Poštovani gospodine potpredsjedniče, prije svega tražim stanku u ime Kluba nezavisnih zastupnika. I neka ta stanka traje koliko god treba dok se ministar unutrašnjih poslova ne obrati hrvatskim zastupnicima vis a vis ovoga teksta koji je izašao danas u "Slobodnoj Dalmaciji" otkrivamo četiri plana urote protiv državnog vrha. Ja se usuđujem reći jednog puzajućeg pokušaja državnog udara [[Upadica: Čekajte, polako.]] U kojem su sudjelovali i neki zastupnici Hrvatskoga sabora.
Polako. Dobro, polako. Kada bismo stanku određivali za svaki natpis u novinama ne bi stigli ništa odraditi. Kolega Novak, izvolite [[Upadica Kajin: Pa čekajte pa ja ne znam što je bitnije gospodine.]] Čekajte da čujem drugo pitanje. Recite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista tražimo stanku od 15 minuta zbog jučerašnje odluke Vlade o izmjeni koncesijskog ugovora za zračnu luku Zagreb. S obzirom da su u medijima kontradiktorne izjave oko toga što taj ugovor znači, postoji osnovana sumnja da će se ovim izmjenama prouzročiti nepopravljiva šteta.
Dobro, shvatio sam, ovako, određujem stanku od 10 minuta. Što HDSSB? Ajmo HDSSB prvo. Recite, Grubišiću, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. U svezi iste teme, dakle izmijenjenog ugovora za zračnu luku i.
Shvatio sam. HDZ Bačić.
Potpredsjedniče iz istog razloga kao Klub laburista, Klub Hrvatske Demokratske Zajednice traži stanku od 15 minuta.
Dobro. Kajin zbog novinskog natpisa a ova tri kluba zbog odluke Vlade. Stanka 10 minuta. Nastavljamo u 9,45. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,40 SATI]] Vrijeme za stanku je isteklo. Pozivam predstavnika Kluba nezavisnih zastupnika kolegu Kajina da dođe za govornicu.
Poštovani potpredsjedniče, gospodo zastupnici. Stožer za obranu hrvatskog Vukovara imao je najmanje tri rezervne opcije za slučaj da blokada državnog vrha kod bolnice na dan sjećanja ne uspije. Da su premijer, predsjednik države, predsjednik Sabora uspjeli sa službenom kolonom probiti se do memorijalnog groblja žrtava Domovinskog rata, organizatori ili organizirani redari stožera blokirali bi im prilaz samom groblju. Postojali su i potanko razrađene varijante za povratak. Prva opcija bila je sprečavanje njihova odlaska s groblja, druga je uključivala blokadu pristupa do njihovih službenih automobila i organiziranu salvu zvižduka koja je trebala pratiti čitavu scenu. Akciju su isplanirali stožer i HDZ, a put najvišim državnim dužnosnicima blokiralo je ukupno 70-tak pripadnika veterana 9. gardijske brigade Vukovi, gospićke HVIDRA-e, dio branitelja iz Ploča itd. Gotov citat. Ako je točno ovo o čemu pišu mediji, a sve se poklapa gospodo zastupnici sa izjavama predsjednika Josipovića, u Hrvatskoj je na dan sjećanja bio pokušaj pod navodnicima puzajućeg puka ili uvertire u nešto slično. To je nešto najpodlije, to je nešto najopasnije, to je nešto najgore čime se pojedinci u Hrvatskoj u cilju dolaska na vlast počinju služiti. Toga gospodo nije u Hrvatskoj bilo ni 2001., ali kao što su sve to svojim očima vidjeli diplomati, akreditirani u Republici Hrvatskoj, to valjda vide svojim očima i građani Republike Hrvatske. Sada mislim da razumiju i čemu ova eksplozija, tsunami referenduma. Ja mislim da je danas svima u Hrvatskoj jasno tko opstruira, tko ruši, tko izaziva kaos, tko politikom što gore to bolje kani se domoći vlasti. Želim i to reći da Hrvatska danas nije ugrožena izvana, Hrvatska nije ugrožena od Srbije, Slovenije, Mađarske, Italije, ne znam koga, ona je ugrožena iznutra. I danas građani ili su na braniku obrane institucija i ustavnih vrijednosti ili ste uz te pučiste. Ono što ste vi gospodo koji mi dobacujete izvodili u Vukovaru 2013., Sanader je nešto slično radio 2001. u Splitu. 