Uvažene kolegice i kolege, ja vas molim da se sjednemo svi dok smo skoncentrirani ujutro, kasnije je već pitanje. Evo nastavljamo sjednicu. Ja molim gospođa uvažena zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Tražim stanku u ime kluba HRID-i i Nezavisnog zastupnika Šandora Juhasa vezano za jučerašnji aktualni događaj sjednica Vlade.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Radimir Čačić se javio.
Da stanka, uredba, telefonska sjednica, izostavljanje 8 tvrtki sa popisa strateških. Tema je ista.
Uvažena zastupnica Gordana Rusak.
… [[Govornica nije uključena.]] Oprostite. Dakle, tražim stanku u ime kluba HSLS-a i Nezavisne zastupnice Gordane Rusak vezano uz strukturu hrvatskog izvoza. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Stipe Petrina. Upozoravamo vas da ste, zaboravili ste svi predložiti u kojem trajanju, ali dobro. Može, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Tražim stanku u ime kluba HSU i Nezavisne liste Stipe Petrina tema je privatizacija i subvencija iz državnog proračuna Brodosplit.
Uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]] Tražim stanku u ime kluba SDP-a 10 minutnu da kažemo svoj stav oko izmjene odluke o utvrđivanju trgovačkih društava od strateškog i posebnog interesa koje je jučer doneseno na telefonskoj sjednici Vlade.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik MIlorad Batinić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Iz istog razloga klub HNS-a traži stanku.
Uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Tražim stanku da se obratim protiv obavještajnoga podzemlja koje po potrebi kad se štite nacionalni interesi i onaj ko se odvaži dobivaju dokumentaciju koja je zaštićena po zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Određujem stanku od 10 minuta, u 9,50 nastavljamo. STANKA U 9,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Uvažene kolegice i kolege, nastavljamo sa sjednicom. Evo ja bih molio uvaženu zastupnicu Irenu Petrijevčanin Vuksanović da u ime Kluba zastupnika HRID objasni razloge stanke. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Jučerašnja telefonska sjednica Vlade je razlog traženja stanke. Ima jedna zloćudna bolest od koje su bolovale sve hrvatske Vlade a zove se privatizacija na štetu države. I čim netko zasjedne u fotelju Vlade ubrzo postane bolestan od te bolesti i počne sa potezima da bi odradio tu privatizaciju na hrvatski način. I dok jučer gledamo u medijima da Danska objavljuje da postaje 100% ekološka zemlja kod nas se telefonski rasprodaje ono malo što je preostalo od strateške imovine. Telefonski odlučiti o prodaji dobrostojećih državnih tvrtki pa to je potpuno ne primjereno i neozbiljno. I ne želim uopće danas polemizirati o tome jer smo o tome polemizirali jučer što je strateška firma, pa o tome smo sve rekli jučer. Po meni su i ACI Marine strateška firma. Pa jel sljedeći korak objava prodaje na eBay-u? Hoće li isto tako premijer ili potpredsjednik Vlade nazvati svoju suprugu i reći, halo, čuj, prodati ću stan, garažu, tri jutra zemlje i još će reći ali nemoj me pitati kome prodajem jer ti to ne mogu otkriti. I ponovno ću podsjetiti da tražimo izvanrednu sjednicu Sabora o tome što će se prodati i po kojoj metodologiji. I pozivam sve da se u Saboru o tome raspravlja, da se ovdje među hrvatskim zastupnicima raspravlja i da se zastupnicima da mogućnost da donesu odluku i da ta odluka onda obvezuje Vladu a ne da svaka Vlada radi na svoju ruku, bez saborske rasprave, bez javnosti u nekoj čudnoj hitnosti. Pa čemu hitnost? Čemu tajnovitost? Naš klub opetovano postavlja pitanja i na ta pitanja opetovano ne dobivamo odgovore. Što će se privatizirati po kojim kriterijima? Za koga se u tajnosti traže zemljišta i što će se ondje posijati. Zašto je do izmjene zakona o GMO-u zašto je tu izmjenu Vlada slala po hitnoj proceduri? Ni na jedno pitanje do sada nismo dobili konkretan odgovor. Pa ako radite u interesu naroda kako govorit pa što onda tom istom narodu ne date konkretne odgovore od koga se tko skriva? Da li se premijer skriva od potpredsjednika Vlade? Da li se ministri međusobno skrivaju jedni od drugih? Da li se Vlada skriva od javnosti? I kako to strateške firme preko noći se brišu sa liste strateških firmi? Vidim da osim sindroma zloćudne bolesti hrvatske privatizacije imamo još jedna sindrom koji je još 918. Stjepan Radić rekao a to je da hrvatski političari volje srljati kao guske u maglu. Isto tako možemo pitati pa zašto Vlada donosi odluku kada su pojedini zastupnici MOST-a još jučer rekli da tu odluku neće podržati. Čak koliko vidim i neki zastupnici iz Domoljubne koalicije. Pa jel ovaj teatar apsurda više ima kraja? I da ponovim, nismo protiv rasprave ali smo protiv tajnih odluka skrivenih namjera. Pa hrvatska javnost mora znati istinu ili ćemo ponovno ovim novim valom privatizacije opet bez otvorenosti, opet bez transparentnosti potonuti ovaj put u glib iz kojeg nam više nema povratka. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Molim uvaženog zastupnika Radimira Čačića da u ime kluba SDSS-a i Reformista obrazloži razloge stanke, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Danas će vjerojatno, moja prethodnica i ja smo vjerojatno samo dio niza predstavnika klubova koji će danas govoriti o temi što ne sumnjivo pokazuje da ta treba ima veliku težinu i da zaslužuje da o njoj progovorimo. Kada govorimo o milijardama nikada ne treba srljati. Niti sam kao osoba niti je stranka koja je pro biznis stranka, koja je stranka orijentirana ka poduzetništvu Reformisti, projektima koju vodim, takav profil stranke, da smo skloni i uvijek spremni na odlučno možda, na ne donijeti odluku, na ne napraviti ništa, ne nisam takav čovjek i to nije profil koji odgovara moli habitusu. Naprotiv, spreman sam na odluke ali ne na gluposti, ne na gluposti, ne na brljotine, ne na rad napamet. Nisam zato da se, da li je to demagogija ili zaista neki ljudi tako misle napadaju ovakvi potezi na podlozi najbolje hrvatske tvrtke, čim netko kaže najbolje hrvatske tvrtke u državnom vlasništvu a među njima se nalaze jedna Petrokemija, mislim tog trenutka je diskreditirao sam sebe. Dakle, to je glupost. Nije baš ni Croatia banka neko cvijeće i ACI je daleko od toga što bi trebao biti, ni Croatia Airlines nije ono što bi trebao i mogao biti. Dakle, daleko je to od najboljih hrvatskih tvrtki. Neke među njima, da. Zašto? Zato jer ih ne vodi hrvatska politika, Končar primjerice. Hrvatska država i hrvatska politika s Končarom nema ništa i zato je to odlična tvrtka i ima prostor apsolutno da se razmišlja da se na tržištu kvalitetno to. Međutim nije u tome poanta, ne može telefonski, ne može bez javne rasprave, ne može bez javnog stava i jasnog što ja analiza, što je podloga, zašto se ide u nekom smjeru, a onda dakle, to je propust prošle Vlade da to nije učinila, Petrokemiju je trebalo prodati kad sam bio u Moskvi, odmah, 200 milijarda dolara su bile podloge naše, nakon toga je napravila 200 milijuna još gubitka, bezrazložno zbog političkog kukavičluka to nije napravljeno, ne. Ok, nije ali ponekad je možda bolje biti politički kukavica nego napraviti gluposti, ne. Ovdje moramo razgovarati o ACI-u apsolutno jer se radi o lokacijskom o suštini monopolu i jednoj snažnoj polozi potencijalno za razvoj nautičkog turizma a turizam je 18% hrvatskog BDP-a. Mislimo o tome, da li koncesija, da li puštanje fondova, da li upravljanje, ok. Preozbiljna je stvar da bi to dali na tržište jer smo se toga danas sjetili, pa svaki bedak se toga može sjetiti, nema tak bedastog u ovoj zemlji tko nemre prodati ACI, ne, takve budale još nismo našli. Luka Rijeka šta je ona danas, šta će biti sutra? Konačno će neka valjda Vlada izmoči snage i pameti i sposobnosti i hrabrosti što god hoćete da uđe u projekt nizinske pruge. To je jedna sasvim druga luka, to su sasvim druge vrijednosti, razgovaramo o drugim gabaritima. O Croatia banci nemamo što razgovarati, Končar može na tržište, ima stvari koje su jasne, ne? Da. Petrokemija, sve sam o tome rekao, žali Bože komentara. Podravka je tema, da li je to poluga o kojoj država može i hoće razmišljati sutra ili je to prostor za uhljebljenje političkog lokalnih ili šire podobnika kao što je bio desetljećima pa ga želimo tako zadržati. To je tema. A može biti i neka poluga u jednom razvoju sutra. Da. Ne bi napamet. Dakle, još jednom javna rasprava u Saboru, jasna analitika a onda možemo hladne glave bez političkih demagoških predrasuda ući u raspravu i donijeti odluke. Hvala.
Zahvaljujem. Molim uvaženu zastupnicu Gordanu Rusak da u ime Kluba HSLS-a i nezavisne zastupnice Gordane Rusak obrazloži razloge stanke. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Željela bih se danas osvrnuti na strukturu hrvatskog izvoza potaknuta nedavnim podacima odnosno podacima koje je nedavno iznio guverner Hrvatske narodne banke gospodin Vujčić. Već sam više puta s ove govornice nastojala skrenuti pozornost na znanost, znanje i obrazovanje kao jedine realne poluge razvoja Hrvatske i čini mi se da se sve to doživljava kao floskula u koju vjeruju malobrojni. Povremeno ipak neki podaci potvrde da bez znanosti i obrazovanja neće biti napretka ove zemlje. No na tom tragu su i podaci guvernera Narodne banke. On kaže da Hrvatska i nadalje većim djelom izvozi jeftinu radnu snagu a manjim dijelom proizvode intenzivne znanjem. Ja bih dodala da smo na vrlo dobrom putu da postanemo najbolji izvoznik mladih i školovanih ljudi ako nastavimo putem kojim se krećemo već desetljećima i tada u Hrvatskoj neće biti više onih koji mogu kreirati proizvode intenzivne znanjem i nećemo više imati uistinu što izvoziti. Danas izvozimo oko 5% visoko tehnoloških proizvoda za usporedbu Mađarska i Češka 15%. Podaci porazni sami za sebe ali još više poražavajuća je činjenica da kroz sve ove godine nismo imali niti namjeru uistinu postati zemlja znanja. I da smo danas tu gdje je jesmo, na dnu europske ljestvice po svim parametrima vezanim uz znanost uz koju se veže i izvoz visokih tehnologija. Poštovane kolegice i kolege, molila bih vas za malo pažnje i da poslušate sljedeće činjenice iz UNESCO-ovog napominjem UNESCO-ovog izvješća o znanosti vezano uz Hrvatsku. Dakle, ne radi se o podacima koji su eventualno frizirani jer su naši domaći nego su međunarodni. Po kapacitetu da zadrži talente Hrvatska je 2004. na ljestvici od 148 zemalja bila na 137 mjestu, dakle da zadržimo mlade obrazovane školovane ljude, na 137 mjestu od 148. A Crna Gora slučajno ili ne 81, a Albanija na 93 mjestu i sad još veća tragedija po kapacitetu da privuče talente znači ne da ih zadrži nego da ih privuče iz inozemstva, na toj ljestvici Hrvatska je od 148 zemalja na poražavajućem 141 mjestu. Albanija na 96, Crna Gora na 97. ili jednostavnije rečeno daleko povoljnije uvjete za rad obrazovani i talentirani ljudi imaju u Albaniji, u Crnoj Gori nego u Hrvatskoj. Albanska Vlada je ciljano razvijala program na privlačenju talenata i rezultati su vidljivi. Stoga se ne čini nerealno da će uskoro naši obrazovani i talentirani ljudi bježeći iz Hrvatske svoj posao tražiti u Albaniji. A za Hrvatsku ostaje otvoreno pitanje koji bi to ljudski potencijali trebali osigurati izvoz proizvoda temeljen na znanju u godinama koje slijede. Hrvatska u ovom trenutku putem Hrvatske zaklade za znanost četverogodišnjim stipendijama financira svega 175 doktorskih studenata, daleko manje od broja studenata koji iz Hrvatske svake godine odlaze na doktorske studije u inozemstvo, a ujedno i puno manje od broja doktora znanosti koji svake godine odlaze u mirovinu. Broj mladih istraživača u sustavu poslije doktorskog usavršavanja je zanemariv. Hrvatska je zemlja u kojoj je izdvajanje za istraživanje i razvoj konstantno iz godine u godinu padaju od 2004. godina na dalje. Za to vrijem susjedna Slovenija unatoč recesiji povećala je svoja izdvajanja u pet godina s 1,6 na 2,6% BDP-a i to predstavlja zanimljiva činjenica jedan od najvećih porasta izdvajanja za istraživanje i razvoj u čitavoj EU. U 2013. Slovenija u istraživanje i razvoj ulaže po glavi stanovnika 4,4 puta više nego Hrvatska. I sad zaključak. Ovo neodrživo stanje u Hrvatskoj rezultat je politike sustavnog zanemarivanja i podcjenjivanja i potiskivanja znanosti i znanja koja se čini se išla na ruku svim političkim opcijama, uistinu svima jer znanje je moć. A oni koji imaju tu moć s njima je teže vladati, teže je kod njih potpirivati strasti koje će ih odvlačiti od onih pravih problema. Oni propituju, tragaju za odgovorima, diraju u srž problema, a to je opasno. Zar ne? Opasnije je nego i da dalje ostanemo zemlja koja izvozi jeftinu radnu snagu i sirovinu i koja je stoga u gospodarskom i političkom smislu potčinjena. Narod potčinjen političkim elitama, [[Upadica Tepeš: Vrijeme.]] zemlja u cjelini inozemnim centrima gospodarske i političke moći. Jer neznanje i neobrazovanost vode nas u ropstvo, vrijeme je da to promijenimo. Hvala.
Zahvaljujem. Molim uvaženog zastupnika Stipu Petrinu da u ime kluba HSU-a i Stipe Petrine obrazlože razloge stanke.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora. Htija bih govoriti, nadovezati se na izlaganje gospođe Irene o modelu hrvatske pretvorbe samo šta je ova još puno gora, a tiče se pretvorbe Brodosplita. Naime, uz tipičan model hrvatske pretvorbe inače kako ja volim reći pljačke još se tome pridodala i državna pomoć od milijardu i pol kuna godišnje. Dakle, naime o čemu se radi. 2010. godine Vlada donosi odluku o privatizaciji Brodosplita. Tko znade napraviti brod, dame i gospodo znade napraviti sve i što je najvažnije ide u korak, tehnološki korak o čemu je kolegica Gordana govorila. Dakle, ima i znanje i moć i sve ono šta treba da se odupremo izazovima ovoga doba. Dakle, 2010. na taj natječaj javio se samo jedan ponuditelj a to je DIV d.o.o. firma za koju komisija koja je ustanovljena konstatira da zbog dokazane financijske nesposobnosti, dakle nema ono što se tražilo ugovore jednostavno ne zadovoljava potrebama da bude dan takav gigant, svjetski gigant koji ima znanje, tradiciju i veliki renome u svijetu brodogradnje kao što je bija Split. Dakle, DIV se odbija. No međutim, jasno je da kupac nije imao u tom trenutku ni malo financijske sposobnosti ni u vrlo malom dijelu ispuniti ono što je trebalo biti ugovoreno. Usprkos toj činjenici, neoborivoj činjenici da DIV kao takav nema mogućnosti da preuzme Brodosplit sa svojih 7, 7 i pol hiljada radnika nova Vlada 2011. samo nakon tri miseca, dakle samo nakon tri miseca formiranja donosi odluku da se Brodosplit dade DIV-u. Na koji način? Uz to šta još treba iz državnog proračuna godišnje financirati, odnosno subvencionirati milijardu i pol kuna. Milijardu i pol kuna godišnje, s tim novcem da se ništa ne radi Brodosplit ili novi sretnik na hrvatskom pretvorbenom nebu, gospodin koji je vlasnik bija DIV-a mogao je 6 godina plaćati radnike da ne radi ništa. Dakle, jasno je šta se tu dodjeljuje. Prilikom te prodaje, navodne prodaje Vlada RH dobro je znala i prije potpisivanja kupoprodajnog ugovora da DIV brodogradnja kao kupac nota bene ta je firma osnovana sa kapitalom od 20 hiljada kuna, nema šanse da ni malim dijelom izgradi vlastitu flotu brodova iz programa restrukturiranja u ukupnoj vrijednosti 3,5 milijardi kuna, niti će ta ad hoc osnovana firma moći išta napraviti u restrukturiranju brodogradnje. Ako se taj pravni posao prisilila Republika Hrvatska kao uvjet da se uđe u EU, a onda poslije ulaza u EU to se moglo raskiniti. Naime, šta danas imamo. Danas imamo 3 godine poslije privatizacije samo se potvrdilo ono što je evidentno bilo i prije potpisivanja ovog kupoprodajnog ugovora Brodosplita. A dakle, od 14 brodova koje je trebalo biti izgrađeno u dvije i pol godine nije izgrađen ni jedan brod. To su činjenice. Kao posljedica te loše privatizacije ukupni prihod u trećoj godini restrukturiranja je na nivou 30% od onog predviđenog programom restrukturiranja, a gubitak je u prethodnoj, dakle 2015. odnosno četrnaestoj godini iznosio čak 40%, odnosno ukupno 160 milijuna kuna. Zaključak. Vlada RH znatno je prije potpisivanja kupoprodajnog ugovora znala ili je morala znati, da se praktički ništa od ugovorenog ne more ostvariti, pa tako ni konačni cilj o održivosti poslovnog sustava zvanog Brodosplit. Posljedično, Brodosplit je danas nestao sa svjetske scene brodograđevne industrije. Najgora je gospodo stvar ako izgubite tradiciju, kadrove, znanje i renome u svijetu. To se upravo desilo Brodosplitu. I što sada? Dakle jasno je bilo, poslije ulaska Hrvatske u EU trebalo je raskinuti ugovore i preispitati uopće restrukturiranje Brodosplita na ovakav način. Što se traži? Hitan prekid privatizacijskih ugovora, utvrđenje kaznene odgovornosti za sve aktere prije i poslije i razrada koncepta ostanka Brodosplita u mogućoj suradnji sa Uljanikom. Koristim priliku da na galeriji pozdravim gospodu iz Sindikata Brodosplita a radi kratkoće vremena tiskovna je najavljena za 11 sati o ovoj temi.
Zahvaljujem. Molio bih uvaženu dopredsjednicu Hrvatskog sabora Milanku Opačić da u ime kluba SDP-a obrazloži razloge stanke.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa mislim da je sada već svima jasno da uz to što u ovom Parlamentu ne postoji vrlo jasna većina jer već drugi tjedan nema glasovanja očito ne postoji niti većina u Vladi jer da postoji ne bi se u pet dana održale tri telefonske sjednice. Dakle, telefonske sjednice su se za vrijeme naše vlasti održavale samo u slučaju kada smo donosili odluke oko amandmana, dakle odobrenje ministru da može prihvatiti neki amandman petkom na glasanju ili kada bismo slali avione za gašenje požara u neku od susjednih zemalja. Ovakve teme kao što su privatizacija poduzeća koja smo zaštitili i prozvali ih poduzećima od strateške važnosti ne mogu se donositi na telefonskim sjednicama. To samo pokazuje na ili mutne poslove ili na to da ne postoji većina u Vladi koja bi mogla izglasati tako nešto. Pitanje je zbog čega se prodaju tvrtke koje dobro stoje? Zbog čega se prodaje npr. Podravka koju smo dokapitalizirali i koja je stala na svoje noge, koja posluje u pozitivi? Zbog čega se prodaje Croatia airlines koji isto tako posluje pozitivno za razliku od mnogih drugih zrakoplovnih tvrtki koje su sve ove godine se spajale sa ostalim aviokompanijama da bi mogle preživjeti, Croatia airlines kao jedna mala kompanija dobrim vođenjem u zadnje 4 godine ustvari je isplivala i posluje sa pozitivom. Pitanje je koje treba građanima odgovoriti i da li će novi vlasnici npr. Podravke kupovati od naših proizvođača sve ono što danas Podravka kupuje? Sasvim sigurno neće, dovlačit će ovdje svoje proizvode, naši ljudi će ponovno ostati bez mogućnosti da bilo kome nešto prodaju i da žive od svoga rada. Ono što je najveći problem jest to što se ustvari prodaja ovih tvrtki očito već dogodila. Te tvrtke su već prodane. Prodane su u zadnjih 15, 20 dana kada je predsjednica prodavala ACI neću govoriti kojim zemljama i njihovim predsjednicima. Predsjednica je prodavala i neke druge tvrtke. Premijer Orešković prodao je već 10 000 hektara, samo traži gdje će naći 10 000 hektara zemlje u Slavoniji. Dakle, očito su ove tvrtke na političkoj razini prodane. Možda je neke prodala i supruga gospodina Karamarka, jučer smo pričali o tome, putem svoje agencije i putem svojih kućnih prijatelja ali i poslovnih. Prema tome, bilo bi dobro da hrvatskim građanima odgovorite kome ste prodali ove tvrtke jer su one prodane ili će to ostati vaša mala tajna do daljnjega ali ne još dugo jer vrlo brzo će se saznati kome su tvrtke prodane. Dakle, mi se protivimo ovakvom načinu privatizacije, posebno onih tvrtki koje dobro posluju, koje su stale na zdrave noge, koje mogu ostati u hrvatskom vlasništvu za koje se pokazalo da menadžment koji ih vodi ih dobro vodi. Pitanje je da li će hrvatski građani imati mogućnost bilo kakve kupnje dionica ovih tvrtki ako se i odluči da se ide u njihovu privatizaciju. Dakle, puno je pitanja otvorenih i o tome treba ovdje raspraviti. Mi u ime kluba SDP-a tražimo da ovdje dođu ključni ministri zajedno sa premijerom i da nam objasne što se događa i u kojem smjeru ide privatizacija ovih tvrtki jer ovo nije njihova privatna imovina, ovo nije ničija privatna imovina, ovo je imovina građana Republike Hrvatske i oni imaju pravo znati sve činjenice i sve podatke. Ne može se to skrivati na telefonskim sjednicama Vlade, u ovom Parlamentu tražimo da dođu odgovorni ljudi iz Vlade i da daju kompletne odgovore hrvatskim građanima. I na kraju zanima me još nešto, da li je ova odluka koja je jučer donesena na telefonskoj sjednici samo stav HDZ-a ili stav kompletne koalicije koja u ovom trenutku snosi odgovornost vlasti? Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Molio bih uvaženog zastupnika Milorada Batinića da u ime kluba HNS-a liberalni demokrati obrazloži razloge stanke. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Znači privatizacija, jučer u raspravi tema Plan upravljanja državnom imovinom jasno smo istaknuli stav HNS-a. Vlada treba donijeti plan upravljanja i obrazložiti zašto prodaja konkretno sada ovih tvrtki putem telefonske sjednice. Tu imamo dvije razine. Formalnu razinu znači koja praktički nije posao odrađen korektno, nije u skladu sa običajima neću reći zakonima ali i po zakonu. I sljedeće, možemo govoriti da li o imenima ovih tvrtki pojedinačno što se hoće s time napraviti. Prije svega ajmo se kratko podsjetiti imali smo nedugo u siječnju prezentaciju predsjednika aktualnog sada predsjednika Vlade i u njegovom programu, hodogramu aktivnosti niti u programu Domoljubne koalicije i MOST-a nigdje to ne piše. Kolegice i kolege od centra na desno što se desilo? Da li se proračun puni, koliko se puni i u čemu je problem? Svi znamo za kredite koji se moraju vratiti, svi znamo koja terećenja čekaju ali da li je to način? Raspolaganje imovinom, prvenstveno ako se pogledaju i odrednice strategije a i sam zakon govori vrlo jasno što se sa tim novcem može raditi. Pogledajte si, velika većina vas je radila u regionalnoj, lokalnoj samoupravi, prodaj imovine isključivo namjenski prihod za razvoj, za nove investicije, za nove kapitalne projekte ne za potrošnju. Što se tiče prodaje konkretno sada Podravke već je bilo rečeno nažalost unatrag 20 i nešto godina poljoprivredu smo doveli na one grane na kojima je danas i da li Podravka kao takva može biti pokretač u sjeverozapadnom dijelu pa čak i šire? Nadalje, problem ACI-ja, ne bi žurio. Zakon o pomorskom dobru, sada ACI temeljem regulative vrijedi koliko vrijedi i također može biti poluga razvoja itekako, ali koliko će vrijediti sutra izmjenama Zakona o pomorskom dobru? Da li ćemo izgubiti dio teritorija za kojega svi ovdje smo se busali u prsa da je to zaštita nacionalnih interesa? Pa probudite, pa nek se sad probudi vaš nacionalni interes kolegice i kolege. Croatia airlines naravno HNS je stava i samom zakonu kojeg smo podržali i strategiju, raspolaganje, prodaju, jedan bit raspolaganja da, ali ne ono što je od strateškog interesa za razvoj Hrvatske. Pa postavlja se pitanje, nameće se naprosto a što je strateški interes za razvoj RH? Pa Hrvatska nema strategiju razvoja. Postoje sektorske strategije, generalno nažalost ne znamo što želimo u kojem smjeru. Imamo neke ciljeve, neke fragmente ciljeva međutim u suštini što želimo od naše države? Naš stav je da prodaja po nama ovdje, svakako ima tvrtki koje su od strateškog interesa a i mnoge druge će biti od strateškog dok Vlada ne da ovom Saboru prijedlog koje su tvrtke od strateškog interesa a koje to nisu. Zašto se ne prodaju neke tvrtke npr. gubitaši? Pa neće ih nitko kupiti. Ko će kupiti gubitaše? Dajemo ga za jednu kunu, ali kroz poslovni plan 5, 7, 10 godina da se vidi što i kako će biti s tom tvrtkom. Nadalje, nećemo podržati ovo i kolegice i kolege iz MOST-a jučer se čulo što svakako podržavam da ćete inzistirati na raspravi o ovim temama u Saboru. Ja vas podsjećam na to i mi ćemo inzistirat ali isto tako vi ste većina, vi ste u poziciji donositi odluke, imate svoje predstavnike u Vladi i spriječite. Ovo je mutan posao, ovo su mutna posla. Olakšajte sebe, olakšajte svojim biračima i sebi duši i neka se na jedan transparentan način ovdje raspravi pred hrvatskom javnošću koji su razlozi ove odluke Vlade.
