарубінський, фракція Народної партії. Наша фракція буде голосувати за цей законопроект, і не тільки тому що він має підвищити надійність і якість енергопостачання, а це заявлено суб’єктом законодавчої ініціативи, і немає аргументів цьому не вірити. Але перш за все з двох позицій. Я думаю, що вони дуже важливі для тих людей, які вже підключені для електропостачання. Зараз є багато людей, які багато будуються, намагаються приєднатися до електрики, але робиться це за рахунок тих людей, які вже приєднані туди, відповідно вони включають свої великі будинки, 40, 50 кіловат і так далі, і в ту систему, яка вже є, і внаслідок цього погіршується електропостачання для звичайних людей. А тут сказано, стаття 18.1 про електроенергетику, передбачено, що критеріями наявності технічної можливості приєднання є. тобто без цих критеріїв, очевидно,не можна буде підключати нового споживача електроенергії, зачитую: "збереження умов електропостачання встановленою категорією надійності електропостачання та збереження якості електроенергії для інших споживачів електроустановки, які на момент звернення заявника вже приєднані до електричних мереж електропередавальних організацій". Абсолютно правильна норма. І друге. Відсутність обмежень на заявлену потужність з урахуванням резерву потужності відповідно до раніше укладених договорів на приєднання в об’єктах електричних мереж електропередавальних організацій, до яких слід зробити приєднання. Мені здається, що ці дві диспозиції є надзвичайно важливі для тих людей, які сьогодні потерпають від ново забудовників, які вимагають десятки і десятки кіловат за рахунок вже існуючих мереж. Дякую.
Будь ласка, Валерій Коновалюк.
Дякую. Шановний Адам Іванович, шановні колеги, я переконаний, що це дійсно важливе питання, тому що воно відповідає умовам для забезпечення енергетичної безпеки і покращання структури енергоспоживання. Ми розуміємо, що повноцінний розвиток, він можливий тоді, коли ефективно формується інфраструктура, коли ми створюємо ті умови, які дадуть можливість нам захистити споживачів, отримати достатньо ефективну систему, аварійно небезпечну систему, яка буде стосуватися не тільки енергопостачання, газопостачання, але і інших напрямів. Тому я пропоную все ж підтримати цей законопроект і забезпечити, після схвалення цього законопроекту, якщо він буде схвалений в першому читанні, доопрацювати, для того щоб ми мали можливість, дійсно, створити ефективну систему для забезпечення тих природних монополій, які сьогодні, на жаль, не в повній мірі використовуються корисно. Дякую.
Дякую. Валерій Бевз фракція комуністів, Бондаренко наступний.
Слово народному депутату Мармазову прошу надати.
Мікрофон Мармазова.
Спасибо. Уважаемые коллеги, безусловно, такой закон нужен, но в предлагаемом проекте закона много спорных моментов, и в принципе наша фракция этот закон поддерживать не будет. Прежде всего, какие замечания. Вот принципиальный вопрос: определение понятия "стандартные присоединения". В проекте закона предлагается стандартные и 15 кВт, под определенные требования, и 100 кВт. Значит, 15 кВт – это понятно, объяснимо. Третьей категории 15 кВт. Это, безусловно, домик, где-то в селе, на поселке. Это, безусловно, защита социально малообеспеченных потребителей. В тоже время мы не должны позволить другим заказчикам вот использовать эту льготную цену, вот 100 кВт – это в принципе владельцы кафе, ресторанов, мегамаркеты, заправки и так далее, и так далее. Это владельцы, которые в состоянии заплатить по реальной цене, и нельзя это перекладывать на Облэнерго. Облэнерго должна решать проблему – восстановление электросетей, оборудование за счет чего она будет делать. Второй момент: вопрос о собственности. Вот в статье 18 механизм не предусмотрен, чья это собственность будет, кто будет сети ремонтировать, кто будет новое оборудование устанавливать – это нужно в законе отразить. И последний момент. Нет никакой необходимости вводить понятие "технические возможные присоединения", но, техническая возможность присоединения есть всегда, даже на Луну можно подтянуть электроэнергию: заплатите только деньги. Поэтому в статье 18 это техническая, это просто бюрократическая зацепка, которую нужно опустить. Мы считаем, что этот проект нужно доработать и вынести. Действительно, он имеет предысторию, но его нужно доработать, нельзя в сыром виде.
Володимир Бондаренко.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", партія "Реформи і порядок". Я свого часу мав дуже тривалі дискусії з колишнім міністром енергетики паном Проданом, у цих дискусіях брали участь: мій колега Остап Семерак, Олег Маліч і ще декілька депутатів. Ми звернулися тоді до тодішнього міністра і показали йому кричущі факти діяльності монополіста енергетичного, а монополіст вимагав, щоб люди - громадяни звичайні, а також юридичні особи будували мережі до себе за свої кошти, купували трансформатор за свої кошти, і все це передавали на баланс Обленерго, з доброго лиха, як кажуть, а потім вони тебе підключать ще й візьмуть шалені гроші. "ПрикарпаттяОбленерго", чи "КиївОбленерго" брали нестандартно великі гроші, десятки тисяч з простого громадянина, який побудував там будинок, незалежно від того, який він, великий, чи малий. Так я хочу сказати, що в усьому світі існує правило: ти споживаєш електроенергію - в тарифі ціни на електроенергію уже лежать гроші на утримання мережі, на капітальний ремонт на її розвиток. І тоді, чим більше хто споживає, тим більше платить на це. Ми ж апріорі, не знаючи скільки буде споживати людина, починаємо її обдирати. Таким чином, ми маємо абсолютно непридатні принципи стосунків монополіста з громадянами. Якщо людина споживає мало, вона платить мало, а хтось більше споживає - буде платити більше. Тому не можна на таких принципах будувати стосунки, бо це монопольна структура, вона що "намалює"- те й доводиться платити. А як людям, де добитися того, щоб. от вас не підключать, якщо ви не передасте їм на баланс власне ваше майно, куплене за ваші гроші. Тому, поки не будуть зняті ці проблеми, я не збираюся голосувати за цей закон, а збираюсь, навпаки, боротися з монополістом, і шукатиму союзників для того, щоб у нас були нормальні, людські стосунки, юридичні, правові, де я міг би захистити себе, і кожен громадяни міг захистити у таких от стосунках з монополістом. Дякую.
Дякую, обговорення питання завершено. Усі виступаючі наголошували, і я також підтверджую, бо під час неодноразових зустрічей, дійсно, лунають слова про те, що підключитися до електроенергетики коштує майже стільки, як збудувати будинок. Тут треба наводити якийсь порядок. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо плати за приєднання до мереж суб’єктів природних монополій. Реєстраційний номер 9011. [[11:42:51]] За-212 Не підтримано. Є пропозиція направити на доопрацювання, прошу голосувати. [[11:43:12]] За-258 Законопроект направляється.
Давайте повернемося до першого читання.
Ні, не будемо повертатися, ми вже прийняли рішення. На доопрацювання. Я думаю, що автор, почувши те, що ми висловлювали, найближчим часом може подати знову цей законопроект після доопрацювання і ми повернемося до його розгляду. Шановні колеги, у нас зараз знаходиться в Україні, я її зустрічав, Голова Національної Ради Австрії Барбара Праммер. Колега Яценюк має зараз бути задіяний в одній зустрічі із нашим колегою, тому він просить, щоб ми зараз розглянули його законопроект, який дещо пізніше, але він буде відсутній на зустрічі. Тому, якщо не заперечуєте, розглядається питання: проект Закону про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України [[щодо деяких питань визнання та звернення до виконання рішення іноземного суду, що підлягає примусовому виконанню]] [[реєстраційний номер 6544]]. Є пропозиція - розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:44:32]] За-213 Пропозиція підтримана. Доповідає народний депутат Яценюк Арсеній Петрович. Від комітету – Валерій Васильович Келестин. Будь ласка.
Шановні народні депутати, перед тим як доповідати закон, я хотів би офіційно звернутися до влади, до керівництва парламенту і до керівництва міської Державної адміністрації: чому чинна Верховна Рада України відгороджується від народу України і спорудила ще один паркан?! Не бійтеся людей, не бійтеся афганців, не бійтеся чорнобильців і не бійтеся тих людей, на яких ви повинні працювати, вони на вас працювати не будуть! Щодо проекту закону. Даний проект закону стосується сумнозвісного природного газу в Україні. Він передбачає внесення змін до цивільно-процесуального законодавства. Хочу нагадати всім про те, що компанія "РосУкрЕнерго" отримала рішення суду в Стокгольмі, за яким державна компанія НАК "Нафтогаз України" повинна була віддати 12 з половиною мільярдів кубічних метрів газу і ще близько 200 мільйонів доларів США. Таке рішення підлягає безумовному виконанню на території України у зв’язку з тим, що чинний цивільно-процесуальний закон не передбачає підстав, за якими виконання такого рішення може бути зупинено у тому випадку, якщо це загрожує енергетичній безпеці України. Саме тому даний закон пропонує надати можливість українській державі захищати свої інтереси, в тому числі і інтереси в енергетичній сфері. І перед виконанням будь-якого судового рішення перевірити, чи впливає це рішення на енергетичний баланс держави і в цілому на національну безпеку країни. Також цей проект закону передбачає необхідність обов’язкового рішення Кабінету Міністрів України при підписанні будь-яких мирових угод компаніями, у власності яких є більше 25 відсотків державної власності. Підкреслюю, колегіальне рішення Кабінету Міністрів у вигляді постанови, щоб жодна державна компанія самостійно не розпоряджалась державним майном, яке фактично є власністю народу України. Тому прошу підтримати даний.
Будь ласка, від комітету Келестин Валерій Васильович.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 22 грудня 2010 року, протокол №72, проект Закону про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України [[щодо деяких питань визнання та звернення до виконання рішень іноземного суду, що підлягають примусовому виконанню]], внесений народним депутатом України Яценюком Арсенієм Петровичем, [[реєстраційний номер 6544]] [[від 17.06.2010 року]] Законопроект розроблений з метою врегулювання деяких питань визнання та звернення до виконання рішень іноземного суду, що підлягає примусовому виконанню. Для досягнення цієї мети проектом закону пропонується внести зміни до статей 175, 395, 396 Цивільного процесуального кодексу України. Слід зазначити, що Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України не підтримує ці зміни з багатьох причин. Наприклад, вказаний кодекс регулює порядок розгляду цивільних справ в Україні, а не в іноземних судах. А також зміни, передбачені даним законопроектом, доцільні, щоб вносити не до ЦПК України, а до інших законодавчих актів. Розглянувши поданий законопроект та експертні висновки, Комітет Верховної Ради з питань правосуддя прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України відхилити проект Закону про внесення змін до Цивільно-процесуального кодексу України [[щодо деяких питань визнання та звернення до виконання рішень іноземного суду, що підлягає примусовому виконанню]], внесеного народним депутатом України Яценюком, [[реєстраційний номер 6544]] 18.06.2010 року.