2001. razlika je u tome, se samo prijetilo rušenjem institucija, a 2013. učinili ste korak više. U Splitu glavni govornici su bili Marin Barišić, nadbiskup splistko-dalmatinski, gospodin Sanader, danas više ne govorite ali ima onih među vama koji povlače konce. U Splitu se sve to dogodilo nakon uhićenja Norca, u Vukovaru tobože zbog ćirilice. Prvi je osuđen zbog ratnog zločina, a ćirilica gospodine zastupniče hrvatsko je pismo koliko i srpsko. Točno je i to što kaže predsjednik Josipović, tajne službe su zakazale. Točno je da predsjednik države, Vlade, Sabora koordiniraju, njihov rad… … /Buka u dvorani./…
Nemojte dobacivat, pustite kolegu da kaže… … /Govornici govore u isti glas./… Samo malo. Samo malo kolega Kajin. Molim vas kolega Đakiću nemojte dobacivati, nećete blokirati kolegu Kajina, nismo u Vukovaru, u Sabornici smo. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite, nastavite.
Predsjednik države i Vlade koordiniraju rad obavještajnih službi, postavljaju ravnatelja, znamo tko je ravnatelj bio ali ravnatelji biraju ljude na drugoj i trećoj razini i ovi na drugoj i trećoj razini pretpostavljam da su bliži onima koji su ih postavili tamo negdje sredinom 200.-tih godina nego ekipi koja je na vlasti. I želim isto tako vjerovati da će cijela slobodno misleća Hrvatska biti danas na braniku demokratskih i europskih vrijednosti. Vladu možete mijenjati na izborima, možda će se to dogoditi, sve je to legitimno ali nemate ni vi gospodo u HDZ-u nikoga prava rušiti. … [[Upadica se ne razumije.]]
Tko će govoriti u ime Hrvatskih laburista? Mladen Novak. … /Buka u dvorani./… Molim vas kolege da se smirite, da čujemo šta kolega Mladen Novak ima za reći u ime svoga kluba.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Prije ovih dana smo donosili prvo rebalans državnog proračuna pa iza toga i Državni proračun za 2014. godinu i dosta često su se s ove strane spominjale krađe sudski procesi protiv članova bivših Vlada. Ja se apsolutno slažem s tim da to treba riješit, imovinu koliko god je to moguće vratit, onu za koju se utvrdi da je pokradena i taj dio po mome uopće nije sporan. No međutim, ovaj Sabor u ovom sazivu je praktično sve svoje ovlasti prenio na Vladu Republike Hrvatske. Vlada upravlja i raspolaže imovinom Republike Hrvatske, a u našem slučaju to se najkraće može reći Vlada ima sve ovlasti da rasprodaje vlasništvo Republike Hrvatske i uz to sve, sve te ovlasti koje smo prenijeli na Vladu ja vas pitam a gdje su rezultati. Rezultata jednostavno nema, a pitam se a što će biti dalje kad sve ovo rasprodamo javni dug ostane onoliki koliki je. Što ćemo ostavit budućim generacijama? Gdje je tu politička odgovornost? Da to je za smijanje sam termin uopće političke odgovornosti očito stran. Mi smo ovdje barem bi trebali biti da život građanima učinimo što boljim ili naša realnost da im učinimo život podnošljivim a ne da ih dijelimo ideološkim temama. I bilo bi kud i kamo svrsishodnije da se okrenemo onome zbog čega i jesmo tu što sam rekao da građanima učinimo život podnošljivim. Hrvatska Vlada je pokazala svoj stav prema ovom Saboru konkretno u pogledu Odbora za promet kada je prije godinu i pol dana, više od godinu i pol dana upućen prvi zahtjev