Zahvaljujem. Molim uvaženog zastupnika Miru Bulja da u ime Kluba zastupnika MOST-a obrazloži razloge stanke. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvažene kolegice i kolege, svi ovdje govorimo s lijeva i desna o zaštiti nacionalnih interesa. Svi osim novo izabranih saborskih zastupnika ste imali priliku štiti nacionalne interese, štiti gospodarski pojas, štititi INA-u, štiti HEP, štititi sve tvrtke koje je trebalo zaštititi da Hrvatska danas ne bude 300 milijardi kuna dužna, 300 tisuća ovršenih i 300 tisuća nezaposlenih. Međutim, ono što su svi znali kad se stane u zaštitu nacionalnih interesa to sam radio i na lokalnoj zajednici kad su se događale pljačke Autoprijevoza Dalmatinke, ostalih tvrtki u lokalnoj zajednici tu sam iste stvari doživljavao jer sam samo imao svoju dužnost to je da kažem javnosti da se zaštite nacionalni interesi u INA-i. I svi koji mogu biti i što je se događalo oko INA-e u prethodnim godinama poglavito za vrijeme Ive Sanadera kada su rasprodali stratešku nacionalnu firmu zbog koje danas moramo povećavati zdravstvena osiguranja, zbog čega smo dovedeni u ovu situaciju. To ste znali svi i lijevi i desni, ali klanjali ste se svojim vođama. Ili što je Stipe Petrina maloprije kazao u vezi Škvera splitskoga koji je othranio cijelu Dalmaciju. Svi ste znali o ovome, međutim kad sam ja to kazao istinu i kad sam pozvao državne institucije da provjere Oreškovićeva, Petrova, Karamarka, sve ministre poduzetništva, gospodarstva, Miru Bulja, sve saborske zastupnike da ih se provjeri da se ne bi utjecalo kao što se je utjecalo u rasprodaji nacionalnih interesa poglavito u ovome slučaju oko INA-e. Šta se događa paraobavještajne tj. obavještajno podzemlje ono što se ne smije naravno iznose na scenu pred javnost da se skrene pozornost, dolazi upitnost, moj rat koji sam bio od 18 godina, 5 godina, poslije još 12 godina u vojsci, sve je upitno znači? Izvlače se brojni dokumenti, zbog čega, koji su tajni i zaštićeni. Ja ih se ne stidim jer sam bio u Domovinskom rata kao i brojni ovdje ljudi s lijeva i s desna. Žao mi je što to nije kazao general Krstičević koji je samnom ratovao. Ne našao se šljunkar neki, inspektor brodarstva, dok smo ratovali i borili se za Hrvatsku slobodnu državu niko nije svet i nitko ne može baciti kamen, on se našao prozvati, ali nije on jadnik kriv on je samo dobio naredbu onoga koji ne smije izaći. Ja osobno nikoga nisam uvrijedio, ni obitelj, ni pojedinca samo sam zaštitio da se ono što je rekao Ante Starčević da se zaštite nacionalni interesi i doktor Tuđman šta je rekao da se zaštiti, da se ne prodaju u Londonu hrvatski interesi za Judine škude. Odakle njemu hrabrost? Ovo je pritisak na vas i nek znate svi s lijeva, s desna da obavještajno podzemlje samo ima interes. Ako ih taknete izlaziti će po vama gospodo zastupnici, po vama hrvatski branitelji. Ako niste u njihovom koraku tih obavještajnih interesnih skupina doživjeti ćete vi branitelji gospodo i vi dragi prijatelji isto što sam ja doživio. Premda sam ponosan i šaljem poruku svoj djeci svim braniteljima, poštenih građana, ne bojite se, ne bojite se, nego, poglavito mi koji smo u predstavničkom tijelu, iznosimo, bez obzira, lijevi i desni, u centru, iznosimo i borimo se za interese jer zato su nas birači birali. Evo ovdje imamo branitelje, šta kažu branitelji? Poštujem ih, uvažavam i do poda im se klanjam. Stvarno mi je žao što moj zapovjednik ovdje nije, general Krstičević koji smo skupa ratovali. Šta on kaže na heroja koji je stario od mene koji je tu iznio izjavu na gospodina Andriju Mikulića. Rasprodali su naše zlato za Judine škude, rasprodali su nam državu. I sada naravno tko su krivi, oni što su branili Domovinu. Moramo se boriti protiv obavještajnoga podzemlja, njima nije sveto, ni stali mir u pozor kod himne ili ruka na srcu, sve je to O.K. i tako treba biti različitosti. Možemo se prepirati. Pozivam branitelje, narod da svi ustanemo protiv obavještajnog podzemlja. Žalosno je da novinar koji spomene INA-u može izgubiti posao. Neka piše protiv mene ali ne smije izgubiti posao, ili protiv bilo koga. To je novinarski medijski posao. I još jednom vas pozivam. Ustanimo protiv obavještajnoj podzemlja [[Upadica Tepeš: Vrijeme!]] Zbog toga, i ja im šaljem poruku odavde. I u ime kluba MOST-a štiti ćemo nacionalne interese ali nas nećete ušutiti niti ćete nas spriječiti u toj borbi. Zbog borbe za nacionalne interese protiv obavještajnoj podzemlja koje je učinilo ovaj put tajnim podacima pokušavajući prebaciti stvar na drugu stvar da se to zataška, ja ispred, [[Upadica Tepeš: Vrijeme kolega.]] u svoje ime i ispred kluba MOST-a pozivam da izađemo na 2 minute vanka i da kažemo paraobavještajnim strukturama podzemlju nećete.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Stipe Petrina.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Jedna zamjerka na vaš račun. Naime, mene ste prekinuli i kolegicu mislim iz SDP-a nakon 5 sekundi što smo prešli vrijeme, gospodin Bulj je vidim 54 sekunde imao više, dapače, ja bih mu dao više, neka čovjek priča ali niste korektno odradili svoj posao, niste prema svima bili isti. Hvala vam, nemojte to ubuduće raditi. Prema svima treba biti isti. Ako toleriramo nekih 10-ak, 15 sekundi neka svima se to tolerira. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče Petrina. Ako ste čuli, ako niste možete pogledati snimku, ja sam kolegu Bulja upozorio već nakon 5, 10 sekundi ali ne mogu ga fizički, niti je to u redu, niti ikoga drugoga. Ja ću samo moliti, vi ste imali pravo da mi kažete kritiku. Inače ubuduće se pozovite na članak Poslovnika o kojemu govorite da je povreda ali ako pratite moje vođenje sjednica onda ćete vidjeti da ja dajem bez obzira lijeva ili desna strana sabornice, neki su znali i po minutu, minutu i pol. Ali evo kažem, ja nisam takav da ću nekoga fizički, ovo je Sabor, svatko ima pravo govoriti, ja očekujem da ste vi svi punoljetne osobe, osobe svjesne koliko imate pravo govoriti a ja nisam taj da nekome oduzimam riječ. Evo ja molim za razumijevanje i kažem evo, zahvaljujem.
Ispričavam se nisam vidio da ste upozorili. Evo isprika.
Prelazimo dalje na sjednicu. Dakle na dnevnom redu je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 51; Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijal ste primili u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku … [[Govornik se ne razumije.]] Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnica predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Uvažena ministrica uprave Dubravka Jurlina Alibegović.
Dobro jutro poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Dakle evo dozvolite nekoliko objašnjenja uz Nacrt prijedloga Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Dakle kao što znate ovim Zakonom o obvezama i pravima državnih dužnosnika propisano je da osnovica za obračun plaće dužnosnika određuje Vlada RH i to posebnom odlukom i ta se odluka odnosi i na predsjednika, zamjenika predsjednika i suce Ustavnog suda RH. Prijedlogom ovoga zakona predlaže se utvrditi da se za obračun plaće predsjednika, zamjenika predsjednika i sudaca Ustavnoga suda RH primjenjuje osnovica koja je iz zakona kojim se uređuju plaće sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika i koja je za to utvrđena za obračun plaća sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika a ne kao što je to utvrđeno do sada. Način obračuna plaće predsjednika, zamjenika predsjednika i sudaca Ustavnog suda RH koji se predlaže utvrditi ovim prijedlog zakona. Sada je uređeno Uredbom o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika koju je Vlada RH donijela na temelju Zakona o ovlasti Vlade RH da u uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora. Ova uredba je na snazi do 30.lipnja 2016.godine. Prijedlogom ovog zakona i o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika koji su dobili na vaše klupe zapravo predlažemo da se ovaj zakon usvoji. Procedura je bila u hitnom postupku. Evo, toliko za obrazloženje uz ovaj zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu, prvi se za raspravu javio uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković u ime Kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana ministrice, kolegice i kolege. Evo pred nama je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika i u odnosu na taj zakon ovaka kad vidimo nekoliko članaka se mijenja a mislimo da je možda to samo tehnička stvar, međutim nije. Znamo da ustavni temelj na kojem funkcionira RH jeste načelo diobe vlasti. Imamo dakle zakonodavnu, izvršnu, sudsku vlast i upravo taj temelj ovim zakonom podržavamo i taj temelj učvršćujemo jer u toj relaciji zakonodavne, izvršne i sudske vlasti nije održivo da izvršna vlast dakle Vlada određuje osnovicu niti sucima niti Ustavnim sucima i stoga odluka Ustavnog suda ide u tom smjeru i provedbom ovog zakona poštujemo i razrađujemo odluku Ustavnog suda. Da ne kažem, Ustavni sud itekako je važan u funkcioniranju i u ustrojstvu cijele naše države jer evo pred nama je jedan vrlo složeni postupak izbora 10 Ustavnih sudaca RH. Ja bih rekao ako ne izaberemo Ustavne suce, ako ostanemo bez Ustavnog suda, mi tada nemamo zaokruženo uređenje naše države. Ustavni sud obnaša iznimno važne dužnosti, dakle, pred njega ide ocjena ustavnosti i zakona koje mi ovdje donosimo. Mi smo dakle Ustavom Ustavni sud definirali kao tijelo jedino može ispitivati da li su zakoni koje mi u ovom Domu donosimo, da li su oni u skladu sa Ustavom. Drugi propisi također mogu doći pred Ustavni sud gdje se tada ispituje da li se u skladu i sa posebnim zakonima ali i sa Ustavom. Tako da ne kažem vezano za izbore, vezano za određena druga pitanja, također u zadnje vrijeme, čini mi se, zadnjih godina itekako važno pitanje, to je zaštita Ustavom zajamčenih prava i iz toga je malo došlo do jedne situacije za koju mislim da treba o njoj dobro razgovarati i da treba možda osmisliti i neka drugačija rješenja. Ustavni sud nam se polako pojavljuje čak kao određena vrsta zadnje pravosudne instance što u principu nije njegova uloga jer kaže se u Ustavu da on rješava i o onim odlukama i pojedinačnim aktima državne i lokalne vlasti ako su tim aktima narušena nekakva prava i slobode zajamčeni Ustavom. Dakle, to je dovelo čini mi se jednog velikog broja predmeta na Ustavnom sudu gdje rješava zapravo pa čak i od onih predmeta gdje se zapravo vodi postupak oko smetanja posjeda, uređenja međa i svega toga, mislim da to Ustavni sud sa takvim stvarima ne treba opterećivati nego da se time treba baviti onaj dio pravosuđa a Ustavni sud treba služiti zaista za ovakve stvari, temeljne da li su zakoni u skladu sa Ustavom ili ne. Na ovakav način, uređenjem da osnovicu za plaće Ustavnih suda određujemo mi, dakle kad određujemo osnovnicu i za pravosuđe mislim da je to jedino ispravno rješenje, to nikako ne smije biti u ingerenciji izvršne vlasti. Upravo to danas ovim zakonom radimo. Međutim, ono što hoću reći, mi smo na određenim Odborima znači i za Ustav i za zakonodavstvo predložili da zakon unatoč tome što je on u svom opsegu kraći i složeniji da ide u redovnu proceduru. Zašto u redovnu proceduru? Želimo dati šansu Vladi da sav onaj popis koeficijenata temeljem kojih se određuju plaće i drugih dužnosnika u RH, da ga još jednom temeljito iz analizira jer unutra ima doista niz nelogičnosti i mislimo da do drugog čitanja bi se neke, barem one koje strše a primjerice imamo Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, zdravstveno osiguranje, Zavod za zapošljavanje, iznimno važni zapravo sustavi u RH, bilo bi dobro da se u tom segmentu ravnateljima tih zakona ujednače koeficijenti a ne da jedan ima, drugi manji jer mislim da obnašaju doista važne zadaće i nema nekakvih razloga da to bude. A pred nama je ja duboko vjerujem i reforma zapravo plaća u cijelom javnom sustavu, jer moramo reći, ovaj sustav plaća funkcionira cijeli niz godina ali ono čemu treba težiti je da onaj tko radi za svoj rad bude pošteno i nagrađen a onaj tko zapravo je slab u sustavu da to osjeti sutra i na svojoj plaći. Tako da to je onaj teški dio posla koji je pred Vladom, koji je pred resornim ministarstvom. Itekako sam uvjeren da ćete vi provesti jednu dobru analizu jer mi danas ako pogledamo cijeli naš sustav javne uprave ja bih rekao da unutar sustava postoje ljudi koji su možda preopterećeni poslom, primanjem stranaka, donošenjem rješenja a zapravo to sve skupa ne prati plaća, on je jednako plaćen tko i onaj zapravo koji ne zna šta će sa sobom i šta će sa radnim vremenom i kako će ga potrošiti. Također u sustavu javne uprave potrebno nam je danas što je moguće više stručnih, kvalitetnijih ljudi jer kada smo vidjeli u nekim segmentima a to su sada posebno poslovi vezani za izrade aplikacija za povlačenje sredstava iz strukturnih fondova. Vidimo da smo tu kadrovski dosta tanki i sami sustav plaća koji je zapravo tako počiva na nekakvoj uravnilovci ma kako mi to danas gledali nije stimulativan da ljudi iz nekakvih privatnih konzultantskih kuća koje nude bitno veće plaće da dolaze u sustav državne uprave. Stoga o svemu tome treba voditi kod izrade novih zakona koji će regulirati plaće u javnom sektoru treba voditi zaista računa, ali to danas nije tema o kojoj treba govoriti. To govorim samo ovako usput, to je nešto što nas čeka i nešto što je prevažno za funkcioniranje cijele naše javne uprave. Mi ćemo kao klub ovaj zakon podržati, ali ono što mislim da je dobro da prođe 2 čitanja i da već u drugom čitanju, jer tehnički je to vrlo lako moguće izvesti, a znam da uredba vrijedi do 30.6. i da trebamo biti brzi, ali mi možemo biti brzi i zapravo provesti vrlo brzo i drugo čitanje i donest zakon, a da ispravimo neke ove stvari koje doista suštinski strše. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći je u raspravi uvaženi zastupnik Milorad Batinić u ime kluba HNS-a Liberalni demokrati. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovana ministrice sa suradnikom, kolegice i kolege. I kad se uvrštavao u dnevni red bili smo protiv hitnog postupka. Sada se tu vidi praktički da možemo odraditi u dva čitanja. Iako je izmjene su tehničke naravi, međutim mislim da i sam zakon koji govori, a pogotovo sada kada čitate obrazloženje ja ću nekoliko crtica pročitati da ne bi krivo interpretirao izazivaju dodatnu pozornost. I prije svega htio bih sugerirati ministrici i suradnicima da ukoliko su u obrazloženju, znači ocjena stanja osnovna pitanja koja se trebaju urediti zakonom u tom dijelu ako su citirali ili koristili izričaj Ustavnog suda da evo mi smatramo da je možda pre, neću reći radikalno ali nešto slično tome. Pa evo pročitat ću samo malo pažnje. Znači, nadalje se navodi da davanje u nadležnost političkoj egzekutivi, da izravno utječe na određivanje plaća sudaca a priori znači da su odnosi između organa državne vlasti izvršne, tj. političko egzekutivne i sudbene postavljeni na osnovama koje su objektivno neprihvatljive u demokratskom društvu. O.k. Manje-više to je kolega Bošnjaković. Međutim, skrenuo bih pozornost imamo adekvatnu hrvatsku riječ izvršna vlast, egzekutiva pogotovo u trenutnom ozračju koje je u Republici Hrvatskoj da ne velim od otvaranja Pandorine kutije, spominjanja egzekutive ne budi dobar osjećaj. Nadalje, a ovo prije svega vjerujem da su i one kolege koje su raspravljale, odnosno predlažu i neke druge promjene u koeficijentima po pitanju dužnosnika, znači piše u vašem obrazloženju elemente plaća mora uređivati zakonodavac. To je potpuno u redu. Znači, demokratskoj i parlamentarnoj proceduri na način koji poštuje bit jamstva stabilnosti sudačke funkcije, tj. pravilnog stručnog i nepristranog provođenja pravde pri čemu svi elementi sudačkih plaća moraju biti primjereni dostojanstvu sudačke profesije i teretu odgovornosti sudaca. E pa u redu. Možemo to gledati na takav način, međutim kolegice i kolege vi koji predlažete određene korekcije u koeficijentima plaća hrvatskih dužnosnika neka vam to bude u spomen. I ono što me također smeta, mislim da nije primjereno u obrazloženju znači na drugoj stranici ovim prijedlogom zakona ujedno sprječava poremećaj odnosa između plaće sudaca Ustavnog suda i drugih pravosudnih dužnosnika koji bi nastao kao posljedica provedbe mjere gospodarske politike, pa sad dalje govori, znači ukoliko bi se smanjila osnovica za plaće državnih dužnosnika. Pa zar nismo svi na tragu toga da svi moramo nositi teret i gospodarske krize i poremećaja na tržištu i deficita. Moja je sugestija da do drugog čitanja nastojite makar ovaj dio izričaja promijeniti, suštinu ne možete ali isto tako nisam i ne mogu podržati ovakovo obrazloženje jer smatramo u HNS-u da svi ukoliko dođe do toga, a nismo daleko kakva je situacija i kakva je klima u poziciji, da svi moramo snositi teret. I kao što sam rekao dalje na početku predlažemo dva čitanja iz ovih razloga, ali isto tako iako neće biti formalno pravno moguće očekivao sam i određene prijedloge koji bi se mogli raspraviti paralelno sa ovim. Također se radi o zakonu koji govori o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Možda do drugog čitanja uspiju doći u proceduru i uspijemo i to raspraviti. Ukoliko će biti prvo čitanje podržat ćemo, ukoliko ide u dva čitanja i velim molio bih da se ove korekcije u izričaju u nomo-tehnički uvaže. Ako ništa drugo ljepše će zvučati. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći u raspravi uvaženi potpredsjednik Sabora Robert Podolnjak u ime Kluba zastupnika MOST-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas je na dnevnom redu kada ćemo stići raspraviti dva prijedloga zakona, jedan o izmjeni Zakona o državnim dužnosnicima, a drugi o državnim službenicima. Oba su bila i kao prijedlozi zakona na matičnom tijelu Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. I prvo bih želio reći da je odbor jednoglasno, a i Klub zastupnika MOST-a podržava da se i ovaj predloženi zakon raspravi u redovnom postupku i da ne ide po hitnom postupku. I ovaj i onaj slijedeći o kojem ćemo raspravljati. Ovo je jedan od onih vrlo kratkih zakona koji se svode na nekoliko rečenica i čini mi se u posljednje vrijeme da ti zakoni dolaze kao po tekućoj traci, uglavnom kao rezultat neke odluke Ustavnoga suda. Pa i ovaj zakon je rezultat upravo činjenice da je Ustavni sud ukinuo neke odredbe Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika pa je kasnije Vlada svojom uredbom regulirala određene plaće i sada to u određenom roku mora Sabor regulirati zakonom. O čemu se zapravo radi? Problem je prije svega ako bih želio sustavno govoriti o ovoj temi što mi imamo previše zakona koji se bave pojedinim kategorijama državnih dužnosnika. I nažalost, nemamo samo onaj jedan jedinstveni Zakon o državnim dužnosnicima odnosno o obvezama i pravima državnih dužnosnika nego imamo i posebni Zakon o plaćama pravosudnih dužnosnika i sudaca, imamo posebni Zakon o pravima i obvezama zastupnika. Svi se oni na neki način isprepliću, svi oni djelomično reguliraju koeficijente, osnovice za plaće, druga prava i naknade. Zapravo nikada nismo cjelovito regulirali odnosno Sabor nije cjelovito regulirao tu problematiku. I onda se događa da u nekim situacijama nešto regulira Sabor, neki puta prepušta Vladi da reagira i da svojim uredbama ili odlukama uređuje dio normativne regulative koja je potrebna za implementaciju zakona a onda neki puta se ovdje javlja Ustavni sud sa svojim stavovima, naročito kad je riječ o plaćama pojedinih dužnosnika. Prije svega Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika je mijenjan, pokušao sam izbrojati sve te izmjene i dopune, otprilike 30-ak puta. I nikada očito nije napravljeno čak niti pročišćeni tekst. Za jedan zakon koji regulira jedno važno pitanje po mojem mišljenju previše je izmjena i dopuna i vjerojatno sa neslužbenim pročišćenim tekstom se teško snalaziti koliko je zapravo taj tekst normativno još uvijek primjeren u svakodnevnoj primjeni. I mislim da bi prioritet Hrvatskog sabora trebao biti jedan cjeloviti Zakon o pravima i obvezama državnih dužnosnika. S tim u svezi primjereno bi bilo i smatram da bi to trebalo primijeniti da svi dužnosnici imaju istu osnovicu za plaću. Da se ona ne razlikuje između recimo to tako političkih dužnosnika onih koji su dakle u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti i dužnosnika koji su u pravosudnoj vlasti i koji imaju višu osnovicu. Bilo bi logično da dužnosnici koji ostvaruju pravo na plaću iz državnog proračuna pod istim uvjetima ostvaruju to pravo i da ono bude jednako za sve dužnosnike. Ovdje ne želim reći i ne želim govoriti o visini te osnovice. U konkretnom slučaju ona je danas viša za pravosudne dužnosnike, a niža za one u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti. Imate specifične situacije tako da Zakon o plaćama sudaca i pravosudnih dužnosnika u potpunosti regulira plaću tih dužnosnika. Dakle, i osnovicu za plaću i koeficijent. Dakle, dva ključna elementa za utvrđivanje plaće dužnosnika. Na drugoj strani kad je riječ o dužnosnicima u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti ovdje je koeficijent dužnosnika utvrđen Zakonom o pravima odnosno o obvezama i pravima državnih dužnosnika, ali osnovicu za plaću odlukom utvrđuje Vlada Republike Hrvatske. I dok je Ustavni sud svojom odlukom rekao kako nije primjereno da Vlada kao izvršno tijelo određuje osnovicu za plaću pravosudnih dužnosnika a onda se to prelilo zapravo i na specifične dužnosnike u Ustavnome sudu koji su u zakonu smješteni u Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika, dakle među političke dužnosnike, sada tu situaciju premošćujemo na način da nam suci Ustavnog suda svojim koeficijentom ostaju u Zakonu o obvezama i pravima državnih dužnosnika tamo gdje su svi recimo to tako politički dužnosnici. A da će njihova osnovica za plaću biti utvrđena drugim zakonom, Zakonom o plaćama sudaca i pravosudnih dužnosnika. Dakle, jedna situacija koja normativno baš nije idealna. Ovaj zakon u svakom slučaju je dobro došao zato što će, a na to je višekratno upozoravano ranije izjednačiti plaće recimo to tako svih sudaca, dakle i onih u Ustavnome sudu, i onih sudaca redovnih sudova u smislu iste osnovice. Često smo imali, neću reći prigovor, ali naznaku da nam se suci redovnih sudova naročito suci Vrhovnoga suda ne javljaju na natječaje za suce Ustavnog suda zato što je osnovica za plaću sudaca Vrhovnog suda viša nego što je plaća sudaca Ustavnoga suda. I po toj logici nitko se nije želio kandidirati za radno mjesto na Ustavnome sudu gdje je osnovica bila niža. Ovim zakonom to se ispravlja. Osnovica plaće sudaca Ustavnog suda ubuduće će biti istovjetna onoj sucima Vrhovnog suda i ostalih sudova i pravosudnih tijela. To u ovom trenutku sad i nije važno, moram reći da smo ovoga puta možda po prvi puta zaprimili i kandidature sudaca Vrhovnoga suda za suce Ustavnoga suda. Ne vjerujem da su bili posebno motivirani ovom zakonom promjenom koja je sada u postupku donošenja, ali u svakom slučaju je dobro da nam suci najviših sudova budu izjednačeni u osnovici plaće. Ono što je istaknuto i u raspravi na radnim tijelima i svakako bi trebalo razmotriti u nekoj budućoj promjeni ovoga zakona je činjenica da i u odboru a i pojedinačno nismo vidjeli logiku utvrđivanja pojedinih koeficijenata za pojedine dužnosnike. I da neki puta nije jasno zašto pojedini dužnosnici, istaknuto je primjerice zašto pomoćnik ravnatelja u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje ili Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje ima značajno veći koeficijent od pomoćnika ravnatelja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Ne vidi se baš logika te razlike. Vjerojatno postoje i druge razlike koje nisu logične. I ono što je također vidljivo kada se govori o koeficijentima da primjerice pojedini dužnosnici imaju dosta visoki koeficijent primjerice čak u odnosu na zastupnike u Hrvatskom saboru. U tom smislu klub zastupnika MOST-a će podržati ovaj prijedlog zakona sa slijedećim napomenama da taj zakon ide u redovni postupak, dakle da ovo bude prvo čitanje, da je on prihvatljiv zato što zamjenjuje postojeću uredbu i izjednačava suce Ustavnog suda sa sucima Vrhovnog suda RH kao najviših sudova iako svaki ima svoju specifičnu nadležnost i djelokrug i predlažemo predlagatelju, naročito Ministarstvu uprave da imajući u vidu da je ovaj zakon doživio 30 izmjena i dopuna da počnu raditi na jednom cjelovitom zakonskom rješenju o obvezama i pravima državnih dužnosnika sagledavajući sve ono što će biti rečeno u raspravi. I da se još jednom vidi koliko se kvalitetnije mogu regulirati i prava, i dužnosti, i koeficijenti različitih dužnosnika i u kojoj mjeri je moguće izbjeći normativnu prereguliranost na način da imate više različitih zakona koji se bave istom problematikom, dakle pravima i obvezama dužnosnika. I da kada dirnete u jedan zakon da automatski to ima određeni odraz i refleksiju na druge zakone koji se tiču nekih drugih dužnosnika u drugoj sferi da li izvršnoj, zakonodavnoj ili sudbenoj. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Slijedeći je u raspravi uvaženi zastupnik Peđa Grbin u ime kluba SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo ministrice, uvažene kolegice i kolege pred nama je Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Jedna tema koja s obzirom da se samo radi o provođenju odnosno prevođenju uredbe koja egzistira već više od godinu dana u zakon ne bi trebala izazvati pretjeranu raspravu. Međutim, ova tema je takvu raspravu izazvala i to iz nekoliko razloga. Prije svega, zato što se i na ovom zakonu pokazalo da vladajuća koalicija nije u stanju niti jedan zakon uputiti u redovnu proceduru a da pri tome poštuje ono što nazivamo redovnim postupkom. Kolege su već prije mene govorile o potrebi provođenja dva čitanja ovog zakona. Tome se nema što dodati i možemo samo reći da Klub zastupnika SDP-a takvu inicijativu podržava. Međutim, ovo nije jedini formalni problem vezan uz navedeni zakon. Predmetni zakon je samo još jedan zakon u nizu onih koji su u saborsku proceduru upućeni bez prethodnog savjetovanja sa javnošću. Obveza savjetovanja sa javnošću kodificirana je u Hrvatskoj usvajanjem Zakona o pravu na pristup informacijama. Međutim već i prije tog Zakona o pravu na pristup informacijama, odnosno već i prije nego što je ta obveza nastala Ustavni je sud utvrdio obvezu provođenja takvog savjetovanja i utvrdio da zakoni koji takvo savjetovanje, odnosno čak i niži propisi koji takvo savjetovanje nisu prošli ulaze u situaciju kada za njih postoji formalna neustavnost što je već samo po sebi dostatan razlog da Ustavni sud ukine takav propis. U tom kontekstu predlažemo resornoj ministrici, odnosno Vladi RH da između dva čitanja provede takvo savjetovanje. Takvo savjetovanje ne mora nužno trajati 30 dana jer ovdje imamo objektivne razloge zbog kojih ono može trajati i kraći vremenski period ali takvo savjetovanje mora biti provedeno. Nije zgorega spomenuti da je tijekom trajanja sada već famoznih koalicijskih razgovora MOST-a sa svima, upravo MOST iz čije kvote dolazi ministrica tražio da se apsolutno za svaki propis prije nego što se uputi u proceduru provede savjetovanje sa javnošću. Praksa je pokazala da je lako jedno govoriti prije nego što ste preuzeli odgovornost a malo je teže to provoditi kada tu odgovornost preuzmete i kada i sami dođete u poziciju vlasti jer niti ovaj zakon, niti zakon o kojem ćemo raspravljati po sljedećoj točki dnevnog reda takvo savjetovanje nisu prošli. Ali vratimo se samom meritumu. Kao što su kolege prije mene već govorile, radi se o uredbi koja je donijeta kako bi se u trenutku kada je Vlada RH predložila, Hrvatski sabor usvojio reformu sustava oporezovanja dohotka građana RH koje je trebala osigurati da Ustavni suci imaju ista primanja kao što imaju njihove kolege na Vrhovnom sudu. I to je apsolutno u redu i to je apsolutno fer. I taj dio treba podržati. Tako da u tom pogledu Klub zastupnika SDP-a nema primjedbi na sam sadržaj zakona. Naravno primjedbe koje su kolege prije mene iznijele su apsolutno valjane, treba ih razmotriti. A također treba i upozoriti na jednu zanimljivu činjenicu. Kada pogledate zaglavlje ovoga zakona, kada vidite u kolikom je broju Narodnih novina on objavljen doći ćete do brojke 31. Dakle ovo će biti 32 objava u Narodnim novinama vezana uz ovaj zakon i doista je potrebno razmisliti da li nam je potrebna jedna revizija gdje će se ovo pitanje kodificirati jednim potpuno novim zakonom. Dakle da ponovim još jednom, Klub zastupnik SDP-a podržava donošenje ovog zakona i podržava prijedlog da taj zakon ide u 2 čitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je za raspravu prijavljen uvaženi zastupnik Milivoj Špika u ime kluba Bandić Milan 365 BUZ Ermina Leka itd. Da li je zastupnik u dvorani? Ako ne, prelazimo na pojedinačne rasprave, uvaženi zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa govorimo evo o Izmjenama i dopunama Zakona o pravima državnih dužnosnika, čuli smo već u proteklih 20-ak godina 30-ak izmjena, samo u zadnjem mandatu 4 puta se mijenjao ovakav zakon što govori u prilog tome da svaka vlast državne dužnosnike doživljava na svoj način i pokušava nešto uređivati, vjerojatno uhvatiti i pokoji politički poen jer priče o dužnosnicima i njihovim pravima uvijek su zahvalne pogotovo kada se govori o plaćama a konsenzusa gotovo da o tome nikada nije bilo. Sjećam se prošle Vlade, oni su došli sa jednim žestokim obećanjem da treba ukinuti mirovine saborskih zastupnika, oni su to proveli kroz izmjene zakona, ukinuli su mirovine saborskim zastupnicima, povlaštene mirovine. Oko toga je bila jedna žestoka i rasprava. I što se desilo? Oni koji su bili najglasniji u tome, koji su to najviše željeli, koji su to prema javnosti sugerirali dali su prijedlog zakona, ukinuli su mirovine saborskim zastupnicima ali od 7. saziva pa nadalje. Tako da danas imate dvije kategorije saborskih zastupnika onih koji imaju pravo na povlaštenu mirovinu i onih koji to pravo nemaju a složiti ćemo se da su svi bili saborski zastupnici ili će biti. Ostala je takva mirovina i Zoranu Milanoviću i Silvanu Hrelji i svima onima koji su bili najžešći da se ukinu. Ne znam da li ste to vi znali ali činjenica je da oni na to pravo imaju jer kao retroaktivnost se računa i tko se uhvatio, uhvatio se a tko nije, nije imao sreće. Tako i sada ovakve priče, kažem uvijek su zahvalne jer državni dužnosnici su privilegirani, oni ništa ne rade, pogotovo saborski zastupnici i naravno da je tu najlakše uhvatiti nekakav politički poen a pogotovo ako još unutar saborskih zastupnika ima onih koji to žele lijepo prema vani reći ili tu uhvatiti koji politički poen a onda se kreće na sve silne privilegije. Kažem samo, evo plaće saborskih zastupnika. Gledamo Zakon o državnim dužnosnicima, 25. po redu od svih koeficijenata, 25. znači da još ima 24 nekakvih vrsta dužnosnika koji imaju veće koeficijente od saborskih zastupnika i njih nitko ništa ne pita. Neki su čak i u svojstvu, ja bih rekao prije, državnog službenika nego dužnosnika. Ne znam, zamjenik predstojnika Ureda Vlade. Ja ne znam da li njega ili njego rad netko percipira u javnosti, pogledajte koji koeficijent on ima ili neki drugi, slični takvim nazivima radnih mjesta ili dužnosničkih mjesta. Imamo situacije od pozicije do pozicije ili ravnatelj jednog državnog ureda, ne znam, za Hrvate izvan Domovine. Zadnji mandat je obilježila promjena da su pomoćnici ministara došli iznad čak ili u isti rang kao saborski zastupnici. To se tumačilo na jedan specifičan način. Oni radi više od saborskih zastupnika. Možemo li to prihvatiti? Može, oni su izvršna vlast, rade, imaju svoja primanja na kažem nivou saborskih zastupnika. Ali se desilo tada s takvim potezom nešto i drugo. Mi smo u mandatu 2007.-2011. pričali ovdje o politizaciji javne uprave i tada su 2010., 2011. provedeni natječaji da se umjesto pomoćnika ministara uvedu ravnatelji uprave i to se provelo i vi ste dvije godine imali ravnatelje uprave a nivo dužnosnika su bili samo ministri, tj. državni tajnici. Došla je nova vlast, oni su rekli ne, mi to ne želimo. Mi ćemo politizirati upravu i mi ćemo dodati i treći red izvršne vlasti a to će biti pomoćnici ministara i to su napravili. I danas smo opet kažemo u situaciji da se stalno vrtimo u krug, jedna Vlada hoće da se to depolitizira, druga Vlada vraća sve na početak. Takvu situaciju imamo i sa javnim poduzećima. Oni su mogli kroz svoju uredbu i svoje natječaje tj., kroz svoje odluke staviti političke osobe na čelo javnih poduzeća, sljedećoj Vladi ostavljamo uredbu i tražimo da budu profesionalci koji traže agencije i da to budu onda ljudi koji ne dolaze iz politike tako da smo došli sada i do ovih izmjena gdje provodimo jednu odluku Ustavnog suda. Kažem, još jedna izmjena, ne znamo koja po redu i stvarno je vrijeme da napravimo jedan novi zakon i da vodimo brigu pa možda i u ovom djelu koji se tiče nas saborskih zastupnika jer i tu imamo tri koeficijenta za istog saborskog zastupnika, ako si predsjednik Odbora nekog radnog tijela imaš veći koeficijent, ako si potpredsjednik nešto niži a običan zastupnik najniži a to radno tijelo nikad ne bi funkcioniralo bez svih zastupnika koji su članovi tog radnog tijela. Onda imate i neke druge povlastice koje kroz to idu. Ajmo barem to nešto riješiti između tog, mislim i da potpredsjednik i predsjednik ali i član, saborski zastupnik nešto radi u svemu tome. Pa ne možemo sve svesti na priču, pa mi primamo predstavke, mi odgovaramo, mi pripremamo sjednicu, a svi ostali ne rade valjda ništa a članovi su nekoliko radnih tijela i dođemo na taj odbor i mi smo sad nešto izdvojeni i onda nastane jagma na formiranju vlasti tko će kome koji odbor itd., itd. Pa i tu postoji kažem jedna razina o kojoj treba razmisliti i na koji način to riješiti jer Odbora bez svih zastupnika nema i ne funkcionira i treba i tu pronaći načina da se i to na neki način po meni izjednači jer stvara se jedan loš dojam prema vani. Evo samo toliko u vezi ovog zakona.