Так, шановні колеги, бажаючі виступити є? Крім Кармазіна немає? Тоді Юрію Кармазіну слово. Кармазін і Яворівський, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я хотів би подякувати Арсенію Петровичу Яценюку через те, що він звернув увагу на те, яким чином зупиняти фактично державну зраду. Державна зрада відбулася. Люди дали згоду на укладення мирових угод. І не тільки з "РосУкрЕнерго". А по континентальному шельфу що, не дали згоду? Там також питання, яке загрожує інтересам України, національним інтересам України. Через це зобов’язання суду доповнення статті 395 частиною п’ятою, яка б зобов’язувала суд зупинити розгляд клопотання про надання дозволу на примусове виконання рішення іноземного суду у разі порушення на території України або кримінальної справи, або цивільного позову в цій справі є абсолютно доречним і таким, що потрібно робити. З огляду абсолютно і на ту річ, що якщо є частка державного майна понад 25 відсотків. Хоча, Арсеній Петрович, і до 25 відсотків взагалі треба ставити питання, якщо є якась частка державного майна. Тоді має прийматися окрема Постанова Кабінету Міністрів України. Бо інакше будуть зловживання, які вже були. І тільки вичерпно розглядати цю ситуацію по справі "РосУкрЕнерго", на мій погляд, не можна. Це питання, один із прикладів всього-на-всього "Росукренерго", як сьогодні розтягується в тому числі і державне майно за допомогою так званих комерційних угод і судів. Спочатку укладається угода невигідна, чомусь не підходить наш господарський суд, а потім, бачите, так вирішується питання. Тому я прошу підтримати прийняття цього законопроекту в першому читанні. Дякую.
Дякую вам. Володимир Яворівський.
Здавалося, з якого приводу ми дискутуємо? Законопроект Яценюка стоїть в обороні національних інтересів України. Здавалося, що кожен народний депутат, обраний народом, повинен за цей законопроект проголосувати. Бо абсолютно зрозуміло, що йдеться не тільки справді про "РосУкрЕнерго", хоч цей приклад просто вбивчий, бо йдеться про колосальну суму і йдеться просто про бандитську компанію, за якою стоять високі наші чиновники до сьогоднішнього дня. До речі, майже всі вони ввійшли в наглядову раду одного з університетів. Теж знайшли великих учених, але Бог з ним! Через те, безперечно, душа моя чує, що не проголосують вони за цей законопроект, тому що їм ці національні інтереси абсолютно нецікаві і не потрібні. Через те, я вважаю, що, і вважаю, якщо є в нашому парламенті чесні і порядні люди, проголосуйте за цей законопроект, проголосуйте обов’язково. Це тестовий законопроект, який захищає національні інтереси. Я переконаний, "Блок Юлії Тимошенко" буде голосувати за цей закон. Дякую.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію автора. Тому що висновок комітету – відхилити, Головне науково-експертне управління – повернути на доопрацювання. Автор пропонує прийняти Закон про внесення змін до Цивільно-процесуального кодексу України [[реєстраційний номер 6544]]. Прошу визначатись. [[11:53:05]] За-62 Не підтримано, законопроект відхилено. Шановні колеги, продовжую на 15 хвилин засідання. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо перерахунку пенсій працюючим пенсіонерам]]. Реєстраційний номер 4217. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою.
Є, є, доповідач є. [[11:53:41]] За-180 Пропозиція підтримана. І доповідач від комітету – Валерій Сушкевич. Будь ласка, чотири хвилини. Мікрофон ввімкніть.
Дякую, Адам Іванович. Шановні колеги, народний депутат Сушкевич, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Хочу нагадати, шановні колеги, що з 1 жовтня вступив в силу Закон про пенсійну реформу, сумнозвісний, з яким я як голова комітету і наш комітет не погодились по суті. І вважаю за необхідне закликати всіх вас до того, щоб ми продовжили працювати щодо пенсійного реформування. Саме в цьому контексті ми з моїм колегою Кульчинським пропонуємо вашій увазі законопроект, який визначає два чинники, які стосуються забезпечення наших пенсіонерів. Перше - внести зміни до статті 24 Закону "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування", передбачивши, що за період участі тільки в солідарній системі величина оцінки одного страхового стажу буде дорівнювати 1,35 відсотки. Тобто я пропоную, щоб в законодавстві саме в профільному була визначена ціна страхового стажу у розмірі 1,35 відсотків. Звертаю увагу, що в самому законі "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" записано, що порядок визначення розмірів пенсійних виплат визначається тільки чим законом, саме це і торкається і ціни, і вартості страхового стажу. Тому цей закон - це є законодавча норма, вона потребує врегулювання. На жаль, до цих пір вона визначається тільки рішенням уряду - це постанова номер 530 від 2008 року, і вона визначена тоді урядом Тимошенко, і на сьогоднішній день поки що в законі не визначена. Саме тому вважаю за необхідне це зробити. І друге питання, яке стосується суті мого законопроекту: воно торкається працюючих пенсіонерів. Шановні колеги, давайте подумаємо про працюючих пенсіонерів, тому що діюча пенсійна реформа, на жаль, не забезпечує все те, що торкається тих людей, які вимушені працювати, оскільки пенсія в них відповідно малого розміру. Саме тому я пропоную надати можливість тим пенсіонерам, які працювали після призначення пенсії, здійснювати перерахунок пенсії з урахуванням показника середньої заробітної плати, який враховується для призначення пенсій у році, у якому провадиться перерахунок пенсій. І таким чином, пенсіонери можуть розраховувати на. після уже роботи у пенсійному віці, розраховувати на перерахунок пенсії, де розмір заробітної плати буде враховуватися при перерахунку пенсій. Хочу нагадати, шановні колеги, та пенсійна реформа, яка прийнята у цьому залі, передбачає, що при перерахунку пенсій працюючим пенсіонерам остаточний розмір пенсій не буде залежати від розміру заробітної плати, а тільки від стажу. Це говорить про те, що сьогодні ми, фактично, людей, які платять до Пенсійного фонду страхові внески, працюючі пенсіонери, ми їм не враховуємо їх заробітну плату. Тобто, фактично, не актуалізуємо при перерахунку пенсій працюючим пенсіонерам їх пенсію. Безумовно, це не правильно, і я пропоную цю законодавчу норму поправити і підтримати працюючих пенсіонерів. До речі, це згідно загальної концепції пенсійного забезпечення. Головне науково-експертне управління пропонує підтримати законопроект за основу. Наш комітету, Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів також підтримав цей законопроект. Прошу підтримати законопроект, який працює на людей і підтримує в цілому все те, що торкається реформування пенсійної системи. Дякую за увагу.
Є бажаючі виступити? Прошу записатися. Будь ласка, Петро Цибенко, фракція комуністів. Підготуватися Кульчинському.
Дякую. Фракція комуністів Петро Цибенко, голова Ради ветеранів України. Шановні колеги, шановні громадяни України! В нашій пенсійній системі досить багато вузьких місць. Але ота проблема, яка є зараз суб’єктом цього законопроекту, вона, мабуть, одна із найбільш кричущих. Мова йде про те, що цим законопроектом ми намагаємося повернути предмет регулювання, а саме перерахунку пенсії працюючим пенсіонерам в лоно закону. Бо свого часу, скориставшись тим, що ця ситуація, скажемо так, не достатньо чітко була врегульована базовим законом, комусь вдалося, що вона не врегульована, і тому почали регулювати закон у такий спосіб: спочатку роз’ясненням заступника міністра праці і соціальної політики і заступника голови правління Пенсійного фонду, направили на місця інструкцію, потім постановою Кабінету Міністрів. І в перший випадок – це неправильно, і другий випадок – неправильно. Тому треба все-таки повернути цю проблему до закону. Тому що ті громадяни, які в силу об’єктивних причин, скажемо прямо, в силу надзвичайно низького рівня пенсійного забезпечення змушені сьогодні працювати, знаходячись на пенсії, вони все-таки мають право на перерахунок пенсії, передбачений законом, і це має бути врегульовано законом. Отже, фракція Компартії України підтримає цей проект закон, підтримає в першому читанні. І вважаємо, що ця норма потребує того, щоб вона була законодавчо врегульована. І люди, які працюють, пенсіонери, які працюють, вони могли бути достатньо соціально захищені, в тому числі і в цьому відношенні. Отже, фракція Компартії України голосуватиме за цей закон в першому читанні. Дякую.
Микола Кульчинський, "Наша Україна". Підготуватись Сухому.
Микола Кульчинський, партія "Наша Україна". Бачте, шановні слухачі і шановні народні депутати, члени комітету одностайні в оцінці написаного поданого законопроекту. І це свідчить про те, що він є актуальним, і актуальним дуже, оскільки стаття п’ята. Я просто хочу ще раз з акцентувати увагу зали на тому, що цей законопроект необхідно проголосувати, принаймні за основу, хоча я хотів би, щоб він був проголосований і в цілому, попри деякі зауваження аналітичного управління, їх можна врахувати. Йдеться про те, що стаття п’ята Закону "Про загальнообов’язкове державне пенсійне забезпечення", говорить про те, що розмір пенсійних виплат визначається виключно цим законом. До цього часу оцінка величини одного року страхового стажу визначалася законом про бюджет або указами Кабінету Міністрів, і це є не правильним, законопроект це виправляє. І більш актуальна проблема – та, про яку сказав Петро Степанович Цибенко. Отже, якби хто з депутатів десь на виступах, скажімо, зустрічах з людьми заікнувся про те, що він член комітету пенсійного, то, повірте мені, що 99,9 відсотків запитань було б виключно про пенсії. Бо нам, членам комітету, приходять щодо цих двох проблем маса листів. І я прошу зал серйозно віднестись, не дивлячись - опозиція, більшість, - таки підтримати, не дивлячись. цей законопроект, не дивлячись на те, що прийнятий Закон про пенсійну реформу. Ці два моменти, озвучені народними депутатами - членами комітету, є вкрай актуальними для всіх пенсіонерів. Дякую за увагу.
