Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, підготуйтеся до реєстрації. Шановні колеги, готові реєструватися? Радий вас бачити. Готові? Сергій Володимирович Власенко, нагадую: реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, першої зліва, як завжди, навіть якщо ви внесете зміни до Регламенту. Прошу реєструватися. [[10:10:14]] У залі зареєстровано 270 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні у двох народних депутатів України день народження – Марина Олегівна Бардіна [[Оплески]] і Володимир Юрійович Арешонков [[Оплески]]. З днем народження вас! Успіхів, досягнень, перемог і здоров’я, це найголовніше, що є в нашому житті! Дякую. Шановні колеги, перелік питань, запропонований вам до розгляду, ви всі бачили. Перше питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення" щодо запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) (реєстраційний номер 3890). Скажіть, будь ласка, хто буде наполягати на правках? Білозір, бачу. Скільки правок? Дві правки. Більше ніхто не наполягає? Ларисо Миколаївно, 1 хвилини вистачить? [[Шум у залі]] Ні, три вчора погано закінчилися, не треба. Дві. [[Шум у залі]] Тоді по правках. Номер правки і кажіть, як.
Колеги, правка 9 і правка 12. Я не буду на них наполягати, вони є суто технічні. Але я хотіла до вас звернутися з наступного. Так як це черговий наш антиковідний законопроект, хочу підкреслити, що на сьогоднішній день у мене на окрузі загинуло три головних лікарі в жовтні місяці. На сьогоднішній день вони не отримали, їхні сім’ї не отримали ні копійки. Мало того, Міністерство соціальної політики і Фонд соціального страхування блокує ці виплати. Хочу зазначити, що на сьогоднішній день померло більше 200 медиків, виплати в 1 мільйон 500 отримали тільки 20, решта, ще 20, отримали 210 тисяч. Насправді Міністерство соціальної політики робить все для того, щоб дискредитувати той закон, який ми прийняли. До речі, ми там не прописували, що потрібно мати позитивний ПЛР. Ми всі знаємо, що ПЛР може бути негативний. Вони цим маніпулюють, подають до суду і блокують виплати. Шановні народні депутати, я хочу звернути увагу на цю проблему і звернутися до голови Комітету з охорони здоров’я пана Радуцького і звернутися до Мінсоцу, заслухати їхній звіт щодо виплат медикам цих коштів і визнати їхню роботу незадовільною. Дякую.
Позиція комітету.
Я відповім шановному народному депутату. Комітет повністю підтримує ваше звернення, і вже два дні тому відправлені запити до Лазебної і Степанова з указанием того, що це повна ганьба те, що вони роблять, сьогодні люди дійсно не отримують те, що їм належить за законом.
Дякую. Шановні колеги, більше ніхто не наполягає на правках, зараз переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, готові голосувати? Цей законопроект комітет рекомендує прийняти. Це друге читання, вибачте. Шановні колеги, готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення" щодо запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) (реєстраційний номер 3890). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:15:50]] За-241 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, наступне питання – це проект Постанови про внесення змін до календарного плану проведення четвертої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання. Без обговорення можемо проголосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до календарного плану проведення четвертої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 4501). Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:16:34]] За-295 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо ставки податку на додану вартість з операцій з постачання окремих видів сільськогосподарської продукції (це друге читання) (реєстраційний номер 3656). На трибуну запрошується голова підкомітету Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Заблоцький Мар’ян Богданович. Хтось буде наполягати на правках? Можемо голосувати? Ковальов, бачу. Хто ще? З заміною на виступ? Хто ще наполягає? Більше ніхто. Три хвилини – нормально? Ковальову включіть, будь ласка, мікрофон, 3 хвилини – регламент. Ковальову включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні друзі, за цей законопроект в жодному разі неможливо голосувати, оскільки він спрямований саме на лобіювання конкретних інтересів конкретної галузі, нашого сільськогосподарського виробництва. Тому зниження ставки відбувається тільки для певної категорії сировини, в якій значно не задіяний людський потенціал. Я вам хочу для прикладу сказати про те, що якщо ми вирощуємо на тисячі гектарів зернові культури, то нам потрібно 15-20 людей, а якщо ми хочемо переробляти цю продукцію, нам потрібно більше 100 людей. Тому ми вбиваємо цим законопроектом нашу переробну галузь. Це перший момент. Другий момент. З прийняттям цього законопроекту ми підвищуємо базу оподаткування саме для кінцевих виробників, оскільки тоді в нас підвищується саме на соціально значимі види товарів, наприклад, хліб і хлібобулочні продукти. В 2020 році вже підвищено завдяки інфляції майже на 9 відсотків, але зараз з прийняттям цього закону ще буде підвищення мінімум на 6 відсотків. Тобто в кінці року ми зможемо отримати мінімум 15 відсотків того, що підвищиться хліб і хлібобулочна продукція. Також це стосується і іншого соціально значимого кошика. Наприклад, соняшникова олія, так же само буде підвищено, оскільки саме виробники, тільки вони підвищать саме оптові свої ціни на відпуск цього товару. Крім того, ПДВ є непрямий податок, і тому податкова пільга – це відображення саме на кінцевому споживачі. Вхідне ПДВ буде 20 відсотків для аграрних виробників, а вихідне буде 14, і 6 відсотків цих саме аграрні виробники, великі агрохолдинги зможуть компенсувати собі шляхом відшкодування податку на додану вартість, що вимиє наші кошти. Крім того, прямі збитки для держави становитимуть 16 мільярдів гривень, 16 мільярдів, це майже 25 відсотків нашого ковідного фонду. Тому голосувати за це просто неможливо. Крім того, якщо ми зменшимо ставку податку на додану вартість, чому ми зменшуємо саме ставку податку на додану вартість для овочів і фруктів? Це що, не є соціально значимі товари, чи людям не потрібно щось їсти? Я вважаю, що потрібно. І на останнє. Ця норма суперечить директиві Європейського Союзу, оскільки у Європейському Союзі зазначено, що ставка може зменшитися тільки на 15 відсотків, а не на 14. Тому в нас є дуже багато аспектів, які вказують на те, що законопроект не потрібно голосувати в залі. Дякую за увагу.
Позиція комітету.
Дякую, пане Олексію, за доповідь. Єдине, що я зазначу, що є позитивні висновки від Міністерства фінансів та Кабінету Міністрів, яке вважає, що якраз навпаки будуть додаткові надходження до державного бюджету. Справа в тому, що в даному переліку є лише товари, які не продаються в роздріб, тобто ті, на які, в принципі, не може бути оподаткування ставкою податку на додану вартість. По суті, ПДВ для них, для таких товарів, як зерно чи сира нафта, це лише депозит, який потім або відшкодовується, або перетворюється в інші товари за ставкою 20 відсотків. Державна податкова служба теж просить прийняти цей закон, адже це їм значно спростить адміністрування податку на додану вартість і зменшить кількість скруток. Крім того, підтримується всіма основними аграрними асоціаціями, зокрема Всеукраїнською аграрною радою. Тому, шановні колеги, прошу підтримати, це вже друге читання, тут лише один абзац, я думаю, всі вже із законопроектом ознайомлені. Прошу підтримати та проголосувати.
Кулініч і переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів. Одна правка Кулініча. Номер тільки назвіть, будь ласка.
22-а.
22-а?
Да. Доброго дня, шановні колеги, я не буду наполягати на своїй правці. Я хочу просто закликати весь сесійний зал, всі фракції і групи проголосувати за цей дуже важливий законопроект. Щорічно країна втрачає до 14 мільярдів гривень від виплати неіснуючого ПДВ. Нам нарешті треба покласти край із так званими скрутками, із корупцією, яка існує в державі, і конкретно в аграрному секторі. Я хочу звернутися до фракції "Слуга народу", давайте підтримаємо всі ініціативи Президента, які направлені проти боротьби з корупцією і почнемо це робити в аграрному секторі. Цей законопроект він унеможливлює ці так звані скрутки, і ми даємо поштовх для розвитку нашим аграріям, які зараз найбільше працюють на експорт нашої держави. В загальному обсязі відшкодовано ПДВ в державі 10 відсотків неіснуючого. Тому, шановні колеги, я прошу вас підтримати цей законопроект, і давайте нарешті почнемо боротися з корупцією в аграрному секторі. Дякую.
Готові голосувати? Колеги, запросіть народних депутатів до зали, будь ласка. Підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо ставки податку на додану вартість з операцій з постачання окремих видів сільськогосподарської продукції. Готові голосувати? Реєстраційний номер 3656. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:24:31]] За-255 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, наступне питання – це проект Закону (по фракціях покажіть) про державну підтримку інвестиційних проектів із значними інвестиціями (реєстраційний номер 3760). До трибуни запрошується член Комітету з питань економічного розвитку Марчук Ігор Петрович. Шановні колеги, хто буде наполягати на правках? Рущишин, бачу. Три правки, да? Три хвилини? А скільки будете? Чотирнадцять правок? Я бачу, Ніна Петрівна. Скільки часу? Десять правок, да? Дванадцять правок? Включіть, будь ласка, мікрофон Ніні Петрівні. Ніна Петрівна, а можна виступ, і потім правки поставимо на голосування? Ні? Тоді називайте правку.
Якщо я перша, давайте починаємо з 84 поправки. Шановні колеги, до повторного другого читання проект закону майже не змінився. Навіть не послухали ті зауваження, які лунали в залі, і зараз будуть намагатися проштовхнути все, що було, абсолютно недоопрацьовану версію. 84 поправка, я знову повертаюся, що проект не встановлює навіть орієнтовну форму спеціального інвестиційного договору. Я вам говорила вже декілька разів і в особистій розмові про те, що є великий ризик подання різних за типом, змістом, за обсягом, і вимоги до таких проектів зі сторони уповноваженого органу можуть бути різні. Тому поправкою я пропонувала затвердити постановою Кабміну типову форму спеціального інвестиційного договору.
Позиція комітету.
Ніно Петрівно, дякую. Ми з вами дійсно про це, так сказать, говорили, але оскільки в нас досить широка сфера застосування нашого законопроекту, то при всій повазі створити типовий спеціальний інвестиційний договір це неможливо. Але, разом з тим, в статті 13, а саме в істотних умовах спеціального інвестиційного договору, там дуже чітко прописані всі параметри. Тому, будь ласка, дивіться на цю статтю, і я думаю, жодних проблем не буде. Дякую.
Наполягаєте, Ніна Петрівна, на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 84 Южаніної, комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[10:27:54]] За-98 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, наступна правка.
Наступна поправка 168. В продовження щойно сказаного, ми маємо розуміти, що "інвестняня" це не зло має бути для нових інвесторів, а якраз комплекс дій уповноваженого органу, який їх буде убезпечувати від, знаєте, таких додаткових вимог і непорозумінь, існуючих в Україні і в українському законодавстві. Тому те, що ви сказали зараз, абсолютно неправда. 168 поправка. Як же ви говорите, що за проектом однією з форм надання державної підтримки є забезпечення за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів будівництва об’єктів інфраструктури? Пам’ятаєте, я вам говорила минулого разу, що обсяг державної підтримки не може перевищувати 30 відсотків? А якщо будівництво об’єктів інфраструктури буде перевищувати, то що? Треба передбачити якраз участь інвестора в будівництві об’єктів інфраструктури, треба передбачити якийсь певний комплекс мір для того, щоб інвестор потім.
Позиція комітету.
Так, Ніна Петрівна, саме це ми і передбачили. Якщо би ви, вибачте, уважно читали наш законопроект, то саме в цій редакції ми і передбачили участь інвестора у розбудові, реконструкції, модернізації об’єктів суміжної інфраструктури. Будь ласка, читайте законопроект до того, як він виноситься в зал. Дякую.
Дякую. Наполягаєте? Ставлю на голосування правку 168. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[10:30:07]] За-80 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Ніна Петрівна. Наступна правка.
Наступна поправка 189. Одним із принципів податкового законодавства, всі добре знають, є нейтральність оподаткування, тобто встановлення податків у спосіб, що не впливає на збільшення або зменшення конкурентоздатності окремих платників податків. Ігор Петрович, ви не можете створювати нові підприємства поряд з діючими і давати їм податкові пільги і знищувати того інвестора, який вчора і сьогодні прийшов в Україну. Це неправильний абсолютно підхід. Цей принцип якраз забороняє органам державної влади або місцевого самоврядування – вчіть матчасть! – встановлювати індивідуальні пільгові ставки податків. Ви не можете скривлювати конкурентоздатність в Україні роботи всіх бізнесів, які є вже на сьогодні. Ви для себе це робите, скажіть чесно?
Ставлю на голосування 189 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[10:31:30]] За-87 Рішення не прийнято. Наступна правка, Ніно Петрівно.
Колеги, скажіть, будь ласка, як ви розумієте: інвестиційний проект буде працювати в Україні 15 років.
Ніно Петрівно, я вибачаюся, номер правки назвіть, будь ласка.
193-я. Як ви думаєте, коли держава має надати державну підтримку в розмірі 30 відсотків від 20 мільйонів доларів? Я в своїй поправці пропонувала строк надання державної підтримки встановити, що він не може перевищувати строку реалізації інвестиційного проекту, тобто 5 років – не 15 років. Скажіть, будь ласка, чому ви не врахували?
Позиція комітету.
Ми надаємо можливості інвестору реалізувати свій проект. Так, це дійсно за 5 років, але знову ж таки надаємо право інвестору використати можливості у звільненні від податків та зборів протягом 15 років. І це є абсолютно нормально, да. Тому ми відхиляємо цю правку як невраховану.
Ставлю на голосування 193 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[10:33:06]] За-80 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Ніна Петрівна, наступна. Тільки відразу називайте, будь ласка, правку.
241 поправка. Шановний доповідач взагалі нічого не сказав нам по суті, тому що, шановні колеги, 15 років держава буде надавати підтримку. І який же далі бізнес буде існувати в Україні, крім нового? Всі зареєструють нові юридичні особи і будуть створювати такі собі нові великі холдинги і вкачувати сюди гроші. 241 поправка. Це сама цікава поправка знову стосується сфери виключення, в яких видах діяльності не можуть вкладатися такі інвестиції. Я написала, що інвестиції нам потрібні виключно у переробній промисловості, де створюється найбільша додана вартість. І так було в проекті закону, який подавав Президент. Але, шановні колеги, "хотєлки" в залі вийшли до того, що ми вже туди напхали всі види діяльності, тобто всі існуючі підприємства. Читайте уважно, будь ласка, цей проект закону. У вас повна загроза неконкурентоздатності існування в подальшому в Україні. Я хотіла б звернутися.
Дякую. 241 правка комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[10:34:39]] За-98 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка, Ніна Петрівна.
Наступна поправка 281. І що ви думаєте, отримавши пільги на 15 років і звільнивши такого інвестора навіть від всіх вхідних податків, проект зобов’язує інвестора встановити заробітну плату для працівників, що будуть задіяні в реалізації цього проекту, розмір якої не менше ніж на 15 відсотків перевищує розмір середньої заробітної плати у відповідній сфері у відповідному регіоні. Шановні колеги, я своєю поправкою пропонувала зобов’язати інвестора встановити рівень заробітної плати, що не менше двох розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного календарного року. Це норма, яка існувала завжди і всіма підтримувалася. Звідки ви взяли такі послаблення? Що ви збираєтеся взагалі встановлювати, які вимоги до інвестора, якщо ви надаєте йому всі преференції, а заробітна плата тільки на 15 відсотків має бути більшою, якщо він економить 50 відсотків, не сплачує податків? Для чого ви це зробили і чому.
Позиція комітету.
Ніна Петрівна, будь ласка, будьте послідовними. Ви ж декілька хвилин назад говорили про те, щоб ми не створювали неконкурентне середовище, а зараз своєю правкою, навпаки, хочете стимулювати, щоб в одних підприємствах зарплати були високі і тим самим відтягували на себе спеціалістів і, так сказати, фахівців, а в іншому, м’яко кажучи, нехай виживають як, так сказати, хочуть. Тому нехай керує ринок, а не державотворець. Це основний меседж цієї статті закону. Наш комітет не підтримує цю правку. Дякую.
Ставлю на голосування правку 281. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[10:37:05]] За-85 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна, Ніна Петрівна.
Наступна поправка 282. Шановні колеги, ви тільки що почули, що 15 років держава надає пільги і при цьому нічого не вимагає у відповідь від інвестора. Повністю всі підприємства України втрачають конкурентоздатність, тому що в Києві в готелі "Дніпро" буде зареєстрована нова юридична особа, яка вкладе 20 мільйонів, відбудує інфраструктури і побудує казино, і буде мати пільги на 15 років. Перестаньте обманювати людей і своїх колег по фракції, тому що ви зараз робите непоправні дії, які знищують можливості України працювати в рівних умовах. Щодо 282 поправки, я продовжу при наступній. Тому що коли ми говоримо про створення нових робочих місць, то ви говорили в проекті, який подавав ваш Президент, що протягом 5 років мають створюватися по 150 робочих місць, тобто 450 робочих місць. Що ж ви зробили до другого читання? Ви написали, що зобов’язуєте інвестора створити.
Дякую. Ставиться на голосування поправка номер 282 народного депутата Ніни Южаніної. Прошу голосувати, шановні колеги. [[10:38:40]] За-88
Рішення не прийнято. Наступна правка, Ніна Петрівна.
319 поправка. Шановні колеги.
319-а, да?
319 поправка. Редакція, подана Президентом, прямо забороняла реалізацію проектів у сфері добувної промисловості, постачання електроенергії та фінансові діяльності. Підготовлена редакція проекту, яку зараз ми розглядаємо, дозволити отримати пільги гірничозбагачувальним комбінатам залізних руд (знаємо прізвище), марганцевих руд (знаємо прізвище), титанових руд (знаємо прізвища), "Новій пошті", всім приватним митним складам і курортам таким, як Буковель. Це буде додаткова державна підтримка протягом 15 років у вигляді побудови інфраструктури за рахунок держави. Поправкою я пропоную забезпечити реалізацію президентського, вашого президентського підходу, а не того, що ви напхали до другого читання. Будьте, будь ласка, справедливими, не робіть зараз таких значних помилок. Ви скажете інвестору: заходьте. А наступна влада все це відмінить, і інвестор нічого не отримає.
Ставиться на голосування поправка номер 319 народної депутатки Южаніної. Прошу голосувати. [[10:40:15]] За-115
Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка, Ніно Петрівно.
Шановні колеги, я проговорюю для того, щоб ви розуміли, за що ви будете голосувати, розуміючи, що автор цинічно зараз займає позицію з власних вигод. Поправка 379 говорить про те, що проектом передбачено, що заявником може бути юридична особа, до 50 відсотків статутного капіталу яких належить іншим особам, які зареєстровані в країнах з офшорним статусом. Тобто до 50 відсотків звільнених від оподаткування в Україні прибутків інвестора будуть виведені в офшорні зони. Я просила вас поставити запобіжник, що якщо ви звільняєте від податку на прибуток, то за умови, що звільнені кошти будуть реінвестовані в Україні, тобто в той інвестпроект, який зараз ви будете підписувати з інвестором. Ви ігнорували цю норму, при тому залишаючи такі виклики для України, щодо яких я тільки що назвала. Всіх борців з офшорами я хотіла б звернути зараз увагу на цю поправку. І прошу її дуже підтримати.
Ставлю на голосування 379 правку. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[10:41:47]] За-114 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Наступна правка, Ніна Петрівна. Це передостання, я так розумію?
Не знаю, я не рахую. 389-а. Проектом передбачено, що заявником не можуть бути юридичні особи, 50 і більше відсотків статутного капіталу яких належить іншим особам, які зареєстровані в країнах, що не співпрацюють у сфері протидії відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом. Тобто до 50 відсотків звільнених від оподаткування в Україні прибутків інвестора можуть бути виведені в такі країни для фінансування тероризму. Я своєю поправкою пропонувала встановити, що не може бути заявником юридична особа, у статутному капіталі якої є хоч якась частина, що належить іншим особам, які зареєстровані в країнах, що не співпрацюють у сфері протидії відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом. Скажіть, будь ласка, а що поганого в цій поправці? Чому це суперечить вашій геніальній концепції? Чому не врахована дана поправка?
Ставлю на голосування правку 389 Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[10:43:12]] За-107 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, крайня правка, да, ваша? Все?
Ні, ще дві.
Ще дві? То буде вже тринадцять.
512-а і 531-а. 512 поправка говорить знову про участь, хто може бути допущений, які юридичні особи і вважатися інвестором. Статтею 7 проекту передбачено, що заявником не можуть бути юридичні особи, 50 і більше відсотків яких належать іншим особам, зареєстрованим в країнах з офшорним статусом, що не співпрацюють і так далі. Проте часу для здійснення належної перевірки таких відомостей у обмежений строк для розгляду заяви інвестора може бути недостатньо. Я пропонувала, щоб надати право Кабінету Міністрів достроково розривати спеціальний інвестиційний договір в односторонньому порядку у разі виявлення недостовірних відомостей, наданих заявником у документах, що підтверджують відповідність такого заявника вказаним вимогам. Чому не врахована ця поправка? Тобто якщо заявник вказав недостовірні відомості, ви продовжуєте дію інвестдоговору.