da se pojavi predstavnik ministarstva da bi se organizirala tematska sjednica o stanju u tom resoru. U tom resoru su Hrvatske željeznice, Hrvatske autoceste, Hrvatske pošte, zračne luke, između ostalih i Zračna luka Zagreb za koju je jučer potpisana promjena koncesijskog ugovora. Imamo u medijima sasvim dijametralno suprotne stavove, a od predstavnika Vlade nitko nije našao za shodno da se obrati ni odboru ni ovom Saboru i da nam objasni o čemu je riječ. Mislim da je to krajnje nedopustivo. Podsjetit ću vas da smo prilikom donošenja proračuna spominjali u nekoliko navrata ovdje iznose koje Republika Hrvatska plaća koncesionarima iz razloga što nema dovoljno prometa na tim cestama. Imamo i oslobađanje od PDV-a, pa recimo a javnost mislim da to mora znati, da za cestu Zagreb – Macelj za 2014. godinu izdvajamo preko 95 milijuna kuna. Mi plaćamo koncesionaru. Za BINA-u, BINA Istru po 210 milijuna za svaku godinu. Kakvi su to koncesijski ugovori? Što rade sve naše Vlade pa i ova i zbog čega javnost ne smije to znati? Tražili smo da se prezentiraju svi ugovori dosadašnji o koncesiji na odboru, nema odgovora. Nitko nije našao za shodno da barem odbor upozna o tome. Predsjednica odbora iz vladajuće koalicije je tražila tematsku sjednicu po pitanju pomorskog dobra. Kolege iz SDP-a su tražili tematsku sjednicu po svojim temama, kolege iz HDZ-a također. Ni jedanputa odgovor. Kakav je odnos ove Vlade prema ovom Saboru? A vi ste im dali neograničeno vlast, prenijeli sve ovlasti praktički što god žele mogu napraviti sa imovinom Republike Hrvatske. I onda u ugovoru koji je potpisan sa koncesionarom za Zračnu luku Zagreb stoji, ukoliko koncesionar krši prava radnika, radnik ima pravo kontaktirati davatelja koncesije odnosno ministarstvo. Stvarno ima veliko pravo! Koji to građanin u Republici Hrvatskoj nema pravo kontaktirat ministarstvo?
Isteklo je vrijeme. Hvala vam. Tko će govoriti u ime kluba HDSSB-a. Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja neću o novinskim napisima o kojima je govorio gospodin Kajin, nego sam se javio, digao ruku u svezi teme koju je izlagao gospodin Novak. I ako smo gledali svojim zdravim očima, zdravijim nego onda u to vrijeme negoli sada nakon nekoliko godina na Hrvatskoj televiziji gledali informativne emisije, dakle našoj javnoj televiziji u kojoj ima, u tim emisijama su davane izjave od strane bivšeg premijera i gospodina gradonačelnika Zagreba o zajedničkoj akciji izgradnje od 220 milijuna eura Zračne luke Zagreb u kojoj će sudjelovati država Hrvatska i grad Zagreb u podjednakim otprilike iznosima. Što danas imamo? Dakle, od te slavodobitnih tih najava danas imamo najavu otkazivanja koncesije, pa onda ulazak u spor koji smo mi već platili takvih sporova puno i sa Strabagom i sa nekim drugim firmama … [[Govornik se ne razumije.]] za tunele itd. ili je to namještaljka da se nekome, da se netko domogne novaca. I tako zaista čovjek mora početi sumnjati u takve stvari, da se nekako reklo bi se namjerno ili tiho radi, a evo radnici Zračne luke Zagreb su ukazali iako u samom ugovoru piše kako je rekao već kolega Novak da radnici u slučaju bilo čega u svezi koncesije, bilo kakve zamjedbe imaju pravo kontaktirati davatelje koncesija kao da mi saborski zastupnici ili bilo koji građani Republike Hrvatske nema pravo znati što to piše u koncesijskom ugovoru. Zašto bi samo djelatnici Zračne luke Zagreb, a ne svi ostali građani, ali njima je prije svega stalo do toga da znaju što to