Zahvaljujem. Sad ste se javili za repliku, uvažena zastupnica Ilić Marija. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Ma naime htjela sam samo gospodinu Boriću reći na prozivanje pojedinih saborskih zastupnika u ovom slučaju, zastupnika Hrelje i Milanovića o njihovom pravu na mirovinu saborskih zastupnika. Ne treba ih prozivati. To je odluka Ustavnog suda i ne znam zašto bi se u tom slučaju oni trebali stidjeti. No zaboravio je spomenuti nešto što je daleko sramotnije da su pojedini članovi HDZ-a da ih sada ne nabrajam tu otišli na jedan dan u mirovinu i vratili se nazad kako bi stekli pravo na povlaštenu mirovinu, evo samo u interesu istine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice, ja sam rekao da je to bila jedno od obećanja i da je to bilo žestoko obećanje, da je to bila jedna od prvih točaka u prvom sazivu. Ja se toga jako dobro sjećam i da je to pravo njima ostalo. Možete vi reći da je odluku donio Ustavni sud i to se znalo i onda, je u raspravi rečeno da će to pasti na Ustavnom sudu i da oni koji budu završili svojim mandat sa 6 sazivom da će i dalje imati pravo na tu mirovinu i to se desilo. Ništa neobično, ništa strano. A što se tiče umirovljenja na jedan dan. Ja znam jednog gradonačelnika SDP-a koji se kao gradonačelnik umirovio upravo znajući za taj zakon na jedan dan, a onda nastavio biti gradonačelnik i iskoristio to pravo na svoju mirovinu. Ja sam ga pitao, a kako si se ti to umirovio kao gradonačelnik na jedan dan pa si se onda nastavio svoj mandat i kao da se ništa nisi desio. A meni kažu ako je iz SDP-a onda može sve, uopće se ne sekirajte.
Zahvaljujem. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kad se bilo koji zakon mijenja trebalo bi najprije napraviti temeljitu analizu stanja u području koji taj zakon regulira. Poštovana ministrice, zakon koji pokriva, Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika nameću dvije ključne točke koje nisu obuhvaćene a trebale su biti obuhvaćene. Tko je sve državni dužnosnik jer taj zakon i utvrđuje tko je sve državni dužnosnik i koeficijenti koji određivanju visinu plaća, oni ne definiraju samo plaću nego oni definiraju odnos jednih prema drugim. I to je toliko neprirodno, iracionalno, politički ne higijenski da treba to konačno regulirati. Evo samo nekoliko primjera. Zar nitko ne vidi kad je u pitanju tko je sve dužnosnik, da ima u zakonu dužnosnika koji to ne mogu biti jer se navodi da je glavni inspektor državnog inspektorata dužnosnik, a glavni inspektorat uopće ne postoji, on je ukinut. To nitko ne vidi. Imamo da je glavni državni revizor i njegovi zamjenici državni dužnosnik. Glavni državni revizor nema zamjenike, on ima samo zamjenika. Ne mogu biti zamjenici dužnosnici kad ih nema. Ali nitko ne čita što u drugim zakonima piše i kad se nešto ukida i kad se nešto usklađuje. Prije tri godine, četiri godine ukinut je Državni inspektorat, na žalost ukinut. Ali on je uvijek državni dužnosnik. I imamo dakle one koji ne mogu biti, a nemamo one koji bi morali biti. Zašto se već 8 godina u ovom Saboru, a i ravnatelj HRT-a prepire sa Saborom je li on dužnosnik ili nije. Zašto konačno ne ubacite da je ravnatelj HRT-a državni dužnosnik jer je to jedino prirodno i jedino normalno i jedino logično. I ne samo ravnatelj HRT-a. Zašto bi bio predsjednik Komisije za nacionalne manjine dužnosnik, a ne bi bio direktor Uprava HBOR-a, guverner, zamjenik guvernera, vice guverneri nisu dužnosnici po definiciji. Ja mislim da mnogi od vas i ne znaju da nisu dužnosnici, nisu dužnosnici. Da ravnatelj HAKOM-a nije dužnosnik, da svi oni koji podnose izvješća Hrvatskom saboru ravnatelji nisu dužnosnici uopće kao što je Vijeće za elektroničke medije, ravnatelj HANFA-e, ravnatelj FINA-e, HERA-e i da ne nabrajam dalje. Imamo 50 dužnosnika koji bi trebali biti dužnosnici, a nisu, a imamo nekoliko koji ne bi trebali biti a jesu. Dalje o koeficijentima i međusobnom odnosu. Volio bih čuti nečije mišljenje je li logično i da mi, ima i drukčije mišljenje, da vidimo argumente i za jedno i za drugo, da glavni državni revizor ima manji koeficijent od predsjednika Izbornog povjerenstva Republike Hrvatske. Ako uzmemo u obzir opseg posla to je neusporedivo. Ako uzmemo složenost poslova neusporedivo. Ako uzmemo odgovornost neusporedivo. Ali ovaj ima koeficijent veći od glavnog državnog revizora. Ravnatelj Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje ili potpredsjednici Državnog izbornog povjerenstva imaju veći koeficijent od ravnatelja Porezne uprave. A što ćemo na to reći? Potpredsjednici Državnog izbornog povjerenstva veći koeficijent, veću plaću od ravnatelja Porezne uprave. Pa zamislite kolika je odgovornost ravnatelja Porezne uprave, koliki je to opseg posla, koliko je to složenost posla, koliko znanja treba u to, a potpredsjednici Državnog izbornog povjerenstva sastanu se dva puta u godini dana. I mi to sklopimo oči kao da spavamo nad svim tim. Malo ćemo i o zastupnicima u Hrvatskom saboru. Imaju koeficijent 5,27. Zamislite isti koeficijent zastupnik Parlamenta. Ne postoji država članica EU to sam provjerio, da ima član Parlamenta istu plaću kao tajnik nekog suda, tajnik, tajnik Vrhovnog suda, tajnik Ustavnog suda ili tajnik Sabora, svejedno. Isti je koeficijent. Ravnatelji državnih upravnih organizacija, zamislite ovo i ministrice dobro čujte, ravnatelji državnih upravnih organizacija imaju isti koeficijent kao saborski zastupnici. Dajte da čujem nekoga tko će se složiti s tim da to treba tako biti. Ili kao pravobranitelj za ravnopravnost spolova. Ne podcjenjujem ničiji posao, ali pravobranitelj za ravnopravnost spolova ima isti koeficijent kao hrvatski zastupnik. Malo kad se pozivamo na Europu dajte vidite kako je po Europi. Predstojnici državnih ureda imaju veći koeficijent 5,70 i od ravnatelja Carinske uprave i od ravnatelja Porezne uprave i od saborskog zastupnika. Koja li paradoks? Kako želudac na to nekome ne proradi? Meni je, na žalost. I to nitko godinama ne mijenja. I sad kad mijenjamo mi to ne vidimo, pa da izmijenimo konačno. Ravnatelji Carinske uprave i Porezne uprave manji koeficijent za 15% od predsjednika državnih ureda ne znam kako to nazvati. Ali to je kad se zakoni donose bez ikakve analize. I volio bih znati ministrice jel' vi znate da je to tako. Jel' vi znate da tko nije državni dužnosnik i volio bih vaše mišljenje jel' oni trebaju biti ove koje sam ja naveo i trebaju li biti oni u zakonu koji ne postoje. Volio bih to znati. Zato je dobro da ovaj zakon ide u drugo čitanje, ali ga treba temeljito donijeti, temeljitu analizu napraviti, usuglasiti sve što je neprirodno. Zamislite ima veće koeficijente, ima službene automobile, ima kartice, ima mobitele, sve mu plaćeno, za svakog namještenika je parking osiguran, a saborski zastupnik manju plaću, manji koeficijent, nikakvu privilegiju nemam. Evo imam privilegiju što mogu ovo reći. Zahvaljujem Bogu na toj privilegiji, jer da nema možda bi se šutilo još i 20 godina na ovakve protuprirodne okolnosti koje je netko proizveo, ali moramo ih mijenjati. I samo ću podržavati ono što bude logično, racionalno u interesu države, u interesu svakog pojedinca, a ne privilegirajućih, određene skupine. Ovo se vidi tko je radio ovakav, da jedni predstojnici ureda, nekakvi tajnici, nekakvi sa minimalnim opsegom posla, sa minimalnom odgovornošću imaju puno veće koeficijente, puno veće ovlasti, puno veće privilegije od onih koji imaju ogromnu odgovornost. Ne mogu vjerovati da se ovakvo stanje podržava. Ali ja vjerujem i drago mi je čuti da vi to znate pa se onda nadam da ću u roku 2, 3 mjeseca doći temeljita analiza i izmjena po ovom pitanju o kojem govorim. A ista je situacija i sa sljedećim državnim službenicima pa ću i o tome govoriti. Hvala lijepa.
Prva replika, uvaženi zastupnik Tomislav Saucha. Izvolite.
Pa poštovani kolega Marić u nekoj mjeri se s vama slažem ali ovo je rješenje koje je koliko sam ja shvatio već više od desetljeća u opticaju. Uvijek je neka plaća bila mjerna jedinica. Za vrijeme ja mislim do '98. je mjerilo bilo plaća predsjednika Republike pa su svi ostali dužnosnici imali plaću u postotku od plaće predsjednika Republike. U jednom trenutku je to mjerilo postala plaća saborskoga zastupnika. Ja moram priznati nakon 4 godine obnašanja dužnosti u izvršnoj vlasti i sad ovog kratkog vremena koliko sam zastupnik još uvijek važem da li je to u potpunosti normalno da recimo pomoćnici ministara, zamjenici ministara, ministri imaju usporedive plaće tj. identične plaće kao saborski zastupnici. Mislim da je odgovornost jednog ministra i jednog predsjednika radnog tijela Sabora neusporediva. Ali svaki put kad se takvo pitanje postavlja onda se postavlja isto tako s druge strane protuargument čuvanja digniteta Parlamenta kao najvišega tijela. Što se tiče raznoraznih ravnatelja i predstojnika državnih ureda to je bilo svaki sustav mora imati svoje nekakve kućice. Kada bi se krenulo mjeriti za svaku dužnost apotekarskom vagom koliko je ona teška, važna, koliko je treba više ili manje platiti imali bismo kaos. Ja znam da su samo nekoliko pomoćnika ministara tj. ravnatelja upravnih organizacija imali nešto malo veći koeficijent nego pomoćnici ministara. Na taj način se htjelo pokazati da su nešto malo više važni, da nešto imaju malo veći posao. Ali ja se s vama slažem da treba takav sustav malo pregledati i reevaluirati. Ali isto tako ne bih zazivao neke nove privilegije niti prava za nas saborske zastupnike. To što netko ima parkirno mjesto, a mi ga nemamo, što gotovo svatko u sustavu državne uprave ima pravo ne znam obilnog telefona a mi ga nemamo mislim da to nije velika stvar. Na kraju krajeva nismo zbog tih stvari ovdje u Hrvatskom saboru.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Marić, izvolite.
Kolega Saucha ne tražim nikakvu privilegiju za sebe. A je li normalno da putujem po nalogu predsjednika Hrvatskog sabora na Konferenciju MMF-a i Svjetske banke i da naravno u tri dana sa putom moram odgovarati na pozive i da dobijem račun od 1000 kuna i privatno platim svoj mobitel. Jel' to normalno? O tome govorim. Predsjednik Odbora za financije i proračun, nije bitno jesam ja ili netko drugi, nije normalno da privatno moram potrošiti 1200 kuna da bih otputovao službeno na Konferenciju MMF-a. Ako je to normalno vama prihvaćam i ja, ajde. Što se tiče nekadašnjih kriterija, pa nekad je vrijedilo i zlatno pravilo pa se odustalo od toga. Zlatni standard je vrijedio, više ne vrijedi ušlo se u valutni rat. Zamislite državni dužnosnici su svi oni koje imenuje predsjednica ili predsjednik Republike Hrvatske u svom uredu. A nije državni dužnosnik guverner, nije zamjenik guvernera HNB-a. Nisu viceguverneri dužnosnici ali jedan savjetnik u Uredu predsjednice je državni dužnosnik. Pa zar to nije ne ironija, parodija od države? Nije ravnatelj HRT-a, a tko je ravnatelj NOVE TV ili RTL-a? Ne interesira me. Ali HRT-a koja podnosi izvješće Hrvatskom saboru koji Hrvatski sabor imenuje ravnatelja mora biti dužnosnik. I sve što imenuje Hrvatski sabor mora biti dužnosnik. Zato sam nabrojao ove agencije. Neprirodno je i nemoguće zašto Hrvatski sabor imenuje ravnatelja a taj nije dužnosnik. Tko određuje plaću njima? Ne određuje zakon, sami sebi određuju. Jel' to vama normalno? Pa hvala Bogu da nije. O tome govorim. Ali nikako doći do toga da to riješimo. Zato sam malo namjerno povisio ton. Ne da bi bolje shvatili koliko je potreba to mijenjati. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika, uvažena zastupnica Gordana Rusak. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa već dugo nisam u tako kratkom roku čula toliko nelogičnosti pa se pitam jel' to moguće? Netko prije mene je to puno ljepše rekao. Dakle, naš bi zadatak bio da mi uvedemo reda. I taj red bi nam trebao biti jedan i jedini cilj. Nikako to da se nekome svidimo, više ili manje, i da skupljamo političke poene. Mi smo tu da uvodimo reda. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa dr. Rusak. Naravno pa nitko se ne zamara analizom. Ali kako možemo doći do reda ako ne znamo stanje? Ako ne znamo postoji li nered ne možete dovesti red. Mi prihvaćamo stalno stanje kakvo je. Nitko ga ne analizira. Zato drago mi je da ste shvatili kolika je neprirodnost ovih situacija. Pazite, poštujem ja pomoćnike ministara ali pomoćnik ministra sa nekom drugom funkcijom ili ovo što sam govorio zamjenik predsjednika Državnog izbornog povjerenstva ima veće koeficijente od ravnatelja Carinske uprave. Ali vjerujte ja sam se potrudio malo i izanalizirao ne da ima nelogičnosti nema niti jedne logičnosti u zakonu. Nema niti jedne logike u koeficijentima, čak ni u najnižem ni u najvišem nema logike. Koeficijent treba isključivo biti rezultat analize opsega posla, složenosti posla, uloženog znanja da bi se mogao obavljati taj posao, odgovornost za taj posao. Tu su ključni elementi za određivanje koeficijenta. Visina koeficijenata je u čistoj suprotnosti sa ova dva glavna elementa, ali nema analize koliko je koji posao složen, koliko traži iskustva, koliko traži znanja, koliko traži vremena, odgovornosti. Pa kako je onda određen koeficijent? Određuje se napamet, određuje se kako kome odgovara. I ako ćemo mi određivati koeficijente glavnom državnom revizoru a nećemo određivati koeficijent ravnatelju HRT-a ili ravnatelju HANFA-e, ili HBOR-a, ili FINA-e ili HACOM-a onda mi nismo u funkciji koju od nas traži javnost, hrvatski narod. Hvala na vašoj opaski.
Zahvaljujem. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Davor Penić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Marić, uvijek ima lijepe diskusije analitičke, otvara ključna pitanja po svakoj temi. Ova njegova dva pitanja koja je otvorio tko je državni dužnosnik i pitanje koeficijenata nameće jedan odgovor retorički, on je ustvari postavio retoričko pitanje, sam je dao odgovor da bi trebalo ove dužnike, ove koji nisu dužnosnici a imenuje ih Hrvatski sabor a to su guverner, viceguverner, direktor HERA-e, ravnatelj HACOM-a, FINA-e, HRT-a da se svedu u okvire koeficijenata da bi ih mogli kontrolirati. To je poanta vaše priče s obzirom na odgovornost posla, složenost i opseg posla. Sad ste u prilici na vlasti ste pa uredite te odnose. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Pa kolega Penić, hvala i na sugestijama i na pohvalama, ali i na ovom zadnjem prijedlogu. Pa upravo to i činim. A što je ovo sada nego inicijativa? Ovdje s ovog mjesta jedino to mogu i činiti i zato apeliram da se to promijeni. To je jedino moguće. Zna se gdje se i odakle dolaze i tko radi koji posao, ja radim svoj posao. Što se tiče odgovornosti, moram malo istaknuti taj pojam odgovornosti. Ne mogu shvatiti da toliko ljudi u ministarstvu ima, uprave da nitko još nema toliku razinu odgovornosti potrebnu da bi predložio u nekoliko, nije bitno sad u četiri prethodne ili onih osam prije ili sada, da ne primijeti da nema dužnosnika glavnog državnog inspektorata. Ne mogu vjerovati. Kao što ne mogu vjerovati da piše ploča na cesti kod Šestanovca da je Omiš 25 kilometara, a prođete 2 kilometra ona piše ploča Omiš 27 kilometara. I to tako stoji 25 godina. Ne mogu vjerovati da to nitko ne vidi. Ali ne mogu ja promijeniti ploču, mogu jedino govoriti da to ne štima. Tako i ovo. Onaj koji je mijenjao zakon i ukidao državni inspektorat morao je promijeniti i Zakon o državnim dužnosnicima i izbaciti kad to ne postoji. Ali ne zna lijeva šta radi desna. A odgovornost morat ćemo uvesti predmet u osnovnu školu pa nadalje, odgovornost. Samo ne znam tko bi predavao. Hvala.
Zahvaljujem. Iscrpili smo izlaganja i replike. I završno obrazloženje dat će ministrica Dubravka Jurlina Alibegović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe zastupnice i gospodo zastupnici hvala vam lijepo na vrlo produktivnoj diskusiju, raspravi vezano uz ovaj prijedlog zakona. Do drugog čitanja, ja prihvaćam dakle vaš prijedlog koji smo čuli danas da ovaj prijedlog zakona ide u dva čitanja i do drugoga čitanja mi ćemo razmotriti sve primjedbe koje smo i u raspravi danas čuli i naravno nastojati sve primjedbe koje smatramo relevantnim i prihvatljivim ugraditi u novi prijedlog koji ćemo ponovno raspraviti u Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Ovim zaključujem raspravu o konačnom prijedlogu Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, a glasovat ćemo kada se za to steknu uvijeti.
