Cijenjene gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Otvaram 23. sjednicu Hrvatskoga sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednicu Vlade Republike Hrvatske gospođu Jadranku Kosor, potpredsjednike i ostale članove Vlade Republike Hrvatske. Poštovane zastupnice i zastupnici, pozivam vas da minutom šutnje odamo počast nedavno preminulom bivšem saborskom zastupniku i ministri u Vladi Republike Hrvatske gospodinu Ivici Gažiju. - minuta šutnje - - Neka mu je vječna hvala i slava! - Zapisnik 22. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Ima li možda primjedbi na zapisnik 22. sjednice? Ako nema, utvrđujem da smo usvojili zapisnik s 22. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na utvrđivanje dnevnoga reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen Konačni prijedlog dnevnog reda. Naglašavam da su nove točke predložene u Konačnom prijedlogu dnevnog reda, a koje nije sadržavao Prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv tiskane debljim slovima. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 13 novih točkama pod rednim brojem 1, 5, 6, 8, 10, 11, 15, od 17 do 21 te točka 25. To su: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 742 točka 1, zatim Prijedlog zakona o socijalnoj skrbi, prvo čitanje, P.Z. br. 746 točka 5., Prijedlog zakona o posebnoj mjeri naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 751 točka 6., Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obnovi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 744 točka 8., Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o priznavanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 738 točka 10, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 740 točka 11, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Slovenije, Vlade Republike Austrije i Vlade Republike Mađarske o radu Centra za policijsku suradnju u Dolgoj Vasi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 743 točka 15, Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 737 točka 17, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj službi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 736 točka 18, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnim potporama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 739 točka 19, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 745 točka 20, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o arhitektonskim i inženjerskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 741 točka 21, Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost Republike Hrvatske za 2010. godinu, podnositelj: Nacionalno vijeće za znanost Republike Hrvatske, točka 25. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U Konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom od 1. do 3. te od 16. do 21. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela, s konačnim prijedlogom zakona, točka 1, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o izvlaštenju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 729, točka 2, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o izručenju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 733, točka 3, Prijedlog zakona o posebnoj mjeri naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 751, točka 6, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o povratku izbjeglih osoba iz Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 728 točka 7, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obnovi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 744, točka 8, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regularnim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 730., točka 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o priznavanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija, s konačnim prijedlogom zakon, hitni postupak, P.Z. br. 738., točka 10. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. 740., točka 11. Prijedlog zakona o zabrani i sprječavanju obnavljanja neregistrirane djelatnosti, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 731., točka 12. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu interoperabilna rješenja za europsku javnu upravu (ISA), s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 732., točka 13. Prijedlog zakona o potvrđivanu Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o policijskoj suradnji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 734., točka 14. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Slovenije i Vlade Republike Austrije i Vlade Republike Mađarske o radu Centra za policijsku suradnju u Dolgoj Vasi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 743., točka 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 735., točka 16. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 737., točka 17. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o carinskoj službi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 736., točka 18. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnim potporama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 739., točka 19. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 745. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o arhitektonskim i inženjerskim poslovima i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 741., točka 21. također hitni postupak. Ima li tko od zastupnika ili zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Nema. Prijedlog za hitni postupak. Dakle, naglašavam da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regularnim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 730. točka 9. i Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnim potporama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 739. točka 19. usklađuju sa propisima Europske unije se sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona ne glasujemo. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Molim uključimo se radi provjere kvoruma. Molim uključimo se. 105, imamo kvorum, možemo odlučivati. Prvo prelazimo na odlučivanje ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela, P.Z. 742. točka 1. Nema? Glasujemo. Molim? Predlažem da glasujemo o hitnosti postupka dizanjem ruku jer malo ćemo ipak skratiti vrijeme, pa evo tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržan? 122 jednoglasno. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o izvlaštenju, P.Z. br. 729. točka 2.? Ako nema dizanjem ruku tko je za uvrštavanje po hitnom postupku ove točke? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Jednoglasno 123. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o izručenju, P.Z. br. 733. točka 3.? Ako nema tko je za hitnost postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Nema. Prihvaćeno jednoglasno sa 124 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o posebnoj mjeri naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom P.Z. br. 751., točka 6.? Ako nema tko je za ovaj prijedlog hitnosti? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Prihvaćeno jednoglasno sa 124 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o povratku izbjeglih osoba iz Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine, P.Z. br. 728. točka 7. prijedloga ovog dnevnog reda? Nema. Tko je za ovaj prijedlog hitnosti? Hvala. Protiv? Nema. Suzdržani? Nema. Jednoglasno sa 123 glasa je prihvaćen ovaj prijedlog. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o obnovi, P.Z. br. 744. točka 8.? Nema. Dajem na glasovanje. Tko je za ovaj prijedlog hitnosti molim da digne ruku? Protiv? Suzdržan? Nema. Prihvaćen prijedlog jednoglasno sa 123 glasa. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o priznavanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija, P.Z. br. 738 točka 10.? Ako nema tko je za prijedlog hitnosti, molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Nema. Hvala. Suzdržan? Jednoglasno je prihvaćen prijedlog, 123 glasa. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o udžbenicima za osnovnu i srednju školu, P.Z. broj 740, točka 11? Ako nema, tko je za ovaj prijedlog hitnosti, molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno sa 123 glasa. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o zabrani sprječavanja obavljanja neregistriranih djelatnosti P.Z. broj 731, točka 12.? Ako nema, molim tko je za ovaj prijedlog, nek digne ruku. Hvala. Molim vas nemojte vam biti teško, nećemo još dugo, ali oni koji ne žele svaki čas dizati i spuštati u jednom Parlamentu i reći nam ne spuštajte ruke ima još da se glasa. Znači možemo držati i gotovo. Hvala. Ima li tko protiv? Nema. Ja se ispričavam, ali ova procedura mora biti, pa budite strpljivi još malo. Ima li netko suzdržan? Nema. Jednoglasno sa 122 glasa. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije, o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu interoperabilna rješenja za Europsku javnu upravu (ISA), broj 732., točka 13? Nema. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 124 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Slovačke Republike o policijskoj suradnji, P.Z. broj 734, točka 14.? Ako nema, tko je za ovaj prijedlog, molim da digne ruku. Protiv? Suzdržan? Nema. Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 124 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Slovenije i Vlade Republike Austrije i Vlade Republike Mađarske o radu Centra za policijsku suradnju u Dolgoj Vasi, P.Z. 743, točka 15. Ako nema, tko je za ovu točku dnevnog reda, odnosno za hitnost, molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 125 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu, P.Z. broj 735, točka 16? Ako nema, tko je za prijedlog hitnosti? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno sa 125 glasova je prijedlog prihvaćen. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka, kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, P.Z. broj 737, točka 17.? Ako nema, tko je za ovaj prijedlog hitnosti, molim da digne ruku. Hvala. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Rezultat? 125 za, jednoglasno. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o carinskoj službi, P.Z. broj 736, točka 18? Ako nema, tko je za prijedlog hitnosti, molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Jednoglasno je prihvaćen prijedlog sa 125 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o komunalnom gospodarstvu, P.Z. broj 745, točka 20.? Ako nema, tko je za prijedlog uvrštenja po hitnom postupku? Hvala. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Prihvaćen je prijedlog jednoglasno sa 125 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o arhitektonskim i inženjerskim poslovima, i djelatnostima u prostornom uređenju i gradnji, P.Z. broj 741, točka 21? Ako nema, molim tko je za hitnost postupka? Hvala. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Prihvaćen je prijedlog jednoglasno sa 125 glasova. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu, i to u točkama 1., 6., 8., 10., 11., 15., te od 17. do 21., izjasnili smo se prigodom glasovanja o hitnosti. Ima li tko od zastupnika prigovor na točku 5. i 25., konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda, koji ste dobili uz poziv za ovu sjednicu? To su Prijedlog Zakona o socijalnoj skrbi, P.Z. broj 746, i Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost Republike Hrvatske za 2010. godinu. Nema primjedbi. Gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen, pa prema članku 205. stavak 2. ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red i pročitati ga. Predlažem da, ako ste suglasni, da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Izmjena nije bilo. Dobro jutro gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa radom 23. sjednice. Prije nego prijeđemo na dnevni red dozvolite da se obratim sa nekoliko riječi povodom Svjetskog dana zdravlja 7. travnja. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici Hrvatskog sabora dozvolite mi da na današnji dan 7. travnja podsjetim na Svjetski dan zdravlja koji se slavi svake godine na današnji dan pod pokroviteljstvom Svjetske zdravstvene organizacije. Prva svjetska zdravstvena Skupština koju je organizirala Svjetska zdravstvena organizacija održana 1948. godine. Odlukom Skupštine 7. travanj određene je za Svjetski dan zdravlja i počinje se slaviti od 1950. Ovaj dan se obilježava kako bi se izgradila svijest o određenoj temi koja je vezana za zdravlje čime bi se skrenula pažnja na prioritetne oblasti koji su briga Svjetske zdravstvene organizacije. Aktivnosti vezane za tu određenu temu kao i sredstva potrebna za njih ne smije se odnositi samo na dan 7. travnja već bi se o njima trebalo voditi računa tijekom cijele godine. Ovogodišnji Svjetski dan zdravlja je posvećen velikom problemu današnje medicine, otpornosti bakterija na antibiotike. Svjetska zdravstvena organizacija ističe da se u borbi protiv širenja otpornosti na antibiotike moraju uključiti svi i vlade i državne institucije, liječnici, farmaceuti i farmaceutska industrija te svi građani mogući bolesnici. Vlada Republike Hrvatske donijela je 2008. godine Nacionalni program za kontrolu otpornosti bakterija na antibiotike od 2009. do 2014. godine. Od 2008. godine provodi se javna kampanja radi informiranja građana o štetnosti prekomjerne uporabe antibiotika. Svjetski dan zdravlja treba posvetiti sebi i svom zdravlju, a u skladu sa spoznajom da je zdravlje najveće bogatstvo, te da svaki čovjek može sam najviše učiniti za svoje zdravlje. Prevencija, edukacija i prihvaćanje zdravih životnih navika su pravi korak na putu do zdravlja. Poruka Svjetske zdravstvene organizacije u povodu Svjetskog dana zdravlja jest: Bez akcije danas nema lijeka za sutra. Hvala vam lijepa. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici, danas će se u 15,30 sati Hrvatskom saboru obratiti predsjednik Europske komisije gospodin Barroso u pratnji povjerenika za proširenje gospodina ... [[Govornik se ne razumije.]] i drugih suradnika, pa vas molim. Mi ćemo završiti prijepodnevno zasjedanje u 13,00 sati, malo srediti ove naše klupe i papire i onda u 15,30 sati, dakle prije toga da budemo okupljeni bar jedno 10 minuta u 15,20 da ne bi bilo poslije nekih tu nepotrebnih ulazaka i izlazaka, da budemo na mjestima kako bi saslušali predsjednika Europske komisije. Prije toga će jedno izaslanstvo Hrvatskog sabora razgovarati za gospodinom Barrosom u 15,00 sati posebno, a onda sa tog sastanka izravno doći ovdje u sabornicu. Nakon njegovog izlaganja da se pospremi prostor, jedno 10 minuta nastavljamo sa sjednicom, poslijepodnevnom sjednicom Hrvatskog sabora. Evo. Nakon 10 minuta nakon što napusti gospodin Barroso Sabor jedno desetak minuta da se malo sredimo, organiziramo i onda nastavljamo sa sjednicom. Jučer je potpredsjednik Šeks najavio raspravu o prvoj točci dnevnog reda koja je ovdje zapravo peta u ovom konačnom prijedlogu, a to je bio Prijedlog zakona o socijalnoj skrbi. Obaviješteni smo da predlagači ne mogu jer su spriječeni doći tu. Ne znam da li su odbori poslali izvješća. Molim? ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nije matični odbor još poslao pa ćemo to privremeno odgoditi i prijeći na šestu točku ovog konačnog kojeg vi imate ispred sebe.
Dobro jutro svima želim. Krećemo sa današnjim radom. Uvaženi zastupnik Lesar diže nekaj ruku, nekaj teškoga. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče. Nije nekaj teškoga ali dozvolite mi da postavim jednu molbu prema vama kao predsjedavajućem i potpredsjedniku Hrvatskoga sabora. Ja bih vas ljubazno zamolio da ministru Đuri Popijaču uputite zahtjev da dođe u Hrvatski sabor u pratnji glavnog čovjeka Državnog inspektorata i da odgovori na pitanje tko i zašto i po čijem nalogu je zabranio nadležnom inspektoru rada da izvrši kontrolu radnih odnosa prema Zakonu o radu u redakciji Večernjeg lista. Naime, redakcija Večernjeg lista već je više od 10 dana u štrajku i prvog dana štrajkački odbor uputio je zahtjev nadležnom inspektoru rada da izvrši kontrolu ugovora koje zaposlenici … [[Ne razumije se.]] Prvi dan dobili su odgovor da taj dan inspektor nema uredovni dan i tako već 10 dana nadležna inspekcija ne odaziva se na poziv štrajkačkog odbora. S obzirom da se radi o izuzetno značajnom pitanju i poštivanje radničkih prava, a nadležne institucije ovlaštene za nadzor i kontrolu očito po nečijem nalogu ne žele…
Hvala lijepa. Ne treba kompletno obrazloženje, jasno mi je o čemu se radi… … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Uputit ćemo…
Ne možemo kao Sabor prelaziti preko činjenice da inspektori…
Uvaženi zastupniče! … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Uputit ćemo prijedlog predsjednici Vlade, odnosno ministru, vaš zahtjev ćemo uputiti Vladi Republike Hrvatske. Hvala lijepa. U ime kluba uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, ja vas molim za stanku od 10 minuta za klub SDP-a. Željeli bismo se također oglasiti o ovom problemu.
Zahvaljujem. Klub HDZ-a isto. Hvala lijepa. Pauza od 10 minuta. Nastavljamo u 9,45. Hvala. Nastavljamo sa radom. U ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Nenad Stazić zatražio je pauzu. Molim vas da obrazložite. Izvolite.
Hvala lijepa, potpredsjedniče. Dakle, Klub zastupnika SDP-a smatra da Hrvatski sabor ne smije više šutjeti. U Hrvatskoj se sustavno krše prava radnika, a nadležne institucije ne poduzimaju ništa. Državni inspektorat ne radi. Zanima nas da li ne radi iz lijenosti i nesposobnosti ili ne radi po nečijem nalogu. Novinarima Večernjeg lista je jednostavno izmijenjen kolektivni ugovor i oni su stupili u legalan štrajk. Poslodavac je njihove poslove povjerio honorarnim suradnicima koji nemaju pravo štrajkati. Nas zanima da li se poslodavac tako ponaša i prema radnicima u svojoj zemlji ili radnike u Hrvatskoj tretiraju kao bića nižeg reda, kao da smo u centralnoj Africi, a s našim radnicima mogu raditi što god hoće. Ovdje je u pitanju i nacionalno dostojanstvo, ali je u pitanju i efikasna zaštita njihovih radničkih prava. Ovo nije jedini ni izdvojen slučaj. Radnice UZOR-a iz Splita osam godina im nisu uplaćivani doprinosi, zadnjih osam mjeseci svi bez plaće. Tražili su zaštitu Državnog inspektorata, rečeno im je da nemaju vremena otići u inspekciju. Radnice su došle u Državni inspektorat, upale tamo i zatekle odgovorne kako čitaju novine i piju kavu, a nemaju vremena obaviti svoj posao kad su u pitanju njihova elementarna prava. Očito je došlo do insuficijencije državnih službi, a možda i namjernog suzbijanja radničkih prava, jer je nama nepojmljivo da se Državni inspektorat ponaša na ovakav način u ovakvom pitanju. Zbog toga bi uistinu bilo nužno da danas, ali danas ovdje dođe i ministar gospodarstva i glavni državni inspektor, neka objasne o čemu se radi. Ali mi naše radnike u Hrvatskoj kao Hrvatski sabor, kao izabrani predstavnici građana moramo zaštititi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ovdje je iznesen jedan vrlo ozbiljan problem, a to je da Državni inspektorat koji mora u svom djelokrugu rada štititi interese radnika, štititi poštivanje zakona koji su doneseni u interesu radnika, koji mora kontrolirati uplate doprinosa za mirovinsko, zdravstveno osiguranje, da ne obavlja svoj posao. Ako je to tako onda je to doista jedna teška optužba na Državni inspektorat i na neke druge državne službe. Mi kao klub Hrvatske demokratske zajednice apsolutno podržavamo da sve državne službe moraju štititi zaposlenike u svim odrednicama Zakona o radu i svih drugih zakona koji govore o pravima radnika. Prema tome, ako doista tu nešto nije u redu onda treba to korigirati i mislimo da bi trebalo zaista ispitati da li je ovo istina, da li je ovo moguće. Ako je moguće onda naći i korekcije da radnici dobiju svoja prava. Mi se pridružujemo da se to ispita, da se na nadležnim mjestima donesu odgovarajuće mjere i da se radnici pruži puna zaštita.
Zahvaljujem. Dakle, na zahtjev uvaženog zastupnika Lesara, kluba SDP-a i HDZ-a uputit ću u Vladu zahtjev da se ovdje dođu pred Sabor ministar gospodarstva s onim suradnicima koje on smatra da treba imati sa sobom.
Dame i gospodo zastupnici sada ću predložiti sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika dopunu dnevnog reda 23. sjednice sa 34 nove točke. Prije nego pređemo na dopunu, odlučivanje o dopuni dnevnog reda, dozvolite da se obratim u povodu 8. travnja – Svjetskog dana Roma. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici Hrvatskog sabora dozvolite mi da na današnji dan 8. travnja podsjetim na Svjetski dan Roma koji se obilježava od 1971. kada je u Londonu na taj dan održan 1. Svjetski kongres Roma na kojem su izneseni ciljevi i to sloganom – "Stop rasizmu, diskriminaciji i egzilu!" Svjetski dan Roma u cijelom se svijetu obilježava kako bi se javnost upozorila na to da su upravo Romi najveća nacionalna manjina u Europi izvrgnuti segregaciji i diskriminaciji. Danas kad se obilježava Svjetski dan Roma potrebno je skrenuti pozornost na položaj Roma i uvjete njihova življenja u RH koji su godinama bili na marginama društvenog interesa što je pridonijelo značajnom zaostajanju kvalitete uvjeta njihovog življenja u odnosu na prosječnu kvalitetu uvjeta življenja većinskog stanovništva. Vlada Republike Hrvatske procjenjujući da postojeći jaz Romi sami ne mogu prebroditi, a odlučno nastojeći promijeniti postojeće stanje s ciljem ostvarivanja Ustavom i pravnim sustavom RH zajamčenih prava te uklanjanja svih oblika diskriminacije donijela je 2003. godine Nacionalni program za Rome. Ovim programom želi se na sustavan način pomoći Romima u poboljšanju uvjeta življenja te da se uključe u društveni život i procese odlučivanja u lokalnoj i široj zajednici, a da pritom ne izgube vlastiti identitet, kulturu i tradiciju. Usporedno s provođenjem Nacionalnog programa za Rome Republika Hrvatska izrazila je spremnost da zajedno s još nekoliko europskih zemalja – Bugarska, Češka, Mađarska, Makedonija, Rumunjska, Slovačka, Srbija i Crna Gora pristupi desetljeću za uključivanje Roma 2005. – 2015. koje su pokrenuli Svjetska banka i Institut "Otvoreno društvo". Time se ujedno primjenjuju osnovni ciljevi milenijskog razvoja UN-a i programa socijalnog uključivanja EU na programu namijenjenom najranjivijoj manjinskoj populaciji u Europi – Romima. Na kraju svi skupa zaželimo da i ovogodišnje obilježavanje Svjetskog dana Roma pridonese daljnjem senzibiliziranju društva za potrebe članova romske zajednice u RH kao i ostvarenja potpune integracije Roma u hrvatsko društvo, ali uz očuvanje svih posebnosti njihovoga identiteta. Svim pripadnicima romske nacionalne manjine u RH srdačno čestitam Svjetski dan Roma. … [[Pljesak.]] Gospođe i gospodo kao što sam rekao na temelju članka 204. stavak 2. predložit ću dopunu dnevnog reda 23. sjednice. 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNIM SLUŽBENICIMA, drugo čitanje, P.Z. br. 719 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU STATUTA MEĐUNARODNE AGENCIJE ZA OBNOVLJIVU ENERGIJU (IRENA), S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br.747 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PODRUČJIMA POSEBNE DRŽAVNE SKRBI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 748 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZAŠTITI PRIRODE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 749 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O KEMIKALIJAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 750 1. PRIJEDLOG ZAKONA O DJELATNOSTI SOCIJALNOG RADA, prvo čitanje, P.Z. br. 752 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI I DOPUNAMA ZAKONA O UREDU ZA SUZBIJANJE KORUPCIJE I ORGANIZIRANOG KRIMINALITETA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 753 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PROSTORNOM UREĐENJU I GRADNJI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 754 1. PRIJEDLOG ZAKONA O EDUKACIJSKO-REHABILITACIJSKOJ DJELATNOSTI, prvo čitanje, P.Z. br. 755 1. PRIJEDLOG ZAKONA O LOGOPEDSKOJ DJELATNOSTI, prvo čitanje, P.Z. br. 756 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O FINANCIJSKOJ POLICIJI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 757 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O FINANCIJSKOM INSPEKTORATU REPUBLIKE HRVATSKE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 758 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O SJEMENU, SADNOM MATERIJALU I PRIZNAVANJU SORTI POLJOPRIVREDNOG BILJA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 759 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI I DOPUNI ZAKONA O BILJNOM ZDRAVSTVU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 760 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI ZAKONA O HRANI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 761 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI OBITELJSKOG ZAKONA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 762 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI I DOPUNI ZAKONA O VETERINARSTVU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 763 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O ZASTUPANJU U PODRUČJU PRAVA INDUSTRIJSKOG VLASNIŠTVA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 764 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O ZAŠTITI TOPOGRAFIJA POLUVODIČKIH PROIZVODA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 765 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI ZAKONA O UPRAVNIM PRISTOJBAMA U PODRUČJU PRAVA INTELEKTUALNOG VLASNIŠTVA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 766 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNI ZAKONA O OZNAKAMA ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA I OZNAKAMA IZVORNOSTI PROIZVODA I USLUGA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 767 22. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI I DOPUNI ZAKONA O MORSKOM RIBARSTVU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 768 22. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O VINU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 769 22. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O INDUSTRIJSKOM DIZAJNU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 770 22. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ŽIGU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 771 22. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PATENTU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 772 22. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O DRŽAVNOM INSPEKTORATU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 773 22. IZVJEŠĆE O RADU PRAVOBRANITELJICE ZA DJECU ZA 2010. GODINU Podnositelj: Pravobraniteljica za djecu 22. IZVJEŠĆE O RADU PRAVOBRANITELJICE ZA RAVNOPRAVNOST SPOLOVA. Podnositelj: Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova 22. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ŠUMSKOM REPRODUKCIJSKOM MATERIJALU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 774 22. PRIJEDLOG ZAKONA O SOCIJALNO-PEDAGOŠKOJ DJELATNOSTI, prvo čitanje, P.Z. br.775 22. PRIJEDLOG ZAKONA O DOPUNI ZAKONA O BLAGDANIMA, SPOMENDANIMA I NERADNIM DANIMA U REPUBLICI HRVATSKOJ, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 776. Predlagatelj: zastupnik Vladimir Šeks 22. IZVJEŠĆE O RADU PRAVOBRANITELJA ZA OSOBE S INVALIDITETOM ZA 2010. GODINU. Podnositelj: Pravobraniteljica za osobe s invaliditetom 22. PRIJEDLOG ODLUKE O RAZRJEŠENJU ČLANA NADZORNOG ODBORA HRVATSKE RADIOTELEVIZIJE. Predlagatelj: Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. POslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona sa kemikalijama s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. broj 750 točka 5. usklađuje sa propisima EU te sukladno članku 161. POslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Molim uključimo se radi provjere kvoruma. 105 imamo kvorum možemo odlučivati. 105 a prijavilo se 77 kako to? Molim vas uključimo se, prekontrolirate. Nemojmo da ima neke sumnje u to da li imamo ili nemamo kvorum. prijavite se molim vas. Dovoljno se da se zacrveni bilo koja od ovih. Uključimo se 66 zastupnica i zastupnika, a ima nas 105. Kako to? Ne znam zašto gubimo vrijeme na ovakve stvari. A svima se nama žuri, petak je. Gospodine Biškupić i vi ste niste uključili. Dobro imamo kvorum 77 uključenih, a 105 prebrojenih. Molim vas. Onda moram odlučiti da idemo na dizanje ruku. Idemo na glasovanje dizanjem ruku, jer se ova dva podatka ne slažu. Prelazimo na 1. točku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Statuta Međunarodne agencije za obnovljivu energiju, P.Z. broj747, točka 2? Ako nema molim, tko je za uključivanje po hitnom postupku neka digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Prihvaćen jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima od posebne državne skrbi, P.Z. broj 745, točka 3.? Ako nema tko je da se uvrsti po hitnom postupku ova točka, molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prihvaćen prijedlog jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti prirode, P.Z. broj 749, točka 4.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno 102 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, P.Z. broj 753, točka 7.? Ako nema, tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 102 glasa. 5. ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, P.Z. broj 754, točka 8. Tko je za? Nema nitko. Protiv? Suzdržan? Prihvaćen prijedlog jednoglasno sa 102 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Financijskoj policiji, P.Z. br, 757, točka 11? Ako nema, tko je za molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 102 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Financijskom inspektoratu Republike Hrvatske, P.Z. br. 758, točka 12? Ako nema, tko je za molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 102 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o sjemenu, sadnom materijalu, priznavanju sorti poljoprivrednog bilja, P.Z. br. 759, točka 13? Ako nema, tko je za ovaj prijedlog hitnosti? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prihvaćen prijedlog jednoglasno sa 102 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o biljnom zdravstvu, P.Z. br. 760, točka 14? Ako nema, tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. 103 glasa jednoglasno. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o hrani, P.Z. br. 761, točka 15? Nema. Tko je za ovaj prijedlog hitnosti molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Jednoglasno prihvaćeno sa 103 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Obiteljskog zakona, P.Z. br. 762, točka 16? Nema. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 103 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o veterinarstvu, P.Z. br. 763, točka 17? Nema. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Prihvaćen prijedlog jednoglasno sa 103 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o zastupanju u području prava industrijskog vlasništva, P.Z. br. 764, točka 18? Nema. Tko je za ovaj prijedlog za hitnost? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 103 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda, P.Z. br. 765, točka 19? Ako nema, tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? 103 glasa jednoglasno. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o upravnim pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva, P.Z. br. 766, točka 20? Nema. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno je prihvaćen prijedlog hitnosti 105 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga, P.Z. br. 767, točka 21? Ako nema, tko je za prijedlog hitnosti molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 105 glasova je prihvaćen ovaj prijedlog. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o morskom ribarstvu, P.Z. br. 768, točka 22? Nema. Tko je za ovaj prijedlog hitnosti? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 105 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vinu, P.Z. br. 769, točka 23? Ako nema, tko je za ovaj prijedlog hitnosti? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 105 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o industrijskom dizajnu, P.Z. br. 770, točka 24? Ako nema, tko je za ovaj prijedlog hitnosti molim da digne ruku. Hvala. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno je prihvaćen prijedlog sa 105 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žigu, P.Z. br. 771, točka 25? Nema. Tko je za ovaj prijedlog hitnosti molim da digne ruku. Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno, 105 glasova je prihvaćen prijedlog. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu, P.Z. br. 772, točka 26? Nema. Tko je za ovaj prijedlog hitnosti molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 105 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o državnom inspektoratu, P.Z. br. 773, točka 27? Ako nema, tko je za ovaj prijedlog hitnosti molim da digne ruku. Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Hvala. 104 glasa jednoglasno je prihvaćen prijedlog. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu, P.Z. br. 774. točka 30. dopune? Nema. Tko je za ovaj prijedlog hitnosti molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog prihvaćen jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni zakona o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj, P.Z. br. 776. točka 32.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 23. sjednice. To su točke pod jedan, šest, devet, deset, dvadeset i osam, dvadeset i devet, trideset i jedan, trideset tri i trideset četiri predložene dopune. Mislim da nema potrebe ih ponovo čitati. One su već pročitane. Znači, točke su označene pod kojim točkama. Ako nema onda gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala vam lijepa. Malo je bilo zamorno, ali takva je procedura.
Otvaram sjednicu. Zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, u petak ujutro prije prelaska na dnevni red na moj prijedlog a kojemu su se pridružili klubovi zastupnika HDZ-a i SDP-a, potpredsjednik, tada predsjedavajući je zaključio da će se Vladi Republike Hrvatske uputiti zahtjev da se Saboru obrati ministar Đuro Popijač i glavni državni inspektor u vezi pitanja i stanja u "Večernjem listu". S obzirom da do sada nikakva informacija o tome nama zastupnicima nije data ni u pisanom ni usmenom obliku želim ponoviti taj zahtjev, pitati da li je zahtjev Vladi upućen i kakav je eventualni odgovor Vlade Republike Hrvatske, odnosno kada možemo ministra očekivati u Saboru na taj zahtjev koji je utvrđen u petak ujutro s obzirom na rasplet stvari i događanja ovih dana u "Večernjem listu" smatram da je dolazak ministra i glavnog državnog inspektora prioritetan zato vas ljubazno molim da ponovite ili požurite Vladu da se očituje o tom zahtjevu kako bi na vrijeme mogli raspravljati o tome.
Hvala lijepo. U pravu ste, da. U petak ste vi i još neki klubovi su predložili da se pozove ministar gospodarstva i dođe pred Sabor i da obrazloži one prijedloge. Mi smo obavijestili i potpredsjednik Sabora i ja smo obavijestili i ministar gospodarstva i danas sam dobio informaciju da je inspektor glavni, glavni inspektor da je obavio nadzor i sad ćemo ga ponovno obavijestiti da po vašoj želji da dođe pred Sabor i da obavijesti što je u tome nadzoru u "Večernjem listu" glavni inspektor obavio. Daklem, obavijestit ćemo ga o vašem zahtjevu da dođe pred Sabor i da obrazloži to. Molim zastupnik Hrelja.
Gospodine potpredsjedniče, vezano uz informacije koje smo jutros dobili za događanje u "Večernjaku" odnosno s hrvatskim medijima neovisno o tome što je ova korespodencija počela, što je kolega Lesar zatražio očitovanje ministra. Zar Hrvatski sabor nema potrebe da preko Odbora za rad i socijalno partnerstvo hitno sazove jednu tematsku sjednicu i progovori na ovakve situacije. Dakle, ja odavde, dakle podržavam ovu inicijativu koju je kolega Lesar pokrenuo. Ali u svakom slučaju Sabor ne smije znati, a ne činiti ništa jer i nečinjenje je veliki, veliki grijeh. Prema tome, ako su ove informacije koje smo jutros dobili točne, mislim da je u redu da predsjednik Odbora za rad i socijalno partnerstvo hitno sazove tematsku sjednicu i neka isto tako pozove na tu sjednicu sve zainteresirane strane, odnosno odgovorne osobe. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nemam ništa protiv. Predsjednik odbora, dali ste inicijativu, neka predsjednik odbora to sazove.
Dobro jutro gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Kao što je najavljeno danas ćemo glasovati jutros o raspravljenim točkama dnevnog reda a prije toga ćemo dopuniti dnevni red. Dopunit ćemo dnevni red na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika i ta dopuna je predlaže se 12. točaka dopune. Prvo je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. Br. 777. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. Br. 778 Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Francuske Republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, s Konačnim prijedlogom zakona hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 779 4.Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o javno-privatnom partnerstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. Br. 780 5. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. Br. 781 5. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt integracije u EU natura 2000, s Konačnim prijedlogom zakona hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 782 5. Prijedlog zakona o potvrđivanju Dodatnog protokola ugovoru o izmjeni i dopuni i pristupanju Srednjeeuropskom ugovoru o slobodnoj trgovini, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. Br. 783 5. Prijedlog zakona o referendumu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. Br. 784 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o primjeni Statuta međunarodnog Kaznenog suda i progona za kaznena djela protiv međunarodnog i humanitarnog prava, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. Br. 785 5. Izvješće o radu Pučkog pravobranitelja za 2010. Godinu, podnositelj: Pučki pravobranitelj 5. Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2011. Godine 5. Statut hrvatske radiotelevizije podnositelji: Programsko vijeće HRT i Nadzorni odbor HRT Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe, članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam, prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak P.Z.E br. 778. točka 2. usklađuje sa propisima Europske unije te sukladno članku 161. Poslovnika u primjeni htinog postupka kod donošenja ovog Zakona ne glasujemo. MOlim da se uključimo kako bi provjerili kvorum. 81 mislim da nas ima više, izbrojeno je 103. Imamo kvorum, ali kod glasovanja ćemo morati nešto odlučiti jer je ovo velika razlika između onih koji su se prijavili i koji su izbrojeni. Znači imamo kvorum za odlučivanje i prelazimo na odlučivanje o pojedinim točkama koje se predlažu kao dopuna dnevnog reda. Ima li tko od zastupnika ili zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima Hrvatskih branitelja iz domovinskog rata i članova njihovih obitelji, to je P.Z. 777 točka 1. O hitnosti ćemo glasovati dizanjem ruku pa vas molim tko je da ovaj zakonski prijedlog ide po hitnom postupku? Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Ovaj Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 106 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Francuske REpublike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, to je P.Z. br. 779. točka 3. prijedloga? Nema. MOlim dizanjem ruku, tko je za ovaj prijedlog hitnosti? Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Nema, jednoglasno 107 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o javno privatnom partnerstvu P.Z. br. 780. točka 4? Nema. MOlim glasovanje tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 108 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta, P.Z. 781. točka 5.? Ako nema molim dizanjem ruku, tko je za ovaj prijedlog hitnosti? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog prihvaćen jednoglasno sa 108 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt reintegracije u projekt EU natura 2000. P.Z. br. 782. točka 6? Ako nema, tko je za ovaj Prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan. Jednoglasno je prihvaćeno sa 108. glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju dodatnog protokola o ugovori o izmjeni i dopuni i pristupanju Srednjeeuropskom ugovoru o slobodnoj trgovini, P.Z. broj 783, točka 7.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 109 glasova. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju dodatnog protokola o ugovoru o izmjeni i dopuni i pristupanju Srednjeeuropskom ugovoru o slobodnoj trgovini, P.Z. broj 783, pod točkom 8.? Ako nema tko je za? Hvala Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog hitnosti je prihvaćen jednoglasno sa 109 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o referendumu, to je P.Z. broj 784, točka 9. prijedloga? Ako nema tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku? Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Nema. Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 109 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 23. sjednice? To su točke pod 10., 11. i 12. predložene dopune, tj. Izvješće o radu Pučkog pravobranitelja za 2010., Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističke aktivnosti u RH i Statut HRTV-a? Ako nema primjedbi gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. točka 2. Poslovnika, predložiti ću dopunu dnevnog reda 23. sjednice sa 31. novom točkom a ne 32 jer je točku broj 2. podnositelj u međuvremenu povukao iz procedure. A evo idemo, prvo je 1. PRIJEDLOG ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O PROSTORNOM UREĐENJU I GRADNJI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, HITNI POSTUPAK, PRVO I DRUGO ČITANJE, P.Z. BR. 786 PREDLAGATELJ: ZASTUPNIK DINKO BURIĆ 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I VLADE REPUBLIKE MAĐARSKE O SURADNJI U CILJU JAČANJA SIGURNOSTI OPSKRBE ENERGIJOM, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 787 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PROSVJETNOJ INSPEKCIJI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 788 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POTICANJU ULAGANJA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 789 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O SIGURNOSTI U ŽELJEZNIČKOM PROMETU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 790 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O ŽIČARAMA ZA PRIJEVOZ OSOBA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 791 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 792 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNOM SUDBENOM VIJEĆU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 793 1. PRIJEDLOG ZAKONA O ZAKLADI "KULTURA NOVA", prvo čitanje, P.Z. br. 794 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DOPLATKU ZA DJECU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 795 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O AGENCIJI ZA REGULACIJU TRŽIŠTA ŽELJEZNIČKIH USLUGA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 796 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU KONVENCIJE O SMANJENJU SLUČAJEVA BEZDRŽAVLJANSTVA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 797 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SLUŽBENICIMA I NAMJEŠTENICIMA U LOKALNOJ I PODRUČNOJ (REGIONALNOJ) SAMOUPRAVI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 798 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PRAVU NA PRISTUP INFORMACIJAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 799 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKIM PRISTOJBAMA, prvo čitanje, P.Z. br. 800 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNOM ODVJETNIŠTVU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 801 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O OBAVLJANJU GEODETSKE DJELATNOSTI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 802 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O MIROVINSKOM OSIGURANJU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 803 1. IZVJEŠĆE O OSTVARIVANJU PRAVA NA PRAVNU POMOĆ I UTROŠKU SREDSTAVA U 2010. GODINI 1. IZVJEŠĆE O RADU HRVATSKE AKADEMIJE ZNANOSTI I UMJETNOSTI ZA 2010. GODINU Podnositelj: Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti 1. GODIŠNJE IZVJEŠĆE POVJERENSTVA ZA ODLUČIVANJE O SUKOBU INTERESA HRVATSKOM SABORU ZA 2010. GODINU Podnositelj: Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O REGISTRU VIJEĆA, KOORDINACIJA VIJEĆA I PREDSTAVNIKA NACIONALNIH MANJINA, drugo čitanje P.Z. br. 627 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O SOCIJALNOJ SKRBI, drugo čitanje, P.Z. br. 746 1. PRIJEDLOG ODLUKE O PRISTUPANJU PROMJENI USTAVA REPUBLIKE HRVATSKE, S PRIJEDLOGOM USTAVNOG ZAKONA O IZMJENI I DOPUNI USTAVA REPUBLIKE HRVATSKE 1. GODIŠNJE IZVJEŠĆE O SPREMNOSTI OBRAMBENOG SUSTAVA, PROVOĐENJU KADROVSKE POLITIKE I UKUPNOM STANJU U ORUŽANIM SNAGAMA REPUBLIKE HRVATSKE ZA 2010. GODINU, S IZVJEŠĆEM O STANJU OBRAMBENIH PRIPREMA U REPUBLICI HRVATSKOJ ZA 2010. GODINU 26. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O POŠTANSKIM USLUGAMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 804 27. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SESTRINSTVU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E br. 805 27. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POLJOPRIVREDNOM ZEMLJIŠTU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 806 27. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZAŠTITI I OČUVANJU KULTURNIH DOBARA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 807 27. PRIJEDLOG ZAKONA O NEZASTARIJEVANJU KAZNENIH DJELA RATNOG PROFITERSTVA I KAZNENIH DJELA IZ PROCESA PRETVORBE I PRIVATIZACIJE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 808 27. PRIJEDLOG ZAKONA O DOPUNI KAZNENOG ZAKONA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 809 Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da je Prijedlog zakona pod točkom 7. Prijedlog zakona pod točkom 8., prijedlog zakona točke 10. i prijedlog zakona točke 14., te prijedlog zakona točke 16. i točke 28. usklađuju se sa propisima EU te sukladno članku 160. prvog Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Molim uključimo se radi provjere kvoruma. Molim uključimo se. Da vidimo rezultat. 95, 103 inače nabrojeno. Dobro imamo i po jednom i po drugom kvorum. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o dopunama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, P.Z. br. 786.? Predlagatelj zastupnik Dinko Burić. Gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Klub HDZ-a protivi se hitnom postupku. Tražimo dakle da ide u redovnu proceduru jer se radi o problematici staroj desetljećima i treba ju dosta dobro prodiskutirati prije donošenja konačne odluke.
Hvala. Idemo na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Ili dizanjem ruku. Molim tko je da se ovaj zakon donese po hitnom postupku u ime kluba HDZ-a gospodin Hebrang se protivi hitnosti postupka. Molim tko je za hitnost postupka? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Mislim da nije potrebno dalje. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja, dakle ovaj ide u redovitu proceduru. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Mađarske o suradnji u cilju jačanja sigurnosti opskrbe energijom, P.Z. br. 787, točka 2.? Ako nema tko je za hitnost postupka? Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno sa 103 glasa prihvaćen hitni postupak. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o Prosvjetnoj inspekciji, P.Z. br. 788, točka 3.? Gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, klub SDP-a predlaže da ovaj zakon raspravimo ipak u dva čitanje suprotno prijedlogu, da ga raspravimo u hitnom postupku iz razloga i pojmovne ali i sadržajne naravi. Formalno Vlada u prijedlogu kaže da se da se radi o osobito opravdanim državnim razlozima zbog usklađivanja sa propisima EU ali zakon nema oznaku da je europski zakon i čini nam se da se radi o prilično slobodnom tumačenju Poslovnika. S druge strane tzv. javna rasprava o ovom zakonu je bila krajem prosinca i početkom siječnja i proteklo je gotovo 5 mjeseci i ovaj zakon bio u ladicama u ministarstvu. I da se doista radilo o hitnosti već smo ga do sada mogli raspraviti najnormalnije i u dva čitanja. Što se tiče razloga sadržajne naravni ovaj zakon je potpuno novi zakon, dakle nije novi kao što smo do sada imali sa nekim manjim izmjenama, njime se uređuje potpuno drugačiji sustav inspekcijskog nadzora u svim školskim ustanovama, dakle od vrtića pa do ustanova koje se bave obrazovanjem odraslih, daju se nove ovlasti inspektorima. I doista smatramo nužnim da se ovaj zakon raspravi u dva čitanja. To bi učinilo zakon možda i boljim, a ovako bojimo se da ćemo zbog krivih obrazloženja zbrzati i zapravo donijeti loše odluke.
Hvala. Čuli smo primjedbu gospođe zastupnice Marije Lugarić. Dajem na glasovanje prijedlog da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. Molim tko je za hitni postupak, neka digne ruku? Molim da se broji. Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Rezultat? Prihvaćen je hitnog postupka sa 75 glasova za, 28 protiv. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju ulaganja, P.Z. br. 789, točka 4.? Ako nema stavljam ovaj prijedlog o hitnosti na glasanje. Tko je za hitnost, molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog hitnosti je prihvaćen jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o sigurnosti u željezničkom prometu, P.Z. br. 790, točka 5.? Ako nema dajem prijedlog hitnosti na glasovanje. Tko je za hitnost molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hitnost je prihvaćena jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o žičarama za prijevoz osoba, P.Z. br. 791 točka 6.? Ako nema tko je za hitnost molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Hitnost je prihvaćena jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga, P.Z. br. 796, točka 16.? Ako nema da glasovanje dizanjem ruku potvrdimo tko je za hitnost postupka? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hitnost je prihvaćena jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Konvencije o smanjenju slučajeva bez državljanstva, P.Z. br. 797, točka 12.? Ako nema tko je za hitnost neka digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hitnost je prihvaćena jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, P.Z. br. 798, točka 13. u prijedlogu. Ako nema, tko je za ovaj prijedlog hitnosti? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog je također jednoglasno prihvaćen, 104 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti, P.Z. br. 802, točka 17. Ako nema, stavljam na glasovanje. Tko je za ovaj prijedlog hitnosti molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, P.Z. br. 803, točka 18. Ako nema, tko je za ovaj prijedlog hitnosti molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. I ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o poštanskim uslugama, P.Z. br. 804, točka 27? Nema. Molim tko je za ovaj prijedlog da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? I ovaj prijedlog hitnosti je prihvaćen jednoglasno sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, P.Z. br. 806, točka 29. Ako nema, tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. I ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno, sa 104 glasa da ide u hitni postupak. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, P.Z. br. 807, točka 30. Ako nema, molim dizanjem ruku tko je za ovaj prijedlog hitnosti? Hvala. Ima li netko protiv? Sudržan? I ovaj prijedlog hitnosti je prihvaćen jednoglasno, sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o nezastarijevanju kaznenih djela ratnog profiterstva i kaznenih djela iz procesa pretvorbe i privatizacije, P.Z. br. 808, točka 31. Ako nema, tko je za ovaj prijedlog hitnosti molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? I ovaj prijedlog hitnosti prihvaćen je jednoglasno, sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Kaznenog zakona, P.Z. br. 809, točka 32. Ako nema, tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku? Protiv? Suzdržan? I ovaj prijedlog hitnosti je prihvaćen jednoglasno, sa 104 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 23. sjednice? To su točke 9., 15., 19.–21. i od 23.-26. Ako nema, gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Mislim da ne bi trebali sve to čitati jer smo sve čuli. Hvala lijepa. Prelazimo, gospođe i gospodo, na dopunu dnevnog reda pa vas molim da se uključite da vidimo kako stojimo sa kvorumom. I kontrolirajte kad ste se uključili da li ste se doista uključili ili mislite da ste se uključili. Ajde izvolite. Molim vas, očito da nas ima više od 77 pa vas molim da se uključite. I potom imamo kvorum. Idemo dakle na glasovanje o proširenju dnevnog reda. Predložit ću na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika dopunu dnevnog reda 23. sjednice sa šest novih točaka: 1. Konačni prijedlog zakona o zabrani i sprečavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti, ovo je drugo čitanje, P.Z. br. 731., 2. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 810, 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 811, 4. Izvješće o obavljenim poslovima, utrošenim sredstvima na izradi tehničke dokumentacije za popis stanovništva, kućanstva i stanova u Republici Hrvatskoj za 2011. godinu, podnositelj Državna geodetska uprava, 5. Prijedlog zaključka vezanih za sprečavanje ometanja signala televizijskih i radijskih nakladnika duž Jadrana, predlagatelj Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, 6. Prijedlog zakona o uređenju prava i obveza brodogradilišta u postupku restrukturiranja, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 814. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 811, točka 3., usklađuje s propisima Europske unije te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Kvorum imamo. Molim idemo. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, P.Z. br. 810, točka 2. Ako nema, molim da se izjasnimo, uključimo se i glasujmo o prijedlogu da ide ovaj zakon po hitnom postupku. Rezultat. Ovaj prijedlog hitnosti postupka prihvaćen je većinom glasova, 78 glasova za, ništa suzdržan i 1 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o uređenju prava i obveza brodogradilišta u postupku restrukturiranja, P.Z. br. 814., točka 6. Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu hitnosti postupka. Rezultat. Ovaj prijedlog hitnosti postupka prihvaćen je većinom glasova, 80 glasova za, 2 suzdržana i 1 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na utvrđivanje preostalih točaka u dnevni red 23.sjednice, to su točke 1., 4. i 5. dopune, da ih ne čitamo, svi smo ih čuli maloprije. Ako nema, gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. U ime kluba HDSSB-a molim stanku od 10 minuta zbog sljedećih razloga: jučer je objavljeno, a vidim da se o tome danas ništa ne govori, objavljene pozitivne i ohrabrujuće vijesti iz Europske komisije oko zatvaranja Poglavlja 23. Međutim, nedavno je Ustavni sud RH uputio Hrvatskom saboru svoje izvješće u kojem je konstatirao povećani stupanj pravne nesigurnosti objektivnog pravnog poretka i pravne nesigurnosti u ostvarenju prava i obveza građana RH te je povećanjem unutarnje, citiram sve: "pravne nedosljednosti zakonodavnog poretka RH ozbiljno narušeno načelo vladavine prava, najviša vrednota Ustavnog poretka RH." U situaciji u kojoj se nalazimo pred zatvaranjem i ovog najzahtjevnijeg 23. Poglavlja Hrvatski sabor se mora očitovati o konstatacijama Ustavnoga suda RH. Iz tog razloga tražim stanku od 10 minuta u ime kluba.
Dobro, stanka 10 minuta. Nastavak u 10,48. Nastavljamo sjednicu, Klub HDSSB-a gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Temeljem članka 128. alineje 5. Ustava Republike Hrvatske i članka 104. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske, Ustavni sud je među ostalim zadužen pratiti ostvarivanje ustavnosti i zakonitosti te uočenim pojavama neustavnosti i nezakonitosti izvijestiti Hrvatski sabor. Temelje gore spomenutog članka Ustavni sud je na sjednici održanoj 23. ožujka ove godine utvrdio Izvješće o ustavno pravno neprihvatljivim učincima pročišćenih tekstova Ustava Republike Hrvatske, Ustavnih zakona, zakona i drugih propisa i općih akata. Ovo izvješće je objavljeno u Narodnim novinama od 30. ožujka ove godine. U navedenom izvješću Ustavni sud Republike Hrvatske izvješćuje Hrvatski sabor o citiram "pojavi neustavnosti u načinu izrade pročišćenog teksta zakona ali i Ustava Republike Hrvatske". Hrvatski sabor je na sjednici 16. lipnja prošle godine prihvatio i proglasio promjenu Ustava Republike Hrvatske. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora čiji je predsjednik gospodin Vladimir Šeks na sjednici od 6. srpnja 2010. utvrdio je pročišćeni tekst Ustava Republike Hrvatske. Ustavni sud Republike Hrvatske u ovom svom izvješću utvrđuje da je ovaj pročišćeni tekst Ustava nije izrađen u skladu s pravilima za izradu pročišćenih tekstova normativnih akata koje je utvrdio Ustavni sud još 2005. godine. Na nedavnoj sjednici Hrvatskog sabora upozorili smo na probleme koji su se pojavili u svezi nepoštivanja pravila da su tijela nadležna za izradu pročišćenih tekstova dužna ne odstupati i od brojčanih oznaka članaka sadržanih u izvornom tekstu normativnog akta. Kao primjer naveli smo članak 9. promjene Ustava koji glasi da iza članka 53. dolazi članak 53a. Umjesto toga Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav točnije njegov predsjednik gospodin Šeks u pročišćenom tekstu označio je kao članak 54. Isti ovaj primjer navodi i Ustavni sud u svom izvješću od 23. ožujka, dapače Ustavni sud ovom prilikom izrijekom konstatira kako je citiram "riječ o neovlaštenom zadiranju u Ustavni tekst". NO, navedeni primjer članka 53. na žalost nije u pročišćenom tekstu Ustava jedini slučaj. Predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav gospodin Šeks nije poštovao niti odluku Hrvatskoga sabor o promjeni Ustava od 16. lipnja 2010. godine, kada su u pitanju svi članci koje je Hrvatski sabor utvrdio u posebnoj glavi 7a. koji se odnosi na Europsku uniju. Naime, Hrvatski sabor je u članku 29. promjena Ustava 2010. propisao sljedeće citiram "iza članka 141. dodaje se glava 7a. Europska unija, člancima 141. a, b, c i d i naslovima iznad njih". Umjesto obvezatne ovakve numeracije tih članaka, gospodin Šeks je iste numerirao kao nove članke 143., 4., 5. i 6. Ustavni sud je na temelju toga utvrdio sljedeće citiram " da je time grubo narušena temeljna struktura ustavnog teksta odnosno da je ozbiljno narušen integritet ustavnog teksta". Rezultat ovih pogrešaka je neovlašteno povećanje broja članaka Ustava sa 139. koliko ih Ustav ustvari ima na čak 150. uz još dva iz završnih odredbi, dakle 152 članka. Zbog temeljne važnosti za ustavni poredak Hrvatske, Ustavni su je donio sljedeće obvezatne zaključke. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav mora bez odgode objaviti novi pročišćeni tekst Ustava u posebnom broju Narodnih novina. Zbog članstva Hrvatske u međunarodnim organizacijama nužno je da ovaj isti Odbor neodložno objavi i službene prijevode novog pročišćenog Ustava na engleskom i francuskom službenim jezicima Vijeća Europe. I konačno ovaj Odbor nužno mora donijeti odluku o brisanju svih do sada objavljenih pročišćenih tekstova te isto objaviti u Narodnim novinama. Jučer smo čuli ohrabrujuće vijesti u svezi zatvaranja najzahtjevnijeg poglavlja u procesu pristupanja, Poglavlja 23. Mjesecima već užurbano usklađujemo naše zakonodavstvo sa zakonodavstvom Europske unije, a sada smo u situaciji da zbog slučajne pogreške i neviđenog šlamperaja i nemara imamo prema stavu Ustavnog suda u Hrvatskoj stanje citiram: "povećanog stupnja pravne nesigurnosti ,objektivnog pravnog poretka ali i pravne nesigurnosti u ostvarenju prava i obveza građana Republike Hrvatske, povećanjem unutarnje pravne nedosljednosti, zakonodavnog poretka Republike Hrvatske, ozbiljno je narušeno načelo vladavine prava, najviša vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske. No, za ne povjerovati je da Hrvatski sabor nije niti trznuo na ove konstatacije Ustavnog suda i za ovakvo stanje u državi, a prošlo je već gotovo 2 mjeseca od odluke Ustavnog suda. Podsjetit ću vas da je od donošenja lipanjskog Ustava od 2010. u 120 brojeva Narodnih novina objavljeno 2660 različitih odluka, rješenja, naredbi, pravilnika, zaključaka itd. Među njima se nalazi 116 zakona koje je u tom jedanaestomjesečnom razdoblju ovaj Hrvatski sabor donio, a od tih 116 zakona zbog pogreške gospodina Šeksa 103 zakona se pozivaju na krive čak nepostojeće članke Ustava Republike Hrvatske. Kao primjer ću navesti samo Ustavni zakon..
Hvala lijepa. Nećete više ništa navesti kao primjer. Završili ste.