piše i kako se provodi koncesijski ugovor. Ja sam neki dan u raspravi o Zračnoj luci Zagreb rekao da su to zapravo nekakve fax firme. Uzimaju se silni savjetnici i plaćaju za privatizaciju i monetizaciju, na desetine milijuna kuna odlaze tim savjetnicima koji će savjetovati kako monetizirati, kome dati u monetizaciju Hrvatske autoceste. Dakle, radi se opet o prometu. Zatim prodati Hrvatsku poštansku banku, Croatia osiguranje, Croatia airlines također jer evo nutkama Kineze da kupe vidjeli smo nastup premijera gdje je bio ne znam u Rumunjskoj čini mi se jel' da Kina kupi, odnosno Kinezi kupe Croatia airlines. Ma nutkamo na tanjuru kao i ove koncesionare za Zračnu luku Zagreb. Što to ima Hrvatska država od takvih koncesija i onih koji zapravo evo znamo od kad se odugovlači i kako smo dobivali najave i izravno od ministra prometa bit će početo u 8. mjesecu, pa bit će početak radova u 9. pa bit će početak radova čekaj kenjče dok trava naraste. Još ćemo na kraju otkazati najvjerojatnije koncesiju, ali ćemo platiti isto kao što smo platili i STRABAG-u i ASTALDI-ju kako se zove firma za izgradnju tunela itd. A da od posla nema ništa. Još samo da spomenem da nije Zračna luka Zagreb jedini problem u ovoj državi, postoji Zračna luka Osijek. Zračna luka Osijek za koju nema natječaja također. Evo, ova Vlada je već dvije godine, sad dakle pune dvije godine, a da za Zračnu luku Osijek niti ima plana poslovnog razvoja a nema ni natječaja za koncesiju ni bilo što drugo. Što će se dogoditi s tom Zračnom lukom Osijek koja je zaista problematična ali i potrebna Slavoniji i Baranji? Ja zaista, teško je to odgonetnuti kamo seže iako je to da kažem strateški prioritet RH kao što je i prioritet izgradnja autocesta u Slavoniji Koridora VC koji se gradi prema granici sa Mađarskom. Meni ovo naše nezanimanje kojim smo mi zapravo i dali sve u ruke Vladi RH da se ponaša poput Luja XIV. apsolutistički prema imovini RH zaista nije jasno. Tako su u istom kao što su štrajkali, odnosno najavili štrajk djelatnici Zračne luke Zagreb mjesecima štrajkale i dokazivale radnice Kamenskoga a da saborski zastupnici se nisu udostojili ma ni priupitati niti raspraviti ovdje u ovom Saboru o tim djelatnicima.
Hvala lijepa, vrijeme je isteklo. U ime kluba HDZ-a govorit će kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege ni klub HDZ-a neće se upustiti u raspravu koju je otvorio kolega Kajin da bismo u ovom Saboru raspravljali o novinskim napisima ne znam gdje bi nam bio kraj. Osim što sam možda očekivao i klub HDZ-a da će kolega Kajin otvoriti raspravu o događajima u Vukovaru na način da se preispita rad tajnih službi. Jer o istom događaju, kolega Kajin, čuli smo jedno mišljenje ima predsjednik države, drugo mišljenje ima predsjednik Vlade pa bi možda bilo interesantno da se doista ispita istina što se u tome događalo i kako su postupali u tom slučaju tajne službe. No da se ja vratim onome zbog čega sam i zatražio u ime kluba HDZ-a stanku, to je činjenica kao što je to i kolega Novak u ime Laburista rekao da je jučer na sjednici Vlade Vlada Republike Hrvatske izmijenila bitne odrednice koncesijskog ugovora, a koji je koncesijski ugovor nastao kao rezultat javnog transparentnog natječaja koji je otvorila Vlada HDZ-a u studenom 2011. godine i da je na taj način izmjenom bitnih stavki koncesijskog ugovora, a ta stavka se sastoji u činjenici da će koncesionar u slučaju da izostane predviđeni promet u Zračnoj luci Zagreb biti oslobođen