Це 512 правка, Ніна Петрівна? Ніна Петрівна. Ставлю на голосування 512 правку комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[10:44:54]] За-96 Рішення не прийнято. І остання правка яка?
Остання поправка 531. Дуже легка, але вона дуже буде впливати на роботу інвестора в Україні. Проектом передбачено, що контроль та моніторинг виконання спеціальних інвестдоговорів (це обов’язкова процедура) буде здійснювати Кабмін через уповноважений орган, про який я багато говорила минулого разу і орган місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом або спеціальним інвестдоговором. Закон такий порядок не встановлює. Скажіть, будь ласка, як буде моніторити уповноважений орган, а особливо орган місцевого самоврядування виконання спеціального інвестиційного договору? Поправкою я пропонувала визначити, що порядок здійснення контролю та моніторингу за виконанням спеціальних інвестиційних договорів встановлюється Кабміном, щоб місцеві органи самоврядування також мали чітку канву, як вони будуть здійснювати свої функції. Тому що з ними якраз найбільше буде проблем у виконанні всіх вимог цього.
Дякую. Ставлю на голосування правку 531, комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[10:46:28]] За-99 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Дякую. Соболєв. Скільки правок? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Соболєв. У мене 56 правок, я буду наполягати на дев’яти, по кожній окремо.
Давайте по черзі, номери правок давайте.
Правка номер 11. Це ключова правка, яка одразу визначає, хто може підпадати під дію закону, а наступні дві правки, хто не може підпадати під дію цього закону. Ця правка визначає чітко, що не може бути і що може бути фактично інвестицією. По цій правці інвестицією чітко вважається це створення нового підприємства. По цій правці чітко визначається, яким саме чином відбувається модернізація цього підприємства. По цій правці чітко визначається, що в разі, якщо підприємство попало під процедуру банкрутства або підпало під заборони Антимонопольного комітету, воно не може вважатися інвестором. Прохання поставити цю правку на голосування.
Ставлю на голосування 11 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[10:47:59]] За-93 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Правка не врахована, вибачте. Соболєва правка.
Соболєв, "Батьківщина". Наступна правка номер 12. Тут чітко визначено, на які саме види діяльності не поширюється цей закон, це є державні інвестиції. Бо смішно було б, якби державні компанії інвестували, а ми їм давали підтримку. Цей закон не поширюється в разі, якщо інвестиції зроблені за рахунок резидентів країн, які знаходяться під секторальними або загальними санкціями. Цей закон не поширюється на фізичних осіб, які знаходяться під санкціями. От мені незрозуміло, як комітет міг не врахувати такі важливі правки. Чи вам байдуже: наркогроші, гроші будь-які інші, гроші, які йдуть із зон конфлікту, які є під санкціями ООН і інших організацій. Тому моє прохання врегулювати цю норму саме правкою номер 12. Дякую.
Колеги, ви, мабуть, путаєте правки свої, це 13 правка, скоріше за все, була. Ставлю на голосування правку номер 12, комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[10:49:38]] За-101 Рішення не прийнято. Соболєв Сергій Владиславович. Номер правки?
Я вибачаюся, там на одну цифру зсунулися правки. Тому ця правка 14. Це правка, яка визначає перелік тих, хто не може знову-таки підпадати під ці інвестиційні так звані договори. Це стосується безпосередньо тих, хто підпадає під Закон "Про природні монополії", тих, хто підпадає під Закон "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг", це ті, хто підпадають під визначення чітке: зайняття азартним іграми і лотереєю. Бо якщо ми ще тут будемо давати пільги і звільняти від всіх оподаткувань, я тоді не знаю, з чого будуть збиратися податки на вчителів, на їх фінансування, на фінансування охорони здоров’я, армії і навіть цієї ж Верховної Ради. У мене прохання підтримати цю правку. Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 14, комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[10:50:54]] За-94 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступне питання.
Наступна правка 94, вона пов’язана із створенням нового органу. Колеги, невже вам мало було історії.
Почекайте, вибачте. Сергій Владиславович, 94-а – це Рущишина правка. Я зрозумів, просто тоді скажіть.
Добре, я скажу, це правка, яка стосується нового уповноваженого органу. Наша пропозиція, щоб цим питанням займався відповідний орган Кабінету Міністрів. Бо те, що ми отримали в результаті так званих інвестиційних проектів, які закінчились підписанням угод з "лижниками", які гарантували сюди інвестиції в LNG-термінали. Чим закінчились ці інвестиційні проекти за часів Януковича? Якщо хтось не пам’ятає, підніміть кримінальні справи. Наша пропозиція, щоб це був офіційно уповноважений орган Кабінету Міністрів, яким є міністерство відповідне. І це буде.
Сергій Владиславович, я не розумію, яку правку ставити на підтвердження? Ми можемо не голосувати, просто виступ тоді? [[Шум у залі]] Я зрозумів. Не кричіть, будь ласка. Сергій Владиславович, наступна правка.
Наступна правка стосується того, що в разі, якщо держава надає пільги за рахунок місцевих бюджетів, держава повинна відшкодувати місцевим бюджетам всі ті пільги, які вона надала. І саме тому я наполягаю на тому, щоб були враховані ці чотири правки, але, якщо навіть одна буде із них врахована, це 131-а, вона дає можливість вирішити це питання для місцевих бюджетів. Бо це виглядає якось дивним чином: пільга надається, є поступлення в місцеві бюджети, фактично місцеві бюджети будуть недофінансовані. Але це гарантується державою, хоча і Кодекс податковий, і інше законодавство чітко передбачає, якщо є вторгнення в повноваження місцевих бюджетів, це повинно компенсуватися із державного бюджету. Бо все, що ми передавали під час останніх голосувань по акцизу, по землі "Укрзалізниці", тоді не буде діяти, бо це пільга, яка.
Це 133 правка це виходить. Ставити її на голосування? Ставлю на голосування 133 правку, комітетом вона не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[10:54:12]] За-99 Рішення не прийнято, правка не врахована. Наступна, я так розумію, 138-а, да?
Колеги, я не бачу змісту далі цим займатися. Я вважаю, що цей закон зриває будь-яку можливість для реальних інвестицій, і в той же час дозволяє інвесторам так званим фактично інвестувати, перше, з секторів, які є брудним відмиванням грошей, і цей закон не зупиняє це; безпосередньо з країн, які є під санкціями ООН і інших міжнародних організацій. І що є ще гірше, фактично дозволяє в таких умовах бути інвесторами тим, хто підпав під міжнародні санкції. Цей закон не дає можливості фактично реальних інвестицій. Це дає закон, коли Україна стане "сірою" зоною для відмивання брудних грошей. Наша фракція за це голосувати не буде. Дякую.
Дякую, Сергій Владиславович. Рущишин Ярослав Іванович. Скільки правок – вісім?
Чотирнадцять.
Чотирнадцять правок?
Так, приблизно.
Номер правки.
28-а, 29-а, прошу. Пропоноване проектом визначення є досить обмеженим і охоплює лише інвестиції у вигляді грошових активів, тим самим залишаючи поза увагою інші види інвестицій, такі як, зокрема, нематеріальні активи, корпоративні та інтелектуальні права, інші, окрім грошових, матеріальні активи. Наша поправка розширює можливості інвестора. Прошу підтримати цю поправку.
Одразу можна дві поставити – 28-у і 29-у на голосування? Ставлю на голосування правку номер 28. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[10:56:28]] За-82 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування правку номер 29, комітетом не підтримана, Рущишина. Прошу визначатися та проголосувати. [[10:56:50]] За-71 Рішення не прийнято. Наступна правка, Ярослав Іванович.
63-я.
63 правка.
Просимо підтримати цю поправку у зв’язку з тим, що запропонована норма спрямована на техніко-юридичне унормування, врегулювання задля коректного застосування норм на практиці та більш чіткіших вимог до юридичних осіб.
Ставлю на голосування правку номер 63 народного депутата Рущишина, комітет її не підтримав. Прошу визначатися та проголосувати. [[10:57:38]] За-84 Рішення не прийнято. Наступна правка.
Правка 69.
69 правка.
У проекті конкретизується суб’єкт здійснення інвестицій – інвестор зі значними інвестиціями. Проте це жодним чином не означає, що пропоноване визначення поняття "інвестиції" не може бути застосоване до будь-якого іншого інвестора з будь-яким іншим розміром інвестицій – великим, середнім, малим, незначним. Прошу підтримати цю поправку.
Позиція комітету.
Ярослав Іванович, дивіться, на сьогоднішній день в нашому законодавчому полі існує Закон 5202-VI, який дозволяє теж залучати інвестиції в Україну, і там якраз є розподіл на великі, середні і малі інвестиції. Будь ласка, користуйтесь цим законом і допомагайте залучати інвестиції в Україну. Дякую.
Ставлю на голосування 69 правку, комітет її не підтримав. Прошу визначатися та проголосувати. [[10:59:06]] За-95 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Наступна правка. 70-а, Рущишин.
У визначенні поняття "об’єкти інвестування, необоротні активи, крім нематеріальних активів та гудвілу, що будується, придбавається інвестором зі значними інвестиціями за рахунок інвестицій відповідно до умов спеціального інвестиційного договору" слова "за рахунок інвестицій" доцільно виключити, оскільки визначним в даному випадку є будівництво та придбання відповідних необоротних актів відповідно до умов спеціального інвестиційного договору. Тобто уточнення тексту.
Готові голосувати? 70 правка. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[11:00:07]] За-88 Рішення не прийнято. Наступна правка.
94-а.
94-а.
Шановні колеги, поправка внесена з метою дотримання термінології єдності, термінологічної єдності. Слід говорити про інвестиційний проект зі значними інвестиціями, визначення якого також міститься у статті 1 проекту. Це ж зауваження стосується понять "інвестиційний проект зі значними інвестиціями" та "проект", наприклад, стаття 5, які одночасно вживаються у тексті проекту. Тобто термінологічне узгодження в даному випадку. Прошу підтримати.
Дякую. Ставлю на голосування 95 правку. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[11:01:02]] За-84 Рішення не прийнято. Наступна правка.
А ось тепер буде 95 якраз поправка. Незрозуміло, яким чином реконструкція.
А до цього яка правка була? Так вона була врахована. Ми її тоді відхилили.
А, даруйте.
Ви свої правки подивіться. Ми 95-у проголосували. Наступна правка.
134-а, прошу.
134 правка.
Воно там зсув на один пішов, я зрозумів. Я попрошу, назва "Засади надання державної підтримки інвестиційних проектів зі значними інвестиціями". У назві розділу ІІ проекту замість гарантій інвестиційних проектів зі значними інвестиціями коректно говорити про гарантії прав інвесторів зі значними інвестиціями та захист відповідних інвестицій. Уточнення термінологічне: прав інвесторів.
134 правка Рущишина. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:02:21]] За-88 Рішення не прийнято. Наступна правка.
165-а.
Рущишин, 165 правка.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 3 проекту державна підтримка інвестиційних проектів зі значними інвестиціями може надаватись інвестору зі значними інвестиціями у таких формах. Забезпечення переважного права землекористування земельною ділянкою державної або комунальної власності для реалізації інвестиційного проекту зі значними інвестиціями. Надання земельної ділянки державної або комунальної власності в користування, оренду для реалізації інвестиційного проекту зі значними інвестиціями. Проте це положення не узгоджується з частиною першою статті 3 Земельного кодексу України, згідно з якою земельні відносини регулюються Конституцією України, цим кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами. Прошу пояснити, якщо перед голосуванням, комітет.
Ставлю 165 правку на голосування. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:03:41]] За-87 Рішення не прийнято. Наступна правка.
211-а.
211-а?
Так. Редакційно невдалим виглядає припис з пункту 2.
Вона врахована редакційно, правильно, частково?
Так, так. Даруйте, я тоді.
Частково врахована.
242-а.
240-а?
242-а.
Так, будь ласка, 240 правка.
У статті 5 проекту визначаються вимоги до інвестиційного проекту зі значними інвестиціями, для реалізації якого може надаватися державна підтримка. При цьому не зовсім вдалою, на наш погляд, видається класифікація вимог до інвестиційного проекту зі значними інвестиціями. І я тут хотів також, щоб почути відповідь. Якщо ми пишемо, що ми державну підтримку проводимо, будуємо інженерну інфраструктуру за державний кошт, то чому в пояснювальній записці пишеться, що не потребують фінансування з державного бюджету? Прошу пояснити перед голосуванням. Дякую.
Позиція комітету, будь ласка, тільки коротко.
Я не зрозумів, Ярослав Іванович, можете ще раз повторити, що саме вас цікавить.
Ні, давайте, повторювати ми точно не будемо, давайте тоді. Пане Ярославе, ще раз наголосіть, 240-а чи 242 правка?
211 правка, правильно?
Ми пройшли її. Ми пройшли її вже, Дмитро Олександрович. 240-а чи 242-а?
242-а, так.
Ставиться на голосування 242 правка народного депутата Рущишина. Прошу голосувати. [[11:05:32]] За-85
Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка.
299-а. В цій правці пропонується зменшити мінімальний поріг інвестицій, достатній для права на державну підтримку, з 30 мільйонів євро до 15 мільйонів євро, близько 450 мільйонів гривень, що є більш привабливим для інвестора та можливістю залучення більшої кількості інвестицій в нашу країну. Прошу поставити і підтримати.
299 правка комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:06:23]] За-79 Рішення не прийнято. Наступна правка. Чи всі правки вже?
386-а.
386-а?
Шоста. Не дозволяється отримувати пільгові умови для інвестування юридичним особам, зареєстрованим в країні-агресорі, через компанії-посередники з іноземною реєстрацією в інших країнах. Тому пункт 7 частини четвертої статті 7 після слів "державою-агресором" доповнити "або в статутному капіталі яких більше 10 відсотків акцій (часток) перебувають прямо або опосередковано у володінні юридичних осіб, зареєстрованих у таких державах". Це проти держави-агресора.
Ставлю на голосування 386 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:07:32]] За-92 Рішення не прийнято. Є ще правки?
395-а.
395 правка, Рущишин.
Тут є редакційне уточнення для вдосконалення процедури відбору інвестиційного проекту при поданні двох або більше інвестиційних проектів зі значними інвестиціями щодо одного об’єкта. Пропонується статтю 7 доповнити пунктом 6: "У разі подання двох або більше інвестиційних проектів зі значними інвестиціями щодо одного об’єкта перевага віддається інвестиційному проекту, що відповідає вимогам статті 8 та з більшою сумою інвестицій". Мова йде про пріоритизацію залучення інвестицій у випадку наявності більшої кількості цих інвестицій на один об’єкт. Прошу підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 395 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:08:38]] За-88 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Ще є?
399-а.
Рущишин, 399-а.
Оцінка інвестиційного проекту зі значними інвестиціями проводиться уповноваженим органом протягом 60 календарних днів із дня отримання документів, передбачених частиною першою статті 7 цього закону, та включає. Цією поправкою строк оцінки інвестиційних проектів уповноваженим органом зменшується з 60 до 20 днів. Це необхідно для зменшення бюрократизації всього процесу, особливо для наших інвесторів, які приїхали із-за кордону, бо вони цього не розуміють. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 399 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:09:39]] За-87 Рішення не прийнято. Ще?
Так, 435-а. Тут ідеться про те, що орган місцевого самоврядування, до якого направлено проект спеціального інвестиційного договору, протягом п’яти робочих днів з дня прийняття рішення про укладання спеціального інвестиційного договору зобов’язаний повідомити про таке рішення Кабінет Міністрів України та уповноважений орган. Строк оцінки інвестиційних проектів збільшується для органу місцевого самоврядування з 5 робочих днів до 10 календарних днів. Таким чином, навантаження на них на багато зменшується. Це реально на практиці. Прошу підтримати цю поправку.
Ставлю на голосування правку 435 Рущишина. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:10:42]] За-92 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Ще є правки?
521-а.
Це остання чи ні?
Передостання, так виглядає.
521-а? Давайте, 521-а. Говоріть.
Я попрошу 554-у. 555-у прошу.
Говоріть, час іде.
А, ця врахована, вибачте. 592-а.
592-а.
Тут Кабміну пропонується скоротити строк для прийняття нормативно-правових актів, що випливають із цього закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим законом, забезпечити прийняття, перегляд міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів, що випливають із цього закону. І взагалі, якщо це остання правка була моя, я б хотів сказати, що цей закон.
Дякую. Ставлю на голосування 592 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:12:15]] За-86 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шановні колеги, зараз виступ – 2 хвилини, Івченко. Не наполягає. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Я пам’ятаю, дайте мені список п’яти правок на підтвердження. П’ять правок на підтвердження, після цього голосуємо за закон в цілому, запросіть народних депутатів зараз до зали. Запросіть народних депутатів до зали, будь ласка. Шановні колеги, я зараз з Ніною Петрівною перевірю, щоб. Будь ласка, підійдіть, щоб по таблиці в нас були однакові правки, які ми зараз будемо ставити на підтвердження. Підійдіть, будь ласка. Я не чую. Запросіть народних депутатів до зали, будь ласка. Правка 238 Марчука. Так? Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, я ставлю п’ять поправок на підтвердження і сподіваюся, що ви усвідомлюєте, що ваш Президент, наш Президент, подавав проект закону зовсім з іншою концепцією. Поправка 238, пан Марчук Ігор Петрович якраз на відміну від Президента запропонував дозволити отримати податкові пільги гірничозбагачувальним комбінатам залізних руд, тим, хто. по збагаченню марганцевих руд, титанових руд, "Новій пошті", всім приватним митним складам і в Буковелі, додаткову державну підтримку у вигляді побудови інфраструктури за рахунок бюджетних коштів. І те питання, що вам задавав Рущишин, воно стосувалося того, що ви в пояснювальній записці написали, що цей проект не потребує витрачання державних коштів. А чиї це кошти будуть тратитись, можливо, ваші? Тому, колеги, давайте залишимо редакцію, яку запропонував Президент Зеленський, а не Ігор Петрович.
Ніна Петрівна, давайте я вам дам ще 4 хвилини, ви виступите по правках, а потім поставимо їх на голосування. Добре, питань немає. Зараз зайдуть народні депутати, ми проголосуємо. [[Шум у залі]] Я чую. Дякую. Готові голосувати? Шановні колеги, готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію щодо. А, поставлена правка 238 народного депутата Марчука, вона врахована комітетом. Позиція комітету.
Нічого Марчук Ігор Петрович не добавляв. Він тільки разом з нашими колегами депутатами, з Міністерством економіки, з бізнесом, з Європейською Бізнес Асоціацією, American Chamber of Commerce, запропонували ті сфери економічної діяльності, в яких ми маємо з вами як країна певні конкурентні переваги і на які можемо ставити для того, щоб нарешті в нашу країну приходили значні інвестиції і наша економіка розвивалася. Тому не потрібно маніпулювати цим. Я хочу сказати вам, що на сьогоднішній день основним інвестором в нашу економіку є гастарбайтери, які з 2010 року виїхали з України і зараз перераховують грошовими коштами 12 мільярдів доларів. А прямі іноземні інвестиції складають всього.
Дякую. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію, Ніна Петрівна Южаніна її підняла, щодо того, щоб правка 238 Марчука вона була врахована комітетом, щоб її поставити на підтвердження. 238 правка. Готові голосувати? Ставлю її на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:18:08]] За-242 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Правка 239 Южаніної Ніни Петрівни. По правці, вірніше, Марчука, але Ніна Петрівна наполягає.
Шановні колеги, скажіть, будь ласка, тільки що доповідач проголосив, що це було погоджено з бізнесом. З яким бізнесом, якщо це стосується і 239 поправки? Вони розбили своє бажання на багато поправок, які потім прийняли в праву колонку проекту закону. Вона також, якщо редакція проекту закону прямо забороняла реалізацію проектів у сфері добувної промисловості, і ви зараз говорите, що нам потрібні пільги для гірничо-збагачувальних комбінатів. Яких, назвіть, будь ласка? А що стосується марганцевих руд, хто володіє зараз всіма ліцензіями на добичу марганцевих руд? Хто по титановим рудам у нас є монополіст в Україні? І ви ці сфери вказали в цій поправці як ті, які потребують додаткової державної підтримки. Шановні колеги, схаменіться, будь ласка, не підтримуйте дані поправки. Зробіть для справжнього інвестора, який створить нові робочі.
Ставлю на голосування 239 правку Марчука, вона врахована комітетом частково. Ставиться вона на підтвердження в тій редакції, в якій врахована комітетом. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:19:55]] За-243 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Наступна правка 244. Ніна Петрівна.