Navodi da je temeljen na članku 151. koji ne postoji uopće u Hrvatskom ustavu. Jesam evo, završio sam, zbog svega što ste napravili gospodine Šeks pozivam vas da bi bilo moralno da date ostavke na sve dužnosti u Hrvatskom saboru, da se ispričate zastupnicima Hrvatskoga sabora i cijeloj Hrvatskoj javnosti i da nadoknadite i materijalnu štetu koju je ona bezvrijedna knjižica koju nazivate Ustavom Republike Hrvatske prouzročila i građanima koji su je kupujući po 69 kuna, a tiskali ste je u 1000 primjeraka, nanijela. Nisam siguran, da baš od čovjeka koji je poznat po locirati, identificirati, uhititi, možemo očekivati nešto moralno ali vas pozivam da se što prije povučete sa Hrvatske političke scene jer je sve očitije da sve više gubite kompas i da nanosite sve veću štetu, kako sebi tako i cijeloj Hrvatskoj javnosti, ne samo Domovinskom ratu, nego Hrvatskom saboru i cijeloj Republici Hrvatskoj.
Ovako ovo je krasna jedna zlouporaba Poslovnika, a reći ću vam sljedeće, neznanje koje ste pokazali sada je upravo zaprepašćujuće i obmana koju ste pokazali ovdje je zaprepašćujuća. Nije Vladimir Šeks kao predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav samovlasno izdao pročišćeni tekst Ustava Republike Hrvatske nego je jednoglasno višestranački Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na svojoj sjednici 6. srpnja utvrdio ove prošle godine, utvrdio pročišćeni tekst Ustava Republike Hrvatske. Dakle, to je kolektivna odluka Odbora za Ustav. Ta odluka Odbora za Ustav koja je objavljena u "Narodnim novinama" sa pročišćenim tekstom, tako je i prvi komentar Ustava koji je priredio profesor Smerdel tako je i ovaj drugi komentar koji sam ja priredio, ja sam samo prerađivač ovoga pročišćenog teksta Ustava. Prema tome, kada idete imputirati meni osobno onda bi trebali bar znati elementarne činjenice koje se odnose na izdavanje i na utvrđivanje pročišćenog teksta Ustava. Drugo, u svim dosadašnjim promjenama Ustava od 2007., 2000., 2001. godine kada su izdavani pročišćeni tekstovi Ustava uvijek su izdavani na isti ovaj način na koji je to učinjeno 6. srpnja prošle godine. Tu postoji jedno razilaženje između Ustavnog suda i Odbora za Ustav. Prema nomotehničkim pravilima prema nomotehničkim teorijama nomotehnike moguć je invalidan jedan i drugi pristup. Ustavni sud ne o nikakvoj odluci koja obvezuje, nego u svom izvješću, svome mišljenju zauzeo stajalište da se prilikom izrade i usvajanja pročišćenog tekstova Ustava trebaju ostaviti i numeracije koje su vrijedile u vrijeme kada je došlo do promjene Ustava. I u skladu sa time sutra na sjednici Odbora za Ustav je upravo to tema dnevnog reda. Jedno je u 14 sati sjednica Odbora za Ustav gdje će se raspravi, gdje će Odbor za Ustav raspraviti to stajalište i mišljenje Ustavnog suda prema kojem je trebalo prema mišljenju Ustavnog suda da ljudi razumiju o čemu se radi. Ustavni sud je stao na stajalište u tom izvješću da kada se unosi novi članak Ustava da treba biti onda i numeracija da se navede kao što je recimo u pogledu Europa, EU oni članci da budu u pročišćenom tekstu Ustav 135.a, 135.b, 135.c, 135.d., a Odbor za Ustav je jednostavno rednim brojevima stavio članke Ustava onako tako da bude jedna cjelina po rednom broju. Nije stavljao ove članke pod a, b, c i d, nije Odbor za Ustav nijedan ustavni sadržaj mijenjao, nijedne ustavne odredbe, nego se radio o e-numeraciji. I u europskoj praksi kod brojnih zemlja koje su radile izmjenu Ustava, posebno one izmjene Ustava koje su radile obzirom na pristupanje tih zemalja EU je bila različita praksa. Negdje su se ostavljale stare numeracije, negdje su se stavljala ovako kako je to napravljeno, kako je napravio Odbor za Ustav. Dakle, različita je praksa i u teoriji, različita je praksa i u samoj životnoj praksi brojnih zemalja članica EU kod utvrđivanja i izdavanja pročišćenih tekstova Ustava. Konačno mi ćemo to sutra raspraviti. To ćemo sutra raspraviti na Odboru za Ustav, a jedno je sigurno da gospodine Burić vaše optužbe kojom vi mene osobno optužujete da sam ja samovlasno sam, to je napravio takvo stajalište je zauzeto jednoglasno Odbor za Ustav u kojem se i vanjski suradnici koji su profesori sa Katedre ustavnog prava u kojem se nalaze i brojni eminentni pravnici članovi Odbora za Ustav je prihvatio ovakvo tumačenje i ovakvo stajalište. Stoga je krajnje doista neumjesno mene prozivati sa ovim političkim kvali ... da ja dajem ostavku, da naknadim štetu i slično. Neznanje neopravdava, ali zato doza nečega što spada u krajnje neumjereno, neukusno, to još manje opravdava. Nevjerojatno je upravo da kraj vrlo različitih stajališta i pravne teorije i prakse i kolektivnog tijela Hrvatskog sabora, Odbora za Ustav da vi mene idete imputirati jednu šetnu radnju. To je doista izvan svih granica. Izvolite.
Dobro. Očito je da sam otvorio dobru temu čim ste se ovako drugo pravdali. Povrijedili ste Poslovnik u svim njegovim odredbama, ali ja ću vam reći gospodine potpredsjedniče, ja sam samo prenio konstatacije, ne moram biti pravnik, konstatacije Ustavnog suda, evo tu je, Narodne novine broj 37/11., a u ovoj bezvrijednoj knjižici ne piše da ju je priredio, ovaj pročišćeni tekst Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, nego Vladimir Šeks. I u cijelom uvodnom tekstu vi pričate u 1. licu jednine, a ne u 1. licu množine. To je jedna stvar. Lagano je gospodine Šeks kada su zasluge u pitanju onda sebi pripisivati, a kada je u pitanju odgovornost, onda to na kolektivno. To ste učinili i u onoj vašoj sintagmi locirati, identificirati, uhititi.
Hvala lijepo. Dosta je vaših kleveta. Izvolite sjesti.
... [[Govornik se ne razumije.]]
Dosta.
Nemojte vi mene isključivati ... /Govornik isključen./ ... prema tome gospodin Šeks. Žao mi je samo što niste iskoristili onu uputnicu.
Izvolite završiti, nemate više pravo.
Jer vam izgleda više nije dovoljno ambulantno, nego će vam trebati stacionarno liječenje, jer svaka ovisnost uzme svoj danak, pa tako i ona koja vas pati, prije ili poslije.
Povreda Poslovnika, gospođa zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče. …/Govornica isključena./… naprosto, ovo je patnja oskudice stida, morala i svega ostaloga, a molim vas lijepo gospodine potpredsjedniče da i nas isto na neki način zaštitite od ovog nasilja zastupnika koji koristi sva moguća sredstva da ovdje uvodi teror i to verbalni teror i svatko bi se trebao zamislit od nas zastupnika do koje mjere ovo trebamo dozvoljavati, a vas molim barem za opomenu ako ne može nešto drugo.
Gospođa zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Zastupnik je prekršio članak 209. Poslovnika. Ja vas lijepo, gospodine potpredsjedniče, nadam se da dijelim razmišljanja i mojih kolega koji su ovdje u Sabornici da nas pokušate zaštititi ako imamo način od ovakvog konstantnog terora. A jednako tako upozorit ću ako netko nije čuo da je nevjerojatno da netko Ustav Republike Hrvatske naziva bezvrijednom ili bezveznom knjižicom. Gospodine potpredsjedniče, ja se nadam da mi u ovom Domu imamo morala i snage da se suprotstavimo ovakvom nasilju i psihičkom maltretiranju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad ću zastupniku Buriću izreći opomenu i dat ću mu sada riječ. Izvolite, zastupnik Burić, dao sam vam riječ. … [[Upadica se ne razumije.]] Vi ne određujete tko će dati prije… … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
U redu, u redu je, u pravu ste. Dakle povreda Poslovnika po članku 209., uvažena kolegica priča o teroru a ja teror nisam niti spomenuo, a ovo vam je preslika "Narodnih novina" 37/2011 koje su svojom odlukom ovo proglasili bezvrijednim tekstom koji je unio skandal i koji je sramota za situaciju u kojoj se zakonodavstvo Republike Hrvatske danas nalazi, a to je zahvaljujući gospodinu predsjedniku odbora, gospodinu Šeksu.
Sad vam izričem opomenu sa oduzimanjem riječi. A ovo što ćete vi… … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Da je meni potrebno, osim ambulantnoga da je trebalo i stacionarno liječenje to doista spada u jednu drugu sferu. Sljedeći vaš istup bit će udaljavanje sa sjednice Sabora za vrijeme ove sjednice. Samo prvi sljedeći istup. Kolega Vinković, izvolite.
Sva sreća da je Goli otok zatvoren. Pozivam se na članak 211. gdje ste prekršili cjelokupni članak jer u svom objašnjenju kao predsjedavajući ove sjednice niste dali nikakvo objašnjenje nego ste zastupniku praktično odgovarali i replicirali. S druge strane, pozivam se na članak 209. gdje obzirom da kao saborski zastupnik nisam zadovoljan ovim danim objašnjenjem tražim da se dostavi mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav u roku od 24 sata i tražimo raspravu o ovom pitanju jer očigledno se radi da je Hrvatska u ovom trenutku zemlja bez važećeg Ustava i da jednostavno na djelu nije nikakav teror nego na djelu nije odvojenost zakonodavne, izvršne i sudske vlasti. Ako sumnjamo u odluku Ustavnog suda onda je to jasna poruka i za poglavlje 23 i za ulazak u Europsku uniju, ali Boga mi jasna poruka organiziranom kriminalu. Ovo je zemlja bez zakona, odnosno zemlja bezakonja. Hvala lijepo.
Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]] Ništa više. Zastupniče Burić, nema više nikakve riječi. … [[Upadica se ne razumije.]] Ništa više, nema nikakve više, ovo nećete izvoditi ovdje nikakve ovakve, da ne kažem kakve vratolomije i nećete [[Upadica Burić: Učinio povredu Poslovnika.]] Neću dopustiti da u hrvatsku sabornicu pretvarate…
Morate mi dati pravo da kažem u čemu je povrijedio Poslovnik.
Ništa više.
To je teror, to je pravi…
Gospodine predsjedniče, ali vi to morate učiniti sukladno Poslovniku, potpredsjedniče.
Hvala lijepa.
Vi to morate učiniti.
Već sam vam izrekao opomenu sa uzimanjem riječi, sad vam izričem mjeru [[Upadica Grubišić: Teror, vrši teror.]] Prekidam sjednicu, izričem vam mjeru udaljenja sa ove sjednice.
Visoka razine nervoze, rekao sam vam što vam treba.
Izvolite.
Tražim stanku u ime kluba HDSSB-a od pet minuta. Za razliku od vas ne može drugo.
Iz tih razloga se ne može dati stanka. Nastavljamo sa sjednicom.
Može, onda dižem povredu Poslovnika.
Onda prelazimo dame i gospodo zastupnici, molim da najprije pređemo na glasovanje dopuni dnevnog reda. Imamo li kvorum? Molim vas još brojim. Zahvaljujem. U sabornici je nazočno 81 zastupnik i zastupnica. Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 23. sjednice s točkom: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političke aktivnosti i izborne promidžbe s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 820. Članak 205. POslovnika određuje da se najprije određuje odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na hitan postupak kod donošenja Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političke aktivnosti i izborne promidžbe s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 820.? Nema. Predlažem da idemo na glasovanje. S obzirom da je samo jedan zakon predlažem da glasamo za ručno. Tko je za neka digne ruku? Hvala. Suzdržani? Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 81 glasom za uvršten po hitnom postupku ovaj zakonski prijedlog u dnevni red. Hvala lijepa. Nastavljamo dalje sa radom. Da pročitam jedan oglas dok vas ima tu puno. Temeljem članka 46. stavak 1. Poslovnika Hrvatskog sabora sazivam 127. Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora za petak 20. svibnja 2011. u 8,30 u dvorani Janko Drašković 202. I Odbor za Ustav i POslovnik sutra ujutro u 9,00 sati.
Molim? Prvo molim da utvrdimo kvorum. Uključimo se. Prema elektronskom glasovanju je 78. 92 prema, imamo kvorum. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 23. sjednice sa 17. novih točaka. 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O VODAMA, prvo čitanje, P.Z. br. 812. Predlagatelj: zastupnik Daniel Srb. 2. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA ZAKONA O ODGOJU I OBRAZOVANJU U OSNOVNOJ I SREDNJOJ ŠKOLI, prvo čitanje, P.Z. br. 813. Predlagatelj: Klub zastupnika HDSSB-a. 3. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA O FINANCIRANJU IZMEĐU VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I EUROPSKE KOMISIJE KOJI SE ODNOSI NA „IPA PROGRAM PREKOGRANIČNE SURADNJE MAĐARSKA – HRVATSKA“ U OKVIRU INSTRUMENTA PRETPRISTUPNE POMOĆI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 815. 4. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA O FINANCIRANJU IZMEĐU VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I EUROPSKE KOMISIJE KOJI SE ODNOSI NA „IPA PROGRAM JADRANSKE PREKOGRANIČNE SURADNJE“ U OKVIRU INSTRUMENTA PRETPRISTUPNE POMOĆI,SKONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 816. 5. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA O FINANCIRANJU IZMEĐU VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I EUROPSKE KOMISIJE KOJI SE ODNOSI NA „IPA PROGRAM PREKOGRANIČNE SURADNJE SLOVENIJA - HRVATSKA“ U OKVIRU INSTRUMENTA PRETPRISTUPNE POMOĆI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 817. 6. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU ODLUKE BR. 1/2010. VIJEĆA ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE IZMEĐU EU I HRVATSKE O SUDJELOVANJU HRVATSKE KAO PROMATRAČA U RADU I DRUGIM AKTIVNOSTIMA AGENCIJE EUROPSKE UNIJE ZA TEMELJNA PRAVA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 818. 7. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU UGOVORA O ZAJMU ZA RAZVOJNU POLITIKU GOSPODARSKOG OPORAVKA IZMEĐU REPUBLIKE HRVATSKE I MEĐUNARODNE BANKE ZA OBNOVU I RAZVOJ, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 819. 8. IZVJEŠĆE O RADU HRVATSKOG FONDA ZA PRIVATIZACIJU ZA RAZDOBLJE OD 1. SIJEČNJA DO 31. PROSINCA 2010. GODINE. Podnositelj: Nadzorni odbor Hrvatskoga fonda za privatizaciju. 9. PRIJEDLOG ZAKLJUČAKA O POLOŽAJU HRVATSKE NACIONALNE MANJINE U SUSJEDNIM I DRUGIM EUROPSKIM DRŽAVAMA S POSEBNIM OSVRTOM NA HRVATSKU NACIONALNU MANJINU U REPUBLICI SRBIJI, REPUBLICI SLOVENIJI I CRNOJ GORI. Predlagatelj: Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske. 10. PRIJEDLOG REZOLUCIJE O ŠEĆERNOJ BOLESTI, Predlagatelj: Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb 11. a) PRIJEDLOG ODLUKE O RAZRJEŠENJU ČLANOVA ODBORA ZA ETIKU U ZNANOSTI I VISOKOM OBRAZOVANJU b) PRIJEDLOG ODLUKE O IMENOVANJU ČLANOVA ODBORA ZA ETIKU U ZNANOSTI I VISOKOM OBRAZOVANJU 12. IZVJEŠĆE O IZVRŠENJU GODIŠNJEG PROVEDBENOG PLANA STATISTIČKIH AKTIVNOSTI REPUBLIKE HRVATSKE 2010. GODINE 13. GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI HRVATSKE BANKE ZA OBNOVU I RAZVITAK ZA 2010. GODINU, Predlagatelj: HBOR. 14. PRIJEDLOG GODIŠNJEG IZVJEŠTAJA O IZVRŠENJU DRŽAVNOG PRORAČUNA REPUBLIKE HRVATSKE ZA 2010. GODINU. 15. PRIJEDLOG ODLUKE O SUDJELOVANJU ORUŽANIH SNAGA REPUBLIKE HRVATSKE U MIROVNOJ OPERACIJI NATO-a NA KOSOVU (KFOR) 16. PRIJEDLOG ODLUKE O SUDJELOVANJU ORUŽANIH SNAGA REPUBLIKE HRVATSKE NA DUŽNOSTIMA U ZAPOVJEDNIŠTVIMA, STOŽERIMA I DRUGIM TIJELIMA NATO-A U MIROVNIM MISIJAMA I OPERACIJAMA POD VODSTVOM NATO-a. 17. PRIJEDLOG ODLUKE O SUDJELOVANJU ORUŽANIH SNAGA REPUBLIKE HRVATSKE U MIROVNOJ OPERACIJI NATO-a „UNIFIED PROTECTOR“. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim ponovno se uključimo radi provjere kvoruma, da utvrdimo imamo li kvorum da možemo pravovaljano odlučivati. Elektronika kaže. Rezultat? 87, ručno brojanje 102, u bilo kojoj varijanti imamo osnova. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije koji se odnosi na "IPA program prekogranične suradnje Mađarska – Hrvatska" u okviru instrumenta pretpristupne pomoći, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 815. Nema. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 85 glasova za, jednoglasno ovaj zakon ide po hitnom postupku. Drugo, ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije koji se odnosi na "IPA program jadranske prekogranične suradnje" u okviru instrumenta pretpristupne pomoći, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 816. Nema. Molim uključimo se, glasovati. Rezultat? 89 za, 2 suzdržana, ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije koji se odnosi na "IPA program prekogranične suradnje Slovenija – Hrvatska" u okviru instrumenta pretpristupne pomoći, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 817. Nema. Molim uključimo se, glasovati. Rezultat? Sa 83 glasa za, i 4 suzdržana i ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedlog Zakona o potvrđivanju odluke br. 1/2010. Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje između EU i Hrvatske o sudjelovanju Hrvatske kao promatrača u radu i drugim aktivnostima Agencije Europske unije za temeljna prava, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 818. Nema. Molim uključimo se, glasovati. Rezultat? Jednoglasno sa 85 glasova za, i ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi kod donošenja hitnog postupka, za primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za razvojnu politiku gospodarskog oporavka između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z.br. 819. Nema. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 88 glasova za, i jednim suzdržanim i ovaj zakon ide u proceduru po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 23. sjednice, to su točke 1., 2., te od 8. do 17. dopune, to su: Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama, prvo čitanje, P.Z. br. 812 Predlagatelj: Daniel Srb. Drugo, Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, prvo čitanje, P.Z. br. 813. Predlagatelj: Klub zastupnika HDSSB-a. Treće, Izvješće o radu Hrvatskog fonda za privatizaciju za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2010. godine Podnositelj: Nadzorni odbor Hrvatskog fonda za privatizaciju. Četvrto, Prijedlog zaključaka o položaju Hrvatske nacionalne manjine u susjednim i drugim europskim državama s posebnim osvrtom na hrvatsku nacionalnu manjinu u Republici Srbiji, Republici Sloveniji i Crnoj Gori. Predlagatelj: Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske. Deseto, Prijedlog Rezolucije o šećernoj bolesti. Predlagatelj: Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Jedanaesto, a) Prijedlog Odluke o razrješenju članova Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju b) Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju. Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti republike hrvatske 2010. godine. Godišnji financijski izvještaji Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2010. godinu. Predlagatelj: HBOR. Prijedlog Godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna republike hrvatske za 2010. godinu. Prijedlog Odluke o sudjelovanju Oružanih snaga republike hrvatske u mirovnoj operaciji NATO-a na Kosovu(KFOR). Prijedlog Odluke o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske na dužnostima u zapovjedništvima, stožerima i drugim tijelima nato-a u mirovnim misijama i operacijama pod vodstvom NATO-a . Prijedlog Odluke o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnoj operaciji NATO-a "Unified Protector". Nema primjedbi. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Sad idemo na glasovanje o raspravljenim točkama dnevnoga reda.
Održali smo posebnu sjednicu Predsjedništva Sabora u kojem smo problematizirali ponašanje zastupnika i posebno zaključili da neće biti osobnih uvreda. Znači, kad kažem lažete itd. to već može se reći drugačije. Je li? Tako da se čak složio i gospodin Burić koji je bio nazočan na toj, on se je složio sa takim našim stajalištem, pa vas ja molim da u skladu s time se i ponašamo još ovih par mjeseci u ovom sazivu Sabora. I još bih jedanput preporučio da promijenimo Poslovnik da neke stvari pripremimo i da bolje bude startalo zasjedanje koje sad dolazi nakon izbora. Evo imamo zahtjev za povredu Poslovnika, gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite. Dobro jutro gospođe i gospodo zastupnici! Nastavljamo sa radom 23. sjednice Hrvatskoga sabora i kao što je najavljeno bila bi točka dnevnog reda Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, hitni postupak, P.Z. br. 806. Prije nego prijeđemo na prvu točku dnevnog reda javio se za riječ gospodin zastupnik Lesar.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Imam jedan prijedlog. S obzirom da sam upoznat da danas u 10 sati u Sabor dolazi ministar unutarnjih poslova gospodin Karamarko na sjednicu jednoga odbora ja predlažem da ministra Karamarka pozovemo u Sabor u sabornicu pred saborske zastupnike kako bi hrvatskoj javnosti ali i nama u Saboru odgovorio samo na jedno pitanje zašto ne razriješi dužnosti ravnatelja policije gospodina Grbića koji je prema vlastitom priznanju i javnom iskazu počinio kazneno djelo. Naime, gospodin Grbić je pred novinarima izjavio da je tadašnji potpredsjednik Vlade na njega pokušao utjecati da uspori istragu u aferi "Spice". To je bilo počinjenje kaznenog djela od strane gospodina Polančeca. Gospodin ravnatelj policije je tog istog trenutka potpredsjednika Vlade morao ili uhititi ili kazneno prijaviti što on nije učinio, a ne prijavljivanje počinjenja kaznenog djela je također kazneno djelo. S obzirom da je ministar Karamarko javno rekao da stoji iza ravnatelja policije koji je javno izjavio da je počinio kazneno djelo mislim da se radi o situaciji s obzirom da smo u izbornoj godini koja naslućuje mogućnost da se represivni aparat kao što je policija aktivno uključuje u predizbornu kampanju i politički život ove zemlje i o tome ministar mora govoriti u Hrvatskom saboru. S obzirom da je u 10,00 sati u zgradi molim vas da ga pozovete u sabornicu.
Hvala. Vi naravno možete tražiti da dođe u Sabor bilo koji ministar itd. Međutim, nije dobro se pretvarat u tužitelja i suca pa reći da je netko napravio krivično djelo to mi ne znamo niti smo kompetentni ni nadležni da to ovdje utvrđujemo. Prema tome, primio sam na znanje vaš prijedlog. Javio se gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, molim vas stanku za klub zbog konzultacija oko dnevnog reda pet minuta.
Zbog konzultacija o dnevnom redu? Dnevni red je utvrđen, nego ne znam što. Dobro. Možete tražiti to je najmanje 10 minuta. Gospođa, dakle ne može biti manje od 10 minuta. Gospođa Vesna Pusić u ime kluba HNS-a, HSU-a. Izvolite.
... [[Govornica naknadno uključena.]] kluba također molim stanku od 10 minuta. Hvala lijepa.
I vi tražite stanku. Gospodin zastupnik Grubišić, izvolite. Boro Grubišić.
Gospodine predsjedniče mi u ime kluba HDSSB-a tražimo stanku od 10 minuta.
I zbog istog razloga jel' tako?
Iz istog razloga.
Gospodin zastupnik Damir Kajin ispred kluba IDS-a.
Evo 23. ovog mjeseca premijerka je izjavila idemo se dogovoriti tko može i tko smije biti procesuiran. Ako je doista ta informacija točna onda je na djelu zlouporaba institucije države par excellance. Ako netko zloupotrebljava medije to je jasno skandal. Ako netko zloupotrebljava policiju, pa to je zlouporaba do boli. Ako netko zloupotrebljava pravosuđe kao u ovom slučaju to je put u pakao iz kojeg nema povratka. Utoliko molim da nam se dozvoli ...
To vi predlažete? Nije otvorena rasprava što vi predlažete. Pauzu.
... [[Govornik naknadno uključen.]] da se pozove u ovu sabornicu ne samo gospodin Karamarko nego i gospođa premijerka Jadranka Kosor.
Hvala. Ima li još kakvih zahtjeva? Ima. Gospodin Andrija Hebrang u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
U ime HDZ-a molim stanku 10 minuta zbog konzultacija o novonastaloj situaciji.
Hvala lijepa. Određujem stanku od 10 minuta i nastavljamo u 9 i 50. Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici nastavljamo. Završila je stanka i prije ajde nego nastavimo sjednica Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost održat će se umjesto u 10 sati u 10,30 sati. I ljubazno molimo da svi koji žele prisustvovati svetoj misi na Hipodromu 5. lipnja 2011. godine ispune tiskanice za akreditacije koje se nalaze na stolu ispred sabornice. Evo ga. Idemo po redu. Prvi se javio gospodin zastupnik Milanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici, klubovi SDP-a, HNS-HSU-a i IDS-a su predali u saborsku proceduru prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi uloge ravnatelja Policije Olivera Grbića o upućivanju anonimnih prijava protiv članova oporbenih stranaka posebice u vezi s nabavom oružja od strane Križnog štaba Općine Rijeka 1991. godine. Molimo vas da ovom prijedlogu date dužan značaj i da ga što prije uvrstite na dnevni red Sabora jer se radi nesumnjivo o pitanju od javnog interesa. Ova sjednica je već sada izašla iz onog okvira koji je u njezinom sazivanju najavljen i mislimo da ne bi bilo nikako, da bi bilo štetno da se čeka sljedeća sjednica Sabora. Tim više jer smo uvjereni da je utvrđivanje istine putem rada saborskog Istražnog povjerenstva u interesu svih stranaka pa i HDZ-a pa i Hrvatske ako hoćete. Na to smo pozivali nekoliko puta u zadnjih tjedan dana. Kako reakcije iz redova vladajuće stranke i najjače stranke vladajuće koalicije nije bilo sami smo podnijeli taj prijedlog. Dakle, još jednom molimo vas da ga uzmete ozbiljno u razmatranje, da ga što prije stavite na dnevni red. Saborsko Istražno povjerenstvo, odnosno saborska istražna povjerenstva su ustavna kategorija prema članku 92. Ustava, ukoliko je numeracija dobra. Dakle, člankom 92. Ustava i to je ustavna kategorija. Ona se osnivaju za sva ona važna pitanja i precizno definirana pitanja od javnog interesa, a ovo jest takvo pitanje, u kojima se ne vodi istraga, bilo policijska, bilo državnoodvjetnička, bilo predmet koji je sub iudice, odnosno na sudu. S obzirom da u datom slučaju na koji pozivamo u ovom prijedlogu za istražno povjerenstvo nema postupka, ispunjeni su zakonski uvjeti za sazivanje i organizaciju rada Istražnog povjerenstva koje u relativno kratkom roku u okvirima koje propisuje zakon može javno utvrditi istinu. Zašto Istražno povjerenstvo? A zašto ne samo sazivanje Vijeća za nacionalnu sigurnost? Kao što znate Vijeće za nacionalnu sigurnost koje u ovom slučaju ima posla je jedno koordinacijsko tijelo zasnovano na Zakonu o sigurnosno-obavještajnoj zajednici, odnosno službama RH. To je tijelo u kojem sudjeluje vlast, izvršna vlast, predsjednik Sabora i predsjednik Republike. Ono ne radi javno i ono ne može zbog prirode svog položaja, zbog svog sastava i zbog kratkoće rada utvrditi činjenice. U krajnjoj liniji zaključci vijeća se donose konsenzusom. Istražna povjerenstva nisu slučajno ustavna kategorija i ne osnivaju se svaki dan. I kao što znate u radu ovog Sabora, odnosno u radu vaše parlamentarne većine, kolegice i kolege iz HDZ-a, u zadnjih 8 godina svega nekoliko puta su sazivana istražna povjerenstva. S obzirom da je zadnjih dana bilo više kontradiktornih izjava o iznimno osjetljivim pitanjima iz područja hrvatske nacionalne sigurnosti, rada represivnog aparata i s obzirom na to da nikome od aktera, od protagonista u tim razgovorima ne smijemo i ne možemo vjerovati a priori smatramo da je u hrvatskom javnom interesu, interesu svih stranaka i interesu Hrvatske u pregovaračkom procesu koji još nije gotov, da se utvrdi istina. To može biti samo javno, nikako na zatvorenim sastancima. Uvjereni da vodite itekako računa o hrvatskom interesu vjerujemo da ćete postupiti po našoj molbi, odnosno zahtjevu. Hvala vam.
Hvala. U ime kluba HNS-HSU-a gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Klub HNS-HSU-a zajedno sa klubom SDP-a i IDS-a podnio je prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi uloge ravnatelja Policije Olivera Grbića o upućivanju anonimnih prijava protiv članova oporbenih stranaka posebice u vezi s nabavom oružja od strane Križnog štaba Općine Rijeka '91. godine. Predsjednik kluba i stranke SDP-a iznio je argumentaciju, dozvolite da u ime kluba HNS-HSU-a iznesem nekoliko argumenata za osnivanje ovog Istražnog povjerenstva, a vezano na pitanje javnog interesa. Dakle, zbog čega po našem mišljenju se u ovom slučaju radi o, ja bih rekla vitalnom javnom interesu. Naravno da ravnatelj Policije može pozvati građane ukoliko znaju ili im je poznato počinjenje nekog kaznenog djela da to prijave. Međutim, ovdje se radi o situaciji u kojoj je bivši potpredsjednik Vlade pod svojim imenom i prezimenom, dakle ne anonimno nego pod svojim imenom i prezimenom, javno rekao da je ravnatelj Policije pozvao zastupnike ili članove stranke HDZ da podnose anonimne prijave protiv jedne vrlo konkretne grupe ljudi, a to su oporbeni političari, čelnici i članovi oporbenih stranaka i specifično protiv gospodina Slavka Linića i gospodina Radimira Čačića. To je optužba koja i da je anonimno došla, dakle da ju je podnio bilo tko za koga ne znate tko je, bi trebala biti istražena. Obzirom da se radi, jer kad ne znate tko je, dakle došla je anonimna, može biti bilo tko, može biti i najveći kriminalac svejedno po toj anonimnoj prijavi treba postupiti. Ako je ona iznesena pod punim imenom i prezimenom ona time dobiva još veću težinu. Temeljem te izjave stvorila se sumnja da se represivni aparat a to je policija, dakle ključni dio represivnog aparata ove države upotrebljava u svrhu političkog progona odnosno u svrhu političke diskvalifikacije konkurencije političke. To je sumnja s kojom se ne može funkcionirati ukoliko se ne raščisti, to je temelj inače svih diktatura je korištenje represivnog aparata za političke obračune. Prijedlog ovog istražnog povjerenstva ili svrha da se ustanovi da li je to istina ili nije istina. Ukoliko to nije istina Povjerenstvo će to utvrditi. Ukoliko to jeste istina to je nešto po čemu institucije ove države, izvan ovog Sabora dakle, pravosuđe, državno odvjetništvo moraju postupati. To je preozbiljna optužba u svakoj situaciji a kamoli u demokraciji preozbiljna sumnja da bi institucije ove države mogle dalje funkcionirati. MI smo na pragu ulaska u Europsku uniju, mi sebi ne možemo dozvoliti da kao društvo i kao država živimo pod sumnjom da se represivni aparat ove države upotrebljava u svrhu političkih obračuna. Prema tome, mislim da je u interesu Hrvatske države, svakako ovog Parlamenta koji taj interes mora štititi, da se osnuje istražno povjerenstvo koje ima za zadaću ustanoviti da li je istina ili nije istina da se represivni aparat koristi za političke obračune. Hvala.
Hvala. U ime Kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Klub HDSSB-a će biti za osnivanje istražnog povjerenstva u svezi utvrđivanja činjenica o kojima se danas ovdje govori a to je u svezi ajde da kažemo razgovora, tadašnje potpredsjednika Hrvatske vlade i ministra gospodarstva i ravnatelja policije gospodina Olivera Grbića. Iako smo svjesni da Saborska povjerenstva nisu ništa posebno riješila i da nije bilo nikakvih posljedica nakon utvrđivanja činjenica bilo kojeg Povjerenstva. Sjećamo se samo debakla ili kraha izvješća Saborskog povjerenstva o privatizaciji INA-e, o kamionima, pa zatim kamo su nestale robne rezerve itd. Ali bez obzira na to jasno je da ovakav slučaj iziskuje da se ipak koliko toliko neke činjenice utvrde. iZ samih medija jer za sada nemamo nekakve druge relevantne činjenice i podatke ispada da je Hrvatska vlada radila po načelu nekakvog vešeraja. Znamo dobro za pranje, radi se o FIMI mediji i svim ostalima, dakle pranju novaca preko državnih poduzeća, zatim spominje gospodin Oliver Grbić peglanje afera, ali gospodin Polančec spominje i tzv. pakovanje, iako je Hrvatski izraz pakiranje, bilo bi malo bolje. Dakle, jednima pakirati, ono što smo mi napravili, ne mi nego vladajući, to ćemo popeglati i to je rok bio navodno mjesec dana, a o pranju novca sam već ranije iz ovih saborskih klupa i iz ove govornice govorio i o tome se vode i sudski procesi, istražni procesi itd. Jasno govorim prije svega o Fimi medii. E sada kao obični građanin pitam se i pitamo se zbog čega ravnatelj policije nije prijavio potpredsjednika Vlade za izjavu da će popeglati svoju aferu "Spice". Ili se ponaša po onoj kako bi rekao kolega Milanović, latinskoj quod licet iovi, non licet bovi, što je dopušteno Bogu nije volu, tako se ponašao i nije prijavio. Ali pitam se zašto potpredsjednik Vlade nije prijavio gospodina Grbića kada je predlagao pakiranje ili pakovanje, kako god hoćete. Dakle, i s jedne i s druge strane postoje temelji, osnovi da se preispita što se tu zapravo govorilo i što se događalo. Prije nepuna dva mjeseca u ovom Saboru je izglasan zakon o depolitizaciji policije, svi ste glasali osim HDSSB-a za to. Depolitizacija policije, i ovakvo ćemo stanje sa ovakvim ravnateljem policije depolitiziranim ući i izgleda prema Europi i ne znam ni ja što. Kako ćemo mi tako ući, a poglavlje 23. non-stop nam visi nad glavom, u svezi 21. lipnja, 22. lipnja, 23. lipnja, 1. srpnja itd. I sada imamo ovo. Gdje smo mi to prispjeli. Pranje, peglanje ili ovaj pokušaj glačanja, peglanja, izjave su i to da se izglača, pegla. Pakiranje i to je naše pravosuđe to je naš represivni aparat. Evo Klub HDSSB-a će biti za osnivanje Povjerenstva ne bi li se nešto rasvijetlilo iako smo uvjereni da će to biti Ujeo vuk magare ali nema veze. Hvala lijepo.
Hvala imamo ispravke. Prvo gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnik je rekao da se radi o pakiranju. Ovdje se radi o montiranom političkom procesu kako je radio Staljin, RAnković, a sve je to moguće zbog toga što smo mi država bez Ustava i to je prvo i osnovno pitanje ove države. I na osnovu toga zato i premijerka može izjaviti, idemo se dogovoriti tko može biti procesuiran, a tko ne može biti procesuiran. To je pitanje odgovornosti politike, kao što je to rekao Kajin par exellence ili kao što bi to rekao Izet u Lud, zbunjen, normalan. Samo nitko u ovoj državi nije ni lud, ni zbunjen, a ima sve više normalnih.
Nije ispravak ali idemo dalje. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar, ispravak. Nije ispravak ali idemo dalje. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar, ispravak.
Ma kolega Grubišić nije točno citirao izjavu ravnatelja policije gospodina Grbića, on nije samo izjavio o peglanju, nego je javno izjavio da je tadašnji potpredsjednik Vlade od njega kao ravnatelja policije tražio usporavanje kriminalističke istrage u aferi "Spice" u "Podravci". Usporavanje istrage ili zahtjeva usporavanja istrage je utjecaj ili pokušaj utjecanja na istražne radnje od strane policije što jeste kazneno djelo. Ja ravnatelju policije vjerujem da je ta njegova izjava točna, ali ako jeste točna a on to nije prijavio znači da je i on počinio kazneno djelo kao i onaj koji je od njega tražio usporavanje istrage.
Na redu je klub IDS-a i gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo zastupnici. Da, ima nešto daleko goreg i od one izjave Damira Polančeca ex potpredsjednik Vlade, a to je ovo što je izgovorila gospođa Jadranka Kosor 23. ovoga mjeseca. Ja doslovce želim citirati: "Inzistiram da se sjednica vijeća održi što prije"., o.k. podržavam "da ustanovimo činjenice i vidimo tko može i tko smije biti procesuiran, te da se na kraju oko toga dogovorimo čuvajući institucije, sustav, pravosuđe, posebno sudovi itd. kazala je Kosor nakon potpisivanja ugovora u Hrvatskoj biskupskoj konferenciji". Na djelu je gospodo zlouporaba institucije još jedanput ću reći par exellence institucije koje djeluju kao produžena ruka HDZ-a. I kao što sam rekao prije ako je na djelu zlouporaba medija, državnih medija, televizije itd. to je jasno skandal. Ako je zlouporaba policije, pa to je onda zlouporaba do boli, a ako je na djelu zlouporaba pravosuđa, onda nama doista nema puta povratka iz tog pakla i zato protiv toga treba govoriti, protiv toga se treba boriti, protiv toga treba ustati, jer za mnoge nedužne u ovoj zemlji nakon toga gospodo neće biti povratka. Utoliko, laž je ono što se danas čuje da predsjednik Josipović i opozicija su u sukobu sa Vladom, ako je ovo citirano točno, a je, onda je ova Vlada u sukobu sa kompletnim ustavnim poretkom RH. Gospođa Kosor se isto tako pita zašto se Polančec sastao sa građaninom Sanaderom, to je nebitno kao što je nebitno zašto se sastala gospođa Kosor sa građaninom Sanaderom, ali bitno je to zašto je to činio šef policije gospodin Grbić. Sanader je svojom usuđujem se kazati superiornošću, inteligencijom, pa i novcem do kojega je dolazio, medijima uspijevao lagati narod, a danas ekipa na vlasti sa bitno ograničenim tim i takvim kapacitetima može samo progoniti neistomišljenike kao u doba inkvizicije. A ja ne znam što je gore, da li je gora ona obmana ili ova represija. Bojim se da je gora ova represija. I zato kao što je netko predložio svi na poligraf pa kome opanci, a kome obojci. E upravo tako. I zato isto ovo istražno povjerenstvo, jer nije istina da sva istražna povjerenstva u ovom Saboru nisu ništa dobra donijela. Pokrenula su neke pravosudne instance, ali ovako istražno povjerenstvo može ojačati institucije i može vratiti malo povjerenja hrvatskih građana u institucije. Jasno je da svatko treba odgovarati za učinjeno, počev od mene pa na dalje i zašto bi od nas netko bio izuzet bilo koje istrage. No, poanta je u nečemu drugome, da se ne smije instrumentalizirati bilo mediji, bilo policija, nikako pravosuđe, a bojim se da HDZ u ovom trenutku funkcionira doslovce kao država u državi. Utoliko bih se čak usudio kazati da su i Sanadera pustili kako bi jasno sačuvali malo duhovnog mira da čovjek ne priča o svemu onome što zna, što se u njegovo vrijeme dešavalo. Ove anonimne prijave, pa nemojmo se gospodo time igrati. Ma ja ne branim nikoga ni sebe, ni LInića, ni bilo koga drugoga, ali ove anonimke to su poruke ma ne cijeloj opoziciji, nego cijeloj zemlji. To je puzajući puč, to je srozavanje svih demokratskih načela, to je gore od onoga što rade Hunte. Hunte kaže mi smo sada na vlasti suspendirali smo svu demokraciju, ustav, zakone itd. a u Hrvatskoj se u ime demokracije suspendira i Ustav i cijeli pravni poredak ako je to sve istina. Jasno je da buduća vlast se isto tako ne smije rukovoditi politikom, batina, jer je to revanšizam, ali ono što mora jamčiti neovisnost institucija i boriti se da te institucije stvarno budu autonomne, a ne da se mi idemo dogovarati tko može i tko smije biti procesuiran. Možda je to bila jedna nesretna formulacija, ali ona nakon toga nije demantirana i zato bilo bi dobro da nam stvarno netko ispred Vlade kaže što smatra kada daje ovakve zastrašujuće izjave.
Hvala. Imamo nekoliko ispravaka. Prvo je gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Kajin, vi ste rekli da nije točno da baš istražna povjerenstva nisu ništa učinila, ali ja vas uvjeravam da je puno više učinila HANFA nego Istražno povjerenstvo o INA-i i privatizaciji INA-e koji je najviše napakirao, a pogotovo Branimiru Glavašu, ismijavao, gotovo dovodio do smijeha cijelo istražno povjerenstvo. Pa nakon tog istražnog povjerenstva niti ima posla u svezi privatizacije INA-e ni Karamarko ni Karamladen. Hvala.
Ispravak gospodin Ivan BAgarić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Kolega Kajin, vaša interpretacija izjave gospođe Kosor je i netočna i skandalozna. Ja sam je doživio na način da netko ne može biti… … [[Upadica se ne razumije.]] Samo malo, i svatko normalan će je tako doživjeti. Ne može biti procesuiran ako ne postoje dokazi, ako nisu ispunjene određene pravne pretpostavke itd. To je zapravo njena borba za pravnu državu, a ne ovako kako ste vi interpretirali. Međutim kad smo već kod skandaloznih izjava, ja skandalozniju izjavu nisam pročitao od one koju je upravo gospodin Kajin dao dnevnom alazu i upućujem ljude nek pročitaju to u prošlom tjednu gdje je pozvao pazite, na osnovu Hrvata Bosne i Hercegovine kako bi se zapravo dokazalo da je pazite, da je politika Franje Tuđmana i Slobodana Miloševića prema Bosni i Hercegovini bila jednaka. To je i skandalozno i sramotno. I još usput, u ime hrvatske cijele javnosti ste pozvali tamo kako vi očekujete i kako hrvatska javnost … [[Ne razumije se.]] da će to spoznati kao istinu. To je i sramotno i skandalozno.
Hvala lijepa. Imamo dalje ispravak. Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović, izvolite.
Pa evo kolega Kajin, upravo vi pozivate na puč tvrdeći da su institucije produžena ruka HDZ-a. To je skandalozno, to je broj 1. Drugo, nećete valjda reći da su i sindikati produžena ruka HDZ-a kad su rekli da Istrom upravlja mafija, da su i ovi dosad optuženi su mali pioniri u odnosu na vas koji upravljate Istrom. Hvala.
Ispravak, gospodin zastupnik Dragan Vukić.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospodin Kajin je naveo više netočnih navoda. Pokušao je citirati izjavu gospođe predsjednice Vlade tko može i tko smije biti procesuiran. Gospodine Kajin, kada su mediji pisali prije otprilike mjesec-dva dana da se istraga primiče nekim bivšim visokim dužnosnicima ove države za zločine počinjene u Drugom svjetskom ratu i poraću onda je predsjednik države, gospodin Josipović, govorio o zaslugama tih ljudi. Dolazi nam… … /Buka u dvorani./… Jel u ovom grmu leži zec i je li se cijela farsa vezana za anonimne kaznene prijave digla upravo radi ovog slučaja pitanje je za naciju koja očekuje dolazak Svetog oca, ali je sigurno da nitko iz ovih redova neće biti beatificiran. Hvala lijepo.
Ispravak, gospodin zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Štovani predsjedniče, ja sam također htio ispraviti ovu tvrdnju gospodina Kajina da je najskandalozniji od svega što je rekla gospođa Kosor, dakle predsjednica Vlade, da onda kad je to tako ajmo se dogovoriti tko smije, tko ne smije biti procesuiran. Ta je izjava na pravom mjestu i doista u pravom trenutku jer ako protiv članova nekih stranaka postoje istrage onda je odmah pobuna da je to politički. Ako je protiv HDZ-ovih onda je to u redu. Dakle, ako ćemo postavit da je to tako ispravno onda ajmo dogovorit ovdje u Saboru pa reći protiv tih i tih članova tih i tih stranaka može se vodit istraga, a protiv nekih ne može. Ali ja mislim da je ova silna halabuka kako bi se omeo završetak pregovora i zaključak ovo 23.poglavlje. Hvala lijepo.
Imamo dalje u ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odmah moram reći da mi nismo za takvo povjerenstvo istražno jer to smatramo politizacijom. Politizacija istraga koje su u tijeku ne može doprinijeti pravnoj državi i onome što se svi kunemo, a to je da želimo iskorijeniti kriminal i korupciju. Zašto to smatramo politizacijom sad ću objasniti. U kojem trenutku je došlo do ovog zahtjeva? Do sada je pokrenuto istraga pa dignute su neke optužnice, protiv desetaka i desetaka onih koji su bili bliski HDZ-u i bilo je i u našim redovima, a i u medijima nekih primjedbi da je to politički progon HDZ-a i mi nismo to dizali na najvišu političku razinu koja se zove Hrvatski državni sabor i mi nismo tražili istražno povjerenstvo nego smo odlučili pustiti institucije da rade svoj posao, a to znači DORH, a to znači Policija, to znači hrvatsko pravosuđe. I nismo politizirali nego smo rekli mi ćemo biti za istrage protiv svih, bez obzira kome pripadaju. I što se sad dogodilo? Božica pravde na onoj svojoj vagi samo jedan predmet je metnula na lijevu stranu vage i odmah eksplozija do državnog Sabora, odmah eksplozija do zahtjeva za istražno povjerenstvo i to je očita politizacija. U ovom predmetu na čiji zahtjev i na temelju čije izjave bi radilo ovo povjerenstvo, na temelju izjave gospodina Polančeca koji je pravomoćno optužen u jednom predmetu, nepravomoćno u jednom predmetu i protiv kojega su u tijeku istrage u još nekoliko predmeta gdje je osumnjičen za teška kaznena djela. I na temelju izjave takve osobe koja koristi sve pa i javnost, pa i svog odvjetnika, da pokuša skinuti sa sebe optužbu i krivicu i sumnju, na temelju toga ćemo mi sad uzvitlati cijelu državu i skrenuti pažnju sa pravih istraga. E nećemo. Neka bez obzira na tu izjavu policija istraži što je radio gospodin Grbić, neka Državno odvjetništvo istraži ima li elemenata za kaznenu prijavu i neka istraže sve nadležne institucije da li je ovo skuhano u jednoj poznatoj kuhinji, a skuhano jest i da li u tu juhu moramo upasti baš svi i uništiti Hrvatsku kao pravnu državu. Politizacija istražnih tijela nije dobra za iskorjenjenje kriminala i nije dobra za završetak pregovora s Europskom unijom jer smo i do ovog rezultata došli upravo zato jer nismo politizirali nego smo rekli svi su krivi ako im se to dokaže, bez obzira kojoj stranci i političkoj opciji pripadaju. I sad vas ja pitam, ako krenemo s istražnim povjerenstvima, a promijenili smo Ustav i skinuli smo zastaru sa svih mogućih kaznenih djela u prošlosti, zar ćemo onda osnovati istražno povjerenstvo i kada na lijevu stranu vage dođe, a mora doći i Excelsior i privatizacija 25% dionica INA-e za koju uopće nismo znali da je privatizirano, to je strateški paket i Barbariga i 3. maj i Tržnice i onih milijun i nešto što fali u aferi Daimler benz koji su još uvijek nedokazano otišli u nečiji džep, jer kao što znamo svota koju je Daimler benz referirao je veća od one koja je kod nas istražena i osumnjičena. Zar ćemo za sve te lijeve osumnjičenike, da ih tako uvjetno nazovem, osnivati istražna povjerenstva? Onda ovaj Sabor doista neće više drugo ništa raditi. Zato vas molim, ponašajte se onako kao što smo se mi ponašali kada su pripadnici naše političke opcije bili osumnjičeni jer to je jedini put za pravnu državu. Zato ne politizirajmo nego ih pustimo da neovisno rade. Gospođa Jadranka Kosor je najzaslužnija za ovaj val borbe protiv korupcije i kriminala. Sad pokušavate i to jer su izbori blizu, jer je počela kampanja i to pokušavate minimizirati. Neće vam uspjeti. Zna se tko je što učinio u ovoj državi u borbi protiv kriminala, zna se tko je prihvatio da i u našim redovima mogu biti nepošteni i zna se tko to neće prihvatiti za svoje redove. Zato vas molim, budimo zreli i dorasli. Kriminal ne poznaje stranke. Kriminal poznaje samo valutu. U ovom slučaju istražno povjerenstvo bi skrenulo temu sa glavnih krivaca, a to nama nije u interesu. Mi smatramo da će policija DORH, Vijeće za nacionalnu sigurnost, a ako treba i pravosudne institucije učiniti ono što su činili i do sada. Hvala.
Hvala. Imamo 9 ispravaka netočnih navoda tako da se pripremimo za dužu raspravu. Prvo gospodin Igor Dragovan, izvolite.
Ispravljam navod da je ovaj zahtjev politiziranje istrage po predmetu temeljem kojeg se zahtjeva istražno povjerenstvo. Nema istrage, jer saborsko povjerenstvo se traži za sazivanje na temelju sumnje zlouporabe ravnatelja policije Olivera Grbića protiv političkih protivnika s time da je na svim sastancima na kojima je bio temeljem njegovih tvrdnji bio uz znanje ministra unutarnjih poslova. I mene u ovom trenutku zanima ako je znao ministar unutarnjih poslova onda je vjerojatno znala i predsjednica Vlade. Što ne samo da je paralelni sustav o kojem govorite zapovijedanja postojao prije nego se i nastavio odlaskom Ive Sanadera.
Hvala. Evo prije nego nastavio gospodin Andrija Hebrang se javio za povredu Poslovnika. Dakle, kada klubovi traže ovo što su tražili onda je dužnost po našem Poslovniku dati 5 minuta za obrazloženje i onda nema kao što znate samo se može ispraviti netočni navod, ne može se polemizirati da tako kažem. Je li? Nije replika, pa vas molim da u tom sklopu. Jer ima nas 9, pa zbog toga upozoravam ovih 8 koji još nisu govorili da na tu odredbu našeg Poslovnika. A sada povreda Poslovnika gospodin Andrija Hebrang.
Hvala lijepa. Članak 209. kolega uopće nije ispravio moj navod, jer ja nisam rekao da je to politizacija, nego da mi mislimo da je to politizacija. [[Pljesak.]] A dragi kolega već od svibnja 1990. na vaš užas imamo pravo misliti.
Gospodin Slavko Linić, ispravak netočnog navoda.
Ispravljam netočni navod kolege Hebranga iako i ne treba ispravljati jer on zna reći vrlo rijetko, ali zna koristiti neistinu kao svoj govor. Kad govorite o istragama i da postoje istrage i da zbog toga ne bi trebalo Istražno povjerenstvo onda trebate znati niti postoje kazneni postupci, niti postoje istrage vezano za oružje i sve ono što se u Rijeci događa. Postoje zloupotrebe policije, obmane i laži policije i tragedija je da se s time slažete, da jedna policija laže da radi po nalogu državnog odvjetništva, a državno odvjetništvo nije sudjelovalo u tome. Ali naravno vama je normalno da netko policiju zloupotrebljava i da objašnjavate i da objašnjavate sa ove govornice. Samo vi galamite, samo vi galamite! Ali svaka čast dok galamite sa ove govornice da postoje istrage, a ne postoje istrage. Evo i postojat će. Da, to je istina u ovom Saboru. Stalno ovdje podmećete. U sprezi ste sa policijom i sa ove govornice lažete i optužujete. I samo vi nastavite gospodine Hebrang u ime kluba povremeno govoriti istinu.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Linić je povrijedio Poslovnik i to u članku 214. Dakle, koristio je ispravak netočnog navoda da bi govorio o svemu drugom i vrijeđao zastupnike, vrijeđao Vladu i vrijeđao sve. Vjerojatno bi manje vrijeđao. A čini mi se da oni žele osnovati jedno drugo povjerenstvo, a to je da se na tom povjerenstvu ovom njihovom gospodin Linić trajno proglasni nevin. I onda možda ne bi bilo ovakvih istupa SDP-a. Hvala.
Zbog toga sam i upozorio sve nas, dakle da pokušamo donijeti neki novi Poslovnik kako ne bi bilo zlouporabe ne ispravka netočnog navoda, niti povrede Poslovnika i da, ali idemo dalje. Isto tako povreda Poslovnika gospodin Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Pa što se tiče pristojnosti vi ste već upozorili, a ja ću upozoriti na povredu Poslovnika članak 209. Kolega Linić je opet citirao mene za nešto što nisam rekao. Rekao je da sam ja rekao da se provode istrage, a da se ne provode. Ja sam rekao pustimo institucije koje su nadležne da odluče da li će se provoditi i kako. Ja razumijem da dobro ne čuje, jer je uzbuđen, jer ga je konačno božica pravde u svoj mlin uzela. Ali isto tako ne razumijem zašto govori o povremenim istinama kad je on taj koji nikad ne govori istinu, a još će manje sad kad ga samelje božica pravde.