plaćanja koncesijske naknade za vrijeme dok tog prometa nema. Po nama u klubu HDZ-a to značajno mijenja uvjete natječaja jer da su za tu informaciju primjerice znali i ostali podnositelji zahtjeva za koncesiju vjerojatno bi njihova ponuda za izgradnju Zračne luke Zagreb i za upravljanje Zračnom lukom Zagreb bila možda bolja od koncesionara koji je pobijedio. Time ne želim reći da je tu povlaštenu informaciju imao sadašnji koncesionar ali ukoliko je došlo do tih bitnih izmjena natječaja trebalo je postupak zaustaviti i provesti novi natječaj po novim kondicijama kako bi svi natjecatelji bili u istom položaju. Ne znam da li će ovakva izmjena koncesijskog ugovora koji je Vlada jučer na sjednici prihvatila izazvati brojne polemike, a u prvom redu nezadovoljstvo i žalbe onih koji su se javili prema izvornim uvjetima samog natječaja. No nije samo to problem Hrvatske vlade kada je prometni sustav RH u pitanju. Naime, mi smo svjedoci da ovih dana putem ad hoc izjava koje ministar pomorstva, prometa i infrastrukture daje na ulici ili gdje ga novinari zateknu hrvatska javnost pa i mi zastupnici Hrvatskog sabora pa i mi članovi matičnog saborskog odbora doznajemo da će Vlada privatizirati cjelokupni prometni sustav RH bez ijednog strateškog dokumenta koji bi trebao ovaj Sabor donijeti i koji bi bio jasan putokaz Vladi kuda i na koji način može ići sa prometnim sustavom jer prometni sustav se isključivo gradi i uspostavlja na temelju strateških dokumenata, a ne na temelju dnevnih potreba za krpanjem Proračuna Hrvatske vlade koja ne uspijeva iznaći kvalitetan način kako isfinancirati cjelokupni prometni sektor u RH. Naime, iz izjava gospodina ministra mi čujemo da će se monetizirati i privatizirati i koncesionirati Hrvatske autoceste, da će se privatizirati zračne luke u RH, da će se restrukturirati Hrvatske željeznice, da će se privatizirati HŽ Cargo, da će se privatizirati ACI, da će se restrukturirati Hrvatske pošte. Dakle, sve što se događa u hrvatskom prometnom sustavu radi se netransparentno, daleko od očiju javnosti što je posebno važno daleko od ovog Sabora bez analiza, bez studija, bez doticaja znanosti i struke kad je u pitanju cjelokupna sudbina hrvatskog prometnog sustava. Na ovaj način ja se usudim reći da ovakvim postupkom Hrvatska vlada eutanizira prometni sustav RH. I od takvog načina posebno će biti pogođeni stanovnici juga Hrvatske koji će ovakvim postupcima Hrvatske Vlade bit potpuno odsječeni od prometnog sustava RH. Naime, znamo da je zaostala izgradnja Pelješkog mosta a i sada i najavljenom izmjenom Zakona o cestama koju ćemo raspraviti idući tjedan prije donošenja Državnog proračuna Hrvatska Vlada jasno daje do znanja da odustaje od daljnje izgradnje Autocesta pa prema tome oni prostori RH koji nemaju tu blagodat da budu oslonjeni na Hrvatski sustav autocesta prema najavljenim zakonima ostat će dakle i bez ikakvog drugog vida prometne povezanosti. Onima kojima je uspostavljena mreža autocesta prema ovim zakonima bit će dozvoljeno pristup i sa hrvatskim željeznicama na što će biti uglavnom usmjeren gro financijskih sredstava. Pa stoga u ime kluba HDZ-a tražim gospodine potpredsjedniče da de ovom Domu obrati predsjednik hrvatske Vlade, da nas upozna sa projektima Vlade kad je u pitanju hrvatski prometni sustav ili da dođe ministar pomorstva, prometa i infrastrukture i da nas on upozna kako i na koji način Hrvatska Vlada vidi izgradnju hrvatskog … [[Govornik se ne razumije.]] sustava. Hvala.