Slijedeći konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.51. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav predložili su Saboru donošenje slijedećeg zaključka o prijedlogu Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.51. provest će se rasprava u prvom čitanju. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri. Prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga ovog zakona posebno imajući u vidu opravdanost propisivanja različitih koeficijenata za slične dužnosničke položaje. Tijekom rasprave predstavnica predlagatelja prihvatila je prijedlog zaključka. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje prijedlog ovog zaključka. Molim vas glasujte. Tko je za? 121 glas za, ni jedan suzdržani ni protiv. Utvrđujem da je jednoglasno donijet zaključak.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnoga reda: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.49. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172.i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal ste primili u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanja, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Amandmane je podnio zastupnik Peđa Grbin. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav čija izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljica obrazložit prijedlog? Da. Ministrica uprave Dubravka Jurlina Alibegović izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe i gospodo zastupnici u Hrvatskom saboru pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima pripremljen je zbog sve većeg broja prigovora da je postupak zapošljavanja u državnoj službi kompliciran i dugotrajan te da zahtjeva da se uredi mogućnost bržeg zapošljavanja državnih službenika koji će raditi na poslovima vezanih za privlačenje i korištenje sredstava i strukturnih i investicijskih fondova EU. Naravno uz poštivanje ustavnog jamstva o jednakoj dostupnosti državne službe kao javne službe svim građanima pod jednakim uvjetima. U važećem Zakonu o državnim službenicima uređena su najvažnija pitanja vezana za postupak zapošljavanja a detaljna razrada načina raspisivanja provedbe javnog natječaja uređena je uredbom Vlade. Stoga kod skraćivanja procedura odnosno ubrzanja postupka zapošljavanja u državnoj službi treba mijenjati oba navedena propisa. Pripremljene su i Izmjene zakona o državnim službenicima i Uredba o raspisivanju i provedbi javnog natječaja i internog oglasa u državnoj službi. Također najprije treba donijeti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima a tek nakon njegovo stupanja na snagu Vlada može donijeti novu Uredbu o raspisivanju i provedbi javnog natječaja i internog oglasa u državnoj službi. Ovaj Prijedlog zakona i o Izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima ima nekoliko temeljnih promjena i ja bih krenula sa obrazlaganjem prve temeljne promjene a to je zapošljavanje službenika na poslovima vezanim uz EU fondove. Dakle u ovom prijedlogu zakona predlaže se sljedeće promjene. Prvo, zapošljavanje nije potrebno predvidjeti u planu prijema u državnu službu ali naravno da trebaju biti osigurana financijska sredstva za novo zapošljavanje. A i dosadašnja praksa je bila da se zapošljavanje na navedenim poslovima planira posebnom odlukom Vlade koja se odnosi na sva tijela državne uprave i urede Vlade. Drugo, pri objavi javnog natječaja ne treba provjeriti ima li na raspolaganju službenika koji ispunjavaju uvjete za raspored na javno mjesto i provjeriti njihove kompetencije. Ne samo da će se na ovaj način ubrzati procedura zapošljavanja nego valja napomenuti da se radi o službenicima koji su ostali neraspoređeni u svom državnom tijelu jer nije bilo slobodnog radnog mjesta za koje ispunjavaju uvjete i u pravilu se radi o službenicima koji s obzirom na svoje kompetencije ne bi udovoljavali zahtjevima radnoga mjesta na kojem se obavljaju poslovi vezani uz europske strukturne i investicijske fondove. Postupak po žalbi je hitni postupak i Odbor za državnu službu je dužan odlučiti o žalbi u roku od 30 dana od primitka žalbe. Služba na određeno vrijeme za potrebe rada na projektu koje se financira iz fondova EU i EU programa može trajati za cijelo vrijeme trajanja projekta. Inače do sada službeno određeno vrijeme radi obavljanja prijevremenih poslova ili poslova čiji se opseg privremeno povećao može trajati najduže do godinu dana. Osim toga u ovom prijedlogu se predlaže i sljedeće. Umjesto kataloga kaznenih djela koja su zapreka za prijem u državnu službu predlaže se propisati da se u državnu službu ne mogu primiti osobe protiv kojih se vodi kazneni postupak po službenoj dužnosti ili koje su proglašene krivim za kazneno djelo za koje se kazneni postupak vodi po službenoj dužnosti. I moram napomenuti da je sve to navedeno, usklađeno i sa Ministarstvom pravosuđa. Pri tome nije potrebno izrijekom navoditi da zapreke ne postoje ako je nastupila rehabilitacija prema posebnom zakonu jer to proizlazi iz Zakona o pravima posljedica osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji. U postupku javnog natječaja za prijem u državnu službu državno tijelo provjerava samo jesu li prijave na javni natječaj pravodobne i potpune te u toj fazi postupka nema obveze utvrđivanja ispunjavaju li kandidati formalne uvjete opće i posebne uvjete za prijem u službu i raspored na javno mjesto. Međutim, u tekstu javnoga natječaja i pozivu za testiranje naznačiti će se da u državnu službu ne može biti primljen kandidat koji ne ispunjava sve tražene uvjete što sve zajedno treba ubrzati i pojednostaviti pregled prijava jer ne treba posebno raditi tablice sa podacima o ispunjavanju uvjeta za sve prijavljene kandidate. Na primjer u velikim natječajima sa preko tisuću prijavljenih i u pravilu se na testiranje pojavi 30% prijavljenih kandidata. Utvrđivanje formalnih uvjeta kandidata prijavljenih na javni natječaj ostavlja se za kasnije u fazu postupka nakon provedenog testiranja prije intervjua i to samo za 10 kandidata koji su ostvarili najbolje rezultate na testiranju. Rješenje o prijemu u državnu službu dostavlja se kandidatima javnom objavom na web stranicama državnoga tijela koje je raspisalo javni natječaj i na web stranici Ministarstva uprave a dostava se smatra obavljenom istekom 8. dana od dana javne objave na web stranici Ministarstva uprave. Mogućnost navedenog načina dostave predviđena je u Zakonu o općem upravnom postupku a takvom dostavom značajno će se ubrzati postupak i izbjeći problemi koji nastanu kada osobe dostave rješenja čekanjem povratnica, neuredna dostava i slično. Na taj način se značajno smanjuju troškovi dostave rješenja putem pošte, preporučenom pošiljkom s povratnicom. Također prednost dostave rješenja javnom objavom na web stranicama je u tome što će rok za žalbe za sve kandidate početi teći istog dana od dostave rješenja odnosno istekom od ostalog dana, od dana javne objave na web stranici. Osobe se mogu na temelju javnog natječaja primiti u državnu službu na određeno vrijeme u kabinet ministra do dana prestanka mandata ministra. Izbor kandidata o postupku javnog natječaja obaviti će se na temelju rezultata ostvarenih na intervjuu. Intervju sa kandidatima provodi čelnik tijela ili osobe koje on za to ovlasti. Moram ovdje napomenuti da se ne radi o takozvanom revolving dooru koji je bio predviđen u članku 74. c zakona a koji je ukinuo Ustavni sud RH jer se daje mogućnost sudjelovanja u javnom natječaju svim zainteresiranim osobama koje ispunjavaju formalne uvjete a rješenje o prijemu donosi se u upravnom postupku. Rješenje mora biti obrazloženo i moraju biti navedeni svi razlozi relevantni za izbor kandidata. Stoga intervju mora biti pravovaljano proveden, u pravilu se radi kao strukturirani ili poli strukturirani intervju i na temelju njega, na temelju kvalitetnih pitanja i dobivenih odgovara treba napraviti selekciju i izabrati kandidata koji ima najbolje znanje, sposobnosti i vještine za obavljanje poslova radnog mjesta koje se popunjava. U ovom prijedlogu o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima radi se o promjenama još u dva bitna područja. Dakle, ponovno imenovanje člana Odbora za državnu službu kojem istječe mandat, dakle član Odbora za državnu službu kojemu istječe mandat može se ponovo imenovati na novi mandat bez provedbe internog oglasa. Član odbora kojemu istječe mandat može podnijeti zahtjev za ponovno imenovanje najkasnije 60 dana prije isteka mandata. Valja naglasiti da se radi o mogućnosti a ne pravu zadržavanja na dužnosti za novi mandat te da o tome odlučuje Vlade ako je član odbora svoju dužnost obavljao savjesno i kvalitetno pa Vlada ocjeni da nema potrebe raspisivati i provoditi novi postupak internog oglasa za imenovanje člana Odbora za državnu službu. Ovim prijedlogom izmjene i dopune zakona državnim službenicima također se mijenja i jedna slična odredba, predlaže kod rukovodećih državnih službenika koje imenuje Vlada na temelju javnog natječaja na vrijeme od 4 godine. Predlaže se da Vlada može rukovodećeg službenika kojem istječe mandat ponovno imenovati na novi mandat bez provedbe javnog natječaja. Rukovodeći službenik kojem istječe mandat može podnijeti zahtjev za ponovno imenovanje najkasnije 60 dana prije isteka mandata. Predlaže se kao razlog za prestanak službe po sili zakona u članku 137. ovoga prijedloga propisati slučaj kada je službenik osuđen na kaznu zatvora ili kaznu dugotrajnog zatvora ili djelomičnu uvjetnu osudu za kazneno djelo za koje se kazneni postupak vodio po službenoj dužnosti da nam saznanja za pravomoćnost presude osim ako mu je pravomoćnom presudom izrečena novčana kazna, uvjetna osuda ili rad za opće dobro. Do sada je bilo rješenje ako je osuđen za kazneno djelo koje je zapreka za prijem u državnu službu odnosno ako je osuđen na bezuvjetnu kaznu zatvora od 6 mjeseci. I zaključno, predlaže se u članku 151. a Zakona o državnim službenicima utvrditi koeficijente za izračun plaće rukovodećih državnih službenika iz članka 74.a toga zakona. Radi se zapravo o postojećim koeficijentima koji su smanjeni Uredbom o izmjenama Zakona o državnim službenicima a koja je na snazi najdulje do 30. lipnja ove godine radi usklađivanja plaća rukovodećih službenika sa plaćama državnih dužnosnika. Ako se navedeno ne utvrdi predloženim zakonom koeficijenti najviših rukovodećih službenika od prvog srpnja ove godine vratit će se na visinu koja je bila prije njihovog smanjivanja 1.siječnja 2015.godine. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo ministrice! Nešto kasnije ću u ime kluba govoriti o nekim konkretnim primjedbama i prijedlozima, čini mi se da smo propustili o obrazloženju potrebe da se ovaj Zakon donosi po hitnom postupku. Međutim, za ovu prvu repliku sam se javio zbog nečeg drugog. Uveli smo već u našem zakonodavstvu čitav niz različitih vrsta od saborskih zastupnika preko predsjednika Republike pa sada i do državnih službenika. Oni mogu biti u vrlo različitim pozicijama ali naše zakonodavstvo još uvijek koliko pratim jednu kategoriju ne poznaje. To je ovo što ste u svojem uvodnom obrazloženju rekli. Ne radi se o revolving door situaciji i ja evo plediram za to zbog jasnoće našeg zakonodavstva, zbog činjenice da revolving door znači sasvim nešto drugo od statusa bilo državnih službenika, bilo državnih dužnosnika da u svim obrazloženjima izbjegnemo taj trivijalni naziv jer on sam po sebi ništa ne znači, on ni o čemu ne govori. On ne može objasniti norme koje ste predložili u izmjenama ovih zakona a u našem zakonodavstvu je potpuno nepoznat. To što je netko nekad izustio ili nečemu dao tu oznaku ponavljanjem ovakvo u obrazloženjima zakona može samo dovoditi u nedoumicu. Probat ću vam objasnit zašto vezano govorim o tome i uz Odbor za državnu službu, pa bi možda bilo dobro barem da Vlada ne koristi termine koje naše zakonodavstvo ne poznaje. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Odgovorit će ministrica.
Dakle, samo jedno kratko obrazloženje. Prije svega zahvaljujem za ovaj komentar. Međutim, evo moram reći, dakle da smo mi u obrazloženju koristili revolving door iz jednog jedinog razloga, iz razloga što je Ustavni sud koristi to u svojim obrazloženjima, u svojim odlukama. Dakle, naslanjajući se na te odluke i u našem obrazloženju Vlada je koristila taj prijedlog. Evo hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na rasprave u ime klubova. Prvi je uvaženi zastupnik Milorad Batinić u ime kluba HNS-a. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovana ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Da, o tom zakonu bi se moglo govoriti kao o nečemu što je potrebno. Međutim, kvalitetnija rasprava bi daleko bila i bilo bi nam svima jasnije kada bi znali konkretno, kad bi imali makar nekakve inicijalne naznake same sistematizacije tih radnih mjesta. Naime, sve je obrazloženo u ovom zakonskom prijedlogu po donošenju zakona Vlada će uredbom definirati o kome, o čemu se radi. Međutim, ovo je ciljani zakon. ovaj se zakon isključivo donosi iz određenog razloga koji ste obrazložili, koji je nama prihvatljiv. Nemate dovoljno ljudi, konzultanata, educiranih, školovanih tako mogu zaključiti iz toga u sustavu državne uprave koji bi mogli raditi poslove na projektima europskih fondova. No, mene zanima, a velim daleko kvalitetnije i mogli bi podržati i po hitnoj proceduri ovako nisam siguran da nam je to prihvatljivo. Naprosto o kojem broju ljudi se radi, o kojim ministarstvima, da li će se sve koncentrirati što bi po nama u HNS-u bilo više nego dobro u resornom ministarstvu, Ministarstvu regionalnog razvoja i europskih fondova. Znači, samo ime govori resornog ministarstva. I sljedeće pitanje je da li raspolažete sa podatkom koliki broj školovanih ljudi, obrazovanih za ovo područje imate u sustavu državne uprave, a koliko ih ima na tržištu. Naime zašto to govorim? Prošle godine pokrenuli smo projekt uz sufinanciranje EU za mlade. Odabrali smo ne na ovakav način nego javnim natječajem 10 mladih osoba visoko obrazovanih sa područja hajmo reći zapadnog dijela Varaždinske županije. Prošli su testiranje, prošli su intervjue i nakon toga dva i pol mjeseca sa agencijom smo sklopili ugovor koja je izvršila obrazovanje upravo za ovu temu. Nakon dva i pol mjeseca obuke, edukacije stekli su certifikat voditelja EU projekata. Uz taj dio stekli su još neka druga znanja i vještine. I sada samostalno rade. Koliko takvih ljudi imate? Na žalost ako niste spomenuli ili ako nećete spomenuti ne znate. Da li će, a volio bih čuti taj odgovor, da li će ti ljudi, znači prvo koliko ćete ih primiti, da li će ići po resornim ministarstvima raspored ili će ići sve u Ministarstvo regionalnog razvoja. Ako ne odgovorite ne znate što nije dobro. Nadalje, to govorim iz jednog drugog razloga isto tako. Pomno smo pratili i vaš i kad je bila naravno kad smo glasovali o povjerenju Vladi, zatim akcijski plan provedbe Strategije razvoja javne uprave od petnaeste do sedamnaeste. Tu samo jedino što sam koju poveznicu sam mogao naći sa time nešto unutar nekih poglavlja. Međutim, vi ste se vrlo jasno izjasnili i u programu Domoljubne i MOST-a, racionalizacija uprave što god to značilo. To ne mora nužno značiti smanjenje ljudi, ne mora nužno značiti. Međutim, za očekivati je bilo da ste nakon, Vlada je potvrđena u ovom Domu, drugoj polovici siječnja mjeseca, veljača, ožujak, travanj, hajmo reći skoro 4 mjeseca. Da li ste uspjeli snimiti kvalitativnu i kvantitativnu strukturu ljudi u državnoj upravi. Volio bih čuti taj odgovor. Ako niste nije dobro. Tim više što apsolutno, načelno i ovaj Akcijski plan provedbe Strategije javne uprave on je donesen temeljem Strategije razvoja javne uprave što u načelu mislim da nitko ovdje u ovom Domu nije protiv toga. Nadalje, ove određene izmjene članaka mogu prihvatiti hitnost, odgovornost za što većim brojem kandidiranih, prijavljenih, revidiranih projekata. O.k. Prihvatljivo je, idemo na ovaj način. Hajmo malo kako bi se reklo i mimo ovih procedura, hajmo to ozakoniti, idemo raditi. Međutim, ključno pitanje je da li trebate sto ljudi, da li trebate 50, da li trebate 200. Nije dobro na ovakav način po meni donositi izmjene ovoga zakona, jer ovo radite presedan. Ovo je presedan temeljem i onoga što ste prezentirali građanima Hrvatske i ovog Akcijskog plana provedbe strategije. Neću u neke detalje, međutim da li se to može analogno primijeniti i na lokalnu i regionalnu samoupravu? Zar mislite da na razini lokalne i regionalne samouprave nema takvih potreba? Volio bih čuti odgovor. Znači, zato nismo za hitni postupak kao što je bio komentar prošli tjedan da možemo tu vrlo brzo provrtjeti u Saboru i do drugog čitanja bih volio, sugeriram drugo čitanje, i do drugog čitanja zamolba i preporuka vama gospođo ministrice da Vlada donese pred ovaj dom prijedlog koliko ljudi, kakve struke ljudi i pokušajte doznati na tržištu da li će imati prioritet ljudi sa Zavoda za zapošljavanje, što je uvijek prioritet. Nisam siguran. I sljedeće, uvjeravam vas, a ovo je hitnost u smislu financijske omotnice koja je u fondovima, da li ste razmišljali na način da na određenim i lokalnim razinama, regionalnim razinama ne povučete ljude, neovisno o ovome što piše da li je do 50 ili ukoliko daju pristanak, jer ovo mogu i situacija je hitna, da li ste možda o tome razmišljali? A isto tako uvjeren sam da je i na određenoj lokalnoj i regionalnoj razini ima ljudi, ima sredina koje bi bile voljne ustupiti ljude za to. Nadalje, u ovom dijelu ono što je svakako neprihvatljivo i što se također kosi, što je također presedan jer vjerujte mi iz vlastitog iskustva znam, a vjerujem i svi mi da nije dobro raditi presedane kada se radi o javnoj upravi. To vam je bumerang. Članak 10., u članku 74. dodaje se stavak 2. koji glasi: „Vlada može rukovodećeg službenika kojemu istječe mandat ponovno imenovati na novi mandat bez provedbe javnog natječaja.“ I tamo je popis onda tko su ti itd. U redu. Da li se može analogija primijeniti na nižoj razini? A mi sada vrlo dobro znamo pročelnike na regionalnoj, lokalnoj razini idu na javni natječaj, idu na testiranje. Da li je i to nužno? Tu ne vidim potrebu da rukovodeći službenik ima ikakve veze sa privlačenjem novca iz EU fondova. Ne znam, ili možda griješim. Volio bih čuti vaše pojašnjenje. I kaže u članku 74.d stavak 5.:“Na prijam u državnu službu iz stavka 1. ne odnose se odredbe ovog zakona o obvezi planiranja prijema u državnu službu te postupke prije raspisivanja javnog natječaja.“ Pa gospođo ministrice nemojte me krivo shvatiti međutim ovo što ovdje piše nije u suglasju sa onim što ste govorili ovdje u Saboru, što sam slušao u mislim da je bilo u Sheratonu na prezentaciji reforme javne uprave pa vam postavljam pitanje da li je to u cijelosti vaš prijedlog ili je to što isto ne mogu reći da nije neprihvatljivo naprosto ako je Vlada donijela takvu odluku da to morate napisati. Predlažemo drugo čitanje, možemo vrlo brzo proći i volio bih da ukoliko se radi o fondovima EU to podržavamo, da pokušate razmotriti sve ove mogućnosti. A isto tako uvjeren sam gledajući brojčano, znači kvantitativno ima više nego dovoljno ljudi, kvalitativno nisam siguran ali to je vaš propust ukoliko u 3,5 mjeseca niste uspjeli dobiti informacije iz resornih ministarstava ministara da se napravi jedna takva analiza. Nadalje, sjetimo se svi unatrag 3 mjeseca nakon nekih imenovanja ministara meni fali 40 ljudi, meni fali 20. OK, odobravam s punim pravom, međutim nakon toga je zastalo i sada dobivamo ovo. Volio bih znači da ide u drugo čitanje i sugeriram ostalim klubovima da podrže ovaj naš prijedlog. U načelu se slažem kada je hitnost idemo na takav način. I pokušajte se koncentrirati u ovim izmjenama zakona isključivo na službenike koji će raditi na privlačenju i na reviziji projekata za fondove EU. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Goran Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Batinić slažem se s vama da treba ići ovaj prijedlog Zakona o državnim službenicima u drugo čitanje. I inače svaki zakon ako nije tehničke prirode, znači samo radi neke sitne izmjene, bi trebao ići u dva čitanja a ne po hitnom postupku. Kazali ste da nije sagledana cjelina sva na ovom području. Pa evo u prilog tome samo jedan članak koji govori o pravu na zaštitu službenika koji prijavi sumnju u korupciju. Članak 14.a nije mijenjan a treba ga mijenjati. Zašto? Nije vjerojatno analizirano sve što je neprirodno i što bi trebalo otkloniti što stvara sumnju. Citiram: „Obraćanje državnog službenika zbog opravdane sumnje na korupciju ili podnošenje prijave u toj sumnji odgovornim osobama ili nadležnim državnim tijelima ne predstavlja opravdan razlog za prestanak službe.“ Pa kakva je to zaštita? To nije zaštita, a u poglavlju pravo na zaštitu službenika koji prijave sumnjivu na korupciju, kaže se ako prijavi sumnju na korupciju neće dobiti otkaz. Ako vi vidite razbojništvo na ulici u susjedstvu i ako to prijavite neće vam se odrediti pritvor. Otprilike tako bi vas zaštitili. Zato temeljito treba svaki članak zakona proučiti i vidjeti i onda procijeniti što je potrebno sukladno i vremenu i mijenjati. Jer nešto što je vrijedilo prije 10 godina ili prije 5 godina, ili jučer i danas nije isto. Treba se prilagođavati situaciji. Ovo je jedna nedefinirana, nejasna loša definicija koja zapravo ne štiti onoga koji prijavi korupciju. Kakva je to zaštita ako neće dobiti otkaz a prijavio korupciju? Pa ne znam kako je takva teza mogla nekom pasti na pamet pa ugraditi u zakon. Ali ostale nelogičnosti ću kad budem pojedinačno govorio. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Marić, dobro replicirat ću, odgovorit ću na repliku u djelu hitnosti. Naime, i po sadašnjem zakonu moguće je primiti na određeno vrijeme do godine dana. Iz tog razloga ne vidim za hitnost postupka, znači mogu se po sadašnjem zakonu, ne trebaju ove izmjene zakona da se primi do godinu dana na službenike za rad na projektima iz fondova EU. Tim više što u ovom ponovno se, pažljivo čitamo ministrice, akcijski plan, znači tijekom ove godine ste si zadali u zadatak da ćete upravo napraviti ovu reviziju. Nema potrebe tada za ovim zakonom ako ćete to uspjeti. Krenite na godinu dana što po sadašnjem zakonu možete napraviti i tada ćete već imati jednu bazu ljudi i raspišite tada natječaj i tada možete po ovom zakonu koji pretpostavljam da ćete donijeti tada se mogu zaposliti do kraja mandata. Presedane nije dobro raditi. Slijedeće, da li je provedena javna rasprava o ovom prijedlogu zakona? Nije, nije. To je bilo prvo što ste kazali da će se raditi. I velim još jedanput do tada vjerujem da će Vlada moći napraviti kvalitetnu sistematizaciju, kvalitetnu analizu da se donese odluka da li ide u jedno ministarstvo, Ministarstvu regionalnog razvoja i europskih fondova, dajte si tajming, ovo je preko koljena.
Zahvaljujem. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Branimir Glavaš. Izvolite.
Hvala. Kolega Batinić, ovaj prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima nije spreman ni za prvo čitanje ovo što se nalazi kod nas danas na klupama. A ne o tome da razgovaramo o hitnom postupku da ga se usvoji. On je zreo za najmanje tri čitanja. Postavili ste pitanje da li ste uspjeli snimiti kvalitativnu i kvantitativnu strukturu zaposlenih ministrici i pretpostavljam da je bilo upućeno pitanje. Ministrica Alibegović dok ste vi izlagali je žvakala žvaku što mislim da je nedopustivo u Hrvatskom državnom saboru da ministar Hrvatske vlade žvače zvaku za vrijeme ove glavne rasprave. I ove rasprave o tom nedorađenom i nepripremljenom prijedlogu za i prvo čitanje ovdje u Hrvatskom saboru. Podsjetit ću, na pravoj sjednici Vlade gospođa ministrica Alibegović je u svom izvješću premijeru 100, gotovo 150 ljudi u ministarstvo što je neshvatljivo, što je pokazatelj da jednostavno su ušli u slaganje ove Vlade nepripremljeni, da ne vladaju materijom i stoga u ovom vremenu makar je proteklo više od 100 dana gotovo 4 mjeseca nisu uspjeli pripremiti kvalitetan prijedlog ovog novog zakona ni za prvo čitanje a kamoli za drugo. I zadnja stvar što želim reći da smatram da ove rasprave o ovim sakatim prijedlozima zakona istovremeno dok se Vlada rasprava nemaju nikakve svrhe. Dakle ovaj Sabor treba pogledati jedan drugom u oči, saborski zastupnici i priznati da je u Hrvatskoj na sceni velika kriza Vlade, da se ova Vlada raspada i da gotovo sa 100%tnom sigurnošću mogu reći da Hrvatskoj slijede prijevremeni izbori.
Zahvaljujem, zahvaljujem kolega zastupniče, vrijeme je isteklo.
Hvala lijepa.
Odgovorit će uvaženi zastupnik MIlorad Batinić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Glavaš, imate određenog iskustva, dugo ste u politici i poznajete i taj sustav i naprosto to je bila prirodna reakcija kroz vašu repliku. I meni se neki put zalomi da imam žvaku tako da ne mogu zamjeriti ministrici. Međutim, zašto sam kazao za hitnost postupka? Pa upravo iz toga razloga, poznavajući daleko prije nego je ministrica ušla u politiku, poznavajući njezin rad i kroz ekonomski institut, i kroz njena zalaganja za određene stavove koje iznosi, koji su znači struka iskazao sam sumnji da li je to isključivo njezino djelo ili je to direktiva? Ja bi prije rekao da je to direktiva ali gospođo ministrice može se odraditi na ovaj način. Predlažemo dva čitanja, uvažite sugestije i znači bit nečija poluga ok, ono što se mora mora se, ali nemojte zanemariti struku u tome svemu.
Zahvaljujem. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Blaženko Boban. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Batiniću, vi ste u svojoj raspravi u više navrata spomenuli da li je analogno povučeno prema nižim razinama lokalnoj upravi ili regionalnoj upravi. I ja se tu s vama apsolutno slažem. Zašto se slažem? Vi također dolazite iz tog miljea lokalne uprave i znate vrlo dobro da je još tamo negdje mislim 2001. godine donesen jedan zakon gdje je izabrani gradonačelnik ili načelnik ili župan pak nisu mogli uopće utjecati na izbor svojih pročelnika, najbližih suradnika. Mogli su, naravno promjenom sistematizacije ili nekih drugih manevarskih igara. Ali zato mislim sada da apsolutno se s vama slažem da se treba izabranim dužnosnicima na lokalnim i regionalnim razinama omogućiti barem da stupanjem na dužnost provedu natječaj, barem provedu natječaj što se tiče pročelnika na lokalnim razinama. U konačnici to su njima njihovi najbliži suradnici. Oni će u konačnici s tim ljudima provoditi svoju politiku i svoju zamisao kroz politiku razvoja te lokalne, regionalne uprave kako bi jednostavno imali mogućnost sutra reći, rekao bih tako, ostvariti svoje planove i projekte koje su planirali u izbornoj kampanji prije nego su stupili na tu dužnost. Još 2001. godine taj zakon nije bio dobar, nije bio dobar, sada je prilika da i to, taj segment se popravi i ne reći da pročelnici koje ste tamo, koje je dužnosnik zatekao da moraju proći ali moraju na neki način novoizabranom dužnosniku dati mandat na raspolaganje i to im osigurati a da novo izabrani dužnosnik ima provedbe natječaja za izbor novih svojih najbližih suradnika. Inače slažem se da bi trebalo u dva čitanja možda više, ali stvarno i naravno i javnu raspravu što se tiče ovog zakona i to spustiti na lokalnu i regionalnu razinu. Hvala.
Zahvaljujem odgovoriti će uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Boban, kada sam govorio da li se može analogno primijeniti naprosto iz iskustva a i vi isto tako na lokalnoj razini naravno funkcioniramo po Zakonu o lokalnoj samoupravi ali uvijek su nam oči uprte i u praksu kako se radi na državnoj razini. Upravo da ne bi oštetili kroz da li zapošljavamo nekoga ili nešto, da ne bi pogriješili. Ali to je jedan razlog. Drugi razlog je upravo što postoji potreba za zapošljavanjem ovakvoga tipa. I zato velim da podržavamo ovo ukoliko treba za trajanje projekata a traju duže od godinu dana, apsolutno da. Da se tu napravi jedan ajmo reći operativni iskorak, praktičan iskorak u tome dijelu da li se može primijeniti na nižoj razini. Ukoliko želimo biti operativniji na nacionalnoj razini ista potreba je i na loaklnoj i regionalnoj razini. To je jedno. Nadalje, što se tiče samog ustroja itd., što ste rekli za pročelnike, lokalna razina, mi prvenstveno a to sam, to, makar ne previše jasno ali iz stava ministrice slažem se u djelu da treba vrlo jasno odrediti što je javna administracija, do koje razine je politika ali do koje razine politika ne može probijati, nema utjecaja na izbor. Profesionalna javna uprava, kompetentna, učinkovita, to je cilj. A i vi isto tako i mnogi dužnosnici na lokalnoj i regionalnoj razini spoznali smo da je naša uspješnost itekako uvjetovana sa stručnim kadrom koji … [[Govornik se ne razumije.]] Bez jakih ljudi, kompetentnih, kvalitetnih ljudi tko kako u državnoj administraciji, tako i na nižim razinama i naša uloga, odnosno naša uspješnost je upitna. Zato ajmo depolitizirati javnu upravu i da budu pravi profesionalci.