Imamo ispravak gospodin Zoran Vinković.
Sad ne znam da li je gospodin Hebrang u ime kluba HDZ-a mislio da se božica pravde svoju ruku nagnula na lijevo. Ali božica pravde ili je to tvrdio, ali božica pravde u ovom slučaju nema, nema nikakve veze jer se radi o montiranom političkom procesu. I nije ovo prvi primjer kako se izbori bliže, da sve više se koriste institucije države u obračun sa političkim neistomišljenicima. Pitanje svih pitanja, a to možete i ovaj Sabor i povjerenstvo koje će se osnovati, pogledati izjavu predsjednice Vlade da se moramo dogovoriti tko može biti procesuiran, a tko ne radi zaštita institucija. Hvala lijepo.
Ispravak, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Hebrang je rekao da nije traženo Istražno povjerenstvo kad su započeti procesi ili se javile sumnje za korupciju od strane dužnosnika, dakle za dužnosnike HDZ-a, a da se sad traži Istražno povjerenstvo kada se pojavila sumnja za dužnosnike oporbenih stranaka. To nije istina. Nije se tražilo Istražno povjerenstvo kad se pojavila sumnja u javnosti ili bilo gdje drugdje za dužnosnike oporbenih stranaka. Traži se Istražno povjerenstvo kad se pojavila sumnja izrečena pod punim imenom i prezimenom vašeg bivšeg potpredsjednika Vlade i potpredsjednika stranke da je ravnatelj Policije ciljano tražio anonimne prijave protiv dužnosnika opozicije. Tada se javio zahtjev za Istražnim povjerenstvom. Nigdje nikad nije rečeno da je bilo koji državni dužnosnik, dakle Policije ili bilo koje druge institucije tražio da se protiv zastupnika ili dužnosnika HDZ-a podnose anonimne prijave. A ovdje je rečeno da se protiv dužnosnika opozicije traži da se podnose, za to se traži Istražno povjerenstvo. Istražno povjerenstvo, inače kolega Hebrang ako vas mogu tu također ispraviti, je također institucija države. Institucija države koja utvrđuje političku odgovornost za razliku od DORH-a.
Hvala. Gospodin Nenad Stazić, ispravak.
Netočna je tvrdnja da na lijevu stranu pravosudne vage moraju doći i neke tzv. SDP-ove afere pa spominjete "Excelsior". Vaš kolega Frano Matušić postavio je zastupničko pitanje ministru gospodarstvu Đuri Popijaču i dobio pisani odgovor koji je ovdje podijeljen na zastupničke klupe pa i pred vas dr. Hebrang. U tom odgovoru na to zastupničko pitanje ministar gospodarstva Đuro Popijač, HDZ-ov ministar gospodarstva, eksplicitno navodi da je provjerena privatizacija "Excelsiora", da je ona bila zakonita i u skladu sa svim odlukama Upravnog vijeća HRT-a. Vaša tvrdnja da to unatoč takvom nalazu vašeg Ministarstva gospodarstva mora ići na pravosudnu vagu dokaz je da ovo Istražno povjerenstvo treba osnovati jer se i vi danas ovdje služite time da ispunjavate Grbićev nalog i da optužujete nečasno, neistinito, neodgovorno bilo koga u SDP-u za počinjenje nekih kaznenih djela za koje je utvrđeno da ih nema.
Hvala. Gospodin Hebrang, povreda Poslovnika. Izvolite.
Pa opet članak 209., dakle 2 neistinite tvrdnje koje je meni stavio u usta. Prvo, ja nisam rekao da moraju doći na lijevu stranu vage nego da će istrage pokazati da li će doći na lijevu stranu. … [[Upadica se ne razumije.]] Nisam ja rekao da moraju. Ja mislim da moraju, ali to nisam rekao. A što se tiče ovih izmišljotina to samo pokazuje na kojoj strani je Božica pravde.
Ispravak, gospodin zastupnik Marin Jurjević.
Hvala. Ja bih ispravio neke navode gospodina Hebranga, ali ne znam kojega. U jednoj osobi nekoliko ličnosti. Svaki Hebrang koji se digao pobija onoga prijašnjega i kaže nije, ovaj Hebrang nije rekao što je onaj prije rekao. Dakle, pet puta se digao i svaki put imamo pobijanje prethodnog Hebranga. Pa ne znam kojem Hebrangu da se obratim. Ja bi onome prvome koji je tu bio. … [[Upadica se ne razumije.]] Evo, evo onome što je tu bio. On je rekao, ovaj što je izašao je rekao da su počele istrage. Nikakve istrage nisu počele gospodine jedan od Hebranga. Dakle, ne radi se uopće o tome. Ovaj Hebrang koji je izašao je rekao da se radi o politizaciji istražnih djela. Dakle, jedan od Hebranga koji tu sjedi to nije točna izjava. Gospodin koji je optužen, to je Linić, nije pozvan na nikakav razgovor. Ovaj Hebrang koji je izašao je rekao da postoje nekakvi lijevi osumnjičenici. Koja je to sintagma? Što je to gospodine jedan od Hebranga? Ja uopće ne znam. Mislim, dakle radi se o nebuloznim izjavama. Kažete da se povjerenstvo ne treba osnovati, pa vi negirate smisao najvišeg zakonodavnog tijela koje odražava suverenitet hrvatskog naroda. I samo da završim, Hebrang koji je izašao je kazao zapanjujuću dozu iskrenosti kada je rekao, citiram: "Istražno povjerenstvo nama nije u interesu." Gospodine jedan od Hebranga koji sad sjedi u klupi poslušajte onog prvog Hebranga pa ćete vidjeti da je puno toga rekao što vi tvrdite da nije rekao.
Ja mislim i ovo nebuloze jedan od Hebranga to nije način komunikacije među kolegama u Hrvatskom saboru jer ja vas molim da, vi ste digli ruke za ispravak netočnog navoda i digli ste ruku kad je gospodin Hebrang govorio u ime Hrvatskog sabora i na to ispravljate netočni navod. Ali, vi ste onda deset puta spomenuli jedan od Hebranga itd. To nije korektno. Imamo povredu Poslovnika, gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 214. u kojem kolega Jurjević vrijeđa, pokušava vrijeđati kolegu Hebranga svojim načinom njemu primjerenim iz kojeg je jasno da ga vrijeđa. Svima je nama jasno i javnosti je jasno da ga vrijeđa. A kolega Jurjević istrage su počele i za ljevičare, da. I za one koji su '44. i '45. masovno ubijali Hrvate, da. A jedan od zaslužnih za ta ubojstva je i Ante Jurjević Baja, jedan od zaslužnih koji je potpisao bilo kako bilo ubiti ih se mora. Bilo kako bilo ubiti ih se mora. I vi danas imate obraza ovdje vrijeđati kolegu Hebranga? … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Ja vas molim kolegice i kolege nemojmo širiti predmet rasprave, nije ovo bilo predmet rasprave. Prema tome, ovdje je povreda Poslovnika, ako je bilo, a ja mislim da je poprilično bilo. A širiti na to i tvrditi sada nešto drugo o tom ćemo možda jedan put raspraviti u Hrvatskom saboru pa ćemo o tome otvoreno govoriti. Za sada to nije predmet naše rasprave ovdje. Imamo i povredu Poslovnika gospođa Đurđica Sumrak.Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Jurjević je povrijedio članak 214. i doista ne znam do koje razine će se dozvoliti u Hrvatskom saboru cirkusiranje od strane SDP-a pojedinih zastupnika, ne svih, pojedinih, da oni možda jednu važnu stvar za koju njihov predsjednik misli da je jako važna, ismijavaju cirkusiraju s njom u stilu jedne najniže folk parade. Smijurite se ovdje izazivate, ne držite se Poslovnika, a kada se vi ne držite Poslovnika onda je uredno ... Evo to je to.
Više manje dozvolite mi da to kažem, rekao bih u 90% slučajeva se ne držimo Poslovnika, kada je u pitanju institut povrede Poslovnika i ispravka netočnih navoda. Ali kako se to toleriralo ovdje, a nismo promijenili Poslovnik što ja stalno zagovaram da ga promijenimo, onda što možemo, ja ne želim pred kraj zasjedanja ovog Hrvatskog sabora svakome od vas reći vi ste prekoračili, nije ispravak, nije ovo, nije ono, a mogu u 90% slučajeva upravo to reći. I zato vas molim da se vratimo i završimo ovo, imamo i povredu Poslovnika gospodina Andrije Hebranga izvolite.
Sramotno i beskrupulozno, kolega Jurjević Baja, je povrijedio točku 209. i 214. Točku 209. zato jer sve što je rekao je neistina i netočno je citirao. A 214. zato jer vrijeđa, a ne bi smio vrijeđati iako on ne može uvrijediti jer za mene uvijek vrijedi "Važno je tko kaže, a ne što kaže". Pa to što je on vidio nekoliko Hebranga meni je kompliment, ja na njegovom mjestu vidim jednu veliku nulu.
Ovo je nažalost opće usvojeni stil ponašanja u Hrvatskom saboru. Očekujem kada netko nešto rekne uvredljivo da se oko njega isto tako pobune pa kažu nemoj tako govoriti, a ne uvijek kada se radi o nekom suprotno, ja s tim ne opravdavam nikoga ali vas molim, ako razumijete i ako želite pomoći da ovo zaključimo i završimo i da konačno idemo na točke dnevnog reda jer mi imamo preko 60 točaka dnevnog reda, ni jednu nismo smanjili u odnosu na prošli tjedan, biti će ih još i morat ćemo vrlo intenzivno raditi ako budemo potrošili vrijeme u ispravke netočnih navoda, povrede poslovnika i tu potrošimo po sat vremena. Molim vas, imamo još tri povrede Poslovnika. Prvo, gospodin zastupnik Damir Kajin.
Evo malo prije kolega vraća se u 45. mene ne vrijeđa vraćanje u 45., ne vrijeđa, ali me vrijeđa nešto drugo to je ova predsjedavajuća sloboda, ono što je dopušteno HDZ-u očigledno nije dopušteno opoziciji i po tom obrascu se ponaša i aktualni predsjednik. Iako ga ja razumijem jer teško je u ovakvim okolnostima biti maksimalno objektivan ali kroz takvu jednu predsjedavajuću slobodu onda dolazimo do tih anonimki. Anonimke vidimo HDZ može podnositi to je po vama, vi to branite u duhu demokracije, to se brani otvoreno ovdje u Saboru, to smatrate vrstom političke borbe, ali zasigurno velika većina Hrvatskih građana to smatra zlouporabom i vlasti i položaja onih koji na taj način daju "slobodu policiji da postupa".
Gospodin Linić, povreda Poslovnika izvolite.
Zloupotreba ove govornice da bi se vrijeđalo. Nije to prvi puta zastupniku Matušiću da radi i da laže vrijeđa, ponižava, kvalificira, to je njegov uobičajeni istup, počevši od 45. pa počevši ja bih rekao do današnjeg dana, završivši sa današnjim danom. To je njegov način shvaćanja Poslovnika, to je njegov način slanja poruka Hrvatskoj javnosti. Vrijeđati, ponižavati, kvalificirati. Nije to problem, i onda naravno ustaje se i zastupnik Hebrang koji pokazuje svu ja bih rekao pristojnost i kulturu jednog čovjeka kao što je i on. Doktorskog znanja, akademskog znanja, to je otprilike ono što doživljavamo i vidimo, ja samo još očekujem da zovete policiju da vam pomogne u ostvarenju tih prijetnji.
Gospodin Zoran Vinković također povreda Poslovnika. Nije se javio.
Povredu Poslovnika je napravila zastupnica Sumrak, obzirom da proziva druge, a upravo to radi, ja bih zamolio da prekinemo s ovim povredama Poslovnika, da se manimo ustaša i partizana jer će nam Karamarko otići iz Sabornice, a bilo bi dobro da nam dođe i ministar unutarnjih poslova i predsjednica Vlade. Hvala.
Povreda Poslovnika gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Linić je povrijedio Poslovnik članak 214. jer me optužio za laž, za ono što sam danas izrekao i za ono što inače govorim. Kolega Linić na vašu žalost ono što sam rekao za Antu Jurjevića BAje je povijesni dokument koji je dokumentiran i objavljen u knjigama i kojeg možete naći u povijesnom arhivu i na tom povijesnom dokumentu piše potpis Ante Jurjevića Baje koji završava sa rečenicom, dakle taj njegov dokument završava sa rečenicom vezan za ljude na ... i kaže "Bilo kako bilo, ubiti ih se mora" i to je povijesna istina.
Ja sam pokušao reći da ne trebamo ovdje o povijesti i to ako možemo to preskočiti tu temu, premda je ni najmanje ne podcjenjujem ona je u našem Ustavu itd., da ne zastarijevaju zločini itd. Nije sada tema o tome. Prema tome, da završimo ja se slažem za konstruktivni prijedlog gospodina Vinkovića da to ipak završimo i sada imamo još zapravo tri povrede Poslovnika, gospođa Đurđica Sumrak.
Gospodine predsjedniče. Pa ja sam dignula pločicu povrede Poslovnika na izlaganje kolege, sada ću reći ne morate me vi upozoravati, samo o sebi vodite brigu, kolege Linića koji je izlagao na povredu POslovnika. Dakle, 209. i 214., vas molim da se brinete o sebi. Međutim, ja ću samo to reći povrijeđeni su ti članci. Doista mislim da cirkusiranje u ovom Saboru u interesu građana nije dozvoljeno. A oni žele svoj odbor, pa neka svoj partijski odbor kažu i ti si gospodine Liniću nevin doživotno, evo.
... [[Govornik se ne razumije.]] Gospodin Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Linić je povrijedio članak 214. jer je zapravo i drugi puta za redom vrijeđao našeg predsjednika kluba. Gospodin Andrija Hebran je jedan od ratnih ministara zdravstva, 214. rekao sam, jedan od ratnih ministara zdravstva, jedan od najuspješnijih ministara, humanista i na državnoj i nacionalnoj i međunarodnoj razini priznati stručnjak. Jedan od najuglednijih ljudi, jedan od najzaslužnijih ljudi između ostalog za tvorbu i stvaranje države Hrvatske. I jedan na koncu od onih koji je i trpio zbog monopola na mišljenje kako vi ovdje sada zagovarate i zbog represije onih koje vi sada na određeni način sada štitite. I to je stvarno sramotno.
Gospodin LInić također povreda Poslovnika.
Članak 214. jasno i glasno. Ako nije isto gospodina zastupnika Matušića vrijeđanje onda se pitam da li se mi razumijemo. Gospodin Matušić se obraća Marinu Jurjeviću zastupniku u ovom Saboru, a govori o '45. i govori o nekim svojim viđenjima događaja '45. želeći poslati jasnu poruku da je Marin Jurjević ubojica. Jel to u ovom Saboru prihvatljivo? Jel to način komunikacije među nama? To je način komunikacije. U ovom Saboru ne smijete ništa reći. Izvući će vam i barbare kao pretke da bi vam pokušali jasno poručiti hrvatskoj javnosti tko su. A gospođo ja se ne bavim cirkusom, nego pokušavam upozoriti na ovakva sramotna ponašanja. Matušiću je dozvoljeno da laže, da govori neistinu, priječi i izvlači porodicu. To nije Hrvatski sabor.
Nastavit ću sačuvati živce i dokrajčiti ovu potpunu promašenu po mom mišljenju raspravu, pogotovo oko povrede POslovnika. Dakle, molim vas za strpljenje. Imamo još dvije povrede. Prvo gospodin Damir Kajin.
Ja sam rekao i prije ne zavidim predsjedniku, teško je sačuvati živce. Ali upravo stoga da danas 2011. ne bi neki drugi trpjeli kao što je trpio gospodin Hebrang, a je, da ne bi danas stradavala neka obitelj kao što je stradala njegova, nemojte gospodo iz HDZ-a nikome papovati. To nije vid političke borbe, to je zlouporaba institucija. Na to jednostavno nemate pravo.
Što reći, tko je povrijedio POslovnik, ništa, to samo tako govori jeli, tko god mu padne na pamet što govoriti, međutim nemojte misliti da ja to ne znam i da nemam svoju prosudbu oko toga. Ali želim da ovo završi. Gospodin Frano Matušić također povreda Poslovnika.
Odustajem gospodine predsjedniče, hrvatskoj javnosti je jasno o čemu se radi.
Hvala lijepa. Gospodin Ivan BAgarić.
Ja ne odustajem gospodine predsjedniče, dopustite mi da navedem ponovno 214. gdje je kolega Kajin ponovno vrijeđao zastupnike HDZ-a kada je pozvao da ne pakiraju, kako je on rekao ne pakuju, mislim da među zastupnicima HDZ-a nema nikoga ovdje tko bilo što kome pakira ili pakuje. A gospodin Kajin upravo to čini godinama. Dakle, godinama pakira, samo malo, godinama pakira Hrvatskoj, hrvatskom vodstvu, godinama pakira hrvatskom predsjedniku Tuđmanu, godinama pakira Hrvatima u BiH i godinama izjavljuje ovo što je nedavno izjavio u "Avazu" što je dosita sramotno i pozivam ljude da pročitaju te njegove izjave tamo koji blate hrvatski narod u Hrvatskoj i hrvatsko vodstvo i državu Hrvatsku i optužuje unaprijed, unaprijed optužuje Hrvate sada koji su u sudnici u Haagu i koji čekaju presudu. Može vas sram biti.
Ipak smo izgleda završili s ovim. Pakiranje znači to je trajanje, a valjda nije spakovano unaprijed. Idemo dalje. Gospođe i gospodo zastupnici, o vašim zahtjevima sam poslao poruku i obavijestio Vladu što tražite. Dalje, obavještavam ovdje da je gospodin Petar Selem predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu sazvao sjednicu danas u 13,30 sati u dvorani Stjepana RAdića 133/1, dakle u 13,30 sati. Konačno, hvala vam svima unatoč svemu ovome što smo doživljavali. Idemo dalje. Prelazimo na Konačni prijedlog zakona. Nismo, nismo. Ispravak netočnog navoda Hebrangu.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Strpljivo sam čekao da prestane vrijeđanje i povrede POslovnika. Ispravljam navod kolege Hebranga koji je rekao temeljem čije izjave, izjave Damira POlančeca. Ne kolega Hebran. Ja izjavu DAmira POlančeca spominjao nisam i svoj zahtjev sam temeljio isključivo na izjavi ravnatelja policije Olivera Grbića, a ne DAmira POlanečeca. Istina je da je Damir Polančec izjavio da Oliver Grbić očito ima iskustva sa anonimnim kaznenim prijavama ali to citirao nisam. Ali sad se pitam da li ravnatelj policije osim iskustva ili saznanja o anonimnim kaznenim lažnim prijavama ima li kakva iskustva i saznanja i o pisanju i slanju anonimnih prijetećih pisama.
Ispravak, gospodin zastupnik Damir Kajin.
Najprije gospodinu Bagariću, zašto koristim pojam pakirati jer je Tito preko Krleže poručio Tuđmanu ne pakirati. Ali ja sada želim ispraviti dva netočna navoda gospodina Hebranga. Neka policija istraži itd., ma teško da policija može istražiti svog šefa policije koji je sve gospodo radio u dosluhu s političkim vrhom ove zemlje i sad je logično da ga taj vrh štiti jer su oni ti koji su mu izdali pod navodnicima zapovjed. I druga, najzaslužnija je gospođa Kosor aludirajući na slučaj Sanader i Polančec. Polančec, Sanader, to su uskočki predmeti. USKOK pokreće znači te postupke, policija logično mora surađivati. Znači nije došlo do toga da je autonomno policija i ajde recimo pod navodnicima politika pokrenula te postupke nego hrvatsko pravosuđe. Ono što je politika i policija učinila e to je da su Sanadera dopustili da išeta iz Republike Hrvatske neposredno pred Božić ili Novu Godinu 2011. godine.
Hvala. Gospodin Boro Grubišić, ispravak.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodinu kolegi uvaženom Hebrangu. Naime, dvije su točke. Jedna je da je ovo sve u svrhu predizborne kampanje koja je krenula. Koliko ja znam za sve političke stranke kampanja traje odmah danom nakon prošlih izbora. Drugo, tvrdnja da je Jadranka Kosor pokrenula borbu protiv korupcije i kriminala je zapravo u svrhu njegovanja lika i djela što je u HDZ-u inače uobičajeno. Tako su slavili i gospodina Sanadera, a onda poslije ga se odrekli i popljuvali. Naime, netočno je to da je gospođa Kosor pokrenula borbu protiv korupcije i kriminala nego je klub HDSSB-a, osobito ili poglavito profesor doktor Šišljagić prije pet godina ovdje upozoravao na sve kriminalne radnje oko Sanadera i njegove Vlade. Nažalost, kada sam i takvu stvar rekao ovdje onda sam dobio odgovor od iste te potpredsjednice Vlade što ima o tome govoriti stranka ratnog zločinca. Drugo ili pod b…
Hvala.
Samo malo. Ta potpredsjednica Vlade je sasvim sigurno bila upoznata sa peglanjem, pranjem i pakovanjem. Prema tome, što onda nije poduzimala ništa.
Hvala lijepo.
I treće …/Govornik isključen./…
Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]]
Gospodine predsjedniče, ja bih vas molila zbog konzultacija unutar Kluba o glasovanju 10 minuta stanke.
Neki su nas upozorili da nemaju puno vremena, ako mi možemo kazati da ćemo početi glasovanje, ajde u 11 i 45 recimo. Nemojte nigdje se udaljavati, molim vas, završiti ćemo to brzo. Dame i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 23. sjednice za 28 novih točaka. 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 639. 1. Konačni prijedlog Zakona o cestama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 661. 1. Konačni prijedlog Zakona o uslugama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 669. 1. Konačni prijedloga Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnoga prostora, drugo čitanje, P.Z. br. 672. 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o unaprjeđenju suradnje u sprječavanju i borbi protiv teškog kriminala, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 821. 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju konvencije kojom se mijenja Konvencija o identifikacijskim ispravama pomoraca iz 1958. godine, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 822. 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o osnivanju sveučilišta u dubrovniku, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 823. 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 824. 1. Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2010. godini. 1. Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiravanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2010. godinu. 1. Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji visokih učilišta za 2009., s prilozima. 1. Prijedlog odluke o imenovanju članice Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije za preostali dio mandata. 1. Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2010. godinu. 1. Godišnji izvještaj o radu Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva za 2010. godinu. 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 825. 1. Prijedlog Zakona o nadzoru robe s dvojnom namjenom, s Konačnim prijedlogom zakona hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 826. 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Odluke br. 1/2011 vijeća za stabilizaciju i pridruživanje između EU i Hrvatske od 5/5/2011 kojom se mijenja i dopunjuje protokol 4. uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Republike Hrvatske s druge strane, u pogledu definicije pojma "Proizvodi s podrijetlom" i načina upravne suradnje, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 827. 1. Prijedlog Zakona o sudovima za mladež, prvo čitanje, P.Z. br. 828. 1. Izvješće Umirovljeničkog fonda za 2010. godinu. 1. Prijedlog za utvrđivanje nacrta Ustavnog zakona o izmjeni i dopunama Ustava Republike Hrvatske. 1. Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2010.godinu. 1. Konačni prijedlog Zakona o Državnom uredu za reviziju, drugo čitanje, P.Z.E. br. 667. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, prvo čitanje, P.Z.E. br. 829. 1. Prijedlog Zakona o postupanju s nezakonitim zgradama, prvo čitanje, P.Z. br. 830. 1. Prijedlog Zakona o uređivanju imovinskopravnih odnosa u svrhu izgradnje infrastrukturnih građevina, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 831. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 832. 1. Prijedlog Zakona o pučkom pravobranitelju, prvo čitanje, P.Z. br. 833. 1. Izvješće o provedbi Zakona o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2010. godine. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. POslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donose po hitnom postupku. Naglašavam da se prijedlog zakona o izmjeni Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. broj 824 točka 8. i Prijedlog Zakona o nadzoru rome sa dvojnom namjenom s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z-E. broj 826 točka 16. usklađuje sa propisima EU te sukladno članku 161. POslovnika u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Molim uključimo se radi provjere kvoruma. 86 možemo pristupiti glasovanju. Prvo, ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o unaprjeđenju suradnje u sprječavanju i borbi protiv teškog kriminala, P.Z. br. 821, točka 5. Ako nema, idemo na glasovanje. Uključimo se i glasujmo o prijedlogu za hitnost postupka za ovu točku dnevnog reda. Glasujmo. Prijedlog da se raspravi po hitnom postupku je prihvaćen većinom glasova, 93 glasa za, 3 suzdržana i ništa protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Konvencije kojom se mijenja Konvencija o identifikacijskim ispravama pomoraca iz 1958. godine, P.Z. br. 822, točka 6. Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu za hitnost. Rezultat. Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 98 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o osnivanju Sveučilišta u Dubrovniku, P.Z. br. 823, točka 7. Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o hitnosti. Rezultat. Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 96 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj, P.Z. br. 825, točka 5. Gospodin Daniel Srb, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče. Ovaj zakon izaziva vrlo velike dvojbe zbog kojih je reagirao i Hrvatski helsinški odbor za ljudska prava i doista ne postoji nikakva potreba da se ovakav Zakon o blagdanima donosi po hitnom postupku. Stoga tražim da on ide u redovnu proceduru jer se radi o jednom vrlo delikatnom političkom pitanju.
Hvala lijepa. Imamo primjedbu na hitnost postupka kod donošenja ovoga zakona. Molim uključimo se, uvažavajući ovu primjedbu i odlučimo o tome. Molim uključimo se i glasujmo [[Upadica: Jel glasamo o hitnosti?]] Da, za hitnost postupka, da. A imamo primjedbu na hitnost. Izvolite se izjasniti. Rezultat. 79 za hitnost, 3 suzdržana i 13 protiv. Znači uvršten je po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Odluke br. 1/2011 Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje između EU i Hrvatske od 5.5.2011. kojom se mijenja i dopunjuje Protokol 4. uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Republike Hrvatske s druge strane, u pogledu definicije pojma "Proizvodi s podrijetlom" i načina upravne suradnje, P.Z. br. 827, točka 17. Ako nema, molim izjasnimo se o hitnosti postupka za ovu točku. Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 91 glas za, 1 suzdržan, 1 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o uređivanju imovinskopravnih odnosa u svrhu izgradnje infrastrukturnih građevina, P.Z. br. 831, točka 25. Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu o hitnosti. Rezultat. Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 88 glasova za, 3 suzdržana i 1 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, P.Z. br. 832, točka 26. Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu hitnosti. Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 92 glasa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 23. sjednice? To su točke pod 1, 2, 3, 4, te točke od 9 do 14, točke od 18 do 24 te točke 27 i 28 predložene dopune. Gospodin Nenad Stazić, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Kada je riječ o uvrštavanju preostalih točaka u dnevni red Sabora klub SDP-a podsjeća da je 25. svibnja vama kao predsjedniku Sabora uputio Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi uloge ravnatelja Policije Olivera Grbića o upućivanju anonimnih prijava protiv članova oporbenih stranaka, posebice u vezi s nabavom oružja od strane Kriznog štaba Općine Rijeka '91.godine. U članku 7. Zakona o istražnim povjerenstvima kaže se: o osnivanju istražnog povjerenstva Dom Sabora mora odlučiti na prvoj sjednici nakon što je predsjednik Doma Sabora primio prijedlog sastavljen na način određen člankom 6. ovoga Zakona. Ne kaže se dakle na prvoj idućoj sjednici nego na prvoj sjednici, znači prvoj mogućoj sjednici. S obzirom da je ovaj zahtjev upućen još 25. svibnja, s obzirom da je ova sjednica kad je sazvana, sazvana tako da je već davno trebala završiti i biti sazvana nova sjednica, klub SDP-a vama kao predsjedniku Sabora postavlja pitanja zašto ova točka nije uvrštena u dnevni red. Hvala vam.
Hvala. Odgovorit ću, samo sad pitam ima li na ove predložene točke dnevnog reda primjedbi koje sam ovdje iznio, da ne čitam u cijeloj, pročitao sam već jedan put, prema tome pod točkama koje sam ovdje nabrojio. Ako nema, gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Što se tiče prijedloga da se istražno povjerenstvo osnuje ova sjednica traje nešto duže nego što je bilo uobičajeno i ovo je sjednica ima svoj broj. Ona je 23. sjednica Hrvatskog sabora i u skladu sa zakonom ćemo predložiti dakle na idućoj sjednici osnivanje, uvrstiti u dnevni red, već je to predloženo. Dakle, uvrstiti u dnevni red na sljedećoj sjednici i to je moj odgovor u pogledu te inicijative. Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na odlučivanje o raspravljenim točkama dnevnog reda. Ne tražite? A prije glasovanja? E pa sad bi trebalo biti glasovanje pa vi sad tražite. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora u skladu sa Poslovnikom ja bih sada trebao zatražiti stanku za sjednicu kluba kako bi se dogovorili o načinu glasovanja. Radi efikasnosti ja vas molim da ne određujemo stanku, nego da mi dopustite da iznesem stav SDP-a u pitanju glasovanja o točkama koje nam stoje tu na redu za glasovanje.
Znači pretpostavit ćemo da ste imali stanku, da je ona trajala svega nekoliko sekundi i sad izvolite. Gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Dakle, klub SDP-a želi obavijestiti Hrvatski sabor i javnost da nećemo sudjelovati u postupku odabira članova Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa. O drugim točkama o kojima treba glasovati glasovat ćemo, ali u ovom glasovanju nećemo sudjelovati. Nekoliko je razloga za to. Prvo, podnesen je prijedlog za ocjenu ustavnosti ovoga Zakona. Drugo, zahtijevali smo kod donošenja zakona i predlagali da se ovaj zakon donese 2/3 većinom. Znači, da se donese konsenzusom u ovom Saboru kako bi povjerenstvo imalo ne samo povjerenje ovoga Doma nego i povjerenje ukupne javnosti. Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa kojemu javnost ne vjeruje ne može kvalitetno ispunjavati svoju dužnost. Ta primjedba nije prihvaćena. Povjerenstvo je izabrano vladinom većinom, dakle parlamentarnom većinom koja bira Vladu će biti povjerenstvo koje će štititi interese te Vlade i te većine. Takvo povjerenstvo može služiti samo jednome, a to je da ne ispituje eventualni sukob interesa kod pripadnika vladajuće grupacije, a da oporbi izmišlja i insinuira i da oporbu progoni zbog sukoba interesa tamo gdje on ni ne postoji. Znači, ovo Povjerenstvo će biti političko tijelo već samim time kako se ono bira. Takav slučaj imamo i u pojedinim istražnim povjerenstvima koje su većinom parlamentarnih zastupnika zaključili na primjer da kolega Rončević nije uopće kriv u aferi kamioni iako je sudski pravorijek kasnije rekao drugačije. Takvo jedno tijelo je i neki dan zaključilo da Oliver Grbić i policija nisu napravili nikakav prekršaj iako je policija tu postupala bez naloga Državnog odvjetništva, a lagali su da su takav nalog imali. Prema tome i ovo Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa će se najvjerojatnije ponašati jednako. Takvom povjerenstvu se ne može vjerovati. Takvo povjerenstvo neće moći ispuniti svoju javnu funkciju. Takvo povjerenstvo će biti jedno političko tijelo i mi u odabiru takvog povjerenstva ne želimo sudjelovati, a nakon izbora uvest će se red u ovu zemlju pa će se vjerojatno i ovaj Zakon izmijeniti, a predsjednik povjerenstva će tada ponovno biti iz oporbenih redova, iz vaših redova. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko ispravaka. Gospodin Andrija Hebrang, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ispravit ću samo dva od niza netočnih ispravaka kolege Stazića. Rekao je da će ovo povjerenstvo raditi pristrano, da neće biti nepristrano, da će biti političko itd. To je netočno. Povjerenstvo je na temelju zakona izabrano. Mogli su sudjelovati svi. Bio je raspisan javni poziv. Dakle, demokratskim putem je bilo omogućeno da sudjeluju svi i nemamo pravo osuđivati nekoga tko još nije ni stupio na svoju funkciju. To je nekorektno i netočno. I drugi netočan navod da je pravorijek rekao da je gospodin Rončević kriv. I to nije točno. Pravomoćne presude nema. U civiliziranoj pravnoj državi kolega Stazić tko nije pravomoćno osuđen taj je nevin. Kolega Rončević jest nevin još uvijek i tako će nadam se i ostati.
Hvala. Ispravak gospodin potpredsjednik Vladimir Šeks.
Pa netočna je tvrdnja poštovanog zastupnika Stazića da će ovo povjerenstvo biti usmjereno prema progonu oporbe. Daklem, da neće biti objektivno i pristrano, da će progoniti oporbu. To je netočna tvrdnja, a inače dirljiva je briga jer zastupnik Stazić govori da će SDP pobijediti na sljedećim parlamentarnim izborima i da će HDZ ići u oporbu. A vi se zapravo brinete, hvala na tome za HDZ da to povjerenstvo neće progoniti HDZ onda koji će biti u oporbi. Tako da vam hvala na toj vrlo dirljivoj brizi za HDZ. Uistinu vam hvala!
Hvala. Ispravak gospodin Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja se također priklanjam ispravcima gospodina predsjednika kluba, gospodina Hebranga i gospodina potpredsjednika Šeksa i na isti način otklanjam taj netočan navod kako je ovo Povjerenstvo zapravo političko. Znači li to da su svi zakoni koji su donešeni zakoni samo HDZ-a ili koalicije itd. po istom tom osnovu. Međutim, naglašavam čega se bojim. Ja se bojim da ovo nije najava strategije SDP-a kako će svaka ispravka ili sve ono o čemu se bude govorilo, a ukazivalo na bilo što, što je netko od SDP-ovaca uradio biti zapravo alibi da se kaže da je to politički zapravo zaklanjanje iza toga, i to nikako nije dobro. Ova poruka nikako nije dobra koju SDP šalje. Hvala lijepa.
Dame i gospodo zastupnice i zastupnici, molim uključimo se da provjerimo kvorum kako bi mogli onda prijeći na glasovanje o dnevnom redu i prijeđenim točkama dnevnoga reda. Molim uključimo se. Ima nas više nego što se uključimo. 81, možemo odlučivati. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici, na temelju članka 204. stavka 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda ovog 23. zasjedanja sa novih 15 točaka: 1. PRIJEDLOG ZAKONA O VISOKOM OBRAZOVANJU, prvo čitanje, P.Z. br. 834. 2. PRIJEDLOG ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O SUZBIJANJU ZLOUPORABE DROGA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 835. 3. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 836. 4. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZRAČNOM PROMETU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E br. 837. 5. PRIJEDLOG ZAKONA O ZNANSTVENOJ DJELATNOSTI, prvo čitanje, P.Z. br. 838. 6. PRIJEDLOG ZAKONA O SVEUČILIŠTU, prvo čitanje, P.Z. br. 839. 7. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BESPLATNOJ PRAVNOJ POMOĆI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E br. 840. 8. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA O FINANCIRANJU IZMEĐU VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I EUROPSKE KOMISIJE U VEZI S NACIONALNIM PROGRAMOM ZA HRVATSKU U OKVIRU PROGRAMA IPA – KOMPONENTA POMOĆ U TRANZICIJI I JAČANJE INSTITUCIJA ZA 2010. GODINU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 841. 9. PRIJEDLOG USTAVNOG ZAKONA O IZMJENI I DOPUNAMA USTAVA REPUBLIKE HRVATSKE, prvo čitanje, P.Z. br. 842. Predlagatelj: Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav 10. a) PRIJEDLOG ODLUKE O RAZRJEŠENJU ČLANOVA UPRAVNOG VIJEĆA HRVATSKE IZVJEŠTAJNE NOVINSKE AGENCIJE b) PRIJEDLOG ODLUKE O IMENOVANJU ČLANOVA UPRAVNOG VIJEĆA HRVATSKE IZVJEŠTAJNE NOVINSKE AGENCIJE 11. PRIJEDLOG ODLUKE O IMENOVANJU PREDSJEDNIKA I ČLANOVA UPRAVNOG VIJEĆA UREDA ZA PRONALAŽENJE, OBILJEŽAVANJE I ODRŽAVANJE GROBOVA ŽRTAVA KOMUNISTIČKIH ZLOČINA NAKON DRUGOG SVJETSKOG RATA 12. GODIŠNJE IZVJEŠĆE O RADU DRŽAVNE KOMISIJE ZA 2010. GODINU ZA KONTROLU POSTUPAKA JAVNE NABAVE Podnositelj: Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave 13. STRATEŠKI PLAN HRVATSKE ZAKLADE ZA ZNANOST 2011 – 2015. GODINE Podnositelj: Hrvatska zaklada za znanost 14. GODIŠNJE IZVJEŠĆE HRVATSKE ZAKLADE ZA ZNANOST ZA 2010. GODINU Podnositelj: Hrvatska zaklada za znanost 15. PRIJEDLOG ODLUKE O IMENOVANJU VRŠITELJA DUŽNOSTI PREDSJEDNIKA I ČLANOVA VIJEĆA ZA GRAĐANSKI NADZOR SIGURNOSNO-OBAVJEŠTAJNIH AGENCIJA Predlagatelj: Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se Prijedlog zakona o dopunama Zakona o suzbijanju zlouporabe droga sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 835. točka 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zračnom prometu sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 837. točka 4. i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 840. točka 7. usklađuju sa propisima Europske unije te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona ne glasujemo. Molim uključimo se radi provjere ponovnog kvoruma ili nije potrebno. Imamo kvorum. Idemo dakle na glasovanje. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, P.Z. br. 836. točka tri? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti za ovaj prijedlog. Rezultat? Za ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 84 glasa za, ništa suzdržan, ni jedan protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije u vezi sa Nacionalnim programom za Hrvatsku u okviru Programa IPA - Komponenta pomoć u tranziciji i jačanje institucija za 2010. godinu, P.Z. br. 841. točka 8.? Ako nema molim uključimo se i glasujmo o hitnosti za ovaj zakon. Ovaj prijedlog o hitnosti prihvaćen je jednoglasno sa 85 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 23. sjednice. To su točke pod jedan, pet, šest i točka devet do petnaest predložene dopune da ne bih čitao. Pročitao sam ih ranije i označio sa brojkama. Gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, u ime kluba SDP-a želim reći da imamo primjedbu na uvrštenje u dnevni red točaka pod rednim brojem jedan Prijedlog zakona o visokom obrazovanju, pet Zakona o znanstvenoj djelatnosti, šest Zakona o sveučilištu iz dva temeljna razloga. Prvi, o tim zakonima postoji konsenzus stručne i akademske javnosti da su loši i da neće učiniti dobro sustavu znanosti i visokog obrazovanja. I nama u SDP-u je zapravo gotovo nevjerojatno da je ministru Fuchsu uspjelo nemoguće, a to je ujediniti struku koja je konsenzusom zapravo protiv ovih prijedloga zakona. Drugi razlog je politički, jer gospodine predsjedniče politički je u najmanju ruku nepristojno od strane Vlade u proceduru u Hrvatski sabor upućivati cjelovite reformske zakone u zadnjim mjesecima mandata u kojima neće uspjeti niti donijeti provedbene propise za primjenu zakona, a kamoli ih na neki način implementirati u praksi. Stoga molimo da se i uvrštavanje dnevni red ovim zakonima Sabor izjasni, uz još jednu napomenu da je struka o ovim zakonima jedinstvena, jedinstvena je u stavu protiv.
Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici, imamo primjedbu kluba SDP-a za točke Prijedlog Zakona o visokom obrazovanju 834, Prijedlog Zakona o znanstvenoj djelatnosti P.Z. broj 838, i Prijedlog Zakona o sveučilištu, prvo čitanje, P.Z. 839. Dakle oni se zapravo protive da se ove točke dnevnog reda uvrste u dnevni red. Pa ćemo glasovati. Prvo o Prijedlogu Zakona o visokom obrazovanju. Molim uključimo se i glasujmo o tome da se uvrsti ili ne uvrsti u dnevni red ovog zasjedanja P.Z. broj 834. Dakle glasujemo o tome. Molim vas, imamo Prijedlog Zakona o visokom obrazovanju. Na njeg ima primjedbu Klub zastupnika SDP-a da se uvrsti u dnevni red. Ja sad stavljam na glasovanje, tko će, koje će glasovati da se uvrsti glasovat će plus, tko neće minus ili, ja mislim da je to potpuno jasno, nema tu nikakvih nejasnoća. Je li jasno to? Molim vas izvolite se uključiti i glasovati. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, sve pojedinačno. Molim glasujemo za P.Z. 834, da li da se uključi ili ne. Molim uključimo se i glasujmo. Mogli smo i drugačije. Dakle da se uključi u dnevni red 71, 4 suzdržana i 24 protiv. Ako mislite da je procedura tu povrijeđena, može se glasovati o amandmanu zapravo SDP-a, pa ćete glasovati o amandmanu SDP-a, ako mislite da je to bolje, ali ja ne mislim. Idemo na 5. prijedlog, pod točkom 5. Prijedlog Zakona o znanstvenoj djelatnosti, prvo čitanje, P.z. broj 838., također primjedba Kluba zastupnika SDP-a. Dajem na glasovanje da li se uvrsti ili da se prihvati prijedlog Kluba zastupnika SDP-a da se ne uvrsti. Izvolite glasovati. Rezultat? Ovaj prijedlog zakona je prihvaćen da se uvrsti u dnevni red sa 70 glasova za, 4 suzdržana i 22 protiv. I imamo Prijedlog Zakona o sveučilištu, P.Z. broj 839, pod točkom 6., također uz primjedbu Kluba zastupnika SDP-a da se ne uvrsti. Molim uključimo se i glasujmo. Ovaj prijedlog zakona je uvršten u dnevni red većinom glasova, 70 glasova za, 7 suzdržanih i 24 protiv. O ostalim točkama nije bilo primjedbi gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala lijepa. Dame i gospodo kao što sam najavio danas ćemo dopuniti dnevni red na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika. Pa ću predložiti 13 novih točaka. Molim uključimo se radi provjere kvoruma. Molim uključimo se radi provjere kvoruma radi glasovanja pa onda nastavljamo ponovno sa točkom dnevnog reda. Rezultat? 88 ovdje. Molim vas nismo se uključili radi, iako su … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, imamo 77. Prikažite. Dakle, 79. Možemo prijeći na dnevni, zapravo na dopunu dnevnog reda. Kao što sam rekao na temelju članka 209. stavak 2. Poslovnika. 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA ZAKLADI „KULTURA NOVA“, drugo čitanje, P.Z. br. 794 1. KONAČNI PRIJEDLOG ZAKONA O SUDOVIMA ZA MLADEŽ, drugo čitanje, P.Z. br. 828 1. PRIJEDLOG ZAKONA O DOPUNI ZAKONA O BLAGDANIMA, SPOMENDANIMA I NERADNIM DANIMA U REPUBLICI HRVATSKOJ, prvo čitanje, P.Z. br. 843 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PROCJENI UČINAKA PROPISA , S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E br. 844 1. PRIJEDLOG ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA DRŽAVNIH ODVJETNIŠTAVA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 845 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PODRUČJIMA I SJEDIŠTIMA SUDOVA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 846 1. PRIJEDLOG ZAKONA O OBEŠTEĆENJU RADNIKA TRGOVAČKOG DRUŠTVA SALONIT D.D. U STEČAJU VRANJIC, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 847 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ELEKTRONIČKIM MEDIJIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 848 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O MEDIJIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 849 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I VIJEĆA MINISTARA BOSNE I HERCEGOVINE O PREDAJI I PRIHVATU OSOBA KOJIH JE ULAZAK ILI BORAVAK NEZAKONIT, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 850 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SUDSKOM REGISTRU, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 851 1. PRIJEDLOG NACIONALNE POLITIKE ZA PROMICANJE RAVNOPRAVNOSTI SPOLOVA, ZA RAZDOBLJE OD 2011. DO 2015. GODINE 1. IZVJEŠĆE O OBAVLJENIM POSLOVIMA I SREDSTVIMA UTROŠENIM U 2010. GODINI ZA POPIS STANOVNIŠTVA, KUĆANSTAVA STANOVA U REPUBLICI HRVATSKOJ 2011. GODINE Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se prijedlog Zakona o procjeni učinka propisa sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 844, točka 4. usklađuje sa propisima EU te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Dakle, utvrđujem da imamo kvorum, da možemo pravovaljano odlučivati. I prelazimo na odlučivanje. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na hitnost postupka kod donošenja Zakona o područjima i sjedištima Državnih odvjetništava P.Z. br. 845., točka 5.? Da. Gospodin zastupnik Zoran Vinković, izvolite.
Pa evo ukratko spomenut ću samo 2 slučaja da se Općinskom državnom odvjetništvu u Našicama spaja Općinsko državno odvjetništvo u Đakovu, a da se Općinskom državnom odvjetništvu u Osijeku spajaju Općinska državna odvjetništva u Belom Manastiru i Valpovu. Dakle, smatram da se ovako jedne dalekosežne posljedice za rad tih državnih odvjetništva u ovim gradovima u Slavoniji ne mogu donijeti po hitnom postupku i zato tražim ukidanje hitnog postupka i tražim drugo čitanje. I normalno izmijenu, a podnijet ću i amandmane za to. Tako da se opet da samo upozoravam mi đakovčani očigledno smo naučili na rješavanje problema na ulicama i što se tiče đakovštine vidim tu SALONIT i obeštećenje radnika pa pozivam Vladu da isto tako to ozbiljno shvati, a isto tako i da promijeni ovu odluku. Kao što će ju morati promijeniti i za državnu ergelu. Kad se spajala ergela Lipik sa ergelom, odnosno ergela Đakovo bila preseljena u ergelu Lipik.
Sve smo razumjeli.
Hvala.
Hvala. Imamo također, izvolite gospođa Ingrid Antičević-Marinović primjedbu.
Pa poštovani gospodine predsjedniče evo vidite prijedlog Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava s konačnim prijedlogom zakona. Dakle, gdje Vlada predlaže hitnu proceduru, za nas u klubu SDP-a je apsolutno neprihvatljiv da se po hitnom postupku jednim potezom pera ugase 32 državna odvjetništva. I to među njima ima onih koji su i na otocima, primjerice Državno odvjetništvo u Supetru na otoku Braču gdje je prije nekoliko mjeseci Vlada dakle odobrila još 3 mjesta za sud, to ću nešto poslije reći i o sudovima, da bi evo sada potezom pera gasila ta državna odvjetništva koja imaju takav priljev, koji na kraju krajeva znače i sukladnost primjene odredba Zakona o otocima, a da ne govorim i u nekim drugim kopnenim područjima. Općenito mogu reći dakle, ne može se potezom pera ugasiti 32 pravosudna tijela. To još nijednoj zemlji nije pošlo za rukom.
Ovdje imamo primjedbu na hitnost kod donošenja ovoga zakona. Obavještavam, odnosno ponavljam da je gospodin Zoran Vinković i gospođa Ingrid Antičević-Marinović imaju primjedbu na hitnost postupka kod donošenja ovoga zakona pa molim vas uključimo se i glasujmo uz ovu napomenu koju sam rekao … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Ne, ne molim vas, molim vas … [[Upadica se ne razumije.]] A možemo rukom. Tko je za primjenu, odnosno tko je za prijedlog gospodina Vinkovića i gospođe Antičević-Marinović da se ne dozvoli hitnost postupka? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu glasova. Znači, a tko je za hitnost postupka? Rezultat? 22 protiv, 70 za. Znači ide po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima i sjedištima sudova, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 846, točka 6.? Gospodin Zoran Vinković, a potom gospođa Ingrid Antičević Marinović.
Pa ista stvar. Ovdje u članku 2. u izmjenama protivim se hitnom postupku. Stoji da je Općinski sud u Našicama nadležan i za područje Općinskog suda u Đakovu, a Općinski sud u Osijeku sva sreća da nije negdje dalje, za područje Općinskih sudova u BElom Manastiru i Valpovu. Pa ja predlažem uvaženoj Vladi i HDZ-u i ovima koji pričaju da Đakovačku katedralu prebace u Dugobabe na način kako se radi ovo sa Đakovom. I tražim da shvatite složenost situacije. Imate 150 godina Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, mnogi ste prošli kraj Strossmayer galerije i Hrvatske znanosti i umjetnosti, nju je utemeljio biskup đakovački, srijemski i bosanski Josip Juraj Strossmayer. I možemo se smijati ali ovo ne možete raditi ni Slavoniji ni Đakovu. Drugo je ovaj cirkus sa braniteljima, ali je ovo još veći cirkus i dopustite svinjarija.
Protivite se hitnosti postupka. Gospođa Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Klub SDP-a protivi se da se po hitnoj proceduri ugase 30 sudova, 30 općinskih sudova i njihovih kaznenih odjela. Općinski sud u Supetru, evo čitam izvješće sa sastanka ministra pravosuđa, predsjednika Vrhovnog suda i Županijskog suda u Splitu i predsjednice Općinskog suda u Supetru, a sastanak je bio u Zadru, gdje je odlučeno i zapisnički konstatirano da se tom sudu odobrava još dva suca, a sada dakle niti mjesec i pol dana vi ukidate kompletan sud. Gospodo ne ukidajte sudove, nećete na taj način spriječiti suđenje. Apsolutno je nešto neprihvatljivo dakle i u prošlim vremenima i sustavima toliko je bilo i vremena i rasprave o tome.
I vi se protivite hitnosti?
Mi se protivimo. I još možda, dozvolite predsjedniče jedna rečenica koja je jako važna. Ja mislim da oko treba postići jednu suglasnost. Naime, za nas su sudovi i jedna naša temeljna odrednica naše pravne povijesti. Pa još u Imotskom je osnovan sud koji je sudio o kaznenim stvarima još 1856. godine. Pa ne možemo mi potezom pera i te manje sudove gasiti i iz ovog jakog bitnog i samobitnog našeg razloga i određenja.
Pitanje je da li dakle ovako da ne bi postoje dvije primjedbe na hitnost postupka kod donošenja ovog zakona, gospodina zastupnika Zorana Vinkovića i gospođe zastupnice Ingrid Antičević Marinović, to molim vas da imate vidu. A sada vas pitam tko je za hitnost postupka kod donošenja ovoga zakona, neka digne ruku? Molim da se izbroji. Tko je protiv hitnosti postupka, molim da se izbroji? Rezultat? Za hitnost postupka 69, protiv 21, dakle ide po hitnom postupku. Da li ima netko od zastupnika ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o obeštećenju radnika Trgovačkog društva "Salonit" d.d. u stečaju Vranjic, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 847 točka 7.? Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Smatram da ovaj zakon treba ići u drugo čitanje, obzirom na to da ima više tvrtki u Hrvatskoj gdje su radnici prevareni od hrvatske Vlade koja je upravljala tim trgovačkim društvima, imala upravljački paket, imenovala uprave, imale članove nadzornog odbora, kao što je "Đakovština" d.d. u Đakovu. I tražim da se ova obeštećenja, možete se vi smijati. Malo ih opomenite gospodine predsjedniče. I tražim da se ovaj zakon nadopuni svim tim tvrtkama gdje radnici također traže prvo sastanak u hrvatskoj Vladi ili u ministarstvu, pa još do dan danas nisu dobili odgovor. Znaju to uvaženi zastupnici HDZ-a iz Slavonije i kakva je to tvrtka i tko ju je doveo u propast.
Hvala. Imamo primjedbu na hitnost.
A što se tiče, ja pišem amandmane za sudove i državna odvjetništva pa ćete vidjeti da sam se založio za opstanak u svim tim mjestima, za razliku od vas koji dižete ruku da se ukidaju.
Ovo sada govorimo o Trgovačkom društvu Salonit. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona koji se inače zastupnik Vinković protivi, molim da digne ruku? Hvala. Ima li protiv? 1,2,3 ovaj zakon ide u hitnost postupka. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o elektroničkim medijima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 848? Ako nema tko je za hitnost postupka molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 91 glas. Ima li tko od zastupnika ili zastupnika primjedbu na hitnost postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o medijima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 849, točka 9.? Ako nema tko je za hitnost molim da digne ruku? Hvala. Ima li protiv? 1,2,3, znači imamo situaciju 88 za, 3 protiv. Ima li tko od zastupnika ili zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o predaji i prihvatu osoba kojih je ulazak ili boravak nezakonit, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 850, točka 10.? Ako nema tko je za hitnog postupka kod donošenja ovog zakona, molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Prihvaćen je prijedlog hitnosti sa 91 glas jednoglasno. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama zakona o sudskom registru, P.Z. br. 851, točka 11. Zoran Vinković, izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, ako se po hitnom postupku zna se sjedišta općinskih sudova, sjedišta općinskih odvjetništva smatram da ovaj zakon treba ići u drugo čitanje jer se bavi i tom problematikom. A ja bih vas zamolio da li mi možete garantirat kad budem dolazio sad kući da netko ne skine tablu s imenom mjesta Đakovo, da u međuvremenu ne bi Vlada predložila da se i to ime ukine i napiše npr. Dugobabe ili Salzburg donji.
Hvala. Imamo primjedbu na hitnost kod donošenja ovog zakona. Tko je da ovaj zakon ide po hitnom postupku molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Jedan, dva, tri. Rezultat. Ova hitnost kod donošenja zakona je prihvaćena 87 za, 3 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 23. sjednice, to su točke 1, 2, 3 te točka 12 i 13 predloženih dopuna. Da ih ne čitamo, znamo i pročitali smo ih. Molim, šta, dopuna dnevnog reda, koju primjedbu.