Isteklo je vrijeme. Zahvaljujem. … [[Upadica se ne razumije.]] Potpredsjednik Doma Reiner, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. U ime kluba HDZ-a tražim stanku od 15 minuta. Naime, mi smo duboko zabrinuti sa stanjem demokracije i ugrozom demokracije u Hrvatskoj vezano uz necivilizirane pritiske i netoleranciju koja je počela dominirati našim medijskim prostorom, kampanjom koja poprima razmjere opće harange, a vezano uz predstojeći referendum. Naime, referendum koji se tiče…
Dobro, nećemo sad u meritum. Rekli ste razlog.
Dozvolite mi da završim.
Da, pa objasnite, dat ću vam stanku pa ćete objasnit.
Da, ali da završim zašto, jer spomenuta…
Shvatio sam. Shvatio sam zašto. Izvolite.
U ime Kluba zastupnika HNS-a stanka sa istim razlozima.
Isti razlog?
U ime kluba SDP-a isto stanka.
SDSS.
U ime kluba SDSS-a iz istih razloga.
Kajin, nezavisni. Manjine? I HDSSB. Dobro, određujem stanku do 12,25. U 12,25 nastavljamo s radom. STANKA U 12,08 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,26 SATI]] Kolegice i kolege, molim vas da sjednete na svoja mjesta da možemo nastaviti sa radom. Još ću jedanput pročitati klubove koji su se javili i zatražili stanku da vidim da nisam nekoga propustio. HDZ, HNS, SDP, SDSS, nezavisni, manjine, HDSSB. Nema dodataka ovome popisu. Onda molim kolegu Reinera, potpredsjednika Doma da iskoristi 5 minuta u ime kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kao što sam rekao zatražili smo stanku zbog nečega što nas duboko brine. Duboko smo zabrinuti zapravo sa jednom nevjerojatnom kampanjom medijskom ali i vlasti koja rabi nevjerojatne termine kao što su primitivizam, povratak u srednji vijek, klerikalizam, fašizam, zaostalost, zatucalost, nazadnjaštvo kako bi se na taj način difamiralo pristaše "ZA" u referendumu i sve one koji imaju drugačiji svjetonazor od njihovih. To poprima uistinu razmjere zastrašivanja i to je ono što nas duboko brine. Na žalost, hrvatsko društvo pa i na taj način dolazi u još veću polarizaciju i podjelu što sasvim sigurno nije dobro. Mediji većinom u službi vladajuće koalicije drugačiji svjetonazor od onog vladajućih stigmatiziraju i sve više se među onima koji drugačije misle od vladajućih počinje javljati strah od otvorenog i slobodnog iznošenja vlastitih stavova. Ova nevjerojatna medijska kampanja koja se zapravo može nazvati harangom na neki način dovodi u pitanje i ljudsko pravo i demokraciju i pravo na drugačiji način razmišljanja. Toliko agresivnosti, toliko netolerancije, toliko isključivosti, toliko mržnje i verbalnog nasilja dugo nije bilo prisutno u našem javnom životu. Posebno smeta naravno vrijeđanje i ponižavanje pojedinaca koji su izjavili da se opredjeljuju za opciju za na budućem referendumu i etiketiranje tako ogromnog broja preko 700000 hrvatskih građana koji su se zalagali za taj referendum na djelu je sukob očito između dva vida i dva oblika i dva pogleda na društvo – civilno društvo, građansko društvo, koje je pokrenulo ovaj referendum i necivilno društvo – ostaci jednog drugog sustava iz prošlosti koji ne dopušta drugačije razmišljanje. Ono što treba isto tako reći je jedna izokrenuta slika koja dominira medijskom prezentacijom referenduma gdje se uporno prodaje priča da se s jedne strane nalazi slaba, simpatična manjina ljudi koji samo traže pravo da se vole, da budu sretni, da budu ravnopravni, a s druge strane neke mračne sile koje im to žele oduzeti koje neko pravo koje su one navodno imali im se želi uskratiti [[Upadica Stazić: Mir kolege, mir molim vas!]] što naravno nije točno. Etiketiranje koje se u toj haranzi stalno spominje, pa i izrazi koji se također olako nabacuju jedan samo fašizam a koji kod nas na žalost služe za eliminiranje neistomišljenika bez ikakvog opravdanja i argumentacije jer naravno sa takvima nema zašto se ni raspravljati sigurno nisu način na koji građansko i civilno društvo može i treba funkcionirati. Ono što posebno brine je da suprotno europskim zasadama i preporukama koje je Venecijanska komisija i Vijeće Europe 2007. godine dala, a u kojima Vlada ne smije koristiti javna sredstva, niti zlouporabiti svoju političku poziciju za jednostranu kampanju protiv referenduma kako bi građani mogli donijeti samostalnu odluku o referendumskom pitanju je apsolutno ugrožena. Mi smo svjedoci da su od predsjednika države, premijera do ministara ne samo jasno deklarirali svoj stav o tome da će biti protiv, nego pozivali građane da glasuju protiv što je duboko neeuropsko ponašanje [[Upadica Stazić: Privedite kraju. Vrijeme je isteklo.]] Prema tome, ja pozivam upravo zbog toga sve da glasuju ali po svojoj savjesti i po poštenju. Hvala vam lijepo.