Zahvaljujem. Sljedeći u ime kluba HDZ-a rasprava uvaženi zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice, kolegice i kolege. Ne znam da li ima potrebe ponavljati ali možda je mogla neke dvojbe uvodno ministrica riješiti vrlo kratko, dobili smo izvješća sa dva odbora. Jedan je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, drugi je Odbor za zakonodavstvo. Oba odbora predlažu da ovaj zakon ide u prvo čitanje. Prema tome i nakon ove rasprave možda uvodno je moglo biti rečeno, mislim da je to najmanje što Vlada treba napraviti da bi jedan čitav niz primjedbi otklonila a već je bilo rečeno da mi vrlo brzo u roku od mjesec dana možemo provesti 2 čitanja zakona i imati vremena ne žureći ovako da već imamo amandmane na klupama dati svoje prijedloge gdje vidimo da bi se zakon mogao popraviti. Početi ću s nečim što je važno za ovaj zakon i pokazati vam kako to ustvari po mjerama koje predlažemo nije slučaj u ovim izmjenama i dopunama. Važeći zakon o državnim službenicima imao je tu veliku ideju da u članku 1. piše da se ovim zakonom uređuje ravnopravni odnos između državnih službenika i države kao poslodavca. Ja ću vam pokušati pokazati da ovim normama ako je do sada postojao da je sigurno narušen ravnopravni odnos. Drugo ovo je zakon koji smo sada u diskusiji proširili koji bi trebao vrijediti za državne službenike što znači za krug od otprilike 8 tisuća osoba koje su sa statusom državnih službenika trenutno zaposlene. Međutim, ovaj zakon u svojim ranijim izmjenama je proširio djelokrug pa se tiče i službenika u lokalnoj samoupravi a pitanje je da li bi to taj zakon smio raditi i da li taj zakon stvarno garantira ravnopravan odnos između poslodavaca i službenika. Počet ću s onim izmjenama dakle osim hitnosti postupka za koji je obrazloženje da se zahtjev za hitnost temelji na reformskoj mjeri Vlade o potrebi maksimalnog ubrzanja raspisivanja natječaja za povlačenje EU sredstava a što iziskuje i potrebu žurnog propisivanja, bržeg i jednostavnijeg postupka zapošljavanja na poslovima upravljanja i kontrole korištenja EU fondova itd., itd. Nisam baš uvjeren iz svih izlaganja da smo mi pojednostavili i ubrzali postupak osim u nekim dijelovima gdje je najozbiljnija sumnja da taj postupak na taj način ne bismo trebali ubrzavati. Dakle, prijem u državnu ili prijamnu državnu službu ide po određenim pravilima ali samo za određene kategorije službenika. Ono što su propisana pravila ne vrijedi u pravilu za prijem u državnu službu na određeno vrijeme a sjetite se inicijative čini mi se od prošlog tjedna da određeno vrijeme bude iznimka a ne pravilo zapošljavanja. Ne morate ići daleko, možete pogledati u Hrvatskome saboru da imate ljude koji rade na određeno vrijeme temeljem ugovora već više godina što zakonodavac nikad nije namjeravao propisati. Onda se pravila ta ne odnose na popunjavanje radnog mjesta koje je ostalo upražnjeno odlaskom službenika iz državnog tijela i prijma državnog službenika na poslove upravljanja i kontrole korištenja europskih, strukturnih i investicijskih fondova. To je bila jedna formula koja je već više korištena da bi se moglo zaposliti čitav niz državnih službenika po kratkom postupku ali nažalost u našoj praksi se pokazalo da su onda svi radili na poslovima korištenja Europskih fondova pa je to pravilo bilo nešto što se često kršilo i gubilo smisao koji je zakon tom pravilu davao. Prema tome, ovakve iznimke morale bi biti ako ništa drugo u ova dva čitanja onda i obrazložena i strože definirane kada se te službenike po posebnom skraćenom postupku može zapošljavati. Drugo, u članku 5. mijenja se postojeći članak 51. zakona i on sad propisuje kako jedinica za ljudske potencijale koja će se pojaviti u tom postupku zapošljavanja prije samog povjerenstva koje će onda odlučivati o zapošljavanju pa sam zato u dvojbi koliko će to ubrzati postupak. U tom članku 5. stavku 4. ste zaključili da oni koji idu na testiranje kandidati i nakon što prođu testiranje, po provedenom testiranju na razgovor će biti pozvano 10 kandidata za svako radno mjesto, odnosno izvršitelja koji se traži javnim natječajem a koji su ostvarili najbolje rezultate. Zbog čega predlagatelj zakona misli da od 100 kandidat testiranih 10 na testu najboljih treba zvati na razgovor, to je sigurno ubrzanje ali čini mi se da se tu odričete mogućnost da možda i od onih koji nisu savršeno neke testove napisali a razgovoru bi ostavili možda puno bolji dojam, sami sebe uskraćujete da izaberete najbolje od onih koji su se na natječaj javili. Sljedeće, postoje i neke iznimke kao i do sada na koje smo prigovarali kada je prošla Vlada predlagala Zakon o državnim službenicima, a to je članak 7 gdje mijenja članak 61 pa kažete da osoba može biti primljena u državnu službu na određeno vrijeme između ostalog i zbog popunjavanja radnog mjesta u kabinetu ministra do dana prestanka mandata ministra. To su ti specijalni državni službenici. Neću koristiti termin koji ste koristili a to što u svojim obrazloženjima odluka koristi Ustavni sud ne znači da je termin utvrđen zakonom a još manje znači da je on definiran i da on nešto konkretno znači. Dakle, ponovno postoje neki službenici koji budu primijenjeni na određeno vrijeme zato što će obavljati poslove u kabinetu ministra i koji će imati de facto mandat što znači da neće biti klasični službenici, imat će vremenski ograničeno trajanje i to do prestanka mandata ministra. Imali ste i u praksi pitanja, što ako i idući ministar takve ljude želi zadržati, itd. ali time ne želim komplicirati. Dalje, govorili ste da mi ovim zakonom rješavamo neka važna područja, jedno od njih je djelovanje Odbora za državu službu za koji iskreno vjerujem da većina hrvatske javnosti uopće ne zna što radi osobito s obzirom da postoje Službenički sudovi a da taj odbor radi po žalbama državnih službenika, tu ste naveli jedno novo pravilo koje vrijedi i za neke druge rukovodeće službenike a koje za rukovodeće službenike to su recimo glavni tajnici ministarstava glasi: „Vlada može rukovodećeg službenika kojemu istječe mandat ponovno imenovati na novi mandat bez provedbe javnog natječaja. Rukovodeći službenik kojem istječe mandat može podnijeti zahtjev za ponovno imenovanje najkasnije 60 dana prije isteka mandata.“ Ovo je stvarno nešto novo u našoj zakonodavnoj praksi osobito kad uzmete u obzir obrazloženje. Predlagateljica kaže: „Ovom odredbom predlaže se mogućnost da Vlada rukovodeće državne službenike koje imenuje temeljem natječaja na četiri godine može ponovno imenovati bez provedbe natječaja na ista rukovodeća mjesta ako posjeduju potrebna znanja i vještine bitne za obavljanje tih poslova. Ja vas argumentum acontrario pitam kako su onda do sada bili zaposleni ako recimo nisu imali te potrebne kvalifikacije. S druge pak strane što znači volja službenika koji su primljeni na natječaj da budu ponovno imenovani na četiri godine bez da se pruži mogućnost natječajem da im netko drugi konkurira na njihova radna mjesta. A primljeni su na način koji mi želimo ukinuti, primljeni su na način koji nije omogućavao svima najboljima da se natječu za ta radna mjesta. I sada 60 dana prije isteka mandata mada mislim da je to već kasno za neke vi njima kažete možete se ponovo javiti. Mi ćemo vas uzet jer ste vi, ako je rukovodeći službenik dobar i želi ga se zadržati. Kakva je to oznaka da je rukovodeći službenik dobar, pa da ga se želi zadržati, kakvo je to obrazloženje? Što znači njegova volja da ostane na rukovodećem radnom mjestu? I da li mi uvodimo pravilo koje ćemo kasnije primijeniti i za ostale mandate? Ja sam to pitao na odboru. Volio bih recimo 60 dana prije isteka svog saborskog mandata podnijeti zahtjev da ostanem još jedan mandat u Saboru ili negdje drugdje, svejedno može se odnosit na vladu. Mislim da je obrazloženje nespretno, mislim da je princip da se na taj način mogu imenovati rukovodeći državni službenici, dakle oni nosivi dio državne administracije nedopustiv. Taj princip vrijedi na žalost i za člana Odbora za državnu službu gdje se kaže da Vlada može člana odbora kojem istječe mandat ponovo imenovati na novi mandat bez provedbe internog oglasa. Član odbora kojem istječe mandat može podnijeti zahtjev za ponovno imenovanje najkasnije 60 dana prije isteka mandata. To je na neki način petrificiranje stanja, omogućavanje da oni koji su oprostite na izrazu zasjeli na ta radna mjesta, vrlo odgovorna mjesta u sustavu državne uprave i nadalje ostanu na tim mjestima bez mogućnosti da dobiju konkurenciju koja bi možda bila bolja i kvalitetnije rješenje od onoga kojeg imamo. I na koncu, iako je Ustavni sud svojom odlukom regulirao neka pitanja jedan od članaka zakona koji je omogućavao zapošljavanje u državnoj službi na određeno vrijeme do trajanja kraja mandata ministra, pa se onda pokazalo da to niti je ustavno niti je zakonito rješenje. Na koncu se od toga samo dijelom odustalo, jer još uvijek mislim da nije na najbolji način riješeno pitanje što sa jednim dijelom ljudi koji bi trebali raditi kao stručna služba uz imenovane dužnosnike i kakav je njihov radno pravni status. I na koncu ono što je prigovor ako smijem to tako reći bez obzira što mi je jasno poslovnički o čemu se radi čini mi se da zakon ima drugih područja koja je trebalo mijenjati, a vi ih ovim zakonom ne mijenjate, a to je osobito pitanje premještaja državnih službenika. Danas je moguće po sadašnjem zakonu premjestiti službenika iz tijela lokalne samouprave u državnu upravu pod stanovitim kondicijama koje nisu tako komplicirane čak i iz javnih službi. Kada je prošla Vlada donosila to rješenje malo sam karikirao, pa sam rekao da je moguće, da recimo arhivar iz grada Samobora bude premješten za medicinsku sestru u Klinički bolnički centar Dubrava. Tako je to zakonsko rješenje izgledalo tada. Ono na žalost nije mijenjano, pa tako izgleda i danas, a time otvaramo puno veći problem o kojem nismo razgovarali, da ovaj zakon u stvari djeluje na službenike lokalne samouprave koji niti po jednoj karakteristici nisu državni službenici i ne mogu na ovaj način bit obuhvaćeni ovim zakonom. Postoji za njih poseban zakon, ali na ovaj način intervenirati u radno pravni status lokalnih službenika, službenika u tijelima javne vlasti i prebacivati ih po potrebi službe ili na drugi način u tijela državne uprave mislim da je u najmanju ruku suspektno i to je dio zakona za koji evo zalažem se u ime našeg kluba ako, a imat ćemo vjerujem dva čitanja probate riješiti na zakoniti način. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Za repliku se prvi javio uvaženi zastupnik Maro Kristić. Izvolite.
Poštovani zastupniče Mlakar, cijenim vašu intenciju da kroz kvalitetnu i sadržajnu raspravu dođemo do što kvalitetnijeg konačnog prijedloga ovog zakona. Međutim, htio bih napomenuti također da sve ove anomalije u zakonima je bilo prilike riješiti još i prethodnih godina, barem jedan dio njih dok ste i vi bili jedan od ministara u hrvatskoj Vladi, a referirajući se i na prethodnu raspravu kolege Batinića koji je također govorio o nestručnim kadrovima itd. o potrebi srcreeninga. Taj screening je bilo potrebno provoditi još prije 25 godina, pa bi sada sigurno imali kvalitetnije i stručnije kadrove koji bi mogli odgovoriti na sve izazove. Međutim, ja bih htio vašu raspravu nadopuniti također jednim prijedlogom. Naime u postojećem zakonu postoji jedna neusklađenost sa Zakonom o radu. Ona se odnosi na odlazak u mirovinu po pitanje starosti, dakle službenika u državnoj upravi. Naime, službenici po Zakonu o radu odlaze u mirovinu na dan njihovog rođendana, za razliku od onih koji rade u državnim službama koji odlaze kalendarski na 31. prosinca. Mislim da bi se tim usklađenjem sa Zakonom o radu svakako oslobodio jedan prostor za zapošljavanje mladih kvalitetnih stručnih kadrova. Stoga evo naša preporuka i vama ministrice i vašim ljudima u upravi da kroz ovaj proces drugog čitanja uskladimo i tu odredbu zakona sa Zakonom o radu. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani kolega Kristić vi želite meni u svojoj replici imputirati da sam imao prilike raditi na tom zakonodavstvu i da zakonodavstvo koje je neke od ovih odnosa trebalo regulirati nije bilo savršeno. To je koliko sam ja razumio suština vaše replike. Ja to nikad nisam ni rekao. Ja niti jedan posao u svom životu nisam odradio savršeno. Ali sam ga odradio dovoljno dobro da EU kaže zakone koje ste priredili prošli su sve moguće testiranje Poglavlja 23., ne znam da li ste u to vrijeme pratili zakonodavne aktivnosti u RH, pa su oprostite mi ali malo ozbiljniji kritičari od vas zaključili da je naše zakonodavstvo dovoljno dobro. Ove norme koje sam danas iščitao ja nisam unio u zakon a nisam ih imao prilike mijenjati jer se one nalaze u ovom zakonu zadnjih nekoliko godina. Ja sam dapače govoreći i tada o tom zakonu rekao bez obzira što ljudi pričali ja sam prvi za zaštititi državne službenike jer se na njih ionako olako baca sav odium a bez njih vi ni ove papire koje imate pred sobom danas ne biste imali niti biste mogli razgovarati o kvaliteti njihova rada. Ja o njima imam puno bolje mišljenje vjerojatno od većine ili od one slike stvorene u javnosti, ali nikad nisam pretendirao da sam sve napravio izvrsno. Samo znate naše zakonodavstvo je staro 26 godina, imalo je raznih stanja, imalo je različitih rješenja, nije počelo prekjučer, nije počelo s posljednjim izborima. Donijelo vam je puno toga što možete koristiti. I dobro je da prvo proučite pa da onda o tome razgovaramo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče Mlakar vaša rasprava ima mogu reći dvostruku težinu u odnosu na nas sve druge jer ste vi bili ministar uprave u Vladi Republike Hrvatske. I osobno smatram da ste taj posao dobro radili. Meni je pomalo neobično da ovakav prijedlog zakona dolazi u hitni postupak i slažem se sa kolegama koji su predlagali i sa odborima da ide u najmanje dva, a može i tri jer se radi o vrlo važnom i obimnom području gdje treba uključiti javnu raspravu. Ne znam kako dolaze zakonski prijedlozi u Sabor, znam ono što je po Poslovniku Sabora i znam koje su ovlasti Vlade. Kako je ovo uopće moglo doći ovako? Je li to zato što je ministrica iz MOST-a pa onda dolazi prijedlog iz MOST-a ili je to prošlo sva stručna tijela Vlade na ovakav način kako je došlo kod nas? Ja sam protiv toga i ja sam vas pažljivo slušao, vi ste tu argumentirano i stručno obrazložili što tu treba mijenjati. Nevjerojatno je da u ovom trenutku kada se od nas ovdje, a i naši državni službenici očekuju puno bolji tretman nego što imaju do danas, slažem se da treba intervenirati u zakon i da je trebalo, ali gospođo ministrice ne na ovakav način. I čudi me, ja sam ovdje treći mandat, svi ministri koji dolaze u Sabor i koji su dolazili sa zakonskim prijedlozima pažljivo su slušali izlaganja barem u ime klubova, ovo pojedinačno o tom potom. Vi niste ništa zapisali. Gospodine Mlakar vjerujem, ja očekujem da će ministrica na vašu raspravu dati argumentirana obrazloženja koja ste vi u svojoj raspravi postavili. To je najmanje što se očekuje od ministara kad dolaze u Hrvatski sabor i kada se govori u ime klubova bez obzira o kojoj se stranci radi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani kolega Salapić bez obzira na, ja sam shvatio barem dio vaše replike kao kompliment, ali ja nemam dvostruku težinu. Možda sam nešto malo teži od vas ali to je vjerojatno razlog samo zdrava prehrana, ništa drugo. Ono što ste vi rekli, a ja ću ponoviti kolegama koji misle da ja s nekakvom posebnom namjerom sam iznio ove primjedbe. Vlada je saborske većine, mislim da je korektnost saborske većine i u tome da primjedbe koje je iznosila kada je bila u opoziciji iznosi i danas svojoj Vladi ima pravo i obvezu reći pogotovo obvezu ne možete u hitnu proceduru ugurati ovakve zakone. Ovaj zakon, ja nisam bio grub, nije do kraja izanaliziran, ovaj zakon govorili smo to na radnim tijelima nije ponudio statistiku što je radio Odbor za državnu službu proteklih 5 godina. Kakva je njihova statistika? Koliko imaju zaprimljenih predmeta, koliko imaju riješenih i ne daj Bože, a bojim se neriješenih? Da li je onda moguće da iste ljude ponovno imenujemo na te dužnosti odnosno u ovom slučaju na službenička radna mjesta itd.? O svemu tome nisam govorio nastojeći pokazati da imamo dovoljno argumenata da Vladi sugeriramo da promisli još mjesec dana o rješenjima i da možda dođe s cjelovitijim zakonom od ovog koji je ponuđen. To je bila namjera i u svakom slučaju namjera da se o državnim službenicima razgovara na odgovarajući način, a ne da ih se koristi samo kad se govori o tome da imamo tromu, neučinkovitu i prekobrojnu državnu upravu.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Ivan Šipić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Mlakar vi ste u svom izlaganju i u svojem obrazloženju ovog pristupa ovom zakonom i između ostaloga rekli da je on, da se narušava ravnopravan odnos, može li se to nazvati diskreditacija jednim dijelom onih pa i svih na jedan način koji bi se mogli javiti na natječaj a nisu dobili tu mogućnost? Zasigurno je nedvojbeno da su nam u svim resorima stručnjaci potrebni, to zasigurno može ubrzati određene procese. A moje pitanje je da li su svi na taj način dovedeni u nepovoljan položaj? I oni koji su zaposleni na takav način, a i oni koji nisu dobili priliku? Nedvojbeno je, složit ću se ovdje sa svima vama pa i sa vašim izlaganjem da ovaj zakon zahtjeva jedan cjeloviti pristup i raspravu prije samog usvajanja. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani kolega Šipić, drago mi je da ste se javili jer vaše iskustvo iz lokalne sigurno može pomoći i čudi me, ne moramo mislim nužno imati uvijek velike javne rasprave da bi svaki zakon donijeli mada na to kolege upućuju. Na taj način bi stvarno zakonodavni proces mogao imati i ozbiljnih problema, ali nešto što se može riješiti u relativno brzom roku ne vidim da moramo donositi preko noći. Ono o čemu sam govorio o odnosu države kao poslodavca i onih načela iz zakona mislio sam pri tom prije svega na ono što je zakon koji je sada na snazi ne tiče se ovog prijedloga, ali sam apelirao da se u ovaj prijedlog unese je napravio jednu nepravdu koja nikad nije postojala a to da državne službenike poslodavac premješta po svojoj vlastitoj volji pravdajući se potrebama službe koje naravno najčešće nisu definirane i prebacuje ljude iz lokalne samouprave, iz javnih službi u državne službe. To je ono što mislim da je već raniji zakon pretjerao ili išao preko onoga što bi bilo Ustavom dozvoljeno i što bi na neki način s pravom službenici mogli prigovarat na takvo rješenje i onda naravno i na svoje premještaje. To je problem koji ovim izmjenama nije ni dotaknut a zbog toga sam to spomenuo u raspravi. Jer kao idemo u dva čitanja predlagateljica može odlučit i da takve stvari uredi. Čini mi se opet da smo tu govorili o dizajnu, dizajnu prema stanovitom broju osoba koje imaju visoke pozicije u državnoj službi a omogućavamo im da zadrže mandate bez da dobiju konkurenciju i tu ste u pravu nema mogućnosti da neko konkurira na njihova mjesta. To mislim da je stvarno stvar koju ova Vlada mora brisati iz svoga prijedloga.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava u ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Tomislav Saucha.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice, poštovani kolege ja sam htio biti po pitanju ovog prijedloga zakona oštar i kritičan onako oporbeni, ali moram reći da mi je kolega Mlakar, da me je pretekao u svojim kritikama i mislim da je to već sada dosta teško pratiti i shvatiti ovakvu situaciju gdje jedan prijedlog zakona prođe kroz Vladu, Vladu koju čine zajedno HDZ i MOST i onda dođe u Sabor i onda se MOST, pardon u ovom slučaju HDZ obruši na prijedlog zakona kojeg ovdje brani ministrica iz redova MOST-a. Pa onda nakon toga kolege iz MOST-a repliciraju kolegi Mlakaru. Ja više mislim da je teško pratiti u ovom kaosu tko je vladajući a ko opozicija. Ja mislim da se jedni prema drugima ponašaju kao neka vrsta vladajuće opozicije. MOST protiv HDZ-a, HDZ protiv MOST-a, ko zna gdje je tu i gospodin predsjednik Vlade. Ali da se vratimo nazad na ovaj zakon, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Dakle što se tiče ovog djela oko pojednostavljenja zapošljavanja vezano za ESI fondove sa time se mi načelno slažemo. Smatramo da to treba pojednostaviti, da treba ubrzati, da treba naprosto tražiti najbolje ljude za te poslove. To zaista je od strateške važnosti za RH. Što se tiče, preskočio sam, oprostite ćete mi samo postupak donošenja zakona u hitnom ili redovitom postupku, a mi se naravno slažemo kao klub SDP-a da ovaj zakon ide u redovitom postupku. Mislimo da je dobro da što više zakona ide u redovito postupku. Jedino se bojim da ako ovaj zakon bude išao u redovitom postupku a ne hitnome nisam sigurna da ćemo ga ikada izglasati jer tempom kojim se raspada ova koalicija, ova vladajuća većina. A bojim se da niti će ovaj zakon biti izglasan, a da niti će biti tih ministara ako taj zakon ikad stupi na vlast s kojima bi ovi ljudi trebali biti suradnici o kojima govoriti u članku…
Ja bih vas molio da se držite predmeta.
Ovo i je predmet rasprave gospodine potpredsjedniče.
Predmet rasprave je izmjena Zakona o državnim službenicima.
Dobro gledajte, ovo je političko tijelo Hrvatski sabor.
Molio bi vas da se držite predmeta rasprave.
U redu, u redu. Hvala lijepa. Evo neću više, obzirom da je ovo ipak Hrvatski sabor u kojem se treba razgovarati samo jel o materiji a ne može se reći neki politički sud. Dobro, vratimo se nazad na samu materiju zakona. Dakle meni, nama je izuzetno drago da je ovaj zakon danas pred nama u Saboru jer znači vidimo da se vraća ponovno institut članka 74.c doduše u jednom malo izmijenjenom obliku pa sad to više nije 74.c nego je 74.d. Namjerno koristim taj izraz a ne revolving door. Jer slažem se sa kolegom Mlakarom, mislim da takvim nazivima u hrvatskom jeziku nema mjesta i to nije zakonska materija i to je bio jedan kolokvijalni naziv tog jednog instituta kojeg smo mi predložili, izglasali 2012., s kojim se mi slažemo. Mi smo, to je recimo u praksi u državnoj upravi bili zvali 74C, sada taj 74C, poslije 74D i nema nekih velikih razlika u samoj biti tog zakona. Dakle u jednom i u drugom slučaju zapošljavaju se ljudi na određeno vrijeme za vrijeme trajanja mandata ministra. Bojim se da u slučaju ovih ministra i ove Vlade to će u pravilu biti dosta kratke karijere, kratka zaposlenja. Kao što smo bili tada za taj model biti ćemo i danas. Tada smo smatrali da svaki čelnik tijela, bio to predsjednik Vlade, prvi potpredsjednik, drugi, treći, četvrti ili tko je već potpredsjednik ili čelnik ili ministar ima pravo oformiti jedan svoj uži tim najbližih suradnika i da po pitanju ekipiranja tog tima mora imati neku fleksibilnost. Mislim ti ljudi su bili vezani sudbinski za dužnost svojih šefova i to ih je na neki način još bilo i dodatno motiviralo da ulažu dodatan trud, da budu maksimalno skoncentrirani. Vi ste se tada bili žestoko protivili tome modelu, rekli ste da će doći do bujanja administracije, da će ti svi ljudi ostati u sustavu. Evo kao što vidite, to se nije desilo. Nitko od tih ljudi nije ostao u sustavu a doduše došlo je do ukidanja tog članka 74C od strane Ustavnog suda zbog toga što je Ustavni sud zaključio da je on protuustavan jer nije davao svima jednaki pristup javnim službama. U redu, ne znam samo zašto je Ustavnom sudu bilo trebalo toliko vremena da se ta odluka donijela krajem mandata. Ali dobro, u redu, znam da su me neki od vaših kolega na kraju mandata prije nego što je došla nova Vlada bili vrlo zabrinuto zvali i pitali kako će oni sada riješiti pitanje svojih kolega po kabinetima. Pa su se evo dosjetili pa sada imamo u kabinetu prvog potpredsjednika Vlade, specijalne savjetnike za razno razne poslove koje vjerujem da kada ovaj zakon stupi na snagu će postati malo manje posebni tj. specijalni a malo više savjetnici za opće poslove i ostale poslove. Dakle mi vam možemo reći da smo sa tim institutom imali jako dobra iskustva i mi vam jednako tako ako taj zakon stupi na snagu i ako se održi želimo puno sreće i kada vi odete sa vlasti mi ćemo vrlo rado isto tako koristiti taj zakon jer mi smo i tada smatrali a smatrati ćemo uvijek da je puno poštenije i bolje za sustav da se na ovakav jedan transparentan način uzmu ljudi u kabinete ali da onda oni otiđu a da se to ne radi kao što se to radilo u neka ne tako davna vremena da se naprosto za prazno radno mjesto raspiše natječaj koji tako zorno ocrtava kandidata da je praktički falila samo slika. Pa onda taj dotični gospodin ili gospođa uđu u sustav i onda u tom sustavu glumi profesionalca do kraja svoga radnoga vijeka. A takvi primjeri dovode do bujanja administracije i takvi slučajevi mislim da nikada nisu bili u potpunosti lišeni stranačkih utjecaja. I kako je jedan kolega tu bio, malo sam proučio te rasprave kada se ovo 2012. donosio zakon 74C pa se govorilo o stranačkim iskaznicama. Stranačke iskaznice su itekako tada prije imale utjecaja a vjerujem da će imati i sada. Jedino ustvari razlika u odnosu na zakon iz 2012. famozni 74C, evo vidite uporno ne koristim izraz revolving doo, meni je isto bio iritantan, dakle 74C, 74D uvodi jedan iskorak u normativnoj djelatnosti tj. u normiranju zakona o … [[Govornik se ne razumije.]] državne uprave gdje uvodi natječaj na kojeg se može načelno javiti bilo tko i uvodi jedan zaista rigorozan selektivni proces kroz postupak intervjua na kojem će čelnik tijela zaključiti vrlo transparentno tko od onih koji se prijave na taj natječaj a mogu se prijaviti svi, je zadovoljio njegove uvjete. A uvjete propisuje on i odluka je strogo diskrecijska. Kako će izgledati ti razgovor, to ne piše u zakonu, nigdje. Da li je neka forma određena. Možemo samo zamisliti što će se tamo pričati. Vjerojatno će se malo tračati MOST, pa će se malo tračati HDZ, već ovisno o tome kod kojeg ministra ili čelnika taj dotični kandidat dođe. Na kraj odluka biti će na tome dotičnome čelniku. I opet kažem on će odlučiti diskrecijski tako da je to, taj cijeli intervju i ovaj postupak natječaja jedna najobičnija farsa. Ali ako vam to pomogne kod Ustavnog suda da vam ustavni sud ponovno ne ukine kao što je ukinu nama, tim bolje. Opet kažem po ne znam koji put mi smatramo da svaki čelnik ima pravo dovesti svoj tim a tim koji nije nužno, pomoćnik ministra, zamjenik ministra. Mislim vidim da imate strašne probleme još uvijek sa odabirom pomoćnika i zamjenika ministra. Evo gospođa resorna ministrica koja ovdje sjedi npr. još uvijek nema zamjenika ministra. Vjerujem da ne bi danas tu sjedila, mislim da ministrica uprave koja najavljuje sveobuhvatne reforme državne uprave ima pametnijeg posla nego sjediti ovdje ali ona nema zamjenika, dakle nema tko ovdje tu sjediti. Pa će možda imati malo više sreće sa člankom 74D, pa će se malo ekipirati, pa će bolje raditi. Osim ovog instituta, osim ovog instituta mi smo isto tako kolega Mlakar je govorio o institutu privremenog zapošljavanja, tj. premještaja. Mogu vam reći da smo i s time imali jako dobra iskustva. Doduše nismo povlačili ljude, barem koliko ja znam, barem ne u instituciji za koju sam ja bio odgovoran, nismo povlačili ljude iz lokalne samouprave nego smo povlačili, tj posuđivali najbolje od najboljih. I znate kada gledate taj institut zapošljavanja po članku 74C to se moglo raditi na jedan na jedan drugi način. Mi smo to radili na način da smo učinili sustav fleksibilnim i da smo uzimali najbolje od najboljih, ljude koji su danas cjenjeni diplomati, ambasadori, vrlo malo ih je bilo, ljudi dovedenih a da nisu to zaslužili, tj. ne da nisu zaslužili to je kriva riječ, nego koji nisu bili zaista neophodni za taj sustav i u pravu su bili posuđeni iz drugih institucija i kasnije su se vratili u te institucije. I to je obogatilo recimo ured predsjednika Vlade kojem sam ja bio na čelu a u nekim specifičnim zadacima, nekim specifičnim okolnostima kada vam je trebao suradnik sa specifičnim znanjima kao što je recimo bio odjel za online komunikaciju koju danas i ova Vlada koristi doduše ne toliko spretno kao naša ali koristi, evo za sad su promijenili boju grba, to vam je veliki uspjeh, na tome vam zaista čestitam. To je stvarno bila reforma mjera, tj. vratili unazad. Mi smo tada bili sproveli ne samo intervju i taj intervju nisam vodio ja, nego je taj intervju radila čelnica toga odjela, gospođa koja je bila itekako stručna jer su nama treba specifična znanja i raspisali smo natječaj, pozvali smo ljude a oni su odradili testove i prošli su najbolji, dakle može se i tako raditi. Ne treba to nigdje pisati ovakav jedna farsa, igrokaz da će se netko javljati. A mi ćemo isto tako evo da budemo oporba pratiti te natječaje i pratit ćemo kako teku ti razgovori i pratit ćemo koji ljudi će se pojavljivati na tim radnim mjestima, inzistirat ćemo, bit ćemo dosadni, gnjavit ćemo, postaviti ćemo pitanja. Ja vas uvjeravam da će biti vrlo visoka podudarnost između sadašnjeg specijalnih savjetnika i kao što sam rekao onih koji će sutra možda postati malo manje specijalni. Hrvatska kao što smo rekli bili jučer nema Vladu. Ja mislim da današnji ovaj mali igrokaz između kolege Mlakara i kolege iz MOST-a to vrlo zorno prikazao. U Banjskim dvorima vlada kaos i svakodnevni sukobi koji se prelijevaju na ovu sabornicu. Ako će ovi novi službenici, ovi novi kolege, kadrovi pomoći da počnete funkcionirati, da se kako vam je to predsjednica RH vrlo lijepo neki dan rekla da se trgnete onda mi ovakve izmjene zakona pozdravljamo. U suprotnome, nemojte svima nama otežavati situaciju. Nemojte, jednostavno kažite, ne može. Idemo na izbore ili pustite nas da nastavimo radit tamo gdje smo bili stali. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega, u svom govoru, izlaganju niste bili usredotočeni na temu u jednome djelu ali bez obzira to ispada da je SDP bio na vlasti ma ima prije 20 godina ne prije nekakva 3 mjeseca i da je politika počela tek sa MOST-om. Nažalost vaša upravljačka struktura je vrlo lako funkcionirala u koaliciji s HNS-om, podijelite lipo HEP, podijelite čisto trgovački, zna se, to je cijela struktura Hrvatske vode, zapošljavanju, uhljebljivanje, pa to su poznate stvari. Recimo direktor HEP-a, bivšega predsjednika kum, sad je bio kad više nije bio predsjednik HNS-a, je bio smijenjen, doveden je od vašeg koalicijskog partera njegov kum pa je taj kum kojega ste izbacili sad mora dobiti milijun kuna odštete, pusta vozila i s time ste se bavili, to je bila vaša upravljačka strategija. Nije ovdje problem što će se Vlada raspasti ili će se raspasti, ovdje je problem što će se država vašim vođenjem u posljednjih 20 godina raspasti, sad je 300 milijardi kuna dug. Možete li mi vi kazati koliko je zadužena u posljednje 4 godine otkad ste vi na vlasti, evo baš me interesira ta informacija, vidim da ste dosta stručni, kompetentni i drago mi je da takvi ljudi budu predstavnici naroda ali me baš interesira informacija bi li vi nastavili dalje u tome smjeru da toliko zadužite državu da danas imamo brojne probleme i pitanja do čega ste doveli državu. Hvala lijepa.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Tomislav Saucha.