244 поправка стосується знову ж податкових пільг і підтримки гірничо-збагачувальним комбінатам залізних руд, я можу назвати конкретні прізвища. Колеги, хто зараз ризикує там, не голосувавши, не отримати якусь тринадцяту заробітну плату, про яку вже говорять в залі, будь ласка, подумайте про країну. Ми маємо бути справді цивілізованими, відкритими для нових інвестицій, для нових технологій врешті-решт. Давайте подумаємо. Не буде Україна ніяк розцвітати, якщо сюди не прийдуть нові технології. Ми не навчилися виробляти тих товарів, які зараз є найконкурентнішими у світі. Ви зараз забиваєте цвях просто в Україну, і сюди вже більше ніхто не прийде. Перереєструються, дехто перереєструє на нові юридичні особи, і ви закриваєте дорогу. Покачаємо головою через 5 років і побачимо, що стане з Україною, але вас вже в цей час не буде.
Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Я слова не давав комітету. Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Ставлю на голосування правку 244 народного депутата Лічман, комітетом вона була врахована. Зараз правка ставиться на підтвердження. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:21:48]] За-249 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Наступна правка 274. Ніна Петрівна.
Я сподіваюсь, що ми розберемо всіх народних депутатів по прізвищах, хто голосував за три попередні поправки, і правда буде очевидна для всіх людей, що ви підтримували щойно. Ця, 274 поправка, я хочу повернути до редакції вашого Президента щодо забезпечення новими робочими місцями інвестором новим, який зайде в Україну. Тому що пан Марчук запропонував такі умови, що інвестор, який отримає велику допомогу від держави, не створить зовсім робочих місць в Україні. Пільги він отримає, а робочі місця – то таке. Це ж конкурентне середовище покаже, хто буде працювати в нового інвестора. Ви подумайте, про що ця людина тільки що сказала з трибуни Верховної Ради України: пільги – так, а вимоги щодо працевлаштування отих гастарбайтерів, про які ви тільки що нагадали, ви випустили. Ви навмисне зробили, щоб ці інвестори не забезпечували робочими місцями. В любому проекті, в любій країні передбачається.
Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 274 Марчука. Комітетом вона підтримана. Зараз наполягають на тому, щоб поставити її на підтвердження. Ставлю правку 274, Марчука, на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:23:36]] За-244 Рішення прийнято. Правка підтверджена. І крайня правка 552-а. Після цього переходимо до голосування за закон в цілому. Ніна Петрівна.
Шановні народні депутати, 552 поправка, декому здалося дуже замало вказати в усіх дозволених видах діяльності збагачення руд, так вони ще виписали у "Прикінцевих та перехідних положеннях" окрему норму, щоб, не дай Бог, хтось не пропустив або неправильно не зрозумів, що підтримка, саме виділення, у сфері збагачення залізної руди, державна підтримка за цим законом може надаватися по таким-то попереднім пунктам закону. Лобізм, нездоровий лобізм! Ви зараз порушуєте всі діючі норми закону і говорите про те, що декому ви будете за рахунок держави зараз надавати значні пільги. Я хотіла би звернутися до груп, які підголосовують монобільшості. Схаменіться, будь ласка, не голосуйте за такі закони, які нічого не додадуть економіці країни! Або ми робимо системні зміни, або краще нічого не робіть, якщо не можете системно підійти до вирішення цього питання. Україна потребує.
Ставлю на голосування 552 правку Марчука. Комітетом вона врахована, ставлю її на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати, 552 правка. [[11:25:14]] За-245 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Шановні колеги, переходимо до голосування за закон в цілому. Будь ласка, підготуйтесь. Всі готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про державну підтримку інвестиційних проектів зі значними інвестиціями (реєстраційний номер 3760). Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:25:55]] За-252 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України (по фракціях покажіть) та інших законів України щодо забезпечення збору даних та інформації, необхідних для декларування окремих об’єктів оподаткування (реєстраційний номер 4065). На трибуну запрошується голова Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцев Данило Олександрович. Шановні колеги, хтось буде наполягати на правках? Бачу Ніколаєнка. А дайте мені номери правок тоді. Раз, два. Качура теж? Дайте мені номери правок, будь ласка, на яких будете наполягати. Ніколаєнко Андрій Іванович. 7 і 8 правки, 7 правка. Ніна Петрівна ще. Ніна Петрівна, скільки правок? А можна список дати? Дайте список, будь ласка. Артур Володимирович, можна список, просто що так буде легше іти. Ніколаєнко Андрій Іванович, 7 правка.
Отже, колеги, в цілому законопроект, щоб було розуміння, що 4965 це виправляє ті недолугі речі, які були проголосовані в скандальному 1210. І дійсно багато що було зроблено нашим комітетом, щоб виправити ті помилки. Але я наполягаю на правці, тому що вона коригує питання, вона, в принципі, виправляє ситуацію, яка протирічить нормі ідеї побудови податкового органу як служби сервісу. Тому що в запропонованій до голосування редакції зберігається ситуація, що податківці будуть вимагати пояснювати кожну операцію, тобто принцип вини платника податків є апріорі. Я вважаю це некоректним, і відповідно це суперечить принципу витягнутої руки. Тому я вважаю, що це не по-європейськи і неправильно, тому прошу поставити на голосування і підтримати.
Ставлю на голосування. Наполягаєте на голосуванні? 7 правка, Ніколаєнко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та проголосувати. [[11:28:32]] За-103 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 8 правка, Ніколаєнко.
Отже, як запропонована так звана національна модель розподілу може призвести до виникнення ситуацій подвійного оподаткування. Тому реанімація агресивної моделі взаємодії влади з платниками податків – це, однозначно, ще одне чергове підґрунтя для корупції. Тому я прошу підтримати правку і виключити норму закону, про яку я казав. Дякую.
Ставлю на голосування 8 правку Ніколаєнка. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:29:23]] За-93 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 3 правка. Так вона врахована частково.
Так. Але я прошу її врахувати повністю. Я поясню. У мене сім правок, які стосуються трансфертного ціноутворення. Ми трошки переборщили в основній версії закону – вводимо вже дуже доволі серйозні норми по контролю за трансфертним ціноутворенням. Якщо просто, то податківці зможуть доволі серйозно оспорювати те, чи була ділова мета у трансакції чи ні. Ну, наприклад, прийде податківець до якоїсь експортної операції чи внутрішньої операції і скаже, щось мені не подібно, що ця операція справжня, і буде вважати її такою, що не відбулася. Ми багато говорили про те, що ми трошки забагато даємо повноважень податківцям. От я прошу, щоб ми врахували мої правки повністю (і це я говорю про всі наступні, які я буду озвучувати) з тим, щоб не давати податковій надмірних повноважень. Дякую. Прошу підтримати.
Ми можемо поставити всі правки просто тоді. Шановні колеги, не видно доповідача! Будь ласка, відійдіть. Всі сім можемо поставити. Правка номер 3. Вона була врахована редакційно. Ні, вибачте, врахована частково. Заблоцький наполягає на тому, щоб вона була врахована повністю. Ставлю на голосування пропозицію Заблоцького врахувати повністю. Якщо вона не буде підтримана, то залишиться в редакції комітету. Прошу визначатись та голосувати. [[11:31:47]] За-77 Рішення не прийнято. Правка залишилась врахованою частково. Правка номер 6, Заблоцький. Вона відхилена, комітетом не підтримана. Ставлю її на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[11:32:15]] За-66 Рішення не прийнято. Правка номер 17, також відхилена комітетом. Ставлю її на голосування на врахування. Прошу визначатись та голосувати. 17 правка. [[11:32:35]] За-68 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Правка номер 21 Заблоцького. Відхилена комітетом. Ставлю її на врахування. Прошу визначатись та голосувати. [[11:32:57]] За-65 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 28 правка, Заблоцький. Комітетом не підтримана вона. Ставлю її на врахування. Прошу визначатись та голосувати. 28 правка. [[11:33:19]] За-60 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 33. Комітетом не підтримана. Ставлю її на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[11:33:41]] За-66 Рішення не прийнято. Правка не врахована. І крайня правка Заблоцького 37-а. Комітетом не підтримана. Ставлю її на врахування. Прошу визначатися та голосувати. [[11:34:05]] За-62 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Железняк, 592 правка. Железняк! Немає? Пішли далі. Залишилася лише Ніна Петрівна? Я пам’ятаю, це на підтвердження. Шановні колеги, я зараз на врахування говорю. Ніна Петрівна Южаніна. Номери правок.
Шановні колеги, на жаль, нам приходиться дуже довго і послідовно правити проект Закону 1210. Пам’ятаєте.
Номер правки назвіть, будь ласка, спочатку.
Номер 4.
Дякую.
Президент не підписував цей закон, пообіцяв бізнесу разом з Саакашвілі про те, що відмінять дурні речі, які запропонували тут деякі, один із колег наших, один запропонував, а вся країна тепер мучиться. Тому 4 поправка стосується. 466 Закон запровадив новий інструмент тиску на бізнес і цим проектом не змінює саме підхід щодо існування такого нового економічного ефекту ділової мети у всіх операціях платника з нерезидентами при імпорті чи експорті. Тобто, якщо податкова не визначить в таких операціях платника економічної доцільності, понесені платником витрати з таким нерезидентом не будуть визначені податковою, що призведе до збільшення відповідно і до нарахування суми податку на прибуток. Поправка пропонувала застосовувати ділову мету.
Ставлю на голосування правку номер 4. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:36:14]] За-80 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка.
Наступна поправка 9. Попередня поправка насправді пропонувала обмежити застосування ділової мети лише при операціях з пов’язаними особами, що логічно, що для держави потрібно, що можливо адмініструвати. Ви зараз залишаєте ділову мету, яка з 1 січня вдарить по всьому бізнесу, до якої бізнес зовсім неготовий. 9 поправка. 466 Закон, ініціатива одного із наших колег, поставив бізнес у заручники від державних органів при неможливості відновлення втрачених документів, і цим проектом також нічого не змінюється. Я своєю поправкою пропонувала, що якщо платник податків не зі своєї вини не зможе відновити документи, то за затягування державними органами він не відповідає. А зараз, шановні колеги, якщо платник податків відновлює документи, якийсь державний орган йому його не дає, то вважається, що такого документа апріорі у платника не було. Тобто він облік і фінансовий результат визначав безпідставно. І все буде донараховуватися.
Ставлю на голосування правку номер 9 народного депутат Южаніної. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:37:47]] За-88 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка, Ніна Петрівна.
Шановні колеги, ми пам’ятаємо, як важко давалося в 2016 році переконати.
Номер правки скажіть, будь ласка.
13. податковий орган про те, що план-графік планових перевірок має бути оприлюднений на сайті податкової в кінці року для того, щоб всі платники податків знали, хто буде підлягати перевіркам в наступному році і готуватися до них. Так от зараз знову цей Закон 466 відмінив цю норму, і тиск на бізнес буде початий з новою силою. До речі, зверніть увагу, що мораторій на перевірки в інших законах уже відмінений. Тому готуйтеся, будь ласка, до знову вакханалії, яка буде вчинятися з боку контролюючих органів. Мені здається, що діюча норма була абсолютно нормальною і прозорою. Для чого це ви відмінили – скажіть, будь ласка? Колеги, прошу підтримати повернення до плану графіку, який складається на рік і оголошується в кінці поточного року.
Ставлю на голосування правку 13 Южаніної. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:39:14]] За-72 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка, Ніно Петрівно.
Наступна поправка 38. Шановні колеги, якщо ви спостерігаєте, то всі поправки, які я зараз ставлю, вони стосуються збільшення тиску на бізнес, за який чомусь голосують "Слуги народу" і вважають це правильно. Будете потім плакати від цих всіх норм. 38 поправка стосується того, що якщо підприємство сплачує штрафи, пені, то зараз по діючій системі, коли в нас відсутній окремий податковий облік, при визначені фінансового результату вказані суми зменшують фінансовий результат до оподаткування. Це ж логічно: підприємство витратило гроші за свої помилки, у них грошей немає. Так от ця поправка якраз стосується, щоб діючі норми залишити в спокої, тому що деякий пан пішов на зустріч податковим і зробив так, щоб штрафи, пені тепер не включалися в витрати і не зменшували фінансовий результат до оподаткування. А з чого буде платить підприємство податок? У вас кошти візьме? Де воно візьме, якщо ці фізичні.
Южаніна Ніна Петрівна, правка номер 38. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:40:46]] За-71 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Наступна правка.
Шановні колеги, ми дуже багато.
Номер правки, Ніно Петрівно.
43 поправка. Ми дуже говоримо багато про підтримку Фрг__09477*001*039&lt;11:40:59&gt; підтримку лікарів, і знаєте, що третім антиковідним законом саме за пропозицією народних депутатів у травні та в червні лікарям, які зайняті у ліквідації епідемії, була запроваджена підтримка з державного бюджету у вигляді компенсацій медикам сплаченого ними ПДФО. Це були реальні гроші, які вони отримували, і ця система запрацювала. Тому я просто пропоную, щоб цю норму ми продовжили на грудень і на весь 2021 рік, тому що ми бачимо, що в Державному бюджеті на 21-й рік не передбачено ті компенсації і доплати, про які ми билися в 20-му році, а в 21-му тим більше для медиків їх немає. Це дуже простий інструмент, він здійснюється уже по програмі, яка працює. Тому прошу підтримати, підтримати не мене, а лікарів реальною підтримкою – утриманим податком, який вони можуть компенсувати і отримати на.
Ставлю на голосування 43 правку Южаніної. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:42:17]] За-101 Рішення не прийнято. Наступна правка яка, Ніна Петрівна?
44 поправка. Шановні колеги, щодо 43 поправки я би звернулася до всіх. Думайте перш за все, тому що в уряду зараз складна ситуація, вони навіть не встигають нам подати свої ініціативи. А народні депутати зараз пропустили можливість запущену програму продовжити на 1 рік. Буде смішно, коли лікарі будуть отримувати своїх 5 тисяч гривень, не отримуючи зовсім жодної доплати. 44 поправка стосується також підтримки лікарів. Я прошу вас, якщо ми зараз підтримаємо 44 поправку, ми повернемо цю компенсацію ПДФО, тому що вона перекликається в декількох нормах законів. Прошу підтримати лікарів і проголосувати 44 поправку.
Ставиться на голосування 44 поправка народної депутатки Южаніної. Прошу голосувати. [[11:43:32]] За-97 Рішення не прийнято. Наступна ваша правка, будь ласка, пані Ніна.
Наступна 63 поправка.
63-я, слухаємо.
Я, шановні колеги, хотіла би звернутися до вас. Ми дуже багато говорили про підтримку бізнесу і про те, що штучне збільшення мінімальної заробітної плати ніяк не впливає на збільшення податків, які нараховуються в країні. Тому моя поправка стосувалася того, для того щоб справді підтвердити про що ви говорите, що установити, що в 21-му році ставки єдиного податку для платників другої групи встановлюються у відсотках до розміру мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня 20-го року. І потім можете робити, піднімати мінімальну заробітну плату, коли податки відв’яжуться від неї, в той спосіб, який ви для себе прийняли задля збільшення надходжень в бюджет. Але це вирівняє ситуацію, і люди не будуть платити, починаючи з 1 січня 21-го року на 27 відсотків більше податків, які залежать від мінімальної заробітної плати. Проста поправка, яка задля підтримки виключно.
63 правка, комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[11:45:04]] За-88 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, у вас ще є правки?
Так, 68 поправка. Шановні колеги, червень 2019 року, читаємо звіт секретаря, Генерального секретаря ОЕСР, який говорить, що з моменту створення у 2008 році G20 програми щодо покращення податкової співпраці і прозорості, а також для гарантування, що компанії сплачують свої податки там, де вони проваджують свою діяльність, сума зібраних від платників податків, які розкривають раніше приховані активи і доходи шляхом механізму добровільного виконання законодавчих вимог, вже складає 95 мільярдів євро. Це інші країни змогли отримати стільки додаткових надходжень від тих активів, які знаходяться в офшорних компаніях і які не декларувалися резидентами країн. Наша країна нехтує можливостями отримати в бюджет хоча би якісь гроші. Ця поправка стосується збереження півтора відсотка військового збору на доходи, які будуть отримувати фізичні особи, податкові резиденти.
Ставлю на голосування 68 правку Ніни Петрівни Южаніної. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:46:36]] За-84 Рішення не прийнято. Наступна правка, Ніна Петрівна.
72 поправка. Колеги, а ви почули, про що я говорю? Інші країни, імплементуючи норми законодавства (так вихвалялися ви, що ми прийняли антиофшорні закони), так інші країни вже отримали додатково в свої бюджети 95 мільярдів. Ми ж, відкладаючи ще на 1 рік звітність про КІКам, тобто в 2024 році вперше буде звітуватися контролер КІКу за 2023 рік. Ми говоримо про те, що люди не будуть сплачувати жодної копійки, отримуючи доходи в Україні від ліквідації КІК. Це щонайменше до 10 мільярдів доларів. Ми рахували цю цифру із податковою в 2018 році, коли встановлювали, що має зробити держава при проведенні амністії капіталу, який відсоток взяти для того, щоб всі очистилися і показали свої доходи. Тобто ви зараз своїми руками навіть відмовляєтеся від того, щоб наша держава в такий складний час мала хоча би.
Ставлю на голосування правку номер 72. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:48:09]] За-75 Рішення не прийнято. Правку не підтримано. Наступна правка.
Я сподіваюся, що зараз себе не дуже добре почуває Міністерство фінансів, Державна податкова.
Номер правки, Ніна Петрівна.
103-я. яка, розуміючи, що ми зараз маємо можливість і підключилися, підписали протоколи щодо автоматичного обміну інформацією за стандартами SRS, зможемо отримувати інформацію про всі активи наших резидентів за межами України. Ми відмовилися хоча б від якоїсь копійки отримати в державний бюджет. Шановні українці, амністія капіталу під нуль. Чекайте, коли будуть говорити про амністію капіталу для всіх інших, супротивляйтеся і розумійте, що сьогодні своїми руками депутати в залі відмовляються від того, щоб державний бюджет хоча б був поповнений військовим збором. Моя поправка стосується того, щоб, оскільки податок на нерухоме майно залежить також від мінімальної заробітної плати, підтримайте, будь ласка, щоб визначався він, виходячи із заробітної плати мінімальної на 1 січня 2020 року. Ми збережемо значні кошти тим людям, які насправді зараз не можуть.
Ставлю на голосування 103 правку Южаніної. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[11:49:43]] За-70 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Ще є правки, Ніна Петрівна?
Є, 157-а. Шановні українці, ви щойно побачили, що наша країна погрузла повністю в брехні, в цинічній брехні, яка лунає в тому числі і від народних обранців. Щойно ми провели знову зміни, які надають можливість легалізувати свої активи за межами України, отримати прямо доходи в Україні, і ще й при тому не тільки безпосередньо контролерами, а й бенефіціарами від тих фунтів, які володіють офшорними компаніями, при цьому не сплачуючи ні копійки. Тоді не дорікайте і не нарікайте на те, що така низька зарплата у вчителів, у лікарів. І якраз тотальна фіскалізація не допоможе, бо у тотальній фіскалізації такі гроші не криються. Вони скриваються саме тут. Я говорю про розумний, зважений підхід. Ми маємо залишити оподаткування військовим збором таких доходів. Інакше це ганьба всій цій Верховній Раді і всім депутатам цього скликання. Починаючи з.
Ставлю на голосування 157 правку Южаніною. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:51:17]] За-69 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка, Ніна Петрівна.
Наступна поправка 163. Це ще така одна новела одного з народних депутатів про впровадження інституту вини в діяльність податкової служби. Розберіться, будь ласка, спочатку, чи реформована податкова служба, чи відсутня там корупція, чи є там відповідальність за всі вчинені дії, які можуть розглядатися ними, наприклад, винуватий чи не винуватий. Я вам говорила минулого разу, коли ми приймали Закон 1210, і потім всі асоціації говорили, що інституту вини не може існувати. Судді Верховного Суду були у нас в комітеті і сказали, що ви робите абсолютно неправильний крок. Але один із професорів наполягає на тому, щоб інститут вини обов’язково існував. Я прошу підтримайте 163 поправку для того, щоб зменшити ризики, які будуть очікувати на підприємства, на підприємців, на всіх суб’єктів господарської діяльності з 1 січня 2021 року.
162 правка, комітетом не підтримана. 163 правка, вибачте, комітетом не підтримана, Южаніної. Прошу визначатись та голосувати. [[11:52:49]] За-74 Рішення не прийнято. Наступна правка, Ніна Петрівна.