Дякую. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, чому я вийшов на трибуну? Бо я за цей законопроект буду голосувати, я попробую переконати тих людей, тих народних депутатів України, які, може, не до кінця з’ясували суть проблеми. Українська пенсійна система, побудована на базисі страхового відшкодування і солідарності, є для людей. викликає багато нарікань, бо є вона незрозумілою, заплутаною, непрозорою, а саме головне несправедливою. Що в ідеалі мало б бути? Справа навіть не в розмірі пенсійних виплат. В ідеалі: стаж і заробітна плата. Тоді людина отримує з малку чіткі соціальні орієнтири: боротися потрібно за робочі місця, вдосконалюватися на робочому місці, і боротися потрібно за високу зарплату. За що бореться наше суспільство сьогодні? За пільги, за подачки від держави. Це не нормально, це шлях в тупик, це не шлях розбудови громадянського суспільства. Коефіцієнт 1,35. Здавалося б, яка проблема: сьогодні Постановою Кабінету Міністрів цей коефіцієнт 2005 року повернуто, 1,35, але постановою, а не законом України. Ще одне. Ви, будь ласка, вдумайтесь: ми продовжимо термін виходу на пенсію. 2 роки попрацював - перерахунок, 2 роки пропрацював – перерахунок. Здавалося б, чим більший стаж, тим більше має підніматися пенсія. Мені колега Мовчан передав листа-скаргу нашого водія з Управління справами. В нього майже 50 років стажу, він задає питання: чому не міняється, чому така низенька пенсія. Ну, як людині пояснити, коли він, два роки працюючи, відраховує до Пенсійного фонду та солідарній системі, ще два роки працював - він далі відраховує. Він поповнює страховим внеском бюджет Пенсійного фонду. Шановні колеги, цей законопроект потрібно просто підтримати. Ми приречені за нього проголосувати, інакше логіки "чому ні", я, наприклад, не знаходжу. Якби це було перевантаження бюджету державного, тоді було б зрозуміло.
Обговорення питання завершено. Суть законопроекту зводиться до того, щоб відновити те, що у 2009 році Кабінет Міністрів полегшив собі життя, а до 2009 року, до рішення Кабінету Міністрів, Прем’єром якого відомо хто був, нараховувалися пенсії за іншим коефіцієнтом. Я ставлю на голосування про прийняття за основу Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо перерахунку пенсій працюючим пенсіонерам]] [[реєстраційний номер 4217]]. Прошу голосувати. [[12:05:38]] За-169 Не підтримано. По фракціях, будь ласка. Партії регіонів – 16, "БЮТ – "Батьківщина" – 62, "Наша Україна –Народна самооборона" – 29, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народної Партії – 15, позафракційні – 2. Є пропозиція направити законопроект на доопрацювання, прошу проголосувати. Доопрацювання. [[12:06:17]] За-311 Рішення прийнято. Шановні колеги! Дві фракції - "БЮТ – "Батьківщина" і фракція "Наша Україна – Народна самооборона" - просили взяти перерву, але вони готові висловитись. Шановні колеги! Ми домовились, що вони не братимуть перерви, бо це вони подали заздалегідь, тобто вони мали право на 30 хвилин. Але, щоб не втрачати часу, будь ласка, по півтори хвилини, прошу від фракції.
Шановні колеги! Опозиційні фракції "Наша Україна – Народна самооборона" і "Блок Юлії Тимошенко" – "Батьківщина" рішуче виступають проти намагань влади вчергове змінити виборчий закон під себе. Сьогодні влада повністю провалила свій електоральний рейтинг. Але намагається за будь-яку ціну зберегти більшість у новому складі парламенту шляхом прийняття Закону про вибори Верховної Ради у власній редакції. Запропонований Президентом законопроект, який незабаром збирається внести до парламенту, відкриває шлях до спотворення народного волевиявлення і це вже обкатано на місцевих виборах 2010 році. Насправді це єдиний спосіб для влади не опинитись у меншості в новій Верховній Раді, адже, повертаючи змішану систему, влада сподівається більшу частину мажоритарників просто силою загнати в більшість , використовуючи метод "батога і пряника". Влада демонстративно не звертає увагу на думку Європи, яка критикує намагання переписати правила виборів під себе, про що, зокрема, висловився однозначно секретар авторитетної Венеціанської комісії пан Мартінс, нещодавно перебуваючи в Києві. А тому сьогодні нам слід дочекатися остаточних висновків законопроекту щодо зміни виборчої системи, які однозначно будуть абсолютно критичними щодо неї. Повністю ігнорується також думка української опозиції, про діалог з нею влада розповідає лише у європейських столицях. А насправді за останні півтора роки парламентська більшість філігранно виробила тактику "продавлювання" потрібних їм законів. Спочатку один за одним провалюються альтернативні законопроекти опозиції, а потім, за командою "диригента" з Партії регіонів, починається "одобрямс" з голосування своїх рішень. Так, безперечно, збираються зробити і з Законом про вибори. Тому опозиційні фракції категорично вимагають не ставити сьогодні на розгляд Верховної Ради виборчі законопроекти, а слід дочекатися остаточних висновків Венеціанської комісії, які необхідно повністю врахувати в їх змісті. І тільки після того всі законопроекти повинні не за скороченою, а за повною процедурою пройти розгляд в парламенті. Вважаємо, що чинну пропорційну виборчу систему потрібно не скасовувати, а вдосконалювати і покращувати. Адже саме вперше в історії виборів в Україні, за нині діючим Законом про вибори, українці двічі обрали парламент.
Дякую. Будь ласка, Іван Григорович Кириленко.
Шановні колеги, в порядку дня виборчі закони, які по перерві будуть голосуватися. Ми проти такого підходу, щоб "оптом", швиденько-швиденько "змести і розчистити" шлях для "единого и непогрешимого". Наші аргументи наступні, до того, що було сказано моїм колегою Князевичем. Перше. Вперше Закон про вибори пишеться за межами парламенту. Колеги, це нонсенс! Роль Ради буде зведена до простого голосування, по суті статистична. Ми, як не парадоксально, не проти, хто буде вносити цей законопроект із-за меж, але нагадуємо, що Президент чітко зафіксував у виборчій програмі пропорційну систему з відкритими списками і в останньому посланні це теж підтвердив. Наша позиція: закон, який нині діє і по якому проходили вибори попередні, дозволяє максимально відображати волевиявлення народу, мінімізує корупцію. Ті вибори і сам закон, по якому вони проводилися, отримали позитивну оцінку усіх міжнародних фундацій як демократичні, відкриті, прозорі. Ми розуміємо, що депутатів треба наближати до виборців, максимально до територій, максимально до людей. Ми розуміємо, що і цей закон, який отримав позитив, по якому обирались позитивні висновки, требу удосконалювати. Найбільше цьому відповідають ряд опозиційних законопроектів, які будуть розглядатися, і особливо 4357 – законопроект нашого колеги Сергія Петровича Підгорного. Ми би підтримали ту позицію, яка була вже висловлена - не спішити, не поспішати, в нас немає висновків Венеціанської комісії. Тому, шановні колеги, поспішати, як кажуть, не торопясь. І давайте все-таки раз поставлено сьогодні на розгляд законопроекти, там є серйозне раціональне зерно, давайте їх підтримаємо. І не оскандалимося в черговий раз, провокуючи корупцію на виборах, підкуп, адміністративний тиск і все інше, про що вже говорилося. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, оголошується перерва до 12 годин 40 хвилин.
Шановні колеги, прошу заходити до сесійної зали, будемо продовжувати засідання. Розглядається питання - проект Закону про внесення змін до Закону України "Про увічнення Перемоги у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років" [[щодо безкоштовного показу художніх та документальних фільмів про війну у День Перемоги]] [[реєстраційний номер 8292]]. Автор законодавчої ініціативи - депутат Даниленко - пропонує розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Голосуємо. [[12:41:06]] За-164 Пропозиція підтримана. Будь ласка, Володимир Андрійович. Підготуватися Цибенку від комітету.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! День Перемоги – це одне з найвизначніших свят для України та для кожного з нас. Воно символізує перемогу добра над злом, майбутнього над минулим, життя над смертю. Цей день єднає людей проти агресії та війни, символізує прагнення до миру і процвітання. Саме в цей день свідома частина суспільства віддає дань пошани ветеранам Великої Вітчизняної війни. У 2000 році з метою зберігання пам’яті про захисників Вітчизни був прийнятий Закон України "Про увічнення Перемоги у Великій Вітчизняній війні 19941-1945 років". Статтею другою зазначеного закону передбачені форми увічнення Перемоги та подвигу народу-переможця. Звичайно, при вшануванні ветеранів Великої Вітчизняної війни не можна обмежуватись вказаними у цій статті формами вшанування, оскільки жоден захід, який здійснює держава по вшануванню ветеранів, не можна порівняти з ціною, яку заплатив наш народ за перемогу в цій страшній війні. Адже що, як не збереження пам’яті про Велику Вітчизняну війну 1941-1945 років, передавання спогадів про великий народ, який поклав на вівтар Перемоги мільйони життів, зробить цю Перемогу вічною. Ініційованим мною законом пропонується доповнити статтю 2 Закону України "Про увічнення Перемоги у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років" новою формою увічнення Перемоги та подвигу народу-переможця у вигляді організації безкоштовного показу художніх та документальних фільмів про Велику Вітчизняну війну у кінотеатрах, будинках культури та клубних установах 9 травня. Завданням проекту є виховання молоді та дітей на прикладі подвигу та відданості народу-переможця як зразок патріотизму та поваги до держави. Прийняття даного законопроекту буде позитивно впливати на увічнення пам’яті про Велику Вітчизняну війну 1941-1945 років. Нові форми увічнення пам’яті у вигляді.
Завершуйте.
безкоштовного показу художніх фільмів будуть позитивно впливати на правильне патріотичне виховання молоді України. Прошу вас підтримати даний законопроект.
Дякую. Перший заступник Голови Комітету у справах ветеранів, пенсіонерів та інвалідів Петро Степанович Цибенко.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! Минулої суботи, а саме 1 жовтня вся світова спільнота святкувала день осіб похилого віку, який було встановлено 21 рік тому Організацією Об’єднаних Націй. А в Україні в цей день паралельно відзначався ще і день ветерана. І дуже хотілось би, щоб сьогодні слова пошани, слова поваги, які лунали в переддень цієї події, цього знакового, знакової події в нашому житті, щоб вони підкріплялися ще й корисними справами, які б приймалися тут, у залі засідань Верховної Ради. Від імені комітету я хотів би щиро подякувати автору законопроекту Даниленку Володимиру Андрійовичу за його ініціативу, направлену на збереження пам’яті про Перемогу у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років. І повністю, комітет повністю підтримує ідею законопроекту 8292 щодо організації безкоштовного показу художніх та документальних фільмів про Велику Вітчизняну війну 1941-1945 років у кінотеатрах, будинках культури та клубних установах як однієї з форм увічнення перемоги та подвигу народу-переможця. Комітет на своєму засіданні 11 травня поточного року розглянув цей законопроект і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Такої ж думки і Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України. Моя позиція полягає в тому, що було б непогано, якби цей документ ми прийняли одразу і в цілому, але, на превеликий жаль, цей документ треба в деяких позиціях уточнити. Зокрема, його слід доопрацювати в частині конкретизації часу, протягом якого має бути організовано безкоштовний показ відповідних художніх та документальних фільмів. Адже зміст законопроекту не відповідає його уточнюючій назві, оскільки в ній ідеться про організацію.
Завершуйте!
Оскільки мова йде про організацію безкоштовного показу відповідних художніх та документальних фільмів лише у День Перемоги, в той час, як у самому законопроекті такий день не визначається. Проте, відповідне зауваження могло б бути враховане під час доопрацювання. Отже, комітет підтримує ідею законопроекту і пропонує прийняти його за основу. Дякую.