Pa imam ja obzirom da ovaj saziv, ova sjednica, ja bih vas zamolio jel vi znate kao predsjednik Sabora i predsjedavajući ove sjednice koliko ova sad sjednica ukupno ima točaka i ne govorim ja to zbog godišnjih odmora. Dokad će ova sjednica trajat i vjerujem da kao jedan od nositelja stupova vlasti u Republici Hrvatskoj, zakonodavne vlasti, znate kad će biti parlamentarni izbori ili mi kao saborski zastupnici moramo danas gledat Dnevnik da bi saznali što ste se dogovorili sa Friščićem.
Ima li primjedbi na ove točke dnevnog reda?
A ja bih vas molio da mi odgovorite kao zastupniku.
Hoću, ali imate li primjedbi na točke?
Jer nismo ovdje ovce za šišanje. Ako netko misli da smo ovce onda je to druga stvar.
Budući da nema primjedbe ovaj dnevni red je utvrđen. A odgovor na vaše pitanje ću dati kad budem u stanju. Imat ćemo 55+13, 68 točaka dnevnog reda za sada do kraja, do 15. pa ćemo vidjet dalje. Hvala lijepa. Sada nastavljamo, dakle dnevni red je utvrđen. Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa radom i kao što je najavljeno najprije ću predložiti dopunu dnevnog reda, a potom ćemo odlučivati o raspravljenim točkama. Dakle sukladno članku 204. stavka 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda ovoga 23. sjednice sa 22 nove točke. I to – 1. Konačni prijedlog Zakona o postupanju sa s nezakonito izgrađenim zgradama, drugo čitanje, P.Z. br. 830. 2. Prijedlog Zakona o zaštiti zraka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 852 3. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 853 4. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, prvo čitanje, P.Z. br. 854 5. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim unijama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 855 6. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o osnivanju Međunarodne antikorupcijske akademije kao međunarodne organizacije, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 856 7. Prijedlog Zakona o odnosima Republike Hrvatske s Hrvatima izvan Republike Hrvatske, prvo čitanje, P.Z. br. 857 8. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 858 9. Prijedlog Zakona o udomiteljstvu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 859 10. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prikupljanju podataka po osiguranicima o doprinosima za obvezna mirovinska osiguranja, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 860 11. Prijedlog Zakona o javnoovršiteljskim pristojbama, prvo čitanje, P.Z. br. 861 12. Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o umirovljeničkom fondu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 862 13. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o audiovizualnim djelatnostima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 863 14. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, drugo čitanje, P.Z.E. br. 829 15. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 864 16. Prijedlog Zakona zakladi o javnoj nabavi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 865 17. Prijedlog Kaznenog zakona, prvo čitanje, P.Z.E. br. 866 18. Izvješće o radu Nacionalnog odbora za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2011. godine Podnositelj: Nacionalni odbor 19. Godišnje izvješće o radu Upravnog vijeća HINE od 1. svibnja 2010. do 30. travnja 2011. Podnositelj: Upravno vijeće HINE 20. Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2010. Podnositelj: Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje 21. Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u 2010. godini Podnositelj: Hrvatska agencija za malo gospodarstvo 22. Izvješće o pojavama diskriminacije za 2010. godinu Podnositelj: Pučki pravobranitelj. To bi bile ti. I Prijedlog Zakona o javnoj nabavi, sa konačnim prijedlogom zakona. Dakle naglašavam da su prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak P.Z. broj 864, točka 15., te Prijedlog Zakona o javnoj nabavi, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 865, točka 16., usklađuje sa propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Molim vas uključimo se radi provjere kvoruma. Rezultat? Molim uključimo se. 96 prisutni, a vi ste izbrojili 109. U svakom slučaju imamo kvorum. Idemo glasovati. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju konvencije Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja, to je P.Z. 853, točka 3? Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o predloženoj hitnosti za ovaj zakon. Molim uključimo se, glasujmo. Rezultat? Hitnost je prihvaćena većinom glasova, 85 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o kreditnim unijama, P.Z. broj 855, točka 5? Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o hitnosti. Rezultat? Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 84 glasa za, 4 suzdržana i jedan protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o osnivanju međunarodne antikorupcijske akademije kao međunarodne organizacije. To je P.Z. 856, točka 6? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Rezultat? Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 88 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, P.Z. br. 858. pod točkom 8.? Ako nema molim uključimo se i glasujmo o hitnosti za ovaj prijedlog. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Da, izvolite. Gospodin Flego, izvolite.
Želim vas podsjetiti da je Zakon o osnovnom i srednjem školstvu donesen 15.07.2008. godine. Da su promjene zakona bile 15.07.2009. godine, da su promjene zakona bile 14.07.2009. godine i da sada usprkos našim upozorenjima od nove godine promjene zakona dolaze na zadnji tjedan zasjedanja. I ja stvarno ne znam da li ima smisla da mi tome podilazimo.
Vi se protivite hitnom postupku. Dakle, molim vas uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka uz ovaj prijedlog gospodina zastupnika Gvozdena Flege koji se protivi primjeni hitnog postupka. Uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Rezultat? Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 72 glasa za, 1 suzdržan i 31 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o udomiteljstvu, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 859, točka 9.? Gospođa zastupnica Milanka Opačić, izvolite.
Imam primjedbu na hitnost postupka zbog toga što je riječ o jednoj materiji koja je u zadnjih 15 dana napisana u smislu izmjena ovog zakona. Mislim da nema nikakve potrebe da se u tom dijelu zakon piše u samo 15 dana. Niti struka niti javnost nije imala dovoljno vremena da se očituje o izmjenama u ovom zakonu koji je vrlo konfuzan i koji će ponovno napraviti puno više štete nego koristi u jednom vrlo osjetljivom području u kojem nam je u interesu da udomiteljstvo bude regulirano na puno kvalitetniji način od onoga kako ga u ovom trenutku regulira ovaj zakon.
Hvala. Uz ovaj prijedlog gospođe da se ovaj zakon ne bi donosio po hitnom postupku molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu hitnosti. Rezultat? Dakle, hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 70 za, 2 suzdržana i 30 protiv hitnosti. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prikupljanju podataka po osiguranicima o doprinosima za obvezna mirovinska osiguranja, to je P.Z. br. 860. točka 10.? Ako nema stavljam ovo, uključimo se i glasujmo o hitnosti. Rezultat? Hitnost postupka je prihvaćena, 87 glasova za, ništa suzdržano i 1 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o umirovljeničkom fondu, P.Z. br. 862. točka 12.? Ako nema uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka. Rezultat? Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 86 za, ništa suzdržanih i 1 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o audiovizualnim djelatnostima, to je P.Z. br. 863. točka 13.? Nema. Uključimo se i glasujmo o prijedlogu hitnosti postupka. Hvala. Rezultat? Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 84 glasa za, 1 suzdržan i ništa protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na uvrštenje preostalih točaka u dnevni red 23. sjednice to su točke pod 1., 2., 4., 7., 11., 14. te točke od 17. do 22. predložene dopune? Ako nema mi smo dnevni red dopunili i samo vas molim da ne čitam sve ove točke dnevnog reda, pročitao sam ih ranije. Hvala. Na taj način smo dopunili dnevni red. Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade, u skladu sa odredbama Poslovnika, članak 180. do 184. Poslovnika. Aktuelno prijepodne održava se na početku svake sjednice, prije prelaska na 1. točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja je zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdravljam predsjednicu Vlade, pozdravljam sve ministre. I ovo pitanje upućujem ministru pravosuđa, a odnosi se na problematiku vezanu za uređivanje zemljišnih knjiga. Dakle, znamo da u RH je u toku postupak uređivanja zemljišnih knjiga i u tom postupku su u odnosu na dugogodišnje zakonite i poštene posjednike poljoprivrednog, šumskog i drugog zemljišta, a koji se još uvijek nalaze u statusu izbjeglica uočene sljedeće situacije: prvo, takvi posjednici su zbog svojih životnih okolnosti u kojima se još uvijek nalaze onemogućeni da rješavaju svoja vlasnička prava jer su rokovi za te stvari prekratki, jer ne postoje dostatna sredstva kod pojedinaca za takve stvari i uostalom ne postoje ni određena dokumenta za dokazivanje prethodnih vlasništva zbog poznatih proteklih okolnosti. Druga stvar je da su to pošteni i zakoniti posjednici više desetaka godina. I treća stvar je potpuno su ljudi neinformirani o potrebi promptnog rješavanja svojih vlasničkih odnosa. Uslijed takvog hendikepa država koristi svoju zakonsku mogućnost i na brzinu, reklo bi se u nekoj tajnosti bez znanja posjednika, uknjižava se kao vlasnik na te posjede. Takvi su primjeri na području općine Vrsik kod Nina, a takvi su primjeri i na području grada Vrlike gdje su posjednici u izbjeglištvu danas, a postupak uknjižbe vlasništva države je u toku. Mogli bi navesti još niz ovakvih primjera i posljedica nesređenih zemljišnih knjiga. Dakle, moje pitanje gospodine ministre je sljedeće: što namjerava poduzeti ministarstvo kako bi se zaštitila imovinska prava povratnika izbjeglica tamo gdje se RH uknjižila kao vlasnik na njihove posjede, a bez njihovoga znanja?
Gospodin ministar Dražen Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo. Najbolji način da spriječimo ovakve stvari su precizne i uredne evidencije i registri zemljišnih knjiga. Ja moram reći da RH zaista ulaže velike napore i velika sredstva u raščišćavanje i uredne registre zemljišnih knjiga i imamo zajednički informacijski sustav. To je jedan program koji objedinjuje podatke katastra i zemljišnih knjiga jer kao što znamo RH ima katastar koji je nekad vodio i evidenciju posjeda i zemljišne knjige koje vode evidenciju vlasništva. Mi smo sada izradili program nakon određenog broja godina, iznimno dobar program, ja bih rekao nažalost i iznimno skup, ali objedinili smo podatke i stvorili smo program da podaci katastra i zemljišnih knjiga budu na istom mjestu. Međutim, samo da kažem koliki je to obim posla. U RH imamo oko 3,5 tisuće katastarskih općina. U tih 3,5 tisuće katastarskih općina imamo 15 milijuna katastarskih čestica, 5 milijuna vlasnika tih čestica. Od tih 3,5 tisuće katastarskih općina oko 230 nemamo zemljišnih knjiga. I sada za te zemljišne, za ta područja gdje nemamo zemljišne knjige vodimo postupak osnivanja zemljišnih knjiga. Da bismo ih osnovali moramo provesti novu izmjeru. I Vlada donosi odluke za ona područja gdje su prometi intenzivni da se osnivaju zemljišne knjige, da se otvaraju znači nove izmjere, a u ovakvim situacijama ako je došlo do nekakvog neopravdanog knjiženja postoje pravni mehanizmi da se to popravi. Jedan od tih je naravno treba se javiti Državnom odvjetništvu i u mirnom postupku analizirati i vidjeti činjenice koje su dovele do eventualno takvog problema o kojem vi govorite. Ali, iznimno je značajan ovaj projekt zajedničkog informacijskog sustava i želim reći da takav pilot program u odnosu na program koji smo napravili postoji već na sudu u Požegi i Zadru i naša je namjera u sljedećih nekoliko godina raširiti to na cijelu Hrvatsku. Tada ćete na jednom mjestu imati podatke i vezano za katastar i zemljišne knjige. Hvala.
Hvala. Gospodin Mile Horvat, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine ministre na ovom pojašnjenju koje je bilo vrlo iscrpno i prihvaćamo da je ovo vrlo obiman posao, da traži određene napore, sredstva, traži i vrijeme itd. Međutim, ipak ostaje nekakav naš utisak da je u ovim slučajevima o kojima sam govorio država bila u nekoliko preažurna kad je radila te stvari, odnosno kad se uknjižavala na vlasništvo dugogodišnjih posjednika, a radi se uglavnom o kategoriji nemoćnih ljudi koji ne mogu ovog trenutka doći i učestvovati u ovim pregovorima, odnosno pokušajima poravnanja kao što ste vi rekli.
Hvala lijepa. Trebao sam prije gospodina zastupnika Mile Horvata ovo reći što ću sad reći i zato se ispričavam gospođi Opačić, to nije radi nego što sam to zapravo preskočio. Naime, želim upozoriti sve zastupnice i zastupnike da se drže Poslovnika u pogledu vremena i načina postavljanja pitanja, a to točno tamo piše kako i odgovora koji će dati članovi Vlade. I isto tako vas molim da u skladu s onim što je Predsjedništvo Hrvatskog sabora prošireno sa predsjednicima klubova zaključili u pogledu postavljanja pitanja da to bude bez osobnih ovih ili onih uvreda, bilo zastupnika, bilo članova Vlade. Pa eto možda nije potrebno to upozoriti, ali evo da se podsjetimo da smo to ipak raspravili i donijeli o tome svoja stajališta. Ispričavam se još jedanput gospođi Opačić, ona je na redu za postaviti pitanje. Izvolite, gospođa Milanka Opačić.
Hvala. Moje pitanje upućujem gospođi Jadranki Kosor. Prije svega dobar dan i dobrodošli u Hrvatski sabor. Sigurno ste čuli da smo vas danima i tjednima zvali da dođete u Hrvatski sabor i da kažete … [[Govornici isključen mikrofon, ne razumije se.]] Gospodine predsjedniče ja vas lijepo molim, ja mislim da korektno sam krenula sa postavljanjem pitanja. Dakle, zvali smo vas ovdje danima
… [[Govornik naknadno uključen, ne razumije se.]] to što imaju i da se u skladu s onim što smo zajednički zaključili ponašamo u tijeku ove sjednice, a i drugih sjednica naravno.
Ili da oporbi uzme mogućnost da bilo što govori u Parlamentu, možemo možda i tako. Dakle, zvali smo vas danima da ovdje objasnite izjave vašeg glasnogovornika koji je tvrdio da su oporbene stranke organizirale i financirale nasilje na zagrebačkim ulicama prvog dana opravdanih prosvjeda građana. Niste se odazvali u Sabor, niste ni smijenili svog glasnogovornika, niste se čak ni ogradili od njegovih izjava. To znači da je vaš glasnogovornik govorio ono što vi mislite. Ja vas sad još jedanputa pitam da li i dalje stojite iza tvrdnji vašeg glasnogovornika?
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dame i gospodo, gospođe i gospodo zastupnici, pa iz načina na koji je Milanka Opačić postavlja pitanje jasno je da mi se obraća kao privatnoj osobi, jer me oslovila isključivo kao Jadranku Kosor, dakle ne kao predsjednicu Vlade, i kao takvu me očito i zvala u Parlament. Zna se tko može pozvati predsjednika Vlade i članove Vlade u Parlament kako bi nešto rekli, nešto objasnili. Što se tiče glasnogovornika Vlade gospodina Pavića, on je na upit novinara o dojavama u Vladu, o pismima, o mailovima, o pozivima građanki i građana rekao to što je rekao. Nikoga osobno nije spomenuo, nijednu stranku nije dotaknuo ali je rekao ono što su činjenice koje su se kasnije vrlo jasno pokazale istinitima npr. u napisu "Slobodne Dalmacije" koja je pisala o slučaju u Dubrovniku, gdje je čelnik foruma mladih SDP-a i javno naravno rekao i priznao da je plaćao to što je plaćao. Prema tome, zaključno, glasnogovornik Vlade govorio je o onome što su bile indicije i o onome što su bile činjenice na temelju ponavljam poziva, pisama i mailova. Ali to svakako nije tražilo bilo kakvu istragu Vlade ili bilo kakvo procesuiranje. Svaka stranka u Hrvatskoj ima pravo voditi borbu kako god zna i umije da bi dosegnula svoje ciljeve. A jasno je tko se u Hrvatskoj trudi, vide se snage, doći na vlast jer smo vidjeli da su foteljice davno podijeljene. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa Milanka Opaćić. Izvolite.
Pa moram priznati da sam od jedne predsjednice Vlade ipak nešto ozbiljniji i bolji odgovor. Vi jeste Jadranka Kosor, vi jeste predsjednica Vlade, a ova taština vaša i vaša količina bahatosti koju pokazujete prema Hrvatskom saboru bili su isto vrline vašeg prethodnika Ive Sanadera. Budući da ste vi njegova vjerna učenica, doista me to ništa ne čudi.
Na redu je gospodin zastupnik Gari Cappelli. Izvolite.
Poštivani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana predsjednice Vlade, uvaženi ministri, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo kako sam jedan od onih koji je uporno čekao u onoj koloni na Jadranskom trgu u Rijeci i čekao sam da dobijem ono nešto sitno crkavice od Riječke banke, a nedavno su objavljeni podaci u medijima koji otkrivaju kako je koalicijska SDP-ova vlada znala za planiranu pljačku Riječke banke, kako je Baerishe Landes bank već duže vrijeme tada planirala i provodila financijsku operaciju, a iznijeti su u medijima detalji koji pokazuju da je Baerishe Landes bank dakle organizirala pljačku Riječke banke, a za to da su znali tadašnji vrh SDP-a pa i potpredsjednici Vlade gospodin Goran Granić i gospodin Slavko Linić. Istraga o aferi koja je porezne obveznike tada koštala negdje oko 100 milijuna eura, do današnjeg dana nije rasvijetlila te malverzacije u pretvorbi i privatizaciji spomenute banke i ulogu tadašnjih potpredsjednika Vlade. Poštovani gospodine ministre Bošnjakoviću, imam pitanje, a s obzirom na izmjene Ustava koja je u međuvremenu izglasana i način da kaznena djela iz procesa privatizacije i pretvorbe ne zastarijevaju. Da li se što poduzelo? Ako jeste vis a vis svih onih koji su čekali u onim silnim redovima da dođu do svog novca. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin ministar Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče izmjenama Ustava stvorili smo određeni pravni normativni okvir dakle da kaznena djela koja su počinjena vezano za pretvorbu i privatizaciju ne zastarijevaju. U Ministarstvu pravosuđa formirana je jedna ekspertna radna skupina koju čine suci Vrhovnog suda, suci županijskih sudova, ugledni sveučilišni profesori i koja radi na izradi potpuno novog Kaznenog zakona. Taj projekt je na samom kraju. Vrlo brzo taj zakon će biti pred Vladom, biti će i pred ovim Hrvatskim saborom i u okviru tog zakona stvorit ćemo daljnje normativne okvire kako svi oni koji su počinili određena nedjela određene nezakonite radnje u procesu pretvorbe i privatizacije da mogu biti procesuirani i da ih stigne ruka pravde, ma tko oni bili. Što se tiče same Riječke banke, mi za Riječku banku i imamo neke pravomoćne presude i neki su zapravo odgovarali vezano za djelovanje uz Riječku banku. Ali Kazneni zakon kažem pri samom je kraju i Kazneni zakon će sve ono što je Ustav odredio, on će dalje razraditi i vrlo brzo će biti ovdje i pred Saborom. Hvala lijepo.
Gospodin Gari Cappelli. Izvolite.
Poštovani ministre hvala vam lijepo na odgovoru. Kao što je rečeno svako kazneno djelo ima i svoje ime i prezime pa tako se nadam da će i ova djela koja su iz pretvorbe općenito ne samo iz ovog slučaja nego iz drugih slučajeva da će imati svoje ime i prezime i odgovarati pred sudovima. Hvala lijepo.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Pitanje želim postaviti predsjednici Vlade. Poštovana gospođo predsjednice hrvatske Vlade, svaki dan ste Ivu Sanadera, znači vašega prethodnika prikazuje kao najvećeg kriminalca u HRvatskoj. Kada je netko rekao da ga treba usidriti oko Golog otoka, onda je taj bio najveći neprijatelj Hrvatske. Ali danas čitamo "naredio ministru LJubičiću da zaključi ugovor sa Medikolom, prijetio mu ubistvom, smrću, od Barišića primao keš, namještao monopole. Za frak dao 150 tisuća kuna, slavio rođendan na Malti" itd. Vi ste gospođo predsjednice od 2001. bila prva s desna do Ive Sanadera, bili ste 6 godina njegova prva zamjenica koja je potpisivala gotovo sve što je od vas tražio. Da li ste tome pritvoreniku iz Salzburga, da ne kažem kriminalcu kako ga predstavljaju mediji, ijednom rekli gospodine Sanaderu, prijatelju, druže, kamaradu, gospodine, ekscelencijo, pretjerali ste, dosta toga. Nije valjda da niste mogli naslutiti kamo ide njegova samovolja. Da li ste se vi ikada, da li je itko od vaših ministara suprotstavio se i jednom riječju dok je sjedio na čelu te vlade Ivo Sanader njegovoj samovolji? Ja vas molim da mi odgovorite na to pitanje, oko čega i kada će biti izbori?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
... [[Govornica nije uključena.]] budući da spominjete osobu dakle bivšeg premijera koji je pod istragom, onda dakako o činjenicama o kojima znam i ja i moji kolege mogu govoriti samo tamo gdje se takve činjenice govore. Prema tome, pretpostavljam da si ne umišljate da ste USKOK, da ste Državno odvjetništvo, budući da ste i vi kao i vaši koalicijski partneri počeli sve više spominjati Goli otok. Prema tome, to dakako u Hrvatskoj koja je demokratska, koja je uređena država, pravna država, u kojoj sve institucije funkcioniraju onako kako je to Ustav Republike Hrvatske odredio dakle svakako neće proći, bez obzira koliko se vi upinjali u to. A vaš način da diskreditirate i mene i moje kolege u HDZ-u i u Vladi svakako da neće proći zbog toga što su činjenice činjenice, a činjenice u konkretnom slučaju ili u konkretnim slučajevima se dokazuju kroz istrage, ali isto tako u konačnici na sudu. A ja vas podsjećam i na ustavne odredbe o tome da je svatko u ovoj državi nevin dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne dokaže i to se neće promijeniti unatoč svim vašim nastojanjima, a vjerujem ako smatrate da bi to bilo ispravno da se tu nešto mijenja da ćete to iznijeti kao svoj stranački program kad budete išli na izbore. Pa onda izvolite reći da ćete anulirati Ustav i da ćete suditi vi na svojim sudovima. A što se tiče pitanja o tome tko je što znao, a to bi bilo isto da ja vama postavim pitanje jeste li vi nešto znali i znate li o bilo kojem svom članu obitelji ili članu svoje stranke koji je učinio nešto što baš nije u skladu sa zakonima. Evo gospodine Kajin, dakle borba protiv korupcije ide dalje bez ograničenja prema svima, prema svakome i prema svakom članu bilo koje stranke pa bio to i IDS.
Hvala. Gospodin zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Nisam ja USKOK, nikome ja ne imputiram nikakvu krivnju niti se ja zalažem za neku revolucionarnu pravdu, ali sigurno ljudi u Saboru nisu mogli znati što se dešava u Vladi, ali ministri znali su u 90% slučajeva što se zapravo zbiva u Vladi, kod čovjeka koji je, tako mediji govore, 90% radio mimo zakona, a svega 10% valjda u skladu sa zakonom. Ali želim kazati sljedeće, da za prilike u ovoj zemlji nije kriv samo Sanader, odgovorni su svi oni koji su u ovih 7, 8 godina vodili državu i zato gospođo predsjednice dajte ljudima priliku da kroz izbore pokuša se nešto spasiti što je dobrano uništeno. Odgovorni su, još jedanput ponavljam, oni koji su vodili ovu državu. Sanader je možda najodgovorniji, ali su drugi gospodo suodgovorni.
Hvala. U drugom javljanju zastupnik može izraziti svoje zadovoljstvo ili nezadovoljstvo sa odgovorom, a ovi prijedlozi koji će se dešavati to ne spada u to. Sad će postavit pitanje gospodin zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem predsjednici Vlade, gospođi Kosor. 27. siječnja postavio sam pismeni upit o mogućim nezakonitostima u izgradnji brze ceste, odnosno riječke zaobilaznice. Danas sam dobio odgovor, znači nakon 70 dana, što govori o efikasnosti rada ove Vlade. Ali dobro, ostavimo rok od tih 70 dana, vratimo se na bit. Odgovor samo potvrđuje onu poznatu tezu da su se gotovo svi natječaji u Republici Hrvatskoj u cestogradnji dogovarali mimo zakona. Znači u ovome slučaju potvrđeno je u odgovoru da je jednu dionicu na toj cesti Sveti Kuzam-Križišće dobila firma direktno pogodbom. Obrazloženje je malo dvojbeno. Također je potvrđeno da je iskop materijala također koristila ta firma što u odgovoru nije vidljivo radi čega je i dobila i posao na izgradnji kontejnerskog terminala Brajdica jer da nije bilo toga iskopa ne bi bilo niti toga posla. I za kraj najinteresantnije, da taj materijal od te ceste, od toga iskopa do kontejnerskog terminala se provozi kroz tunel koji inače nema uporabnu dozvolu kroz koji ne mogu građani Hrvatske niti Riječani prometovati, ali nesmetano prometuju kamioni te firme. Ako to nije pogodovanje jednoj firmi onda se postavlja pitanje što je. Ali to je model koji u Hrvatskoj vlada ovih najmanje 7, 8 godina. Moje pitanje glasi, gospođo predsjednice Vlade jeste li svjesni da i naši problemi sa završetkom pregovora sa Europskom unijom leže u činjenici, u nespremnosti da se istinski riješi problem korupcije u cestogradnji. Ovo moje pitanje shvatite kao moj mali doprinos vama i vašim nastojanjima u borbi protiv korupcije. Hvala.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine zastupniče. Dakako, dobili smo vaš pisani upit kojim ste tražili odgovor. Dakako da smo mi zatrpani poslom i evo možda bi trebalo malo i brže odgovarati pa ću se potruditi da sljedeći puta na vaš pisani zahtjev dobijete što je moguće brže pisani i pismeni odgovor svakako. Ali što se tiče suštine pitanja da, Vlada, ja vjerujem da vi to dobro znate itekako iz sve snage provodi, naravno na onoj razini na kojoj to može Vlada, borbu protiv korupcije. Dapače, mi smo što se tiče npr. Hrvatskih autocesta kao što znate učinili odmah i neke važne promjene među naravno ljudima koji vode to javno poduzeće, ali isto tako i za to poduzeće kao i za sva druga donijeli im odluku o tome da se nadzorni odbori biraju na javnim natječajima, dakle da u nadzornim odborima ne sjede oni koji predstavljaju politiku odnosno političke interese nego da sjede oni koji predstavljaju struku, odnosno koji zastupaju na najbolji način državu odnosno interese Vlade. Dakle, svako javno poduzeće pa i Hrvatske autoceste provode svoj Program borbe protiv korupcije. Nije točno ovo što tvrdite da su naši problemi jer ja ne vidim da ima problema u pregovorima za završetak pregovora i da bi to bila situacija vezana uz borbu protiv korupcije. Dapače, ako smo negdje dobili pohvale i osobno i ja kao predsjednica Vlade u kontaktima sa mnogim kolegama i u Europskoj komisiji i nedavno u Strassbourgu u razgovorima sa čelnicima svih parlamentarnih klubova dobili smo pohvale upravo za odlučnu borbu protiv korupcije koja ne zastaje, koja neće zastati, koja će apsolutno proći evo i kroz Učku i gdje god treba jer je to za dobro hrvatskih građanki i građana. A sva naša saznanja o bilo čemu što se događalo u bilo kojem javnom poduzeću, pa i u Hrvatskim autocestama Vlada dijeli sa Državnim odvjetništvom, odnosno sa USKOK-om. I moram reći da u tom smislu zaista i dostavljamo sve informacije koje imamo ili koje se od nas traže. Prema tome, apsolutno ćemo i dalje biti jednako uporni, jednako odlučni, a ako vi kao zastupnik u Hrvatskom saboru imate još kakvu informaciju, želite pomoći ja vas upućujem da se javite u Državno odvjetništvo Republike Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Ivica Pančić, izvolite.
I ja imam mnoštvo informacija ali digao sam od toga ruke, jer bih mogao nekoliko stoljeća čekati da se išta napravi. Ali da prijeđemo na bit. Ja smatram da hrvatske Vlade bez obzira na ideološko opredjeljenje trebala bi voditi, odnosno nadahnuće bi im trebala biti Biblija ili Sveto pismo. Međutim, bojim se da je nadahnuće ove Vlade neiscrpni izvor nadahnuća ova knjiga "Mc mafia", kriminal bez granica s tom razlikom što priče koje su sadržane u ovoj knjizi su bajke u odnosu na hrvatsku stvarnost i ono što je HDZ učinio od Hrvatske države. Hvala.
Upozorio sam da drugo javljanje zastupnika može biti u svezi sa odgovorom člana Vlada da li je zadovoljan ili nezadovoljan odgovorom. Ali iznošenje prijedloga razjašnjavanja itd. ne spada u ovaj drugi dio. Više bi spadao u onaj prvi dio kad se postavljaju pitanja. Zato vas molim da budemo u okviru Poslovnika jer ovako nikad nećemo završiti ako budemo stalno upozoravali na ovo što piše potpuno jasno u Poslovniku. Molim vas. I da se toga pridržavamo, je li? Postavit će pitanje gospodin zastupnik Milivoj Škvorc, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Ja ću pitanje uputiti ministru uprave, gospodinu Davorinu Mlakaru. Protekli mjesec Novi list je, mjeseci, Novi list je objavio članak pod naslovom SDP duguje poduzetniku pola milijuna kuna. Naime, 1997. godine SDP je prodao zgradu poduzetniku iz Novog Marofa, zgradu za koju se naknadno uspostavilo da uopće nije bila njihova. Tom se zgradom koristi Općinski komitet SKH-a a SDP ju je 1990. uredno uknjižio kao svoje vlasništvo. Sedam godina kasnije gospodin iz Novog Marofa je s SDP-om potpisao ugovor i za 150000 njemačkih maraka kupio tu nekretninu. No, država je pokrenula imovinsko-pravni spor tvrdeći da je SDP prodao ne svoju već državnu imovinu. 2003. godine Općinski sud je donio presudu u korist države. Dakle, SDP pravni slijednik SKH uknjižio se na društvenu imovinu. U tom je statusu prodao gospodinu iz Novog Marofa, izgubio protiv države spor 2003., a dotičnom gospodinu SDP još nije vratio novac. Prema pisanju Novog lista to je prema tečaju iz '97. cirka pola milijuna kuna. Gospodine ministre, hoće li se ispitati i ostale nekretnine kojih se SDP domogao kao pravni slijednik SKH ili će se zažmiriti u narodu se to misli ipak na određeno otuđivanje narodne imovine. Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Davorin Mlakar. Izvolite.
Gospođe i gospodo zastupnici, pitanje koje ste postavili uvaženi zastupniče dijelom se tiče propisa koje nadzire Ministarstvo uprave pa u tom dijelu mogu pojasniti da i drugima bude jasan ovaj slijed događaja. Dakle, tek '97. godine donesen je Zakon o pretvorbi prava mislim korištenja i raspolaganja nad društvenim sredstvima u vlasništvu nekadašnjih društveno-političkih organizacija. U taj krug spadaju Savez komunista Hrvatske, SUBNOR, Savez socijalističke omladine i Socijalistički savez radnog naroda Hrvatske. Oni su bili korisnici te imovine koja je '97. tim zakonom u stvari pretvorena u državnu imovinu i na raspolaganje data Republici Hrvatskoj. Tada je bilo određeno da će se urediti i kriteriji pod kojima bi se takva imovina mogla davati dalje na korištenje subjektima koji su je do tada koristili temeljem ranijih propisa. S obzirom da je SDP kao slijednik Saveza komunista Hrvatske polagao pravo na tu imovinu na neki način se to pravo moralo ponovo regulirati nakon '97. godine donošenjem ovog zakona. I ovaj drugi dio pitanja gdje ste vi govorili o sporovima koji su se dogodili bilo bi pitanje za Državno odvjetništvo koje treba zastupati Republiku Hrvatsku u takvim sporovima oko utvrđivanja titulara i korisnika vlasništva. I ja vjerujem da će se i sve ostale nekretnine s obzirom da su one de facto imovina Republike Hrvatske biti podvrgnute na isti način kontroli i utvrditi da li su uopće potrebne za obavljanje djelatnosti ovih subjekata ili će vlasnik odrediti drugi način korištenja tim nekretninama. To je ono koliko ja mislim da možemo odgovoriti u ovom trenutku. Vjerujem da je jedan dio tih nekretnina možda već i pred sudovima na rješavanju. Ali vjerujem da bi tu kompletni odgovor moglo dati Državno odvjetništvo ili eventualno nova Agencija za upravljanje državnom imovinom odnosno bivši Ured državne uprave koje se bavi upravljanjem državnom imovinom. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Milivoj Škvorc. Izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru. Zadovoljan sam.
Hvala. Na redu je postaviti pitanje gospodin zastupnik Boris Šprem. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Imam pitanje za gospođu premijerku. Gospođo premijerko, 24. rujna 2009. godine pred godinu i pol dana, pred same predsjedničke izbore ovdje ste u Saboru odgovarajući na moje pitanje da li će Ministarstvo uprave i Ministarstvo unutarnjih poslova uskladiti popise birača sa evidencijama o prebivalištima izjavili, citiram: "Da naravno, Ministarstvo uprave radi užurbano sve ono što može da bi se popisi na svaki način ažurirali.", završen citat. Od tada je prošlo 18 mjeseci, toliko o vašoj užurbanosti. Budući da niste ispunili vaše obećanje koje je izuzetno važno, budući da ispravni birački popisi ni 18 mjeseci nakon našeg upozorenja i dalje ne postoje, smatrate li da trebate podnijeti ostavku? To je pitanje.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor. Izvolite.
Ne, ne smatram gospodine zastupniče da trebam podnijeti ostavku, dapače mislim da je u međuvremenu učinjeno iznimno puno posla, da je Ministarstvo uprave radilo iznimno težak posao koji se među ostalim temeljio i na programu gospodarskog oporavka, gdje smo rekli da ćemo napraviti temeljne kriterije za smanjivanje i konačnu odluku za smanjivanje, odnosno o smanjivanju broja jedinica lokalne uprave i samouprave, dakle o smanjivanju broja općina, gradova, vidjet ćemo možda i županija, dakle napravljen je ogroman posao koji će biti sasvim sigurno za dobro Hrvatske. Što se tiče ovoga posla oko biračkih popisa, vi znate da se ljudi prijavljuju, da se ljudi odjavljuju, da oko toga postoji nešto što se zove fluktuacija, i što je naravno apsolutno i u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske. Prema tome i slažem se da u tom eda se i u taj posao, odnosno u te popise uvede reda, ne treba odustajati. Međutim čudi me da postavljate to pitanje, kad se SDP žestoko protivi udovoljavanju evo jedne naše zadaće, odnosno ispravljanju jedne nepravde, ili ako hoćete usklađivanja apsolutno sa zakonom koji traži od nas i Ustavni sud, odnosno čije je to mišljenje, a to je da se konačno uskladi broj birača u izbornim jedinicama u Republici Hrvatskoj. Vi ste stali na sve obrambene pozicije u smislu branjenja dosadašnjega stanja, koje sasvim sigurno nije dobro, i ovo je prva Vlada koja se eto uhvatila s tim u koštac, da jednaki glas bude za sve, odnosno da u svim izbornim jedinicama jednaki broj birača, dakle pravedno glasuje za zastupnike i zastupnice u Hrvatskom saboru, ali to se vama ne dopada, zato što ste očito već sve pripremili prema dosadašnjem ustroju izbornih jedinica, i sad budući da još ne znate o čemu se radi, sad treba unaprijed sasjeći bilo kakav prijedlog koji niste ni vidjeli, kako biste spriječili bilo kakve pomake u vlastitim redovima. E pa dakle postoje očito dvostruka mjerila u SDP-u, kad vam se nešto sviđa onda to o tome treba govoriti, a kad vam se ne sviđa bez obzira o tome govorio Ustavni sud, tražio to Ustavni sud, predlagao to Ustavni sud, onda to ne treba učiniti. To je tako bilo i sa Zakonom o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju, gdje vas također nije zanimalo mišljenje Ustavnoga suda, to je bilo tako u mnogim drugim slučajevima, to je tako bilo u slučaju izmjena Zakona o radu, to je tako bilo u svim slučajevima kad se to zbog vlastitih uskostranačkih interesa nije dopadalo. Završit ću, evo niste izglasali npr. niti za, niti ste poduprli, dapače žestoko ste protiv, i protiv Zakona o sprječavanja sukoba interesa, iako je taj zakon jedno od mjerila za zatvaranje poglavlja 23., pa onda i za zatvaranje pregovora. Ne vidim, zaključit ću s time, zašto bi vas u SDP-u smetalo da pokažete svu svoju imovinu, sve svoje bankovne račune, da sve lijepo iznesete na sunce, ako je to u interesu ove države, a u interesu jest. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Boris Šprem. Izvolite.
Hvala lijepa. Mogu primijetiti gospođo premijerko da ste moje izravno pitanje, koje je izuzetno važno, jer sam ga postavljao dva puta, vi ste obećali da ćete ga riješiti, zaobišli u vrlo širokom luku. S time da ste se sada pozvali i na najnoviji slučaj prekrajanja izbornih jedinica, i to na vrlo način koji je nekorektan, zato što je Ustavni sud izvješće u prosincu, početkom prosinca donio, a vi ste trebali dobro znati do 11. ožujka je najkasnije ne samo predložiti nego u ovom Saboru donijeti, predložiti način da se zakon donese izborni o kojemu je riječ. Ali da vam kažem jedan komentar na ovo vaše pitanje na koje meni niste odgovorili. Nama je dakle u SDP-u potpuno jasno zbog čega niste uskladili popise birača, i zbog čega niste donijeli Zakon o prebivalištu, zato da možete lažirati izbore, zato da možete prevariti građane, i pokrasti im glasove, zato da možete falsificirati izborne rezultate. Nije vam dosta što ste opljačkali Hrvatsku, želite joj i opljačkati … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Gospodine zastupniče, vi ste iznijeli jednu izravnu optužbu. Vi ste iznijeli optužbu, i ja moram ponovo upozoriti na ono što stalno govorim i vjerovatno je svima to dosadno slušati, ali ja ću još jedanput ponoviti niti smo USKOK, niti smo policija, niti smo tužiteljstvo, niti smo sud. To je jedno. Drugo, mislim da bi trebalo se suzdržavati općenito oko etiketiranja oko bilo čega, i bilo koga. Molim vas, nemojmo koristiti sabornicu kao raspravnu dvoranu, sudsku. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Pitanje upućujem predsjednici Vlade. Gospođo premijerko, koliko je porastao dug središnje države otkad vi upravljate Vladom? Da se razumijemo, ne pitam za ukupni dug, u koji onda ulazi i dug banaka, trgovačkih društava i građana, nego upravo i samo za dug središnje države. Dakle za koliko ste to novca zadužili zemlju, dok vi vodite Vladu?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Pa evo pretpostavljam da gospodin Stazić pita nešto vezano za inozemni dug. Dakle jasno ću vam reći evo u ožujku 2011. Republika Hrvatske izdala je desetogodišnju obveznicu, euro obveznicu u iznosu od 1 i pol milijarde dolara u ukupnom, u skupom od 6,375% i prinos od 6,61% koja dospijeva 24. ožujka 2021. godine. Za usporedbu evo pripremila sam 14. ožujka otplatili smo dospjelu euro obveznicu izdanu 2001. godine u iznosu glavnice od 750 milijuna eura, a za koju je prinos na dan dospijeća bio 6,90%. Dakle predlažem da se to usporedi. Dakle, krajem prosinca 2010. inozemni dug bio je 45,8 milijardi eura što predstavlja razinu od 90,7% BDP-a, a značajno je to ispod prosjeka zemalja EU koji je 200% BDP-a. Npr. Mađarska 145,5, Slovenija 113,8, Bugarska 107,6, Grčka 180%, Irska 1000% BDP-a itd., itd. Dakle, prema preliminarnim podacima za 2010. godinu isto tako javni dug kretao se na razini od 41,2% BDP-a što je razina javnoga duga usporediva sa Slovenijom ili sa Češkom, a znatno je manji od prosjeka EU koji se kreće oko razine od 80% BDP-a. Evo, to su neki od podataka. Vjerujem da će vam biti korisni. Međutim, ono što želim dodati dakle da je evo u ovoj zadnjoj transakciji u kojoj je sudjelovala i ministrica Dalić sudjelovalo gotovo 300 investitora fondova, banaka, društava za osiguranje, najvećim dijelom iz SAD-a i Azije, i da to ukazuje na visoko povjerenje i zanimanje investitora za hrvatske euroobveznice, odnosno za hrvatske obveznice. Naime, činjenica jest da se sve to događalo i u trenutku velikih problema na sjeveru Afrike, dakle u trenutku tih vrsta političkih i svakih drugih gospodarskih poremećaja, ali isto tako i potresa, odnosno tsunamija u Japanu. Tako da je ta činjenica vrlo jasno pokazala da se Hrvatska percipira kao stabilna i sigurna zemlja u gospodarskom i političkom smislu. Dakle, svakom smislu koji je važan za ono što želimo napraviti, a to je gospodarski stabilizirati u potpunom smislu i izvesti zemlju iz krize, završiti pregovore i postati 28 članica EU koja će svakako biti i gospodarski jaka. Mene međutim zanima kako gospodin Stazić ima hrabrosti pitati bilo što vezano za financije kad znamo da je upravo on sa svojim prijateljima i članovima obitelji ljetovao po modelu 7 kuna na Brijunima 2 mjeseca. To je nešto na što i dalje javnost čeka odgovor.
Gospodin Nenad Stazić, izvolite.
Gospođo premijerka, ja sam svoje postavio na hrvatskom, a ne na engleskom jeziku pa me čudi da to pitanje niste razumjeli. Postavio sam vam pitanje o dugu središnje države, ne o vanjskom, ne o ukupnom dugu i ne o tsunamiju u Japanu. Kada ste vi 2009. godine preuzeli posao premijerke dug središnje države iznosio je 101,3 milijarde kuna. A prema podacima HGK-a on danas iznosi 136,3 milijardi kuna. što znači da je porastao za 35 milijardi kuna. Kao mjeru štednje zabranili ste ministrima da piju aromatiziranu vodu pa sada smiju piti samo običnu koja ovdje u Saboru pa pretpostavljam i u Vladi košta 6 kuna. Da bi nadoknadili dug koji ste stvorili ministri bi morali smanjiti potrošnju za 5 milijardi i 333 milijuna i 333 bočice te vaše obične nearomatizirane vode.
Hvala.
Ali, kao što građani nisu čobani, što bi vi htjeli da budu, ni ministri nisu deve da piju toliku vodu. Gospođo premijerko, iscurio je pijesak svih heksedri, voda istekla iz svih satova, prošlo je vrijeme – raspišite izbore.
Hvala. Iznenadili bi se koliko ljudski organizam ima vode. Prema tome, to je bitni artikl i nemojmo ga podcjenjivati, to je vrlo važna stvar jel', a mi se s tim izrugivamo. Hvala lijepa. Postavit će pitanje gospodin Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moje pitanje će biti upućeno predsjednici Vlade RH, predsjednici HDZ-a, bivšoj potpredsjednici Vlade i ministrici branitelja, bivšoj potpredsjednici Hrvatskog sabora, bivšoj predsjednici HDZ-a Grada Zagreba i bivšoj najbližoj suradnici i prijateljici gospodina Ive Sanadera gospođi Jadranki Kosor. A ono glasi: znate li koliko radnika u Hrvatskoj radi, a ne prima plaću?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor, izvolite.
Gospodine predsjedniče pa evo ja mislim da je ovo, ova moja sitna mala pravnička primjedba ako dozvolite, mislim da ovo nabrajanje svih poslova koje sam radila, ali niste nabrojali sve, došli ste do možda jedne trećine, nije u skladu s Poslovnikom rada Sabora. Jer koliko ja znam, koliko se razumijem u Poslovnik, ovdje se članovima Vlade po Poslovniku može postavljati pitanje kao članovima Vlade i isključivo kao članovima Vlade pa onda i predsjedniku Vlade ili predsjednici Vlade, osim ako ne vrijede neka posebna pravila ako si predsjednica Vlade. Dakle, može se postavljati samo pitanje iz djelokruga posla toga člana Vlade, članice Vlade ili predsjednika Vlade. No, svakako da je gospodine zastupniče ja ću vam odgovoriti iako niste postavili na ozbiljan način pitanje ja ću vam odgovoriti vrlo ozbiljno. Dakle, Vlada radi zajedno i to s ponosom ističem sa predstavnicima i sindikata i poslodavaca kako bismo riješili pitanje svih onih ljudi koji rade, a ne dobivaju plaću. To je za nas potpuno nedopustivo, to je problem koji evo dugi niz godina nitko zapravo nije riješio i nitko se na poseban način nije i uhvatio u koštac sa rješavanjem toga problema jer je za rješavanje toga problema potrebno suglasje sva tri partnera. Dakle, i poslodavaca i sindikata i Vlade. Sad zaista imamo dobro ozračje kako bismo to mogli napraviti i mi smo kao što znate se obvezali da ćemo do 20-oga ovog mjeseca predložiti modele na koji način će se taj problem riješiti. Podaci su o tome različiti, podaci su različiti dakle govore li ih oni koji rade, govore li oni sindikati, poslodavci itd. Mi ćemo, ja sam sigurna, doći do potpuno preciznih rezultata, ali evo kad se govori npr. o nelikvidnosti imamo činjenicu da imamo više od 20 tisuća subjekata u kojima ne radi nijedan zaposlenik koji ingeriraju ogromnu likvidnost znači ogromna dugovanja, pa se evo borimo i sa tim problemom. Vjerujem da znate i vjerujem da ćete pohvaliti nastojati Vlade za otplatom dugovanja prema državi onih gospodarstvenika odnosno onih tvrtki koje imaju poteškoće koje su nastale zbog svjetske krize, ali koji su uspješno početkom ove godine počeli ispunjavati svoje obveze, znači porezne obveze prije svega pa smo donijeli poseban propis da im se omogući obročna otplata i to je jedan od modela kroz koji nastojimo pomoći prije svega gospodarstvu, onima koji se i dalje muče i bore i za svako radno mjesto, ali isto tako za rast gospodarstva i novo zapošljavanje. A evo uz ovo pitanje podatak koji još doduše nije objavljen, ali vjerujem da ćete dozvoliti da ga ja na današnji dan imam, jutros sam dobila, dakle podatak koji će do kraja ovog tjedna biti objavljen, da je broj nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje smanjen za 6 tisuća 281 osobu i da je to čak za 43,3% dakle broj zaposlenih sa evidencije u ožujku je 43,3% od broja zaposlenih u veljači, a za 28,7% veći nego broj zaposlenih u ožujku 2010. godine. Dakle polako ali sigurno, mukotrpno uz nastojanje sviju nas mi možemo dostići onaj cilj koji je prvi pred nama, a to je osnaživanje gospodarstva i smanjivanje broja nezaposlenih. To se postiže ne tako da netko donese odluku u nekom uredu, nego da svi predano rade, da svi ponesu teret odgovornosti i da svi imaju koji stupanj hrabrosti više. Ja sam vrlo optimistična i nakon jučerašnjeg skupa u Dubrovniku Ron Brown dakle, nakon dolaska velikog broja potencijalnih ulagača koji se zanimaju za Hrvatsku i koji kažu da smo učinili velik posao u smanjivanju prepreka za ulaganje, ali isto tako i u borbi protiv korupcije i taj potencijal ulagački je iz dana u dan sve veći i sigurna sam da ćete i vi to pozdraviti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Nisam zadovoljan odgovoran i nisam dobio broj koji sam pitao. Ja sam nabrojio vaše funkcije da naglasim da ne postavljam pitanje privatnoj osobi, mada bi mi većina privatnih osoba dala direktan odgovor da je to 70 tisuća. Također, broj nezaposlenih od kada ste vi postali premijerka porastao za 100 tisuća, broj onih koji ne primaju plaću za 20 tisuća. A ja ću isto objaviti jedan podatak koji je javan, popis stanovništva će završiti 15.4. pa će ovi koji su sa burze izbrisani ponovno biti vraćeni na burzu pa vam taj broj neće biti takav kakav ste rekli. Što se tiče mjera koje ste spomenuli za rješavanje ovog problema neisplate plaća, želio bih vas podsjetiti da je SDP predlagao zakon kojim bi neisplata plaća bila kazneno djelo, tada ste to odbacili jer je nepotrebno po vama, a sada ste odlučili prepisati naše rješenje kao i neka druga rješenja. Ja vas pozivam da više ne prepisujete nego da nešto potpišete. Pa ako ste mogli potpisati sve što je od vas tražio Ivo Sanader, možete potpisati ono što od vas traže građani, a to je ostavka. Zahvaljujem.
Upozoravam na članak 180. stavak 5. kojeg ću sada citirati: "Zastupnik može izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo odgovorom na zastupničko pitanje, iznošenjem razloga u trajanju do jedne minute", a što je tko predlagao u to ne spada u to. Ja ću vas isto tako prihvaćam da je nepotrebno ovdje nabrajati koje kakve funkcije ili dužnosti imao u prošlosti, jer ako bi išli u apsurd mogli bi se svi nazvati bivšim učenicima osnovne škole ili srednje škole ili recimo Perica Bukić bivši vaterpolo reprezentativac i slično, što bi bilo uglavnom apsurd kao i nabrajanje titula itd. Prelazimo dalje na pitanja. Gospodin Furio RAdin će postaviti sljedeće pitanje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja se unaprijed ispričavam što ću postaviti jedno pitanje koje nije niti protiv Vlade niti protiv oporbe, nego jednostavno usmjeren za rješavati jedan problem, velik za nas ali možda mali za neke druge. Postavljam ga doktoru Radovanu Fuchsu ministru obrazovanja. Osnovna funkcija škola nacionalnih manjina i obrazovanje na prvom odnosno na materinjem jeziku pripadnika nacionalnih manjina, sve ostalo očuvanje nacionalnog identiteta, zaštita manjinskih prava, poštivanje multikulturne povijesti određenog teritorija proizlazi iz ovog prvog individualnog ljudskog prava mladog pojedinca pripadnika određene nacionalne manjine, da se njegovo obrazovanje može odvijati na materinjem jeziku. Kao što je za Hrvate taj jezik hrvatski, za npr. Talije taj jezik je talijanski. Ako nam je to jasno biti će jednostavno riješiti pitanje koje ću postaviti i na kojem već vaše ministarstvo radi jedno vrijeme. I moram pohvaliti i vaše ministarstvo i gospodina Želimira Janjića s kojima odlično surađujemo, ali ipak ono još nije riješeno. Naime, u dogovoru sa vašim ministarstvo prije nego što ste vi postali ministar prije nekoliko godina ustanovili smo da će talijanski jezik biti sastavni predmet državne mature. Tako dok su u školama na hrvatskom nastavnom jeziku hrvatski jezik, matematika i engleski jezik plus jedan fakultativni predmet ako je to u interesu polaznika radi upisa na fakultet bili predmetom državne mature, tako u školama na talijanskom jeziku predmeti su bili talijanski jezik, hrvatski jezik i po izboru strani jezik ili matematika. Problem je u tome što fakulteti priznaju predmete državne mature škola na hrvatskom jeziku, ne vrednuju talijanski jezik i želi li upisati fakultet polaznik škola na talijanskom jeziku mora u konačnici obvezno polagati 4 predmeta. Mnoge nastave školovanje na talijanskim sveučilištima koji međutim priznaju naravno metodologiju države iz koje kandidati za upis potječu u ovom slučaju.
Postavite pitanje gospodine zastupniče.
Listu koju priznaju hrvatska sveučilišta, tako da se u ovom slučaju potrebno je 4 predmeta ili diferencijalni ispiti. I završavam. Gospodine ministre, škola na talijanskom jeziku su jednako dobre kao i škole na hrvatskom jeziku. Državna matura nije ništa drugo nego konačna provjera znanja u srednjoj školi i spremnost za upis na fakultet i zato smatram da povećana provjera znanja u takvim školama, ponovit ću 4 predmeta umjesto tri je nepotrebna i nelogična.