Poštovani kolega Bulj! A za razliku od ove Vlade naša Vlada je postojala, ona je imala premijera koji je dobio legitimitet na izborima, koji je donosio odluke i mi smo kao Vlada donosili odluke, slali smo zakone u Hrvatski sabor a to je ono što vi sad u ovome trenutku ne radite. Dakle, vi niste ni svjesni koliku štetu činite RH upravo ovim ne činjenjem. Ja vam mogu reći da vi sad tu se mene kažete kao kad se tako lijepo i stručni. Gledajte, imam nekakvog iskustva, na državnoj razini malo više od vas, to vama ja ne odričem pravo da vi budete saborski zastupnik, dapače, vi ste izvrsni saborski zastupnik. Ja vam samo kažem da iz mojeg iskustva, država ne čeka nikoga, ali nikoga i posao se gomila i kada se odluke ne donose, kada se problemi gomilaju to u jednom trenutku postaje problem iz kojeg je jako teško izaći. Ja sam vam rekao na kraju poštovani kolega, ako vam ovi kadrovi pomognu da se trgnete, da počnete raditi, mi to pozdravljamo. Dakle, moja poruka je samo počnite raditi. Ništa više. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Saucha, ja sam pažljivo pratio vaše izlaganje. Vidim da ste i vi sami u njemu uživali. Nekako vam smiješak nije silazio s lica. Razumio sam nadam se vaš sarkazam. Nekoliko stvari ste potpuno pogrešno naveli. To je da sam ja uputio tako oštre kritike zakonu da vi više nemate potrebe o tome govoriti. Ja mislim da potreba da vi prešutite neke stvari proizlazi iz sasvim nečeg drugog ali nema veze. Drugo što ste potpuno nekorektno i netočno rekli da svakim promjenama zakona o zapošljavanju u državnoj službi vi ste učinili reda, birali ste najbolje od najboljih i niste povećali administraciju. To vam je najblaže što vam mogu reći neistina a provjerite u svakom od ministarstava kakvo ste stanje ostavili uključujući i one ljude koje ste primali bez natječaja. E sad u vašoj tezi vi ste provodili natječaje kada to radi SDP onda je to kvalitetno, dobro i pošteno. Kad drugi provode natječaje onda to ne valja. Tu ste malo kontradiktorni u svojim izjavama. Ja sam tada i danas pričao da je puno poštenije provoditi natječaj, nego birati ljude po političkoj podobnosti bez natječaja što ste vi radili. I nemojte uzimati vlastiti primjer snalaženja kao rješenje za sve one koji su na brzi i jednostavan način došli do vrhunskih mjesta u državnoj službi bez obzira da li su bila službenička ili dužnosnička. A na koncu, činjenica da smo mi u ovom trenutku pozicija koja svojoj Vladi se usudi reći i ono što u zakonima nije dobro, to je standard koji vi možete samo sanjati i trebat će vam još puno generacija da ćete na taj način moći raspravljati u Parlamentu.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Tomislav Saucha.
Poštovani kolega Mlakar, ja se ispričavam ako sam vas ja uvrijedio ili ako ste vi smatrali da ja nisam bio korektan kad sam rekao da ste ponijeli pomalo opozicijski. Meni je samo jednostavno nevjerojatno da jedna ozbiljna stranka na vlasti koja pretendira, tj. koja je najjači klub, dakle koja je u ovom trenutku stožerna stranka vlasti, da sa svojim prvacima u Saboru oko ovako važnog zakona ne dogovara. To se u naše vrijeme nije tako često događalo, zato što smo mi imali klubove zastupnika na koje su dolazili ministri, pa se o tome raspravljalo, dogovaralo, raspravljalo. Dakle, mi smo imali svoju parlamentarnu proceduru samo što je nismo, ta dogovaranja radili ovako u sabornici da si jedni drugima kontriramo. Kad se govorilo o tome da smo mi zaposlili ne znam kakve količine ljudi, da su oni ostali u sustavu to naprosto nije istina. A ja sam vam govorio primarno o članku 74c. dakle revolving door. Nitko od tih ljudi nije ostao u sustavu, nitko. Ako je netko ostao demantirajte me, a ako se netko u međuvremenu javio na natječaj za radno mjesto u državnoj upravi, a bože moj pa to je pravo svakog građanina Republike Hrvatske da se javi. Jel' tako? Javna služba mora biti svima dostupna pod jednakim uvjetima. I ako je netko radije bio po sistemu 74c. i u međuvremenu se javio na neko otvoreno radno mjesto kako smo ga mi u tome mogli spriječiti. Ali vjerujem da je takvih slučajeva bilo malo. Ako sam ja u krivu slobodno me molim vas demantirajte. I da, mogu vam reći jesam uživao sam u svome izlaganju i nadam se da vas i to ne smeta. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Saucha pozorno sam slušao. Najprije vaš zahtjev da se podnese ostavka. Pa evo moje malo skromno iskustvo od četiri godine ovdje sam direktno oči u oči na aktualnom satu 10 puta tražio bivšeg premijera Zorana Milanovića, današnjeg kralja riba, da podnese ostavku radi štete koju je činio državi. Njegov odgovor bi uvijek bio imamo većinu u Saboru, a i baš me ne interesira što me to puno pitaš ili što ti to želiš. Mi imamo posao i radimo posao, uvijek je govorio na korist države. Tako da te vaše priče, ostavke, Vlade ima, Vlade nema su čisto jedan politički lijepi ovako govor ali ništa više od toga. Jer čujemo jučer i danas, kaže jučer Peđa nema Vlade, danas Zoran Milanović kaže nema Vlade, a onda jučer svi novinari trče i pitaju kako je Vlada donijela odluku. Znači, Vlade koje nema donijela je odluku i tako svaki dan. Naravno da medijima je to vrlo interesantno, jer kažem dok mi uhvatimo vaš prolaz, a to je jedan smijenjeni potpredsjednik i 10 ministara vjerojatno bi trebalo proći nešto vremena. Vaš prvi ministar je otišao već u ovo doba ako se sjećam, jedan naš je otišao već na početku i to je tu negdje jednako, a sad ćemo vidjeti ovo do 10 ili pa nadalje ako bude potrebe, a mislim da neće. Jer kad slušamo primjedbe ne donosimo zakone. Po čemu je bila poznata bivša Vlada? Donijela je negdje oko 470 zakona i mi smo zaključili da narod nije bolje živio s time, smijenjen je. Znači, sad bi mi trebali donijeti jedno 700 pa da svi budu zadovoljni. Nije to to, radit ćemo ono što smo zapisali i to će se dešavati. A kakvi su bili razlazi ne znam kolege Čačića, Holy, danas Baldasara sa svima vama. Pa to je bilo umjetnost za gledati. Mediji nisu toliko uživali u tome kao što pokušavaju danas kažem u nekim situacijama koje su u političkom životu sasvim normalne [[Upadica Podolnjak: Uvaženi kolega!]] Ako ima većine ima i Vlade.
Zahvaljujem. Odgovorit će uvaženi zastupnik Tomislav Saucha.
Kolega Borić, drago mi je da ste se javili, čekao sam vas. Da, vi ste pozivali bili predsjednika Vlade Zorana Milanovića često na ostavku i on vam je odgovarao mi imamo većinu. Ali to bojim se da u slučaju ove Vlade nije baš u potpunosti jasno i sigurno. Naime, mi već ne znam koji petak za redom nismo imali glasanje jer vi ne možete osigurati kvorum. Kakva je to saborska većina koja ne može osigurati kvorum? Pa niste još ni Zakon o ukidanju ureda Stjepana Mesića uspjeli donijeti, a toliko vam je bilo do toga stalo. Pa tu smo dva dana raspravljali. Pa vi niste u stanju okupiti ovdje 76 ruku da izglasate najobičnije zakone. Zato da Vlade nema. I zašto se Vlada kažete, ali Vlada je jučer donijela odluku. Ali Vlada je jučer donijela odluku na telefonskoj sjednici. Znate, ali ne, ne, ne. Čekajte! Samo malo, telefonskoj sjednici. Vrlo zanimljivo da se jedna tako sudbonosna odluka donosi na telefonskoj sjednici koja se… … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Molim? Evo izvolite. Evo možda gospodin Mlakar bi se htio ubaciti u riječ. Po pitanju odlazaka. Dakle da, telefonska sjednica o tako važnom pitanju. Zato da ne bi morali sjesti za isti stol. A po pitanju odlazaka ministara, gledajte kolega, vi ovdje po tom pitanju držite svjetski rekord upisan u Guinnessovu knjigu rekorda i vjerujte mi da mislim da vas nitko nikada neće u tome uspjeti nadmašiti. Pa gospodin Crnoja, pa koliko je njemu trebalo? Tako da po pitanju odlazaka ministara, razilazaka itd. vi ste ovdje šampioni i ostat ćete šampioni. Hvala.
Zahvaljujem. Posljednja replika, uvaženi zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Saucha rekli ste kako gospođa ministrica još uvijek nema zamjenika i kako zbog te činjenice mora sjediti ovdje u Saboru, obrazlagati zakon a sigurno ima pametnijeg posla. Ja moram reći da pretpostavljam da ste se šalili kad kažete da je izlaganje i obrazlaganje zakona u Hrvatskome saboru da i nije baš naročito pametan posao. Naslušao sam se svakakvih nebuloza u ovome Saboru ali evo ova svakako ulazi u vrh takvih izjava hrvatskih saborskih zastupnika kada tvrde da i nije baš naročito pametan posao ministra i ministrice obrazlagati vlastiti zakon, zakon svoje Vlade ovdje u Hrvatskome saboru. Inače kada spominjete telefonsku sjednicu i govorite o tome kako je Vlada na jučerašnjoj telefonskoj sjednici riješila jednu vrlo važnu temu preko telefonske sjednice ja ću vas podsjetiti da je vaša Vlada riješila i na telefonskoj sjednici donijela odluku o izlasku iz arbitraže za spor sa Slovenijom u Savudrijskoj vali. Prema tome, nije da je to baš nešto novo, mislim da smo se toga naslušali i nagledali u prošlom mandatu kada je vaša Vlada, Vlada kojoj ste vi pripadali imali niz telefonskih sjednica i upravo za vrlo važne teme. I nismo vam baš povjerovali kada kažete da je ustavno pravo službenika u državnoj upravi da kada uđe u državnu upravu putem revolving doora da se onda javi na natječaj jer vjerujte nije on u istoj poziciji onaj tko već radi u ministarstvu, kojeg je ministar doveo sa sobom u odnosu na bilo kog drugog građanina Republike Hrvatske kad se javlja na natječaj u tom istom ministarstvu. Mislim da se tu radi o prilično boljoj poziciji i prednosti u odnosu na bilo kojeg drugog građanina koji se javlja za zapošljavanje u državnim tijelima.
Odgovor na repliku, Tomislav Saucha.
Poštovani kolega Bačiću zašto sam rekao za gospođu ministricu da bi ovdje možda sjedio njezin zamjenik da ga ima, da ga može izabrati. Iz razloga jer evo sjećam se kad smo glasali tj. kad smo raspravljali o ukidanju Ureda bivšeg predsjednika Mesića dva dana je gospođa ministrica ovdje sjedila. Moje pitanje je bilo u tom trenutku meni samome dobro tko u ovom trenutku sjedi u Ministarstvu uprave i donosi odluke? Tko se bavi strateškim razmišljanjem, tko osmišljava reformu javne uprave? Ja se sjećam kad sam ja bio šef Ureda premijera, a što nije vjerojatno tako zahtjevno kao ministar uprave, pa ja nisam mogao mrdnuti iz tog ureda koliko sam imao posla. Pa da bih ja sjedio u Hrvatskom saboru i ne sudjelovao u raspravi i sjedim tu satima i satima i satima i opet ću isti zakon poslati u proceduru a vrijeme mi ide, a posao se gomila. Zato vam govorim kolega zato postoje zamjenici, razumijete, da vas mogu zamijeniti u nekim situacijama. A ja ipak mislim da je ministrov temeljni zadatak da bude u ministarstvu da upravlja ministarstvom da osmišljava nove zakone, a ne da ovdje sjedi i nužno sluša naše rasprave. To može raditi i zamjenik. A što se tiče tih koji su se zapošljavali ja to zaista ne znam. Ali ja bih vam samo rekao jednu stvar, za ove koji će se eventualno zaposliti po ovom 74.d ja mislim da bi trebali odmah predvidjeti posebne te uvjete tj. posebne dodatke za otežane uvjete rada. Zamislite te nesretnike koji se jave na ovaj grozan, selekcijski postupak i teoretski dobiju posao, zaposle se i onda svaki dan odlaze kući i gledaju sa zebnjom središnje centralne informativne emisije i gledaju o novim sukobima u Domoljubnoj koaliciji i MOST-u. Pa ti mora da svaku noć idu drhteći spavati jer neće navečer znati da li će ujutro imati posla. Pa to je strašno!
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika MOST-a potpredsjednik Robert Podolnjak.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice gospođo Opačić, poštovana ministrice sa vašim suradnicama, kolegice i kolege. Dozvolite mi da u ime Kluba zastupnika MOST-a iznesem stav kluba u svezi izmjena Zakona o državnim službenicima. S obzirom da sam vodio sjednicu u vrijeme kada se ova rasprava već vodila u ime nekoliko klubova bilo mi je uskraćeno da u nekom trenutku se osvrnem na pojedine od iskaza pojedinom replikom ali ću pokušati u ovom izlaganju se osvrnuti djelomično i na ono što je rečeno ranije. Prije svega stav je kluba, a na temelju i svih dosadašnjih rasprava po pojedinim odborima naročito dva matična tijela, Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odboru za zakonodavstvo, da se o ovom predmetnom zakonu raspravi u redovnoj proceduri, da ide u prvo čitanje i da ovo danas zapravo bude podloga za pripremu konačnog prijedloga zakona. To je stav kluba, ali želim reći da ranije je naglašeno kako mi zapravo sada na neki način rušimo stav ministarstva i Vlade koja predlaže hitni postupak. Reći ću ovako, ne znam kako je bilo u prethodnim sazivima Hrvatskog sabora, ali znam neke brojke, znam da je u prethodnom sazivu i u ranijim sazivima 80% zakona donošeno po hitnom postupku, 80%. Mnogi među njima nisu bili zakoni koje je trebalo donijeti po hitnom postupku zahvaljujući posebnoj proceduri usklađivanja sa europskim zakonodavstvom. Postoje čak i posebna izvješća Ustavnog suda koji je upozorio da je to grubo kršenje parlamentarne prakse i da bi Hrvatski sabor trebao ukoliko je to moguće zakone razmotriti u redovnoj proceduri i samo izuzetno u hitnoj. Ako ćemo dakle uvažiti taj stav Ustavnog suda a morali bismo, ne samo zato što je to rekao Ustavni sud, nego i zato što time štitimo dignitet i ovog Hrvatskog sabora. Ja ne vidim apsolutno ništa sporno u tome da i zastupnici i klubovi parlamentarne većine također traže da se pojedini prijedlozi zakona rasprave u redovnoj proceduri. Bez obzira što je riječ o našoj Vladi, Vlada je izvršno tijelo i Vlada uvijek ima svoj mehanizam djelovanja i Vlada uvijek želi zakone donijeti odnosno predložiti da oni budu doneseni ovdje po hitnom postupku, da Sabor o njima previše ne raspravlja, da previše ne promišlja, da nema previše amandmana. To je valjda priroda izvršnog tijela i svake Vlade. Uostalom to je jedan od onih razloga zašto kažu da je parlamentarizam danas lošiji i da su vlade po svim osnovama stekle prednost u parlamentarnom sustavu. Zato me raduje što u nizu rasprava u posljednjih 2 mjeseca o većini zakonskih prijedloga, a ne samo o ovom današnjem postoje i stavovi klubova parlamentarne većine da se o većini zakona raspravi u redovnoj proceduri, pa čak i onih zakona koji se sastoje od nekoliko članaka kao onaj prethodni o državnim dužnosnicima koji je na manje od jedne stranice. I za njega smo zatražili redovni postupak. Prema tome, to postaje uobičajena praksa zastupnika parlamentarne većine. I ja se nadam da će to kao dobra praksa se preliti i na neki sutrašnji saziv Hrvatskog sabora kada će možda današnji zastupnici opoziciji biti parlamentarna većina. Ovo je dobar primjer i dobra praksa i ne treba na to gledati zašto zastupnici parlamentarne većine se obrušavaju na takav način na svoju Vladu. Nadalje, ovaj zakon koji je danas u raspravi, prijedlog Zakona o državnim službenicima je još jedan od zakona kojeg mi imamo na raspravi barem djelomično jer je Sabor na popravnom ispitu. Zato što djelomično rješavamo neke probleme koje očito nikako ne uspijeva riješiti niti jedan saziv bez obzira na promjenu parlamentarne većine i opozicije kada je riječ o zapošljavanju određenih kategorija službenika. Prošli saziv je imao taj problem sa državnim službenicima koji su primljeni na određeno vrijeme bez natječaja da ne koristim onaj engleski izraz koji nije promjereno, uglavnom Ustavni sud je to ocijenio neustavnim i kršenjem ustavnog načela javne dostupnosti javnih službi pod istim uvjetima za sve građane RH. Ovaj predloženi zakon pokušava ponovno riješiti isti problem, ali činjenica koju bi objektivno trebali sagledati i u parlamentarnoj većini i u opoziciji da problem postoji očito kada dolazi nova Vlada, novi ministri, novi potpredsjednici pa potpredsjednici, jednako tako i dužnosnici dakle predsjednik Sabor, potpredsjednik Sabor itd. da dolaze u urede u kojima ili zateknu službenike prošlih prethodnika u prošlih ministara ili ne zateknu nikoga. Kada sam ja došao u ured potpredsjednika Sabora nisam zatekao nikoga. Dakle, naprosto svi ti ljudi su ili privremeno u određenim uredima ili na vrijeme odu na neko drugo radno mjesto ili je kao u prethodnom sazivu tim službenicima zapravo ukinuto radno mjesto jer oni su primljeni na određeno vrijeme. I trebalo bi dakle riješiti problem kako ono što svaka Vlada očito želi, svaki ministar da se okruži barem sa nekoliko ljudi od najvećeg povjerenja koji bi trebali biti po njegovom mišljenju stručni, ali istovremeno osobe u koje on ima apsolutno povjerenje. To je vjerojatno najuži krug suradnika koje svaki premijer želi, potpredsjednik Vlade, ministar u Vladi. To je htjela i prošla Vlada kad je predlagala izmjenu Zakona o državnim službenicima, to želi i ova Vlada. Prošla Vlada je to činila na način da je izmijenila zakon na način da su primljeni državni službenici na ograničeno vrijeme do isteka mandata ministra ali čak i bez javnog natječaja što je onda ukinuo Ustavni sud. Ova Vlada to pokušava riješiti nešto blažom mjerom. Dakle provest će se javni natječaj, ali će se nakon toga primiti službenici na određeno vrijeme na temelju razgovora sa resornim ministrom ili potpredsjednikom Vlade. Ne želim s ove govornice reći da je to nužno protivno Ustavu ali sam siguran da bi se takvom odredbom Ustavni sud bavio jer je i to pitanje da li uvodimo kategoriju službenika na određeno vrijeme, da li je taj način provjere objektivan, nepristran bez provjere znanja, stručnosti i stručnih kvalifikacija, posjedovanja stručnog ispita itd. itd. Dakle trebalo bi naći rješenje koje bi bilo ne samo ustavno nego bi imalo logiku onoga što svaka Vlada traži. Po meni jedno moguće rješenje, da ponudim odgovor, bi bilo na tragu onoga što imate, primjerice u Uredu Predsjednice Republike. Naime, tamo imate u uredu više-manje dužnosnike. I to zaposlenike na položaju predstojnika ureda, savjetnika, pročelnika kabineta, šefa protokola, glavnog tajnika ureda i glasnogovornika. To su dužnosnici u uredu koji dakle nisu državni službenici. I za njih vrijede posebna pravila. Oni dakle dolaze sa određenim predsjednikom i s njime odlaze. Zakonodavac, odnosno je jasno priznao da su to dužnosnički položaji koji su položaji od posebnog povjerenja predsjednika, odnosno Predsjednice Republike. Možda bi na tom tragu trebalo osmisliti rješenje da najuži kabinet premijera, potpredsjednika Vlade i ministra ima ljude koje ćemo zakonski definirati kao dužnosnike i koji kao takvi će raditi tada na mandat trajanja člana Vlade. To možemo definirati da je to predstojnik ureda, pročelnik kabineta ili savjetnika, dakle nekoliko ljudi u najužem okruženju člana Vlade. I mislim da bi to bilo, neću reći samo poštenije nego zakonski puno primjerenije i ustavno primjereno na taj način definirati osobe a ne pokušavati na neke načine rješavati to zakonski da se udovolji neka forma a da zapravo jedna, svaka Vlada želi doista imati kraj ključnih osoba u Vladi ljude od najvišeg povjerenja. Nadalje, želio bih reći da ovaj predloženi zakon ima 20-ak članaka i da mnogi od tih članaka nisu normativno, kvalitetno dorađeni. Slažem se sa svim onim što su rekli nadležni odbori, dakle i odbor kojim predsjedavam i amandmani koje je podnio jedan zastupnik i mnogi drugi razlozi zbog kojih ovaj zakon trpi dosta prigovora. I stoga je nužno da on prođe redovni postupak, da prođe savjetovanje sa zainteresiranom javnošću i da o njemu možemo donijeti kvalitetnu odluku u drugom čitanju. Jedna sugestija vezano uz zaposlenike koji se žele primiti za rad na europskim projektima. Pomalo iznenađuje da sada nekoliko godina nakon prijema Hrvatske u Europsku uniju mi imamo veliku potrebu za zaposlenicima u državnoj službi koji će raditi na tim projektima. I da sada po hitnom postupku moramo mimo plana prijema, mimo svih drugi procedura koje imamo za druge državne službenike po hitno primiti službenike koji će se baviti natječajima i projektima EU. To je za mene zabrinjavajuće. Dakle što smo radili godinama? Često se kaže i od nekih naših ministara da imao vrlo kvalitetne agencije koje postoje na županijskim i gradskim razinama u korištenju europskih fondova. U mojoj županiji postoji županijska agencija, postoji i gradska agencija, u središnjem gradu, vjerojatno i postoji u svim drugim županijama. I vjerujem da postoji veliki broj kvalitetnih službenika u tim agencijama koje su u širem smislu u lokalnoj i područnoj (regionalno) samoupravi koji bi se mogli iskoristiti putem premještaja u državnu službu. Možda nam ne bi trebalo novo zapošljavanje ukoliko bismo iskoristili veliki potencijal koji postoji u nizu županijskih ili gradskih agencija koje se bave korištenjem fondova EU. Postoje jako dobre prakse u nekim našim županijama, spomenuto je primjerice Osječko-baranjska županija i Virovitičko podravska i neke druge. I zašto ne bismo dio zaposlenika koji su tamo stekli vrlo dobro iskustvo u privlačenju sredstava europskih fondova u pisanju projekata, zašto ih ne bismo iskoristili i na državnoj razini i to bismo mogli učiniti i po vrlo brzoj proceduri, sporazumom čelnika državnog tijela i tijela lokalne samouprave. Zakonski je to omogućeno i po meni bi to bilo kratkoročno hitno, najbolje rješenje koje bismo mogli učiniti. Hvala lijepa.