Hvala. Na redu je Klub zastupnika HNS-a i poštovani kolega Jozo Radoš. Kolege dajte omogućite kolegi Radošu da ga se čuje.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. HNS je protiv svakog referenduma kojim većina nameće svoju volju i ograničava prava manjina. Danas je to seksualna manjina, sutra može biti svjetonazorska, preksutra može bit etnička, zatim regionalna, dobna, imovinska i bilo koja druga manjina. Referendumom kao najvišim oblikom odlučivanja građana o politici jedne zemlje treba se odlučivati u puno mirnijoj atmosferi i o općim pitanjima a ne o pravima manjina. I to je naš temeljni stav. Što se ovoga referenduma tiče koji je pred nama on je svakako ušao u zonu velikih društvenih podjela, ali odgovornost za to ponajprije snose oni koji su pokrenuli taj referendum i oni koji su ih podržali. Taj referendum je u velikoj mjeri, poštujući one koji ga razumijevaju kao referendum za nešto, referendum protiv, referendum protiv njih, referendum protiv onih. I ako očekujete da će u takvoj situaciji u društvu kada se pokrene takav oblik najvišeg izjašnjavanja građana ona druga strana biti mirna i pustiti da to tako prođe onda naravno niste u pravu. To je nemoguće. Stoga odgovornost za ono što se događa u najvećoj mjeri, ne opravdavajući naravno ni ispade i sa jedne i sa druge strane nakon toga, snose oni koji su pokrenuli taj referendum znajući da to ne može proći bez teških društvenih sukobljavanja. Što se harange tiče ona nije jednodimenzionalna kolega Reiner, ona se događa i sa jedne i sa druge strane, ona nije pod kontrolom Vlade. Vlada se u ta pitanja uglavnom nije miješala, međutim ona je ušla u politički prostor. Vi na svom reveru nosite slova za, vi ste u kampanji. Jednako tako i drugi predstavnici političkih stranaka temeljem svojih programa imaju pravo iskazati svoj stav. Vlada nema utjecaj na medije na takav način kao što vi to mislite. Kada bi to bilo tako onda bi imali Vladine medije i opozicijske medije a toga u Hrvatskoj na sreću nema, a to što se medijski djelatnici i javni djelatnici tako određuju to je naravno pitanje širih i dubljih društvenih odnosa i zato ne možete optuživati Vladu. Što se HNS-a tiče HNS kao politička stranka, a ne kao dio Vlade, temeljem svojih načela i programa vodi civiliziranu kampanju protiv takvog referenduma i protiv sadržaja toga pitanja. Mi smo za to da se o tako krupnim pitanjima a pravo manjina svakako je krupno pitanje, svatko od nas je ne po jednom nego po više elemenata i argumenata neka vrsta manjine temeljem svojih političkih stavova i temeljem programa vodimo civiliziranu kampanju protiv. Mislimo da je to naša zadaća jer smatramo ne samo da je ovo protivno najboljim načelima odlučivanja u društvu, jedno veliko pitanje kojim se ne samo stvaraju podjele u društvu nego se jedna skupina građana dovodi u nepovoljniji položaj i to temeljem najvišega akta i najvišega oblika odlučivanja a naravno i najvišega akta a to je Ustav RH. Smatramo da svatko ima pravo živjeti slobodno, ostvarivati svoja prava, sve do one mjere dok ne ugrožava prava drugih ljudi. Ovaj referendum je diskriminacija jedne skupine ljudi i ono što je još opasnije taj oblik većinskog odlučivanja sutra može primijenjen na svaku drugu manjinu, uključujući i na svakoga od nas ovdje u Hrvatskom saboru i na svakog građanina RH. Stoga, naricanja o tome kako se radi o haranzi, spominjanje naravno samo jedne strane, zaboravljajući da se svi oni koji će biti protiv referenduma proglašavaju nenormalnim od strane visokih predstavnika HDZ-a a da se HDZ na to ne očituje i ne ograđuje od toga stava to je također jedna vrsta harange.