Gospodin ministar Radovan Fuchs, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, rekli ste da se o ovim ne bih rekao prevelikim problemima već dulje vremena razgovaramo i uvjeren sam da ćemo naravno naći još dodatne elemente poboljšanja i rješenja ovog dijela državne mature. O državnoj maturi mislim da smo čuli samo pohvale za prošlogodišnju provedenu državnu maturu, a uvjeren sam da će to tako biti i ove godine i ona osim što je provjera znanja učenika iz srednjoškolskog obrazovnog sustava ona je jednako tako i jedan od ključnih elemenata za upis u visokoškolski sustav u Republici Hrvatskoj za koji prošle godine niti od učenika niti njihovih roditelja nije bilo jedne jedine primjedbe, a siguran sam da će to biti tako i ove godine. Kad govorimo o ovom što vi maloprije navodite, točno je da je u sustavu državne mature zaštićeno temeljno pravo hrvatskih državljana pripadnika nacionalnih manjina da polažu svoj materinji jezik pored hrvatskog i biraju između matematike odnosno stranog jezika za razliku od svih ostalih hrvatskih državljana i pripadnika češke nacionalne manjine koji su na njihov zahtjev željeli sami birati po kom sistemu će polagati. Dakle, svi ostali učenici u Hrvatskoj polažu obavezni predmet hrvatski, matematika i strani jezik. Izborni predmeti su oni koje eventualno traže pojedini fakulteti odnosno studijski programi kao jedan od kriterija za upis na takav specifični studijski program pri čemu se isti fakulteti ili isti studijski programi s jednog sveučilišta mogu razlikovati na drugom sveučilištu odnosno to spada u autonomiju visokoškolskog sustava odnosno autonomiju sveučilišta. Pa tako imamo Zagreb traži na nekom studijskom programu polaganje dva ili tri izborna predmeta za razliku od istog fakulteta u Osijeku ili Splitu kojemu je dovoljan samo osnovni, obavezni dio državne mature. Prema tome, ako neki pripadnik ajmo reći talijanske nacionalne manjine pri čemu naravno apsolutno se slažem da su škole potpuno jednako kvalitetne, želi upisati fakultet koji nema u svom studijskom programu bitni dio koji se odnosi na matematiku siguran sam neće imati problema. Međutim, ako ide na neke tehničke fakultete oni mogu tražiti da je jedan od bitnih značajki recimo polaganje matematike. U tom slučaju takav učenik ima mogućnost birati i polagati u obveznom dijelu matematiku umjesto stranog jezika, polagao je praktički dva materinja jezika da tako kažem, dakle hrvatski i talijanski, to je jedna stvar. I drugo, ne vidim da je tu preveliki problem što se tiče nekakve diskriminacije u smislu polaganja povećanog obima predmeta jer kad govorimo o kemiji, biologiji, fizici ili nekim drugim predmetima koje traže neki studijski programi to je potpuno isto i za pripadnike hrvatskog naroda odnosno učenike. E sad što se tiče upisa na eventualno talijanska sveučilišta, onda mislim da treba potpuno jasno takav učenik može donijeti potvrdu u kojoj će biti rečeno da ono što Hrvatska država traži kao provjeru znanja je obavezni dio polaganja mature, a to su ta tri predmeta. Ostali dio izbornih predmeta učenici polažu jedino shodno onome što su pojedina sveučilišta izrazila kao preduvjet za upis. Dakle, ne može se vući paralela na talijanskim sveučilištima sa nekim od hrvatskih sveučilišta. Ono s čim treba ići je polaganje obaveznog dijela i to su tri predmeta koja su dogovorena. Ali kako poboljšavamo sustav državne mature svake godine mislim da još uvijek ima prostora da i o tome razgovaramo pa da nađemo najbolje moguće rješenje.
Hvala. Gospodin Furio Radin, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine ministre. Znači svojedobno je to isto pitanje se postavilo Sloveniji, identično, gdje su ga riješili vrlo jednostavno. Ono što je u školama na slovenskom jeziku slovenski, u školama na talijanskom jeziku je talijanski, znači prednost je materinji jezik, svi imaju tri predmeta. Ima isto značenje, znači materinjeg jezika i isto se boduje prilikom upisa na fakultet. To bi bilo rješenje i u Hrvatskoj jer bi na taj način svi bili ravnopravni, svi bi imali tri predmeta plus jedan ili više izbornih predmeta. To je naravno rješenje koje ja predlažem. Hvala.
Hvala. Pitanje će postavit gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana predsjednice Vlade. Pa u posljednje vrijeme raznovrsne aktivnosti predvođene oporbom, a ipak na čelu sa SDP-om nisu uspjele destabilizirati Vladu, a niti su uspjele isprovocirati izvanredne izbore, čak štoviše vi sa Vladom u zadnje vrijeme postižete sve bolje rezultate u provođenju Programa gospodarskog oporavka i to posebno na području gospodarstva, rada i socijalnom području, a uz to itekako dobro privodite kraju pregovore oko ulaska Hrvatske u Europsku uniju. Vi ste nadomak cilja da s vama Hrvatska demokratska zajednica postigne još jedan povijesni uspjeh, ako se prisjetimo doprinosa za stvaranje države, pa ulaska u NATO, eto sada i ulaska u članstvo Europske unije. Moje pitanje bi bilo, obzirom da je opće poznato da su pojedine oporbene stranke sve značajnije aktivnosti i napore Vlade Republike Hrvatske opstruirale, prisjetit ćemo se samo neke kao što su Sporazum sa Slovenijom o deblokadi pregovora, pa prisjetimo se poticaja za brodogradnju, pa bili su protiv ulaska Hrvatske u NATO, pa protiv Zakona o sukobu interesa, a kada smo se počeli obračunavat sa korupcijom tada su tražili smjenu državnog odvjetnika. Koliko su takve opstrukcije naštetile Hrvatskoj, ali posebno njenim građanima i koliko su takve opstrukcije otežale aktivnosti Vlade pa i vaše aktivnosti u ostvarenju hrvatskih ciljeva. I još jedno pitanje samo ako možete prokomentirati obzirom da je nedavno predsjednik SDP-a gospodin Milanović rekao da je ovo prvi puta da u 11 godina eto još nije poznat datum izbora. Pa želio bih samo podsjetiti kada je taj datum izbora objavio SDP na čelu sa pokojnim Ivicom Račanom kada su oni bili na vlasti. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine zastupniče, dakako da je uvijek puno bolje kad se nastoji odraditi ili završiti veliki posao kao što su primjerice pregovori za ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Ali isto tako i izlazak krize, da je uvijek bolje kad postoji minimum suglasja oko onoga što su strateški interesi za državu. Dakle, ono što je važno za Hrvatsku bez obzira tko bio na vlasti. Ono što je važno za budućnost naše djece svakako da završetak pregovora jest jedan od takvih povijesnih ciljeva, strateških ciljeva pogotovo u godini kad ćemo evo obilježiti sa velikim ponosom i ja vjerujem da će to zaista biti niz važnih izuzetno dojmljivih manifestacija za pamćenje. Dakle, dvadesetu obljetnicu neovisnosti Republike Hrvatske. To su evo godine, to su trenuci koji u svakom narodu bude posebne osjećaje, dakle ponosa, zajedništva, odgovornosti i bilo bi jako dobro kad bi nas u Hrvatskoj bilo više koji bismo oko tako važnih datuma, strateških interesa bili zajedno. Međutim, situacija nije baš takva. Dobro ste rekli da je činjenica, činjenica. Naprosto ja želim samo govoriti o činjenicama. Ni u jednoj rečenici, ni u jednoj riječi politizirati da smo evo svakodnevno suočeni sa činjenicom da oko ispunjavanja mjerila, već sam danas o tome govorila na primjer za poglavlje 23. vladajuća koalicija je sama. Dakle, nama je naravno dovoljno što smo vladajuća koalicija, pa što možemo sve to izglasati. Ali primjerice da nedostaje jedan glas mi ne bismo na primjer mogli donijeti Zakon o policiji u Parlamentu, ne bismo mogli donijeti Zakon o sprječavanju sukoba interesa, a to su mjerila za zatvaranje poglavlja. Dapače, činjenica jest isto tako da je vrlo jasno Komisija rekla što je logično da od trenutka kad završimo pregovore do trenutka kad ćemo potpisati pristupni ugovor mi moramo primjerice Zakon o sprječavanju sukoba interesa kao uostalom i sve zakone oživotvoriti. Dakle, oni moraju početi živjeti, moraju postati naša stvarnost što znači da mi moramo imenovati to povjerenstvo, da povjerenstvo mora raditi i da mora imati prve rezultate. Dakako da zahtjevi o tome da se o povjerenstvu odlučuje sa dvije trećine glasova u Parlamentu bi značilo blokada. I blokada bi značila nema potpisivanja pristupnoga ugovora jer će nam se to i dalje promatrati što je logično i gledati jer mi moramo i dalje raditi. I zato to je primjer koji možda jako dobro ilustrira to o čemu govorim. Važno je jer onda ako zakon ne bismo proveli u život onda ne bismo potpisali pristupni ugovor. Zahtjevi s druge strane za izborima odmah, evo tu čujemo i danas izbori odmah u lipnju. Ja moram i ovdje još jedanput reći. Svi koji se nešto razumiju, nešto znaju, koji su sudjelovali na bilo koji način u pregovorima znaju da govorim istinu, a to je raspisivanje izbora odmah znači da nema završetka pregovora. Zašto? Zato što tehnička Vlada da, što tehnička Vlada koliko god se vi tome smijali, a vama je bilo smiješno i oko brodogradilišta i svega drugoga, tehnička Vlada ne može donijeti odluke vezane za poglavlje na primjer 33. Ne može. To može donijeti samo Vlada sa punom potporom u Parlamentu, jer ne može donositi nikakve odluke koje su vezane za financijske efekte, financijske implikacije, odnosno financijske posljedice. Kad sam spomenula brodogradilišta gospodine zastupniče vezano evo isto za pregovore. Dakako, dok smo mi s jedne strane radili, nastojali svake sekunde što je moguće donijeti bolji, dotjerati Program restrukturiranja, raditi sa Komisijom dotle su zastupnici u ovom slučaju evo SDP-a jer je to bilo pitanje i na zadnjem aktualnom prijepodnevu kad je zastupnik Jurjević rekao da obmanjujem javnost oko brodogradilišta u Splitu, a gle čuda brodogradilište dobili smo pozitivno mišljenje na plan restrukturiranja. Prema tome, radi se o životnim pitanjima za građanke i građane Republike Hrvatske. Svakako da je uvijek dobro da se oko strateških pitanja kad se razgovara i sa našim partnerima u Europskoj komisiji, Europskoj uniji, sa kolegama zemljama Europske unije da oko strateških pitanja govorimo svi isto, da se pokazuje jednaki entuzijazam, jednaka volja, jednaki polet i jednaka zainteresiranost za budućnost Hrvatske. Moram reći da u svim kontaktima sa svojim kolegama, dakle i sa predstavnicima opozicije i sa premijerima, članovima Vlade uvijek svugdje dobivam taj dojam. Evo bila sam nedavno i u Izraelu. Dakle, razgovori i u vladi i sa čelnicima oporbe oko strateških pitanja apsolutno isti, pozitivni za dobro svoje zemlje. I to gospodine zastupniče želim jednog dana našoj Hrvatskoj. Dakle, ove godine će kao što smo najavili vrlo jasno parlamentarni izbori biti do kraja 2011., krajem lipnja kao što smo najavili mi ćemo reći kad će to biti, a 2003. kao što znate Ivica Račan objavio taj datum samo dva mjeseca prije izbora. Prema tome, naravno pitanje je, vrijeme, da, da vrijeme je problem kad ne želite čuti istinu. Dakle, to je odgovor na vaše pitanje.
Hvala lijepa. Bilo je malo produženo vrijeme.
Hvala lijepa. Pa ja sam odgovorom zadovoljan i činjenica je da je oporba vrlo nervozna kada čuje rezultate koje Vlada postiže što je normalno. No, oporbi je očito jedini cilj da dođu na vlast i u to ne biraju sredstva. Obmanjuju građane svojim iscjeliteljskim sposobnostima, a građani Hrvatske još danas liječe rane od onda kada su oni bili na vlasti, kada su u principu bili grobari radničkih i socijalnih prava. I moram još jednu stvar reći, a to je što već duže šire negativnu energiju sigurno je jedan razlog i taj što je nedavno to objavljeno čak javno, da kod izmjere radijacije ispred SDP-a je skoro duplo veće zračenje nego ispred Hrvatske demokratske zajednice. Zato treba građane upozoriti da se čuvaju Iblerovog trga.
Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Gospođo Kosor, kako bi rekao vaš prešasnik long time no see, svugdje ste se rado kretali nikako da dođete i da krenete do Sabora, pa kad ste već sada ovdje odgovorite mi kakvo je bilo kretanje kupovne moći građana od kad ste vi na čelu Vlade. Jesu li troškovi života u Hrvatskoj porasli ili su se smanjili?
Hvala lijepa. Pa da, mislim trebalo bi uspoređivati gospodine predsjedniče svakako i troškove života u nekim prošlim vremenima, ali koncentrirajmo se na ovo danas. Svakako da je trenutak u kojem sam preuzela vođenje Vlade sa svojim kolegicama i kolegama, Vladi Republike Hrvatske bilo iznimno teško. To je bilo vrijeme teške krize, dakle koja je iz svijeta došla i na naša vrata, i s tom krizom smo se borili na sve načine. U 2009., kao što znate, obavili smo 3 rebalansa proračuna, smanjili izdatke gotovo za milijardu eura, smanjili smo tada i plaće zaposlenima u državnoj i javnoj službi, jer je to bilo u dogovoru apsolutno i s njima, jedini način da stabiliziramo financije. Tada je na žalost uveden i krizni porez, i povećani smo stopu PDV-a, i to su činjenice koje se ja ne sramim reći jer su bile nužne, kako bismo mogli isplatiti primjerice mirovine, i kako bismo mogli isplatiti socijalno ugroženima sve ono što im pripada. Međutim daljnjom racionalizacijom, mi smo zapravo potrebe za rashodovnom stranom proračuna prošle godine smanjili gotovo za nekakvih 3 milijarde kuna, dakle išli smo u daljnju racionalizaciju, ali smo prošle godine isto tako kao što znate ukinuli i krizni porez 1. srpnja prvu stopu, a nakon toga i drugu stopu. Želim reći još jedanput činjenicu koju malo tko želi čuti, a to je da i kad smo uvodili krizni porez da smo oslobodili oko 900 tisuća umirovljenika, i oko 600 tisuća zaposlenih plaćanja toga poreza. Međutim prošle godine smo i izmijenili sustav poreza na dohodak i omogućili da otprilike milijun i pol ljudi u Hrvatskoj ima veće prihode, i to su dame i gospodo činjenice. Da se nešto pomaknulo govori i činjenica da je u prošloj godini izvoz porastao za više od 18%, da i dalje u prvim mjesecima ove godine raste otprilike 4%, međutim ono što je važno zadnjih 8 mjeseci raste i potrošnja, dakle potrošnja građana, što znači da ipak ide prema onom cilju koji je Vlada stavila pred sebe. To je jedan od indikatora, sasvim je sigurno da veliki investicijski projekti koje smo pokrenuli moraju dovesti do onoga što je osobito važno za Vladu, ali vjerujem i za članove i članice oporbenih stranaka, a to je otvaranje novih radnih mjesta. Kao što vidite trend smanjivanja broja nezaposlenih je krenuo, ja sam sigurna i moram reći da u taj broj nisu uvršteni popisivači, dakle u taj broj 6 i nešto tisuća manji nisu uvršteni popisivači, kako je netko upravo maloprije ponovo iz oporbe htio insinuirati. Dapače kad i ako se jedan dio njih bude skinuo sa toga popisa nezaposlenih, onda će on biti u daljnjem padu. Isto tako želim napomenuti da je prošla godina bila iznimno dobra kao turistička godina, gdje smo imali i rast noćenja, ali svakako i rast dolazaka, da smo učinili velike napore da ovogodišnja sezona bude još bolja, i ja sam sigurna da uz naše pripreme ulaganje u informiranje, ulaganje u promidžbu, ulaganje u nove kapacitete, a isto tako kroz neke investicijske cikluse broj dolazaka u ovoj godini i noćenja može biti veći, dakako vodeći računa i o prilikama u zemljama koje su nam na neki način konkurencija. Kad sve ove podatke usporedite sa nekim zemljama Europske unije, gdje i dalje raste nezaposlenost, gdje i dalje se žestoko bore s krizom, iako katkada hrvatski mediji govore o tome da to nije tako, da su svi izašli iz krize, nije, to nije činjenica. Prema tome, ja sam sigurna da idemo ka tome da zaista u Hrvatskoj i u 2011. godini bude bolje, a što znači da će i naše građanke i građani i bolje živjeti. Mi ćemo dakako učiniti sve da damo potporu i dodatno osobito onima koji su najosjetljivije skupine, i tu završavajući podsjećam da ova Vlada unatoč svih poteškoća nije smanjivala npr. ni doplatak, ni rodiljne naknade, radi se o iznosu o 4 milijarde kuna, za razliku od vaše Vlade, gospođo Marinović Antičević, koja je prvo što je odrezala, odrezala najmanjima, najslabijima, najosjetljivijima, a to su mlade obitelji i djeca.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Gospođo Kosor, što god ste poduzeli, nakon poduzimanja takvih mjera Hrvatskoj je bilo još gore. Pa ako je Hrvatska osuđena da je vi i HDZ spašavate, onda zaista građanima treba proći volja da bude uopće spašena. Potpora vam je pala na najnižu razinu, građani su na ulicama, traže vašu ostavku, jedino vi izgleda toga niste svjesni da sve propada osim vašeg daljnjeg propadanja. Vaš ostanak na vlasti čisti je kukavičluk, zato pokažite bar malo hrabrosti i raspišite izbore, odmah, kada dolazi papa. Gospođo Kosor, elezioni subito, dolazi … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]]
Stvar je u razmatranju. Idemo dalje. Gospođa Biljana Borzan će postaviti pitanje.
Svoje pitanje upućujem gospođi premijerki. U hrvatskim kliničkim bolnicama nikada nije nabavljen niti jedan PCT uređaj, iako su to ravnatelji tražili, HZZO nikada nije odobrio ovakvu nabavku. Umjesto, hrvatska Vlada umjesto da nabavi ovakve uređaje, dakle da HZZO financira uređaje u hrvatskim bolnicama, Vlada se odlučila pomoći da tako kažem, pod navodnicima, jednog privatnika, i u zadnje 3 godine čak 231 milijun kuna isplaćen je privatnoj poliklinici Medikol. Napomenut ću da je HZZO dužan to istoj privatnoj poliklinici još dodatnih 40 milijuna kuna. Kako znamo da jedan takav uređaj košta 20-ak milijuna kuna, jasno je da za ove novce koji su isplaćeni se može kupiti čak 13 ovakvih uređaja. Vlasnik ove privatne poliklinike je izvjesni gospodin Rajković, koji je bio vlasnik restorana u kojem se okupljala HDZ-ova elita. Kada je taj restoran propao, on je krenuo u novi biznis, pri čemu mu je HDZ, dakle ta ista elita obilato pomogla da ostvari monopol u jednom dijelu zdravstvene usluge. Do sada se u Hrvatskoj pokazalo jasno da kao i u drugim zemljama mi imamo zaštićene životinje i biljke, a sada HDZ pokazuje ima i zaštićene pojedince koje tretira s posebnom pažnjom. Dosada su HDZ-ovi ministri i direktori javnih poduzeća pokazali da se može od hrvatskih građana krasti na struji, na boji za tunele, na bankarskim provizijama, a sada se krade i na bolesnim ljudima. Dakle, nije više samo, "samo" pod navodnicima, kriminalno već je sad postalo i morbidno. Stoga vas pitam gospođo Kosor ima li kraja ovakvoj otimačini od hrvatskih građana i kada ćete i hoćete li ikada prestati pogodovati pojedincima?
Odgovor, gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor.
Gospodine predsjedniče ja, niti moji članovi Vlade ne pogodujemo pojedincima, nismo pogodovali i ne pogodujemo i nećemo pogodovati nijednom pojedincu. I ovo što je izrečeno je naravno čista laž. Potpisivanje i sklapanje ugovora s privatnicima počelo je u vrijeme SDP-ove Vlade i to je činjenica. I činjenica je druga da je ova Vlada, ova Vlada, dakle mi koji ovdje sjedimo smo donijeli odluku i provodimo je o ulaganju od 800 milijuna kuna u nabavu nove opreme. I to je isto tako činjenica. Što se tiče ovih PET CT uređaja nijedna bolnica dosada nije zatražila njihovu nabavu, znači nabavu te opreme. I to je isto tako činjenica. Što se tiče restorana i tko se u kojem restoranu sastajao, ja nemam vremena za restorane ni odlaske na ručkove osobito jer sam zaposlena, radim svoj posao, pa onda gospođo zastupnice očito da ste bili u tom restoranu kad imate tako podrobne informacije pa ako imate još koji podatak, a vi dostavite onima koji su nadležni za istrage. Ovo nije istražno tijelo, Parlament nije istražno tijelo, kao što ni Vlada ne provodi istrage. Istrage provode Državno odvjetništvo, istrage provodi USKOK pa ako imate kakav podatak građanska dužnost, ne samo kao zastupnice, jest da ih obavijestite. Završno, ni tom vlasniku ni bilo kojem drugom bilo čega ova Vlada nije pogodovala, dapače mi smo Vlada koja je pokrenula žestoku borbu protiv korupcije i ona će voditi do svih bez obzira radi li se tu o kriminalu sa stanovima u HEP-u ili se radi npr. o kriminalu vezanom za nabave neke u gradskim ljekarnama, odnosno u gradskoj ljekarni u Gradu Zagrebu. Nas se to ne tiče, neka borba ide prema svakome i prema svima bez obzira jesu li članovi SDP-a ili nisu.
Hvala. Gospođo Borzan, izvolite.
Gospođo premijerko vaš odgovor je takav da se vi uporno ponašate kao da ste tek sada došli na mjesto u Vladi, a imate itekako odgovornost jer ste i kao potpredsjednica Vlade sudjelovali u svemu. Ja ću vam samo reći da ne samo radiolozi nego i ostali specijalisti već dugo vremena ukazuju na to da politika vaše Vlade prema zdravstvu, odnosno pogodovanje privatnicima urušava javno zdravstvo. Nije problem da se privatnici pojave na tržištu, međutim ukoliko to remeti funkcioniranje javnog zdravstva koje služi za to da svakoj osobi bez obzira na imovinsko stanje pruži zdravstvenu uslugu onda je to nedopustivo. Model javnog privatnog partnerstva HDZ je pretvorio u to da javni novac trpa u privatne džepove. Jedini lijek za ovu situaciju jest ostavka Vlade i novi izbori.
Gospođa zastupnica Dubravka Šuica, izvolite.
Gospođo predsjednice, gospodo ministri. Evo, ovo pitanje koje kanim postaviti ovih dana je aktualizirano za vrijeme boravka gospodina Čačića u Dubrovniku. On je izjavio jednu najgoru prijetnju za dubrovčane, a to je ako on kojim slučajem dođe na vlast neće se graditi autocesta do Dubrovnika. Moram vam reći da me je puno građana zaustavilo i da su me zadužili i rekli neka najprije vrati novac od Doma umirovljenika u Dubrovniku jer je ostala hrpa cigla na sred grada pa neka onda govori o tome da neće graditi autocestu. Da vas podsjetim, 90'-te godine u studenom mjesecu potpisan je ugovor o izgradnji Doma umirovljenika u Dubrovniku sa konačnom vrijednosti od 192 milijuna dinara od tvrtke KONING, a 58 milijuna dinara je trebalo biti utrošeno avansno 134 milijuna. Zbog ratnih operacija na području grada Dubrovnika radovi su obustavljeni '91. godine nakon čega je dio ovog iznosa avansnog u svoti od 134 milijuna dinara preuzeo CONING HOLDING inače pravni slijednik Čačićevog DP CONING-a i plasirao ga u vidu kratkoročnih pozajmica poduzećima Zagorje LTD. i Zagorje d.d. Sindikat umirovljenika Hrvatske – Podružnica Dubrovnik 2002. godine su kazneno prijavili gospodina Čačića zbog zlouporabe ovlasti u gospodarskom poslovanju, ali je zbog zastare kaznenog progona Državno odvjetništvo bilo prinuđeno ovu odbaciti. Možda je mislio ministar Kalmeta da njemu postavljam pitanje, ali pitanje je ministru Bošnjakoviću i glasi: gospodine ministre budući da je na naš prijedlog izmijenjen Ustav tako da kaznena djela iz procesa pretvorbe i privatizacije ne zastarijevaju hoće li se podnijeti ponovno kaznena prijava i hoće li biti obnovljena istraga oko malverzacija u vezi izgradnje Doma umirovljenika u Dubrovniku?
Hvala. Gospodin ministar Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo. Naravno da novo zakonodavstvo koje gradimo naravno da izmjene Ustava omogućavaju svima, svim tijelima RH i Policiji i Državnom odvjetništvu i USKOK-u da u onim kaznenim djelima za koja je eventualno nastupila zastara, a odnose se na pretvorbu i privatizaciju da će moći postupati. Ako je netko pokrao umirovljenike pa taman da se radi o čelniku bilo koje parlamentarne stranke treba odgovarati ako su činjenice koje ste vi ovdje rekli točne. Da li su te činjenice točne postoje naravno državna tijela koja će u postupku koji je određen u zakonu utvrditi točnost takvih činjenica koje su ovdje navedene. Novi Kazneni zakon koji se priprema doista regulira ovakva pitanja, dat će odgovore vezano za pretvorbu i privatizaciju. Međutim, ono što je važno zadržati je kontinuitet. Jer mi i dosada imamo određena kaznena djela temeljem kojih su određeni postupci u pretvorbi sankcionirani. U novom kaznenom zakonodavstvu trebat će sačuvati taj kontinuitet i u okviru tog kontinuiteta temeljiti buduća postupanja kako se neki ne bi zapravo pozivali na zastaru i kako gubljenjem kontinuiteta neki ne bi zapravo bili sankcionirani. Evo.
Hvala. Gospođa Dubravka Šuica, izvolite.
Pa ja sam vas čula gospodine ministre i u odgovoru na jedno od prethodnih pitanja i razumijem što vi kanite napraviti. Međutim, ratno profiterstvo, koliko je meni poznato, ne podliježe zastari i vjerujem da ima prostora za djelovanje prije nego ta vaša ekspertna skupina ovo napravi. Hvala.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Postavit ću svoje pitanje ministrici financija. Poštovana ministrice Dalić, pitaju me gotovo svakodnevno umirovljenice koje koriste mirovinu iz drugog stupa njih više od tisuću, što su to u životu skrivile da su tako kažnjene? Prvo, morale su u mirovinu ranije nego što su planirale, pa se ulaganje u drugi stup pokazalo potpuno neisplativim. Drugo, ne ostvaraju pravo na dodatak na mirovinu za godine uplate samo prvi stup generacijske solidarnosti prijedlog Kluba zastupnika HNS-a i HSU-a Vlada je odbila, a svoj prijedlog nije dala. Treće, što je bitno za ovo moje pitanje, plaćaju porez na mirovinu iako je ona mala. Naime, iako neoporeziva osnovica mirovine u HRvatskoj iznosi 3 tisuće 200 kn to u praksi uopće nije tako. Naši građani iako im ukupna mirovina ne prelazi svotu neoporezivog iznosa svakog mjeseca plaćaju 12% poreza na mirovinu koju primaju iz drugog stupa i tako trpe štetu. To znači da umirovljenik sa tisuću 700 kn mirovine iz prvog stupa i prosječnom mirovinom 106 kn iz drugog stupa svakog mjeseca državu kreditira s više od 11 kn odnosno 130 kn godišnje. Sve se to događa jer ne postoji nikakva volja da se ljudima izračuna ukupna mirovina, nego Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje računa samo svoje, a Raiffeisen mirovinsko osiguravajuće društvo uredno obračunava i obustavlja poreze. Pitam vas kao ministricu financija koja ima diskrecijsko pravo odgoditi naplatu poreza kome vi odlučite, smatrate li da li je uredu da umirovljenici koji po zakonu ne trebaju biti oporezovani ipak plaćaju porez, kreditiraju državni proračun, a svoj novac mogu dobiti natrag tek temeljem zahtjeva za povrat poreza odnosno godišnje prijave koja je prečesto skuplja nego sam iznos novca. Ili drugim riječima, smatrate li kao ministrica financija da ovu državu baš uvijek trebaju kreditirati najsiromašniji, dok je posve uobičajeno da tajkuni svojim radnicima ne uplaćuju mirovinsko osiguranje i zato ne snose nikakve posljedice?
Hvala. Gospođa ministrica Martina Dalić. Izvolite.
Vezano uz oporezivanje mirovina poznato je da se mirovine niže od 3 tisuće 200 kn ne oporezuju, mirovine koje su više od 3 tisuće 200 kn oporezuju se sukladno Zakonu o porezu na dohodak. A da li će se i te mirovine oporezivati ovisi o tome gdje umirovljenik živi, da li ima status invalida ili je možda član obitelji poginulog branitelja iz Domovinskog rata. Sveukupno koliko ustvari je težak porezni teret na mirovine najbolje pokazuje podatak da je u mjesecu ožujku za mirovne isplaćeno nešto više od 2 milijarde 900 milijuna kuna, a da je ukupno prikupljeni porez na dohodak iznosio tek nešto više od 26 milijuna kuna, dakle manje od 1%, što bi ukazivao da je efektivni porezni teret mirovina koji kao što sam rekla primjenjuje samo na mirovine veće od 3 tisuće 200 kn i to opet u dijelu slučajeva manji od 1%. Što se tiče mirovina koje se isplaćuju iz drugog stupnja, jasno je da porezni teret iz drugog stupa isto kao i mirovina iz trećeg stupa ovisi o tome kakav je bio porezni teret uplate, bilo u drugi bilo u treći stup. Nitko u Hrvatskoj ne može pa ni ministrica financija primjenjivati hrvatske zakone na diskrecijski način, a hrvatski porezni sustav utemeljen je na načelu da se na svaki dohodak porez mora platiti barem jedan put. Prema tome, ukoliko prilikom uplata u mirovinska osiguranja ta uplata je bila iz neoporezivog dohotka, dohotka koji nije bio oporezovan onda će se porez na dohodak platiti u fazi isplate mirovina i obratno. Prema tome, željela bih još jednom podcrtati da se pitanja oporezivanja dohotka, pitanje oporezivanja mirovina provode sukladno hrvatskim zakonskim propisima koji su u tom dijelu usklađeni i sa propisima EU i nina koji način ne mogu se i ne provode se diskrecijski.
Hvala. Gospodin Silvano Hrelja. Izvolite.
Uvažena ministrice, nema nikakve razlike u statusu mirovine iz prvog stupa i mirovine iz drugog stupa jer i jedna i druga jesu sekundarni isplatitelji dohotka. Mirovina iz drugog stupa je isto kao i mirovina iz Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje dohodak od nesamostalnog rada. Dakle, dileme nema da ovi ljudi koji plaćaju porez ne trebaju plaćati po poreznim propisima. Problem je negdje drugdje i problem je rješiv u 48 sati, a to je da Raiffeisen mirovinsko osiguravajuće društvo nema uvid u porezne kartice ljudima kojima isplaćuje. Vi možete slobodno licencirati čovjeka iz raiffeisen moda da ima uvid u porezne kartice i u roku od 48 sati možete riješiti ovaj problem. Taj problem se mora moći riješiti jer taj problem je beznačajan za državu, jer radi se o 130 tisuća kn godišnje poreza na razini države, ali je veliki teret i velika cijena odnosno tako mali iznos tako jako vrijeđa ljudsko dostojanstvo da moraju na 106 kn prosječno iz drugog stupa plaćati 12% poreza. Hvala lijepa. Molim pisani odgovor.
Gospodin zastupnik Davor Bernardić će postaviti pitanje. Izvolite.
Poštovani predsjedniče SAbora, uvažene kolegice i kolege, poštovana predsjednice Vlade. Svoje pitanje upućujem predsjednici Vlade. Naime, Vlada je najavila da će dopustiti zapošljavanja u državnim poduzećima zbog investicijskog ciklusa. Prethodno je ipak u kontradikciji rečeno da će se za taj ciklus da će se taj ciklus ostvariti privatnim financiranjem. Ono što je ključno da mi u SDP-u ne želimo vjerovati da se na taj način želi smanjivati rekordna nezaposlenost u zadnjih 8 godina, zapošljavanjem u državnim poduzećima. Pitanje vama je koliko je radnih mjesta otvoreno mimo državnih poduzeća u zadnjih godinu i pol dana od kada ste predsjednica Vlade?
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine zastupniče, pa evo sjećate se da sam vam na jednom aktualnom prijepodnevu poželjela uspjeha u izborima za zagrebački SDP, to ste evo uspjeli i vidim da ste vrlo aktivni u Zagrebu. Nešto ću vam u kontekstu ovog odgovora u tom smislu pripomenuti da što se tiče zapošljavanja u javnim poduzećima mi smo donijeli odluku, ali vjerujem da ste pročitali u cijelosti, znači oni koji dobro posluju i oni koji su uključeni u investicijske cikluse, znači oni koji su uključeni u provedbu jednoga dijela od naših velikih investicijskih projekata kojima želimo osnažiti gospodarstvo i kojima želimo postići otvaranje novih radnih mjesta. O trendu u Zavodu za zapošljavanje ja sam maloprije govorila pa neću sad ponavljati te podatke, ali iz njih se vidi da je zapošljavanje u odnosu i na veljaču i na isto razdoblje prošle godine veće i to znatno veće. Ja ću vam odgovoriti i na pitanje tako da ću spomenuti npr. prošlu godinu 2010. u kojoj je zaposleno oko 147000 ljudi što je 20% više nego u godini prije, znači nego u 2009. godini što apsolutno pokazuje trendove. Tako da za otvaranje radnih mjesta nije u ovom klasičnom socijalističkom ili ako hoćete komunističkom smislu zadužena Vlada. Vlada mora stvarati uvjete, mora stvarati pravni i svaki drugi okvir, mora rušiti prepreke, mora se boriti protiv korupcije zajedno sa svim drugim tijelima i to onda stvara povoljno ozračje za ulaganja, za otvaranje radnih mjesta i za novo zapošljavanje što svi želimo. Prema tome, svakako da ćemo na tom poslu nastojati. I apsolutno je neistina i zapravo je to pa rekla bih smiješno da smo tu odluku o zapošljavanju u nekim javnim poduzećima, ponavljam na projektima vezanim za investicije i oni koji su dobro poslovali u prošloj godini, HEP je dobro poslovao npr. da im ne bismo dopustili da zaposle ponekoga od stručnjaka koji će raditi na tim projektima, ali sve će to nadzirati kao što znate nadzorni odbori koje smo imenovali na temelju natječaja. Za razliku od toga, gospodine zastupniče, iako ste vi najavili u Zagrebu za holding odnosno ukupno npr. i za plinaru itd., da ćete birati nestranačke, to je gospodin Čović najavio, izbor nestranačkih i stručnih osoba za šefove podružnica npr. plinare. Imamo informacije da je za novog direktora imenovan član SDP-a, da su u Nadzorni odbor Gradske plinare imenovani isključivo članovi SDP-a i HNS-a, da su naravno izostavljeni i razriješeni predstavnici npr. HDZ-a što bi bilo logično. Dosadašnja praksa je bila u takve institucije, naravno škole, vrtiće itd. imenovati i druge i nestranačke, ali sjetimo se da se ponavlja praksa Vlade iz 2000., dakle da se miče sve što nije SDP i da se dovode svoji ljudi. Ja imam tu cijeli popis ljudi koji su evo zaposleni. Na sjednici npr. Gradske skupštine imenovali ste u novo Upravno vijeće Pučko otvorenog učilišta isključivo SDP i HNS, ali su se otvorila i izmišljena radna mjesta za neke ljude. Dakle, taj podatak imamo pa ćemo ga svakako proslijediti. Ali isto tako i u pripremi je čujem gospodine Bernardiću osnivanje call centra u Holdingu kako bi se mogli zaposliti podobni i računa se koliko imam informacija o 50-tak ljudi u call centru koji bi bili zaposleni da bi naravno promovirali što, to je nagradno pitanje. Evo vi ste predsjednik Skupštine trgovačkog društva Zagrebački holding pa bi bilo dobro da i vi objasnite ponešto od toga javnosti jer ona parola koju smo nedavno čuli "svi na posao, posao za sve" zapravo se prevodi "svi na posao, posao za SDP".
Hvala. Gospodin Davor Bernardić, izvolite.
Ne mogu biti do kraja zadovoljan odgovorom budući da ste se fokusirali… … /Buka u dvorani./… Budući da ste se fokusirali na stvari koje vam nisu posao. Ali ono što vam ja mogu reći je nešto što ste spomenuli a vezano je za HEP. Dakle, sami ste rekli da je u HEP-u potrebno novi investicijski ciklus pokrenuti, a istovremeno ste donijeli odluku da se dividenda državnih poduzeća koja knjiže dobit, ne znači da imaju likvidnost da tu dobit isplate, uplaćuju državni proračun i HEP mora uplatiti preko 400 milijuna kuna koje nema. U isto vrijeme kad ide investicijski ciklus, odnosno zapošljavanje vi sa novcima od državnih poduzeća krpa se državni proračun. Dakle, to je nešto što je i kontradikcija u samom vašem odgovoru. No ono što je činjenica i na što moram podsjetiti je da je neto efekt nezaposlenosti u zadnjih godinu i pol dana, odnosno gubitka radnih mjesta u odnosu na nova radna mjesta 150 tisuća radnika manje. 150 tisuća ljudi je ostalo posla, 150 tisuća ljudi to je više nego cijela Karlovačka županija ljudi koja je ostala bez posla, to je više nego Koprivničko-križevačka županija ljudi koja je ostala bez posla, to je više nego Zadarska županija ljudi koja je ostala bez posla i još toliko, dvoje-troje članova njihovih obitelji. To su rezultati Programa gospodarskog oporavka. Nakon godinu i pol dana sad se sa sigurnošću može reći da oporavak nije uspio i zato je Hrvatskoj potrebna nova Vlada, a hrvatskim građanima nova nada da bi Hrvatska mogla postati normalnija zemlja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Malo smo svi si dozvolili da prekoračimo vrijeme pitanja i odgovora. Molim vas da se držimo toga. Ja sam pomislio kad je gospodin rekao da nije sasvim zadovoljan, to je upravo ono što piše u Poslovniku, da može se izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo. Znači ipak je djelomično zadovoljan. Gospođa Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam, gospodine predsjedniče. Uvažena predsjednice Vlade, gospođo ministrice i gospodo ministri. Evo danas me je potaknulo slušajući ove licemjerne izjave oporbe, ali i njihova dvostruka mjerila upravo da postavimo ovakvo jedno pitanje. O čemu se radi, gospodine ministre Popijač vas ću pitati. Naime, radi se o jednom bivšem ministru iz hvala Bogu bivše koalicijske vlasti od 2000. do 2003. koji se obilato koristio svojim ministarskim mandatom i sklapao poslove u vrijednosti od 132 milijuna. No nije pitanje vezano uz to, pitanje je vezano nedavno on na radiju, televiziji grmi, grmi, grmi, borit ćemo se, mi kad dođemo mi ćemo radnicima, plaće se ne isplaćuju, a što se dešava? Upravo njegovih 17 tvrtki za koje je on interesno vezan, ne papirnato nego su one njegove, prenesao je, ne isplaćuju plaću svojim radnicima. Ovdje je 1000 radnika u igri koji ne primaju plaću, a on licemjerno laže ljudima u oči i kaže da će se boriti protiv toga. Borit će se za nešto drugo, to je istina. Gospodine ministre, lijepo vas molim, što ćete učiniti i sa ostalim radnicima koje ovakvi tajkuni izrabljuju na razini robova ih drže, ne isplaćuju im plaću. Mogu oni možda između sebe u svojoj koaliciji SDP-a govoriti ovako, ali ljudi, Hrvati i radnici trebaju shvatiti da ova Vlada na čelu sa gospođom Kosor je puno učinila, a pitam vas što ćete učiniti po ovom pitanju.
Ministar Popijač, izvolite.
Hvala lijepo gospođo zastupnice, gospodine predsjedniče. Svakako da svaka gospodarska aktivnost koja se bazira na ispunjavanju svojih obveza, dakle bilo prema obvezama prema državi, dakle porezi i doprinosi, bilo prema obvezama prema dobavljačima ili što je najgore obveza prema radnicima zapravo i nisu poduzetnici. I takav način funkcioniranja, takvo gospodarstvo nije niti dozvoljeno, a naravno da takav model nije niti održiv. Čuli smo malo prije iz oporbenih klupa da su predlagali zakon, čini mi se da je tako rečeno koji bi kazneno gonio one koji ne bi isplaćivali plaće. Ne znam da li su se u biti i konzultirali sa svojim koalicijskim partnerima, jer da jesu vjerojatno bi i onda spoznali da možda bi prvi netko trebao doći po tom zakonu i njihov na red. No međutim, hrvatska Vlada kao što je gospođa predsjednica već u nekoliko navrata i odgovorila i rekla. Dakle, intenzivno radi upravo zahvaljujući takvim nepoduzetnicima na rješavanju tog gorućeg problema. Dakle, i pitanje zaštite vjerovnika i pitanje neisplate, dugoročne neisplate plaća radnicima. Svaki pošten i pravi i uspješan gospodarstvenik drži ljudski resurs zapravo ključnim za uspjeh poduzeća. I naravno većina hrvatskih poduzetnika i gospodarstvenika su pošteni, dobri i oni se bore za svoje radnike i u teškoćama zadnji su oni koji dolaze zapravo na red bilo zbrinjavanjem ili na bilo koji drugi način. No međutim, svakako da dugotrajne neisplate plaća vidimo i vi navodite primjere nisu dozvoljene. To nije poduzetništvo i zajedno sa našim socijalnim partnerima sigurno ćemo vrlo skoro pronaći način i rješenje kako da sankcioniramo i da takve poduzetnike zapravo izbacimo iz svijeta poduzetništva, jer ne samo da štete i čine veliku nepravdu svojim radnicima, nego štete i svojim kolegama, uglednim urednim poduzetnicima čineći im tako nelojalnu konkurenciju. Evo za sada toliko. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine ministre. Zadovoljna sam sa vašim odgovorom, a vjerujem i ovi radnici su zadovoljni. Naravno sigurna sam da znate o kome se radi. Radi se o Koningu, njegovih 17 firmi, gospodinu Čačiću ovdje i to je ono što je žalosno. Ali nije, to je koalicija koja je takva. Ona je, može gledati u oči ljude, lagati im bez problema, izdati hrvatska prava. Pa evo dvadesetu obljetnicu teško da će proslaviti sa nama jer su sljedbenici partije koja je glavom bez obzira bježala iz ovog Sabora kad se je govorilo o nezavisnosti. A evo u BiH vidimo što Hrvati misle o SDP-u i o njihovom načinu vladanja. Neće ih biti po njima, pa to čeka i nas na žalost, ako oni se spremaju za bilo kakvu vlast. Ali nećete je dobiti jer Hrvati imaju dugo pamćenje hvala Bogu i to vam neće uspjeti.
Hvala. Oprostite samo jednu malu obavijest. Predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu gospodin Petar Selem je sazvao sjednicu danas u 13,30 sati u dvorani Janka Draškovića, 202. Gospođa zastupnica Marijana Petir će postaviti pitanje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice Vlade. Svoje pitanje postavljam ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Popijaču. Naime, ministre danas kad se svi borimo da pomognemo hrvatskim gospodarstvenicima, poduzetnicima i obrtnicima postoje dvije županije u Hrvatskoj koje nisu potpisale Sporazum o suradnji sa vašim ministarstvom i poslovnim bankama i zbog toga gospodarstvenici, poduzetnici i obrtnici u te dvije županije plaćaju dva posto veću kamatu. Riječ je naravno o Sisačko-moslavačkoj i Primorsko-goranskoj županiji. No, te dvije županije vežu još i neke druge veze, a jedna od tih veza je da u oba dvije županije rade rafinerije. Dakle, postoji INA Rafinerija u Sisku i INA Rafinerija u Rijeci. Nas građane Sisačko-moslavačke županije ovih je dana šokirala informacija koju smo dobili, a to je da je u modernizaciju INA-e Rafinerije u Rijeci uloženo 4 puta više novca nego u modernizaciju INA-e rafinerije u Sisku. Naravno da se svaki pošten i čestit dobronamjeran građanin zalaže da se moderniziraju i jedna i druga rafinerija i to nije sporno. No, mene zanima gospodine ministre tko je to odlučio da građani grada Siska budu građani drugog reda? Pod čijim to političkim patronatom su donošene takve odluke da tadašnja, dakle većinska državna tvrtka INA jednima bude majka, onima u Rijeci, a onima u Sisku maćeha. I da li imate informacije kada se planira nastaviti modernizacija INA-e Rafinerije u Sisku, ona druga faza ... [[Govornica se ne razumije.]] postrojenja koje je za nas izuzetno bitno. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin ministar Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Dakle, uvažena zastupnice prvo samo kratak komentar na ono što ste prvo konstatirali, dakle vezano za operativne programe poticanja i pomoći srednjem i malom poduzetništvu. Zaista šteta je, dakle što sve županije u Hrvatskoj ne koriste i tu liniju potpore malim i srednjim poduzetnicima kroz mikro kreditiranje gdje Ministarstvo gospodarstva, poslovne banke i županije potpisuju svojevrsne sporazume i ugovore kojima u bitnom olakšavaju i dostupnost malim poduzetnicima za financiranje. Dakle, kreditiranje preko poslovnih banaka ali i za znatno niže kamate. Dakle, 2% niže kamate u današnjim uvjetima je često puta i presudno. I ove godine je hrvatska Vlada u Programu operativne pomoći malom i srednjem poduzetništvu upravo za ove programe izdvojila 58 milijuna kuna. I zato pozivam dakle i Moslavačko-sisačku županiju koja nikad do sada nije sudjelovala u ovim programima da se priključi i da na taj način omogući ravnopravan status i svojim poduzetnicima naravno da dođu do i dolaze do kvalitetnijih i jeftinijih sredstava. Što se tiče naravno problema rafinerija i ulaganja. Istina je, dakle da je Rafineriju Rijeka uloženo preko 400 milijuna eura. U Rafineriju Sisak oko 100, nešto više od 118 milijuna eura. Sama ta ne bih rekao da li je diskriminacija ili nije zaista u vremenu kada je ona i bila možda i upravljivija od strane države koja je u to vrijeme činila i većinsko vlasništvo, možda je zapravo cijeli proces već i tada počeo. Ja vjerujem da sada načinom na koji mi želimo naš utjecaj, dakle ono što država i želi i ono što mora iskoristiti svoje mogućnosti da zaštiti i nacionalne interese potaknuti da se ono što je napisano u programu za obnovu rafinerija bude učinjeno u vrlo intenzivno vrlo skorom vremenu. Mi imamo i obećanja, a mi ćemo to naravno i inzistirati da sve ono što je planirano u rafineriji Sisak se dovrši do kraja iduće godine. Ja mislim da će to biti na zadovoljstvo naravno i svih korisnika INA-nih proizvoda, ali naravno i zadovoljstva Siska i okolice. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepo na odgovoru. Gospodine ministre mi svakako očekujemo da vi inzistirate da se nastavi druga faza modernizacije INA-e rafinerije u Sisku, da se izgradi koking postrojenje koje je nužno da se oslobodimo onih neugodnih mirisa kad govorimo o sumpor vodiku, i naravno da se poboljša kakvoća zraka, jer i građani Siska i građani Sisačko-moslavačke županije zaslužuju ravnopravan status sa svim drugim građanima u Republici Hrvatskoj. Dakle danas kad ulažemo napore da pomognemo hrvatskom gospodarstvu vidimo i vi ste sami potvrdili ono što smo znali da na žalost Sisačko-moslavačka županija ne surađuje sa Vladom Republike Hrvatske i zbog toga je oštetila gospodarstvenike i obrtnike u našoj županiji. No to nije jedini slučaj gdje uočavamo takve pojave, naime županica Sisačko-moslavačke županije također nije odlučila preuzeti novac koji je osiguran u Ministarstvu prosvjete za gradnju nove obrtničke škole u Sisku, ona nije prihvatila pomoć Ministarstva zdravstva da se opremi i osamostali bolnica u Petrinji, ona ne prihvaća niti jednu dobronamjernu pomoć koju Vlada Republike Hrvatske ponudi, no ja mislim da tu ipak treba vidjeti možda je problem u njenim savjetnicima. Naime ona ima 14 savjetnika koji će nas koštati tijekom mandata 5 milijuna kuna i možda ti savjetnici županicu krivo savjetuju. Zbog toga ću ja ovdje dati besplatan savjet gospođo županice otpustite svoje savjetnike, usmjerite taj novac onima koji su u potrebi. Hvala lijepo.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Moje pitanje ide gospođi Kosor. Gospođo Kosor, po negativnom ste rekorderka u Republici Hrvatskoj, vi ste jedini premijer ili premijerka koja je u ovako kratkom roku nešto više od godinu i pol dana uspjela zadužiti središnju vlast za 40 milijardi kuna, 150 tisuća ljudi ostaviti bez posla, ali moje pitanje je jedno drugo. Znate li koliko tvrtki, poduzeća u Hrvatskoj ima blokirane račune, koliko ih ne može plaćati svoje obveze, koliko je nelikvidno i koliko ne može isplaćivati plaće svojim radnicima?
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Pa budući da mi se isto gospodin zastupnik obraća kao privatnoj osobi, onda ja ću svejedno dakako odgovoriti, ali ću onda kao privatna osoba i iskoristiti i trenutak da kažem neke podatke, budući da se, da gospodin Maras, gospodin zastupnik spominje popularnost i nepopularnost prema istraživanjima, onda ću ja spomenuti u odgovoru, jer je to dio pitanja, evo zadnje rezultate izbora za vijeća mjesnih odbora. Npr. u Vrbovcu HDZ 61%, u Šibeniku 44 i još nešto, u Čačincima 63, u Jesenicama 76, u Novskoj 36 i još nešto više, u Županji 55, međutim isto tako u Karlovcu, evo sa izlaskom zadnje od 28%, 56% npr. da ne spominjem dakako i mnoga druga mjesta. Evo to je što se tiče popularnosti, s obzirom da gospodin zastupnik Maras pita mene osobno, a svakako ovo su podaci koji govore isto tako o nekim istraživanjima. Jer ja mislim da istraživanje kod izlaska na bilo koje izbore, pa onda i za mjesne odbore, ili za neke ponovljene izbore, odnosno prijevremene izbore na lokalnoj razini jest istraživanje, to je anketa u kojoj građani zaokružuju za ili protiv, dakle za nekoga ili protiv nekoga. Tako da je i to neko istraživanje. A evo ima i jedno istraživanje, npr. o čelnicima stranaka, pa bi to bilo dobro gospodine Maras da si pogledate, s obzirom na okolnostima u kojima ja u ovom trenutku vodim, odnosno od sredine 2009. Vladu. Što se tiče konkretnoga pitanja, evo dakle stanje na dan 31.12.2010. broj nelikvidnih poslovnih subjekata 5 tisuća 238, iznos prijavljenih neizvršenih osnova za plaćanje milijardu 190 milijuna kuna, 31.1.2011. 3 tisuće 515, i 28.2.2011. 2 tisuće 252 poslovna subjekta. Međutim u veljači je broj poslovnih subjekata u kratkotrajnoj blokadi do 60 dana, što možemo smatrati pokazateljem nelikvidnosti, smanjen za 16,7% u odnosu na siječanj 2011. godine. Broj nelikvidnih, odnosno u odnosu na veljaču 2010. vrijednosti neizvršenih osnova za plaćanje manja je, gospodine zastupniče, za 33,6%. Nastavljen je rast broja insolventnih poslovnih subjekata u blokadi dužoj od 360 dana, isto kao i rast vrijednosti blokada starijih od 360 dana, i to je nešto što upravo rješavamo, a rekla sam maloprije da je, rekla sam 22 tisuće i nešto jest poslovnih subjekata bez ijednog zaposlenog koji generiraju dug od više od 12 milijardi kuna, i to je nešto što Vlada Republike Hrvatske rješava. Zaključno, podsjećam i na nedavnu odluku Vladu o tome da se omogući onima koji u prvim mjesecima ove godine pokazuju da izvršavaju svoje obveze prema državi, da omogućimo obročnu otplatu na 30 mjeseci i da na taj način pomognemo da ljudi zaista stanu na svoje noge, prije svega da bi očuvali radna mjesta, govorim o gospodarstvenicima. Međutim tu su i druge mjere konkretne iz Ministarstva gospodarstva kroz nekoliko naših programa, i u poticaju malog i srednjega gospodarstva, ali svakako tu treba vidjeti i gledati činjenicu da smo npr. za veliko brodogradilište Brodosplit dobili pozitivno mišljenje Komisije, da su oni počeli ugovarati gradnju brodova i sve to treba naravno staviti u opći kontekst kad se gleda likvidnost, nelikvidnost i kad se gleda ono što nam je u interesu, a to je izlazak iz krize. Vlada u tom smislu neće posustati unatoč objeda, unatoč neistina i unatoč svakom načinu da se umjesto bilo kakvog pitanja zapravo izrekne samo jedna teška diskvalifikacija. Moram reći da me osobno to potiče da još bolje radim.
Gospodin zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo predsjednice Vlade nisam niti jednom riječju spomenuo ankete, niti jednom riječju. Ne znam zbog čega ste se dotaknuli njih. Vjerojatno ste opterećeni najnižim rejtingom HDZ-a otkada se ankete vode pa vas to vjerojatno malo smeta. Nažalost, da je rezultat ove Vlade bolji vjerojatno bi vam i rejting bio bolji. Ali, to je jednostavno nemoguće u ovom trenutku. Ali da se vratimo na pitanje. Otkada ste predsjednica Vlade 24 tisuće poslovnih subjekata je pred blokadom ili blokirano. Vašim neradom, vas i vaše Vlade, uništavali ste 40 poduzeća dnevno. SDP se uzaludno trudio predlagati rješenje u ovom Saboru, vi ste ih sve redom odbijali i to vrlo na jedan bahat način. Dosada u ovom trenutku postoji 36 milijardi kuna nenaplaćenih potraživanja i nelikvidnost je na rekordnim razinama. 75 tisuća ljudi radi, a ne prima plaću. Gospođo Kosor uz vaš nerad Hrvatska se vraća u robovlasni ... [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] a ne primaju plaću. To ste vi omogućili i vaša Vlada. Cijelo to vrijeme zadužili ste nas za 40 milijardi kuna, 70 … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Gospodine zastupniče
150 tisuća ljudi je ostajalo bez posla
Gospodine zastupniče
Svaki dan, a … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] svaki dan radi, a ne dobiva niti … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Pa dajte, molim vas, objašnjavate mimo članka 180. stavak 5. Vi ste ušli u raspravu, a niste izrazili zadovoljstvo ili nezadovoljstvo. U tomu je stvar. Stalno kršimo Poslovnik, ljudi moji, pa kad će završiti ova sjednica.