164-а. Шановні колеги, ті, хто причетний якось був до бізнесу або спілкується з людьми безпосередньо, які працюють в Україні, знають про те, що у нас, наприклад, є такий колегіальний орган, як комісія, яка в Державній податковій службі розглядає скарги платника податків. Ви чули, щоб ця комісія колись реально розглянула скаргу і задовольнила її? Якщо є акт, вони притримуються принципу підтримки один одного, підтримки колег, і ніколи не скасують попереднє рішення. Один відсоток скасованих таких рішень. Цією поправкою я хочу, щоби якраз оцієї спеціальної комісії, яка буде визначати колегіально і приймати рішення винуватості чи невинуватості платника податку при порушенні податкового законодавства, не було. Інститут вини треба скасовувати, це корупційна кормушка для нереформованого податкового органу. Займайтеся системними речами, нам треба продовжувати реформу, системну реформу податкової служби. До тих пір, поки ми не зрозуміємо, що.
Ставлю на голосування 164-у правку, комітетом не підтримана, Южаніної. Прошу визначатися та голосувати. [[11:54:28]] За-71 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Все, Ніна Петрівна? Ще одна? Номер.
165 поправка.
165 правка.
Шановні колеги, наш Податковий кодекс для платників і так дуже тяжкий, багато норм читається двозначно. Читають платники по-одному, по-іншому виконують це податкові органи. Так от, впровадженням інституту вини такої двозначності у Податковому кодексі навіть за часів Азарова не було. Ви зараз своїми руками внесли величезну кількість норм, які будуть використовуватися виключно проти платника податку. Я прошу всіх колег, які до цього мають хоча б якесь відношення і розуміють, що не можна жити тільки домовляючись. Можна зробити такі прозорі правила, тобто такі прозорі законодавчі норми, щоби абсолютно спокійно і нормально працювали всі платники податків в Україні. До цього треба думати, про це треба думати і крокувати до цього, цього треба досягти. Будь ласка, проголосуйте в підтримку 165 поправки, і ми скасуємо інститут вини.
165 правка Южаніной. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та проголосувати. [[11:56:03]] За-86 Рішення не прийнято. Ніна Петрівна, все у вас? Правка 67, Федина.
Шановні українці, я хотіла би звернути увагу, що сьогодні в даному законопроекті намагаються обікрасти українську армію, забравши військовий збір від оподаткування офшорів, зокрема, по ліквідації чи припиненню діяльності іноземної юридичної особи, в тому числі і офшорних компаній. Шановні колеги, зокрема, зі "Слуга народу", ви усвідомлюєте, що зараз ви обкрадаєте армію, а, отже, зменшуєте обороноздатність української держави? Я дуже прошу підтримати правку 67, яка передбачає, що у випадку отримання доходів внаслідок ліквідації, припинення іноземної юридичної особи, в тому числі і офшорної компанії, учасником, партнером, пайовиком, засновником якої є резидент України, залишається 1,5 відсотка військового збору. Майте хоча би тут елемент совісті!
Ставлю на голосування 67 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та проголосувати. [[11:57:33]] За-97 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Правка 69, Климпуш-Цинцадзе.
Шановні колеги, ми в час війни змушені прийняти були складне рішення, коли з кожного найменшого доходу кожного громадянина України ми беремо півторавідсотковий військовий збір. Моя поправка пропонує використовувати такий самий підхід до всіх тих, хто буде ліквідовувати свої офшори і буде отримувати дохід. Я переконана, що ви погоджуєтеся з тим, що Збройні Сили України потребують повної мобілізації всього суспільства. У тому числі і найбагатших людей. І тому я сподіваюся, що ви підтримаєте правку для того, щоби військовий збір платили всі, і для того, щоби могли ми віддати шану і допомогу, і підтримку нашим Збройним Силам. Дякую.
Ставлю на голосування 69 правку Климпуш-Цинцадзе. Прошу визначатися та голосувати. Климпуш-Цинцадзе Іванни Орестівни. [[11:58:55]] За-109 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Ар’єв. 70 правка. Після цього голосуємо за правки на підтвердження і за закон. Ар’єв.
Я хочу наголосити на тому, що зараз військовий збір – це питання боєздатності Збройних Сил України. За останні півтора роки вони знизилися через те, що багато програм, які посилювали раніше Збройні Сили України, були згорнуті. І що виходить? Що люди із низькими доходами платять військовий збір, продовжують платити і підтримувати армію, а ті, хто сьогодні ліквідовують офшори, а це люди явно не з низькими доходами, звільняються від оплати військового збору. Я хочу ще раз наголосити більшості: не робіть таких речей! І якщо ви сьогодні не здатні підтримати Збройні Сили України, то ви не здатні сьогодні підтримувати і України в цілому. І тоді всі ці законопроекти є сміттям, тому що спочатку захищається безпека будь-якої країни, а потім уже йдеться про добробут. Не забувайте про це.
Ставлю на голосування 70 правку Ар’єва. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[12:00:30]] За-99 Рішення не прийнято. Шановні колеги, дві правки на підтвердження і голосуємо закон, потім – на перерву. Дві правки на підтвердження ще попросили. А скільки правок? Почекайте. Качура Олександр Анатолійович, правка номер 71 на підтвердження. Будь ласка, підготуйтесь. 41, вибачте.
Дякую, Дмитро Олександрович. Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Дуже цікава правка, яка передбачає зниження податків від доходів фізичних осіб для трастів, фондів та інших іноземних утворень. Уявляєте собі? От я вважаю, що нам треба після цієї правки прийняти Закон про лобістську діяльність. Я також його подав, давайте його також обов’язково приймемо. Ні в одній країні світу немає такого, щоб доходи від трастів і фондів прирівнювалися до дивідендів. Тому червоною кнопкою – червоною. Я надіюсь, всі добре зрозуміли, в чому питання. Лобізм для того, щоб брудні гроші могли відмиватися олігархами. Голосуємо червоною.
Дивіться, ще є, буду сім правок ставити на підтвердження. Я тоді пропоную зараз проголосувати правку Качури, а до всього іншого повертаємося після перерви, тому що це 10 хвилин ще. Погоджуєтесь? Ставлю на голосування правку 41 народного депутата Железняка. Комітет її підтримав. Ставлю її на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:02:27]] За-194 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Оголошується перерва до 12:30. Будь ласка, не запізнюйтесь, тому що одразу переходимо до голосування.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. Шановні колеги! Шановні колеги, будь ласка, підготуйтеся до роботи. Є пропозиція, підходили колеги з декількох фракцій, пропозиція Княжицького, правка 65. Правильно? Вона не врахована комітетом, але зараз виступить Княжицький хвилину, потім послухаємо голову комітету, далі голосуємо за цю правку, дві правки на підтвердження, вибачте, одна вже залишилася, 175 правка, і голосуємо за закон в цілому. Все правильно? Княжицький Микола Леонідович, будь ласка, 65 правка.
Дякую. Дякую, шановний пане Голово. І дякую пану Гетманцеву, керівнику комітету, за розуміння важливості цієї правки. Зазначеним положенням законопроекту передбачається звільнити від оподаткування військовим збором доходи в грошовій або натуральній формі, отримані внаслідок ліквідації, припинення іноземної юридичної особи, в тому числі офшорної компанії, учасником, партнером, пайовиком, засновником якої є резидент України. Моя поправка пропонує залишити оподаткування військовим збором такого доходу, а відповідне положення законопроекту вилучити. Ми багато говорили про справедливість допомоги армії, тим більше в такому чутливому питанні. Буду дуже вдячний, якщо зал проголосує за цю поправку. Цю поправку підтримую і ще раз хочу подякувати і комітету, і всім за їхнє розуміння. Дякую.
Позиція комітету.
Шановні колеги, мова йде про безподаткову ліквідацію контрольованих іноземних компаній, коли людина, що володіє контрольованою іноземною компанією, протягом строку, визначеного законом, може її ліквідувати і повернути гроші в Україну без сплати податків. Логіка комітету при прийнятті цієї норми була в тому, щоб звільнити від сплати податків загалом будь яких, і ПДФО, і військового збору в тому числі. Разом з тим, провівши консультації і зважаючи на те, що це мова йде, власне, про військовий збір і лише про 1,5 відсотка, ми переконані в тому, що ми можемо підтримати цю поправку і можемо залишити для таких суб’єктів сплату збору в розмірі 1,5 відсотка. Дякую. Я пропоную від себе, комітет відхилив, від себе пропоную підтримати. Дякую.
Тобто я правильно розумію, що комітет не заперечує щодо того, що ця правка може бути врахована? Я зрозумів. Ви як голова комітету не заперечуєте, все правильно. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Правка номер 65 народного депутата Княжицького. Комітетом вона відхилена. Але голова комітету не заперечує, я так розумію, що і представники різних депутатських фракцій також підтримали цю ініціативу. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про врахування правки номер 65 Княжицького. Ставлю її на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:43:10]] За-300 Правка врахована. Дякую. Колеги, ставлю. Булах, ви наполягаєте? Може, я просто поставлю її зразу на голосування, 175-у? Мікрофон Булах включіть, будь ласка.
Дякую. Дякую, пане Голово. Я прошу поставити на підтвердження 175 правку, а зал прошу її провалити червоною кнопкою. Коротко просто поясню. Ми з вами і Комітет податковий ще на початку цього року прийняли революційне рішення, ми вирівняли акцизний збір на всі види сигарет. Немає менш чи більш шкідливого тютюну. З нового року у нас акцизна ставка однакова на сигарилли, на ТВЕНи, на електронні сигарети, на звичайні сигарети. Чому між першим і другим читання в цьому законопроекті, 4065, з’явилася поправка, яка чомусь зменшує акцизний збір на тютюнові вироби для нагрівання і на сигарилли, які виробляє тютюнова фабрика у Львові і Philip Morris завозить ТВЕНи в Україну? І я вважаю, що така вибіркова політика акцизного податку на різні тютюнові вироби створить преференції і доступність до саме цих тютюнових виробів виросте.
Шановні колеги, ставлю на голосування 175 правку. Вона була підтримана комітетом. Готові голосувати? Ставлю на голосування 175 правку на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:45:08]] За-211 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Включіть, будь ласка, мікрофон комітету.
Шановні колеги, ми щойно з вами підтримали поправку 65 Княжицького про військовий збір. Нам для того, аби не розбалансовувати законопроект, треба провалити поправку 64 комітетську. Прошу поставити її на голосування і не підтримувати. 64-а.
Правка 64, її пропонується комітетом відхилити. Немає заперечень? Ставлю на голосування правку номер 64. Вона була врахована комітетом, але зараз вона втратила актуальність. Прошу визначатись та голосувати. [[12:46:06]] За-12 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Шановні колеги, переходимо до голосування за закон в цілому, будь ласка. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо забезпечення збору даних та інформації, необхідних для декларування окремих об’єктів оподаткування (реєстраційний номер 4065) Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:47:06]] За-296 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Відповідно до статті 83, 85, 114 Конституції України за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", до складу якої входить більшість народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України. Шановні колеги, а можна трошки тихіше? Нестор Іванович, шановні колеги можна трошки тихіше? Дякую. яка має права коаліції депутатських фракції у Верховній Раді України, Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль вніс до Верховної Ради подання про призначення Лещенка Романа Миколайовича міністром аграрної політики та продовольства України. Відповідні матеріали вам роздані. Пропонується наступний порядок розгляду цього питання: представлення кандидата Прем’єр-міністром України – до 2 хвилин; виступи кандидата на посаду міністра аграрної політики та продовольства – до 3 хвилин; запитання до кандидата від народних депутатів України – до 6 хвилин; співдоповідь від комітету – до 2 хвилин; виступи депутатських фракцій та груп пропонується по 2 хвилини. По Регламенту – 3. Ви наполягаєте на. Виступи від депутатських фракцій та груп – 14 чи по 3 хвилини? По 3 хвилини від депутатських фракцій та груп та після цього голосування. До слова запрошується для представлення кандидата Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль.
Шановний пане Голова Верховної Ради, шановні народні депутати, шановні українці! Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85, частини четвертої статті 114 Конституції України за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", яка згідно з частиною десятою статті 83 Конституції України має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України дев’ятого скликання, вношу подання про призначення Лещенка Романа Миколайовича на посаду міністра аграрної політики та продовольства України. Україна має потужний аграрний сектор, тому я з перших місяців роботи нашої спільної і роботи нашого уряду говорив про необхідність відновлення роботи профільного міністерства. Нам потрібна ефективна державницька політика в сфері АПК, а також захист інтересів українських виробників. Перший крок – це призначення профільного міністра. Починаючи з червня 2019 року, Роман Миколайович очолює Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру. Можна сказати, що вперше за історію цього органу було проведено масштабний аудит державних земель сільськогосподарського призначення та розпочато процес інвентаризації. Для комплексного завершення реорганізації в відомстві вже в якості міністра пропоную підтримати і проголосувати за призначення Лещенка Романа Миколайовича на посаду міністра аграрної політики України. Дякую.
Дякую, Денисе Анатолійовичу. До слова запрошується кандидат на посаду міністра аграрної політики та продовольства України Роман Миколайович Лещенко.
Шановні народні депутати! Для мене велика честь сьогодні знаходитись за цією трибуною задля того, щоб сьогодні обговорити питання відновлення історичної справедливості в частині, що стосується відновлення Міністерства аграрної політики України. Це питання, яке сьогодні хвилює всіх без виключення аграріїв нашої держави. Міністерство аграрної політики є основним захисником інтересів аграрного сектору. В цьому питанні сьогодні немає дискусії між аграріями, всі без виключення, розуміють, що аграрний сектор має чітко мати свою стратегію розвитку, де повинна бути чітко інституційна позиція щодо того, де ми бачимо аграрний сектор через 10 років. Очевидно, що сировинний тип аграрного виробництва – це не те, на що заслуговує наша держава. Очевидно, що стратегія потребує детального обговорення з усіма суб’єктами, в тому числі і з депутатами Верховної Ради. Безумовним елементом реалізації аграрної політики є чітке наведення ладу в земельних правовідносинах, в частині, щоб ми нарешті з вами відповіли на ключове питання для країни: де, власне, поділися ті 5 мільйонів гектарів земель, які були на балансі нашої держави, про які говорили виконуючі обов’язки міністра 2018-2020 років, які стверджували, що Україна має одні з найбагатших запасів земель у державній власності. За півроку знаходження на позиції голови Держгеокадастру я ніколи у своєму житті не бачив більшої протидії, чим цей період роботи. Очевидно, що коли 10 тисяч людей займаються кожен божий день функцією розпорядження землями, очевидно, коли 1,3 мільярда гривень ми тратимо лише на те, щоб утримувати такий штат посадових осіб, очевидно, коли ми не маємо інвентаризації та загальної аналітики по землях, які є в країні, в цьому є велике питання. Тому ми, не довго думаючи і не зволікаючи, виконали історичне рішення на виконання указу Президента від 15 жовтня 2020 року, і ми станом на сьогодні передали більше 1 тисячі 300 об’єднаним територіальним громадам землі, ми повернули землі народу. У січні місяці Держгеокадастр буде оптимізований на 60 відсотків, це для бюджету буде економія більше чим півмільярда. Результат реформи потребує завершення, потребує прийняття ряду інших законодавчих актів. Ми прийняли з вами у Верховній Раді історичне рішення, що стосується аграрного реєстру. Міністерство аграрної політики, якщо воно буде створено за вашої підтримки, буде мати єдину систему електронну розподілу дотацій, без будь-якого ручного управління.
Дякую. Запитання до доповідача. Будь ласка, запишіться від народних депутатів України на запитання: до хвилини – на запитання, до 2 хвилин – на відповідь. Юрчишин Ярослав Романович.
Прошу передати слово Гео Леросу.
Гео Багратович Лерос.
Пане Лещенко, скажіть, будь ласка, що вас пов’язує з Олександром Юхимовичем Луцьким? Коли ви в останній раз з ним бачились, що спільного ви з ним маєте? Дякую.
Я нічого спільного не маю з Олександром Юхимовичем Луцьким. Я знаю дану особу, як і багато інших громадян нашої держави, але ніякого спільного, те, що ви задаєте мені питання, я не маю по відношенню до цієї людини. Прошу?
Загородній Юрій Іванович.
Дякую. Прошу передати слово Колтуновичу Олександру Сергійовичу.
Дякую. Шановний кандидате на посаду міністра аграрної політики, ми, на жаль, сьогодні знову виправляємо помилку монобільшості, які у свій час об’єднали Міністерство аграрної політики з Міністерством економічного розвитку, ми сьогодні призначаємо вас на посаду Міністерства аграрної політики. Це раз. Друге. Нас цікавить не ваша стратегія, нас цікавлять конкретні параметри, які ви вводите, в результаті вашої діяльності ми отримаємо. Перше – доля готових харчових продуктів в структурі експорту; друге – частка переробної промисловості в ВВП країни; третє – які інструменти будете застосовувати для того, щоб імплементувати заходи з імплементації Угоди про асоціації в частині ветеринарного, санітарного і фітосанітарного контролю; і, безумовно, четверте – у нас тваринництво страждає, починаючи з 91-го року. Як будемо цю негативну динаміку вирівнювати і як ми будемо рятувати наше тваринництво? Прошу ці конкретні заходи відповісти. І, безумовно, якщо по меліорації ви якісь маєте заходи, плани, також будемо вдячні за відповідь. Дякую.
Дуже дякую за фахове запитання. Коротко, по тваринництву. На наше глибоке переконання, треба акцентувати увагу на підтримці в саму першу чергу молочного скотарства в нашій державі шляхом застосування адресної дотації на утримання поголів’я. Окремо стоїть питання завезення якісного поголів’я нетелі в нашу державу з чіткою прозорою системою компенсації, тому що ситуація з нетелями в країні критична. По падінню молока ми сьогодні знаходимося у 1946 році, по обсягу виробництва післявоєнного. Що стосується питання меліорації і зрошення. Я закликаю парламент і мав комунікацію з Прем’єр-міністром, щоб Держводагентство було введено в структуру Міністерства АПК. Ми хочемо провести законодавство в частині об’єднання водокористувачів, поєднати зусилля Держгеокадастру та Держводагентства, щоб запустити наймасштабнішу програму – порядку 2 мільярдів доларів залучених інвестицій на зрошення на Півдні України. Південь засихає вже третій рік без виключення, ніяка державна компенсація не допоможе. Проблема стоїть в корені: треба відновити радянські системи поливу. Там є дуже величезний потенціал. Ми його оцінюємо приріст по зерну – плюс 30 відсотків після запуску повноцінної системи зрошення в нашій державі. Що стосується переробної галузі. Безумовно, сировинний тип повинен відходити безпосередньо саме в глибинну переробку. В першу чергу, що стосується додаткової вартості на агропродукцію, для цього ми передбачаємо окремі програми стимулювання, в тому числі шляхом застосування окремих податкових пільг. Дякую.
Кулініч Олег Іванович.
Олег Кулініч, депутатська група "Довіра". Пане Романе, два питання до вас. От щойно сьогодні ми проголосували дуже важливий, на мій погляд, законопроект, який стане законом, який якраз направлений на боротьбу із скрутками з ПДВ в аграрному секторі. Яке особисте ваше ставлення до цієї ситуації, що країна щорічно втрачає до 14 мільярдів гривень за рахунок того, що відбуваються такі явища в аграрному секторі? І друге питання. В нас з’явилася величезна проблема з розвитком сільських територій, в на в селі немає роботи, у нас в селі немає заробітної плати, молодь виїжджає з села. От яке ваше бачення як кандидата на посаду міністра аграрної політики, що треба зробити? Можливо, це державна повинна бути підтримка якихось нішевих направлень? Що треба зробити, щоби в селі залишалася молодь і щоб дійсно сільські території розвивалися? Дякую.
Дуже дякую за фахові запитання. Олег Іванович, моя позиція незмінна від початку моєї роботи на посаді Уповноваженого Президента України з земельних питань. Я є прибічником максимального дерегулювання та детінізації аграрного сектору нашої держави. Я вважаю, і аналітика, яку ми провели в системі Держгеокадастру України, показує, що мільйони гектарів української землі перебувають в тіні, на ній вирощується сільськогосподарська продукція і не сплачуються жодні податки. Всі прекрасно знають, що в Чорнобильській зоні займаються сільськогосподарським виробництвом. Всі прекрасно знають, що є тіньовий обробіток земель так званих відомчих, Міністерство оборони – військові полігони, про які я публічно неодноразово заявляв, питання ряду інших відомчих земель. Однозначно потрібно оподатковувати кожен гектар української землі, однозначно потрібно закривати питання скруток. Олег Іванович, на моє переконання, цифра в 14 мільярдів є заниженою. Ми бачимо потенціал детінізації для нашої держави тільки за 21-й рік при комплексних заходах оподатковування та детінізації боротьби з скрутками не менше 1 мільярда доларів прямих надходжень до держаного бюджету в частині, що стосується оподаткування землі, в частині, що стосується відшкодування податку на додану вартість через схемні податкові кредити і компанії-одноденки, а також за рахунок детінізації через аграрний реєстр, де кожен буде легалізований і сплачувати податки. Що стосується сільських територій і малих товаровиробників. Верховна Рада, ми щиро завдячуємо вам за прийняття Закону про кооперацію. Всі аграрні профільні асоціації вітають це рішення. Кооперація дасть можливість зайти в нішеві культури вирощування льону, нуту, займатися молочним виробництвом, молочними кооперативами, це те, що дасть можливість. Але прохання до Комітету податкової політики в частині, що стосується кооперації, надати додаткові податкові пільги для малих сімейних фермерських.