Дякую. Будемо обговорювати? Прошу записатись. Володимир Лещенко, фракція комуністів. Підготуватись Єдіну.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Шановні виборці! Чим і якими методами зараз виховується підростаюче покоління? Ширпотребом із-за кордону, через фільми, гроші, вбивства, насилля, порнографія тощо; і дійсністю на практиці: знищені заводи, розвалені тваринницькі ферми і тракторні стани, зарослі бур’яном поля, безробіття, беззаконня, несправедливість. Але ж був і досвід великої держави, Союзу Радянських Соціалістичних Республік, де дітей виховували з самого найменшого віку: жовтенята, піонери, комсомол, школа, піонерські табори, великі будови соціалістичної держави і перемога у Великій Вітчизняній війні. Тому я, звичайно, закликаю всіх народних депутатів підтримати цей законопроект, щоб хоча б показували безкоштовно художні і документальні фільми про війну у День Перемоги, щоб хоч тоді могли молоді наші люди побачити, що було тоді позитивне, а також наші ветерани щоб згадали свою військову воєнну юність. Дякую.
Дякую. Єдін, будь ласка, Олександр.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, зрозуміло, що сьогодні перед нами стоїть архіскладне завдання – сформулювати, чи змоделювати національну пам’ять про Перемогу у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років. На мій погляд, зміни, які пропонуються в законопроекті, - це тільки одна із складових багатогранної роботи із патріотичного виховання нашої молоді. Законопроект має гарну ідею, але слід зауважити, що зміни, запропоновані в ньому, не вказують періоду перегляду безкоштовного показу художніх та документальних фільмів про Велику Вітчизняну війну у кінотеатрах. Це положення необхідно буде уточнити у другому читанні. Але я переконаний, що пошана до героїчних сторінок історії України та пам’яті тих, хто захищав рідну землю, наближаючи перемогу, - це благородний обов’язок живих і данина пам’яті загиблим. Тому зміни, що пропонуються в законопроекті, дійсно, покращать розуміння громадського обов’язку нашого покоління. Тож я просив би підтримати законопроект за основу. Дякую.
Дякую. Сергій Павленко. Не наполягає. Каплієнко.
Прошу передати слово Валерію Камчатному.
Камчатний, будь ласка.
Камчатний Валерій, депутатська група "Реформи заради майбутнього", Харківщина. Безумовно, всі законодавчі ініціативи, які спрямовані на підтримку ветеранів, учасників та дітей війни, а також збереження нашої історичної пам’яті, вони повинні бути підтримані в цій залі. Адже без цього ми ніколи не зможемо утвердитися як народ, як нація, яка гідна самоповаги та поваги з боку інших держав. Тому ми схвалюємо ідею безкоштовного показу художніх та документальних фільмів про Велику Вітчизняну війну 1941-1945 років у кінотеатрах, будинках культури та клубних установах. Безумовно, така форма увічнення подвигу нашого народу у цій війні сприятиме збереженню пам’яті про цю війну та вшануванню її героїв. Але чому ми натиснули кнопку "проти" у виступі, про це вже звернув увагу сьогодні комітет шановний, про те, що законопроект має деякі вади, він повинен бути доопрацьований, і зокрема, у частині пошуку фінансових джерел для фінансування організації цієї роботи. Тому ми сьогодні вдячні моєму земляку колезі Даниленку за таку ініціативу, це – правильна ініціатива, ми її підтримаємо, безумовно, при доопрацюванні розумному цього законопроекту. Дякую.
Одна хвилина, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, безумовно, це наша частка малесенька, яку ми можемо зараз зробити, - це прийняти цей закон. І я буду голосувати "за". Але ми маємо добре з вами розуміти, що тільки вирішивши питання подивитися і надати право ветерану, подивитися один раз безкоштовно кінофільм у День Перемоги, очевидно, це не обов’язок держави, яким вона має забезпечити і виживання, і належний рівень життя ветеранам, дітям війни, забезпечення їх медикаментами, забезпечення ліками сьогодні всіх госпіталів, які прикриваються, яким урізається фінансування. Через це я вважаю, що це – привід для того, щоб замислитися, що робиться сьогодні по виконанню інших вимог законодавства України щодо ветеранів. Дякую.
Обговорення питання завершено. Шановні колеги, я думаю, всім зрозуміла ідея. Давайте підтримаємо. Кінотеатрів, правда, майже не залишилося. Я ставлю на голосування про прийняття у першому читанні Закону про внесення змін до Закону України "Про увічненняПеремоги у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років" [[щодо безкоштовного показу художніх та документальних фільмів про війну у День Перемоги]]. Реєстраційний номер 8292. Прошу голосувати. [[12:53:26]] За-284 Прийнято у першому читанні. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Закону України "Про звернення громадян" та проект Постанови щодо спеціальної контрольної комісії з питань звернень громадян. Реєстраційні номери 2494, 2495. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:54:01]] За-206 Підтримано. Будь ласка, Валерій Ілліч Коновалюк. Підготуватися Павленку Едуарду від комітету.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Шановні громадяни! Безперечно, питання повноважень спеціальної контрольної комісії з питань звернень громадян є в переважній більшості парламентів Європи. Ми розуміємо, що постійні зміни у виборчому законодавстві, у виборчій системі України призвело фактично до скасування мажоритарних округів, до серйозного погіршання системи реагування, в тому числі народних депутатів, на звернення громадян, що негативно впливає на захист прав і свобод, гарантованих Конституцією та законами України. Спостерігається системне формальне бюрократичне ставлення посадових осіб місцевих органів влади і виконавчої влади, керівників підприємств, установ і організацій до розгляду звернень, тяганина та поверховість, які допускаються ними при їх вирішенні. Ми з вами можемо переконатися, що і народні депутати на власні запити, звернення отримуються формальні відповіді або взагалі нічого не отримують. Тому ми мусимо розуміти, в якому становищі сьогодні знаходяться наші громадяни. Внесення законопроекту зумовлено негайною потребою забезпечити ефективний та дієвий діалог між владою та народом України запровадити систему контрольних комісій за додержанням законодавства щодо звернень громадян до органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Прийняття законопроекту є виключно важливим для захисту прав і свобод громадян, усунення деструктивних наслідків діючої виборчої системи, посилення контролю за виконавчими гілками влади, налагодження плідного контакту між громадянами та представниками влади, що позитивно вплине на загальний розвиток демократичного суспільства в Україні. Не буде жодної нагальної потреби створювати паркан і закриватись від тих людей, які змушені приходити до стін Верховної Ради. Я розумію, що це питання, законопроект був внесений ще у травні 2008 року. Воно б дало можливість нам не тільки реагувати оперативно на ті всі проблеми, але на кожній Погоджувальній раді мати повну інформацію, моніторинг, які проблеми сьогодні хвилюють, турбують суспільство.
Завершуйте, будь ласка.
як треба системно це вирішувати. Тому я звертаюсь, шановні колеги: у нас існує контрольна комісія спеціально з питань приватизації, хоча велика приватизація вже давно закінчилась. І протягом шостого скликання ми не тільки не почули звіт цієї комісії, але і взагалі, мабуть, і потреби в цьому немає. Хоча питання захисту громадян і звернень громадян достатньо існує. Я хотів би ще відповідь дати на ту заяву, яка пролунала до перерви, що треба зберегти пропорційну систему. Ні. Повернення мажоритарних округів - це вимога суспільства, майже стовідсоткова. Дякую.
Дякую. Едуард Павленко, від комітету. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин на своєму засіданні розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про звернення громадян", реєстраційний номер 2496, від 16.05.2008 року, поданий народним депутатом України Коновалюком, який сьогодні пропонується на ваш розгляд. Даним законопроектом передбачається доповнити Закон України "Про звернення громадян" новою статтею, 13-1, відповідно до якої Верховна Рада України має створити з числа народних депутатів України Спеціальну контрольну комісію з питань звернення громадян. Крім цього, проектом передбачено також створення аналогічних комісій у Верховній Раді Автономної Республіки Крим та у відповідних місцевих радах. При обговоренні даного питання члени нашого комітету висловили ряд зауважень. Перш за все, наголошували, що запропоновані норми не розкривають повною мірою компетенцію зазначених комісій і не визначають який вид контролю вони мають здійснювати. До того ж запропоновані автором зміни суперечать положенням частини другої і третьої статті 89 Конституції України, у відповідність з якими не передбачені можливості, створені Верховною Радою України, постійно діючих спеціальних контрольних комісій. Не відповідають запропоновані новели статтям 26 та 32 Конституції Автономної Республіки Крим та Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", згідно з якими виключно до повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування належать утворення в їх органах постійних і тимчасових комісій. У висновку Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України від 18 червня 2008 року зазначається: за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно відхилити. Не підтримується прийняття даного законопроекту і Комітетом Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. Комітет одноголосно прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України про звернення громадян.
Завершуйте.
від 16.05.2008 року, поданий народним депутатом України Коновалюком, відхилити. Дякую за увагу.
Дякую. Будемо обговорювати? Запишіться. Будь ласка, Ярослав Сухий. Підготуватися Кармазіну.