Hvala vama gospodine Podolnjak. Imamo 4 replike ali to ćemo ostaviti za početak sjednice u 15 sati. Hvala lijepa.
Evo, poštovane kolege nastavljamo dalje sa radom. Na izlaganje uvaženog zastupnika Roberta Podolnjaka imamo 4 replike. Prva je uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Podolnjak, uvodno ste kazali kad ste kazali da će biti prihvaćen prijedlog što su prijedlozi odbora da se ne donese po hitnom postupku. Vaša izjava rušimo stav Vlade. Tada ste napomenuli bili da je bila uobičajena parlamentarna praksa da se zakoni donese po hitnom postupku, da je ovaj prijedloga zakona koncentriran, da se predlagatelj fokusirao na ono što je po nama bitno ovdje, znači da se zaposle ljudi, službenici vezano uz financiranje odnosno pisanje ili evaluaciju projekata iz Fondova EU, vjerujte ja bih to podržao. Međutim, dijelovi ovog zakona po nama nisu za hitni postupak naprosto iz razloga što je to smokvin list za nešto drugo. Da li je to uobičajena praksa? Možda i u prethodnom sazivu bivše Vlade dosta je zakona doneseno po hitnoj proceduri. Međutim, pitanje hitnosti nije samo pitanje sadržaja nego je i pitanje homogenosti Vlade a isto tako i pitanje je većine, saborske većine u Saboru. Očito je da je tu problem jer poučen dosadašnjim iskustvima da vodeća stranka Domoljubne koalicije, HDZ ima većinu u Parlamentu, tu ne bi bilo uopće dileme da li da ovo ide po hitnoj proceduri ili da ne ide?
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Robert Podolnjak.
Zahvaljujem na vašem izlaganju, ali i dalje stojim na stajalištu da je ono što je utvrdio Ustavni sud u svom izvješću da je ogromna većina zakona donesena po hitnom postupku, preko 80%, bila je jedna zabrinjavajuća tendencija koja je ukazivala na to da se ruše temelji parlamentarizma jer kada dopustite da se gotovo svi zakoni donesu po takvom postupku onda se doista Parlamentu uskraćuje ta ključna rasprava za koju i sami vidimo da je nužna. Svaka Vlada ima logiku da želi što je moguće brže neki zakon donijeti i početi ga provoditi u praksi. To po meni u ovom trenutku nema veze s time da li Vlada, ova Vlada može računati na parlamentarnu većinu ili ne. Bitno je da nijedna parlamentarna većina ne bude glasačka mašinerija koja će bez kvalitetne rasprave prihvaćati bilo koje zakonsko rješenje. Imali ste prilike ovdje čuti i zastupnike koji su i u ranijim mandatima bili i bili su u sazivu, bili su tada u poziciji parlamentarne manjine koji sada kažu da radi korektnosti žele zastupati onaj stav koji su zastupali kada su bili u manjini i da se sad ne mogu drugačije zalagati. To je principijelno. Sad kad su u parlamentarnoj većini sad se zalažu za ono isto za što su bili kad su bili u manjini. To je najbolje moguće rješenje. Ja se nadam da će naredni parlamentarni sastav učiti na ovdje, ja sam rekao da je ovo dobra praksa i da je treba nastaviti i pustimo sad da li postoji parlamentarna načina na čemu vi stalno inzistirate. Ovo je samo riječ o kvalitetnom razmatranju svakog zakonskog rješenja.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Tomislav Saucha.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Podolnjak! Ako sam vas ja bio dobro razumio, vi ste otvorili jednu dosta zanimljivu temu o kojoj sam ja puno bio razmišljao. Pošto imam iskustva iz izvršne vlasti i gledao sam kako taj sustav funkcionira 4 godine a to je tema državnih dužnosnika i mislim da je na neki način u javnosti taj uopće koncept, pojam državnih dužnosnika kao takvoga dosta postoji jedan veliki odio u javnosti i nekih političkih stranaka i uvijek se govori o tom broju državnih dužnosnika o proliferaciji državnih dužnosnika ili smanjivanju državnih dužnosnika kao da je to najveći problem u državi. Vi ste rekli da svaki ministar ili ne znam premijer trebali bi imati neki svoj uži krug suradnika. Ja se tu s vama u potpunosti slažem. A predsjednik države rekli ste kako ima svojeg šefa ureda, ima pročelnike, ima savjetnike, to su sve državni dužnosnici i tu je stvar vrlo jasna. Premijer ima jedan manji krug, to je predstojnik, zamjenik predstojnika, glavni tajnik Vlade, glasnogovornik. Mislim da na kraju kada pogledamo da državni dužnosnici ustvari puno manje na kraju dana koštaju državu koliko god da to sad zvuči apsurdno i vjerojatno će doživiti kritike nego državni službenici. Naime, dužnosnici nemaju radno vrijeme pa kao takvi ne mogu imati ni prekovremene, u pravilu rade kad posla i dokle posla. Ja sam znao ostajati zadnji u zgradi. Prvi dolazim, zadnji odlazim. Isto tako i moji ostali kolege dužnosnici. Naravno, uvijek postoji taj problem i prava na 6 plus 6. To je nešto o čem će se vjerojatno i u buduće razgovarati. A još bih samo htio reći da mi robujemo tim nekim formatima koji postoje već dugi niz godina, da su dužnosnici pomoćnik, zamjenik ministra, ministar, eventualno državni tajnik. Možda bi se moglo razmisliti da se ide u smjeru i da se uvedu neke nove kategorije državnih dužnosnika kao što ih ima i u Uredu predsjednika, tj. Uredu predsjednice što najnormalnije funkcionira [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Pardon. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Robert Podolnjak.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i shvaćam ovo vaše izlaganje kao doprinos traženju jednog dugoročno održivog rješenja koje će biti ustavno održivo, koje će biti kvalitetnije, koje će biti u konačnom jeftinije za državu. Jer u krajnjoj liniji ako ćemo imati dužnosnike za koje unaprijed znamo i oni znaju da dolaze na četiri godine i da odlaze i da na taj način nećemo povećavati državnu upravu za razliku od sadašnjih situacija kada netko dođe na četiri godine, ali onda u tom razdoblju ili pred kraj tog razdoblja traži regularno zaposlenje u državnoj upravi, traži negdje slobodno mjesto na kojem će moći nastavit rad kao državni službenik neovisno o tome što nemamo neku analizu toga i ne znamo koliko je takvih dužnosnika bilo, odnosno službenika. Činjenica je da su oni na neki način ipak doprinose povećavanju broja zaposlenih. Ovdje bismo imali jasnu situaciju svake četvrtke godine određena grupacija dužnosnika bi napustila državnu službu, a umjesto njih bi došli neki novi ili bi ti isti ostali. I u tom smislu vjerujem da na tom tragu trebamo tražiti rješenje kada ćemo raditi novi Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika. I ja ne bih imao taj odium prema izrazu dužnosnik u odnosu na službenik. Treba cijeniti i jednu i drugu kategoriju, treba ih pravilno valorizirati i vjerujem i vi koji ste došli iz izvršne vlasti pa upravo ste imali bolji pregled onih koji su radili u tom dijelu državne službe zašto ne bismo na tome gradili jedan konsenzus. Prošla Vlada je imala situaciju sa zakonom koji je pao na Ustavnom sudu. Mi ne bismo htjeli imati situaciju da novi zakon padne na Ustavnome sudu. To je zapravo, upravo naša obveza jer tražimo rješenje koje neće pasti na Ustavnom sudu.
Hvala. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Podolnjak, ja se potpuno slažem sa vama u dijelu gdje ste i vi ali i Odbor za zakonodavstvo zapravo dao mišljenje da bi ovakav zakonski prijedlog trebao ići u redovnu proceduru, a nikako u hitni postupak donošenja konačnog zakona pogotovo iz razloga jer je potpuno jasno da su propisani razlozi, odnosno uvjeti u kojima se donose zakoni po hitnoj proceduri. Dakle, onda kada to zahtijevaju interesi obrane ili posebni državni interesi. Drugo kad se usklađuje određeni zakonski prijedlog s propisima Europske unije. I treće, kada bi nedonošenje zakona odnosno donošenje zakona trebalo spriječiti ili ublažiti određene gospodarske poremećaje. Eklatantno i potpuno jasno vidljivo da niti jedan od ovih uvjeta nije zadovoljen da bi se uputio ovakav jedan zakonski prijedlog u hitnu proceduru. Mene osobno vrijeđa obrazloženje predlagatelja zbog čega se ide u ovaj zakon po hitnom postupku gdje to obrazlaže na način da je potrebno unaprijediti, odnosno ubrzati postupak zapošljavanja ljudi koji rade na … [[Govornica se ne razumije.]] fondovima, odnosno korištenju istih pogotovo zbog toga jer znamo da su oni već i do sada bili na neki način izuzeti od zabrane zapošljavanja u državnoj službi i na taj način se unaprijedilo njihovo zapošljavanje i intervencija. Činjenica jest da je ovo jedino zakonski alibi, razlog hitnosti je zapravo u tome što se hitno želi stvoriti zakonski alibi za namještanje javnih natječaja u kojima će se primati ljudi koji će biti odani ministrima. Mi možemo tu raspravljati da li ministri i vladajući trebaju imati sa sobom ljude koji će im biti na neki način ljudi od posebnog povjerenja. Osobno smatram da trebaju, ali to prodavati kao nešto što ima utemeljenje sa usklađivanjem sa europskom praksom kao obrazloženje donošenja Zakona po hitnom postupku i još navoditi da to neće imati implikacije na državni proračun, odnosno da se ne treba osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu kad znamo da ćemo zaposliti 140 ljudi na određeno vrijeme zaista nije primjereno i vrlo je ružno na takav način obmanjivati Hrvatski sabor i hrvatsku javnost.
Hvala.
Evo kratko vezano na ovo zadnje što ste rekli. I ja bih želio kao i vi da što je moguće više smanjimo dodatno zapošljavanje u državnoj službi i zbog toga sam rekao da bismo ako je ikako moguće mogli iskoristiti vrijedne zaposlenike u brojnim županijskim, regionalnim, gradskim agencijama koje imamo i koje rade na projektima EU. I ja vjerujem da se radi o stotinama vrlo kvalitetnih ljudi. Vi često čujete primjerice ministar regionalnog razvoja koji je rekao da su nam upravo naše županije najviše postigle u privlačenju novca i u korištenju fondova EU. Ako je to tako, pa onda gledajmo samo 20 županijskih agencija i pretpostavljam da svaka ima barem jednu grad Zagreb, mnogi veliki gradovi imaju također svoje agencije i što smatram inače vrlo neracionalnim. Mi nikad nismo na žalost ustrojili neke jake regionalne agencije koje bi bile pod patronatom države, a brojne druge države su to učinile prije nas daleko. I možda baš zato bolje iskoristile sredstva EU. Pa upravo ono što nam zakon omogućuje da i dio tih zaposlenika iskoristimo bi trebali koristiti kao sredstvo, možda čak i prije i hitnije nego dodatno zapošljavati ljude koji možda postoje negdje na tržištu radne snage i upravo su stručnjaci za ove projekte. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Podolnjak, u protekle 4 godine je bilo nezamislivo da se na odboru donese odluka mimo onoga što je predložila Vlada. Zato sam ja u ime kluba u petak prije glasovanja rekao da ako smo se zalagali za nešto prije, zalažemo i sada i tražit ćemo od naše Vlade i svih ostalih predlagatelja da ne šalje zakone u saborsku proceduru po hitnom postupku nego u dva čitanja. I ne vidim nikakvog razloga da ovaj zakon ne ide u dva čitanja jer mi njega sutra ćemo to izglasati, Vladi poslati primjedbe i koje već postoje, Vlada na sljedećoj sjednici ga može razmotriti i mi ga za 10 dana možemo ponovno raspraviti u ovom Visokom domu. Ali kolega Podolnjak to prije nekoliko mjeseci je bilo nezamislivo u ovom Visokom domu, nezamislivo. Ali ono što bih rekao i što me smeta u ovom zakonu a to je što ovaj zakon na određeni način amnestira politička zapošljavanja. Dakle, silne one stotine i tisuće smijenjenih ljudi 2012. godine je rečeno sa politikom će doći ljudi u kabinete, ovdje i ondje oni će sa politikom otići. Sa politikom će doći u javna poduzeća sa politikom će otići. Međutim, nažalost to se nije dogodilo. Pa je onda išlo Ustavnom sudu pa je Ustavni sud donio nekakav svoj pravorijek i mislim da to naprosto nije korektno i nije pošteno. Netko je napravio političko zapošljavanje i nema nikakvog osnova da se sad to političko zapošljavanje amenuje. A što se tiče zapošljavanja za EU fondove iskoristivost EU fondova naprosto govori da ni na jednoj razini, ni na razini jedinica lokalne samouprave ni na državnoj razini nemamo dovoljno kvalitetnih i kvalificiranih ljudi koji bi mogli raditi taj posao. Jer da ih imamo dovoljno onda bi iskoristivost na općinama i gradovima bila daleko veća, a ne onakva katastrofalna. Imali ste to prilike jučer ili prekjučer čitati. A da ne govorim na državnoj razini. To je naprosto područje gdje svaki dobro obučen i novo zaposleni čovjek može donijeti daleko, daleko više koristi nego što će koštati njegovo zapošljavanje. Jer najveći je gubitak ako Hrvatska ne povuče one novce koji pripadaju EU. To je najveći gubitak. Jer gledajte, mi do kraja godine moramo platiti koliko je naš dio u EU fondove i nitko nas neće pitati. A ako ne uspijemo povući za to smo si sami krivi. Prema tome, tu moramo biti itekako oprezni, moramo osposobiti sve živo i mrtvo da povučemo čim više novaca.
Sljedeća rasprava u ime kluba HSS-a i HDS-a uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, uvaženi izvjestitelji sve vas skupa pozdravljam u ime kluba HSS-a i HDS-a. Odmah uvodno da kažem da je klub također za dva čitanja ovog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Naime, i kao član Odbora za zakonodavstvo sam isto tako glasovao da ovaj prijedlog zakona ide u dva čitanja. I evo i Odbor za zakonodavstvo kao jedno od tijela koje je relevantno za ocjenu hitnosti je reklo da ovaj zakon može ići u dva čitanja i da ukoliko stvarno postoji, a vjerujem predlagatelj ima dobre namjere kad traži hitnost da se to može u narednih 60 do 75 dana i u drugom čitanju i usvojiti i donijeti u dva čitanja iz razloga što ipak ovaj prijedlog je bitan za sve nas. I s ciljem da pomognemo predlagatelju Vladi i našim ministrima da onu intenciju koju su i kroz usvajanje koju smo i zajedno s njima kroz proračun stavili glavni naglasak a to je povlačenje sredstava iz EU kroz fondove i kroz natječaje i aplikacije i prijave projekata da se stvore i ljudski kapaciteti za to. Ovaj zakon i provedba ovog zakona je upravo pretpostavka za to. I zbog toga evo razumijemo predlagatelja kad traži da ovo ide u hitnost ali ipak neke stvari treba doraditi i da bude svima nama jasno. A s druge strane logično je da na ovaj način provedemo jednu javnu raspravu jer svatko ima nekih svojih prijedloga. I vjerujem da i ova rasprava i koja je bila danas ovdje u sabornici je s ciljem da donesemo što kvalitetniji zakon koji bi u praksi bio provediv i koji bi donio konkretna rješenja, a ne da po hitnom postupku donosimo zakone, a onda na kraju vidimo da nisu provedivi ili da imamo problema u njihovoj provedbi. Vezano za kapacitete koji su, evo i kolega Podolnjak je spomenuo da postoje kapaciteti u drugim državnim tijelima i u županijskim razvojnim agencijama, razvojnim agencijama gradova i općina. I drago mi je da je on to spomenuo što mi stalno naglašavamo da je potrebno, svi se slažemo, povući što više sredstava iz EU, da nam za to trebaju kvalitetni projekti, a da te kvalitetne projekte mogu jedino napraviti od ideje do projekta stručni ljudi, sposobni ljudi. Ima ih u jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Problem je što jedinice lokalne samouprave ne mogu zapošljavati nove ljude a ima dosta mladih ljudi koji žele raditi na EU projektima zbog one obveze da mogu zapošljavati samo do 20% izvornih prihoda, da im plaće ne smiju prelaziti taj dio. Isto tako zbog smanjenja poreznih prihoda općina, gradova i županija smo na određeni način i njih doveli u lošu poziciju kao što i sad ministarstva nemaju dovoljno ljudskih kapaciteta da rade na EU projektima. Isto tako sam naglasio da je potrebna bolja koordinacija između državnih tijela samih ministarstava, lokalne i regionalne samouprave, razvojnih agencija. Jer evo kao što je i kolega Šuker rekao izostala je ta suradnja i loše je povlačenje sredstava iz EU u prethodnom razdoblju. Naravno da treba pohvaliti one županije koje su imale uspjeha u tome, Virovitička, Osječka, Brodsko-posavska i još neke druge. Evo, radujemo se da postoji mogućnost da ti stručni ljudi, naravno ukoliko budu imali želje doći raditi u ministarstva će ih ministarstva temeljem ovakvog zakona moći povući u državna tijela i da pomognu državnim tijelima da rade na ovim projektima. A isto tako da budu ta poveznica koja je dosad nedostajala između lokalne i regionalne samouprave sa ministarstvima. Naravno da tu treba voditi računa o tome na koliki rok ih se zapošljava jer ovdje je spomenuto ako ih ministar angažira da odlaze s ministrom. Tu imamo malo problem, ukoliko se dogodi da ministar ode za mjesec, dva ili šest nije do kraja precizirano u zakonu što u takvim slučajevima. Pa mislim da i tu treba malo doraditi i vidjeti kako to regulirati da nam se ne dogodi da novi ministar ide tražiti nove ljude, a imamo postojeće već uposlene. Također, ova odredba u prijedlogu povlačenja službenika iz drugih državnih tijela po meni i po nama iz HSS-a je diskriminirajuća udaljenošću od radnog mjesta od 50 kilometara, mislim da nije prihvatljiva jer ima rekli ste i stručnih ljudi i u Virovitici, i u Brodu, i u Vukovaru i oni zaslužuju priliku ukoliko to žele da dođu raditi u ta državna tijela na EU projektima jer naravno da je tamo stavljeno ako oni to žele, ali treba precizirati da li onda imaju i prava na, materijalna prava i drugačije ih nećemo privući. Jer na ovaj način to nije kroz zakon jasno rečeno. I problem je zadržavanja tih stručnih ljudi u ministarstvima jer imamo primjer iz prethodnog razdoblja da je dosta mladih ljudi prošlo edukacije, radilo na EU projektima i na kraju su otišli u privatne tvrtke ili konzultantske tvrtke i teško ih je zadržati u resornim tijelima. Znači treba osmisliti i način nagrađivanja istih kako bi ih sačuvali za ove poslove u državnim tijelima. Također, problem je i same državne uprave na lokalnom nivou zbog zabrane zapošljavanja. Imamo prirodni odliv, novi ljudi se ne upošljavaju. Ne treba uvijek reći da su službenici u državnoj upravi samo ti koji ništa ne rade ili da slabo rade da su kočnica jer ima tamo i kvalitetnih ljudi koji kvalitetno rade svoj posao. Treba takve nagraditi i treba otvoriti priliku da i oni sudjeluj u ovakvim poslovima. Naravno da treba izjednačiti i državne službenike po pitanju odlaska u mirovinu jer u određenim državnim tijelima, javnim institucijama odlaze sa završetkom kalendarske godine a ne sa datumom rođenja odnosno navršenja za odlazak u mirovinu. Također treba riješiti i pitanje stimulacije mladih za daljnje edukacije i tu je veliki problem na terenu kroz državna tijela i državnu upravu da se rijetko ko od državnih službenika upućuje na edukaciju za pisanje projekata i da tu imamo šansu još novih mladih ljudi kroz slanje na edukacije dobiti novi potencijal za pisanje projekata i za povlačenje sredstava iz EU. Evo u najkraćim crtama stojim iza toga da imao na depolitizaciju javne uprave, na racionalizaciju da ona bude efikasna i učinkovita ali kroz raspravu i kroz donošenje zakona koji će biti na terenu provedivi i koji će u konačnici proizvesti pozitivne rezultate. Hvala lijepa.
Hvala. Na ovu raspravu imamo tri replike. Prvo je uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Kolega Vlaoviću, rekoste u vašem izlaganju da podržavate stavke, odnosno članke ovoga zakona koji će omogućiti pojačanje ljudskih kapaciteta u smislu korištenja ESA fondova. I ja se tu s vama slažem. Međutim, da je to samo nekakva popratna a ne glavna intencija ovoga zakona govori i činjenica da od ukupno 20 članaka zakona čije se izmjene predlažu ovim prijedlogom konačnog zakona samo tri zapravo govore o modalitetu na koji način će se omogućiti brže ili efikasnije zapošljavanje osoba koje trebaju raditi na tim poslovima. Sve ostalo odnosi se na stvaranje zakonskog alibija za javne natječaje, odnosno za namještene javne natječaje i to ovdje treba jasno reći. Ja ću ponoviti, zapošljavanje osoba koje se bave korištenjem i kontrolom ESA fondova olakšano je i na način u prošloj Vladi kada su oni bili izuzeti od zabrane zapošljavanja. Europska komisija je vrlo jasno propisivala norme koje trebamo zadovoljiti odnosno osobe koje dodatno trebamo osposobiti da bi mogli koristiti sve ono što nam instrumenti EU zapravo pružaju i to se činilo. Možda će ove tri odredbe zakona doprinijeti bržem zapošljavanja takvih osoba, efikasnijem korištenju fondova EU ali to nije poanta priče. Poanta ovoga zakona je sasvim nešto drugo.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala. Uvažena kolegice, drago mi je da ste i vi rekli da podržavate ovaj prijedlog da se ljudi zapošljavaju na poslovima za odradu za europske projekte i na taj način da se što više sredstava povuće u RH. Drugim riječima ili indirektno ste priznali da dosad nismo imali dovoljno kapaciteta i da na tome nismo bili dostatno uspješni. Naravno da ovaj zakon govori i o onom drugom dijelu o kojem ste vi govorili pa i vi ste u prethodnom mandatu zaposlili politički određeni broj ljudi i rekli ste da će s politikom otići a onda ste uredbom stopirali nas da možemo provesti to da ti ljudi odu a da nove zaposlimo. I to treba otvoreno reći. Ja evo predlažem i izvjestiteljici ministrici da za slijedeću raspravu kaže točno u kojem ministarstvu treba koliko ljudi, za koje vrste poslova, za koje projekte i to ne treba biti tajna i naravno da ukoliko bude takva odluka i takav zakon da dolaze s ministrom i s ministrom odlaze u čemu je tu problem, pa to ste i vi radili. Hvala.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Margareta Mađerić. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas nemojte dobacivati iz klupa kolegice. Javite se za repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa nema razloga za nervozu. Mislim da i cilj Parlamenta jest da demokratično, parlamentarno raspravljamo, iznosimo svoja mišljenja, prijedloge i na najbolji mogući način i argumentima, amandmanima zakone koji će se ovdje izglasati donesemo prvenstveno na dobrobit funkcioniranja i državne uprave i u konačnici na dobrobit svih naših sugrađanki i sugrađana. Kolega Vlaović, slažem se s vama i vašim izlaganjem vezano upravo uz kadar u državnoj upravi koji je nedostatan i nema ga dovoljno vezano za projekte iz europskih fondova. Ali vratila bih se ustvari na ključ problema kako je do toga došlo. Ja se ne slažem sa onim kolegama i kolegicama zastupnicama i zastupnicima koji su istaknuli da mi nemamo dovoljno kadra, kadra ima. Hrvatska ima dovoljno stručnih, mladih, obrazovanih ljudi koji bi itekako svojim znanjem i sposobnostima mogli pridonijeti efikasnosti korištenja novaca iz europskih fondova. Ali glavni problem je nastao sada otprilike nešto više prije 4 godine kada je bivša garnitura SDP-ova preuzela odgovornost za vođenje Hrvatske države gdje su se sve stručni kadrovi maknuli i stavili su se podobni. I tu je nastao ključ problema, ljudi stručni koji su sudjelovali između ostalog i u pregovorima za ulazak Hrvatske u EU, koji su itekako bili spremni naravno pripremati projekte i uzeti taj novac iz europskih fondova, ili su smijenjeni ili su maknuti iz državne uprave i oni su se itekako snašli na tržištu rada. I onda dolazimo tu do ključnog problema, naravno depolitizacije stručnog kadra što je itekako važno i sada pomanjkanje kapaciteta. Jer kako će netko tko je uspio u Europi, u Briselu, u Europskoj uniji, u privatnom sektoru vratiti se u državnu upravu i kada ima već jedno loše iskustvo da je bio smijenjen samo zato da bi netko došao iz određene političke stranke jer ga se trebalo negdje smjestiti i uhljebiti.
Povredu Poslovnika prijavila je uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo mislim da je kolegica Mađerić povrijedila članak 236. i 235. Poslovnika jer je zapravo kroz repliku meni ovako uputila odgojno popravne mjere upozorivši da se treba učiti demokraciji i ne dovikivati iz klupe. Ja se ispričavam ali naprosto me ljudski iziritiralo ono što je kolega rekao, mislim da prošla Vlada kroz revolving door je vrlo jasno rekla da želi omogućiti ministrima da imaju ljude od povjerenja, da oni politički s njima dolaze i s njima odlaze. Ono što mene iritira da sada ponovno to radi ova Vlada, međutim to čini na način da će hiniti poštene i pravedne javne natječaje na kojima će se zaposliti najkompetentniji a zapravo tomu neće biti tako. Ja se ispričavam što sam vikala iz klupe ali naprosto me iziritirala ta razina licemjerja gdje se želi raditi isto samo [[Upadica Sanader: Ali to nije povreda Poslovnika, sada ste vi povrijedili Poslovnik.]] na način da se to prezentira kao pošteni natječaj.
Sada ste vi rekli repliku a ne povredu Poslovnika. Ali dobro, neću vam izreći opomenu koju ste zaslužili. Ivan Šuker sljedeća replika. A vi ste se, ispričavam se. Odgovor na povredu Poslovnika.
Ne nije odgovor na povredu Poslovnika, već je povreda Poslovnika. Kolegica Glasovac je povrijedila Poslovnik, članak 238., prvo kada ste govorili iz klupe niste dobili riječ od uvaženog potpredsjednika. Drugo dakle zadnja točka, stavak 7. na drugi način ste remetili sjednicu Hrvatskoga sabora. Nisam se javila vama na repliku, da ste pazili, znali biste da sam se javila na repliku gospodinu zastupniku Vlaoviću a vi ste se prije mene. To što sam se ja referirala na izlaganje gospodina Vlaovića vi ste shvatili da je upućeno vama. To ja vama dajem za pravo ali niste dakle definitivno u pravu što se mene tiče. I nemojte na ovakav način dizati povrede Poslovnika jer remetite rad na sjednici.