Дякую. Роман Миколайович, будь ласка, сідайте. До слова для співдоповіді запрошується заступник голова Комітету Верховної Ради України з питань. Вибачте, голова Комітету Верховної Ради України з питань аграрної та земельної політики Микола Тарасович Сольський. Час – до 2 хвилин.
Шановний головуючий! Шановні колеги! За дорученням Голови Верховної Ради України на засіданні комітету 16 грудня 20-го року розглянуто подання Прем’єр-міністра України про призначення Лещенка Романа Миколайовича міністром аграрної політики та продовольства. За результатами розгляду комітетом прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України призначити Лещенка Романа Миколайовича міністром аграрної політики та продовольства України. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп. Скорик Микола Леонідович. Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую. Шановний головуючий! Шановні колеги! Безумовно, ми зараз маємо унікальну і чергову одночасно можливість ще раз показати і ткнути носом вас в те, що ви наробили за останні півтора року. Але ви знаєте, визнання помилки краще, ніж її продовження. Спочатку роз’єднали унікальне Міністерство енергетики і екології, тобто коли Міністерство по контролю над екологією підпорядковується Міненерго, яке руйнує екологію. Слава Богу, роз’єднали ще одне міністерство – Міністерство культури та спорту, враховуючи дещо різні навантаження на ці напрямки. І алілуя, відбулося врешті-решт! Роз’єднали міністерство без економіки, тому що там ніколи не було економіки, і пробуєте створити принаймні Міністерство аграрної політики. Тут буде дещо краще, тому що поки що аграрна політика існувала без вас. Єдине, що ви спробували зробити, це фактично підтягнути можливість розпродати землю за безцінь. Сьогодні у нас ставлення до кандидатури, відверто скажу, рівне. Ми не знаємо, як поведе себе і проявить себе запропонована урядом кандидатура. Тому давати якісь аванси позитивні чи негативні з нашого боку було б відповідально – безвідповідально, вибачте. Безумно, шанс має бути, але відповідальність ваша, підкреслюю. І якби ви не роз’єднали таке надважливе для країни міністерство і не створили окремо аграрне міністерство, то я думаю, ситуація тільки погіршувалася б. Тому ви маєте визнати, что все новое – это хорошо забытое старое. І структура, яка сьогодні фактично утворена, завершила реформу у структурі державного управління на рівні вищого виконавчого органу Кабінету Міністрів України. Але я хочу вам полегшити вашу справу: якщо не знаєте, що робити, читайте апрельские тезисы и работайте над своими ошибками. Тоді є надія, що в подальшому ви помилятись будете менше. Хочеться в це вірити, але боюся, що в це не вірите вже навіть ви самі. Дякую за увагу.
Лубінець Дмитро Валерійович.
Прошу передати слово Івану Адамовичу Чайківському. Дякую.
Чайківський Іван Адамович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Я б хотів сьогодні найперше подякувати, певне, від всього аграрного середовища за надзвичайно приємне рішення по роз’єднанню двох міністерств, по роз’єднанню цього великого монстра, який сьогодні в країні практично не працював. Аграрний сектор цей період часу, він діяв сам по собі. Я так же само дякую від профільних всіх асоціацій і від нашого аграрного комітету, тому що за останніх півроку ми фактично за це боролися. Що б я хотів сказати? Аграрний сектор – це сьогодні 20 процентів внутрішнього валового продукту. Це практично 50 відсотків валютної виручки, яка надходить в країну, а аграрії без міністерства, без аграрної політики, яка би мала працювати сьогодні на нашу країну. Що би я хотів сказати сьогодні практично нашому кандидату на міністерський портфель? Я б хотів йому сьогодні побажати, щоб він разом з колегами, разом з профільним комітетом розробили аграрну політику мінімум це на 10 років, мінімум на 10 років, щоб чітко аграрії розуміли, куди вони рухаються, куди інвестувати кошти, як залучати кошти – це надзвичайно важливі сьогодні питання, які потрібно вирішувати. Що стосується тваринництва, вже було колегами сьогодні сказано про те, що ми абсолютно відкотилися в тваринництві до рівня 40-х, 50-х років. Але, повірте, що це смішно, коли сьогодні тваринництво в нас на рівні післявоєнних років, це абсолютно смішно, тому треба абсолютно новий підхід, нову програму розробити по розвитку нашого тваринництва. Також хотів би сказати таке третє питання, яке я бачу, нагальне питання, яке треба нам вирішувати і що би мало робити сьогодні міністерство. Це пошук нових ринків, ринків по світу, тому що ми втратили дуже багато ринків за останній період часу і нам треба шукати нові ринки. Без міністерства самі аграрії цього, на жаль, зробити не можуть. Тому я десь від імені депутатської нашої групи політичної "Партії "За майбутнє", ми будемо підтримувати дану кандидатуру, тому що я рахую, що Роман Миколайович – це, дійсно, це аграрій, який зможе вивести аграрний сектор на новий рівень. Дякую.
Євтушок Сергій Миколайович. Івченко Вадим Євгенович.
Івченко, "Батьківщина". Колеги, ви знаєте, мій перший виступ з цієї трибуни, коли тут був присутній Президент, я просив кожного з вас: одумайтесь, коли ви ліквідовували Міністерство аграрної політики. Я казав про те, що це міністерство опікується галуззю, яка дає 40 відсотків валютної виручки. Це міністерство опікується галуззю, яка сьогодні забезпечує продовольчу безпеку. Натомість ліквідували міністерство, і півтора роки аграрні асоціації, півтора роки аграрна наука, "Батьківщина" просили відновити міністерство. І ура, нарешті ми його відновлюємо. Героїчно, після півтора роки нерозумінь, що аграрний сектор України є сьогодні провідним, який забезпечує валютну виручку в країну. І я щиро радію цьому, я радію тому, що буде нарешті голос аграрія в уряді. І, пане Романе, я вам тут хочу побажати тільки удачі. Але, колеги, аграріям не потрібно міністерство без ручки, аграрії мають отримати можливість через форвардні контракти підтримку в тих посушливих регіонах, які сьогодні перш за все страждають від кліматичних умов. Аграрії мають використовувати інфраструктуру продовольства зернової корпорації, щоб закуповували олійні і зернові культури у фермерів безпосередньо маленьких або в їхніх кооперативних об’єднань. Аграрії мають використовувати можливості, щоб реєстрація, ідентифікація тварин була швидкою, за державні кошти, щоб не було штрафів для фізичних осіб. Аграрії мають використовувати можливість і держава – державного контролю за використанням земель. І всього цього в цьому міністерстві не буде. То скажіть мені, будь ласка, навіщо тоді таке міністерство? Портфель без ручки аграріям не потрібен. Колеги, ми проголосували за ковідний фонд. Ми проголосували за те, щоб витрати з ковідного фонду йшли не на асфальтотерапію, не на "велике будівництво", а виключно на медиків, виключно на їхнє фінансове забезпечення, на державні гарантії, на вакцинацію наших громадян. Ми підтримали цей ковідний фонд. Але, колеги, "Батьківщина" – це опозиція. А опозиція за кадрові питання голосувати не буде. Дякую.
Дякую. Саврасов, "Європейська солідарність". Будь ласка. Гончаренко, будь ласка, Олексій.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні громадяни України, чим займається влада і Верховна Рада? Подивіться на це. Минулого року ми об’єднували всі міністерства. Зеленський казав: все треба об’єднати, чиновників треба менше, міністрів треба менше. Ми понаоб’єднували дивні речі: Міністерство енергетики і екології – франкенштейн такий собі, Міністерство ветеранів і окупованих територій, Міністерство культури, спорту, туризму, культуризму – все разом і Міністерство економіки і аграрної політики. Треба було все об’єднувати. Пройшло півроку. Друзі, чим вони далі почали займатися? Все роз’єднувати. Це тепер неправильно, неправильно об’єднувати, все треба роз’єднати. Я просто хочу громадянам України пояснити: об’єднання будь-якого міністерства, а потім його роз’єднання – це по півроку часу. Коли чиновники, які працюють на ваші, на наші платників податків гроші, займаються одним: перереєструють печатки, рахунки, офіси, кошториси і все інше. Тобто це вічний двигун, ніяких реальних результатів немає, тільки одне – об’єднали, роз’єднали. І ми бачимо продовження всього цього. Взагалі єдине правильне об’єднання – це було об’єднати Офіс Президента з Державною цирковою компанією України. Це було б правильне об’єднання. І саме тому Зеленський, він нарешті. Може вам не повідомлять це, Володимире Олександровичу, я повідомляю вам це, вам в вашій "теплій ванні" в Офісі Президента цього не скажуть. Громадяни України визнали вас розчаруванням року, 42 відсотки українців сказали, що ви, Володимир Зеленський – це є розчарування року. Чого? Тому що ви займаєтесь такою дурнею в той час, коли в країні епідемія, коли проти країни війна, коли падає економіка. Чим займається Президент? Грає в пінг-понг в своєму офісі зі своїми помічниками. Правильно, кращого заняття в вас немає. Ви розчарування року, тому що люди, крім телевізора, почали ще заглядати в холодильник і бачать результати вашої роботи. Я знаю, що ви адепт простих рішень, знаєте, як зупинити війну – просто припинити стріляти, як зупинити епідемію – просто перестати тестування. Вам, напевно, сказали, щоб нагадувати людей, давайте просто створимо міністерство продовольства. Так ось воно так не спрацює, Володимир Олександрович. Єдине просте рішення, яке з вашого боку спрацює, це коли ви заберетесь геть з Офісу Президента, з Банкової, заберете з собою свій стіл для пінг-понгу і займетесь тим, чим вмієте. Так що біжи, Вова, біжи!
Піпа Наталія Романівна. Цабаль Володимир Володимирович.
Цабаль Володимир, фракція "Голос". Шановні колеги, я буду відвертим, ми фракцією "Голос" не знаємо, хто такий Роман Михайлович Лещенко. На фракцію він не прийшов, зустріч не запропонував, не розказав, який в нього план розвитку міністерства і аграрного сектору України. Все, що ми знаємо, це ось ця бумажка, яку нам роздали. Це біографія пана Лещенка. Причому в такій якості, що тут незрозуміло, нічого не можна прочитати, хто має в себе на місці, подивіться, будь ласка, там нічого незрозуміло. Тому для того, щоб прийняти рішення, чи підтримуємо ми цього міністра, чи ні, нам потрібен його план. Ми б чекали, щоб він приніс в цю сесійну залу кожній фракції план розвитку міністерства, план розвитку аграрного сектору, якого в нас ніколи не було. Тому що у нас постійно міністри мінялись, а плану ні в кого не було, бо кожен розумів, що він буде недовго. План ми не побачили, дали тільки цю біографію. А план потрібен, і кожен, хто буде сьогодні голосувати, він має голосувати не за прізвище, він має голосувати за те, чи впевнений він в тому, що за цього міністра Україна нарешті стане перетворюватись з сировинної аграрної країни в країну, яка виробляє аграрну продукцію з високою доданою вартістю. Тому, колеги, ще раз повторюю, "Голос" не голосує за міністра. "Голос" голосує за план. План ми не побачили, тому ми не можемо підтримати пана Лещенка. Дякую за увагу.
Сухов Олександр Сергійович.
Прошу передати слово Сергію Шахову.
Ще раз, кому?
Сергію Шахову.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, вперше з цієї трибуни можу говорити відверто. Не сварюся за те, що заробітні плати не дали шахтарям, а переконаний в тому, що перечитавши біографію Романа Миколайовича, і дивлячись на його дії в роботі геокадастру, можу сказати, фахового спеціаліста призначають міністром аграрної політики. Сьогоднішня ситуація в країні, в якій говорять, що Україна – це аграрна держава, треба наводити порядок. Наводити порядок не тільки з латифундистами, а треба наводити порядок, щоб люди бачили, що до них звертаються з душею, віч-на-віч спілкуючись з ними. І пригадаю за Луганщину. Роман Миколайович, будь ласка, зверніть увагу, не дійшли, мабуть, до паїв, яких забрали у людей, де поставили стіну, через яку може перескочити кролик, розумієте, що людям сьогодні не виплачують за ці паї. Немає сьогодні на обліку цих земель. Дуже дякую за те, що чиряк зірвали "чорною" і "сірою" схемами землі і сьогодні передали землю в ОТГ, що сьогодні ОТГ може розпоряджатися своєю землею і давати, і отримувати сьогодні податки з нормальних аграріїв. Також питання сьогодні по скотарству. Ви сказали за молоко, за меліорацію з Радянського Союзу. Треба зануритися в ці документи і все ж таки зробити плани дій на майбутнє для нашої держави і почати працювати з чистого папірця. Призначте, будь ласка, таких же фахівців, як і ви. Я міг би сказати, що можна розігнати і Кабмін сьогодні. Але сьогодні це поштовх в нашу економіку – саме аграрний сектор. Чому везти з Бразилії м’ясо? Чому сьогодні ми веземо полуницю з Ізраїлю? Чому картоплю веземо сьогодні з Єгипту? Я пам’ятаю своє дитинство, як ми працювали в "Грінаді" і добували борщові набори і нормально годували свої сім’ї, і нормально сім’ї жили, за копійчані ціни купували собі овочі і так далі, і продукти харчування. А сьогодні люди бідують. Зробіть так, щоби ми змогли, українці, нагодувати наш український народ, дали нормальні робочі місця. І також призупиніть корупційні схеми, які є в аграрному секторі, ми на вас сподіваємося. Наша команда буде вас підтримувати. Дай Бог, щоб у вас все вдалося. Дякую.
Качура? А де Качура? Маріковський, будь ласка.
Шановні колеги, шановний Романе Миколайовичу! Дуже здивувала думка ваша під час вашого виступу щодо водних ресурсів в Україні, які ви хочете підпорядкувати вашому міністерству майбутньому. На жаль, у нас з глобальним потеплінням відбуваються катаклізми в природі, що у нас частина нашої України зазнає посухи, ми це прекрасно розуміємо. Але ми не можемо дозволити собі піднімати прісну воду, стратегічний запас для того, щоб робити зрошення. Через те, що стратегічний запас нашої держави, водний запас він, на жаль, виснажується, і за 30-50 років при неправильному і невдалому користуванні, у нас просто її не залишиться, прісної води, у колодязях в людей. Якщо ви, а Міністерство АПК буде стимулювати агросектор, економіку, і ви не зможете повертати прісну воду в природу назад, на жаль, ваші діти, в тому числі Романа Миколайовича, змушені будуть прісну воду купувати за кордоном. А як ми можемо це дозволити? Є ціль номер 6 Стратегічного сталого розвитку України, де говориться, що чиста вода та належні санітарні умови щодо неї є важливою ціллю всього континенту, всього світу. На жаль, ми просто фізично не можемо допустити, щоб ви, оце ваше давайте заберемо водагентство і наведемо лад, але воно має бути в Міністерстві АПК, на жаль, ми не можемо цього допустити. Просто зрозумійте, ваші діти, ваші онуки, якщо ви їх не перевезете в США або в кудись інше, будуть жити тут і попросять питної води. Будь ласка, не робіть помилки. А так ми будемо вас підтримувати. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця і підготуйтеся до голосування. Відповідно до статті 85, 114 Конституції України ставлю на голосування пропозицію про призначення Лещенка Романа Миколайовича Міністром аграрної політики та продовольства України. Готові голосувати? Готові? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосуват и. [[13:24:31]] За-242 Рішення прийнято. Вітаю, пане міністр! Прошу профільний комітет разом з Апаратом оформити постанову за наслідками прийнятого нами рішення. По фракціях покажіть. Відповідно до статті 10 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" особа, призначена на посаду члена Кабінету Міністрів України, в день свого призначення перед вступом на посаду складає на пленарному засіданні Верховної Ради України присягу. Для складання присяги на трибуну запрошується міністр аграрної політики та продовольства України Роман Миколайович Лещенко.
Я, Лещенко Роман Миколайович, усвідомлюючи високу відповідальність члена Кабінету Міністрів України, урочисто присягаю на вірність Українському народові. Зобов’язуюсь додержуватись Конституції України та законів України, зміцнювати суверенітет і незалежність нашої держави, обстоювати права і свободи людини та громадянина, дбати про добробут Українського народу та сталий демократичний розвиток українського суспільства. Шановні колеги, я щиро дякую вам за підтримку, різних фракцій. Я даю слово, що історичну місію по відновленню Міністерства аграрної політики ми виконаємо заради наших майбутніх поколінь. Щиро дякую.
Дякую. Вітаю, Романе Миколайовичу. Шановні колеги, надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Ярослав Романович. Із заміною на виступ. Виступ.
Сьогодні ми, представники групи підтримки "Пласту" – Національної скаутської організації у Верховній Раді, маємо за честь продовжити вже багаторічну традицію щороку передавати Віфлеємський вогонь миру, який постійно горить на місці народження Ісуса Христа у Віфлеємі, парламенту, його керівництву. Ця традиція прийшла в Україну з Європи. Колись австрійські скаути у 60-х роках, коли була значна криза, і суспільство було роз’єднано і постійно сперечалося про подальший розвиток країни, знайшли механізм об’єднати всіх любов’ю, злагодою, добром, що і символізує цей вогник. Цей вогник постійно привозиться дітьми, скаутами, передається по всьому світу – в сиротинці, в лікарні, в місця військових дій, і тому після парламенту він поїде на схід. Він поїде на схід до наших військових, він потрапить до будинків літніх людей, він потрапить всюди, де потрібне постійне відчуття любові і добра. Я думаю, нам у парламенті теж дуже часто не вистачає злагоди, нас багато роз’єднує політика. Нас можуть роз’єднувати багато речей, погляди на розвиток країни, але має бути різниця в тому, як ми з вами робимо добро, як ми з вами спільно об’єднуємося, щоб допомогти потребуючим, щоби в країні в нас не було тих людей, які би відчували себе обділеними. І цей вогник, який ми сьогодні передаємо спікеру Верховної Ради [[оплески]], нехай додасть нам з вами орієнтиру в тому, щоби ми частіше знаходили спільне, частіше об’єднувалися і, що найголовніше, пам’ятали, ми всі сюди прийшли заради відстоювання суспільного інтересу. А мир, злагода і любов – це найвищій суспільний інтерес. Зі святами, що наступають! Дуже дякуємо керівництву парламенту за організацію передачі навіть в карантинних умовах. На жаль, сьогодні хлопці, дівчата зі скаутської організації не змогли прийти в зал. Але ми як їх представники в парламенті маємо за честь це зробити. Кожен зможе запалити свічечку і принести додому, навіть якщо цей вогонь погас, він все одно залишає свою силу. Дякую дуже.
Дякую, шановні колеги. Переходимо до нашої роботи. Відповідно до статті 83, 85, 114 Конституції України за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", до складу якої входить більшість народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради і яка має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України, Прем’єр-міністр Денис Анатолійович Шмигаль вніс до Верховної Ради Подання про призначення Вітренка Юрія Юрійовича Першим віце-прем’єр-міністром України – Міністром енергетики України. Відповідні матеріали вам роздані. Пропонується аналогічний таймінг розгляду цього питання, як і попереднього кандидата. Немає заперечень? Немає. До слова запрошується Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль для представлення кандидата на посаду.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, шановні українці! Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 та частини четвертої статті 114 Конституції України за пропозицією депутатської фракції Політичної партії "Слуга народу", яка згідно із частиною десятою статті 83 Конституції України має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України дев’ятого скликання, вношу Подання про призначення Першим віце-прем’єр-міністром України – міністром енергетики Вітренка Юрія Юрійовича. Кандидат має багаторічний успішний досвід у сфері енергетики. З 2016 року працював на керівних посадах в НАК "Нафтогаз", де, зокрема, відповідав за успішний судовий процес проти "Газпрому" в Стокгольмському арбітражі. Глибоке розумінні енергетичного сектору України необхідне для завершення його успішної трансформації, і для цього у тому числі і потрібен мандат першого віце-прем’єр-міністра. Тому прошу проголосувати та підтримати призначення Вітренка Юрія Юрійовича на посаду віце-прем’єра. Першого віце-прем’єр-міністра України та міністра енергетики України. Дякую. Дякую за увагу.
До слова запрошується кандидат на посаду Першого віце-прем’єр-міністра України – міністра енергетики України Юрій Юрійович Вітренко.