Шановні колеги, ми маємо два базових закони: Закон "Про звернення громадян" і Закон "Про статус народного депутата України". Скажіть, будь ласка, хіба ми не знаємо про те, що відділи скарг та звернень громадян є у всіх органах виконавчої, судової та законодавчої гілок влади, у всіх є? При бажанні ми можемо взяти звіт будь-якого відділу та будь-якої організації і здійснити аналітику, якщо така є. Ще одне, згідно статусу народного депутата України народний депутат України зобов’язаний мати округ, бути прикріпленим до цього округу, отримувати ці скарги, реагувати на ці скарги в ступінь, яка передбачена Конституцією і законами України. Тому мені взагалі незрозуміла ідея цього законопроекту6 створити спеціальну контрольну комісію, яка би контролювала – кого? - народних депутатів України, як вони з скаргами працюють, керівника фракції, як він реагує на таких народних депутатів України? І мені здається, що цей законопроект надуманий. Ми маємо ще один орган, я автора законопроекту не називаю, можливо, він про нього не чув, називається Національна рада посередництва і примирення. Так це її обов’язок: збирати, аналізувати скарги і вживати заходів для того, аби не наростала соціальна напруга, аби знімалися ті питання, які турбують наших людей. І останнє, шановні колеги. Єдиний великий позитив цього законопроекту полягає в тому, що нам в кінці-кінців потрібно переглянути наші з вами ставлення до заяв і звернень громадян. А особливо до контрольної функції, яку мають виконувати комітети Верховної Ради України. Подивіться, чи багато законопроектів ми аналізували на предмет їхнього виконання і як вони працюють на місцях? І скільки скарг і нарікань з місць ми маємо від людей про те, що не зрозуміла норма того чи іншого законопроекту і не зрозуміло куди можна поскаржитися чи попросити отримати якесь роз’яснення? Я підтримую думку комітету профільного - і цей законопроект пропоную відхилити.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Почну з маленького прикладу. Телефонують мені з Артемовського дитячого будинку Донецької області і говорять: "Прийнято рішення і в суді про те, що наш дитячий будиночок будуть закривати, тому що приміщення, яке ми займаємо, – історичне приміщення, історичний будинок, воно сподобалося одному з олігархів, і під виглядом Євро-2012 його мають використовувати по-іншому". При цьому ніхто не думає про тих діточок-сиріт, які там знаходяться багато дуже років у місті Артемовську. Мене запитують: "Скажіть, будь ласка, а чи приймає Прем’єр-міністр України людей, нас, ми хочемо поїхати до нього, і чи приймає Президент України Віктор Янукович людей? Ми хочемо поїхати до нього з цього питання". Наголошую, Артемівський дитячий будинок. Можливо, є представник Президента, і він почує, як вони хотіли попасти до прийому. Я їм пояснив, що я їм допомогти в прийомі не можу, оскільки навіть депутатів пан Азаров не приймає. Це єдиний Прем’єр за пам’ять мою, за 20 років незалежності України, який депутатів не приймає. Ну, я думаю, що його доля буде визначена дуже швидко - і поїде він туди, де і власність його, в Російську Федерацію. Але, тим не менше, я переконаний, що увагу до цієї теми правильно підняли. Знаєте, Президент створив омбудсмена з прав дитини, у нас є омбудсмен з прав людини, а ви вирішили, що треба з прав дитини. То я підказую ідею, створіть ще з числа когось із перебіжчиків омбудсмена з прав заяв, скарг і звернень - це буде якраз адекватно. Знайдеться ще один такий, хто підписував там якусь таку угоду. Звісно, цей проект треба.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ще раз нагадую, тут є і зміни до закону, і окрема постанова. Суть зводиться до одного і того ж самого: щоб створити спеціальну контрольну комісію у Верховній Рад з питань звернень громадян. І в законі про це говориться, і в окремій постанові, тому ми будемо зараз окремо їх голосувати. Я ставлю на голосування законопроект за номером 2494: про внесення змін до Закону України "Про звернення громадян" щодо спеціальних контрольних комісій з питань звернень громадян. Прошу визначатись. [[13:04:55]] За-14 Не підтримано. Законопроект відхилено. І ставлю на голосування проект Постанови за номером 2495. Прошу визначатись. [[13:05:21]] За-0 Відхилено. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення у відповідність до Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" [[реєстраційний номер 9032]]. Але я не бачу автора, і вона ж від комітету, Королевської. Давайте будемо розглядати без неї. Я зараз висновок комітету – прийняти за основу. Висновок Головного науково-експертного управління – законопроект може бути прийнятий за основу. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[13:06:17]] За-203 Рішення прийнято. Шановні колеги, я прошу записатися на обговорення законопроекту. Два – "за" два – "проти". Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Нікого немає. Шановні колеги, сьогодні в Україні перебуває делегація Національної Ради Республіки Австрії на чолі з її Президентом Барбарою Праммер. Я просив би, Шановні колеги, привітати наших гостей і побажати їм плідного перебування в Україні, гарних зустрічей і яскравих вражень від гостинної української землі. Олег Зарубінський, будь ласка, фракція Народної Партії.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Я, чесно кажучи, трошки здивований, що в обговоренні не так багато людей беруть участь. Тому що закон насправді дуже важливий, дуже важливий закон. Будь-які речі, які чітко регламентують формат дозвільної системи, дозвільної діяльності є надзвичайно важливі для нашої економіки, для дерегуляції, а з іншого боку для залучення і стимулювання розвитку бізнесу, розвитку ділової активності. Тут в законопроекті є безумовні позитиви. А в чому я їх бачу? В тому, що чітко визначається, досить чітко, я підкреслюю це, коли не видається на щось дозвіл, і перелік достатньо повний. Тобто, виходячи з того, що в законопроекті, а в законі, якщо ми приймемо його, буде зазначено, коли відповідний орган територіальна філія того чи іншого органу, уповноваженого на здійснення цієї діяльності, не дає дозвіл, то це має виходити за межі прописаного в законі. Тобто людина, яка намагається проявити свою ділову активність і займатися бізнесом в цілому ряді галузей, наперед знає за яких умов він не отримає цей дозвіл. Це є позитивно. Оце стосується Закону України "Про тваринний світ", де чітко це зазначено. Це стосується в змінах, які пропонує суб’єкт законодавчої ініціативи до Закону України "Про Червону книгу". Тут і так сказано: "Підставою для відмови у видачі дозволу є." і абсолютно чітко визначено, що є підставою. Але, шановні колеги, його в цілому не можна приймати, його треба доробляти, можливо, при підготовці до другого читання. Чому? Тому що тут зазначено, що мають функціонувати територіальні органи спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань екології та природних ресурсів. Стаття 106 Конституції України каже, подобається це чи ні,.
Завершуйте, будь ласка.
подобається це чи ні, але тут зазначено, що міністерство та інші центральні органи виконавчої влади утворюються, реорганізовуються, ліквідуються Президентом України, а територіальні органи міністерства утворюються у випадках, коли їх створення передбачено Положенням про міністерство. В нині діючих положеннях про відповідні міністерства цього немає. Тому треба бути узгодити вже з чинним законодавством, і особливо з 106 статтею Конституції України. Можливо, про підготовці до другого читання. Дякую.
Дякую. Юрій Кармазін, 1 хвилина.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Надзвичайно серйозний законопроект, як дійсно сказав наш колега Зарубінський. Я хотів би звернути вашу увагу на статті 38, куди вносяться зміни, і мова йде про нормативи гранично допустимого скидання забруднюючих речовин. Вона змінюється трошки. І тепер буде написана так: "Гранично допустимого скиду у водні об’єкти забруднюючих речовин із зворотними водами". Я хотів би, щоб ви дуже уважно подивилися на цю статтю. В принципі, така річ весь час відбувається. І зараз робиться скидання. А тут передбачається, що ці проекти нормативів гранично допустимого скиду у водні об’єкти забруднюючих речовин із зворотними водами розробляються на замовлення водокористувачів, що здійснюють скидання зворотних вод у водні об’єкти та затверджуються територіальними органами спеціально уповноваженого центрального органу і так далі. Я хотів звернути увагу не на це. Я хотів звернути увагу на те, що ми в принципі не.
Завершуйте.
Що ми в принципі не ставимо питання про те, що не можна нічого скидати у воду, якщо вона не очищена стовідсотково. Я ось на це хотів звернути увагу. І це сьогодні ми з вами відхилили законопроект колеги Бондаренка, Володимира Бондаренка, який ставив питання про те, щоб контролювалась вода, яку ми п’ємо. Тому я буду голосувати за прийняття цього закону в першому читанні. Але дуже обережно треба поставитися до цих норм і поставити деякі запобіжники.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення у відповідність до Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності", [[реєстраційний номер 9032]] Автор законопроекту – Королевська. [[13:12:43]] За-99 Не підтримано.
Є пропозиція- на доопрацювання.
На доопрацювання, прошу голосувати. [[13:13:08]] За-294 Підтримана ідея. Тобто направляємо автору законодавчої ініціативи законопроект на доопрацювання. Слухається питання проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо заявницького принципу державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців [[реєстраційний номер 9048]]. Є пропозиція за скороченою, прошу проголосувати. [[13:13:48]] За-206 Підтримано. Автор законопроекту, і вона ж від комітету, Наталія Королевська, будь ласка, чотири хвилини.
Шановні колеги, пропоную до вашої уваги проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо заявницького принципу державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців [[9048]]. Мета цього законопроекту – істотно полегшити процедуру припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців. Вам усім відомо, наскільки складною та обтяжливою є у нас процедура припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців. Вона включає не лише заяву підприємця, але і публікацію повідомлення в друкованому виданні, і збір численних довідок, і довге очікування відповіді після подання довідок реєстратору. Буває, що процес затягується на місяці. Ви пам’ятаєте, що ми ухвалили в травні Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедур припинення юридичних осіб і фізичних осіб-підприємців за їх рішенням. Але цей закон, на жаль, не вносить істотних змін у процедуру припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців, процедура так і залишилася складною та багатоетапною. Ви, звичайно ж, розумієте, що спрощення процедури припинення підприємницької діяльності – життєво важлива необхідність, особливо для тих дрібних підприємців, які вирішили закрити свій бізнес і шукають роботу, чи зареєструватися, як звичайні безробітні. А ви знаєте, що їх стає все більше, тих, чий бізнес перестав приносити навіть дуже скромний прибуток, і вони вимушені припиняти підприємницьку діяльність. Що конкретно я пропоную в законопроекті? У проекті пропонується кардинально полегшити процедуру припинення підприємницької діяльності для підприємців фізичних осіб і скоротити термін такої процедури до одного дня. Після ухвалення законопроекту підприємцю досить буде лише заявити реєстратору про припинення підприємницької діяльності - і таке припинення негайно буде зареєстроване. На чому базується ідеологія запропонованих змін? На тому факті, що фізична особа, яка припиняє свою підприємницьку діяльність, нікуди не зникає. На відміну від випадку ліквідації юридичної особи, фізична і після припинення підприємницької діяльності продовжує відповідати за своїми боргами, а обсяги їх відповідності жодним чином не змінюються. Це стосується, зокрема, і сплати податків і зборів. Ухвалення законопроекту не лише кардинально полегшить припинення підприємницької діяльності фізичних осіб підприємців, але і дозволить покращити місце України у світових рейтингах щодо простоти ведення бізнесу та підвищить інвестиційну привабливість нашої країни. На думку Комітету з питань промислової регуляторної політики та підприємництва, прийняття змін, запропонованих в законопроекті, є корисним і своєчасним. На закінчення хочу нагадати, що в багатьох країнах навіть не існує поняття "фізична особа - підприємець". Там будь-яка фізична особа може, якщо забажає, займатися підприємницькою діяльністю і платити податки, і це тільки вітається. Отже, немає жодних підстав ускладнювати припинення діяльності фізичних осіб підприємців і у нас в країні. Надання маси усіляких довідок не має бути умовою реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичною особою. Вам добре відомо, що такий підхід природній і загальноприйнятний у світі. Сьогодні у нас є можливістьзакріпити його і в нашій країні. Наш комітет пропонує взяти законопроект 9048 за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую, Наталія Юріївна. Хто бажає взяти участь в обговоренні? Так, крім двох рук я більше не бачу. Три є, да? Записуйтеся. Ландік. За ним - Зарубінський.