Dobro. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Vlaović, 2010. je bio pokušaj da se napravi depolitizacija državne uprave, međutim kada su došle demokratske snage 2012. na vlast u RH onda su pomele sve i rekle su mi ćemo dovesti svoje ljude kojima vjerujemo ali u ovom trenutku kada budemo mi odlazili mi ćemo ih povući sa sobom. Međutim, ovaj zakon sada nudi mogućnost da ti koji su došli od povjerenja voljom politike da naprosto ostanu dalje. Ali ono što bih želio reći, u državnoj upravi, dakle ulaskom Hrvatske u Europsku uniju puno toga se promijenilo. Da li su oni koji su bili tada na čelu pojedinih organizacijskih jedinica u državnoj upravi gledali proces statički ili su ga gledali dinamički? Da su ga gledali dinamički onda bi iskorištenost sredstava EU bila daleko veća. Oni su ga gledali statički i mislili su da naprosto ne treba ništa promijeniti kao da se ništa nije dogodilo. A nije se stvarno ništa dogodilo osim što se Hrvatskoj otvorila u tom trenutku mogućnost da uzme 780 milijuna eura a kada pogledate izvršenje proračuna onda ćete vidjeti i koliko su ga uzeli. Dakle smisao depolitizacije državne uprave u jednoj ovakvoj maloj državi kao što je Hrvatska da oni visokoobrazovni kadrovi, jer efikasna je uprava prava znanost. Efikasna uprava i znanje prave uprave mogu raditi samo ljudi koji znaju posao. To je ta uprava ali nju treba platiti i nju treba nagraditi. A mi imamo sada situaciju ako se želite riješiti neradnika onda imate toliko preokupacija i hodanja po sudovima da vam prisjedne pa ga stavite negdje na stranu neka on čuči na strani bolje nego da se vi vučete po sudovima. Ja se iskreno nadam da ćemo prestati razmišljati o tome da sa sobom navodno dovodimo podobne i politički one koji vole lizati za vama a da će se stvarno u državnoj upravi zapošljavati ljude koji znaju raditi svoj posao. I da će počevši od poreznog studija pa nadalje vratiti se sustavi za obrazovanje ljudi u državnoj upravi.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Šuker, slažem se s vama da depolitizacija javne uprave nije do kraja uvijek moguća samo mi kao politika moramo reći do kuda idemo, gdje je granica, što su to stručna mjesta koja nisu podložna političkim promjenama i pošteno reći ako je netko došao s ministrom u ministarstvo kao što je najavljeno da onda kada ta Vlada i ta politička elita izgubi vlast da onda s njima i odu. Naravno da podržavam da sve ovo ide kroz javne natječaje i bivši kadrovi temeljem ovog zakona mogu ostati ako 60 dana prije isteka svog mandata podnesu zahtjev ako ovako bude usvojeno, da ih onda čelnik tijela može ostaviti ukoliko smatra da su oni dobro radili, da su stručni ljudi. Ja se nadam da do drugog čitanja će većini tih koji su ostali u ministarstvima prošli su s prethodnom vlašću će isteći ta mogućnost i da se neće moći javiti i da ovo nije pisano zbog njih jer upravo zbog ovog što ste i vi rekli da smo bili loši u realizaciji i povlačenju sredstava iz Europskih fondova, oni ne zaslužuju po meni da ostanu u ministarstvima. Hvala.
Hvala. U pojedinačnim raspravama javio se uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo ministrice, uvažene kolegice i kolege. Kada govorimo o ovom zakonu ne možemo izbjeći određene primjedbe koje su izrečene i o prethodnom zakonu koji se ticao državnih dužnosnika. Međutim u slučaju ovoga zakona one su puno veće. Prethodni zakon koji se ticao državnih dužnosnika bio je jednostavan zakon koji je samo u pravnom poretku zadržavao jednu normu i jednu odredbu koja je u pravnom poretku već postojala i tada smo tražili da se o tom zakonu provede javna rasprava i tada smo tražili da se o tom zakonu raspravlja u redovnoj proceduri. Međutim, ovdje se radi o jednom iznimno ozbiljnom zakonu koji u službeničke odnose koji utječu na desetke tisuća građana RH unese određene novine. Bit ću izuzetno grub i reći ću da je sramota da ovakav zakonski prijedlog ide u proceduru ne samo po hitnom postupku nego i bez prethodnog provedenog savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. Nakon toga podsjetit ću pogotovo vas uvažena gospođo ministrice koja dolazite iz kvote MOST-a –nezavisnih lista da je upravo u području koje je obuhvaćeno ovim zakonskim prijedlozima vaša politička stranka ultimativno u pregovorima tražila da se za sve zakone koji će se uputiti u saborsku proceduru provodi savjetovanje sa zainteresiranom javnošću pazite sad uvijek u trajanju ne manjem od 30 dana. Na prvom koraku upravo iz tog resora, vašeg resora koji se brine o Zakonu o pravu na pristup informacijama, ono što ste od drugih tražili sami ste prekršili. Vi znate ako niste znali, već sam vam ranije o tome govorio, Ustavni sud je rekao ne provođenje savjetovanja sa zainteresiranom javnošću predstavlja pretpostavku formalne neustavnosti propisa koja je sama po sebi dovoljna za njegovo ukidanje. Molim vas još jednom, prihvatite da ovaj zakon ide u redovnu proceduru oko čega mislim da već sada postoji jasan konsenzus u Sabornici i nakon toga između prvog i drugog čitanja provedite savjetovanje sa zainteresiranom javnošću kako bi ovu pretpostavku za formalnu neustavnost zakona otklonili. To je prva primjedba i rekao bih s obzirom na razloge, s obzirom na to šta ta primjedba ako se ne ispravi može dovesti i najvažnija primjedba vezana uz ovaj zakon. Međutim, krenimo dalje. I ostanimo na ustavnosti prije nego što prijeđemo na nelogičnosti. Ja i danas kao što sam to vjerovao i jučer i 2012. kada smo te zakone donosili, vjerujem da je sustav revolving doora odnosno sustav onih službenika koji dolaze i odlaze sa dužnosnicima dobar, da ima svoj racio i da je najmanje kontaminirajući za državnu službu i u tom kontekstu u potpunosti razumijem vaš prijedlog i smjer u kojem ste išli ali se bojim da on ne otklanja problem na koji je Ustavni sud ukazao u svojoj odluci u -1 2036/2012 iz 2015.godine. Naime, Ustavni sud je u svojoj odluci ukazao da nije pitanje izostanka javnog natječaja kod prijema u službu tih službenika sa posebnim statusom jedini problem. Ustavni sud je problematizirao upravo činjenicu da se ti službenici zapošljavaju na određeno vrijeme i pročitat ću vam: „U državnu službu službenici u pravilu stupaju temeljem javnog natječaja i njihovo napredovanje ima karijerni karakter na koji ne bi smjele utjecati političke činjenice pa stoga Ustavni sud smatra da zapošljavanje državnih službenika podrazumijeva jednakost i odabir kandidata koji pokažu da su po svojim profesionalnim i stručnim znanjima najsposobniji za obavljanje određenog posla države uprave.“ Što to znači? To znači da je Ustavnom sudu neustavan i sam pojam državnih službenika na određeno vrijeme bez obzira na to na koji način su oni ušli u državnu službu. Još jedna u nizu da ne kažem loših, ne dobrih odluka Ustavnog suda ali još jedna u nizu odluka Ustavnog suda koje svi u RH moraju poštovati. Dakle, dva razloga koji u ovom trenutku ukazuju na formalnu i materijalnu neustavnost zakona. Nadalje, primjedba na koju bih ukazao je primjedba koja se tiče zapošljavanja službenika na ovo da pojednostavim, na posebne poslove vezane uz EU fondove, podržavam. Ali je problem u tome što nema mehanizma koji će jamčiti da ti službenici onog trenutka kada su postali državni službenici ne odu na neke druge poslove. Znači kao da imamo dvije ceste koje vode do državne službe, ubrzanu i skraćenu. Podsjetit ću, Hrvatska je imala situaciju gdje je imala dvije ceste za ulazak u državnu službu, jedna ubrzana, jamčila je prijem u Središnju obavještajnu agenciju, druge u sve ostale državne službe i tadašnji ravnatelj Središnje obavještajne agencije često je koristio ovu ubrzanu metodu prijema u državnu službu kako bi zaposlio neke osobe tamo koje su nekad nosile njegovo prezime a onda ih transferirao recimo u carinu. Ne želim da vam se stavlja na teret da ste vi svojim zakonskim prijedlogom omogućili isto postupanje i zato vas molim da adresirate ovu moju primjedbu i da mi zajamčite da iz zakonskog prijedloga proizlazi da se to neće događati. Također, ukazao bih vam na činjenicu da je pučka pravobraniteljica uputila čitav niz primjedbi koje imaju neke imaju racio koje sam ja pretočio u amandmane koje sam predao na ovaj zakon. O ovom zakonu naravno ako sam shvatio intenciju kolega samo znamo da se u ovom Saboru štošta zna promijeniti od rasprave do glasovanja ovaj zakon ide u dva čitanja. Molim vas da razmotrite ove primjedbe koje su i pretočene u amandmane zato što držim da određene primjedbe su posebno bitne, posebno bitne i njihovo neusvajanje bi također moglo dovesti do neustavnosti zakona. I tu ću izdvojiti dvije samo. Prva je ona koja se tiče prava na žalbu. Razumijem opet ponovit ću intenciju da se ubrza procedura i pojednostavi da se ne pozivaju svi, da se u jednoj fazi određuje tko je udovoljavao uvjetima itd. itd. kod testiranja. Ali mislim da moramo svakom kandidatu koji se javio na natječaj omogućiti da izjavi žalbu protiv rješenja. Znam da će to otežati proceduru, potpuno sam svjestan toga ali s obzirom na naša ustavna prava na žalbu, ako tu žalbu uskratimo određenim osobama koje recimo iz formalnih razloga nisu mogle pristupiti, a misle da razlog zbog kojeg su isključene iz daljnjeg postupka nije opravdan, ako im uskratimo mogućnost na žalbu ja sam siguran da će netko to iskoristiti kao razlog za osporavanje ustavnosti ovog zakona. Tako da vas molim da ozbiljno razmotrite ovu primjedbu, jer držim tu se radi o članku 6. kojim se mijenja članak 52. Znači, predlažem da usvojite i da za drugo čitanje preinačite da taj stavak glasi: „Protiv rješenja iz stavka prvog ovoga članka nezadovoljni kandidat može izjaviti žalbu odboru u roku od 15 dana na način da obuhvatimo sve kandidate. Sljedeća primjedba i tu ću stati odnosi se na članak 14. koji govori o tome tko može ili ne može biti u državnoj službi. I govori o osobama koje su osuđene za kaznena djela. Bojim se da rješenje koje je predloženo u zakonu ne uvažava odredbu članka 18. Zakona o pravnim posljedicama osude kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji. Naime, tim je člankom propisano da se slobode i prava osobe za koje je nastupila rehabilitacija ne mogu razlikovati od prava i sloboda osoba koje nisu počinile kazneno djelo. U tom kontekstu držim da je potrebno predmetni članak 14. stavak prvi izmijeniti na način da se u njega uvrsti i time uvaži mogućnost nastupa rehabilitacije za posebno kazneno djelo, jer ćemo na taj način opet još jednom kažem spriječiti mogućnost da netko sutra ili preksutra uputi postupak Ustavnom sudu gdje će se pozivati da se njemu prava krše, iako je posebnim zakonom koji uređuje upravo pitanje nastupa rehabilitacije, njegov crimen u biti otklonjen. Hvala.
Hvala. Imamo tri replike. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Gospodine Grbin, govorite o sramoti ovoga zakona ili prijedloga, proceduri i načinu. Možemo svi pogriješiti, možemo to i prihvatiti. Međutim, gospodine Grbin sramota je gdje ste doveli državu. To je najveća sramota. I govoriti ministrici ono što ste vi radili da briše sve kadrove oko sebe, da se rade razno razni načini. U biti sve što ste radili bilo je isključivo uhljebljavanje. Moramo krenuti od Hrvatskih šuma, od HEP-a, od svih tvrtki koje su bile u vlasništvu države i koje su još uvijek u vlasništvu države. Sramota je gdje ste doveli državu. To bi vam tribalo kazati i priznati. Već kad govorimo o stručnjacima, na žalost kod prijema u službe jedina struka koja je bila potrebna od dna do vrha, od čistačice je na žalost stranačka iskaznica vaše stranke. To je najgore što se moglo dogoditi, a to vam mogu posvjedočiti sa svoga područja. Dakle, dolazim kako se primalo u tvrtke, institucije gdje je država u vlasništvu. Ako vas interesira neću imati dovoljno vremena, tribalo bi mi 45 minuta da sva nabrojim. Na žalost šta naši mladi ljudi stručnjaci moraju imati stranačku iskaznicu ili SDP-a ili bilo koje druge političke opcije da bi mogli opstati u Hrvatskoj. I ako imaju sreće da se zaposle ili moraju bit poltroni, to je problem, to je najveći problem. A ove izmjene će se dogoditi, naravno. Ministrice poslušajte neke savjete koji su dobri, znam da ste stručni, a vi gospodine Grbin zapitajte se kao i mi svi ovdje gdje će naši mladi. Jer jedini kriterij koji ste vi imali je bila stranačka iskaznica.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, prije svega ispričavam se što držim mobitel u ruci dok govorim. Ali razlog je tome jednostavan. Ostavio sam laptop kod kuće, pa na mobitelu imam svoje podatke pa sad ću vam pročitati jedan podatak i izuzetno mi je drago što ovdje sjedi gospođa Botički koja taj podatak zna jednako dobro kao i ja jer je jako dugo u državnoj upravi. 23.12.2011. godine u državnim tijelima Republike Hrvatske, dakle u državnoj upravi Republike Hrvatske bilo je zaposleno 55600 osoba. 3 i pol godine kasnije po prvi puta u 25 godina hrvatske nezavisnosti smanjen je broj zaposlenih u državnoj upravi Republike Hrvatske na način da je bilo zaposleno 52700 ljudi. 2900 ljudi u državnoj upravi manje. To je smanjenje broja zaposlenih od 5% što ne samo da predstavlja značajan iskorak u smanjenju troškova državne administracije, nego i predstavlja dio predizbornih obećanja koje je dala naša Vlada prije nego što je stupila na dužnost. Istovremeno ako pogledate gospodine Bulj volio bih da me saslušate ako možete dvije minute, nije teško koncentrirati se. Od 2010. i jedanaeste do 2015. rashodi za zaposlene na razini Republike Hrvatske smanjeni su za točno milijardu kuna. Opet, prvi puta u povijesti. Nažalost, dio hrvatskih službenika odgovornih je to isto osjetio. Ali bila je naša obveza uskladiti naš proračun sa realnim mogućnostima Hrvatske države. Što ste vi napravili kad ste došli na vlast? Sve ste povećali. Tako da kod svoje konstatacije o sramoti apsolutno ostajem, hvala.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Grbin govorili ste u svojem izlaganju o dvije ceste vezano uz zapošljavanje službenika u državnu službu, a ja vam mogu s obzirom na iskustvo i sve što smo prošli s vama u 4 godine reći da to nisu bile dvije ceste nego je jedna bila autocesta, pogotovo za članove SDP-a i HNS-a. To se ulazilo recimo u onaj APIS tamo dolje to su ulazili na prednja vrata, na zadnja čak je u jednom trenutku onaj ravnatelj zavapio prema javnosti neka prestanu. Neka ga prestanu zvati jer da ih više ne može zapošljavati koliko ga zovu. I tako je to išlo. A onda je bilo tih zapošljavanja bez javnog natječaja kao novi moment hrvatske politike Bundesliga dođite kod nas svi u kabinete, ako nije netko zaposlen iz tih naših stranaka iz SDP-a javite se ministru, uđete pa ćete otići s njime kao. Međutim, neki su i to iskoristili pa su se na vrijeme zbrinuli, ima ih nekoliko, znali su da moraju otići pa su ostali u državnoj službi. O tome su mediji pisali. Tako da ni taj vaš revolving door nije uspio onako kako ste vi baš zamislili. Znači, ostali su oni. Činjenica je da su ostali čak i neki evo sada pomoćnici, ima ih ravnatelja agencija koliko hoćete i vi se još kao nešto i bunite s one strane. Vama je super ustvari sada. Vaši članovi su svi zbrinuti, na ovaj ili na onaj način. I sad kažete ne valja. A jedan bivši ministar je pravosudne policajce tražio na cesti, nudio im je posao. I onda kad je to izbilo vani ako se ne sjećate, nismo to zaboravili ne', onda je rekao da nije da se malo šalio. I vi nama nudite sada moral, vjerodostojnost i vaše modele kako nešto treba funkcionirati. Pa dajte malo dođite k sebi. Znam, rekao sam resetirali ste se i zaboravili da ste bili vlast. Ali nije to bilo ono za što vi sebe predstavljate i narod vas je lijepo poslao u oporbu, štogod sad rekli.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić imajući u vidu da ste vi bili državni tajnik gospodina Kalmete malo me strah uopće u vašem prisustvu spominjati autoceste da se ne bi još jedna rukica bacila na tunel. Ali, pustimo to na stranu. Točno je da je postojao sustav revolving door. Točno je. I točno je da ga je Ustavni sud ukinuo. Točno je da taj sustav revolving door vi sada ponovno vraćate u zakon. Točno je dakle da se svi ovdje slažemo oko toga da sustav revolving door ima svoj racio. Dakle, ja vam sad ovdje ne popujem da vi uvodite nešto što ne valja. Ja vam samo govorim da smo napokon i mi s ove i vi s one strane sabornice došli na to da se radi o sustavu koji je Hrvatskoj potreban. Prije 4 godine vi ste govorili da to ne valja. Danas ga sami predlažete. Danas je vaša Vlada predlagatelj, danas su ministri u vašoj Vladi koji dolaze iz reda HDZ-a glasovali za ovakav prijedlog zakona. I mi ga u osnovi u tom dijelu, … [[Upadica se ne razumije.]] Vi hoćete reći da Vlada Republike Hrvatske nije predlagatelj ovog zakona? Ja vas molim uvaženi potpredsjedniče Sabora da provjerite da li je Vlada glasovala o ovom zakonu jer kolega Borić ima saznanja koja mi nemamo. Ovdje na naslovnici je potpis uvaženog premijera Tihomira Oreškovića. Koliko ja znam on je predsjednik Vlade naše zemlje. Kolega Boriću vaš predsjednik je glasovao za ovaj zakon. Vaš predsjednik stranke je glasovao za ovaj zakon. Problem je sa tim zakonom što on čini one greške na koje je nama Ustavni sud ukazao. I ja mogu sad ovdje govoriti da je to dobro ili loše, činjenica je da je odluka Ustavnog suda tu i da je moramo poštovati. Ja vas sad samo molim da ne ulazimo u to da još jednom nam zakon pada na Ustavnom sudu zbog grešaka za koje znamo kako ih otkloniti. Hvala.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Grbin meni je iskreno žao što ste nakon dobre pravne analize ušli u politikantske … [[Ne razumije se.]] Ali vama i svima u ovom Visokom domu koji manipuliraju sa brojem državnih službenika dajte se već jedanput naučite da u Hrvatskoj ima negdje između 8,5 i 9 tisuća državnih službenika i namještenika. U onoj cifri od 55 tisuća o kojoj vi govorite vam je vojska, MUP, pravosuđe, Porezna uprava i Carinska uprava. To su službe koje su po ovom i onom zakonu pa čak i po nekim međunarodno potpisanim konvencijama RH i moraju imati toliko i toliko ljudi. Ovo na što se odnosi ovaj zakon tangira u principu nekih 8,5 tisuća ljudi. To je to. Možete mahati koliko god hoćete. Carinska i Porezna uprava su osnovane posebnim zakonom. U MUP-u je jasno definirano zbog sigurnosti koliko ima. Znači, to vam je tih vaših 55 tisuća. A da malo bolje pogledate onda bi znali da u razdoblju od 2003. do 2007. je bilo najmanje smanjenje ovo što vi govorite državnih službenika i namještenika jer tada je došlo do velikih reforma u Hrvatskoj vojsci i tada se broj ljudi koji su bili u MORH-u na plaći smanjio. Prema tome bilo bi najbolje da ste ostali na svojoj pravnoj analizi koja je dobra, ali i onih 155 u Vinogradskoj bolnici je vjerojatno opet nekakva posljedica HDZ-a ili nekog sličnoga. Međutim, mislim da kad raspravljamo o ovakvom zakonu bi se svi trebali truditi da konačno ta državna uprava postane na službu i uslugu hrvatskog naroda i hrvatskih građana, a ovakve sitne politikantske fore ne pale nikom. I kažem, žao mi je što ste jednu dobru raspravu upropastili sa politikantstvom.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem vam kolega Šukeru što ste na takav način ocijenili moju raspravu i doista sam se trudio zadržati ju u okvirima struke. Međutim, zastupnici koalicije, većine mi nije dala. Pa eto na način na koji bace na mene kamen, ja ću ga vratiti. A što se tiče broja ako lažu mene i ja lažem vas. Prema podacima kojima raspolaže Ministarstvo uprave na dan 23.prosinca 2011.godine u državnim tijelima bilo je zaposleno 55 588 državnih službenika i namještenika bez pravosudnih tijela, državnih službenika i namještenika. Državni službenici i namještenici plaćaju se iz državnog proračuna RH. Ovdje govorimo o svima, u Ministarstvu obrane doista je bilo smanjenja u djelu koji se tiče vojske, ali bilo je smanjenja i u djela koji se tiče administracije. U Ministarstvu unutarnjih poslova bilo je smanjenja koji se tiče policajaca ali bilo je i smanjenje koja se tiču administracije. I to sve ulazi u ovaj broj. I kada raspravljamo o zakonu koji utječe na prava i obveze državnih službenika i namještenika onda moramo razgovarati o pravu i onda moramo razgovarati o zakonskim odredbama jer je to naš posao, ali je isto tako naša dužnost u svakom trenutku razgovarati i brinuti o onima na koje se taj zakon odnosi, a to su ovi ljudi o kojima sam ja govorio. Hvala.
Hvala. Završno uvažena ministrica Dubravka Jurlina Alibegović.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru hvala vam lijepo na vrlo iscrpnoj raspravi i vrlo konstruktivnim primjedbama vezano za prijedlog ovoga Zakona o državnim službenicima. Dakle, mi ćemo naravno prihvatiti sugestiju da zakon ide u dva čitanja i također ćemo prihvatiti sugestiju da idemo u proces javnog savjetovanja sa građanima kako bismo dobili što bolje impute i unaprijedili ovaj konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Ja sada ne bih odgovarala na sve pojedinačne komentare koje smo dobili, međutim dozvolite mi samo dvije naznake a vezano je za zapošljavanje na radnim mjestima za EU fondove. I bilo je puno rasprave i s jedne i s druge strane sabornice vezano na potrebe za zapošljavanje na tim radnim mjestima. Dakle u vrijeme pripreme ovoga konačnog prijedloga zakona naprosto Ministarstvo uprave nije imalo sve relevantne podatke i u međuvremenu smo dobili podatke od resornog ministarstva odnosno Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU o potrebama za tim radnim mjestima. Ja vam evo mogu reći da u državnim tijelima, odnosno u svim ministarstvima iskazane su potrebe za tim radnim mjestima, ukupno 222 zaposlena od toga zapravo još dodatno traži se 235 radnih mjesta u središnjim agencijama, fondovima i dugim javnim tijelima sa javnim ovlastima. Dakle veliki je interes i potreba za zapošljavanjem na projektima koji se financiraju iz EU fondova. Drugi moj komentar se zapravo odnosi na činjenicu i na postavljeno pitanje da i bojazan da postoji nekakva mogućnost da će se zapošljavati ljudi na državni službenici za EU fondove i za upravljanje projektima financirani iz EU fondova i da će na mala vrata ući u državnu službu i da će zapravo se zapošljavati i raspoređivati na neka druga radna mjesta. Međutim, u prijedlogu ovoga teksta zakona u članku 2. vrlo jasno se kaže da popis radnih mjesta vezanih uz poslove upravljanja i kontrole korištenja europskih strukturnih i investicijskih fondova će svojom odlukom utvrđivati Vlada i to na prijedlog središnjeg tijela državne uprave nadležnog za poslove fondova EU. Dakle, mislim da je to vrlo jasna odrednica da takve mogućnosti neće biti. Zaključno bih još rekla da ćemo sa dužnom pažnjom sve pristigle i danas komentare koje smo čuli uvažiti i nastojati ugraditi u konačni prijedlog teksta zakona u drugom čitanju. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ima jedna replika uvažene zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana ministrice, upravo ste rekli da nakon usvajanja ovoga zakona dakle Hrvatska vlada zaposlit će 222 zaposlenika vjerojatno u ministarstvima koji će se trebati baviti poslovima povlačenja fondova EU. 235 zaposlenika u agencijama i ostalim tijelima i vjerojatno negdje oko 140 novozaposlenih u kabinetima ministara. To je ukupno 597 ljudi. Ponavljam, vi ste ovdje u prijedlogu zakona rekli da primjena ovoga zakona neće zahtijevati osiguranje dodatnih sredstava u državnom proračunu RH. Ovo što ste sad rekli ukazuje da zapravo to nije istina i da tome neće biti tako. A moje drugo više retoričko pitanje je li zapošljavanje ovih 597 novih ljudi samo kroz donošenje ovog jednog zakona jesu li to te obećane reforme i koliko će to donijeti, doprinijeti obećanju između ostalog i MOST-a u pregovaračkim pozicijama sa obje strane prije konstituiranja odnosno formiranja većine da će se državna uprava reformirati na način da ona bude učinkovitija, jeftinija i što efikasnija. Bojim se da neće ali živi bili pa vidjeli, ja vam želim puno sreće u tome. Nažalost ovo mi ne ulijeva posebnu nadu. Vidimo da je očito princip kojim se vodio HDZ sve ove godine isti a sve ostalo su nijanse.
Odgovor uvažena ministrica.
Uvažena zastupnice, evo dozvolite, dakle cilj ove Vlade zaista su reformske mjere i to kako bi javna uprava bila učinkovita, kvalitetna i kako bi usluge koje javna uprava pruža građanima bile dobre, kvalitetne i na zadovoljstvo građana i na zadovoljstvo gospodarstva. To je cilj dakle Vlade RH i mislim da je to cilj svih nas pa tako i zastupnika u Hrvatskom saboru bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali. Isto tako moram reći, mi svi danas smo čuli u nekoliko navrata od zastupnika iz različitih političkih opcija da je povlačenje i trošenje sredstava iz EU fondova jedna strateška odrednica i ona je vrlo važan prioritet kako bi isto tako pridonijeli kvalitetnim projektima koji će doprinijeti društvenom i gospodarskom razvoju ove zemlje. Isto tako znamo da u postojećim tijelima javne uprave postoje ljudi koji i rade na EU projektima. Čuli smo danas da u javnim tijelima nedostaje ljudi, da neka mjesta naprosto nisu popunjenja i da su ona izsitematizirana i da u okviru projekata koji su već u realizaciji i provedbi su planirana sredstva kako bi se ljudi koji rade na tim poslovima mogli honorirati za svoj rad. Prema tome, prijedlogom ovoga zakona naprosto ne planira se opterećivati državni proračun sa nekakvim novim rashodima nego naprosto želimo, zapravo prijedlogom zakona urediti sustav, urediti one aktivnosti koje nisu na dovoljno dobar način bile riješene. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sa ovim zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. A sa ovim završavamo rad za današnji dan. Sutra nastavljamo sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe u 9,30 sati. SJEDNICA JE PREKINUTA U 16,00 SATI
Slijedeći je konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.49. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav predložili su Saboru donošenje slijedećeg zaključka o prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.49 provest će se rasprava u prvom čitanju. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga ovog zakona. Tijekom rasprave predstavnica predlagatelja prihvatila je prijedlog zaključka sukladno prijedlog saborskih tijela dajem na glasovanje prijedlog ovog zaključka. Tko je za molim? Molim rezultat. 124 za, ni jedan protiv, ni jedan suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donijet zaključak. Dobro jutro kolegice i kolege, ja vas molim da zauzmete svoja mjesta. Vidim da neki već dižu ruku. Prvi, uvaženi zastupnik Veljko Kajtazi, izvolite.