Доброго дня! Для мене також велика честь бути присутнім сьогодні в цьому залі, виступати перед народними обранцями. Особливо після такого теплого і душевного моменту, як передача Віфлеємського вогню. Щодо суті, я спробую бути лаконічним і залишити більше часу на питання. Я впевнений, у вас їх багато до мене. Денис Анатолійович Шмигаль, Прем’єр-міністр України, сказав мені, що з огляду на те, як я зарекомендував себе у якості менеджера, він вважає, що я можу посилити роботу Кабінету Міністрів як Перший віце-прем’єр-міністр, як міністр енергетики. Особливо враховуючи, що в уряді немає зараз Першого віце-прем’єр-міністра, а він має бути, і вже довгий час немає постійного міністра енергетики, від чого страждає дуже важлива галузь економіки України і галузь, яка забезпечує життєдіяльність українців, – енергетика. Як людина з активною громадянською позицією в такій ситуації я не міг відмовити. Я теж вважаю, що перед обличчям критичних загроз, які ми зараз бачимо, для України наша держава має бути сильнішою. Я також вважаю, що для того, щоб суспільство дозволяло державі ставати сильнішою, вона має довіряти державі. Для цього необхідно, щоб були ефективні прозорі інституції, які забезпечують рівні справедливі правила гри, для того, щоб суспільство розуміло, що закон, він не тільки для ворогів. У своїй кар’єрі менеджера я завжди намагався і, мені здається, доводив раціональність і корисність сталого розвитку, який якраз базується на рівних правилах гри, замість преференцій, якихось короткочасних переваг, навіть якщо це іноді боляче. Україна і українці потребують не тільки якогось короткочасного позитивного ефекту, а довгострокового нормального розвитку економіки і енергетики. Я готовий відповісти на ваші питання. Дякую.
Дякую. Запишіться на запитання до доповідача. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу передати слово колезі по фракції Валентину Наливайченку. Так, так.
Наливайченку? Валентин Олександрович.
Наливайченко, "Батьківщина". Пане Голово, у нас питання, яке стосується всіх нас народних депутатів. І я думаю, НАЗК, НАБУ і інші антикорупційні органи хочуть побачити разом з нами одну річ. Ми просимо зараз вивести на екран електронну декларацію пана кандидата. Ми просимо зараз цю декларацію представити для аналізу правового і вимагаємо, щоб вказівка і Президента, і законодавства відновити електронне декларування, була виконана тут і зараз нами в цьому парламенті. Дякую.
Скорик. Так а що я повинен відповісти? Це ж не до мене питання. Скорик Микола Леонідович. Моя декларація, ви можете її побачити. Правда?
Народний депутат Скорик, "Опозиційна платформа – За життя". Можна я задам питання чи ні?
Почекайте. Юрій Юрійович, ви зможете відповісти на запитання Наливайченка по декларації?
Я не можу винести її зараз на сцену, тобто. Я не знаю, це до кого питання?
Скорик Микола Леонідович.
Шановний пане кандидате! Народний депутат Скорик, фракція "Опозиційної платформи – За життя". У мене наступне питання. Чи бачите ви перспективи зниження тарифів на газ, виходячи з ціни українського газу, виходячи з того, щоб прибрати прокладки, так звані словацькі прокладки, через які ми купуємо фактично російський газ і таке інше? І взагалі як ви будете виконувати обіцянку Президента Зеленського стосовно зниження тарифів, комунальних тарифів в державі? Дякую за відповідь.
Дякую. Я бачу певні резерви для зниження в ринковий спосіб у повній відповідності до міжнародних зобов’язань України, зокрема щодо приєднання до Енергетичного Співтовариства, можливість знизити оптову ціну на газ. Для цього потрібно робити 3 речі основні. Перше. Це потрібно збільшувати видобуток власного газу. Україна має ресурси газу. Так, вони непрості, але потрібно їх збільшувати. І, наприклад, коли я виступав координатором відносин між "Нафтогазом" і "Укргазвидобуванням", це було з 15-го по 18-й рік, за цей час, за 3 роки, був збільшений як видобуток власного газу, це валовий газ, так і відпуск товарного газу приблизно на 1 мільярд. Так, цього замало, але потрібно ці тенденції покращувати, а не погіршувати. Друге. Це важливо, щоб ціноутворення ринкове на газ, навіть імпортований, в Україні відбувалося за принципом так званим "хаб мінус", а не "хаб плюс". Для цього необхідно тиснути на "Газпром" для того, щоб "Газпром" припинив зловживати своїм домінуючим становищем на ринку, розблокував експорт незалежних видобувників газу з Росії, розблокував, дуже важливо, експорт Середньої Азії, щоб Україна могла купувати туркменський газ, а також почав продавати газ для європейських споживачів на кордоні Україна – Росія. Це дозволить суттєво зменшити ринкову ціну на газ. Третє – енергоефективність.
Мороз Володимир Вікторович.
Передайте, будь ласка, слово Колтуновичу Олександру Сергійовичу.
Колтунович Олександр.
Дякую, шановний пане Голово. Вельмишановний кандидате на посаду віце-прем’єр-міністра – міністра енергетики, нас цікавить комплекс питань, зокрема стратегічних, у вирішені, наприклад, перше – у вугільній галузі. Ви знаєте, що ми на сьогоднішній день імпортуємо на 1,5 мільярда доларів вугілля, при цьому ми зменшуємо обсяги видобутку всередині країни. Це перше. Друге. Нас цікавить виробництво синтезу газу, який в подальшому буде використовуватись в промисловості і в комунальному секторі. Третє. Нас цікавить модернізація теплоелектростанцій та атомних електростанцій. Наступний момент. Які будуть кроки у вирішенні заходах щодо нафто- і газопроводів, зокрема, нас цікавить нафтопровід до Лисичанського НПЗ, який заповнений водою. Там є ризики щодо екологічної ситуації. Ці всі кроки обумовлюють і нас цікавлять в тому плані, щоб більш стратегічно підійти і вирішити ті питання, які останні 6 років не вирішувались у цих секторах. Дякую.
Якщо казати про стратегічні питання, то моє розуміння ефективного підходу, яке базується на успішному досвіді прийняття низки законопроектів, які як менеджер просував, полягає в тому, що замість того, щоб уряд сам вирішував, як стратегічні питання або проблеми потрібно просувати, уряд має працювати з Верховною Радою поступово, як кажуть, step by step для того, щоб визначати концептуальні засади, а потім відповідно і законодавство, і разом знаходити те рішення, яке буде працювати. Ви є представниками народу, інших представників народу для уряду немає. Тому саме від вас дуже важливо почути, що ви вважаєте є в інтересах народу, а що не відповідає інтересам народу. Зі свого боку я можу запропонувати фахову, компетентну пропозицію, проекти законопроектів, які буде напрацьовувати міністерство. Але це потрібно робити разом. Це спільне завдання, яке тільки таким чином можна вирішити.
Дякую. Час для запитань. [[Шум у залі]] Ні, нуль. Нулі. Шановні колеги! Дякую. До співдоповіді запрошується представник комітету, який був визначений комітетом для доповіді щодо рішення комітету.
Шановна президія! Шановні колеги! На виконання доручення Голови Верховної Ради України Дмитра Разумкова від 16 грудня 2020 року (№ 01/04 20-го року, останні цифри 755) на засіданні Комітету Верховної Ради України з питань енергетики та житлово-комунальних послуг 17 грудня розглянуто подання Прем’єр-міністра України пана Шмигаля про призначення Вітренка Юрія Юрійовича Першим віце-прем’єром України – міністром енергетики України. За результатами розгляду комітету прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти рішення щодо визначеного питання шляхом голосування народними депутатами України на пленарному засіданні. Дякую за увагу.
Шановні колеги, рішення комітету було. [[Шум у залі]] Правильно, рішення комітету – на розсуд залу. [[Шум у залі]] Всім роздано рішення комітету, будь ласка, подивіться. І давайте, ні одні, ні інші, не маніпулювати. Не не підтримав, а на розсуд залу. [[Шум у залі]] Я ж не член комітету, щоб зачитувати рішення. Я вам ще раз кажу, прийняти рішення щодо визначення шляхом голосування народних депутатів України на пленарному засіданні. [[Шум у залі]] Не кричіть, по-перше, я щось не так сказав? Так я вам зараз рішення комітету зачитав. Визначитись шляхом голосування – це що? Це правильно? Так чого ви тоді возмущаетесь? Ви чуєте, що вам говорять? Я зачитав тільки що рішення комітету: визначитись шляхом голосування. Так? Переходимо до виступів від депутатських фракцій та груп. Запишіться, будь ласка, від депутатський фракцій та груп. Михайло Якович Волинець, можна вас на хвилинку, поки будуть колеги виступати? Поляков Антон Едуардович.
Прошу передати слово Анні Скороход.
Ще раз, кому слово? Анна Скороход, будь ласка.
Шановні колеги, дуже рада, що через стільки часу стратегічна, дуже стратегічна для нашої країни енергетична сфера може отримати очільника. Скільки часу в нас була тимчасово виконуюча обов’язки? Це неприпустимо для сфери енергетики. Ми знаємо всі, що на сьогоднішній день у нас існує жахлива криза в енергетичній сфері. Всі ми знаємо, що відбувається у НАК "Нафтогазі". Всі ми знаємо, що ніяк не можуть провести перевірки, які потрібно провести. Сподіваюся, новий міністр це виправить, і нарешті у нас НАК "Нафтогаз" перестане бути окремою державою в державі. Всі ми знаємо, яка жахлива проблема у нас із шахтарями. Їм місяцями не виплачують зарплати. Це так само нагальне питання, яке потребує швидкого і чіткого плану дій і вирішення. Шановні колеги, всі ми знаємо, що в нас на сьогоднішній день відбувається з тарифами. Подивіться на ціну на газ. На сьогоднішній день у нас ціна на газ збільшилась майже втричі. В середньому тариф складає 10 гривень по Україні. Я вже мовчу про те, що люди сплачують за доставку газу, яким вони не користуються. Я сподіваюся, що новий очільник зможе виправити цю ситуацію. Так само сподіваюся, що очільник зможе виправити і не допустити підвищення тарифів на електроенергію для населення, оскільки наша країна цього просто не витримає. Шановні колеги, ми всі знаємо питання того, що в нас на сьогоднішній день просто фіктивно роблять банкрутом "Енергоатом". У нас на ринку не повинні бути визначені інтереси лише одних олігархічних груп. У нас повинні бути визначені інтереси держави, виключно держави. Я сподіваюся, буде зроблений енергетичний баланс, якого на сьогоднішній день не існує. Я сподіваюся, що державні підприємства будуть мати пріоритет в розвитку над приватними підприємствами. І сподіваюся, що новий пан міністр не буде лобістом певних олігархічних груп, а буде лобіювати інтереси виключно держави Україна і народу України, і ми не будемо чути про нього новини в НАБУ, як про колишню очільницю. Дякую. Ще прошу його не забути про місто Бориспіль та вирішити проблему з електропостачанням в ньому.
Сухов Олександр Сергійович. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, Депутатська група "Довіра". Шановні колеги, 4 роки я з цієї трибуни говорю про шахтарів, 4 роки я говорю про енергетику в нашій державі, 4 роки не може вирішитися це питання. Зруйновані шахти, голодують сім’ї, з тієї території везеться копанка, з Африки і Єгипту везеться вугілля. Наше українське вугілля горить сьогодні на складах. Заробітна плата так і не сплачується ні на День шахтаря, ні перед Новим роком, бідують сім’ї "Лисичанська", "Первомайськвугілля", "Львіввугілля", "Кіровоградвугілля". Ніхто не може відповісти з міністрів, як вирішиться це питання, коли шахтарі почнуть сьогодні відчувати себе людьми. Чому вони сьогодні другорядні? Чому сьогодні держава ізмивається над трудягою, який сидить на тисячу метрів під землею, по 30 діб шахтарі сидять бастують, ніхто до них не виходить і не звертається. І сьогодні ми не почули жодного слова, як шахтарям буде погашена заборгованість і як буде працювати державна енергетична машина, наповнюючи бюджет нашої держави. Донбас був і є потягом економіки в нашій державі, але сьогодні йде знущання над цим. Якийсь Гайдай, голова військово-цивільної адміністрації, говорить, що він сплатить заробітну плату через тиждень чи ще якось. Сидить там на місці, жодного разу не приїхав до міністерства. Скажіть, будь ласка, ми й досі будемо закуповувати в Білорусі і в Росії електроенергію? Ми й досі будемо стояти з протягнутою рукою до інших енергетичних комплексів, не розбудовуючи свій? Коли була модернізація наших підприємств? Не було, і сьогодні ми також цього не почули. Шановні колеги, як тільки буде фаховість з цієї трибуни розповідати не тільки народним депутатам, а щоб чули звичайні люди, які розуміють в енергетичному комплексі, тільки тоді можна вирішувати це питання. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Євтушок Сергій Миколайович. Кучеренко Олексій Юрійович.
Дякую. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні депутати, зараз я за декілька хвилин хотів би розповісти, чому фракція "Батьківщина" не буде підтримувати цю кандидатуру і чому я особисто буду голосувати проти. По-перше, мені дуже прикро констатувати, що і сьогоднішній день розпочався з афери. Афера була і при проведенні комітету, афера була і при формуліровці, яку, дійсно, комітет не підтримував, розумієте, комітет десятьма голосами з 22 не підтримав цю кандидатуру. І саме тому було прийнято рішення передати на розсуд залу. Саме тому декілька речей, за які можуть взяти відповідальність на себе ті, хто збирається проголосувати за Юрія Юрійовича. По-перше, друзі, ви готові взяти на себе відповідальність за повний провал програми "20/20" збільшення видобутку газу компанією "Укргазвидобування"? Всі маніпуляції про те, що там зростав видобуток, вони нівелюються одним: за цей час витрати, які списувалися, а, по суті, крадіжки газу збільшилися до півтора мільярда кубів. І це факт очевидний. Я не розумію до сих пір уряд, чому він до сих пір не зробив аудит і не визначив винних в цій програмі. Я тільки що почув палкий виступ нашої колеги, що пан Вітренко перевірить. Кого? Сам себе він перевірить на посаді, свою діяльність він перевірить на посаді? Проаналізуйте борги, які створилися навколо НАК "Нафтогазу". 45 мільярдів гривень – це державна компанія УТГ, "Укртрансгаз". Я вам просту арифметику наводжу, друзі. НАК "Нафтогаз" за 4 роки отримав 17 мільярдів гривень за великий транзит, 12 – з Росії, 5 – внутрішніх. Знаєте скільки пішло на нашу трубу, ГТС? 300 мільйонів, 300 мільйонів, 3 відсотки. Ось чому вона в такому занедбаному стані. Шановні друзі, а ви збираєтеся взяти на себе відповідальність після того, як Держаудит провів аудит НАК "Нафтогазу" і, з’ясував, що 75 мільярдів гривень недоплачено в бюджет? Ви за це збираєтесь відповідальність? Або ви збираєтесь взяти відповідальність за так звану імпортну ціну на газ, яку нам з вами і нашому населенню з 16-го року виставляла компанія? Не було ніяких підстав для того, щоб ціну на український газ прив’язувати спочатку до Дюссельдорфа, а потім до Амстердама. А ви до цих пір і постановою уряду, і в меморандумі МВФ закладена ця ганебна норма. Тому, шановні друзі, і останнє. Нагадую, ви хочете за це взяти відповідальність, подумайте десять разів. Фракція "Батьківщини" не буде і не збирається і вас закликає не підтримувати цю кандидатуру. Дякую.
Мезенцева Марія Сергіївна.
Дякую, пане Голово. Перемога над "Газпромом" – це чудово, але я думаю, що в людей залишається питання по держоблігаціям. За ієрархією передаю слово пану Давиду Арахамії. Дякую.
Давид Георгійович Арахамія.
Колеги, ми в цьому році з вами вже мали дискусію щодо ситуації в українській енергетиці. Всі розуміємо, що є питання, які просто з кожним місяцем відкладаються і ніяк не вирішуються. Це, зокрема, в першу чергу, системна криза, яку ми маємо в енергетиці, пов’язана з атомною енергетикою. Ви всі знаєте, що залишаються зараз, зупиняються енергоблоки, і ми не маємо чіткої стратегії. По-друге, ми маємо ситуацію з "зеленою" енергетикою. Я пам’ятаю, як ми з вами всі разом голосували тільки 6-7 місяців тому про те, що врешті-решт ми все вирішили, а зараз ми бачимо найбільші борги, які існували за всю історію в цій індустрії. Теж не розв’язане питання. По-третє, ми розуміємо, що ситуація з вугіллям також не розв’язується, ми тільки з вами голосували про те, щоб виділити окремі кошти на подолання кризи з зарплатами шахтарів. Тому я вважаю, що нам потрібна професійна людина з нормальною освітою, з великим досвідом, величезним, яка не боїться брати на себе відповідальність. Тому що просто відкладати цю ситуацію і всі кризові явища, які ми маємо, на декілька місяців вперед, ця стратегія не працює. Тому я прошу підтримати кандидатуру Вітренка Юрія Юрійовича на посаді Першого віце-прем’єра та міністра енергетики. І ми сподіваємося, що та довіра, яку йому надасть парламент, буде в змозі. надасть йому достатньо можливості і повноважень, щоб врешті-решт розв’язати ці всі кризові питання. Дякую.
Скорик Микола Леонідович.
Прошу передати слово пану Шуфричу.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Дуже важливе у нас зараз збуде голосування. Призначається на посаду не тільки і не стільки міністр енергетики, як – увага! – Перший віце-прем’єр-міністр України. Що це означає? Ну, в кулуарах, ми всі знаємо, вже говорять про те, що в лютому-березні Перший віце-прем’єр-міністр, якщо він сьогодні буде обраний в цьому залі, стане наступником пана Шмигаля. В принципі, це нас влаштовує. Ми вимагаємо відставки цього уряду вже давно і дострокових парламентських виборів. Тому як тимчасовий перехід опозицію це мало би влаштувати. За що має піти цей уряд? За страусину злочинну політику щодо подолання наслідків ковіду – як мінімум, за День Перемоги – як максимум. Чи є у нас питання до кандидата? Ну, безумовно, є, як і в усього народу України. Щодо ціни на газ, а я знаю, скільки коштує вітчизняний газ і скільки коштує його підняття з надр, які належать українському народу, і ніякої не треба платити ренту. Люди не можуть платити ренту за те, що їм належить, а потім газ, який коштує 50 доларів, їм продають за 500. Це не нормально! Але тут менше вина пана Вітренка, треба об’єктивно говорити, а більше вина нашого "кіндер-сюрприза" – пана Колобова. Тому я думаю, що тут нарікання на пана Вітренка, вона такі, другорядні. Ну, питання щодо премій, так? Ну, людина чесно захотіла грошей, вважає, що заробила, що люди, сплативши ціну на газ, заробили на премію йому. Отримала цю премію. Це означає, що зараз може працювати чесно на міністерську зарплату і не буде красти на цій посаді. Тому нібито теж все сходиться. Але я скажу відверто, у мене особисто найбільша надія на генетичну спадкоємність родини Вітренко. Я маю честь бути знайомим з Вітренко Наталією Михайлівною. Дуже відповідальний політик. Я можу сказати, що це політик з одним із найбільших відчуттям соціальної справедливості. І в разі підтримки сьогодні в цьому залі фактично спадкоємця, я вважаю, ідеї соціальної справедливості, хочу вірити, що відношення до людей, які сьогодні заслуговують саме на соціальну справедливість, буде домінувати під час прийняття рішень в разі, якщо сьогодні ця кандидатура буде підтримана. Я хочу всіх вас ще раз звернути до головного: люди залежать від того, як тут голосують, тому що це їх життя, а ви нібито їм служите. Дякую за увагу.
Совсун Інна Романівна.