Дякую. Я так думаю, що цей законопроект треба прийняти за основу, тому що нашим підприємцям не тільки приходиться платити за те, що вони відкривають свою справу, і платити не тільки державі, а й у карман чиновникам, а тепер уже і не закривая справу, з них. також їм пропонують у карман давати всякі відкати. І це унеможливить якісь там відкати і так далі, якщо ми за день, за два зможемо допомогти підприємцю закрити ту справу, яку він, може, не знаючи, як відкрив, або із-за економічної кризи. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Олег Зарубінський, підготуватися Задирку.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії. Шановні колеги, законодавча ініціатива абсолютно виправдана і логічна, ідея зрозуміла, бо підприємства утворюються, підприємства закриваються, це природня практика для всіх країн, для України у тому числі. І тому полегшення самої процедури закриття підприємства, очевидно, ідея слушна. Але я хотів би звернути увагу на деякі речі, можливо, їх можна вважати технічного характеру, але які можуть позначитися, якщо не змінити деякі положення даного законопроекту. От, наприклад, на сьогоднішній день, крім зазначених документів - вони є у "Пояснювальній записці", подаються суб’єктом законодавчої ініціативи, - на сьогоднішній день також потрібно подати заяву про припинення підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем та документ, що підтверджує внесення плати за публікацію. А якщо буде реалізована законодавча пропозиція без зміни, то прийняття і реалізація цього положення законопроекту може призвести до ускладнення роботи державних реєстраторів, і це є факт. Оскільки буде відсутня інформація про те, чи сплатила особа оцю плату, яка вимагається за чинним законодавством. І другий момент. Я хотів би звернути увагу Адама Івановича, це стосується і інших наших законопроектів. Є така стаття. частина шоста статті 90 Регламенту Верховної Ради України. Це закон України. І там сказано, що можна вносити зміни законодавчі до законів, до кодексів, до основ законодавства і так далі, але не можна зміни вносити до закону про внесення змін. У даному випадку вносяться зміни до закону про внесення змін в існуючий закон. Тому я думаю, що треба врахувати це. Це, по-перше, порушення Регламенту, а по-друге, це ненормальна практика, яка склалася. В первинний документ, в первинний закон можна вносити.
Ви праві. Задирко, будь ласка. Мікрофон з місця.
Слово прошу передати Володимиру Каплієнку. Дякую.
Мікрофон Каплієнка.
Дякую, Адаме Івановичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього", обговорюючи цей законопроект, доволі сильно коливалася. Чому? З одного боку, на наш погляд, є необхідність доопрацювання цього законопроекту, зокрема через те, що треба внести зміни до Податкового кодексу України, можливо, до статті 78 і врегулювати принцип проведення перевірок при припинення підприємцем своєї підприємницької діяльності, особи-підприємця, фізичної особи. І друге питання, у відповідності до якого ми коливалися, це те, на чому наголосив наш колега Зарубінський: щодо порушення діючого Регламенту Верховної Ради України. Але якщо подивитися на позитивні сторони, то ми прийшли до наступного висновку. Всі сьогодні знають, що відкрити підприємство на багато легше, ніж його закрити. І то є правда. На сьогоднішній день з урахуванням того, що нещодавно ми прийняли редакцію Податкового кодексу у відповідності, до якої цілий прошарок українців не в змозі більше займатися підприємницькою діяльністю у вигляді фізичної особи, то існує на сьогоднішній день проблема, як зробити так, щоб ці люди відійшли від цієї справи і швидко поставили жирну крапку в цьому питанні. А що ж сьогодні? Треба написати заяву, опублікувати, дочекатися чергової чи позачергової перевірки, і таке інше. Безумовно, цей закон слушний, тому що чітко визначає процедурні моменти: що, як, куди і хто за це відповідає. І чітко визначає, що, наприклад, один день зареєстрував - і гуляй. Тому депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде голосувати за цей законопроект в першому читанні, з врахуванням того, що ми виправимо все ж таки ситуацію на краще. Дякую.
Дякую. Одна хвилина, Кармазін.
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни. Ви знаєте, шановні народні депутати, ми були на 147 місці по веденню бізнесу, я вас вітаю: ми пробралися аж на 145 місце. І саме в тому числі через те, як ми відкриваємо і закриваємо бізнес. Цей закон, який запропонувала Наталія Королевська, практично існує в багатьох країнах світу, в багатьох країнах, і приблизно такий же самий, і він розглядається як антикорупційний закон, як не дивно це виглядає. І в даному випадку це є антикорупційний закон, бо сьогодні закрити бізнес, вірніше оформити закриття бізнесу, який уже закрила влада відкриттям Податкового кодексу, надзвичайно важко. Через це треба прийняти цей закон. Більше того, я його уважно подивився, я вам хочу сказати, що по кожному абзацу практично у мене стоять плюси. Його можна приймати в двох читаннях зразу, бо люди зразу почнуть дихати в цій країні по-іншому, бо в європейській асоціації до нас по-іншому віднесуться. Тому я прошу вас підтримати.
Будь ласка Сергій Гордієнко, одна хвилина.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Фракція Компартії України пропонує підтримати у першому читанні законопроект 9048. Я хотів би нагадати усім депутатам, що в нас на прийомах і в пошті є багато листів, багато звернень, коли людина прийшла, заявила про припинення своєї підприємницької діяльності, а протягом значного саме часу вона не може отримати ніякого документу, вона вважає, що вона закрила. А певні структури, якщо вона саме влаштувалася на роботу, потім нараховують їй якісь незрозумілі саме виплати. Це, зокрема, ті, хто перебуває на обліку в Центрі зайнятості. Тому необхідно регулювати ці моменти і проголосувати за даний законопроект у першому читанні.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо заявницького принципу державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців. Прошу визначатися. [[13:26:43]] За-86 Не підтримано. По фракціях. Партія регіонів – 6, "БЮТ – "Батьківщина" – 31, "Наша Україна - Народна самооборона" – 5, комуністів – 23, "Реформи заради майбутнього" – 19, Народна Партія - не голосували, позафракційні – 2. Є пропозиція направити на доопрацювання. Прошу визначатися. [[13:27:16]] За-285 Підтримана пропозиція. Направляється закон автору на доопрацювання. Слухається питання: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо захисту населення та інформаційного простору від негативного впливу]] [[реєстраційний номер 8371]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу визначатись. [[13:27:54]] За-221 Підтримано. Доповідає народний депутат Павло Якимович Унгурян. Від комітету підготуватися Уколову.
Шановні колеги! Законопроект номер 8371 підготовлений представниками різних фракцій: фракцією Партії регіонів України, фракцією БЮТ та фракцією Комуністичної партії України. Сутність цього закону дуже проста. Це абсолютно не нормально, коли ми, як і інші громадяни України, вмикаючи вечором телебачення, бачимо, що на багатьох центральних каналах, і набагато більше на регіональних телеканалах, відбувається фактично відкрите надання окультних, магічних послуг населенню, ще і незрозумілими дуже часто особами. Це не нормально, коли через платні дзвінки відбувається фактично шахрайство, коли дзвонять і діти, і дорослі. І, зважаючи на велику ціну цих дзвінків, фактично ошукують людей фінансово. Я вже не кажу про найголовнішу небезпеку – питання морального психічного впливу на людей, питання духовної, моральної, психічної залежності від того, що відбувається в телеефірі, – це дуже важливо. Якщо людина хоче скористатися послугами якихось лікарів чи псевдолікарів, якщо людина хоче звернутися до якихось паронормальних спеціалістів, це, можливо, її особиста справа. Але це абсолютно не нормально, коли ці послуги, коли ця діяльність відбувається в прямому ефірі на всю країну і від цього можуть страждати і страждають вже люди. Я маю велику кількість підписів громадян на підтримку цього законопроекту, які говорять про те, що тисячі й тисячі людей щорічно потрапляють в оману завдяки цій справі. Тому ми маємо навести в цьому порядок. Законопроект передбачає внесення змін до законів:про рекламу, про друковані ЗМІ та про телебачення і радіомовлення, де забороняється.
Завершуйте.
рекламувати та транслювати будь-які послуги в прямому ефірі. Також є пропозиція, щоб звернутися до Кабінету Міністрів з проханням розглянути доцільність необхідності перебування у державному класифікаторі професій таких професій, як ворожка, чаклун, що суперечить просто нашій християнській нації в Україні. Це абсолютно ненормально, нелогічно, не маючи професії священика, мати ці професії. Прошу підтримати.
Від комітету - Уколов Віктор Олександрович. Прошу.
Шановні колеги, Комітет з питань засобів масової інформації та свободи слова розглянув на своєму засіданні цей законопроект - і більшістю голосів вирішив підтримати цей законопроект. Найперше, що цікавило членів комітету, - це, чи не буде цей законопроект зменшувати рівень свободи слова в Україні. Насправді ми розібралися і рекомендуємо вам до прийняття, тому що не буде. Тому що там, де стосується заборона прямого ефіру, це не впливає на програми типу "Битви екстрасенсів", або якісь сюжети в телевізійних новинах. Тому що свобода слова - це, перш за все, сюжети в телевізійних новинах. А те, що стосується, про що говорив наш колега Унгурян, надання окультних послуг в прямому ефірі, то звичайно, ми підтримуємо, щоб це заборонити. Загалом я хотів би сказати, що те, що зараз відбувається, повертає Україну в таке схиблене Середньовіччя, коли професії ворожка і екстрасенс існують в класифікаторі професій. Ми би хотіли бачити більш повним цей законопроект. Але давайте зробимо невеличкий крок - і очистимо наш ефір і засоби масової інформації від цих середньовічних впливів. Дякую за увагу.
Дякую. Все зрозуміло? Ні. Дехто хоче уточнити. Записуємось. Будь ласка, Євген Царьков.
Ну, действительно, от имени фракции как соавтор хочу поддержать своих коллег. Конечно, мы не построим такими нормами те нормы, которые были в советское время. Ну, правильно коллега меня сегодня спросил, говорит: вот, если Маяковского перефразировать, и подойдет сегодня ребенок и спросит папу: "Что такое хорошо, а что такое плохо?" Ну, невозможно ответить на этот вопрос. Потому что, начиная от того, что вот все авторы законопроекта боролись со знаменитым мультиком "Южный парк", вы помните, да? И у нас по каналам парламент боролся с такими мультиками, по-моему, два года. А чтоб вы знали, такие мультфильмы включены в Книгу рекордов Гиннеса в 2007 году зачитываю: "как анимационный фильм с наибольшим использованием ненормативной лексики". А чего стоит у нас некоторые звезды "Плейбоя", которые погоду показывают. Кстати, за классификатор хотел тоже напомнить коллегам, что как раз их включили в период такого, будем говорить, оранжевого безумства, их включили в классификатор профессий еще. И по большему счету кроме этой рекламы мы можем дорасти до того, что будем воспитывать, и в ВУЗах преподавать будущих астрологов и гадалок. Поэтому от имени фракции полностью поддерживаем ту инициативу. Я надеюсь, что это первый шаг к тому, чтобы мы одумались. Хорошее нужно брать с любой культуры, от любого народа, а плохое оставлять тому народу, где это производилось. То есть в принципе нам это засилье вот этой чернушной порнографии, эротики, разврата ни на нашем медиапространстве, ни с телеэкранов не нужно. Поэтому фракция будет голосовать за этот законопроект. Спасибо.