Gospodine predsjedniče
Molim?
… [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Ja zaista, ja vam doista moram reći prelazite vrijeme za odgovore i pitanja i ja vas molim da se vratimo u okviru Poslovnika inače ovo pitanje i odgovore nećemo završiti do 3, 4 sata popodne.
Gospodine predsjedniče, možete vi gospodo iz HDZ-a raditi što god hoćete, nažalost radite štetu za hrvatske građane, ali to … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] Hvala.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Nevenka Marinović, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana predsjednice Vlade RH sa ministrima. Evo, svoje pitanje ću postaviti ministru pravosuđa gospodinu Draženu Bošnjakoviću i to stoga što su mještani Preka na otoku Ugljanu obratili su nam se za pomoć zbog citiram: "nezakonitosti bahatog tajkuna Radomira Čačića i korupcije kojom je zahvatio naše mjesto Preko, a takvu sramotu nismo zaslužili." Naime, mještani navode, citiram: "Naše mjesto Preko je zbog gospodarskog moćnika i političara gospodina Čačića prošlo gore nego Kukljica kojim je uništeno turističko naselje Zelena Punta u Kukljici. 1992. godine kada je hrvatski narod krvario u srpskoj agresiji i borio se za opstanak tvrtka Radimira Čačića CONING kupila je Zadrugu Preko. Zadruga je uključivala hotel u centru Preka, restorane i velike terene. Možete li samo zamisliti kolika je vrijednost svega toga na našem turističkom području? Posljedica te sramotne kupnje je devastacija, propast, otpuštanje radnika te velika šteta budućem turističkom razvoju našeg mjesta Preka, a sve zbog Radimira Čačića kojeg nije briga za hrvatski narod već samo za sebe, inače ne bi tako uništavao naše malo mjesto. Zanima nas ima li pravde te hoće li dotični gospodin snositi odgovornost za svoje postupke ili će se izvući zastarom?", završen citat. Evo, u ime tih mještana Preka gospodine ministre, a s obzirom, znači s obzirom na ovo namjerno zapuštanje tvrtke u Preku, ali i u susjednoj Kukljici i u Filip Jakovu pa i u Pagu znači hoće li ova još jedna u nizu nezakonitih radnji, odnosno pljački ili nedjela gospodina Čačića biti procesuirana s obzirom na nedavnu izmjenu Ustava RH? Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Dražen Bošnjaković, izvolite.
Gospođo zastupnice više se neće biti moguće skrivati iza instituta zastare. Kao što ste i sami rekli nedavne izmjene Ustava, novi Kazneni zakon onemogućit će da netko se pokrije onim plaštom zastare i da sve ono što je loše počinio u pretvorbi i privatizaciji ne bude sankcionirano. Pravde mora biti, mi kao hrvatska Vlada doista sve radimo i Državno odvjetništvo u svim ovim predmetima kojima prijeti zastara radi reviziju tih predmeta i stvorit ćemo sve uvjete za nesmetani i kvalitetan rad Državnog odvjetništva kako bi se pojave u pretvorbi i privatizaciji, kako bi svi oni koji su počinili nezakonitosti bili sankcionirani nakon jednog fer i zakonitog postupka u kome treba utvrditi sve činjenice.
Hvala. Gospođa zastupnica Nevenka Marinović, izvolite.
Evo, zadovoljna sam vašim odgovorom i nadam se da ovi sljedeći modeli koje ću u nastavku reći neće biti moguće provoditi više na području Zadarske županije. Ali, držim da treba hrvatske građane upoznati s modelima i privatizacije i investiranja i zapošljavanja i isplate plaća i trgovanja nekretninama koje je gospodin Čačić kao glavna uzdanica Zorana Milanovića provodi duži niz godina na području Zadarske županije. A modeli ovako izgledaju: što se tiče privatizacije model je jeftino kupiti ili za 0 kuna, ne uložiti baš ništa i prodati po mogućnostima stranom fondu. Što se zapošljavanja tiče, znači zapošljavanje otpuštanjem radnika - u Kukljici 300 radnika, a znamo što jedno radno mjesto, otvaranje jednog radnog mjesta na otoku znači. U Preku 100 radnika, nakon preuzimanja 1, a nakon toga nijedan. Kako pomaže razvoju hrvatskih otoka i turizma? Tako što sa 300 tisuća noćenja u samom Preku koje ima 1500 stanovnika nakon preuzimanja hotela noćenja se smanjuju na 20 do 30 tisuća godišnje.
Završite gospođo.
Plaćanje preostalih radnika nadam se po modelu zelene funte. Moje je upoznati građane, a na njima je odlučiti prihvaćaju te modele na kojima Zoran Milanović izborom ili uz pomoć Radomira Čačića planira osnažiti gospodarstvo.
Završite gospođo.
I povećati zapošljavanje. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Petar Mlinarić će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo predsjednice hrvatske Vlade, dopredsjednici, gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. Zastupničko pitanje postavljam ministru pravosuđa gospodinu Draženu Bošnjakoviću. Poznato je da je Udruženje logoraša iz 5 najvećih logora u Srbiji, Stajićevo, Begejci, Niš, Sremska Mitrovica i Vojno istražni zatvor Beograd, još u svibnju 2008. podnijelo prijavu za ratni zločin nad zarobljenicima tužitelju za ratne zločine Srbije Vladimiru Vukčeviću s iskazima logoraša. Prijava se odnosila na mučenje zarobljenika na način ubijali zarobljenike, izbijali zube čekićem, lomljenje kostiju te silovanje i muškaraca i žena koje su često ostajale trudne i bile prisiljene roditi dijete zločinca. Svakodnevno tukli zarobljenike po cijelom tijelu rukama, nogama, palicama, mučili ih strujom, paljenjem po tijelu, vješali ih, zarobljenicima nisu davali dovoljno hrane i vode, mučeći ih glađu i žeđu, svakodnevno ispitivani i danu i noću i pri tome ih tukli i prijetili im. Prijetnje smrću i strijeljanjem. Vođenje na lažna strijeljanja, vođeni na lažne razmjene, zabrana komuniciranja sa ostalim zarobljenicima, zatvarali zarobljenike u samice, prisilno gledanje fizičkog maltretiranja drugog, slušanje jauka logoraša, vođenje na prisilni rad. Ranjenicima nije pružena liječnička pomoć, oduzeti svi vrijedni predmeti i novac, prisiljavani pjevati četničke pjesme. Dakle, kršeći pravila međunarodnog prava zapovijedali da se muči i nečovječno postupa sa raznim ratnim zarobljenicima, te ih ubijali i mučili nečovječno postupali sa ratnim zarobljenicima. Pa da bi time počinili kazneno djelo protiv čovječnosti i međunarodnog prava, ratni zločin. Tužiteljstvo još nikoga nije procesuiralo niti podiglo optužnicu. Gospodine ministre, ima li sanjanja a sukladno međunarodnim ugovorima koje Republike Hrvatska potpisala sa Republikom Srbijom, da li se provode i do kuda su stigle istrage za ratne zločine nad hrvatskim logorašima u Srbiji? Hvala.
Hvala. Ministar gospodin Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo. Istrage se provode. Ali obzirom da su istrage doista jedan dio o kojima ne možemo javno govoriti o svim radnjama koje se poduzimaju, ja vam mogu samo reći da se polako radnje koje su u istragama provode kraju i očekujemo vrlo brzo dizanje optužnica i to protiv onih najodgovornijih osoba za osnivanje logora o kojima ste govorili. Inače što se tiče ratnih zločina u okviru našeg Državnog odvjetništva osnovani su i posebni odijeli koji se bave ratnim zločinima i to su ne samo po svojim posljedicama i načinima izvršenja vrlo teška djela, nego su teška zapravo i u pravnom smislu za dokazivanje. Naime, počinioci su često nepoznati, često su u drugim državama, teško su dostupni, teško je doći do njih. I zato je ovo što ste pitali vezano za ove sporazume koje imaju naša državna tijela konkretno naše Državno odvjetništvo sa tužiteljstvom u REpublici Srbiji iznimno su značajna. Značajna su radi suradnje radi razmjene dokaza i u toj razmjeni dokaza možemo biti uspješniji u sankcioniranju takvih zlodjela koja su bila. Stoga na vaše pitanje dajem odgovor, vjerujem vrlo brzo da će ova istraga završiti i da će završiti upravo podizanjem optužnica, a tada u zakonitom postupku će se analizirati svi dokazi, utvrđivati činjenice i ja vjerujem oni krivci koji su to počinili, koji su odgovorni za to da će biti privedeni licu pravde.
Hvala. Gospodin Petar Mlinarić. Izvolite.
Napomenuo bih činjenicu da je 30 tisuća osoba zatočeno u Srpskim koncentracijskim logorima, od toga je 3 tisuće žena i 500 djece. Pa evo napomenuo bih još da naša predsjednica, ja se moram zahvaliti, nastavite tako, ali Srbija nema pravo da sudi nekom zločine. Nitko od nas nije ratovao u Srbiji i zato vas molim da nastavite kako ste započeli i mislim da će na kraju da će svi naši branitelji mirno spavati. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je namijenjeno osobno odabranoj nasljednici Ive Sanadera na mjesto predsjednice Vlade gospođi Kosor. Gospođo Kosor možete li nam reći kako se u Hrvatskoj može preživjeti sa 2 tisuće kuna plaće ili mirovine?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, budući da ovo nije pitanje nego samo nastojanje da se uvrijedi, ja naravno to je poznato javnosti koja poznate Ustav Republike Hrvatske i hrvatske zakone da ja nisam nasljednica jer ovo nije monarhija, pa onda ja ne mogu biti nasljednica. Ovo je zemlja u kojoj vlada parlamentarna demokracija i u kojoj se predsjednik i članovi Vlade biraju u Parlamentu i vlade su dok imaju potpore u Parlamentu. Tako je bilo sa mnom i sa mojim kolegama. Mi smo izabrani u Parlamentu, na temelju mandata koji sam ja dobila od bivšeg predsjednika Mesića, dobili smo ovdje punu potporu, imamo je i dalje i radimo svoj posao unatoč tome što gospodin Jovanović ne radi ništa drugo nego nastoji diskvalificirati HDZ prije svega i u tom kontekstu su naravno i sve njegove izjave koje su nas kvalificirale kao zločinačku organizaciju, što naravno HDZ nikada vama gospodine Jovanoviću neće ni zaboraviti niti oprostiti i mi ćemo se pravnim sredstvima kojima raspolažemo boriti protiv ljudi koji isključivo mrze, diskvalificiraju i nastoji drugome nanijeti zlo, a pri tome brane, brane apsolutno sve potencijalne kriminalce u svojim redovima. Ja ću vam na ovo pitanje koje to nije odgovoriti, objasnite vi meni gospodine Jovanoviću kako se može ljetovati za 7 kuna i jeli se pri tom platio ili se nije pri tom platio PDV?
Gospodin zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Nisam zadovoljan odgovorom, dapače zaprepašten sam odgovor jer jednako kao što mi je Ivo Sanader odgovarao odgovorila je sada gospođa Kosor, da nijednom rječju se nije osvrnula na moje …/Govornik isključen./… Gospođo Kosor, ne znate odgovor. Pravo je čudo kako hrvatski građani, radnici, obrtnici, umirovljenici uopće mogu danas preživjeti u Hrvatskoj. 207000 radnika ima plaću manje od 2200 kuna, 750000 …/Govornik isključen./… prima plaću manju od državnog prosjeka. …/Govornik isključen./… još je gori. Prema tome, gospođo Kosor to su vaši rezultati, o tome trebate govoriti, a ne prijetiti meni, prijetiti saborskom zastupniku u Hrvatskom parlamentu. … /Buka u dvorani./… Vi ste puno pričali, puno obećavali, ali ništa niste učinili. Hrvatski građani očekuju od hrvatske Vlade pošteno radno mjesto, poštenu plaću za pošten rad i poštenu mirovinu za dostojanstvenu starost. Ništa od toga vi niste ostvarili. Zato su nam potrebni izbori, nova Vlada …/Govornik isključen./… na koje ste je vi doveli. Hvala lijepo.
Hvala. Izbori će biti u okviru ustavnih odredbi i zakona i nepotrebno nam je svaki čas to postavljat kao pitanje, bit će objavljeno na vrijeme. Ja nisam razumio da je predsjednica Vlade prijetila vama, ali… … /Buka u dvorani./… Idemo dalje sa pitanjima pa će nastaviti postaviti pitanje gospodin Ranko Ostojić, izvolite.
Poštovana predsjednice Vlade, prošli put smo postavili slično pitanje pa niste znali odgovor, ja se nadam da će sad bit bolje, a to je znate li koliko košta litra benzina? … /Buka u dvorani./…
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Budući da smo objavili i novi pravilnik prema kojem se usklađuju cijene goriva, dakle ne samo benzina gospodine zastupniče dakle govorimo o, pretpostavljam da ste to tražili, o kategoriji goriva, a tu imamo benzine, ali imamo i druge, onda ćemo, jer imamo i dizelska goriva, to pretpostavljam znate. Znači najviša razina maloprodajne cijene od 5.4. do 18.4.2011. godine za eurosuper 95 9,76, za eurosuper 98 10,06, znači to su najviše razine, za eurosuper 100 10,26. Za dizelsko gorivo eurodizel 9,33, za dizelsko gorivo dizel 8,95, za plinsko ulje euro 6,30, za plinsko ulje L 6,10 i za plavi dizel 5,43. Dakle u tom okviru se mogu kretati svi oni koji prodaju gorivo. Svakako da smo dopustili na autocestama da se formira na onaj način na koji to tržište i u skladu sa propisima Europske unije, znači sa direktivama Europske unije s kojima se mi moramo uskladiti i mogu. Dakle, to vam je gospodine zastupniče raspon. Pretpostavljam da ne očekujete da vam dam podatke kako je to na bilo kojoj crpki u Hrvatskoj, znači ovisno je li uz autocestu ili je negdje drugdje, ali ako bude potrebno pripremit ću vam detaljan pisani odgovor na današnji dan.
Hvala. Gospodin Ranko Ostojić, izvolite. … /Buka u dvorani./… Molim vas.
Hvala gospođo predsjednice hrvatske Vlade. Meni je drago da ste evo sad dali točan odgovor, ali ja vas samo moram upozorit da je vrlo važna ova vaša zadnja rečenica, a to je da ćete dati izvještaj na današnji dan jer nismo sigurno što će se dogoditi za 7 dana, odnosno kakve će promjene nastati. Ono što vas ja želim podsjetiti, gospođo predsjednice Vlade, prije dvije godine litra eurosupera koji je sada 10,06 kuna je bila 7 i pol kuna. To je bila situacija da smo spremnik goriva koji je tada koštao 300 kuna danas plaćamo 400 kuna, to je 33% kuna više. I umjesto da kao predsjednica Vlade brinete da nema tog udara na hrvatske građane vi ćete znači mijenjat te Pravilnike. Ono što vam ja želim gospođo predsjednice Vlade poručiti, što mislim da bi bilo jako dobro, a i neki su to ranije ovdje pozivali, da mi 20. obljetnicu hrvatske neovisnosti zaista dočekamo …/Govornik isključen./…
Hvala. Znači odgovor je bio precizan. Hvala. Gospođa Sunčana Glavak će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospođo predsjednice, članice i članovi Vlade. Pitanje ću postaviti ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Đuri Popijaču iako je eto sličnih pitanja i bilo, međutim ja ovo ne mogu zanemariti. S obzirom da sam dobila pismo i obratili su mi se radnici Koninga i to kako piše radnici Koning eko gradnje, pišemo vam jer se nemamo kome žaliti i na rubu smo i očajni. Radimo u Koningu i evo već četiri mjeseca nismo primili plaću. Ono što smo dobili pred Božić bila je nekakva akontacija i nakon toga ništa. Nas zanima imamo li mi prava i kome to reći da ne ostanemo bez posla pa vam pišemo da vodite računa o nama kad se govori da gazde ne isplaćuju plaće. Molimo vas za pomoć, imamo obitelji i djecu, stoji u pismu koje su uputili eto meni kao zastupnici iz te izborne jedinice radnici Koninga. Ja sam se još malo raspitala pa sam jednako tako doznala da tvrtka Ratimira Čačića duguje i nekoliko desetaka milijuna kuna proizvođačima i kooperantima, dakle što je nedopustivo. Generiranjem takve nelikvidnosti pojedine male tvrtke, a mislim da razaznajete o čemu je riječ i obrtnici bili su i prisiljeni prestati s radom. Gospodine ministre, moje pitanje vama što ćete poduzeti po pitanju ovog protuzakonitog djelovanja i iskorištavanja radnika, a naravno da ne govorim da je ovdje riječ i o političkoj bahatosti. Hvala lijepa.
Gospodin ministar Đuro Popijač.
Gospodine predsjedniče, uvažena zastupnice. Dakle, evo da malo parafraziram ono što je gospodin Jovanović rekao. Dakle, hrvatski radnici očekuju svoje zarađene plaće od svojih poslodavaca. Država kao poslodavac isplaćuje plaće, a naravno o ovima i ovakovim poslodavcima govorili smo nešto i ranije. Dakle, oni se zaista ne bi trebali i ne mogu se svrstavati u onu, najveći dio uglednih, poštenih i kvalitetnih poslodavaca kojima upravo ovi ovakovi i priskrbljuju epitet općeg dojma, lošeg dojma koji hrvatska javnost ima prema poduzetništvu. I zato je nužno, dakle i to će hrvatska Vlada i učiniti da takve eliminira iz svijeta biznisa, iz svijeta gospodarstva. I to je ono što u buduće ćemo raditi i to je ono na čemu zajedno sa našim socijalnim partnerima intenzivno i radimo. Dakle, nije dopušteno, naravno da svaki poduzetnik može iz razno raznih razloga upasti u teškoće i sasvim sigurno da će on voditi računa da njegovi radnici zadnji te teškoće i osjete. Ali kad netko svoj gospodarski uspjeh i osobno bogatstvo bazira na neisplati plaća onda to sasvim sigurno nije legalni poduzetnik, nije gospodarstvenik koji bi se uopće i smio takvim predstavljati, a naročito ne bi smio držati lekcije sa političke govornice. Hvala.
Gospođa Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, hvala lijepa gospodine ministre. Ja ću samo ponoviti, ti radnici ovog trenutka na svojim su radnim mjestima. Dakle, taj isti gospodarstvenik koji se nada mjestu u onoj kukuriku koaliciji potpredsjednika Vlade vjerojatno je sa socijalno osjetljivim predsjednikom SDP-a možda negdje na ručku, koji uzgred budi rečeno prima plaću, a nije na svom radnom mjestu. Dakle, puna usta socijalne osjetljivosti, a radnicima računi prazni. Računamo na vas naravno da to promijenite vi koji ste ovdje članovi i članice Vlade. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Šantek, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice sa članovima Vlade, gospodo ministri. Moje je pitanje upućeno ministru unutarnjih poslova gospodinu Karamarku. Na proteklim lokalnim izborima za Skupštinu Sisačko-moslavačke županije dvojica vijećnika Josip ... [[Govornik se ne razumije.]] i Vladimir Gregurić su na konstituirajućoj sjednici glasovali za izbor predsjednika, potpredsjednika i radnih tijela županijske skupštine iz političke opcije s kojom su nastupili na izborima, da bi nakon mjesec dana promijenili stranu i narednoj sjednici županijske skupštine glasovali za razrješenje istih, izbor drugog vodstva iz suprotne političke opcije. Zbog toga ih je njihova stranka isključila iz članstva. Zanimljivo je da su nakon toga imenovani članovima savjeta županica s mjesečnom naknadom od 5000 kuna neto primanja što je u javnosti ocijenjeno kao školski primjer političke korupcije odnosno koruptivnog kaznenog djela primanje i davanje mita iz članka 347. i 348. Kaznenog zakona. Nakon toga je Županijska skupština skoro sve svoje ovlasti prenijela na županicu. U redovnom nadzoru rada Sisačko-moslavačke županije Ministarstvo uprave je utvrdilo da županica nije imala ovlast određivati naknadu za rad savjetu već je to ovlast Županijske skupštine. Također, je naloženo da se vrate ovlasti Županijskoj skupštini pa je tako i ova ovlast vraćena Županijskoj skupštini. Nadležno državno tijelo u nadzoru financijskog poslovanja Sisačko-moslavačke županije utvrdilo je da je članovima savjeta županice isplaćeno 580 tisuća 615 kuna neto odnosno 908 tisuća 777 kuna bruto naknade za rad temeljem odluke županice koju ona nije imala pravo donijeti. Međutim, te nezakonito isplaćene naknade nisu vraćene u županijski proračun. Moje pitanje vama glasi: Što MUP može poduzeti da se ova situacija rasvijetli, odnosno može li i hoće li policija reagirati u ovoj situaciji kada je u javnosti prisutna teza da se radi o političkoj korupciji, tj. primanju mita od strane dvojice vijećnika Franje Gregurića, te nezakonitoj isplati naknade članovima savjeta županice.
Ministar gospodin Tomislav Karamarko.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo, gospodine saborski zastupniče. Vlada naravno može odnosno MUP može i MUP već poduzima. Dakle, moram vas izvijestiti da su u konkretnom slučaju u suradnji sa Županijskim državnim odvjetnikom u Sisku policija provodi kriminalistička istraživanja, dakle u vezi ovog konkretnog slučaja, u vezi moguće nezakonitosti u radu od strane županice Sisačko-moslavačke županije. Hvala.
Gospodin zastupnik Ivan Šantek. Izvolite.
Pa evo ja moram u skladu sa Poslovnikom izraziti zadovoljstvo sa ovakvim načinom rada policije. U svakom slučaju borba korupcije nije borba jedne političke opcije protiv druge političke opcije nego je to javni interes. Samo zbog kratkoće vremena ću nabrojati nekoliko naslova koji su izlazili. Dakle, Josipu Prajneru, za nagradu mjesto u pet županijskih odbora. Tada se još nije znalo da je član savjeta jer taj podatak nije objavljen u službenom glasniku. Iza toga je Franjo Gregurić izbačen iz HSU-a. Međutim, možda bi bilo najbolje ovo moje kratko obraćanje završiti sa dvije rečenice iz novinskog članka jedne naše ugledne novinarke i kolumnistice koja je u članku kako je špijunčina Karamarko razobličio Linića, rekla citirat ću: "Kada je međutim SDP-ovac Sisačko-moslavačka županica Marina Lovrić platila lojalnost koalicijskih partnera tako što ih je sve proglasila svojim savjetnicima i dala im mjesečnu naknadu od 5000 kuna to je valjda bilo zadovoljavanje potreba siromašne županije za visoko vrijednim stručnim kadrovima." Možeš mislit! Ako to nije školski primjer političke korupcije onda možemo reći da je Zagreb glavni grad Velike Britanije. Međutim, možda je još bolje završiti sa rečenicom, zadnjom rečenicom iz ove, a što se špijunčine tiče Linićevi Riječani bi rekli forca Karamarko hvataj ih sve. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Igor Dragovan će postaviti pitanje. Izvolite.
U utorak 1. ožujka ove godine održali ste jedan sastanak nakon kojeg ste pred kamere izašli sa tvrdnjom: "Građani nemojte se brinuti neće biti poskupljenja!" Smatrate li i dalje da hrvatski građani nakon te vaše izjave žive relaksiranije?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor.
Gospodine predsjedniče, dakle ponovo ću kao privatna osoba odgovoriti. Pretpostavljam da naprosto gospodin zastupnik nije u, evo u žaru borbe se sjetio da evo radim na poslu predsjednice Vlade, pa ću odgovoriti. Svakako da mi apsolutno činimo sve što je moguće da građani žive bolje. Bilo bi dobro i bilo bi važno i bilo bi nužno i zapravo iznad svega potrebno da u tome sudjeluju svi, dakle i jedinice lokalne samouprave, uprave, pa tako i Grad Zagreb. Tako da primjerice poskupljenje komunalnih usluga u Gradu Zagrebu sasvim sigurno ne pridonosi tamo da građanke i građani Grada Zagreba, u kojem živi ogroman broj stanovništva Republike Hrvatske žive bolje. Sve ove, i relaksiranije, a sve ove dubioze koje znamo, evo vezano za npr. Holding za koji je odgovoran isključivo SDP, dakle da imaju minus od 500 milijuna kuna, a da unatoč tome zapošljavaju danonoćno npr. mjesto direktora marketinga bez javnoga natječaja, samo naprosto zato što prema našim informacijama se radi o nekim prijateljskim odnosima, što je za ovu priču nevažno, ali svakako ukupno gledajući Zagreb gdje SDP vlada 10 godina nije otok. Zagreb je dio Hrvatske, i to što se događa u Zagrebu, u gospodarstvu, u poskupljenju komunalija, u neracionalnom trošenju novca poreznih obveznika, dakle građanki grada Zagreba, u dakako nekim sumnjivim kao što vidite poslovima, barem prema onome što govore prve naznake koje dobivamo vezano npr. za gradsku ljekarnu itd., ne govorim o detaljima, jer detalje ne znam, govorim ono što čujem, što vidim, što na kraju govore i odvjetnici, jest nešto čime bi se svakako i SDP kao stranka koja živi u Hrvatskoj trebala baviti. A što se tiče Vlade, dakako da ćemo i dalje činiti sve da broj nezaposlenih pada, da broj zaposlenih raste, da raste ovaj broj vezan za zapošljavanje kakav je bio primjerice u prošloj godini, da zaposlimo, odnosno da se zaposli 20% više nego u 2009., da raste potrošnja kao što raste znači 8 mjeseci zaredom potrošnja građana raste, i to dokazuje i pokazuje da neke trendove, pozitivne trendove neću ih nikako drugačije okvalificirati, koji su nam važni. I uz sve to jasno da treba uznastojati na programu gospodarskog oporavka, program gospodarskog oporavka se apsolutno provodi, predviđene su mjere koje se provode u ovoj godini, a najvažniji skup su veliki investicijski projekti. I tu dakako Vlada ne može sama, ovisi sve o potencijalu u lokalnoj razini, u mnogim gradovima, općinama, županijama, pa i u Gradu Zagrebu, o tome hoće li ti projekti ići brže, ili će biti usporeni. A u temelju svega jest i borba protiv korupcije, za koju je evo stranka, moja stranka, evo koja i vodi Vladu učinila puno toga, puno dobroga, puno važnoga, puno presudnoga i mi bismo dakako voljeli da to učine i druge stranke, pa makar se to evo odnosilo na SDP. Ja vjerujem da jednoga dana i to vrijeme mora doći, jer ta borba ovisi o osobnoj hrabrosti onih koji odlučuju. Za to je potrebno osobne hrabrosti, neki je imaju, a neki je nemaju. Neki rade, a neki uporno samo govore izbori sada. Izbori će biti kad dođu, a i tu sam uvjerena da će ova vladajuća koalicija postići odlične rezultate.
Hvala. Gospodin Igor Dragovan. Izvolite.
Nisam zadovoljan, jer odgovarate kao … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] Hrvatski građanima ste … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] nemojte brinuti, neće biti poskupljenja hrane. O tome razgovaramo na … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] , ali … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] za 16%, … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] brašno za 14, svježe mlijeko za 8, jogurti za 6 i pol, … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] skuplji 8 … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] 7 i pol, … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] Iz takvog … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] dan s vašom Vladom … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] sve skuplje … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] živi. Nema … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] za bolji život … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] interesira … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] je ta fotelja … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Pitanje će postaviti gospodin zastupnik i potpredsjednik Sabora Vladimir Šeks.
Pitanje upućujem ministru mora, prometa i infrastrukture Božidaru Kalmeti. Gospodine ministre, u okviru prometne strategije razvoja Republike Hrvatske predviđena je i izgradnja koridora VC pan europskoga koridora u sklopu te strategije, sprovedbe te strategije izgrađeni su već dijelovi koridora VC kroz, osobito kroz Slavoniju, dionica Sredanci-Đakovo, Đakovo-Osijek, lijepa slavonika, donijet je iz određene pretpostavke da se ide u izgradnju onoga od Sredanaca do Svilaja i sa mostom preko rijeke Save. Mene zanima što ministarstvo i vi i Vlada poduzima da se nastavi izgradnja koridora VC, posebno u pogledu mosta preko rijeke Drave kod Osijeka, i dalje u izgradnju one dionice od Osijeka do hrvatsko-mađarske granice. Koje su tu već do sada izvršene sve potrebne pretpostavke, da se i ove dvije dionice počnu graditi, što je sa projektnom dokumentacijom, građevinskim dozvolama, ugovorima sa kreditima, i kada se može očekivati početak radova na izgradnji mosta preko rijeke Drave kod Osijeka, u sklopu koridora VC?
Hvala. Gosopdin ministar Kalmeta, izvolite.
Gospođe i gospodo zastupnici, dakle koridor VC je kao što je poznato jedan od najvažnijih koridora koji prolazi kroz Hrvatsku, ali je važan i za Bosnu i Hercegovinu, Mađarsku, jer ide od Budimpešte pa praktički do luke Ploče, i kao što je kazano već su na tom koridoru, što se tiče hrvatskog dijela izgrađene određene bitne i važne dionice, i važnost tog koridora su prepoznale i europske financijske institucije, europske banke, koje su voljne i financirati daljnju izgradnju tog važnog koridora. Kad govorim o Koridoru VC gore na sjeveru onda imamo 2 dijela, da tako kažem. Prvi je dionica od Sredanaca do granice sa BiH i most preko Save. Taj dio će financirati, odnosno kreditirati Europska investicijska banka i EBRD i oni su već sad odobrili po 60 milijuna kredita. Ovaj kredit sa EBRD-om je i ratificiran u Hrvatskom saboru. Uskoro će biti to i ovaj kredit sa EIB-om. Dakle, ukupno 120 milijuna eura, ali to uključuje i izgradnju dolje na jugu Koridora VC. Dakle, od čvora Ploče pa do granice sa BiH, granični prijelaz dolje na jugu se već i radi. Natječaj za ovu dionicu od Sredanaca pa do granice sa BiH uključivši i most preko Save koji će se financirati popola, dakle pola Hrvatska pola BiH, dakle je u tijeku. Očekuje se uskoro i zaključenje tog natječaja, izabir izvođača i praktički početak radova na tom dijelu. Što se tiče mosta preko Drave to je nastavak tog koridora gore prema Belom Manastiru i granici sa Mađarskom jer je autocesta izgrađena, kao što znamo, do Osijeka. Tu je također natječaj proveden za most. Najpovoljniji ponuditelj je bio hrvatski konzorcij i to čini mi se oko 950 milijuna kuna. Što se tiče financiranja također je proveden, HAC su provele natječaj za financiranje i njemačka Razvojna banka, dakle KFE je dala najpovoljnije uvjete kredita na 15 godina kamata je nešto preko 3% čini mi se i grace period je nekoliko godina. Dakle, i ono što je sada, koji su sljedeći koraci? Taj kredit mora proći proceduru Vlade jasno i svih ministarstava koji na to moraju dati suglasnost. Nakon toga se može praktički početi sa izvođenjem radova na mostu preko Drave na Koridoru VC. Ono što želim napomenuti je i to da je u 4-godišnjem planu održavanja i građenja javnih cesta je to planirano. Također je u godišnjem planu koji svake godine hrvatska Vlada donosi za izgradnju i hrvatskih cesta i hrvatskih autocesta to je također planirano. I taj plan je prihvaćen. Prema tome sve pretpostavke su praktički završene da se može i krenuti u realizaciju ovih dionica o kojima sam sad govorio uključivši i most preko Drave na Koridoru VC. Hvala lijepo.
Potpredsjednik Šeks, izvolite.
Zadovoljan sam sa odgovorom budući da su sada ispunjene sve potrebne pretpostavke da počne se sa izgradnjom ovoga mosta preko rijeke Drave. Ja se nadam da će Vlada u roku od nekoliko dana i dati tu financijsku garanciju za ovaj kredit od 130 milijuna eura i da će već tijekom ovoga mjeseca početi i radovi na izgradnji ovoga mosta jer je sve, apsolutno sve spremno i građevinska operativa pripremljena, sva dokumentacija je sređena i da će se taj budući most da će biti dio kao što je Slavonika na potezu Sredanci – Osijek tako da će i ovaj most biti dio kao što je dio Slavonike ovo će biti dio Baranjke. Ministre Baranjka ide makar neki govore da se Vlada odnosi maćehinski prema Slavoniji i Baranji, a ovo je najbolji demantij da su to samo neistinite tvrdnje.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Zdravko Kelić, izvolite.
Predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjednice Vlade, ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje upućujem ministru turizma gospodinu Bajsu. Prošlogodišnja turistička sezona je bila jedna od najboljih dosada. Ako sagledamo u okolnostima u kojima je ona vođena gdje je i teška gospodarska kriza zahvatila i Hrvatsku sasvim sigurno da ovaj uspjeh dobija još više na važnosti. No, to je iza nas. Pred nama je nova turistička sezona i sasvim sigurno da se od ministarstva i Vlade očekuju i novi uspjesi, očekuje se da se ta ljestvica digne i bar malo prema gore. A prvi izazov je sasvim sigurno pred nama, to su uskršnji blagdani. Stoga vas gospodine ministre pitam što je Ministarstvo turizma dosada učinilo i što čini da i ova turistička sezona bude uspješna ili uspješnija od prošlogodišnje?
Hvala. Gospodin ministar Damir Bajs, izvolite.
Štovani zastupniče, štovani predsjedniče Sabora, premijerko. Dakle, ovo što ste vi pitali je potpuno točno. Dakle, prošle godine Hrvatska je imala jednu dosad najuspješniju sezonu. Ljestvica je dosta visoko dignuta. Naime, naš rezultat je zapravo duplo bolji od Europe kad gledamo dolazak međunarodnih gostiju i to je zapravo naš cilj u ovoj 2011. godini. Međutim, Vlada je napravila sve poteze pravovremeno, Akcijski plan donesen je 11. mjesecu 2010. i mi smo ga gotovo u cijelosti već sada ispunili. Ono što bih rekao da je pred nama i ulazak u glavnu sezonu, dakle Uskrs i uskršnji praznici. I koliko znamo on će biti bolji nego prošle 2010. godine jer očekujemo da turisti prvenstveno iz zemalja u okolini, kao što su Italija, Njemačka, Austrija i Slovenija, zapravo popune naše hotele. Međutim, mi smo smatrali da ono sve što smo napravili nije dovoljno dobro tako da smo napravili dopunske mjere za predsezonu i želimo da kad se jednom hoteli otvore da ti kapaciteti ostanu otvoreni i preko do skoro cijele godine, odnosno barem naravno do glavne sezone. To je cilj koji je pred nama i mi očekujemo da ćemo ga vjerojatno i uspješno i ostvariti. Međutim, sve to ovisi prvenstveno o našim aktivnostima i zahvalio bih naravno kolegama u Vladi, premijerki, ali i svima onima koji rade u turizmu jer samo zajednički javno-privatnim partnerstvom možemo imati uspješnu sezonu. Hvala.
Hvala. Gospodin Zdravko Kelić, izvolite.
Hvala gospodine ministre. Pa ja sam zadovoljan sa odgovorom i vjerujem da ćete ostvariti i ono što ste i vi naumili, a isto tako da će se ostvariti i ono što mi želimo u ovako teškoj gospodarskoj situaciji i ove godine. Vjerujem da turizam koji je sasvim sigurno najjača grana u Hrvatskoj ne da puno znači za Hrvatsku nego je onaj kolovođa svega pozitivnoga što se treba dešavati u Hrvatskoj. Stoga kažem želim i vama, a i nama puno uspjeha. Hvala.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Ante Kulušić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade pitanje upućujem ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Đuri Popijaču. Proteklih dana obratili su im se zaposlenici šibenske Tvrtke MIAB specijalizirane za izgradnju crpnih stanica i uređaja za pročišćavanje. Oni su kao kooperanti varaždinske Tvrtke Coneco d.o.o. koja je u vlasništvu gospodina Radimira Čačića odradili najzahtjevniji dio posla na izgradnji gradskog kolektora u Šibeniku. Međutim, iako je Šibenski vodovod i odvodnja u cijelosti isplatio Čačićev Coneco on do danas nije MIAB-u kao podizvođaču platio odrađene poslove. Pitanje dugovanja dobilo je svoj epilog na sudu nakon čega je dug sa 2,5 milijuna kuna narastao na 3 milijuna kuna. Također moram naglasiti kako se sudskom nagodbom gospodin Čačić obavezao platiti prvu ratu duga u iznosu od 450 tisuća kuna do 15.3.2011. godine što je nakon izvršenog medijskog pritiska učinio tek prije par dana. Ovakvo ponašanje gospodina Čačića nedopustivo je i generira problem koji guši hrvatsku ekonomiju. Naime, za primjer spomenuta tvrtka MIAB-u nemogućnosti je da isplati odrađeni posao, nema novac za plaće radnika njih oko 60 zbog čega su prisiljeni davati otkaze. Moje pitanje glasi, poštovani gospodine ministre postoje li mehanizmi kojima bi Vlada Republike Hrvatske stala na kraj vlasnicima tvrtki dužnika poput gospodina Čačića koji sustavno upropaštavaju hrvatsko gospodarstvo ne vodeći pri tome nikakvog računa o pravima zaposlenika?
Hvala. Gospodin ministar Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, evo vaše pitanje me zapravo motivira da i ja postavim pitanje sebi i vama kako to da ga evo uvaženi poduzetnik kao političar zna rješenje za sve probleme i nelikvidnosti i isplate plaća i svega, a istovremeno kao gospodarstvenik ne zna odgovore na ta pitanja? Zapravo sve je vrlo jednostavno, sve što treba učiniti, treba platiti račune. Dakle, treba platiti svoje dobavljače i treba isplatiti plaće radnicima. I nema nikakvih drugih ekonomskih ni znanstvenih modela kako da učini gospodarstvo manje opterećeno i nelikvidnošću i neisplatom plaća. Dakle, često se govori naravno da je država generator nelikvidnosti, da Vlada ne zna kako bi razrješavala taj problem i da zapravo sve skupa evo čujemo danas sa saborskih klupa kritike upravo u tom smjeru. No, međutim evo odgovor je najčešće u tim pitanjima i ovo je najeklatantniji primjer. Dakle, kada netko iz javnog sektora uredno podmirio svoje računa kao što je Šibenski vodovod, zbog čega u sljedećem koraku to onaj koji je preuzeo te poslove nije dalje uredno isplatio ono što je određeno svojim dobavljačima. I tu kreće i završava sva priča oko modela isplate i generiranja likvidnosti ili nelikvidnosti. Dakle, počnimo naravno i od sebe samih naročito mi koji govorimo javno o tom problemu da tamo gdje smo odgovorni za to da ne generiramo, ali naravno sve ovo dalje mora nas potaknuti naročito u onom pravosudnom dijelu i ovo sada nije ekonomsko pitanje jel to u suštini pravosudno pitanje da sve ove koji na ovakav način zamišljaju i provode svoje gospodarske aktivnosti u čim kraćem i bržem vremenu provodimo i provedemo kroz pravosudni sustav i onemogućimo takvo ponašanje. Hvala.
Gospodin Ante Kulušić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Koliko god bio bahat i socijalno neosjetljiv gospodin Čačić glavni SDP-ov koalicijski partner, očigledno je i on u teškoj financijskoj krizi pa sve to želi prikriti svojom drskošću i nadoknaditi ulaskom u vlast osiguravajući poslove samom sebi, svojim partnerima kao što je to činio za vrijeme bivše koalicijske vlasti. Ako su to kriteriji i mjerila kojima bi vodili državu, ajme državi koju bi oni vodili. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice Vlade sa članicom i članovima Vlade. Ja ću postaviti pitanje ministru gospodarstva, rada i poduzetništva. Gospodine ministre, dopisom su mi se obratili radnici Tvornice kože Zadar sa zamolbom da im se pomogne ukoliko je to ikako moguće. Naime, njihov problem je sljedeći. Tvornice kože Zadar otišla je u stečaj 2000. godine, a stečaj je završio 2002. godine. Radnici su ostali bez svojih zarađenih i dospjelih plaća, otpremnina i drugih stečenih prava. Iako su na početku otvaranja stečaja bili pod tadašnjem Stečajnom zakonu u prvom isplatnom redu, do završetka stečaja u međuvremenu do 2002. SDP i njegovi koalicijski partneri promijenili su Zakon o stečaju na štetu radnika pa su radnici prebačeni u drugi isplatni red. Radnici Tvornice kože Zadar zbog te izmjene Zakona o stečaju nisu mogli naplatiti svoja potraživanja jer su se prethodno naplatili svi oni iz prvog isplatnog reda tj. određene institucije. Bivši radnici smatraju da su zbog te izmjene Zakona o stečaju i prebacivanja iz prvog u drugi isplatni red, oštećeni za 11 plaća i otpremnina te zbog toga traže pomoć Vlade i Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, ja vas pitam jer je očita politička volja HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera pokazana izmjenom Zakona o stečaju po kojem su radnici nedvojbeno i nesporno stavljeni u prvi isplatni red sa svim svojim potraživanjima, ima li kakvih načina kroz gospodarsko socijalne mjere naravno jer se zakon ne može retroaktivno primjenjivati, da se pomogne tim radnicima ali i stotinama drugih radnika koji su zbog promjene zakona ostali bez svojih punih plaća, otpremnina i drugih stečenih prava.
Hvala. Ministar gospodin Đuro Popijač.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice, dakle pored te izmjene Stečajnog zakona na nesreću u tim godinama je i najčešće rješavanje problema gospodarskih problema naravno uvijek postoje pa su postojali i tada rješavane masovnim slanjem tvrtki u stečaj. Nažalost u isto vrijeme se promijenio i taj zakon i vjerojatno pored ovih radnika koji se vama javljaju postoji možda i tisuće i stotine koji su doživjeli istu sudbinu za koje to u ovom momentu i ne znamo. Svakako da u ovom konkretnom slučaju moramo i vrijedi se konzultirati i sa kolegama iz pravosuđa, ali naravno da ćemo pokušati pronalaziti adekvatna rješenja i sve moguće varijante pomoći i za ove radnike koji su se vama obratili. Mi smo u međuvremenu kao što znate i rekli ste i promijenili tu nepravdu, dakle radnici su u stečaju opet u prvom redu. Isto tako poboljšan je zakon kojim se određena naknada za radnike kojima u slučaju stečaja isplaćuje Agencija za zaštitu potraživanja radnika, dakle učinjeno je niz dodatnih poboljšanja, ali svakako da ćemo i dalje usmjeravati naše napore zajedno sa kolegama ih Ministarstva pravosuđa i drugima, da i dalje poboljšavamo stečajne zakone i uvjete u kojima se stečajevi događaju da bi oni bili nova prilika da radnici i cijeli sustav to ne doživljava kao kraj nego zapravo novu priliku za novi početak tog subjekta gospodarskog, ali i kao nova članica samim radnicima. Vjerujem da nećemo činiti takve greške koje su činjene početkom 2000. godine. Hvala.
Hvala. Gospođa Ana Lovrin, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine ministre. Vašim sam odgovorom zadovoljna jer je to jedini mogući izlaz za popravak štete koja je nanijete tim radnicima. Naravno, nismo zadovoljni s time što su radnici pretrpili štetu i nisu im osigurana njihova stečajna prava, ali Latini to kažu "sapienti sat" ili pametnome dosta. I toliko o vjerodostojnosti SDP-a i koalicijskih partnera koji dnevno evo pa i danas, ali i u ovoj sabornici jadikuju nad socijalno obespravljenima, a u četiri godine svoje vlasti su učinili sve, a neki od njih i na pozicijama ministara u Vladi da skrešu sva socijalna prava kako radnicima, umirovljenicima, ali tako i porodiljne naknade i dječje doplatke. Tada su to nazivali hrabrim odlukama pa su se našli junačiti upravo na najslabijima, a i unatoč tim hrabrim odlukama nisu uspjeli ostvarit svoje predizborno obećanje o 200 tisuća radnih mjesta i pokretanjima gospodarstva. A ja vjerujem da će i ti radnici a i ostali građani onda u stratezima, takvim stratezima SDP-a i HNS-a koji se nude kao oni koji će spasit Hrvatsku i hrvatsko gospodarstvo prepoznati svu maglu, paučinu i nesposobnost. Hvala.
Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić postavit će pitanje.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospođo predsjednice hrvatske Vlade sa članovima Vlade. Svoje pitanje upućujem gospodinu ministru unutarnjih poslova, gospodinu Karamarku. Poštovani gospodine ministre, ja sam vam nedavno poslala pismo djelatnika Doma zdravlja u Sisku koji su mi uputili svoje pismo, a citirat ću razlog zašto. Ovim putem obraćaju vam se djelatnici Hitne pomoći Doma zdravlja Sisak u nadi da ćete ovo naše pismo shvatiti i razumjeti. Naime, mi anonimni djelatnici javljamo se na ovaj način kako bi ukazali na nepravilnosti u našoj ustanovi kojih ima jako puno. Pišemo vam anonimno u strahu od otkaza koji je ovdje lako dobiti. Naime, ja moram reći da ovom ustanovom upravlja SDP-ova ravnateljica postavljena od županijske SDP-ove vlasti. A nepravilnosti koje ističu su sljedeće, između ostalog zlouporaba službenih INA kartica za kupovinu goriva i to za vozila koja nisu zamislite ni registrirana, dakle otpisana su. Za korištenje automobila 24 sata dnevno od strane ravnateljice, ali istovremeno i naplaćivanje putnih troškova. Posebno za prepravljanje službenih naloga za prijevoz pacijenata, dakle sanitetski prijevoz kako bi po izjavama nekih koji su za to zaduženi više naplatili od Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje što je zamislite utvrdio i nadzor Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Evo, ne samo ovi anonimni djelatnici nego sam dobila pred mjesec dana i preslik kaznene prijave koji je potpisani imenom i prezimenom jedan naš sugrađanin Siščanin poslao državnom odvjetništvu, Općinskom državnom odvjetništvu navodeći sve ove primjere između ostalog i one koje i anonimni djelatnici spominju. Budući da sam vam poslala to pismo ja vas molim jer su mi oni pred neki dan pisali ponovo i molili da vide što je s tim pismom, jesam li ja kao njihova saborska zastupnica poduzela određene mjere pa vas ja molim što ćete vi kao ministar unutarnjih poslova poduzeti protiv ove ravnateljice i što možete poduzeti.
Hvala. Gospodin ministar Karamarko, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice, pa zapravo već smo poduzeli, pokrenute su istražne radnje, krim istraživanja, to je sad u tijeku i ja očekujem brzi završetak tih istražnih radnji. Dakle, sve smo poduzeli što smo trebali nakon dobitka ovih informacija. Hvala.
Hvala. Gospođa Ivanka Roksandić.
Hvala, gospodine ministre. Ja sam zadovoljna vašim odgovorom, a bit će i građani koji gledaju ovo jer su mi rekli da će gledat hoću li postaviti to pitanje. Moram vas još samo nešto reći, nisam spomenula u ovom pitanju, ovdje se spominje i zapošljavanje o kojem je danas ovdje toliko bilo riječi što je uobičajena praksa SDP-a moram reći. Zamislite, za vozače hitne medicinske pomoći jedan od uvjeta je da ste član SDP-a, a natječaj za te iste vozače objavljuje se u tiskovinama koje ne izlaze na području naše županije nego čak 500 km dalje, negdje u nekim primorskim novinama kako bi se zadovoljila forma objavljivanje natječaja. Pa mi je drago što ste gospodin Milanović i vi tu, što ste se vratili u sabornicu i mislim, jednom ste rekli da se vi nećete borit protiv korupcije pa mislim da ćete početi živjeti bez korupcije. Pokušajte i svojim članovima na nižim razinama na neki način ovu poruku odaslati.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Marin Jurjević.
Hvala. Pitanje za gospođu premijerku. Vidim da ovdje ima među zastupnicima detektiva amatera koji prate Zorana, to je kao neka dopunska djelatnost. Pitanje za gospođu premijerku, gospođo Kosor nije nikakva tajna da je u Hrvatskoj zaista stanje dramatično i ne treba pred tim zatvarati oči, to nikome ne pomaže, nikakva bujica riječi, nikakve verbalne akrobacije ne mogu prikrit istinu da je svaki deveti kredit danas nenaplativ u Hrvatskoj, da je samo u zadnje dvije godine zbrisano sa lica zemlje 15000 tvrtki i obrta. Nitko ne može promijeniti gorku istinu da je kreditni rejting Hrvatske takav da …/Govornik isključen./… Kredit u Sloveniji od 100 tisuća eura na 20 godina, u Hrvatskoj platite 40 tisuća eura skuplje zato što lošije stojimo. Tko će promijeniti činjenicu da 80 tisuća naših sugrađana ima blokirane račune itd., da ne nabrajam dalje što su moje kolege nabrajali. Gospođo premijerko, zato se nemojte čuditi što zaista zvuči recimo to blago cinično kad govorite da ljudi žive relaksiranije, da zaista zvuči da ignorirate istinu kad kažete da cijene neće pasti, da ne padaju, da se radi o korekcijama, pa vas ja pitam evo jeste li spremni, jeste li spremni doći u Split pa da ja i vi, zašto ne, iz dvije različite stranke, sa različitim funkcijama ali i ja i vi smo političari prošetamo splitskim pazarom da se uvjerite na vlastite, umirite zbor, umirite zbor. Da se uvjerite kako je kupus poskupio 44% i da od toga živi jedan dobar dio naših sugrađana, da idemo na najobičniji ručak u ... [[Govornik se ne razumije.]] pa da vi to sami vidite jel' možda vas netko laže, a vi njima vjerujete. Možda vi zaista niste krivi jer ne znate. Ali neznanje ne opravdava! [[Upadica predsjednik: Postavite pitanje.]] Evo jeste li spremni prihvatiti taj moj poziv?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Hvala vam na ovoj ponudi, na ovom pozivu. Zaista ste ljubezni. Ne znam što će vam doma reći na to ali dobro, vjerojatno spadate među hrabrije. Ja ću se Splitom, evo prihvaćam kavu negdje, ali Splitom ću se šetati i šećem se sa članovima svoje stranke. Znači, sa članovima Hrvatske demokratske zajednice. A ako dođem, ako dođem stranački, ako dođem poslom onda dakako sa svima koji su pozvani na neki događaj, pa naravno i sa zastupnicima SDP-a. Ali na pazar neću poći sa vama, poći ću sama jer mislim da ne bi bilo dobro da bilo tko to krivo tumači. Dakle, na primjer da bilo tko od nas želi privući pozornost javnosti zato što je onaj drugi s njim u društvu. Dakle, mislim da nam to ne treba. Ali kava može gdje god hoćete. Što se tiče vaše konstatacije da je stanje u Hrvatskoj dramatično to je netočno i to je neistina. To je doduše na tragu nekih izjava koje smo čuli također iz političkoga živoga da u Hrvatskoj vlada kaos, da je stanje dramatično to su ponavljali i neki drugi prije vas. Međutim, ali svakako iz lijeve političke opcije. Svakako da vi gledate na stanje dramatičnosti ili ne dramatičnosti samo u kontekstu toga jeste li vi na vlasti ili niste, tako da bismo mogli pitati zašto ne komentirate stanje u Zagrebu. Je li na primjer stanje u Zagrebu sa Holdingom dramatično ili nije? Ja mislim da je stanje bilo dramatično, dapače na primjer u razdoblju kad je prodano 16% HT-a, kad je prodana Riječka banka, kad je obavljen drugi dio privatizacije PBZ-a, kad je prodana Splitska banka, kad su prodani hoteli, rasprodani, kad je prodana INA 25% plus 1 dionice INA-e, kad se time financirao deficit koji je bio veći nego danas 5,4%. Kad je broj nezaposlenih bio 415000 unatoč vašim najavama da će se zaposliti 200 i ne znam koliko tisuća ljudi. Dakle, u tim uvjetima kad nije bilo krize i kad je rast BDP-a bio drugačiji nego što je danas jer nije bilo svjetske krize bio je deficit od 5,4% i prodalo se sve što se dalo prodati, sve što je netko htio kupiti. To je bilo dramatično stanje. Danas stanje nije dramatično. O tome govore mnogi pokazatelji. Dakako da je teško, dakako da je kriza, dakako da se borimo. Nastojimo okupiti sve koji tu imaju što za reći, sve koji mogu, sve koji hoće tu dakako je vidljivo da vaša stranka ne želi ni na koji način pridonijeti pa ni tamo gdje ste na vlasti ponavljam a to je u Zagrebu. Ali neću dulje o tome. Bit će prigode naravno na stranačkim konferencijama za novinstvo i na stranačkim skupovima. Dakle, nastavit ćemo dalje raditi predano i na mjerama koje daju rezultate dugoročno. Ovdje je netko od vaših kolega već spomenuo naravno s podsmjehom vodu, aromatiziranu vodu itd. Da, nastavit ćemo sa objedinjenom javnom nabavom sviđalo se to vama ili ne, jer u ovoj godini na toj objedinjenoj javnoj nabavi očekujemo 350 milijuna kuna ušteda. Sve to je novac koji možemo onda preusmjeravati u jačanje gospodarstva. Sve to jest novac koji štedimo, koji drugačije raspoređujemo zahvaljujući mjerama koje je provela i koje provodi ova Vlada. I zahvaljujući našim mjerama uspjeli smo se izboriti za budućnost brodogradilišta u Splitu i to onda kad ste vi pozivali ljude na cestu, kad ste varali škverane i kad ste govorili da je sve izgubljeno i da je sve propalo, a mi smo se borili da škver opstane da ljudi imaju posao, da mogu raditi i hraniti svoju djecu i školovati. I tako ćemo nastaviti i dalje u Splitu i u cijeloj Hrvatskoj i nećemo dozvoliti da na ovaj način o kojem govori gospođa zastupnica Roksandić da neki vozač mora biti član SDP-a da bi se vozio i da bi Hrvatska što prije pocrvenila. To u tom smislu nećemo dozvoliti. Nastavit ćemo pošteno i čestito raditi svoj posao. Završit ćemo pregovore i izvući Hrvatsku iz krize. [[Pljesak.]]