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, безперечно, партія "Голос" дуже радіє, що через 9 місяців уряд зрештою подав кандидатуру на посаду міністра енергетики. На відміну від попереднього вже міністра агарної політики Юрій Вітренко – це людина, яку ми, безперечно, дуже добре знаємо, це людина з дуже хорошою освітою. Я особисто це дуже ціную і я би дуже хотіла, щоби такі ж самі високі вимоги щодо рівня освіти висувалися і до кандидата на посаду міністра освіти і науки України. Я також ціную фаховий досвід пана Вітренка. У тому числі його роботу на захист інтересів України, в першу чергу у судах з "Газпромом". Тому досвід і робота, і освіта пана Вітренка, безперечно, дають підстави претендувати на зайняття посади міністра енергетики. Разом з тим, не можу не сказати, що рішення чи то Прем’єр-міністра Шмигаля, чи то Офісу Президента висунути пана Вітренка на посаду міністра є неочікуваним. В першу чергу, зважаючи на те, як активно Юрій Вітренко критикував і пана Єрмака, і пана Шмигаля. Якщо раптом зараз в Офісі Президента навчилися визнавати помилки, визнали, що раніше вони десь помилялися, то це, безперечно, велике досягнення. Але зрештою це про політику. Що мені зараз хотілося б окремо відзначити, це стратегічні питання, які стоять перед галуззю. Безперечно, в сфері енергетики є дуже багато поточних проблем. І надто часто рішення цих проблем стає заручником різних груп інтересів, які намагаються впливати на прийняття рішень. Але за цими групами інтересів стоїть глобальний інтерес українського народу і стоять глобальні виклики, на які ми, як держава, також повинні реагувати. В першу чергу, це питання "зеленого" курсу. Україна задекларувала приєднання до Європейського Зеленого Курсу. Ми домовилися про подальшу декарбонізацію економіки і охорону навколишнього середовища. Це ті зобов’язання, які Україна вже взяла на себе. Їх виконання не буде простим, адже воно у тому числі наступатиме на інтереси окремих бізнесових, олігархічних груп. Мені хотілося би вірити, що новий міністр енергетики зможе реалізовувати, власне, спільний інтерес українських громадян, дбати про розвиток "зеленої" енергетики в країні і турбуватися про те, щоби Україна виконувала зобов’язання в рамках європейської інтеграції. Це має робити будь-який міністр енергетики, незалежно від його імені. Ну а питання щодо імені міністра енергетики, це відповідальність більшості і рішення більшості. Фракція "Голос" буде утримуватися в цьому голосуванні. Дякую.
В’ятрович Володимир Михайлович. Після цього голосуємо.
Прошу передати Гончаренку Олексію.
Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, звичайно, треба говорити про енергетику. Проблем надзвичайно багато в енергетиці, всім це зрозуміло. У нас вчора відкрити знову імпорт з Російською Федерацією і Білоруссю, з країною-агресором електроенергією. З країною-агресором електроенергією знову, не зважаючи на всі обіцянки Зеленського. У нас повна катастрофа з чистою енергетикою, коли ті, хто вклали гроші в Україну мільярди доларів, сьогодні їх обдурили, не сплачують гроші. Вони вже починають судитися з країною. У нас шахтарі, яким заборгувала держава декілька мільярдів гривень, які сьогодні не отримують гроші, їм нема чого їсти. В нас катастрофа з атомними електростанціями, які зношуються на наших очах, і що буде далі – незрозуміло. В нас катастрофа в енергетиці, в нас шалені тарифи, які дуже складно потягнути людям. І тому енергетика – це дуже важливе питання. Але ви знаєте, зараз стоїть питання навіть ширше. Справа в тому, що подавши кандидатуру саме пана Вітренка (він, до речі, мене зараз не слухає), я так розумію, там щось більш цікаве відбувається, вже обговорюються якісь більш цікаві речі. А я хотів би, щоб ви послухали, пан Вітренко, і відповіли. Знаєте, сказав Зеленський рівно рік тому на початку цього року в січні місяці, він сказав тодішньому Прем’єру Гончаруку: я вас дуже прошу розібратися з більш складним питанням, ситуацією, яка обернеться великим скандалом, з НАК "Нафтогаз" з приводу відсотка, який вони отримують від 2,9 мільярда доларів, які ми отримали від РФ. Вони мають отримати згідно контракту 29 мільйонів доларів, але далі каже Зеленський: вони теж повинні бути не тільки прагматичними менеджерами, а ще й залишатися людьми. Я так розумію, що за рік уже не треба бути людьми, вже можна взяти 170 мільйонів гривень одній людині одноразово в руки і після того стати Першим віце-прем’єр-міністром України? В мене просте запитання. Я повернусь на свій округ. Що мені сказати пенсіонерці, яка отримує тисячу 900 гривень, як мені їй дивитися в очі? Я не знаю, як їй дивиться в очі пан Вітренко. Як мені як народному депутату дивитися в очі жінці, яка отримує тисячу 900 гривень, пропрацювавши 30 років, коли ви сто тисяч мінімальних пенсій віддаєте в руки однієї людини?! Що мені сказати медсестрі, яка сьогодні з ризиком для життя рятує людей, отримуючи 6 тисяч гривень? Що мені сказати солдату, який отримує 12 тисяч гривень на місяць? Що мені сказати матері з дитиною-інвалідом, яка отримує 1,5 тисячі гривень на місяць по догляду за дитиною-інвалідом? Що мені сказати, що ми 170 мільйонів даємо в одні руки, а він нам каже: "Я їх візьму не грошима, а облігаціями внутрішньої державної позики, щоб ще і відсотки отримати". Може, треба-таки бути людьми? Володимир Зеленський, чий ти "слуга"?
Переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Відповідно до статті 85 та 114 Конституції України ставлю на голосування пропозицію про призначення Вітренка Юрія Юрійовича Першим віце-прем’єр-міністром України – міністром енергетики України. Готові голосувати? Готові? Прошу голосувати. [[14:07:32]] За-186 Рішення не прийнято. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного також кадрове. Відповідно до статті 83, 85, 114 Конституції України за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", до складу якої входить більшість народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради України, яка має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України, Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль вніс до Верховної Ради подання про призначення Шкарлета Сергія Миколайовича міністром освіти і науки України. Відповідні матеріали вам всім роздані. Я пропоную такий самий регламент розгляду питання, який був запропонований до цього. Немає заперечень? Немає. Дякую. До слово для представлення кандидата запрошується Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль.
Шановний пане Голово Верховної Ради, шановні народні депутати, шановні українці! Відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 та частини четвертої статті 114 Конституції України за пропозицією депутатської фракції політичної партії "Слуга народу", яка згідно з частиною 10 статті 83 Конституції України має права коаліції депутатських фракцій у Верховній Раді України дев’ятого скликання, вношу подання про призначення на посаду міністра освіти і науки України кандидатуру Шкарлета Сергія Миколайовича. Кандидат має значний професійний досвід та знає сферу освіти зсередини, адже тривалий час працював в закладах вищої освіти на різних ланках, в тому числі був ректором вищого навчального закладу. Народні депутати вже мали змогу ознайомитись з діяльністю Сергія Миколайовича, адже останні 6 місяців він виконує обов’язки міністра освіти і науки України. Тому прошу підтримати та проголосувати за призначення Шкарлета Сергія Миколайовича на посаду міністра освіти і науки України. Дякую.
Дякую, Денисе Анатолійовичу. До слова запрошується кандидат на посаду міністра освіти і науки України Сергій Миколайович Шкарлет.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, маю високу честь стояти перед вами на цій трибуні і із задоволенням доповісти по тих результатах роботи за 6 місяців і тих планах, які мають місце в Міністерстві освіти і науки щодо впровадження розвитку нашої освітянської галузі. Для мене особисто дуже важливо як освітянина з 25-річним досвідом, дуже важливо, як будь-яка українська дитина проходить свій шлях від народження, навчання в дошкільному закладі, школі, вищій освіті, освіта дорослих і так далі. І особливо важливо те, що наріжним каменем в побудові освітньої траєкторії ми поставили – це інклюзивність і діджиталізацію. Вона торкається абсолютно всіх сфер розвитку галузі освіти. Доступність дошкільної освіти для мене сьогодні є пріоритетом. І саме тому більше ніж 12 тисяч нових місць в дитячих садочках станом на 5 грудня 2020 року було сформовано. І лише за останні п’ять місяців було сформовано більше 7 тисяч. Якість освіти, дошкільної освіти – це теж є пріоритет. Сьогодні завершується проект, робота над новим Законом про дошкільну освіту. Завершене громадське обговорення Концепції розвитку дошкільної освіти. Розроблено базовий компонент дошкільної освіти. Разом з компанією ЮНІСЕФ створено нові основи компетентнісного курсу НУМО і запроваджені в життя. Коли дитина йде до школи, дуже важливо, яким чином вона буде розвиватись і яким чином вона набуде ті компетентнісні підходи, які сьогодні ми маємо. В пріоритеті в нас стоїть розвиток нової української школи. Ми затвердили базовий компонент 5-9 клас і на сьогодні рухаємося в тому напрямі, щоб створити в обов’язковому порядку ті речі, які дають нам можливість формувати концепцію робочих навчальних програм кожного із закладів освіти. У період карантинних обмежень проведено ЗНО. І заплановано на наступний рік чотири варіанти розвитку ЗНО в залежності від епідеміологічної ситуації. Надзвичайно важливим для розвитку нової української школи для нас є якість вчителів. Незважаючи на пандемію, на дистанційну освіту, в нас проведено сертифікацію більше ніж 902 вчителів, які отримали можливість збільшення заробітної плати на 20 відсотків відповідно до цих компетентностей. В проекті розвитку професійної освіти ми запровадили план модернізації, створили концепцію, відповіли на громадське обговорення, створили 53 навчальні реабілітаційні центри. По вищій освіті запроваджено Положення про дистанційне навчання, яке забезпечує розвиток освіти в умовах карантину. Змінено закон у систему. Закон "Про вищу освіту" в частині можливості розвитку дуальної форми освіти, і де 44 українські університети сьогодні приймають участь в пілотному проекті.
Дякую. Будь ласка, запишіть на запитання до доповідача. Княжицький Микола Леонідович.
Прошу передати слово Володимиру В’ятровичу.
В’ятрович Володимир Михайлович.
Доброго дня, пане Шкарлет! Ви були депутатом від "Партії регіонів" в обласній раді, отримували нагороди від Януковича і Табачника. Ось ваші слова в інтерв’ю: "Політичні орієнтири я обрав ще в 2014. На президентських виборах підтримував Віктора Януковича. Я повністю поділяю погляди і принципи "Партії регіонів". Впевнений, разом з Президентом ми побудуємо міцну вертикаль влади, яка займатиметься ділом і досягне результатів". Зараз ми бачимо, що Зеленський призначає на державні посади все більше ваших однодумців, діячів режиму Януковича: Татарова, Гриневецького і інших. Я так розумію, ви хочете стати міністром, щоб посилити, власне, команду Януковича в режимі Зеленського і втілити нарешті всі ці речі, проти яких боролася Революція Гідності. Чи це так?
Дякую за запитання, Володимире Михайловичу. На жаль, у вас трошки викривлена інформація стосовно того інтерв’ю. А я хочу додати ще, що я не тільки отримував нагороди від Януковича, а ще й отримував від Петра Олексійовича Порошенка, двічі причому, і орден "За заслуги", Державну премію в галузі освіти і працював при всіх президентах і міністрах на розвитку економіки і країни. Дякую вам.
Мазурашу Георгій Георгійович, "Слуга народу".
Георгій Мазурашу, Комітет з питань молоді і спорту. Я тут, пане Сергію. Ми з вами зустрічались не раз, я думаю, що ви здогадуєтесь, про що я хочу запитати, про Олімпійський коледж, який ви, на жаль, чомусь вирішили інституційно знищити, хоча цей заклад працює переважно або майже повністю у спортивній сфері. Якщо ви би хотіли навести там порядок, то могли, як мінімум, розібратися з проблемним керівництвом, а не знищити його реорганізацію шляхом приєднання до Національного університету фізичного виховання і спорту. Ми зверталися до Прем’єр-міністра, ви знаєте чудово, що ви утворили робочу групу не з того питання, з якого ми до вас звернулися. І в мене, в принципі, питань немає, я розумію, що ви вчинили неправильно і нефахово в цій ситуації, не захотіли з нами вести діалог на цю тему. І закликаю колег не підтримувати таку кандидатуру на міністра. Дякую.
Дозвольте мені прокоментувати, будь ласка. Ну, по-перше, Олімпійський коледж, який реорганізований шляхом приєднання до Національного університету фізкультури і спорту, це неєдиний крок, який здійснювався в державі такого чину, і всі кроки подібного роду вони були виключно на покращення. На сьогодні в Олімпійському коледжі імені Івана Піддубного абсолютно весь колектив працевлаштований, садять дерева, відновлюють спортивні зали, спортивну територію, абсолютно всі діти продовжують навчання. На сьогодні немає жодних підстав стверджувати про те, що є якесь зниження ефективності діяльності коледжу.
Дякую. Саврасов Максим Віталійович.
Прошу передати слово Ірині Геращенко.
Геращенко Ірина Володимирівна.
Дякую. Шановні пане кандидати, я думаю, негоже вам хвалитися тим, що ви були слугою двох господ. Тому що зараз, коли ви вже 9 місяців, по суті, виконуєте обов’язки міністра, вам варто хвалитися, що ви зробили для викладачів, для професорів, для середньої школи. І, власне, в бюджеті на 2021 рік закладено найнижчі зарплати вчителям, які порушують досягнення попереднього уряду щодо підвищення зарплат у прив’язці їх до мінімальної зарплати на 40-70 відсотків. Це не смішно, пане міністр, тому що вчителі живуть за не 4 тисячі доларів, як обіцяла ваша команда "слуг", а за 4 тисячі гривень. І вам треба не сміятися все ж таки, а бути в той час, коли ви виконували обов’язки, лобістом. Ви ним не були. Тому я думаю, що ми як представники виборців, серед яких багато вчителів, категорично не будемо за вас голосувати. А я хочу запитати, як ви могли от таке допустити, щоби вчителі в наступному році отримали таку.
Дякую за запитання. На жаль, інформація яку ви наводите в зал, вона абсолютно недостовірна. На сьогодні 34 мільярди плюс отримав бюджет України на освіту. В другому читанні зменшили на 4 мільярди, і це є все одно найбільший бюджет з 2012 року, який був закладений на сферу освіти. При цьому зарплати вчителів на сьогодні мають зростання майже на 9 відсотків, а з 1 січня зростуть на 20 відсотків і з 1 грудня зростуть ще на 8 відсотків, і в цілому зростанні буде відбуватися на 30 відсотків. Тобто і перед виборцями, і перед депутатами колегами треба бути коректними в подачі інформації. Дякую вам.
Скороход Анна Костянтинівна.
Прошу передати слово Констанкевич.
Констанкевич Ірина Мирославівна.
Шановний пане Сергію, у мене питання, яке стосується рівня знань школярів, які проживають в сільській території. Ви, напевно, знаєте результати останнього дослідження PISA, яке показало, що школярі, які навчаються в сільських школах, мають знання, які відрізняються від своїх ровесників на 2 роки. Скажіть, будь ласка, що зроблено вами на посаді міністра освіти для того, щоб вирівняти знання сільських дітей і дорівняти їх до міських. Дякую.
Дякую, шановна Ірина Мирославівна. Дійсно, це факт, сільська місцевість потребує більшої уваги стосовно розвитку освітньої траєкторії кожної дитини. Що зробило сьогодні міністерство за осанні 5 місяців? Перше. Урядом прийнято концепцію і схвалено концепцію розвитку STEM-освіти природничо-математичної, яка впроваджує свої основи не тільки в дошкільну і шкільну, а у всі галузі освіти. І для розвитку, бо в сільській місцевості дуже часто відбувається, коли не вистачає фахових вчителів і один вчитель читає п’ять або шість предметів. Тому ми запустили 11 грудня "Всеукраїнську школу онлайн", яка дає можливість по фахових уроках долучитися кожного вчителя і кожну дитину, формуючи еталонний конспект тієї чи іншої дисципліни і доступ до рівних можливостей, що в сільській місцевості, що в містах-мільйонниках. На сьогодні на цю платформу підписано більше ніж 1 мільйон учнів і більше ніж 100 тисяч викладачів. Тому я сподіваюся, що вчителі сільської місцевості отримають найякісніший еталон будь-якої дисципліни, яка може викладатися в школі, і будуть підлаштовувати свої конспекти під цей еталон. Дякую вам.
Дякую. Час для запитань до доповідача вичерпаний. Дякую. Сергій Миколайович, будь ласка, присідайте. До слова для співдоповіді запрошується голова Комітету Верховної Ради України з питань освіти, науки і інновацій Сергій Віталійович Бабак.
Доброго дня, шановні колеги! Відповідно до доручення Голови Верховної Ради України Дмитра Разумкова Комітет Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій на своєму засіданні 16 грудня 2020 року розглянув подання Прем’єр-міністра України про призначення Шкарлета Сергія Миколайовича міністром освіти і науки України. За результатами розгляду Комітет Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти рішення щодо призначення Шкарлета Сергія Миколайовича міністром освіти і науки України шляхом голосування народними депутатами України на пленарному засіданні. Дякую.
Дякую, Сергій Віталійович. Будь ласка, запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп. Ар’єв Володимир Ігорович.
Прошу передати слово Софії Федині.
Софія Романівна Федина.
Мені видається, що, а це абсолютно дико, коли вам брешуть в очі, а всі це абсолютно спокійно сприймають. Пане Шкарлет, давайте говорити правду! Ще в минулому скликанні моїми колегами було прийнято рішення про підняття зарплати вчителям на 40-70 відсотків, і цілий рік це питання не виконується. Тому ваша обіцянка про 8 відсотків наступного року – це більш ніж цинічно. Але я також хотіла би сказати важливий момент. Я – доцент кафедри міжнародних відносин і дипломатичної служби, я – кандидат політичних наук і, так, сьогодні, згідно з законодавством, я маю право працювати зі студентами. Я курую магістерські, бакалаврські, курсові роботи, і перше питання, яке ставиться, це академічна доброчесність, це відсутність плагіату, це власна аналітична робота над тими чи іншими питаннями. І навіть на третьому курсі кожен мій студент знає, що можна, а що не можна в науковій роботі. Тому я наголошу, ще в червні місяці 20-го року було оприлюднено інформацію про плагіат у так званих наукових працях пана Шкарлета. Сорок провідних науковців і освітян звернулися з публічним листом не підтримувати його на посаду міністра освіти і науки. Після цього виступив Науковий комітет Національної ради з питань розвитку науки і технологій і мають так само запитання. Було також оприлюднено інформацію про наявність плагіату і в докторській дисертації, але що більше, прояви системних фактів академічної недоброчесності при захисті дисертаційних робіт в галузі економічних наук в Чернігівському національному технологічному університеті, де пан Шкарлет був ректором протягом кількох останніх років. І також є питання щодо згортання проведеної раніше реформи державної служби паном Шкарлетом, щодо чого ми отримали два попередження від наших партнерів із Євросоюзу. Тому питання, можливо, якби ми робили конкурс на головного прибиральника Києва, питання освіти в галузі вищої освіти не потрібно було би. Але сьогодні ми говоримо про міністра освіти і науки України. Я розумію, що частині депутатів все одно, бо вони ладні понижувати рівень освіти до невідомо куди. Тому і маємо таку халепу зараз у нашій державі. Але схаменіться, будь ласка! Невже на сорок з копійками мільйонів не має жодної людини достойної, з якісною освітою, з академічною доброчесністю і з менеджерськими здібностями, який зможе стати якісним міністром? Це ганьба для Верховної Ради, якщо цей міністр зараз буде призначений!
Констанкевич Ірина Мирославівна.
Шановні народні депутати, Ірина Констанкевич, група "За майбутнє". Я, найперше, хотіла би висловити свою повагу до тих, хто розгорнув широке обговорення питань не кадрового призначення міністра, а питань освіти загалом, тому що за цілий рік ми практично не обговорювали питання розвитку вітчизняної освіти. І що ми бачимо? Що масив тих проблем, які акумулювалися в освіті, вони, на жаль, накопичуються. І в умовах децентралізації цих питань стає ще більше і більше. Ми говоримо про дошкільну освіту, але ми зараз не можемо навіть прорахувати, яка кількість дитячих навчальних закладів зможуть вижити в умовах децентралізації, ми не говоримо про те, скільки шкіл, сільських шкіл найперше, зможуть зберегтися в умовах децентралізації. Ми говоримо про те, що сільські учні недоотримують знання, вони відстали від своїх ровесників на 2 роки. Вдумайтеся, це результати дослідження PISA. Це значить, той школяр, що вчиться в селі, умовно скажемо, в Карпилівці, у 8 класі, перебуває на рівні 6 класу. Що для цього зроблено? Чи мають вони фізико-математичні класи, чи мають належне обладнання, чи мають класи? Я вже не хочу говорити зараз у цій шановній аудиторії, де всі переважно мають вищу освіту, про стан університетської освіти. Товариство, чи мають університети реальну автономію, чи мають вони реальні кошти? Я можу перелічувати багато оцих питань і я думаю, що їх найперше треба адресувати пану Шмигалю, який очолює уряд і повинен тут декларувати ставлення до освіти, ставлення до вчителів і ставлення до учнів. Тому що інтелектуальний потенціал формується на рівні держави Президентом і на рівні голови уряду. Товариство, не може так бути, що комітет і міністерство роз’єднані, не може так бути, що немає єдності у вирішенні питань. Політика політикою, але учні, вчителі і майбутнє освіти як формування інтелектуального потенціалу – це на відповідальності кожного з нас. Отже, давайте зараз хто усвідомлює цю відповідальність, згуртуються і не ділить зони впливу, а візьме на свої плечі відповідальність за українську освіту. Дякую.
Дякую. Білозір Лариса Миколаївна.