Валерій Камчатний.
Прошу передати слово колезі Каплієнку.
Мікрофон Каплієнка.
Дякую, Адаме Івановичу. Депутати групи "Реформи заради майбутнього" як один 20 голосів поставлять під цим законопроектом. Ми навіть обговорювати це питання не намагалися на засіданні фракції. Але хотілося б звернутися до законодавців. Чому там лише три фракції? Знаєте, шкода, що ви до нас не підійшли, ми поставили би 20 підписів і знизу. Тому безумовно в ХХІ сторіччі, де ми живемо, не можна взагалі без сміху дивитися на те і без горя на те, що відбувається зараз на екранах телевізорів. Я хотів би вам перерахувати цих людей. Це знахарі, чаклуни, шамани, маги, екстрасенси, ворожки, спірити, астрологи, чаклуни, віщуни і таке інше. Скажіть, будь ласка, де це в нашому язику з’явилися такі терміни? Та нібито ми живемо в XV сторіччі, де люди не мали жодної освіти. Багато з них жодного відношення до якихось там здібностей не мають, не кажучи про те, що це є не Божа справа, і звертаються вони, мабуть, до рогатого, із яким вони, може, і працюють. То хотілося б звернути ще на одну проблему, вони ж хочуть грошей, а якщо хочуть грошей, то чому б ми не поставили перепону в цьому напрямку і взагалі не поставили заборону на використання компаній, які надають послуги через свої телефони. Ви знаєте, що тарифи знімаються не з телерадіокомпанії, а через деякого посередника. І ще хочемо звернути увагу, а що робити з тими, хто займається агресивним маркетингом, телевікторинами, конкурсами і іншими "лохотронами", яких ми на сьогоднішній день не забороняємо цим законом, але вони ж є. Мені вже стидно включати телевізор ввечері, тому що обов’язково хтось там лунає: "Подзвоніть, подзвоніть, напишіть – вам буде 500 гривень". Тфу, блин! Давайте будемо голосувати за це.
Да, відчувається, що ви до телебачення не маєте відношення. Так, будь ласка, Литвин передає Зарубінському. За ним. Дійдем, дійдем. Треба записуватися.
Шановні колеги, Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний колега згадував і цитував Маяковського, а я пам’ятаю слова сучасного письменника Бориса Акуніна, який казав, що телебачення сьогодні – це пульт дистанційного управління глядачем. Якщо це так, а це правда, то шамани, маги, ворожки по телебаченню – це пульт дистанційного шахрайства щодо глядача. І я думаю, що і в пояснювальній записці шановним суб’єктом законодавчої ініціативи можна було зазначити і термін "шахрайство", бо в більшості випадків, ви це прекрасно знаєте, це є звичайне шахрайство. У зв’язку з цим мене трошки дивує висновок науково-експертного управління, він пропонує це на доопрацювання викинути цей законопроект, і, послухайте, які мотиви, які аргументи: "Відповідно до частини першої статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку він вільно погоджується". Цікава логіка прив’язки до цієї норми Конституції шахрайства, яке чиниться з телеекранів. Ще цікавіше, що 1 стаття, частина перша статті 41 Основного Закону, на який теж посилається науково-експертне управління. Послухайте: "Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися результатами своєї інтелектуальної і творчої діяльності". Це якої діяльності? Це шахрайства? Я хотів би нагадати, що у французькій Декларації прав людини і громадянина є таке, що свобода кожної людини закінчується кінчиком носа іншої людини. А що роблять ці маги і ворожки?! Що вони роблять? Вони зазирають, вони зазіхають на свободу інших людей своїми шахрайськими діями. Цей проект треба обов’язково проголосувати. І користуючись тим, що ще є 4 секунди, які треба проголосувати, шановні представники профільного комітету, нарешті на те, щоб був зворотній відлік реклами на кожному телеканалі. Будь ласка, зробіть.
Дякую. Томенко, будь ласка.
Шановні колеги! Я хотів привернути вашу увагу до одного більш стратегічного моменту, зв’язаного з Законом "Про рекламу", оскільки ми тут об’єдналися в нашій боротьбі з окультно-містичними справами. А я хотів, щоб ми до цього якось об’єдналися з реальними справами. От я вам зачитую статтю 59 Закону про рекламу, що теле- і радіоорганізації повинні робити, згідно закону, який ми давно прийняли. Наприклад, попереджати телеглядачів про те, що її програми є платними. У мене запитання, всіх попереджаєте? Звичайно, не всіх. З повагою ставитись до національної гідності. До нас тут приїжджають деякі класики-заробітчани російські, що таке кажуть про українців, що хочеться, я не знаю, або піти туди, на телебачення і їх попросити повернутися на рідну батьківщину. А власників каналів – щоб вони гроші повернули платників податків. Щоб вони не хамили тут українцям за гроші наших олігархів. Є тут стаття про те, що не треба поширювати матеріали, які порушують презумпцію невинуватості підсудного або підсудної. У мене запитання. У нас що, виконується це на телебаченні? Тому перша позиція, яку ми як парламент мусили б зробити, ми повинні тут і слухати тих керівників телекомпаній, зокрема Першого національного, який на бюджетні гроші фінансується, і Національну раду, щоб вона не лише за гроші ліцензії ділила, а в опозиційних каналах ліцензії забирала, а й виконувала Закон "Про рекламу", який давно був прийнятий. Тепер друга позиція. Тут ішлося про ці телевікторини і так далі. Шановні, нагадую, наша колега Олена Кондратюк внесла цей законопроект - і славна парламентська більшість не проголосувала, вона сказала: нічого страшного, хай будуть телевікторини, хай беруть гроші, значить, і ці "лохотрони" продовжуються. Тому, треба бути послідовними у всіх питаннях. Ну, і насамкінець. Звичайно, в першому читанні ми підтримаємо, тому що законопроект потрібний. Єдине, дійсно треба продумати до другого читання формулювання, бо тут є такі формулювання, що деяким депутатам треба заборонити виступати на телебаченні, бо вони так само вважають себе здатними передбачувати долю українського народу. Тому треба сформулювати це в такий спосіб, щоби ми не заборонили депутатам виступати на телебаченні. Тому в першому читанні можна голосувати.
Будь ласка, Олена Бондаренко, фракція Партії регіонів, одна хвилина.
Спасибо большое, уважаемые коллеги! Партия регионов поддержит данный законопроект, поддержит со следующих причин. Качество таких услуг проверить невозможно. Это первый момент. И второй момент. Я хочу напомнить вам совсем недавнее прошлое, так называемую рекламу от имени Нострадамуса про "белую даму", которая одержит победу. Так вот, это и есть настоящее мошенничество, полное оболванивание и манипуляция общественным мнением. Поэтому, дабы этого не случалось далее, регионы будут голосовать за этот законопроект. Спасибо авторам.
Обговорення питання завершено. Всі ми єдині в тому, що цей закон треба прийняти. Прошу голосувати. [[13:42:18]] За-302 Закон прийнято в першому читанні. Шановні колеги, зараз ми мали б розглядати законопроект за номером 8065, але автор законопроекту просить його дещо відтермінувати. Тому слухаємо проект Закону про внесення змін до статті 31 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" щодо зменшення впливу світової економічної кризи на діяльність електронних засобів масової інформації в Україні, законопроект за номером 5096, автор законопроекту - Кармазін Юрій. Є пропозиція - за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:43:07]] За-207 Так, будь ласка, Юрій Анатолійович. Підготуватися Олені Бондаренко.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, цей законопроект вносився ще у 2009 році. Вносився він групою авторів. Це була узгоджена наша позиція, і Юрій Кармазін, Бондаренко Олена і Уколов Віктор, і Володимир Ландик – це автори цього законопроекту. Ми пропонували доповнити статтю 31 пунктом шостим такого змісту: "Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення на підставі звернення телеорганізацій, підтриманих органом місцевого самоврядування або Комітетом Верховної Ради України з питань свободи слова та інформації у десятиденний термін зобов’язана скасувати рішення про анулювання ліцензій на право користування каналами мовлення, телеорганізацій, термін дії яких закінчився у період фінансово-економічної кризи і які у зв’язку з економічною кризою не мали фінансової можливості сплатити суму ліцензійного збору у повному обсязі у встановлені чинним законодавством терміни та поновити дію ліцензій із відстроченням або розстроченням сплати суми ліцензійного збору. Звісно, з того часу пройшов серйозних час, звісно, з того часу Національна рада з питань телебачення і радіомовлення повністю стала підпорядкованою одній єдиній політичній силі, яка сьогодні має більшість у Верховній Раді України. На сьогоднішній день, очевидно, для них відпадає така потреба – підтримувати журналістів, підтримувати свободу слова в цій частині. І ми вже побачили що радіо "Мелодія" зникло, зникло в Донецьку, зникло в Харкові, зникло в багатьох інших містах. І зникло через те, що ліцензії от таким чином забрали, незважаючи на рішення судів, незважаючи на їх протести, незважаючи на мільйони людей. Я просив би підтримати цей законопроект, який буде свідчити про підтримку.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Перший заступник голови Комітету з питань свободи слова та інформації Олена Анатоліївна Бондаренко.
Уважаемые депутаты, к сожалению, комитет не поддержал данный законопроект. Еще 17 февраля прошлого года мы рассматривали его. И рекомендуем Верховной Раде его видхылыты. Почему? Потому что на самом деле данный законопроект ставит в неравные условия телерадиокомпании. У всех единые стандарты в работе, у всех единые условия этой работы. И есть телекомпании, которые способны заплатить лицензионный сбор, есть те, которые не способны. И если для 2009 года данный законопроект был актуален, потому что с лета 2008 было в несколько раз повышено сразу ежеминутно лицензионный сбор, спасибо большое тому Кабмину под руководством Юлии Владимировны Тимошенко, и тогда разорилось действительно несколько местных телекомпаний. На тот момент, на 2009 год, Партия регионов сделала все, чтобы этот лицензионный сбор вернуть в нормальные рамки, и мы сделали это. Сейчас нет необходимости пересматривать рамки работы, в которых работают телерадиокомпании. Это первый момент. И второе момент. У нас есть большие проблемы по этому законопроекту в отношение его влияния на доходную часть бюджета. Я являюсь автором данного законопроекта. Поэтому имею право высказать свое мнение. Я могу сказать, что на нынешний момент данный законопроект не имеет целесообразности. Времена финансового кризиса для телерадиокомпаний прошли, поскольку лицензионный сбор был понижен благодаря, еще раз подчеркну, Партии регионов, которая тогда выступила инициатором этой инициативы. И на нынешний момент еще раз ссылаюсь на решение комитета. Комитет считает, что все телерадиокомпании должны работать в равных условиях. Спасибо. Поэтому наша рекомендация – отклонить.