Hvala. Gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Gospođo premijerko, vaše stilske vježbe me niti malo ne impresioniraju. Znate šta se vama desilo? Vama se desilo ono najgore što se može desiti nekom političaru. Ja mogu doduše suosjećat s vama, ali vi ste na takvoj funkciji da nanosite štetu. Ne samo da obmanjujete javnost, nego obmanjujete samu sebe. Dakle, i vi ste u jednoj teškoj krizi rekao bih. Cerebralna higijena, brisanje iz mozga ono što vam se ne sviđa neće vam pomoći kao što vi sada pričate da je netko iz SDP-a pozivao na ulice šta nikada nije za razliku od vas radio SDP. Tako vaša kolegica kaže kako je SDP izbacio radnike u naplati iz prvog reda u drugi naplatni red ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] gospođo Kosorice dajte se saberite. Dajte ostavku. .../Govornik isključen, ne čuje se
Idemo dalje. Malo smo uveselili ovu sabornicu, nije loše. Idemo dalje. Gospodin Miljenko Dorić će postaviti pitanje.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Nakon što sam odslušao 30-ak pitanja i 30-ak odgovora, ja odustajem od postavljanja pitanja potpredsjedniku hrvatske Vlade, gospodinu Jandrokoviću, jer ne želim sudjelovati u ovom besramnom, beskorisnom i ponižavajućem verbalnom … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo ja želim sudjelovati u ovom aktualnom satu, pa ću postaviti pitanje ministru Davorinu Mlakaru, čiji je ministarstvo ima i resor Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Pa evo svi znamo da je prije otprilike godinu i pol dana predsjednik SDP-a Zoran Milanović kupio novi stan, 127 kvadrata u centru Zagreba, i rekao javnosti da će kupnju namiriti prodajom starog stana od 130 kvadrata. Ali evo svježa imovinska kartica, u kojoj oba stana u još u vlasništvu gospodina Milanovića i njegove obitelji. Interesantno je da evo kao najglasniji borac protiv korupcije i kriminala, gospodin Zoran Milanović pomoću kredita Erste & Steiermärkische banke koji je za njega bio povoljniji nego za obične građane, kupio stan i dobio kredit od 298 tisuća eura na rok od 30 godina. I šta je tu interesantno? Interesantno je što banka ima nekakvu crtu iznad koje ne daje takove, dakle starost iznad koje ne daje takove kredite, ali kod gospodina Milanovića to nije vrijedilo, nije zadovoljavao uvjete, ali je dobio takav veliki kredit i uz to jasno i vrlo povoljne kamate od 5,6%. Pa poštovani gospodine ministre, ja bih vas zamolio samo odgovor, da li se prema ovom novom Zakonu o sprječavanju sukoba interesa će se zakon baviti i gospodinom Zoranom Milanovićem? S obzirom na evo ovakvo obmanjivanje javnosti, a i karakterističan otpor prema donošenju zakona. Mislim da je sada puno jasnije jer i SDP i gospodin Milanović su bili protiv tog zakona. Hvala.
Gospodin Davorin Mlakar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče, točno ste rekli da je u resoru Ministarstva uprave bilo donošenje i nadzor nad primjenom Zakona o sprječavanju sukoba interesa, po prvi puta je ovaj zakon bitno postrožio obveze svih dužnosnika, uključujući saborske zastupnike u prijavljivanju njihove imovine, a onda i u kontroli onoga što su prijavili. Dakle ovaj zakon koji je donesen na prošlom zasjedanju je između ostaloga predvidio i osnivanje jednog posebnog profesionalnog nestranačkog i nezavisnog tijela, povjerenstva koje će odlučivati o slučajevima sukoba interesa, a prethodna obveza je svih dužnosnika u Republici Hrvatskoj, i to ne samo na razini centralne vlasti nego i lokalnih vlasti, da prijave svu svoju imovinu koja je opisana tim zakonom, na što se misli dakle vrijednosti ne samo nekretnine, nego i bankovne račune i sve ostalo što se smatra da bi trebali prijaviti kada nastupaju na dužnost. Tijekom trajanja mandata svakog od dužnosnika, uključujući i saborske zastupnike, povjerenstvo ima pravo provjeravati navode u njihovim imovinskim karticama i u slučaju sumnje poduzeti mjere koje su im postavljene tim zakonom, da bi utvrdili da li su svi navodi imovinskih kartica dužnosnika istiniti. Povjerenstvo je, rekao sam, profesionalno tijelo, uvjeren sam da će ono svoju zadaću obavljati korektno i da će garantirati neovisnost u postupanju prema svima, a vjerojatno će onda imati i predmet o kojem ste vi govorili u svojoj obradi ili u svojem radu i dati adekvatan odgovor na pitanje da li je imovina koju su svi dužnosnici prijavili potkrijepljena i onim dokumentima o stjecanju koje bi trebali imati. Vjerujem da će to povjerenstvo početi raditi u roku od mjesec dana. Hvala vam lijepa.
Gospodin Markovinović. Izvolite.
Pa evo ja zahvaljujem ministru, i evo vjerujem da će i novi zakon dati veliki doprinos u borbi protiv korupcije, a moram reći da mi je puno jasnije zbog čega je taj silan otpor prema donošenju zakona bio, a najava kukuriku koalicije da će predsjednik Vlade po njihovom biti Zoran Milanović, ministar financija Slavko Linić, a ministar gospodarstva Čačić, biti će veliki doprinos razvoju korupcije, pa se pitam zbog čega ovaj silan trud HDZ-a u borbi protiv korupcije. Hvala.
Hvala lijepa. Ne znamo tko će biti predsjednici i ministri, vidjet ćemo. Gospođa Đurđa Adlešić će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam predsjednici Vlade, kao sada najodgovornijoj. Naime prije otprilike 3 i pol godine potpisala sam potporu Vladi, naravno zbog projekata koje smo tada dogovorili zbog ravnomjernog razvoja Hrvatske. Projekte smo utvrđivali kolege, kolegica i ja, mislim da smo ih dobro utvrdili, 3 i pol godine kasnije predsjednice pitam što je sa projektima koje smo dogovorili za Bjelovar i Bjelovarsko-bilogorsku županiju? Naime dogovorili smo izgradnju ceste prema Bjelovaru, kolege su radili na projektima prema Koprivnici, pa je tako nastao bjelovarsko-bilogorski ipsilon, izgradnju bolnice, isto tako i đačko-studentskog doma jer je oko tisuću 300 studenata bez adekvatnog smještaja u gradu Bjelovaru. Naravno govorilo se i o prugi, i vodoopskrbi i sličnom. Danas pitam što je s tim projektima, ako idu, a po klimanju glave vidim da idu, onda bi bilo dobro znati kada ti projekti idu, kako se ne bi dogodilo da, svi smo se poslikali i ja, nakon što odu kamere i odu fotoaparati da prestanu radovi. Vjerujte građani su za to jako zainteresirani i pitaju jesmo li ih lagali. Ja bih htjela znati jesmo li?
Hvala. Gospođa premijerka Jadranka Kosor. Izvolite.
Pa gospođo zastupnice, ja mislim da vi znate odgovor, da nismo, dakle odgovor je svakako da nismo i slažem se s vama, ja isto mislim da kod pokretanja određenih projekata nije važno koliko će biti kamera, koliko će biti lopata, koliko će biti gostiju. Protiv sam da se poslije toga organiziraju i domjenci nego sam za to da se radi. Dakle, i da se u ono što se dogovori naravno i u roku ostvari, odnosno da se završi. O projektima koje ste spominjali, ima ih dosta. Mislim da je važno ovdje reći i vi to znate da smo evo kao i donedavna članica Vlade da smo mi kao Vlada opredijeljeni da dajemo potporu projektima koji su dobri, koji su održivi, koji su realni, koji su za dobrobit ljudi koji žive u određenom području i da pritom Vlada ne pita tko je tko na vlasti. Dakle, jedan od, najveći projekti ili bolje rečeno možda kad se sve zbroji najviše novca je npr. uloženo u Rijeku dosada, govorim o mandatu ove Vlade. Naprosto zbog velikih projekata koji su pokrenuti od sveučilišta do cesta itd. Što se tiče ovih o kojima govorite dakle konkretno dionica Bjelovar – Virovitica dakle na dijelu autoceste mi smo sada u tijeku izrade idejnog rješenja i studije o utjecaju zahvata na okoliš. I predviđeno je vrijeme dakle kad bi to trebalo sve završiti jest polovica ove godine. Obilaznica grada Čazme, dakle idejno rješenje je izrađeno i ishođena je lokacijska dozvola što je dakako veliki posao. Isto tako istočna obilaznica Bjelovara – predviđeno je vrijeme završetka sredina ove godine. A spojna cesta čvor Bjelovar završetak negdje u jesen. Onda imamo i dionicu Daruvar – Lipik, dakle predviđeno vrijeme završetka nakon usvajanja kosturnih planova. Od ostalih aktivnosti ima ih tu dosta, ja ću nastojati samo spomenuti ono što ste i vi, jest Učenički dom u Bjelovaru. Dakle, gdje se podrazumijeva izgradnja nove građevine Učeničkog doma velike površine za smještaj 150 učenika i potpisan je ugovor o sufinanciranju i potvrda glavnog projekta je izdana. Prema tome kreće postupak za objavu javnoga nadmetanja, a što se tiče osnovne škole u Končanici isto tako radovi u vrijednosti od gotovo 6 milijuna su ugovoreni i njihov završetak očekujemo ove godine. Evo, to je u najkraćemu. Svakako da mislim da bi možda i bilo dobro da u skorije vrijeme i dogovorimo jedan posjet i moj i jedan mali obilazak da vidimo zaista na terenu što se i kako radi. Ali, svakako ono što je dogovoreno mora se obaviti i izvršiti na vrijeme. Hvala.
Hvala. Gospođa Đurđa Adlešić, izvolite.
Hvala lijepo. Naravno da sam zadovoljna kad čujem bar donekle rokove, a naravno da ću potpuno biti zadovoljna kad i svi građani kad se sve to izrealizira. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Dinko Burić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče pitanje upućujem predsjednici Vlade RH. Poštovana gospođo premijerko gospodarska kriza zahvatila je cijelu Hrvatsku i teško je u svakom njenom dijelu. No, nije tajna da je vjerojatno najteže u Slavoniji i Baranji. Tri najnerazvijenije hrvatske županije su Brodsko-posavska, Vukovarsko-srijemska i Požeško-slavonska županija, pri dnu na 16. mjestu je Virovitičko-podravska, a u sredini ljestvice razvijenosti na 12. mjestu Osječko-baranjska županija. Znajući sve ovo teško su razumljive odluke Vlade RH kada su u pitanju mjere koje se poduzimaju u cilju izlaska iz gospodarske krize na području Slavonije i Baranje. Gospođo premijerko vjerujem da znate da Slavonija i Baranja čini 20% stanovništva i isto toliko teritorija RH. Kako onda objašnjavate činjenicu da ste unatoč gore navedenom u vašem planu od 30 investicijskih projekata od interesa za RH vrijednih 13,8 milijardi eura koje ste predstavili u rujnu prošle godine za cijelu Slavoniju i Baranju predvidjeli samo 950 milijuna eura ili 6,88% ukupnih investicija i to za projekt famoznog i fantomskog kanala Dunav – Sava o kojem se govori još od Marije Terezije. I nakon što smo vas prošle godine upozorili na ovakav žalostan odnos prema Slavoniji i Baranji vi kao da se rugate stanovnicima Slavonije i Baranje. Naime, prije tri tjedna obznanili ste i nove javne investicijske projekte ovaj put vrijedne 12,8 milijardi kuna. I umjesto da ove projekte iskoristite za ispravljanje nepravde prema Slavoniji i Baranji vi i ovim projektima stavljate sol na ranu osiromašenoj i zapostavljenoj Slavoniji. … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] Jer kako drugačije protumačiti sramotnu činjenicu da od svih ovih novo predstavljenih projekata vrijednih 12,8 milijardi kuna za cijelu Slavoniju i Baranju predviđate samo 360 milijuna kuna, točnije 2,8%? A mi i dalje činimo 20% stanovništva i teritorija RH. Rekao bih naš narod pa gdje će vam duša gospođo premijerko. Čime je to Slavonija i Baranja zavrijedila ovakav maćehinski odnos? … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] Molim vas gospođo premijerko vaše viđenje uzroka ovog svega što … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] Ne isključujte me.
Postavite pitanje.
Vaše viđenje uzroka posvemašnje gospodarske krize u Hrvatskoj, ali i objašnjenje ovakvog odnosa Vlade RH prema Slavoniji i Baranji. Hvala.
Gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Gospodine zastupniče netočne su vaše ocjene o tome da bi Vlada zapostavljala Slavoniju i Baranju, dapače mi imamo temeljno načelo da apsolutno budemo jednaki prema svima, da svi projekti koji su mogući i koji su realizirani i naravno koji se daju realizirati u suradnji sa gradovima, općinama i županijama budu realizirani. Ja na temelju vašega pitanja razumijem da vi apsolutno u cijeli taj kontekst ne uzimate i zapreke na lokalnoj razini na koje mnogi ulagači nailaze pa onda i u vašoj županiji. Neke konkretne primjere imamo koje upravo rješavamo. Prema tome nemoguće je, Vlada ne može savladati sve prepreke, ne može savladati prepreke ako se na županijskoj, odnosno na razini bilo kojega grada ne radi u skladu sa temeljnim načelom, a to je da svi idemo zajedno provesti velike investicije ili manje investicije koje naravno su održive. Ja ću spomenuti neke od investicija iz ovog konteksta kojeg ste spomenuli u prva dva tromjesečja. Dakle, sigurno da Slavonski Brod spada u Slavoniju, pretpostavljam da se tu slažete. Dakle tu je predviđena izgradnja naftnog terminala u Luci Slavonski Brod, dakle radi se o velikom projektu vrijednosti od 150 milijuna kuna. Ali isto tako govorim o projektima koji su pokrenuti, isto tako pročišćavanje otpadnih voda, odnosno svi projekti kroz velike projekte Hrvatskih voda vezane za cijelu vodovodnu, kanalizacijsku mrežu ali isto tako za pročišćavanje voda. Evo u projektu u Brodu vrijednost 210 milijuna kuna, ali isto tako projekt u vodoopskrbnoj i kanalizacijskoj mreži u Osijeku koji je isto tako u ovom paketu koji smo upravo predstavili. Svakako da bi bilo bolje da prema Vladi idete sa inicijativama, da prema Vladi idete sa potporom projektima koji su zajednički i koje je moguće ostvariti i spomenut ću na kraju da smo mi donijeli odluku o darovanju jednog zemljišta upravo na području Osječko-baranjske županije i da sam ja o tome nedavno razgovarala sa predsjednikom vaše stranke kada je bio na konzultacijama u Vladi oko završetka pregovora, kako bi bilo dobro da dođemo tamo i da taj ugovor odnosno sporazum potpišemo i da se u tom smislu pokrenu i neke nove investicije. Dakle, zaključno, netočno je i neistina je da hrvatska Vlada ima bilo kakav odnos osim odnos kakav treba imati, a to je da treba učiniti sve da i u Slavoniji i Baranji se otvaraju radna mjesta, da poduzetnici imaju širom otvorena vrata za investicije, ali gospodine zastupniče za to je potrebno i da vaša županija i određeni gradovi gdje ste vi na vlasti, vaša stranka učine daleko više, a ne samo da idu sa omalovažavanjem i sa objedama prema hrvatskoj Vladi. To nije dobro. Potrebno je za ovakve projekte u najmanju ruku dvoje, dakle neću govoriti o tangu, jer ne plešemo tango nego radimo ozbiljan i težak posao, ali su naša vrata u Vladi za sve projekte za koje smatrate da bi Vlada mogla pomoći širom otvorena.
Hvala. Gospodin Dinko Burić. Izvolite.
Da, zahvaljujem. Gospođo premijerko nisam zadovoljan vašim odgovorom, jer vi očito vi niste samo loša kuharica krumpir salate, nego jako loše računate. ... /Govornik isključen./ ... Sve ovo što ste naveli upravo ste potvrdili moje riječi. Sve kada zbrojite je 360 milijuna kuna, po 12,8 milijardi iznosi svega 2,8%. No, niste odgovorili ... /Govornik isključen./ ... gospodarska kriza koja je zahvatila ne samo Slavoniju i Baranju već i cijelu HRvatsku nije posljedica samo globalne svjetske krize kao što ste bili govorili ranije. Organizirani kriminal ... /Govornik isključen./ ... u najvišim krugovima vlasti hrvatsko su gospodarstvo ... /Govornik isključen./ ... i imaju razmjere prave katastrofe. Nisu bile pošteđene ni ceste, ni željeznice, ni banke, ni MORH ... /Govornik isključen./ ... dapače ... /Govornik isključen./ ... ono čemu hrvatska javnost ... /Govornik isključen./ ... posljednjih dana. Gospodine predsjedniče molim vas da učinite ono što trebate učiniti, a to je da se zastupniku omogući govor. Govor je temeljna zadaća nas zastupnika u HRvatskom saboru. dapače ono čemu hrvatska javnost svjedoči ... /Govornik isključen./ ... između najviših što bivših, što sadašnjih dužnosnika vladajuće stranke sve više sliči na svojevrsni politički reality shou ... /Govornik isključen./ ... HDZ-ov Big brother, da. Šteta koju je HDZ-ova vlast učinila hrvatskom gospodarstvu ... /Govornik isključen./ ... može se usporediti sa štetom koju je središnjim dijelovima SDA-a ... /Govornik isključen./ ... pošast, najezde rojeva skakavaca.
Pa dajte molim vas. Ne možete nastaviti. Oduzimam vam riječ, ne možete više.
Na sličan način ... /Govornik isključen./ ... vladajuća garnitura ... /Govornik isključen./ ... odlaskom rojeva ... /Govornik isključen./ ... Na kraju, ... /Govornik isključen./ ... i izbornoj jedinici ... /Govornik isključen./ ...
Gospodine zastupniče, prekršili ste nekoliko odredaba POslovnika. Vi ste ovdje sigurno 5 pomnožimo sa 5 onu jednu minutu koju ste vi upotrebili u suprotnosti sa člankom 180. stavak 5. niste prekinuli raspravu nakon što sam ja rekao da je prošlo vrijeme da se oduzima riječ, pa vam zbog toga izričem opomenu zbog vašeg ponašanja u Hrvatskom saboru. Idemo dalje.
Gospodinu Đakiću neće pomoći isključivanje.
... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Idemo dalje, gospodin Mario Habek će postaviti sljedeće pitanje.
Pitanje postavljam gospođi Kosor. Gospođo Kosor, znate li koliko je građana Republike Hrvatske bilo nezaposleno kada ste vi postali predsjednica Vlade, a koliko ih je danas?
Hvala. Molim vas, ne može se obratiti zastupnik gospođo Kosor. Ona je predsjednica Vlade, kao što i mene ne možete sada zvati gospodine Bebiću, nego sam predsjednik ove sjednice. Pa molim vas lijepo to su elementarne stvari. Izvolite gospođo predsjednice.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, hvala vam na ovoj intervenciji. Naravno da i vi i ja i svi ovdje znamo dobro tko je što, tko je za što izabran i tko kakav posao obavlja, ali mnogi od nas ne možemo u svojim pa i političkim borbama preskočiti nikada onu granicu o kojoj su nas učili naši roditelji, dakle govorim o kućnom odgoju i to je nešto što nas razlikuje, mnoge od nas ovdje. Dakle, kućni odgoj je nešto što se ne može naučiti ni u jednoj školi, ni na jednom fakultetu, to je nešto što nosite od kuće, a to podrazumijeva i ono temeljno domoljublje, ljubav prema svojoj domovini, odgovornost prema svome poslu, odgovornost prema budućnosti svoje zemlje. I tu postoje neke razlike koje je očito nemoguće prevladati, ali unatoč tome mi ćemo i dalje dame i gospodo, mi u Vladi zajedno sa onima koji podupiru Vladu u ovom Parlamentu raditi da dosegnemo u ovoj godini sve ciljeve koje smo si zacrtali, u godini kad evo obilježavamo 20. obljetnicu neovisnosti Hrvatske unatoč činjenici da su neke stranke i neki članovi nekih stranka u dramatičnih godinama kad se odlučivalo o sudbini Hrvatske, o sudbini hrvatskoga naroda pobjegli iz ove dvorane zaista glavom bez obzira. A o tome kako će to izgledati u budućnosti sudit će uvijek kao i do sada birači na biralištima, ali povijesne činjenice o tome tko je što radio u koje vrijeme ostat će zauvijek povijesne činjenice i nekima na ponos, a nekima na sramotu. Dame i gospodo, što se tiče podataka koliko je kada bilo nezaposlenih, pa evo mogla bih krenuti od 2003., znači u početku je bilo 415000 nezaposlenih. U ovo vrijeme više od otprilike 330000 u ovo vrijeme 2003. bez utjecaja globalne svjetske gospodarske i financijske krize. Ono što je važno u ovom trenutku kad se borimo da nezaposlenost bude manja jer je to nešto oko čega smo osobito koncentrirani jest da se ponovo pokazuje ipak sa malim naznakama, ali važnima pozitivan trend. Dakle, u ožujku 2011. zaposleno je 15737 osoba s evidencije zavoda što je 43% više nego u veljači 2011. godine. Dakle to je nešto što je dobro, ti pokazatelji govore o tome da su naši napori odnosno da naši napori mogu imati ploda i evo danas je manje za 6281 osoba na zavodu u odnosu na veljaču 2011. godine. Svi trendovi koji su pred nama, s obzirom i na provedbu projekata u zapošljavanju Zavoda za zapošljavanje, ali isto tako svih ministarstava za ovu i za 2012. godinu gdje smo mi kroz različite projekte osigurali milijardu i pol kuna dakle kroz projekte različitih ministarstava, uz ostvarenje ovih velikih investicijskih projekata o kojima se i danas razgovara. U Dubrovniku, evo dok mi ovdje raspravljamo u Dubrovniku se dogovaraju odlični poslovi dakle jer smo dogovorili dolazak velikih investitora i iz Sjedinjenih Američkih Država i evo tako će polako, ali ja sam sigurna negdje do sredine ove godine i broj nezaposlenih ipak znatnije pasti, a porasti broj zaposlenih. I sve su to dame i gospodo činjenice da će padati broj nezaposlenih, da će rasti dalje izvoz, prošle godine više od 18%, da će biti dobra turistička godina po svemu sudeći, da ćemo završiti pregovore za ulazak u Europsku uniju čini Socijaldemokratsku partiju osobito nesretnom i nervoznom, ali unatoč tome mi ćemo i dalje predano, odlučno raditi posao za voljenu Hrvatsku.
Gospodin Habek, izvolite.
Kad ste vi postali premijerka bilo je 247147 nezaposlenih, a danas ih je 336 …/Govornik isključen./…, zbog vas je bez posla ostalo gotovo 100 tisuća radnika. Kad ste postali premijerka bez posla je bilo 13% radnika, a danas je bez posla 20% radnika. Svaki dan vašeg mandata na burzi završi 160 radnika, 160 obitelji dnevno ostaje bez kruha zbog vas. Gospođo Kosor …/Govornik isključen./… u svakoj normalnoj zemlji ovakvi katastrofalni pokazatelji rada Vlade bili bi dovoljni za ostavku. Molimo vas da u ime građana odstupite s vlasti, raspišite izbore i dajte građanima mogućnost da izaberu novu Vladu koja će znati otvarati nova radna mjesta.
Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovana predsjednice Vlade Republike Hrvatske sa članicom i članovima Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem ministru uprave gospodinu Davorinu Mlakaru. Iz lokalnih medija saznajem kako je gospodin Damir Kajin u funkciji predsjednika Županijske skupštine potpisao odluku o urbanizaciji zemljišta i to neposredno nakon što je to zemljište kupljeno od grada Vodnjana kao neurbanizirano. Radi se naravno o području Barbariga-Dragonera i gradu Vodnjanu, a želim reći da je tim svojim potpisom gospodin Kajin omogućio enormnu zaradu kupcu, a nakon izvjesnog vremena utvrdio je kako on zapravo nije znao što potpisuje. Gospodine ministre, jeste li proveli i ako niste planirate li provesti inspekciju ovakvog pogodujućeg i protuzakonitog djelovanja gospodina Kajina i interesira me oslobađa li ga njegovo neznanje eventualne kaznene odgovornosti. Hvala.
Uvažena zastupnice, postavili ste pitanje donošenja odluka Županijske skupštine za koje je nadležno Ministarstvo uprave koje nije bilo u upravnom nadzoru u Istarskoj županiji. Ali s obzirom da ima nekakav tempo svoj kojim obavlja upravne nadzore bit ćemo i u toj županiji i provjeriti način donošenja odluka i posljedice koje mogu donošenjem tih odluka nastupiti. Onaj dio koji se tiče resora Ministarstva uprave, a to je način i kvaliteta donošenja odluka provjerit će Ministarstvo uprave i ukazati eventualno drugim nadležnim tijelima, a vi govorite ovdje i o promjenama prostornih planova ukazati za potrebu da i druga ministarstva odnosno druga nadležna tijela obave upravni nadzor u svojem djelokrugu. Ne mogu garantirati sada u kojem roku, ali vrlo brzo ćemo otići u upravni nadzor u Istarsku županiju. Iako je možda neznanje gospodinu Kajinu bilo rekao bih tako dobar razlog u ostalim djelatnostima ako je predsjednik Skupštine zbog neznanja nešto potpisao to ga neće osloboditi odgovornosti koju snosi samom činjenicom što obavlja visoku dužnost u županiji i onda naravno preuzima i obveze za donošenje odluka i potpisivanje takvih dokumenata. U najskorije vrijeme bit ćemo u upravnom nadzoru pa ćemo vam dati detaljniji odgovor na ovo pitanje.
Hvala. Gospođa Buterin, izvolite.
Poštovani ministre, zadovoljna sam vašim odgovorom. Naime, smatram da svatko treba odgovarati za svoje postupke, a posebice oni ljudi koji zapravo sudjeluju, odnosno obnašaju javne dužnosti. Ja bih rekla da je ovo jedan školski, zapravo pravi primjer političke korupcije. Međutim, ono što je učinjeno na žalost ovom odlukom, dakle naknadnom urbanizacijom milijun i 100 tisuća kvadratnih metara kojom se pogodovalo kupcu na žalost to se ne može vratiti. U toj, ali i još i u nekim drugim urbanizacijama koje su provedene u Istri po sličnom principu pojedinci su sebi priskrbili korist koja se može mjeriti u milijunima eura. Naravno, za taj isti novac oštećena je i lokalna uprava, ali i Republika Hrvatska. Ali naravno gospodin Kajin kao tadašnji predsjednik Županijske skupštine kako sam kaže on ništa od toga nije znao. Istina donosio je i potpisivao odluke koje idu u prilog tome, ali sve se od njega skrivalo. Radilo se bez njegovog znanja, a u konačnici on zapravo ni ne zna što je potpisao. Hvala.
Gospođa Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovana predsjednice hrvatske Vlade sa suradnicima, ministricom i ministrima. Svoje pitanje uputila bih gospodinu ministru uprave Davorinu Mlakaru. Naime, poznato nam je da je bivši SDP-ov gradonačelnik Garešnice Milan Sužnjević zlouporabio svoj položaj i ovlasti tako da je uplatio 58000 kuna na svoj račun i na račun majke bivšeg predsjednika Gradskoga SDP-a gospodina Vilka Pajana. Naravno to je u gradu prikazao kao donaciju stranci. 2007., 2008. i 2009. u nekoliko navrata je naredio da se na privatne račune isplati takav novac ne znam u kojoj količini i kojoj veličini. Ali je to opet opravdavao da je to donacija, tekuća donacija SDP-a. ja vas molim, da li ste proveli nadzor nad ovom inkriminirajućom radnjom u gradu Garešnici?
Hvala. Gospodin ministar Davorin Mlakar.
Dakle, sad već bivši gradonačelnik SDP-a Garešnice je vodio samo privatne sudske sporove zbog nepravilnosti na koje su ukazivali članovi vijeća. Ministarstvo uprave nije obavilo inspekcijski nadzor u gradu. Međutim, moram napomenuti da se radi o korištenju proračunskih sredstava za čiji nadzor je nadležno Ministarstvo financija, odnosno Državni ured za reviziju i oni će govoriti o činjenicama na koje su eventualno račune bila uplaćivana sredstva gradskog odnosno općinskog proračuna. Ono što se tiče Ministarstva uprave mi ćemo sada po ovoj prijavi postupiti. Tiče se načina donošenja odluka i uopće da li je na zakonit način gradonačelnik za vrijeme svoga mandata donosio odluke između ostaloga i o upotrebi sredstava proračunskih kojima je imao pravo raspolagati vidjet ćemo u suradnji sa Ministarstvom financija i Državnim uredom za reviziju da li je to radio na zakonit ili nezakonit način. Kažem još jednom. On je već po privatnim tužbama vodio sudske postupke dijelom i zbog toga što je bio osumnjičen za korištenje sredstava proračuna mimo onih zakonom dozvoljenih.
Gospođa Karmela Caparin.
Hvala lijepa. Zadovoljna sam odgovorom. Znamo naime u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji da se određeni krivični postupci protiv drugih radnji na njega vrše. Od gospodina Dragovana smo saznali da on nije znao za ovakve kreativnosti gospodina Sužnjevića. Međutim, jako mi je žao da gospodin Dorić nije postavio pitanje i iskoristio ovu pozornicu. Ali očito je bio isprovociran ovolikim pitanjima o gospodinu Čačiću. Međutim, upravo je ova Vlada pokazala, naime kad osjećamo da je to pred našim vratima onda se osjećamo i uvrijeđeni. Ali ova Vlada u borbi protiv korupcije, krimanala je pokazala da ne treba gledati čija su vrata i koja je stranka.
Hvala. I kao 40 posljednja postavit će pitanje gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče. Gospođo predsjednice Vlade, koliko je porastao inozemni dug od kada vi upravljate Vladom?
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, pa evo smatram budući da sam vrlo iscrpno odgovorila na pitanje koje je već postavljeno do danas u vezi sa dugom. Spomenula sam ne samo inozemni, nego sam spomenula i javni dug. Dakle, govorila sam o svim elementima mislim vrlo iscrpno, vrlo podrobno. Govorila o odnosu našega duga u usporedbi sa drugim zemljama, odnosno sa Europskom unijom, sa prosjekom. Dakle, preporučam evo onda gospođi zastupnici da budući da je sjedila ovdje vjerujem da je i čula da uzme te podatke koje sam već iznijela kao relevantne podatke evo i vjerujem da ćete time biti zadovoljni. Bila bih svakako zadovoljna da je cijelo vrijeme ovdje bio i vaš predsjednik vaše stranke koji me evo zvao uporno da dođem u Saboru makar je morao znati da poziv predsjednici Vlade može uputiti i predsjednik Hrvatskoga sabora, i na poziv predsjednika Hrvatskoga sabora onda predsjednik Vlade dolazi u Sabor i ja bih svakako došla. Žao mi je da evo nije izdržao niti aktuelno prijepodne da posluša što imam za reći ja sa svojim kolegama iz Vlade Republike Hrvatske, ali to je svakako u skladu s njegovom nemogućnošću da sjedi na jednom mjestu duže vrijeme, o čemu se javno već žalio, to smo imali prilike čitati. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa Mirela Holy. Izvolite.
Pa naravno da nisam zadovoljna sa odgovorom, jer niste odgovorili na moje pitanje, kao prvo. A bojim se da niste uopće ni razumjeli što vas pitam, jer ja sam postavila pitanje o inozemnom dugu, a ne o središnjem dugu države, što je bilo prethodno pitanje. Možda bi vam u boljem snalaženju u tim podacima mogle pomoći ove brošure, koje su službene brošure Hrvatske gospodarske komore, a iz koje smo mi također vadili naše podatke, pa vam ja u svakom slučaju savjetujem da malo pročitate te dokumente. Fascinantno je što, s kojim mirom i sa hladnoćom … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]] Evo ga, standardna praksa kolega iz HDZ-a. Dakle s kojim mirom i hladnoćom odgovarate na ovo pitanje o zaduživanju, što je vrlo aktualna tema u Republici Hrvatskoj. Činjenica je da je većini ljudi jako teško uopće pojmiti ovako velike cifre. No problem je u tome što vi niste većina, već predsjednica Vlade koja nipošto ne bi smjela mirno spavati, imajući na umu činjenicu da je inozemni dug otkako ste 2009. godine preuzeli Sanaderovu funkciju s 39,2 milijarde eura narastao na 45,8 milijarde eura.
Hvala vam. Da znate znači.
Prošlo je 626 dana kako upravljate Vladom, dug se za to vrijeme povećao za 6 milijardi i 600 milijuna eura, što znači da ste ovu državu zaduživali za više od 10,5 milijuna eura dnevno. Svakog dana toliko i tome nije kraj.
Hvala lijepa.
Nova ministrica Dalić čim izađe iz … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]] nas za … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]]
Hvala. Zaključite molim vas. Zaključite. Hvala. Hvala vam lijepa. Zaključujem ovu raspravu aktuelno prijepodne, jer je debelo poslijepodne. Ali nastavak sjednice u 15 i 30 sati, s točkom dnevnog reda Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 742. Eto. Prijatno i u slast.
Nastavljamo sa sjednicom. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela, hitni je postupak. Predlagatelj Vlada. Raspravu proveli odbori za zakonodavstvo i pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa Tatijana Vučetić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici. Potreba za donošenjem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela uvjetovana je u prvom redu terminološkim i sadržajnim usklađivanjem sa novim Zakonom o kaznenom postupku koji je od 1. srpnja 2009. godine počeo se primjenjivati u predmetima iz nadležnosti Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, a njegova se puna primjena u ostalim kaznenim predmetima očekuje od 01.09.2011. godine. Zakonom o kaznenom postupku je koncepcijski potpuno drugačije uređen položaj glavnih subjekata kaznenog postupka pa sukladno navedenim koncepcijskim promjenama u sustavu kaznenog postupka nužno je sa ZKP-om uskladiti sve propise koji sadrže postupovne odredbe pa tako i Zakon o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela. Izmjene i dopune Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela mogli bismo podijeliti u 2 skupine. Prvu skupinu čine izmijene kojima se redefinira položaj predstavnika pravne osobe u kaznenom postupku. Naime, prema novom Zakonu o kaznenom postupku izmijenjena je nadležnost i proširene su ovlasti Državnog odvjetništva u prethodnom postupku. Zbog toga se predlaže da osim suda ovlaštenje za utvrđivanje istovjetnosti predstavnika pravne osobe i njegovog ovlaštenja za zastupanje ima i državni odvjetnik koji postupa prije podizanja optužnice. Predložena izmjena je u skladu s terminologijom i sa sadržajem članka 202. stavka 34. Zakona o kaznenom postupku. Nadalje, predlaže se da osim osoba koje ni prema važećem zakonu ne mogu biti određene, odnosno postavljene za predstavnika pravne osobe, to je osoba koja je u istom postupku pozvana kao svjedok te osoba protiv koje se vodi kazneni postupak zbog istog kaznenog djela, niti branitelj okrivljene odgovorne osobe ne može biti određen kao predstavnik pravne osobe u kaznenom postupku koji se protiv nje vodi. Razlog za ovu izmjenu je očit i očituje se u tome što je moguća kolizija interesa okrivljene odgovorne i okrivljene pravne osobe u postupku pa nema opravdanja da pravnu osobu predstavlja branitelj okrivljene odgovorne osobe. S obzirom da je do podizanja optužnice tijelo koje vodi postupak državni odvjetnik predlaže se izmijeniti stavak 2. na način da o postavljanju predstavnika pravne osobe ako ona to ne učini sama u zakonskom roku od 8 dana odlučuje predsjednik nadležnog suda na zahtjev tijela koje vodi postupak. U drugoj su skupini terminološke i numeracijska usklađenja sa Zakonom o kaznenom postupku i Kaznenim zakonom. Zbog specifičnosti primjene Zakona o kaznenom postupku, odnosno zbog trenutnog paralelizma primjene procesnih odredbi starog i novog Zakona o kaznenom postupku, da tako kažem, a koji paralelizam će potrajati do 01.09.2011. godine prelazne i završne odredbe Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela propisuju da se navedeni zakon u postupcima za kaznena djela iz nadležnosti Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta počinje primjenjivati odmah, odnosno osmog dana od objave u "Narodnim novinama" dok bi se njegova primjena u ostalim postupcima vezivala za početak primjene novog Zakona o kaznenom postupku, dakle 01. rujna 2011. godine. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo, pravosuđe? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a podupire donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba prije svega zato što je to i usklađenje, kao što je rekla državna tajnica, s našim izmijenjenim zakonima – Zakonom o kaznenom postupku, zatim uvođenja osobnog identifikacijskog broja. Međutim, kako se radi o hitnom postupku dakle možemo nešto više reći i o samoj biti stvari. Ono što smo mi u klubu SDP-a očekivali bila je ovo izvanredna prilika da se i neke stvari nakon onoga što smo mi još evo sada već daleke 2003. godine uveli po prvi put u naše kazneno-pravno zakonodavstvo kaznenu odgovornost pravnih osoba da se u tom smislu s obzirom na naraslu potrebu gdje pravne osobe počesto figuriraju kao prave kriminalne organizacije i neke stvari promjene, odnosno zaoštre. Međutim, o tome sigurno vrijeme nas čeka da se izmjene dogode i u tom smislu. Naime, dugo vremena prije donošenja, dakle 2003. godine, kada po prvi put instaliramo kaznenu odgovornost za pravne osobe, nekako vrijedilo je neko načelo jer u teoriji je bilo dosta podijeljenosti o tome da li su pravne osobe sposobne počiniti kazneno djelo. U bivšem sustavu smatralo se da to one nisu pa čak i od rimskog prava vodile su se žestoke rasprave da li je društvo, da li pravna osoba može učiniti kazneno djelo. Međutim, prevladalo je mišljenje u svim zakonodavstvima da itekako postoji kriminogeni potencijal kod pravnih osoba kao uostalom i kod fizičkih osoba. Na kraju krajeva, uvođenje kaznene odgovornosti za pravne osobe u naše kazneno-pravno zakonodavstvo i praksu bilo je na tragu pravne stečevine acquis communautaire EU, drugim protokolom Konvencije za zaštitu financijskih interesa EU i konvencijskim pravom Vijeća Europe posebice s kazneno-pravnom konvencijom o korupciji kao što se to i navodi u ocjeni stanja ovog prijedloga zakona. Borba protiv korupcije i organiziranog kriminaliteta nije više, nažalost, na onoj razini uličnih bandi koje smo mogli vidjeti u nekim filmovima. Ono što se skupljalo '90-ih godina, ta prvobitna akumulacija prljavog kapitala tražila je svoju mogućnost kako da se opere kroz financijske tokove, kroz onaj oblik koji će dobiti pravnu normu, pravni oblik i funkcionirati kao legalna pravna osoba. Prema tome, pravne osobe koje čine kazneno djelo mnoge od njih nažalost instalirane su upravo da čine samo kaznena djela, bez obzira koliko njihova pravna norma odnosno djelovanje i pravni oblik naizgled prima facie ima sasvim legalne oblike. Pitanje nekih pravnih osoba koje su se organizirale odnosno oformile kao pravne osobe bez takvih namjera kasnije u nekakvom okruženju dobile su upravo tu zločinačku volju. Vidimo najnoviji slučajevi, recentni slučajevi i najnoviji od onih koji su već pod optužbom do teških sumnji kako su mnoge firme formirane upravo da bi isisavale državni novac. Naravno tako nešto nije moguće bez suradnje uske povezanosti politike i takvih firmi naravno negdje u izravnoj vezi, a negdje pod visokim pokroviteljstvom vladajućih. Pitanje odgovornosti pravne osobe je pitanje odgovornosti određenih osoba, fizičkih osoba sa odgovornih pozicija u pravnim osobama. Predviđene kazne su sankcije su novčane kazne i smrtna kazna za pravnu osobu tj. likvidacija pravne osobe. Političke stranke i jedinca lokalne samouprave i država ne podliježu naravno ovoj najdrastičnijoj sankciji. Međutim, svakako bi trebalo pooštriti odgovornost političkih stranka, njihovog djelovanja jer one su formirane za rad za opće dobro. Prema tome u dijelu u kojem se otmu tome sankcija mora biti adekvatna. Kako je poslovala FIMI MEDIA, evo sada teške optužbe odnosno sumnje za Medikol, dakle gdje vidimo gdje su firme u većini svog djelovanja upravo i većinu svog kapitala odnosno dobiti stekle na sumnjiv, suspektan odnosno negdje možemo reći opravdano sumnjivo kriminogeni način. Neke tvrtke su formirane to sam već rekla, ali ponovit ću samo ad hoc se formiraju da bi obavile neki unaprijed dogovoreni posao. To su poslovi unosni gdje su dobili određene ugovore, gdje su već dobili poslove po namještenim natječajima, gdje su ti poslovi javni, ali dogovori su bili tajni ispod stola. I kada se obavi posao, a to je najčešće ondje gdje je najprljaviji oblik gdje su za kupnju zemljišta. I postavlja se pitanje ovdje, mi se čudimo u klubu SDP-a i dalje inertnosti Ureda za sprečavanje pranja novca koji dozvoljava da se osnuju tvrtke s minimalnim kapitalom, a onda vrlo brzo neobjašnjivo stvaraju ogromnu, ogromnu dobit. Nitko ne zna kako kojim čudom su dobivali takve poslove. Naravno, ponavljam toga se nešto otkrilo pred sudovima ono što se sumnjalo, nešto će se vjerojatno tek i otkriti. Dakle, ugovor namještanje natječaja, dobivanje posla, ukratko tu imati takvu jednu beneficiju da se posluje s državom, da se s minimalnim kapitalom ostvare neobjašnjivo velika dobit monopolističkim položajem. Kada smo sada već daleke 2003. godine ne samo predlagali nego bili u poziciji da i donesemo zakon izmjenom Kaznenog zakona uveli smo centralno kazneno djelo koje je najvažnije antikorupcijsko djelo koje nedostaje našem kaznenom zakonodavstvu, a to je zlouporaba prava vjerovnika. Nažalost, evo sadašnji vladajući bili su protiv toga. Ali ohrabruje upravo to da se priprema izmjena Kaznenog zakona gdje će na red doći i ovo centralno kazneno djelo koje je upravo dizajnirano da odgovori novim uvjetima gospodarenja, složenim oblicima gospodarskog kriminaliteta i kažem tržišnom načinu poslovanja. Naše kazneno zakonodavstvo u sferi gospodarskog kriminaliteta i dalje ima samo neka socijalistička obilježja. Još uvijek nemamo ovako kazneno djelo pa onda i gospođa Kosor govori pojedinim direktorima, predsjednicima uprava državnih poduzeća, ohrabruje ih da zaključuju ugovore. Čak ima tu i mjesta za takvo rezoniranje, ali čemu uporno odbijanje onoga što smo mi i kao oporba predlagali, a što smo imali, vi niste kao većina glasovali za to za ovo kazneno djelo, gdje bi bilo savršeno jasno koja ponašanja u gospodarstvu su dozvoljena, a koja nisu, koja predstavljaju kriminalno ponašanje, a koja su čista rizik poslovanja određene firme. I dalje se može stjecati dojam da ono što se procesuira ima nekakvu političku konotaciju, a to nama ne treba. Prema tome, kasnimo punih 8, 9 godina i mnoge stvari bile bi u Hrvatskoj jasnije a i mnoga ponašanja bila bi suzbijena da ste evo poslušali i da smo imali ovo kazneno djelo zlouporabe prava vjerovnika, gdje se ne bi onda sada zvao državni odvjetnik i Državno odvjetništvo u pomoć da oni unaprijed kažu da li je taj ugovor valjan ili nije i što se skriva iza takvog ugovora, da li je on zaista u granicama poslovnog djelovanja ili se iza njega skriva nešto drugo što ima kriminalno značenje. Također nešto što pravne osobe stavlja u nejednak položaj, to je neisplata plaća, također ste bili protiv toga. Mi smo kao oporba predlagali neisplatu plaće kao kazneno djelo. Nažalost, nama je odgovoreno od Vlade i to prije nekoliko mjeseci "Česta izmjena Kaznenog zakona dovela bih do pravne nesigurnosti". Pa čije molim vas pravne nesigurnosti? Pravne osobe stvaraju i pokretači su ekonomskog našeg razvoja. Ali treba zaustaviti one kojima je jedini cilj da izrabljuju prije svega državni novac, imaju monopol, imaju privilegiju da posluju s državom ili pak su se odmetnuli pa na vlastiti račun prave kaznena djela. Pitanje za Ured za sprečavanje pranja novca i primjena ovog zakona, Zakona o kaznenoj odgovornosti pravnih osoba će ostati mrtvo slovo na papiru ako se njegova primjena bazira samo i odnosi na trsata primjene tj. Policiju, Državno odvjetništvo i sudove. To je kasno, oni nastupaju post festum. Ono što je nama važno, a to je da preveniramo, da spriječimo takva ponašanja, da država neće kapitulirati pred ovakvim opasnostima, da ima takav ured kojem je upravo i naziv za sprečavanje pranja novca. Je li moguće u Hrvatskoj, evo bivši premijer je osnovao nekoliko tvrtki sa čistim novcem da ga nitko nije pitao odakle mu taj keš. Nitko mu nije postavio pitanje da je formirao takvu tvrtku, ulio u njih taj novac. Zato služi Ured za sprečavanje pranja novca, da pokuca na vrata i da pita odakle taj novac jer ako netko, jer to je svugdje u svijetu upravo se pale crvene lampice, ako netko formira tvrtku sa ogromnim, odjedanput ogromnim sredstvima došavši niotkuda onda je to pitanje koje on mora odgovoriti upravo ljudima iz Ureda za sprečavanje pranja novca. Ali jednako tako je sumnjiv i onaj koji sa minimalnim kapitalom osnuje tvrtku, a onda basnoslovna sredstva ostvaruje odnosno dobit. Dakle, to su već očiti znakovi upravo da tu nešto nije u redu, međutim mi nemamo nikakvog odgovora. Imamo par slučajeva koje smo dobili iz Ureda za sprečavanje pranja novca, međutim mi konkretnih odgovora na ovakva pitanja nemamo. Isto tako, pitanje je ono koje nas u klubu SDP-a zanimalo, a to je o čemu ponovno "Slovenske finance" pišu, ugledni njihov tjednik, u čijem vlasništvu je zadarska luka. Je li moguće da jedna osoba koja i tvrdi da nije kupila za sebe, koja ima minimalna nekakva primanja može kupiti zadarsku luku, koja nije značajna sama po sebi koliko je značajna koncesija i to je ona primarna koncesija koja je dobivena pod privilegiranim uvjetima gdje su je dobili upravo bivši zaposlenici koji su kasnije otuđivali. Prema tome, referirajući se na ove bitne stvari gdje mi danas se suočavamo da kriminalne organizacije nisu nekakve bande ulične koje idu s nekakvim bejzbol palicama i toljagama, iako nažalost ima i toga, da su kriminalne organizacije danas organizacije koje djeluju kroz legalne oblike, ali iza čega ne stoji nikakva legalnost. Podsjetit ću samo i to da ono što smo sve gledali nekada u filmovima da je to došlo i kod nas i da je prava mafija nastupila onda kako najprije u Italiji tako i u Americi kada su ti mafijaši nakon što su zgrnuli novac na prljavi način prodajom oružja, droge i na drugi način, korupcijom, kriminalom i kad su skinuli bejzbol kapice i obukli Bossova odijela, kad su postali tzv. ugledni građani postali su najopasniji kriminalci. Hvala.