Лариса Білозір, 15 виборчий округ, група "Довіра". Шановні колеги, шановні народні депутати, пане Шкарлет! Я хочу сказати, що сьогодні багато проблем було піднято, зокрема, я хотіла би повернутися до того питання, яке підняв пан Мазурашу. Мені здається, що оця реорганізація, ліквідація НАДУ, НАУ, коледжу олімпійського імені Піддубного це не про розвиток освіти, це не про науку – це про майно, про гроші. Тому що у коледжі вважають, що рішення, які прийняті по реорганізацію, ліквідацію закладу, який готує олімпійців, і приєднання його чомусь до університету, який готує фізкультурників, вони вважають, що це рішення про реорганізацію банальною спробою рейдерського захоплення. Це 16 гектарів землі, приміщення на території міста Києва. Так само і НАДУ. При нашому профільному Комітеті організації державної влади і містобудування було прийнято рішення створити робочу групу, яка має розібратися в цій ситуації, адже це підготовка, цей університет він готує. академія вона готує наших публічних службовців, держслужбовців і службовців органів місцевого самоврядування. Ми маємо знати і розуміти, що в нас зараз інституційна кадрова криза, у нас нема кваліфікованих людей. Тому ви дуже поспішаєте в частині передачі НАДУ під університет Шевченка. Немає бажання зберегти, дійсно, фактично і ліквідувати цілісну систему освіти публічних службовців. Що асоціація ОТГ, що я, зокрема, і мої колеги з комітету не підтримують це рішення. Тут треба зібратися і розібратися, насправді. Так само що стосується санаторних шкіл-інтернатів. Я дуже прошу МОН не самоусуватися і що стосується шкіл для дітей з особливими освітніми потребами, не самоусуватися. Ми говорили сьогодні з Прем’єр-міністром і просили його, щоб ми зібрали три міністерства – Мінсоц, МОН і МОЗ – і переглянули Постанову 586, яка фактично знищує і знущається над батьками з дітьми з особливими освітніми потребами. Тому що їх заставляють проходити якісь опікунські ради, щось доказувати, що їхні діти з інвалідністю хворі і проходити всі круги аду. Це треба призупинити і розділити деінституціаліцію і інтернати, там де діти-сироти, і школи санаторні, там де діти лікуються, там де діти мають проблеми з серцем, там де діти мають проблеми з хребтом, туберкульозом. І також діти з особливими потребами. Я вас дуже прошу звернути на це увагу і на слідуючому тижні, якщо вас сьогодні підтримають, провести це засідання і переглянути ці одіозні.
Сушко Павло Миколайович.
Шановні колеги, я звертаюся до вас як співголова міжфракційного об’єднання "За права дітей з особливими освітніми потребами". Я хочу сказати, що вже рік ми боремося за права дітей з інвалідністю, за права дітей, проти яких розпочали геноцид дітей з інвалідністю деякі чиновники Міністерства соціальної політики, коли почали вже 5 років знищувати систему спеціальної освіти. Я хочу сказати, що Сергій Миколайович Шкарлет за той час, невеликий час, який він працював тимчасово виконуючим обов’язки, єдиний, хто став на захист цих дітей з міністерства, єдиний, в кого є серце. І сьогодні він захищає цих дітей. Дякую вам, Сергій Миколайович, за те. Я знаю, яку кампанію проти вас розпочали, я знаю, який супротив у міністерстві зараз є проти вас, коли люди не хочуть робити. Я хочу сказати, що якби не байдужість деяких чиновників з МОНу, з якими сьогодні зіштовхується Сергій Миколайович, то не було б цього геноциду проти дітей. Я хочу сказати, що якщо завдяки вам зараз, ви врятуєте долі цих дітей та батьків, то ви вже працювали не зря. І я хочу сказати, що в дітей та в батьків сьогодні з’явилася єдина надія: в них є шанс на повноцінне життя. Я прошу, колеги, вас підтримати Сергія Миколайовича, дати йому цей шанс, щоб він врятував дітей і зайнявся нарешті спеціальною освітою, якої в нашій країні вже нема. Дякую.
Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, я не є членом профільного комітету освіти, але знаю, що туди входять 8 ваших колег із коаліції. І ще знаю, що це один із найфаховіших комітетів і я поважаю їх роботу. І якщо цей комітет двічі не рекомендував пана Шкарлета на високу посаду міністра освіти, значить, він її не заслуговує. Дякую. Я не є освітянином, але знаю, що, якщо міністр дозволив між першим та другим читанням забрати 4 мільярди з освіти і нічого не сказав, то він не заслуговує на цю посаду. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я не є мажоритарником, але я знаю, що коли міністр приїхав на 1 вересня.
Почекайте. Шановні колеги! Шановні колеги, заспокойтесь, будь ласка. Давайте один одного поважати. Почекайте. Почекайте. Всі виступлять. Будь ласка, Ярослав Іванович.
Шановні колеги, дуже показово, що ви так себе ведете, коли ми говоримо про освіту. Але я продовжу. Коли ми говоримо про мажоритарників. Коли ми говоримо про мажоритарників, а скажіть мені, будь ласка, як ви будете голосувати за міністра освіти, який не забезпечив наших вчителів на 1 вересня масками і не зробив так, щоб були санітайзери для наших дітей? Коли ми говоримо про міністра освіти, то для мене важлива думка освітян, академіків, які масово звернулися до вас, народних депутатів, з закликом не голосувати за цього міністра. І ви можете подивитися перелік академіків, докторів наук і видатних фізиків, які вас просять це не робити. Шановні колеги, я не є фахівцем з освіти, але наведені факти. [[Шум у залі]] Шановні друзі, ви б краще вчителям би передали всі маски на 1 вересня, коли це треба було, пан Микола, а не зараз. Дякую. Я не є фахівцем в освіті, правда, але я бачу факти як людина, що за цього міністра освіти голосувати неможливо, і про це говорить ваш Комітет освіти вам прямо в вічі. І останнє. Я розумію, що багато людей згадали студентські роки і пересіли на гальорку или на галерку, или на задние ряды, назвіть як завгодно. Я нагадаю пункт 47 нашого Регламенту про неособисте голосування. Ми будемо слідкувати і фіксувати його. А за цього міністра точно голосувати не будемо. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Це раз. Два. Я нагадую про маски всім. Вас масками ми точно забезпечили, але ви їх не носите. Три. Те, про що було тільки що зазначено, я дуже не рекомендую займатися тим, що потім може призвести до кримінальної відповідальності. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Всі готові? Відповідно до статті 85, 114 Конституції України ставлю на голосування пропозицію про призначення Шкарлета Сергія Миколайовича міністром освіти і науки України. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:39:12]] За-226 Рішення прийнято. Шановні колеги, прошу профільний комітет разом з Апаратом оформити постанову за наслідками прийнятого рішення. Відповідно до статті 10 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" особа, призначена на посаду члена Кабінету Міністрів України, в день свого призначення перед вступом на посаду складає на пленарному засіданні Верховної Ради України присягу. Для складання присяги на трибуну запрошується міністр освіти і науки Сергій Миколайович Шкарлет. Будь ласка. Ви зараз без міністра залишитесь. Будь ласка. Покажіть по фракціях результати голосування. Не кричіть, спокійніше. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Шановні. Я ще раз вас прошу заспокоїтись. [[Шум у залі]] Ну, як ви себе поводите. Йому присягу треба скласти. Зачитуйте присягу.
Шановні народні депутати! Я, Шкарлет Сергій Миколайович, усвідомлюючи високу відповідальність члена Кабінету Міністрів України, урочисто присягаю на вірність Українському народові. Зобов’язуюся додержуватися Конституції України та законів України, зміцнювати суверенітет і незалежність України, обстоювати права і свободи людини та громадянина, дбати про добробут Українського народу, сталий демократичний розвиток суспільства. Дякую за довіру.
Вітаю з призначенням на посаду. Шановні колеги, давайте працювати. [[Шум у залі]] Ні, будь ласка! До роботи, будь ласка, шановні колеги. Наступне питання порядку денного – це проект. Шановний пане міністре, ваша ложа трохи в іншому місці. Пан Шкарлет! [[Шум у залі]] Пан Шкарлет, ви не розумієте, я вам ще раз повторюю! [[Шум у залі]] Дякую. Шановні колеги, повертаємося до нашої роботи. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо утворення військово-цивільних адміністрацій (реєстраційний номер 3913). До трибуни запрошується голова підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Корнієнко Олександр Сергійович. Шановні колеги, хтось буде наполягати на правках? 3 хвилини – Колтунович, виступи? Ні, правки? Включіть, будь ласка, мікрофон. Почекайте, Колтунович, Шахов. [[Шум у залі]] Після дам. Дійсно, ви звернулися, я не оголосив перерву, я після цього питання вам дам слово. Добре? Вибачте. Колтунович, включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановний пане Голово, ми ще. підійти конструктивно, у нас є значна кількість поправок. Давайте 2 хвилини – Колтунович, 2 хвилини – Волошин і по 3 хвилини – Гнатенко і Мороз. І ми готові далі уже не наполягати на всіх поправках. Колтунович, Волошин, Гнатенко, Мороз. Чому в нас по дві, там по три, тому що пропорційність поправок відмінна, у них більше значно. Якщо можна, буду вдячний.
Олександр Сергійович, 2 хвилини вам, 2 хвилини – Волошин, 3 хвилини – Гнатенко і 3 хвилини – Мороз. Правильно? Без голосування за правки? Будь ласка, Олександр Сергійович Колтунович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, чому ми подавали поправки і намагались його все-таки, цей документ, змінити, трансформувати? Тому що у нас відбулась на сьогоднішній день абсолютно несправедлива річ, давайте почнемо з місцевих виборів, які відбулись у жовтні. точніше, у жовтні поточного року. У нас 18 об’єднаних територіальних громад: 10 на території Донецької області та 8 на території Луганської області не змогли обрати керівників ОТГ. Тобто яка мова може бути про те, щоб там їм призначати ВЦА і так далі. Другий момент. Ми ще маємо розуміти. що у нас на останніх місцевих виборах жителі Донецької та Луганської областей не змогли взагалі обрати обласні ради, тобто без Донецької, без Луганської обласних рад. І це мова йде про підконтрольні території. Тому, якщо ми говоримо про ці речі, ми якраз і наполягали на тому, що вибори мають відбутися, що конституційне право кожного громадянина України незалежно від території та місця проживання має бути виконано і громадяни мають виконати свій обов’язок і проголосувати, а не призначати їм керівників військово-цивільних адміністрацій. Це раз. Другий момент. У вас же така позиція цікава у правлячої партії, ви ж там, якщо щось, кажете, що от позбавили права голосу. Та ви, якщо позбавили право голосу жителів Донецької, Луганської областей, так ви їм не нараховуйте комунальні послуги, спишіть заборгованість, не обкладайте їх податками і зборами. Зробіть там вільну чи спеціальну економічну зону, те, про що казав ваш гарант. І тоді ми будемо мати хоча б паритетне тоді відношення, чому ми підтримуємо цих людей, чому вони на даному етапі не можуть зробити це волевиявлення. І останнє. Президент обирався на цих територіях, Верховна Рада також. Тому я переконаний, що ми маємо не призначати туди керівництво з Києва, а вони мають обрати там на місцях, громадяни України своїх людей. Дякую за увагу.
Волошин Олег Анатолійович.
Шановні колеги, я продовжу ту саму логіку, про яку щойно казав мій колега Олександр Колтунович. Єдиний шлях до повернення непідконтрольних територій Донбасу в Україну – це продемонструвати, що на підконтрольних територіях люди живуть багатше, вільніше і краще ніж на непідконтрольних. А робиться все навпаки, у них забирають їх громадянські права, їх позбавляють права голосу, і головне, там жодним чином ніхто не скаже, що ця територія перетворилась на якийсь аналог Швейцарії чи Сінгапуру. Грошей не вистачає ні на що, і при цьому ми закликаємо цих людей, щоб вони стали інструментом впливу на їх сусідів, друзів по той бік лінії фронту. Як вони це зроблять, якщо вони сьогодні сумніваються, що і на підконтрольній Україні території вони дійсно живуть так, як належить жити громадянам європейської сучасної країни? Замість того, щоб зробити все, щоб українська частина Донбасу була дійсно вітриною успіху і розвитку, ми робимо все протилежне. Більше того, зараз був великий тут крик і дискусія щодо призначення одного міністра. Представник фракції "соросят" заявив про те, що хтось забрав гроші в освітян. Кожна друга гривня з українського бюджету йде на виплати зовнішнього боргу, спонсорам і власникам цієї, власне, фракції. Ось вам і забирають гроші в освітян. Вони забирають гроші у Донбасу. Ось куди ідуть наші всі гроші – на зовнішнє управління Україною. І замість того, щоб посоромитись про це, вони тут ще нам якусь ганьбу кричать. Соромно! Єдина партія, яка пройшла в парламент і сьогодні не має шансів знову бути обраною, якби вибори відбулися у найближчу неділю, качає тут якісь права, з рейтингом в 2 відсотки. Це просто смішно і кумедно. Ганьба "соросятам"!
Гнатенко – 3 хвилини, будь ласка. Шановні колеги, ні! Доповідач з трибуни виступає, під час другого читання доповідач. Будь ласка. Морозу тоді включіть, будь ласка, мікрофон, а потім Гнатенку дамо. 3 хвилини, будь ласка.
Мороз Володимир, 59 округ виборчий, Донеччина, "Опозиційна платформа – За життя". Ми всі розуміємо, що ми, в принципі, не в принципі, а вся наша партія, ми категорично проти цього закону, і я скажу чому. Колись, в далекому 2014-2015 роках, ці військово-цивільні адміністрації були потрібні, тому що покинули міста люди і села, залишила їх і поліція, залишила їх і прокуратура, і СБУ, і тоді треба було якось керувати цими територіями. Сьогодні цинізм цього закону постає в тому, що на сьогоднішній день військово-цивільні адміністрації призначені в тих містах, де сьогодні іде нормальне життя. Це такі міста, як місто Вугледар, де не пролетіло ні однієї кулі, це місто Волноваха. Сьогодні в цих містах є військово-цивільні адміністрації, люди там не можуть зробити своє волевиявлення. Я представляю той округ, на якому 30 відсотків людей не змогли сьогодні проголосувати за місцеву владу. То сьогодні це не є військово-цивільні адміністрації, сьогодні це іграшка політиків, іграшка, яка знаходиться в руках у цих політичних кланів, які керують цими військово-цивільними адміністраціями. Я хочу сказати про те, що сьогодні 18 ОТГ у Донецькій та Луганській областях не мали взагалі можливості проголосувати. 500 тисяч людей, ви можете собі це уявити, ці люди зовсім сьогодні позбавлені права голосу. Але там ходять діти в дитсадочки, там ходять люди до праці, і там сьогодні шахтарі, які сьогодні не получають заробітної платні. А там у місті Вугледарі зупинена одна шахта, на іншій шахті немає заробітної плати, і там повинні виходити депутати міста Вугледар. А їх нема, є тільки голова військово-цивільної адміністрації, який не піде, тому що боїться свого керманича. І про що ми сьогодні говоримо? Ми категорично проти, проти цього свавілля, проти сьогодні військово-цивільних адміністрацій, які знаходяться в цих містах. Дякую.
Гнатенку, будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні депутати, ми категорично не підтримуємо цей законопроект. Взагалі є Конституція, є Закон про місцеве самоврядування, є Виборчий кодекс, які повністю регулюють всю діяльність місцевої влади і на передвиборчому процесі, і взагалі на містах. Що таке цивільні військові адміністрації? Це якийсь перехідний анклав, який нам взагалі не потрібен для нашої держави. Ми переконані, що сьогодні Україні не потрібно збільшувати військово-цивільних адміністрацій, а взагалі відійти від них. Саме завдяки вам, представники влади, понад 500 тисяч виборців Донецької і Луганської областей не отримали цього права на минулих місцевих виборах. Саме завдяки вам в 18 ОТГ не мають сьогодні законно обраних представників місцевої влади. Саме завдяки вам Донецька та Луганська області залишаються без обласних рад. Ми позбавили людей права голосу, так і не надавши об’єктивних підстав для такого рішення. І які є переваги в цьому? Замість того, щоб забезпечити такі вибори у 18 громадах Донецької та Луганської областей, ви вперто наполягаєте на тому, аби запровадити там режим господарювання військово-цивільних адміністрацій, призначити там своїх голів військово-цивільних адміністрацій, які будуть розпоряджатися бюджетами громад, приймати історичні рішення в цих ОТГ. Незрозуміло. Перед тим, як ухвалювати цей ганебний законопроект, я раджу поїхати на територію Донбасу і реально подивитися, які там проблеми існують сьогодні на місцях. Ви будете шоковані тим, який колосальний об’єм невирішених проблем сьогодні існує взагалі на цих територіях. Якщо ми вже торкнулися тих місцевих виборів, я б хотів сказати, що цьогорічні місцеві вибори це були найбруднішими виборами в історії взагалі України, які є на моїй пам’яті. Ми стикалися з відмовою в реєстрації кандидатів, реєстрації майбутніх голів. Взагалі ми бачили тисячі порушень, і ті порушення ще до цих пір тривають на місцях. І все завдяки підтримки влади. В усього цього є лише одна причина – небажання влади тримати ситуацію в рамках закону і відсутність будь-якої реакції з боку відповідних органів на ці порушення. Ці вибори пройшли не в інтересах людей, а в інтересах існуючої влади. Тому "Опозиційна платформа – За життя" не буде голосувати за цей закон і звертається до всіх депутатів нас підтримати і не приймати рішення цього закону.
Дякую, шановні колеги. Всі бажаючі виступили? Дві давайте хвилини, щоб ми встигли проголосувати. Шахов і все, більше ніхто не наполягає на правках? Шахов – 3 хвилини і голосуємо. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, незалежно, в кого яка партія, хто в якій опозиції, хто в коаліції, звертаюся до вас як до братів і сестер, як до своєї сім’ї. Я звертаюсь від всього Донбасу, я звертаюсь від кожної матерів, від батька, від тих людей, які сьогодні залишилися безхатьками, які приїхали сюди, у велику Україну заради миру. Цей законопроект свідчить про війну. Сьогодні цим законопроектом, хто натисне зелену кнопку, вкраде в людини конституційне право голосувати, вкраде сьогодні у кожної людини на Донбасі, в Криму право і життя, і душу людини, яка повірила в мирну Україну. Я звертаюся сьогодні до вас: якщо ми тиснемо червону кнопку, то ми даємо людям нормально сьогодні вірити в політику майбутнього нашої держави і відновити довіру в нашу сьогоднішню отут парламентську залу. Я сьогодні звертаюся до вас не з вимогою, а з проханням відчути сьогодні Донбас, тому що людей лишили сьогодні напризволяще. Два губернатора, голови військово-цивільної адміністрації, які грабують Луганську і Донецьку область, які вводять військово-цивільні адміністрації і стали князями на цих територіях, і не проводячи вибори навіть в Лисичанську, Сєвєродонецьку, де живуть звичайні люди і там не було війни з 2014 року, там не було обстрілів, там люди жили мирним життям, всім у 2015 році, в 2014-му, в 2019-му, пройшли вибори, обрали Президента Зеленського, обрали парламент, і сьогодні ці губернатори, які там знаходяться, говорять, що вони куми Президента, куми голови Адміністрації Президента, їх ніколи ніхто не зніме, і вони можуть що завгодно робити в нашій державі. В Лисичанському бюджеті було 260 мільйонів гривень, сьогодні – нуль! Ні води у людей немає рік вже, ні доріг, нічого. В Сєвєродонецьку було 450 мільйонів гривень – теж розкрали повністю, і ніхто не відповідає! Ми бачимо, як спалили Луганську область, загинуло 16 людей – ніхто також не відповідає і не покараний. Нанесли сьогодні 22 мільярда збитків для держави, і Гайдай сидить досі у своєму кріслі і диктує Центральній виборчій комісії чи проводити вибори, чи не проводити. Ми вимагаємо повністю від всього Донбасу все ж таки звернути увагу на людей, бути з людьми, з народом і для народу. Ми вимагаємо сьогодні принципово натиснути червону кнопку і все ж таки забути назавжди про війну і відновити мир на Донбасі. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина.
А на яких правках ви зараз наполягали? Сергій Володимирович, які правки у вас?
Була перерва, а за правки – нічого.
Перерва не дається під час обговорення закону. Ні, дивіться, ви, якщо маніпулюєте так, то я буду також поводити себе. Я вам сказав, що я вам після закону дам перерву 3 хвилини. Питань нема, побачимо. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо утворення військово-цивільних адміністрацій (3913). Готові голосувати? Шановні колеги, у нас залишилася хвилина до кінця пленарного засідання. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо утворення військово-цивільних адміністрацій (реєстраційний номер 3913). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:59:38]] За-265 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Пленарне засідання оголошується закритим.