Дякую.Запишіться. Карпук.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Прошу передати слово Кармазіну в захист своєї ініціативи, хай ще раз скаже слово.
Юрій Кармазін, будь ласка. Задирко за ним.
Юрій Кармазін. Я висловлю спільну думку з Володимиром Карпуком про те, що зараз трошки нещиро, пані Олено, ви сказали про таку річ, що треба будуть витрати з бюджету. Через те, що ви забули, що пунктом другим Прикінцевих положень записано, що дія закону поширюється на телеорганізації, термін дії ліцензії на право користування каналом мовлення яких закінчився в 2009 році. Крапка, ніяких змін сюди не вносили. Через це, очевидно, що ніякої шкоди для бюджету не буде. Це по-перше. По-друге. Так, дійсно, не рівні умови. Яка ж рівність умов, коли там стоять кіпрські офшорні компанії, про які ніхто ніколи не чув, а тут якесь радіо "Мелодія", яке собі працює - і бач таке сталося?! Це ж можна було 24 мільярди гривень списати з тих, хто займається газом. Це можна було. То не були втрати до бюджету, причому адекватно. Не списати з людей, які нібито заборгували цим компаніям. І люди ще продовжують виплачувати цим мільярдерам, щоб вони сьогодні виводили далі кошти в офшори! І ви сьогодні готуєте державний бюджет, готуєте програму урядову, при цьому не висловлюєте думку ні Рахункової палати, принаймні не даєте нам почути і побачити. Причому не ставите питання про скасування біля 20 цих зон, дірок із бюджету. І ви кажете: оце будуть втрати до бюджету. Боже ти мій праведний, та отам втрати, в тих дірках, які кожен місяць відсилаються, там втрати, шановні! І я хотів би на завершення сказати таку річ. Ви знаєте, в Одесі відбулося страшне вбивство, вся держава про це знає.
Дякую. Це одне до другого не має відношення. Задирко, будь ласка, з місця. Мікрофон.
Дякую, Адам Іванович. Депутатська група "Реформи заради майбутнього", Партія "Народна влада". Шановні колеги, про що йде мова в цьому законопроекті. Справді, воно фактично стосується радіомережі "Мелодія", яку фактично завдяки діям Національної ради з питань телебачення і радіомовлення витісняють з інформаційного простору України. Що відбулося? Я повністю згоден з тим, що говорила пані Олена. Дійсно, був дуже великий ліцензійний збір, і радіо "Мелодія" в рамках тієї економічної кризи, яка відбулася, не мала можливості сплатити той ліцензійний збір, але вони його сплатили частково. Після цього знизили ліцензійний збір, але до того часу Національна рада з питань телебачення і радіомовлення вирішила забрати ті частоти, які були у радіо "Мелодія", і виставивши їх на конкурс. Навіть рішення судів не завадили це зробити Національній Раді, і фактично сама велика радіомережа в Україні опинилася в умовах рейдерського захоплення. Дійсно, за компанією, яка виграла цей конкурс, стоять кіпрські офшорні компанії. Я, чесно кажучи, дуже часто слухаю радіо "Мелодію", і хочу сказати, що дуже часто в підтримку цієї радіомережі виступають народні депутати від Партії регіонів. Я закликаю вас, шановні колеги, давайте ми зробимо, можливо, не дуже в правовому сенсі правильний крок, але в політичному, моральному, етичному сенсі це правильний крок. Ми повинні захистити сьогодні українську телерадіокомпанію, ми сьогодні все ж таки повинні зробити все можливе, щоб відбулася якась справедливість в цьому питанні.
Ландік Володимир
Спасибо. Я являюсь соавтором этого законопроекта, но автору, который с трибуны его докладывает, я хотел бы сказать, что здесь как раз влада-то ни при чем. Почему мы этот закон вместе с Леной Бондаренко разрабатывали? Потому как мы были в оппозиции, вы тогда были во власти. И тот Национальный совет, того скликання, значить, привел к тому, что не стало радио "Мелодия". Мы шли на все, мы понимали, что он не совсем взаимодействовал с самой Национальной радой, и с Конституцией, где нам сказано, что Национальная рада – это конституционный орган и не могут народные депутаты указывать ему, у кого забирать, кому отдавать и как делать. Но, будучи в оппозиции, мы приложили все силы, в том числе я был инициатором уменьшения сборов тех, и они были уменьшены, чтобы осталась радио "Мелодия". Вы ее отобрали, а теперь нас в этом вините. Извините, это было при вас. Спасибо за внимание.
Дякую. Фомін.
Олександр Фомін, передаю слово Віктору Уколову.
Будь ласка, Уколова мікрофон.
"Блок Юлії Тимошенко", партія "Батьківщина" буде підтримувати даний законопроект. Причина в тому, що світ постав перед загрозою другої хвилі економічної кризи. Про це говорять і міжнародні аналітики, і про це говорить навіть віце-прем’єр уряду Азарова Тігіпко, який закликає домовлятися з Міжнародним валютним фондом. Ми не знаємо, що чекає в майбутньому. Зменшення обсягів реклами, які приведуть до зменшення доходів засобів масової інформації, і може знову постати така сама ситуація ,як тепер, як уже була. Звичайно, Національна рада з питань телебачення і радіомовлення перетворилася на інструмент тиску на засоби масової інформації, і не лише на опозиційні. За висновками усіх міжнародних експертів, міжнародного експертного середовища, в Україні зафіксовано падіння рівня свободи слова. І те, що Національна рада залишає в руках своїх такий інструмент, як відбирання ліцензій у випадку несплати ліцензійного збору під час економічної кризи, дає нам підстави остерігатися використання цього інструменту для розправи над опозиційними засобами масової інформації. Тому ми закликаємо народних депутатів України підтримати даний законопроект.
Дякую. Шановні колеги, всі ми нібито говоримо правильно, але забуваємо одне: причому світова економічна криза до порушників закону? Якщо є порушення закону, і приймає рішення орган утворений нами, Верховною Радою, то причому тут світова економічна криза, поясніть мені. Я ставлю на голосування проект Закону за номером 5096: про внесення змін до статті 31 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" щодо зменшення впливу світової економічної кризи на діяльність електронних засобів масової інформації України. Прошу визначатись. [[13:56:27]] За-61 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, я продовжую на 15 хвилин. Розглядається законопроект за номером 8773: проект Закону про внесення доповнення до статті 121 Кодексу законів про працю України [[щодо збереження середнього заробітку за час відрядження]]. Є пропозиція - за скороченою процедурою розглянути. Прошу проголосувати. [[13:57:09]] За-188 Пропозиція підтримана. Будь ласка, від комітету автор Сухий. Вкладіться в 2 хвилини, Ярослав Михайлович.
Шановні колеги, згадайте, в квітні 2011 року ми прийняли Закон України "Про внесення змін до статті 121 Кодексу законів про працю" з метою встановити працівникам, які направляються у відрядження, гарантії, які б забезпечили їм гідну оплату праці на час виконання службових чи професійних обов’язків у відрядженнях. На превеликий жаль, в результаті внесення таких змін, виявилося неврегульованим питання, яке ми тоді не врегулювали, і потрібно врегулювати зараз. Воно стосується компенсацій часу проїзду працівника до місця призначення і назад. Бо тому що у попередній редакції статті 121 Кодексу законів про працю передбачалося у розмірі середнього заробітку. І хочу вам нагадати і уряду нагадати, що нині чинною редакцією Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон передбачено збереження за відрядженим працівником середнього заробітку на час перебування в дорозі. Таким чином, даним проектом пропонується доповнити статтю 121 Кодексу законів про працю новою частиною, яка передбачає, що за час перебування в дорозі до місця призначення і назад за відрядженим працівником зберігається його заробіток. Хочу вам сказати, що саме таку думку і такий підхід підтримує Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради і переважна більшість відгуків Міністерства, які ми тоді отримали. Колеги, насамкінець хочу сказати, ми врешті-решт повинні закінчити тупцятися навколо Кодексу законів про працю від грудня 1981 року. На цьому КЗоТі місця живого не залишилося. Там немає статті, яку би 30 раз не переробляли. Потрібно приймати, негайно потрібно приймати Трудовий кодекс.
Шановні колеги, я думаю, ідея зрозуміла. Крім Кармазіна. Так. Фракція "Наша Україна" тільки наполягає, інші не наполягають? Ні. Тоді, будь ласка, керівництво фракції визначіться, хто у вас буде. В’язівський, прошу. Будь ласка, дві хвилини.
Дорогі українці, коли ми говоримо про те, як ми хочемо повернути вам те, що у вас забрали, то мусимо знову звернути увагу на наступне. Що, дійсно, в квітні з ініціативи уряду, який дуже переймався тим, як у відрядженні будуть компенсовувати людям, громадянам.
Уряду Азарова, саме так. Більшість приймала цю поправку. І сьогодні хочу дякувати Василю Харі, який в співавтори взяв представників всіх без виключення фракцій, присутніх у парламенті, в авторський колектив, і ми прийшли до спільної думки. Направду ці поправки, які нам пропонував мудрий уряд Азарова, треба скасувати, бо виписана норма була значно краще, і до якої ми повертаємо, аніж та, що пропонував уряд. І тому я думаю, що буде цілком справедливо дати хороший урок уряду, щоб не займався дурницями, бо в нас є дуже серйозні законопроекти, які би могли серйозно покращити умови життя нашим громадянам, найбіднішим громадянам. А тому, коли ми будемо розглядати і бюджет на 2012 рік, то я б хотів, щоб саме тим людям, яким окрім держави більше нікому в житті підставити плече, щоб ми над тим більше працювали, і урядові ініціативи були скеровані на те, як підставити плече українцю, якому найгірше в житті живеться. А то дивитимемося так, що приймаємо бюджет, а після цього бюджету чомусь наших мільярдерів стає все більше і більше, так само як і українців злиденних стає все більше і більше. А тому я пропоную абсолютно проголосувати і підтримати ту ініціативу і більше не приймати дурних законів, які пропонує до розгляду уряд. Дякую вам.
Дякую. Заради справедливості, Юрій Анатолійович, коли ми розглядали законопроект, про це говорив. Коли той законопроект.
не послухали.
Послухали, але не зрозуміли. Розглядається, розгляд питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу Закону про внесення доповнення до статті 121 Кодексу законів про працю України [[щодо збереження середнього заробітку за час відрядження]] [[реєстраційний номер 8773]]. Прошу визначатися. [[14:02:05]] За-93 Закон.
По фракціях,
По фракціях. Партія регіонів – 6, "Батьківщина" – 36, "Наша Україна" – 10, комуністів – 25, "Реформи" – 15, Народна Партія – не голосувала, позафракційні – 1. Шановні колеги, правда, я не розумію, а зараз скільки платять? Платять за цей же ж день, правильно?
Законопроект відхилено. Шановні колеги! На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Перерва до 16 години. О 16 годині ми з вами приступимо до розгляду законопроектів, пов’язаних з виборами народних депутатів України.