Hvala. Klub HDZ-a, gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Gospodo državni tajnici sa suradnicima. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela. Ovo je naizgled jedna tehnička izmjena usklađenja ovoga zakona sa odredbama već donijetih i postojećih zakona sa kojima se mora uskladiti radi efikasne i učinkovite primjene. Hrvatska demokratska zajednica i Vlada Hrvatske demokratske zajednice i ova saborska većina potvrdila je donošenje niz do sada donijetih zakona svoju čvrstu opredijeljenost za oštru borbu protiv svih korupcijskih kaznenih djela, ali jednako tako protiv teških kaznenih djela organiziranoga kriminala. Na tragu toga su i ove izmjene, dakle od novog Zakona o kaznenom postupku, od Zakona o USKOK-u, od proširenja kataloga uskočkih kaznenih djela dakle koja se vode po posebnom postupku i za koja je nadležan USKOK, od niza odredaba o oduzimanju imovinske koristi stečene kaznenim djelom u znatno širem obimu nego su to dotadašnji zakoni regulirali. I ne treba ovdje puno pričat i o tome i opisivat senzacionalno kako, na koji način je moguće počiniti kaznena djela kako to slikovito izgleda. Na nama je da donesemo ovdje u Hrvatskom saboru takve zakone da oni budu dobar alat tijelima koja moraju provoditi kazneni progon. Često smo o tome govorili zašto nekada nije bilo uspjeha u procesuiranju teških kaznenih djela, korupcijskih i organiziranog kriminala da bi danas mogli imati uspjehe. Zato je bilo potrebno temeljito prilagodit i uredit zakonodavstvo da bi te institucije imale kao što sam rekla dobar alat, ali jednako tako i njih osposobit i materijalno i kadrovski. Ovaj zakon je zaista tamo 2003. godine kada je on donijet bio jedan novum u Hrvatskoj, o njemu se zaista tada puno raspravljalo i ovdje u Saboru, o tome je raspravljala stručna pravnička javnost jer svima nama do tada pravna teorija je bila na stanovištu da kazneno može odgovarat i biti počinitelj i imati sposobnost počinit kazneno djelo isključivo fizička osoba. Danas nakon evo koliko je to, osam godina, osma godina primjene ovoga zakona, prihvaćeno je da kazneno djelo može počiniti i može biti sankcionirana i pravna osoba i time se Hrvatska pridružila evo i kao što je prihvatila pravnu stečevinu Europske unije, ali se pridružila i modernim kazneno-pravnim zakonodavstvima. Dakle, budući da se ovdje radi prije svega o terminološkom usklađenju, dakle o imenovanju Kaznenog zakona pravim imenom onako kako se Kazneni zakon i zove. Radi se o tome da se uvodi osobni identifikacijski broj kao nužna identifikacijska oznaka, pa tu se sada navodi da treba biti i u optužnici i u presudi i objavi presude itd. na način da se usklađuje sa novim Zakonom o kaznenom postupku po kojem je državni odvjetnik dobio nova ovlaštenja i nadležnosti, pa onda to treba inkorporirati i u tekst ovoga zakona. Naravno da detalje ne ponavljamo jer o tome je državna tajnica već detaljno govorila. Također, prijelazne i završne odredbe kojima je reguliran odnos između novog Kaznenog zakona i bivšeg Zakona o kaznenom postupku i bivšeg Zakona o kaznenom postupku gdje je dualitet u primjeni pa se to rješava na odgovarajući način i u ovim prelaznim odredbama. I ovdje smo čuli, a nije dobro to tako govoriti jer se javnost možda time zbunjuje. Dakle, govori se da ova saborska većina današnja nekada nije htjela prihvatiti, odnosno donijeti neki zakon pa se danas ne zna što je dopušteno a što nije dopušteno u ovoj zemlji raditi kako pravne osobe mogu poslovati. To jednostavno nije točno zato što i u Hrvatskoj kao demokratskoj državi vrijedi načelo nulum crimen sine lege nula pena sine lege. Prema tome, mi imamo važeći Kazneni zakon. Ono što je tim Kaznenim zakonom utvrđeno i određeno kao kazneno djelo to je kazneno djelo i može kao takvo biti sankcionirano i ništa više i ništa iznad toga. Prema tome, nema nikakve bojazni za subjekte gospodarskoga poslovanja da rade sukladno zakonu i ništa što nije Kaznenim zakonom određeno kao kazneno djelo ne mogu za takvo i odgovarati. Evo i na kraju, budući da je u sklopu da u klubu SDP-a ih svašta brine, muči itd. Nas u klubu HDZ-a ne muče te stvari, nego nas muči i radimo uporno i Vlada na tome da u svim zakonima donese odredbe, da ih uskladi na način da bi tijela koja se protiv kriminala i korupcije trebala boriti imaju odgovarajuće alate za to. A tko je vlasnik zadarske ili bilo koje luke ili bilo kojeg trgovačkog društva ne trebamo mi nagađati niti uporno upućivati pitanja sa ove saborske govornice. Postoji sudski registar. U tom sudskom registru su upisani vlasnici trgovačkih društava ukoliko se ne radi o tajnom trgovačkom društvu, pa stoga klikom na Internet, klikom na miša može se odmah doznati tko je vlasnik. A ako ima sumnje na stjecanje toga vlasništva onda postoji Državno odvjetništvo i USKOK gdje se ta sumnja može i prijaviti. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HNS-a, HSU-a gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo pred nama je zakon o, dakle Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela s konačnim prijedlogom zakona. I ono što treba uvodno reći da je dnevni red ove sjednice nabijen izmjenama i dopunama zakona koji su u stvari usklađivanja sa nekim drugim zakonima, najčešće sa Zakonom o općem upravnom postupku. Zakon s kojim počinjemo ovu današnju sjednicu ili popodnevni dio nakon aktualnog prijepodneva, a to je Zakon o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela u stvari predstavlja usklađenje nomotehničko i sadržajno s novim Zakonom o kaznenom postupku. Ovu aktivnost Ministarstva pravosuđa pozdravljamo i smatramo nužnom i potrebnom. Međutim, mislimo da bi bilo dobro uvesti sustav u te poslove pospremanja na način da kad mijenjamo neki zakon ili donosimo sasvim novi već tada bi unaprijed trebalo upoznati zastupnike i navesti kojih se sve drugih zakona dodiruje ta izmjena, odnosno taj novi zakon. I trebalo bi da ti zakoni kojih se dira zakon koji donosimo već na sljedeću sjednicu Hrvatskog sabora budu uvršteni u dnevni red i da se već u kratkom roku izrade izmjene i dopune tih zakona. Novi Zakon o kaznenom postupku je donesen još 2008. godine. U jednom svom dijelu je u pripremi od sredine 2009. godine, u dijelu tzv. uskočkih predmeta, a mi tek danas interveniramo u jedan segment povezanog zakonodavstva. Kako se dalo naslutiti iz samog uvoda odredbe ovih izmjena i dopuna zakona koje su predložene u desetak članaka razumljive su nam i prihvatljive, a posebno pozdravljamo i proširenje mogućeg sukoba interesa okrivljene odgovorne osobe i okrivljene pravne osobe što je uvedeno člankom 4. Kao praktično jedinu suštinsku novost unutar osnovnog zakona iz ovoga što sam rekao jasno je da će klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika podržati ovaj zakon. Međutim, ovdje bih ipak otvorio raspravu o jednoj temi o kojoj mi iz kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika često govorimo u uvodnim raspravama o zakonima koji dolaze iz Vlade pred ovaj Sabor. Radi se o ocjeni stanja i osnovnim pitanjima koji se uređuju zakonom i koja prate sam izričaj zakona. U ovom slučaju htio bih podsjetiti na sve kontraverze koje su pratile donošenje osnovnog zakona iz 2003. godine, a neki od vas koji ovdje sjede sjetiti će se na primjer gospodin Šeks, gospodin Leko, gospođa Ingrid Antičević Marinović sigurno da je taj zakon bio potpuno novi u trenutku kad je donesen. Bilo je puno spornih pitanja i taj je zakon išao u tri čitanja. Kao što će se navedena gospoda sjetiti klub HDZ-a je glasao protiv i nije podržao taj zakon. Tako donesen zakon izdržao je 8 godina bez ikakvih suštinskih promjena, osim sitnih promjena iz 2007. godine, kada su povećane novčane kazne. Zanima me kakva su iskustva primjene ovog zakona? Koliko je predmeta bilo u proceduri? Koliko je pravnih osoba sankcionirano na osnovu ovog zakona i kojom vrsti kazne? Svega toga nedostaje u uvodnom obrazloženju. To pitanje postaje još aktualnije u ovom trenutku kada se bivši premijer i predsjednik vladajuće političke stranke nalazi u pritvoru jedne druge zemlje, i čeka izručenje za mnoštvo počinjenih teških kaznenih djela. Kao što znamo odredbe ovog zakona propisuju da su političke stranke, kao i jedinice lokalne samouprave izuzete od mogućnosti ukidanja pravne osobe, ili zabrane djelatnosti, ali im se može odrediti bogme novčana kazna i oduzimanje imovinske koristi stečenih kaznenim djelom. Kao što znamo članak 5. odgovornost pravne osobe temelji na krivnji odgovorne osobe, a članak 23. kaže da će se za kazneno djelo pravne osobe i odgovorne osobe provesti jedinstveni postupak i donijeti jedna presuda, o kaznenim djelima odgovorne osobe koje je pritvoren u austrijskom zatvoru čitamo svakodnevno, znamo gotovo sve, barem ono što nam se plasira, ono drugo ne znamo, a o kaznenoj odgovornosti pravne osobe ne govorimo gotovo ništa. Stoga nam se čini da bi kod jednog ovakvog zakona u ocjeni stanja svakako trebalo navesti kakva su iskustva primjene ovog zakona, i da li je zakon ispunio svrhu svog donošenja. Tada bi sigurno puno lakše dali podršku kad bi imali dovoljno argumenata. I nešto što mene bode osobno u oči članak 36. koji, temeljnog zakona, koji kaže da se novčane kazne mogu izreći, dakle i jedinicama lokalne, područne samouprave i političkim strankama i sindikatima i oduzimanje protupravne imovine, ali se mjere opreza prema pravnoj osobi ne mogu poduzeti, a to je zabrana obavljanja određenih djelatnosti i poslova, zabrana poslovanja s korisnicima državnog i lokalnog proračuna, zabrana stjecanja dozvola ovlasti koncesija i subvencija. Imam jednu dilemu, sindikati su registrirani po Zakonu o udrugama. Sindikate se ovdje posebno izdvaja u odnosu na ostale udruge. Želio bih od predlagača čuti obrazloženje zašto se sindikati, dakle tretiraju registriraju po Zakonu o udrugama, a zašto su jedino sindikati ovdje izuzeti od ovih mjera opreza. I time zaključujem raspravu. S time da opet ponavljam bilo bi nam puno lakše iako ćemo podržati u konačnici jer u klubu Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona, međutim bilo bi nam puno lakše kad bi se to ubuduće činilo sa detaljnim obrazloženjima, sa jasnim argumentima, koje učinke do sada temeljni zakon koji se mijenja proizveo u ukupnom hrvatskom pravnom sustavu. Hvala lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolegice i kolege. Danas raspravljamo o prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela, koji je Vlada Republike Hrvatske uputila u postupak donošenja po hitnom postupku. Naime donošenjem Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela iz 2003. godine, te novelom iz 2007. godine Republika Hrvatska je uskladila pitanja kaznene odgovornosti pravnih osoba s pravnom stečevinom Europske unije. Predloženim izmjenama i dopunama zakona prvenstveno se Zakon o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela usklađuje s odredbama Zakona o kaznenom postupku, koji je u primjeni od 1. srpnja 2009. godine u predmetima iz nadležnosti USKOK-a, a puna primjena u ostalim kaznenim predmetima je od 1. rujna 2011. godine. Napuštanjem sustava sudske i prijelazom na državno-odvjetničku istragu značajno je izmijenjena uloga suca i državnog odvjetnika u kaznenom postupku. Prvu skupinu izmjena čine izmjene kojima se redefinira položaj predstavnika pravne osobe u kaznenom postupku, sukladno izmijenjenoj nadležnosti i proširenoj ovlasti državnog odvjetnika u prethodnom postupku, predlaže se da osim suda ovlaštenje za zastupanje ima i državni odvjetnik koji postupa prije podizanja optužnice. Osim toga predlaže se da branitelj okrivljene osobe ne može biti određen kao predstavnik pravne osobe u kaznenom postupku koji se protiv nje vodi. Ispitivanje predstavnika pravne osobe različito je ispitivanje okrivljenika kao fizičke osobe, stoga se predlaže da se iskaz predstavnika unosi u zapisnik o ispitivanju. Druga skupina izmjena jesu terminološka i numeracijska usklađenja s materijalnim ili procesnim kaznenim odredbama kao što je unošenje termina rasprava, unošenje osobnog i identifikacijskog broja i drugo. Slijedom iznijetoga osobno ću podržati donošenje izmjena i dopuna Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela, u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, dame i gospodo zastupnici. Moram reći da mi je bilo drago kada sam pročitao ovaj prijedlog, uvrštenje ovoga prijedloga zakona, izmjena, prijedloga Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela. Može zvučati čudno, ali je tako. Razlog je taj što sam negdje prije 2 mjeseca podigao jednu kaznenu prijavu slučajno protiv vladajuće stranke, upravo na temelju Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela, i moram reći da većina ili gotovo svi u političkoj sferi nisu imali pojma što je to uopće taj zakon, a još manje da se taj zakon može odnositi i na političke stranke, za razliku od ljudi iz gospodarstva, koji su vrlo dobro znali što ovaj zakon propisuje za gospodarske subjekte. Što pokazuje da političke stranke čas jesu pravne osobe, čas nisu, već onako kako im odgovara. Znači što je ovdje temeljno? Temeljno je prvo da je pravna osoba odgovorna i za postupke odgovorne osobe. Znači, politička stranka je odgovorna za postupke svoga predsjednika. To je broj jedan. Znači, već smo rekli politička stranka je pravna osoba. To je dva. I jedina razlika između gospodarskih subjekata i političkih stranaka je to što političke stranke zajedno sa jedinicama lokalne samouprave ne mogu biti izbrisane, odnosno ukinute već jedino mogu biti kažnjene novčano ukoliko su ostvarile protupravnu imovinsku korist. Jedino tko može brisati političke stranke to je, odnosno zabranjivati, to je Ustavni sud, a nadam se da takve prakse u Hrvatskoj biti neće. Znači, uzmimo slučaj da predsjednik stranke, ne mora biti vezano uz ovo što se događa danas, znači nabavlja, kupuje automobile, a da se ne zna tko je financijer tih automobila. Ili recimo zapošljava osobe fiktivno u državnim firmama, a onda te osobe rade slučajno u političkoj nekoj stranci. Ili donosi torbe novca i puni crne stranačke fondove zahvaljujući kojima onda stranka ostvaruje uspjeh na izborima, a zadržava ili osvaja vlast. Naravno pitanje je, sad vraćamo se, da li je tu odgovorna samo odgovorna osoba, odnosno predsjednik stranke pa onda se sve na njega svaljuje pa se onda može čitati u medijima režimskim i nerežimskim kakav je to predsjednik Vlade i stranke bio ili je odgovorna i pravna osoba, odnosno politička stranka za sve ono što je predsjednik njezin radio. A posebno ukoliko ljudi iz te pravne osobe uzmu kovčege novca i vrate ga iz tih crnih fondova i vrate ga nadležnim državnim tijelima. Naravno zaključak je jasan. Budući da me potpredsjednik tako gleda ovo više pokušavam se plastično izraziti i izražavati nevezano uz aktualne političke događaje u Hrvatskoj. Znači, govorim općenito u Hrvatskoj, Zambiji, Libiji ili Meksiku svejedno. Znači, da li će u konačnici odgovarati samo odgovorna osoba u pravnoj osobi ili će na kraju i pravna osoba morati vratiti ono što je nezakonito stekla i platiti određeni novčani iznos. Nadam se da ove izmjene o tome kako pravne osobe koje nemaju materijalnih sredstava ili imovine da neće se odmah primijeniti i u slučaju koji bi se u Hrvatskoj mogao otvoriti, a mislim da i dosada takav slučaj je bio da se ne pokreće postupak protiv takvih pravnih osoba. Znači, sve u svemu sve ovo što je sadržano u prijedlogu zakona prihvatljivo je. Nadam se da će to biti poticaj i nadležnim državnim tijelima, Državnom odvjetništvu i USKOK-u da ako je bilo određenih pravnih prepreka ili nedoumica da one budu otklonjene i da uistinu taj moj mali doprinos borbi protiv kriminala i korupcije, mali doprinos jačanju demokratskih standarda u RH bude prepoznat i da ta moja mala kaznena prijava na temelju evo ga ovoga Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela konačno bude uzeta u rad i da u konačnici od toga i nešto bude. Hvala.
Hvala lijepa. Ima raznih serija ili filmova, kaže svaka slučajnost je potpuno – kako? … [[Upadica se ne razumije.]] Svaka sličnost je slučajna i nenamjerna. Pa doista uz najveću pažnju nisam uspio otkriti na kog bi se to aludiralo. Gospodin zastupnik Nenad Stazić, izvolite.
Hvala lijepa. Ovoga vrijednog i korisnog zakona ne bi bilo, on 2003. ne bi bio ni donesen, da nije bio dio usklađivanja s EU. To je zahtjev dakle prilagođavanja našeg zakonodavstva zakonodavstvu EU pa je ta praksa eto morala doći i kod nas. Evo jednog dobrog primjera kako EU pozitivno djeluje i prije nego što smo postali njezini članovi, kako sam postupak priključenja donosi nekakve blagodati. E sad, ako razmaknemo ili odmaknemo od sebe tu teorijsku raspravu da li pravne osobe mogu učiniti i pod kojim uvjetima kazneno djelo, a stajalište europskog pravosudnog sustava jest da mogu to učiniti pravne osobe i mi to prihvaćamo, postavimo si pitanje kad to pravne osobe mogu učiniti ili kad se to najčešće događa. Mora postojati sprega između dvaju pravnih osoba od koje jedna od njih predstavlja centar moći. E sad, da li je to Vlada, da li je to vladajuća stranka, ali u svakom slučaju to mora biti centar moći. FIMI MEDIA, Medikol – FIMI MEDIA je jedna mala tvrtka bila za PR usluge kakvih ima na stotine, na stotine. Ali ta pravna osoba ne bi mogla biti uključena u činjenje kaznenih djela niti bi uopće došla u priliku da tako nešto napravi da nema druge strane, da nema centra moći, da nema druge pravne osobe. To je Vlada koja joj to omogućuje, koja kaže sva javna poduzeća, ministarstva svi kod FIMI MEDIA-e. Tu mora postojati sprega. Slično je sa ovim Medikolom, evo ovo što sad čitamo, nemoguće je da netko ima takav poslovni uspjeh ako nema potpisan ugovor sa HZZO-om da će se upravo kod njega raditi pregledi koje će on naplaćivati istom tom HZZO-u. Taj ugovor mu je temelj za dobivanje bankovnog kredita, za širenje imperija. Pravna osoba nekakva mora biti u sprezi sa centrom moći. Ovaj zakon se ne odnosi na Vladu jedinice lokalne samouprave, Vlada dakle nije u tom smislu pravna osoba u smislu ovog zakona, ona je političko tijelo. Jedinica lokalne samouprave pak mogu biti kažnjene kao i stranke isključivo novčano, ne mogu biti likvidirane, ne mogu biti ugašene. To je vjerojatno dobro svakako da ne bi bilo dobro da Vlada može biti zbog svog djelovanja ugašena jer to bi onda znači prestao postojati jedan predstavnik države, jedan simbol suvereniteta, ne mogu se ukinuti ni općine, ni gradovi. Stranke kao što znamo može ukinuti jedino Ustavni sud, ali postoje neke druge kazne, neki drugi oblici po kojima se ipak može izvršiti pravda. Evo, zamislimo stranku, ja znam da je to teško, zdravom umu je to teško. Ali evo za potrebe ove rasprave, isključivo za potrebe ove rasprave, zamislimo stranku takvu stranku, stvarno teško zamislivo u kojoj bi predsjednik te stranke svojoj zamjenici rekao, evo tu je torba novca, iduće izbore ćeš dobiti jedino tako ako ih financiraš sa 2/3 ilegalnog, pokradenog novca, jer samo tako se mogu dobiti izbori. On to kaže svojoj zamjenici, ta njegova zamjenica tu torbu novca stavi u stranački sef i ta torba novaca u stranačkom sefu čami godinu dana. Tek kada se opet kažem teško zamislivo za potrebe ove rasprave, slučajno dogodi da nekakav svjedok to otkuca ili okrivljenik, e onda se nakon godinu dana ta torba nosi u policiju u Državno odvjetništvo, već gdje se nosi. Problem je primjena zakona. Zakona mi imamo dovoljno. Kada bi se to tako nešto, ova moja teoretska priča dogodila u bilo kojoj civiliziranoj zemlji račun te stranke bi bio blokiran istog dana. Zašto? Da bi se osigurala potraživanja onih koji su prevareni, onih javnih poduzeća iz kojih je isisan novac i prenesen u tu torbu, jer ti odštetni zahtjevi će jednom doći, stranka se ne može likvidirati, to može napraviti samo Ustavni sud, ali zaštita prava pokradenih se može osigurati. Prema tome, u bilo kojoj civiliziranoj zemlji kada bi se ovako nešto desilo ova nevjerojatna priča, bajkovita priča, čudna priča, neshvatljiva, zdravom umu neshvatljiva, da bi ta osoba, ta predsjednica ili predsjednik stranke bili i dalje premijeri u svojim zemljama, potpuno nezamislivo. To ljudi ne bi vjerovali kad bi im to pričali da se to stvarno događa. Ali račun te stranke bi bio blokiran istoga dana. Prema tome, mi zakone imamo. Zakoni se mogu i ovako sitno ovako popravljati kao što se popravlja ovaj i to je sve skupa dobro došlo, ali ono nama kao državi nedostaje to je primjena tih zakona. Ono što je očevidno, ono što je potpuno samorazumljivo da bi se primjenom ovog i drugih postojećih zakona, račun takve stranke blokirao, to se u Hrvatskoj ne događa. Nažalost, to se neće događati sve dok se ne dogode izbori, dok se ne izabere nova vlast. zbog toga i građani traže izbore, jer im je to potpuno očito. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo nadovezujući se na raspravu kolege Stazića, ja bih rekao da ova ideja koju je on sada iznio bila jedna mjera opreza da se to ne dešava, da jednostavno nije moguće više na taj način raditi. I to bi bilo logično u nekoj zemlji gdje vlada pravo i zakoni koji imaju određene svrhe i logike. Ovaj zakon je dobar donesen je 2003. godine, ali naravno da se on može i popravljati i nadopunjavati, ali nažalost kada vidite nevjerojatne situacije koje se dešavaju oko nas možda je to i nužno. Evo jedan prijedlog. Tu je sada spominjana jedna tvrtka koja je bila mala i koja je isključivo i osnovana možda ne samo zbog tog razloga, ali pretežito djelatnost je bila po ovom svemu što se čuje isisavanje novaca iz javnih poduzeća i država i normalno je da takva tvrtka mora biti ugašena. Ali ima i puno većih tvrtki koje se upuštaju u takve radnje, pa koje može i ona kaznena djela koja naprave nemoguće ih je sve obuhvatiti i sve naći. Možda će netko i svjesno ući u takve aranžmane, zaraditi stotine milijuna kuna i ako ga nađu u određenom postotku i ako ga sankcioniraju u ponekom kaznenom djelu biti će i na zaradi. Zato mislim da ova ja bih rekao pretežita djelatnost ili pretežito stjecanje u zakonu koje piše ukoliko je za tu firmu od kaznenih djela da se onda gasi, mislim da bi to trebali pojačati ukoliko se pojavi bilo kakvo stjecanje iz koruptivnih djela, koruptivne djelatnosti iz javnih poduzeća, iz državnih tvrtki, javnog novca. Znači da se zna iako tvrtka posluje sa milijardom kuna i ako ima dobiti ne znam koliko i ako ima i druge poslove koji su nevezane uz poslovanje sa državom i javnim novcem, da ukoliko se sankcionira i kazni za kazneno djelo korupcije i nezakonitog stjecanja novca vezanog uz to, da se može ukinuti. To bi onda bila prava kazna, jer u ovoj situaciji kada je ograničenje 5 milijuna kuna, vjerujem da će biti i onih koji će se igrati pa reći možda nećemo možda nam neće otkriti sve, možda će proći nešto, možda će proći većina onoga što ukrademo ili što steknemo netransparentno i platit ćemo 5 milijuna kuna, vratit ćemo štetu za koju država ustanovi da smo je napravili ali većina toga će nam ostati. Zbog toga mislim da definitivno bi trebalo uvrstiti ovo što sam rekao da ukoliko se radi o korupciji da se tvrtka može likvidirati bez obzira da li je pretežito radila ili nije ili stjecala ili nije novac od tih kaznenih djela. Apsolutno se slažem da bi trebalo uvesti mjeru opreza kao što za fizičku osobu postoji mjera opreza od neponavljanja djela, da li je to odgovorna osoba u tvrtki pa može ponoviti ili je gradonačelnik. Mi imamo u ovom trenutku, isto zvuči nevjerojatno situacije, ali imamo gradonačelnike koji su osumnjičenici, koji su priznali sami da su radili koruptivna djela, a i dalje obavljaju dužnost gradonačelnika. Znači postoji latentna mogućnost da će ponoviti djelo, možda ne u situaciji u kojoj su bili prije, ali odgovaraju i upravljaju sa javnim novcima i postoji mogućnost da ponove kazneno djelo, a oni su i dalje u poziciji da to čine. To je naravno nevjerojatno da se to dešava, ali se dešava u našoj zemlji. Ali ono što bi trebalo prevenirati eventualno zakonom je i te pravne osobe do samog dokazivanja djela ne mogu obavljati određene djelatnosti ili da im se blokira rad za određene djelatnosti kako se potencijalno kaznena djela ne bi ponavljala jer onda uvijek postoji mogućnost da do samog izricanja presude do kazne, do zabrane obavljanja tih djelatnosti ta tvrtka napravi još tko zna koliko štete. Još jedna stvar, a mislim da nije obuhvaćena zakonom, a pogotovo kada se radi o korupciji i vrlo je teško dokaziva. Znate, kada izbjegavate Zakon o javnoj nabavi on nije sam po sebi kazneno djelo nego se sankcionira ukoliko niste raspisali natječaj kao prekršaj i treba dokazati da je tu bilo nekog dogovora i korupcije pa tek onda ulazi pod sankciju kaznenog djela. U slučaju kada se radi o javnoj nabavi ukoliko je pravna osoba umiješana ja mislim da bi isto trebala podleći na neki način barem sankcioniranju u tom dijelu da više ne može raditi sa javnim poduzećima, sa županijama ili sa državom. Znači to po ovom zakonu trenutno nije moguće. I na kraju naravno, bez obzira što postoji izuzeće za, znači ok, normalno je da ne možete ukinuti grad ili općinu ali postoji mogućnost imaginarne situacije kao što je rekao kolega Stazić da se neka stranka osnuje, ne mora to biti nacionalna stranka, može biti stranka u nekom gradu. Evo zamislimo da se radi o jednom gradu gdje je gradonačelnik i poduzetnik i osnuje stranku kako bi pomoću te stranke ostajao na vlasti i lakše se kandidirao na izborima, ali nema dovoljno izgrađenu moralnu komponentu ličnosti da razlikuje što je javno, a što je privatno i centrira si, daje si poslove od grada, kaže pa normalno da je poduzetnik tu da bi zaradio, a to što sam ja gradonačelnik nije bitno. Zamislimo tu situaciju, i osnuje stranku i naravno poduzetnici koji rade zgradu pa možda čak i njegove tvrtke financiraju tu stranku, potiču aktivnosti i ta stranka izlazi na izbore i moguće osvaja koji mandat jer mi smo u zemlji koja ima nekoliko, odnosno ne nekoliko nego 10-tak izbornih jedinica i kada podijelite Hrvatsku na 10 moguće je da završi u Saboru. U takvoj situaciji kada je stranka osnovana sa tom namjerom da se lakše dođe u poziciju sukoba interesa, kada se to koristi da bi bilo sukoba interesa i možda potencijalnih nepravilnosti. Ne kažem da se to u ovom trenutku dešava, ali ukoliko to bude moguće moralo bi biti moguće i ukinuti takvu stranku i ne vidim zbog čega je u ovom zakonu izuzeta mogućnost da se ukine stranka ukoliko je sa tim motivom, naravno opet ne kažem da je to tako nego da je to imaginaran primjer, da se ta stranka jednostavno ukine i da više ne postoji. Znači s obzirom na iskustva koja se mogu desiti i koja su se dešavala mislim da bi trebali malo ovaj zakon i pojačati, a sa druge strane volio bih naravno, netko je to spomenuo u svojoj raspravi, vidjeti koliko i kakve su odredbe primjenjivane do sada i koliko i sa kojim iznosima su kažnjavane pravne osobe. Da, naravno kažnjavane su po zakonima kako je propisano ali posebno me zanima da li je uz novčanu kaznu koja pravna osoba i dobila zabranu djelatnosti za eventualno počinjeno kazneno djelo, pogotovo iz domene ove koje sam rekao da se radi o potencijalnom novom poslu sa ili javnim poduzećima ili gradovima, općinama ili državnim proračunom. Znači bilo bi lijepo vidjeti tu analizu i bilo bi dobro da prilikom izmjena ovakvih zakona ako ubuduće dolaze da vidimo i takve informacije. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo dame i gospodo zastupnici na glasovanje o raspravljenim i zaključenim točkama dnevnoga reda. 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela. Bio je hitni postupak, P.Z. br. 742. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela. Budući da nam nešto ne štima sa ovim elektroničkim sustavom, molim? Je li proradilo? Proradilo, dobro. Molim onda uključimo se i glasujmo o ovom konačnom prijedlogu zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Za konačni prijedlog ovog zakona je glasovano većinom glasova je prihvaćeno 82 glasa za, 3 suzdržana i ništa protiv.
Idemo na sljedeću točku 2. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o izvlaštenju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 729 Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli odbori za pravosuđe i zakonodavstvo. Državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Zoran Pičuljan će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pred vama je još jedno usklađenje zakona, posebnih zakona, procesnih zakona, zakona koji imaju materijalne i procesne norme sa novim, sada već godinu i nešto dana starim Zakonom o općem upravnom postupku. Faktički radi se o još jednoj zakonodavnoj intervenciji kojoj je cilj i svrha standardizacija upravnog postupanja, postupanja upravnih tijela u gotovo svim specijalističkim upravnim područjima, stoga je i ovdje izvršeno jedno takvo usklađivanje vezano uz pitanja mjesne nadležnosti, saslušanja stranaka i žalbenog postupka. No zakon je i terminološki usklađen sa odredbama Zakona o Gradu Zagrebu i u konačnici on je unio u svoja rješenja i usklađenje sa promjenama koje su se dogodile u Poslovniku Hrvatskoga sabora 2008. godine vezano uz utvrđivanje interesa Republike Hrvatske gdje se precizno definira na koji način i koji odbori su u tom postupku nadležni. Ovakvim rješenjem i minimalnom zakonodavnom intervencijom ustvari osigurane su opće procesne, funkcioniranje općih procesnih normi i u ovom posebnom području, ali isto tako i ostavljen je relativno opsežan specijalistički procesni instrumentarij jer je izvlaštenje jedno takvo specifično i složeno upravno područje. Zahvaljujem.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a, gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodo predlagatelji, kolegice i kolege. Klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika podržat će ovaj prijedlog zakona. U uvodu smo čuli osnovna ideja izmjena ovog zakona je standardizacija u upravnom postupku i jedno čišćenje s obzirom da je starim Zakonom o izvlaštenju svoje prethodno mišljenje trebali su dati i Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša i Odbor za gospodarstvo. Izmjena Poslovnika Hrvatskog sabora tu su nastala 4 odbora i odlična je ova formulacija u ovom prijedlogu zakona, a to je da prethodno mišljenje daju odbori u čijem djelokrugu je područje promicanja, uređenja prostora, te unapređenja gospodarskog života. Dobro je da kod ovako važnih odluka, a izvlaštenje sasvim sigurno ulazi u grupu vrlo važnih i odgovornih odluka, da je uključen Parlament, odnosno Parlament kroz svoje nadležno parlamentarno radno tijelo, kroz institut prethodnog mišljenja. I iz tog razloga klub Hrvatske narodne stranke, Hrvatske stranke umirovljenika podržat će ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Klub HDZ-a, gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će prijedlog zakona o izmjenama Zakona o izvlaštenju. Radi se o jednom vrlo kratkom prijedlogu zakona. Dakle, osim terminološkog usklađenja sa Zakonom o Gradu Zagrebu jednako tako ovaj se zakon kao i niz drugih zakona koje smo imali i imat ćemo ovih dana na dnevnom redu je usklađenje sa Zakonom o upravnom postupku iz razloga što je to i jedan od uvjeta za zatvaranje poglavlja 23. Čuli smo ovdje već stavove da je to možda trebalo riješiti na drugačiji način jednom općom normom da ne zadiremo u izmjene tolikog broja zakona. To je naravno nešto o čemu se moglo davno razgovarati, a to je o jednoj pravnoj ili zakonodavnoj praksi. Dakle, da je upravni postupak mogao biti uređen jedinstveno u jednom zakonu i da se nije dozvoljavalo da zapravo posebni zakoni koji, na temelju kojih se postupa u upravnim postupcima i same te postupke rješavaju posebnim svojim vlastitim odredbama ali vrlo često zapravo na sličan ili istovjetan način kao i krovni Zakon o upravnom postupku. Dakle, jednostavno te odredbe su bile ja bih rekla, se usudila reći nepotrebne. Ali kako pravna praksa, zakonodavno-pravna praksa takva nije bila pa sada imamo situaciju nakon izmjene krovnog Zakona o upravnom postupku da su negdje odredbe drugačije ili terminološki, pa ih treba uskladiti. Ili se po novom pristupu zapravo one ocjenjuju nepotrebnim kao što sada vidimo i u ovom prijedlogu po kojem se niz odredaba zapravo brišu kao nepotrebne jer su stipulirane već Općim zakonom o upravnom postupku. Na odboru jednom je bilo prigovora, odnosno rasprave o tome hoće li odredba članka 9. u stavku 4. koji mijenja izričaj u odnosu na saborske odredbe, pa da se oni više ne imenuju imenom iz Poslovnika Hrvatskog sabora već da se jedna općenita stipulacija uvede, a to znači odbori Hrvatskog sabora u čijem je djelokrugu područje promicanja i uređenja prostora u svrhu učinkovitog korištenja i odbora u čijem je djelokrugu područje usklađivanja i unapređenja gospodarskoga života. Hoće li to dovest do nedoumice u primjeni o kojima bi se onda saborskim odborima radilo. Međutim, mi smatramo da je ovo dobra odredba, dapače jer se odbori Hrvatskoga sabora ustrojavaju i njihov se djelokrug određuje Poslovnikom Hrvatskog sabora što može bit i promijenjeno u kom slučaju bi onda trebalo opet zadirati u zakonski tekst. Na ovaj način je to odrediva norma koja bez obzira na poslovničke promjene onda se može primjenjivati. Evo naravno, a dobro je da se u Zakonu o izvlaštenju ova odredba zadržava. Dakle, jedna parlamentarna kontrola kod utvrđivanja interesa, onog interesa za Republiku Hrvatsku, odnosno javnog interesa koji nije utvrđen već samim zakonom i to iz razloga jer je nepovredivost vlasništva ustavna kategorija i jedino iznimno u skladu sa zakonom se može onda ta vlasnička prava ograničiti ili izuzeti naravno uvijek u postupku predviđenim zakonom. Obzirom na izmjene u ustroju i organizaciji upravnoga sudovanja mi možemo očekivati ove izmjene idu sada u ovom postupku zbog poglavlja 23. moraju biti po hitnom postupku donijete. Ali svakako očekujemo i daljnje izmjene ovog zakona obzirom na nadležnost sada Županijskoga suda da će to biti svakako prenijeto na sada novo ustrojene Upravne sudove prvoga stupnja. I stoga bih ja budući da za razliku od ovog prethodnog zakona o kojem smo raspravljali i koji nije imao izmjena evo ovdje danas govorimo o šestoj izmjeni ovog zakona i evo apeliram na predlagatelja da ove namjeravane i nužne izmjene ne budu onda u formi izmjene, nego da se jedan cjeloviti novi zakon predloži. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Nema je. Gubi pravo na riječ. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Samo dva problema ili dva očekivanja koje sam imao kad sam vidio da jest upućena u proceduru izmjena ovog Zakona o izvlaštenju koja je na žalost prijedlog zakona ne rješava, a svjedočili smo u Hrvatskoj mogućnostima pa i stvarnim malverzacijama i problemima koje izaziva u dijelu postupka izvlaštenja. Prvi problem je tržišna vrijednost, članaka 50. zakona koji govori o tržišnoj vrijednosti zemljišta nekretnine koje se zbog interesa Republike Hrvatske izvlašćuje. Ja vas moram podsjetiti da smo imali slučajeve u Hrvatskoj u kojem su pojedine jedinice lokalne ili regionalne samouprave pripremajući neku veliku investiciju koja je kasnije postala od interesa za Republiku Hrvatsku, otkupljivali zemljište od građana vlasnika po 100 nečega. To da su vlasnici slučajno bili na ovaj ili onaj način povezani sa čelnim ljudima lokalne i regionalne samouprave je slučajnost. Dio vlasnika nije želio prodati, neki zbog toga što su očito računali da će još više nabiti cijenu, recimo ne 40 eura, nego možda 45 ili 50, neki naprosto nisu željeli dati svoju zemlju, i onda je išao postupak izvlaštenja i onda je to zemljište izvlašteno po 5 eura. Kako je moguće da pod tržišnom vrijednošću se ne prizna ono što je na tom lokalitetu otkupljivano od drugih vlasnika u samoj blizini ili baš na toj lokaciji? Je li tu postoji nekakav, nekakva metodologija ili u Ministarstvu financija nekakav pravilnik, nekakav softveru kompjuteru koji utvrđuje što je to tržišna vrijednost, koja je ona u datom trenutku, na kojoj lokaciji. Ja sam raspitivajući se o tome recimo ustanovio da kada vlasnik stana koji je kupio ide plaćati porez na promet nekretninama, da mu država obračunava porez ne po onoj cijeni po kojoj je on kupio stan, nego po utvrđenom cjeniku obračuna poreza na promet nekretninama. Da li se dakle i ovdje primjenjuje nekakav imaginarni cjenik, pod navodnicima, ili način obračuna, da mogu biti tako drastične razlike? Ako već postoji mogućnost da investitor dio zemljišta otkupljuje, a dio mora provesti izvlaštenje, onda ta tržišna vrijednost ne može biti manja od one koju je priznaval drugim vlasnicima na toj lokaciji, a nikakvi drugi birokratski propisi. To je zbog toga da bi spriječili one manipulacije koje sam u početku govorio, a vjerujem da znate da takvih primjer a Hrvatskoj je bilo, neke jesu u početku istrage, nekima se samo još medijski nagađalo, ali radilo se o velikoj količini zemljišta, velikom novcu i velikim rodbinskim vezama. I drugi problem koji građani se često žale je ono kada je, postoji interes da se izvlasti samo dio zemljišta, dio parcele, jer ostali dio državi ili oni koji proglašava javni interes ne treba. Dakle gdje dolazi do cijepanja parcele. Zakon predviđa mogućnost da vlasnik državi predloži da se cijela parcela uzme, ali ne piše da država mora uzeti onda cijelu parcelu, i onaj koji vrši, u čijem interesu se vrši izvlaštenje. Vlasnik može predložiti, ali ne postoji obaveza. E sad cijepanjem parcele i izvlaštenjem dijela parcele preostali dio može biti poslije pet puta, ili 50 puta vrjedniji, ali mu vrijednost može i 50 puta pasti. Ne bi li bilo pravedno prema građanima ove zemlje, ako već primjenjujemo jedan takav institut koji zadire u privatno vlasništvo i primjenjuje mu mjeru izvlaštenja, da onda država, odnosno izvlaštitelj mora izvlastiti cijelu parcelu, ako vlasnik to zahtjeva, a ne da je to tek mogućnost. Tada bi sa ove dvije intervencije u zakonu po meni doista zaštitili interese vlasnika i u velikoj mjeri spriječili ona koruptivna djela kada se zbog posjedovanja povlaštenih informacija zemljište unaprijed kupuje jer se zna da će tu biti javni interes, prodaje po enormno visokim cijenama, a ovi koji nisu imali te povlaštene informacije kasnije završe na izvlaštenju. Eto sa ta dva prijedloga popravka zakona nećemo sad amandmanima i moći intervenirati, želim doprinijeti da i postupak izvlaštenja bude što pravedniji prema vlasnicima nekretnina. I na kraju molba, gospodine državni tajničke, s obzirom da je ovo sedma izmjena jel? šesta, sedma. Da bi ljudi u _Hrvatskoj mogli čitati i pratiti zakone, dajmo uvedimo jednu dobru praksu ponašanja da bar nakon druge, ili eventualno treće idemo sa pročišćenim tekstovima. Mislim rekao sam to već i ponavljam, morali bi u Parlamentu, u Saboru uvesti pravilo ili novim zakonom, moramo uvesti pravilo da zakon koji ima više od dvije izmjene ili ide novi ili pročišćeni tekst. Sa ovolikim izmjenama i dopunama zakona, sa toliko čestim promjenama zakona stvaramo pravnu nesigurnost, jer se građani ove zemlje teško snalaze u propisima koje imamo.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženom kolegi bi replicirao kada je spomenuo problematiku. Zapravo uistinu jest problem kada imamo više izmjena i dopuna određenog zakona, u smislu pravne sigurnosti i njegove primjene. Pogotovo se to pojavljuje kao problem kad imamo petu, šestu ili sedmu čak izmjenu i dopunu određenog zakonskog prijedloga. Replika je u onom dijelu kada ste spomenuli zakon, međutim to je i poslovnička problematika, ali slažem se u onom dijelu da bi trebalo dobro razmisliti, a i s obzirom na odluku i naputke Ustavnog suda u smislu pravne sigurnosti, da se jednostavno predlagatelje zakona, dakle u izvjesnom smislu obveže da tih izmjena i dopuna ne može biti upravo u ovom kontekstu do unedogled, već da nakon druge ili treće izmjene i dopune određenog zakonskog teksta, da se ide sa cjelovitim zakonom, upravo iz razloga pravne sigurnosti, upravo iz razloga da onima adresatima, dakle onima koje je zapravo zakon u smislu njegove primjene i namijenjen da se lakše snalaze i čitav, čitav niz drugih problema bismo razriješili, u smislu primjene samih zakona, ako bismo takvo pravilo primijenili. Evo iskoristio sam ovu priliku da još jedanput, pa u ime, ispred Odbora za zakonodavstvo, ukaže na ovu problematiku, pogotovo na problematiku koja nam se pojavljuje odlukom Ustavnog suda koji zapravo upućuje čak i na koji način se izmjene i dopune, odnosno pročišćeni tekst izmjena i dopuna trebaju ono izraditi i takvom metodologijom zapravo ne da je to nešto specijalno u smislu struke – teško, nego je uistinu onda teško tako izrađeni pročišćeni tekst primjenjivati u praksi. Pogotovo u smislu stupanja na snagu pojedinih odredaba, a čak se neke konkretne odredbe zakona mijenjaju 2 ili više puta kada, dakle u kom vremenskom periodu u kom vremenskom intervalu su stupile na snagu i od kada se primjenjuju. Hvala.
Odgovor na repliku.
Kolega Tomljanović ja se s vama naravno slažem da je to poslovnička materija i želim vjerovati da nas je potpredsjednik Šeks i ujedno i predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik ozbiljno shvatio i razumio kad spominjemo već po nekoliko puta ovaj problem i da ako ne na inicijativu odbora, a onda kad ja takvu inicijativu dopuna Poslovnika pošaljem da će odbor to podržati jer sam gledao upute Ustavnog suda kako treba izgledati pročišćeni tekst zakona po metodologiji toga. I vjerujte mi zakon sa 6 izmjena i dopuna sa po 15-ak članaka kad bude tako napravljen kao što traži Ustavni sud za čitanje, kontrolu i nadzor svaki građanin bi trebao imati pravni fakultet ili savjetnika poput gospodina Šeksa.
Gospodin zastupnik Ivo Grbić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolegice i kolege. Danas raspravljamo o prijedlogu Zakona o izmjenama Zakona o izvlaštenju koji je Vlada Republike Hrvatske uputila u postupak donošenja po hitnom postupku. Hitnost postupka opravdana je činjenicom da je Vlada Republike Hrvatske donijela zaključak od 6. listopada kojim je zadužila središnja tijela Državne uprave za izradu izmjena i dopuna zakona iz svih upravnih područja kako bi se u roku od 6 mjeseci provela usklađivanja s odredbama Zakona o općem upravnom postupku. Znamo da je nepovredivost vlasništva ustavna vrednota, ali isto tako znamo da su nositelji vlasničkoga prava dužni pridonositi općem dobru te da se to pravo može zakonom oduzeti ili ograničiti uz naknadu tržišne vrijednosti ukoliko je to u interesu RH. Predloženim izmjenama Zakona o izvlaštenju izvršeno je terminološko usklađenje s odredbama Zakona o Gradu Zagrebu, usklađenje s odlukom o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskog sabora na način da Vlada Republike Hrvatske odluku o utvrđivanju interesa RH donosi uz prethodno mišljenje Odbora Hrvatskoga sabora u čijem je djelokrugu područje uređenja prostora i odbora u čijem je djelokrugu i unapređenja gospodarskog života. Predloženim izmjenama članka 2., 3. i 4. odredbe Zakona o izvlaštenju usklađuju se s odredbama Zakona o općem upravnom postupku koji je stupio na snagu 1. siječnja 2010. godine. Na prvi pogled s predloženim izmjenama postiže se usklađivanje s odredbama drugih zakona, dok s druge strane ove izmjene važne su s aspekta dužnosti za ispunjavanje mjerila za ostvarenje Poglavlja 23. – Pravosuđe i temeljna prava. Na temelju iznijetoga podržavam donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvlaštenju. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Damir Sesvečan, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je u hitnom postupku još jedan zakon, dakle Zakon o izmjenama Zakona o izvlaštenju koji se pretežito odnosi na usklađivanje s odredbama Zakona o općem upravnom postupku koji je stupio na snagu 1. siječnja 2010. godine. Kao što smo čuli dakle takvih će zakona idućih mjeseci u zakonodavnoj proceduri biti stotinjak pa evo i danas u dnevnom redu sjednice Hrvatskog sabora, ove sjednice Hrvatskog sabora imamo takvih 7 ili 8 zakona. A to je rezultat zaključka Vlade od 6. listopada gdje je Vlada Republike Hrvatske naložila državnim tijelima, dakle u okviru njihovog djelokruga pristupanje usklađivanju odredbi pojedinih zakona sa Zakonom o općem upravnom postupku. Što se konkretno tiče ovog zakona dakle njime se predlaže brisati odredbe koje su u suprotnosti ili su uređene ZUP-om pa ih nije potrebno ovim zakonom regulirati, odnosno predlaže se pojedine odredbe terminološki i sadržajno uskladiti sa temeljnim institutima Zakona o općem upravnom postupku. Isto tako dakle zakonom se predlaže jedno terminološko usklađivanje s odredbama Zakona o Gradu Zagrebu i predlaže se također, a vezano uz izmjene i dopune Poslovnika Hrvatskog sabora iz ožujka 2008. godine kojima je izmijenjen ustroj i djelokrug pojedinih saborskih odbora odrediti da prethodno mišljenje na odluku Vlade RH o utvrđivanju interesa RH daju odbori u čijem je djelokrugu uređenje prostora, odnosno usklađivanje i unapređivanje gospodarskog života. Dosada je zakon konkretno određivao djelokrug Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu i Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša. Mislim da je ovakva formulacija bolja nego dosadašnja te da bi uvijek u zakonima trebalo izbjegavati imenovanje tijela, odnosno citiranje naziva tijela jer u slučaju promjene njihova naziva ili djelokruga treba mijenjati i određeni posebni zakon. O tome je govorila i u ime kluba HDZ-a i zastupnica Lovrin. Prema tome bez obzira što se ovim zakonom predlažu male i kratke izmjene Zakona o izvlaštenju one su nedvojbeno vrlo važne i značajne jer prije svega na jedinstven način uređuju upravno postupanje pa ću svakako podržati njegovo donošenje. Hvala.
Hvala. Završni osvrt, državni tajnik Zoran Pičuljan. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici zahvaljujem što na ovako jednom malom usklađenju sa Zakonom o općem upravnom postupku smo sad otvorili i nekoliko pitanja koja će biti, koja ulaze u sam … materije izvlaštenja. Ono što ostaje prijedlog i što je kolega zastupnik Lesar ustvari rekao, dva pitanja tržišne vrijednosti nekretnina i izvlaštenja dijela nekretnina biti će predmet koje ovo ministarstvo sada preispituje vezano naročito uz ovo drugo pitanje i vjerojatno ćemo u sljedećoj izmjeni zakona, a onda vjerojatno i u pročišćenom tekstu krenuti ka jednom mogućem novom ili poboljšanom modelu. Pored toga valja upozoriti da će doći do isto tako do usklađenja sudskih normi koje tretiraju sudsku nadležnost pa ćemo preispitati i nadležnost Županijskoga suda, sve je vezano uz usklađivanje sa Zakonom o upravnim sporovima i novo ustrojstvo upravnog sudovanja u RH pa očekujete u tom dijelu praktički jedno do ljetnoga u ovome periodu 4., 5. i 6. mjeseca usklađenje vezano ne samo za Zakon o opće upravnom postupku nego završavanje normi vezano uz funkcioniranje upravnih sudova nove mreže upravnih sudova u Republici Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama zakona o izvlaštenju. Bio je hitni postupak, P.Z. br. 729. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o izvlaštenju. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova 86 glasova za i 1 suzdržan i ništa protiv.
Još ćemo večeras jednu točku. - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o izručenju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 733 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Hitni je postupak. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo i pravosuđe. Državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Zoran Pičuljan će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o izručenju, s konačnim prijedlogom zakona o izvršenju ugovora koji je potpisan 1. listopada 2010. godine u Podgorici, ugovora koji je utemeljen na zadnjim izmjenama Ustava Republike Hrvatske gdje je praktički omogućeno stupanje načela neizvršavanja vlastitih državljana drugim državama i to u odnosima s državama s kojima je Republike Hrvatska sklopila dvostrani međunarodni ugovor, a sve u svrhu procesiranja počinitelja najtežih kaznenih djela i ustvari uspostavljanje jednog mehanizma kojim će onemogućiti da pojedinci zlouporabom instituta neizručivanje vlastitih državljana, bijegom u državu svog državljanstva i zbjegu kaznene odgovornosti za najteža kaznena djela organiziranog kriminala i korupcije. Sve je ovo usklađivanje sa europskom pravnom stečevinom sa europskom konferencijom o izručenju te dodatnim protokolima uz tu konvenciju koje su potpisnice obje države i potvrđivanjem ovog ugovora ustvari on bi postao dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Stoga predlažemo da se to i učini. Zahvaljujem.
Hvala. Otvaram raspravu. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Dragan Vukić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, cijenjene kolegice i kolege zastupnici. U dosadašnjim bilateralnim odnosima između RH i Crne Gore na snazi je ugovor između RH i Savezne Republike Jugoslavije u pravnoj pomoći u građanskim i kaznenim stvarima iz 1997. godine. Iako su obje države potpisnice Europske konvencije o izručenju sastavljene u Parizu '57. godine kao i dopunskih protokola iz Strazbourgha zbog čega bi ista imala prednost pred odredbama dvostranih međunarodnih ugovora o izručenju u odnosima država stranaka dopustivo je sklapanje dvostranih međunarodnih ugovora u svrhu nadopuna njezinih odredaba ili olakšavanja primjene u njoj sadržanih načela. Tako je nedavnom izmjenom Ustava Republike Hrvatske omogućeno da se u odrađenim slučajevima odstupi od načela neizručivanje vlastitih državljana drugim državama i to u odnosima s državama s kojima je RH sklopila dvostrani međunarodni ugovor kojim se predviđa mogućnost izručivanja vlastitih državljana u svrhu procesuiranja počinitelja najtežih kaznenih djela. Predmetnim zakonom potvrđuje se ugovor sklopljen s ciljem stvaranja potrebnog međunarodnog pravnog okvira za omogućavanje izručenja osoba koje se u državi koja traži izručenje gone radi kaznenog djela ili se izručenje traži radi izvršenje kazne zatvora ili mjere koja uključuje oduzimanje slobode. Tako je dosadašnji nedovoljno učinkovit i nedostatan pravni okvir za ostvarivanje suradnje u ovom području u odnosima RH i Crne Gore sklapanje predmetnog ugovora dodatno osnažen. Time se također unapređuje međusobna suradnja u odnosima dvaju država u području pravosuđa i borbe protiv organiziranog kriminala uzimajući u obzir važnost i potrebu uske međusobne suradnje u toj borbi kao i činjenicu da je zloupotrebom instituta dvostrukog, a katkada i višestrukog državljanstva država nastalih raspadom bivše SFRJ neizručivanje vlastitih državljana dovelo do problema nekažnjivosti odnosno nemogućnosti kaznenog progona i izvršenja kazneno pravne sankcije. Važno je reći kako je RH do sada takve sporazume potpisala i sa BiH i Srbijom, a ovaj sporazum je samo nastavak nastojanja RH da suradnjom s državama u regiji stvori međunarodno pravni okvir za učinkovito procesuiranje kaznenog djela, organiziranog kriminala i korupcije. Zaključno bih naglasio kako će Klub zastupnika HDZ-a podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo je korisno da i Crna Gora i HRvatska unaprijede suradnju u borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije i to je za svaku pohvalu i iz toga ćemo razloga mi u klubu HNS-a, HSU podržati ovaj prijedlog zakona. Međutim želimo ovdje dati i neke preporuke za sklapanje budućih ugovora ove vrste, jer mislimo da se propušta učiniti i više no što je ovdje urađeno. Idemo redom. Prije svega željeli bi reći da se u pripremi ovoga zakona pozivamo na Europsku konvenciju o izručenju i nadvajanje protokola. Ispušten je kolegice i kolege treći protokol koji je dat na potpisivanje u 11. mjesecu i treba to reći. Treba reći što se u njemu nalazi i bilo bi dobro da znamo da li će Hrvatska potpisati i kada i taj treći protokol. Nadalje, Hrvatska nije potpisala niti raticifirala Europsku konvenciju o priznavanju stranih presuda što bi također bilo vrlo korisno. Mi smo samo bilateralni takav sporazum potpisali sa BiH, ali nismo potpisali ovu europsku konvenciju. Prema tome jasno postoji i limt glede njene primjene. Republika Hrvatska nadalje ne primjenjuje preporuku 1427 iz '99. godine Vijeća Europe koja zahtjeva primjenu načela "Aut dedere, aut iudicare" ili izriči ili sudi. Prema tome, ovdje baš u ovom zakonu imamo bezbroj primjera gdje se izbjegava izručiti počinitelje kaznenih djela. U tom slučaju bi trebalo jasno podvući da ćemo im mi u tom slučaju suditi u našoj zemlji, odnosno Crna Gora ako ih ne može izručiti da počinitelji teških kaznenih djela ne budu jasno nekažnjeni, prođu nekažnjeno. Nadalje, ono što nama u klubu HNS-HSU smeta je to što se sam zakon i ugovor odnose samo na organizirani kriminal i korupciju. Kolegice i kolege, ovaj se sporazum ne odnosi na ratne zločine, ne odnosi na ubojice, ne odnosi na nekoga tko je opljačkao banku, ako se ne radi o organiziranom kriminalu. Prema tome, jasno da je po nama nepotrebno restriktivan i mogli smo sigurno ga i trebali proširiti na niz drugih teških kaznenih djela. Nadalje, postoje dvostruki kriteriji u odnosu na kaznena djela počinjena u javnom sektoru i privatnom sektoru. Postoji jako puno izuzetaka, postoji mogućnost različitog tumačenja pojedinih članaka. I kao što sam rekao, šteta je da se on uistinu odnosi samo na organizirani kriminal i korupciju. Mislim da nema potrebe ići od članka do članka iako smo mi to na klubu učinili jer mi ne možemo danas kolegice i kolege mijenjati sam ugovor već ga možemo potvrditi ili odbiti, međutim evo naša je zamolba da Vlada ubuduće kod sklapanja ovakvih ugovora uistinu pokuša biti sveobuhvatna i da ne prođu počinitelji pojedinih teških kaznenih djela u biti bolje nego što bi trebali proći jer bi bilo u interesu jedne i druge države kod sklapanja bilateralnih ugovora da nitko ne ostane nekažnjen, da se uistinu primijeni … [[Ne razumije se.]] načelo. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Nema je. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavak sutra u 9,30 sa Prijedlogom zakona o socijalnoj skrbi.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o izručenju. Bio je hitni postupak, P.Z. br. 733. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Crne Gore o izručenju. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova 86 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. Gospođe i gospodo osobita mi je čast i zadovoljstvo da u vaše i svoje ime mogu pozdraviti predsjednicu Vlade Republike Hrvatske gospođu Jadranku Kosor i ugledne i drage goste predsjednika Europske komisije i Nj.E. g. Jose Manuela Barrosa … [[Pljesak.]] kao i povjerenika Europske komisije za proširenje gospodina Stefana Fulea i članove izaslanstva Europske komisije koji su u posjeti Republici Hrvatskoj. … [[Pljesak.]] Pozdravljam također i nazočne članove diplomatskog zbora gore. … [[Pljesak.]] Čini mi također čast zamoliti poštovanog gospodina Josea Manuela Barrosa da se obrati zastupnicama i zastupnicima Hrvatskoga sabora. Izvolite ekscelencijo. … [[Pljesak.]]