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a govorit će poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ja ću kratko, na početku želim istaknuti da svatko od nas ima pravo na izricanje svoga mišljenja i svoga stava. Kao što imate vi kolege tako imaju i drugi i nekorektno je ljutiti se na nekoga baš zato što izriče svoj stav i što se bori da se stav drugih ljudi čuje u javnosti i da oni pozovu birače da daju podršku njihovoj ideji jer mislimo da je upravo nekorektno da vi govorite na takav način da vi možete govoriti a drugi ne bi smjeli govoriti. Upravo je to totalitarizam i upravo je to zahtijevanje jednoumlja. I svatko ima pravo reći ono što misli, neovisno o tome da li je to pripadnik neke udruge, bilo koji član nekog društva, da li je to legitimno izabrani državni dužnosnik, da li je to bilo koji pojedinac u našoj zajednici. I kad spominjete Vladu, Vlada se nije uključila kao Vlada u ovaj referendum nego su članovi Vlade izrekli svoj stav kao što uostalom izričete i vi, kao što govore i vaši zastupnici diljem Hrvatske i to je pravo svakoga. I svatko ima pravo govoriti ono što želi. To je još jedan primjer po čemu se mi razlikujemo od vas, što nas čini drukčijima, jer evo istaknut ćemo isto i taj primjer. Mi poštujemo volju svakoga, poštujemo i to da i ovih 700 tisuća građana koji su svojim potpisom istaknuli zahtjev da žele održavanje referenduma, SDP je podržao održavanje referenduma, glasali smo za to iako se s referendumom ne slažemo, iako se ne slažemo s tim pitanjem ali smatramo isto tako da svatko ima pravo tražiti svoja prava pa tako i zajednica koja je i pokrenula ovaj referendum iako smo mi protiv njega. I neću više duljiti, mislim da sam bio jasan, reći ću samo da klub SDP-a je protiv. Protiv ograničavanja ljudskih prava. Dužnost većine je da štiti manjinu. Svatko od nas je manjina u jednom pogledu. Nitko nema pravo drugima određivati kako će oni živjeti jer evo i kolega Radoš je rekao pitamo se što je sljedeće? Čija prava će sutra biti ugrožena, tko sutra dolazi na red i upravo zato moramo biti glasni. I zato mi, svatko od nas tko je učesnik javnog života i u društvu ima pravo reći svoj stav. Tako i ja kažem svoj stav, pa pozivam sve građane da u nedjelju izađu na referendum, da budu protiv, da budu protiv diskriminacije, protiv ugnjetavanja drugih jer ljudski je biti protiv. Hvala vam lijepa.
U ime kluba SDSS-a govorit će poštovani kolega Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Klub SDSS-a se u ovoj stvari osim u raspravi u Hrvatskom saboru javno nije oglašavao. Ali slušajući i gledajući kako se stvari odvijaju, mislim da ćemo se oglasiti. Oglasit ćemo se zbog toga što vidimo da se događa sljedeće. Hrvatska se počinje dijeliti na onu koja je ustavna Hrvatska i ona koja je neustavna Hrvatska, ona koja je za poštivanje demokratskih institucija i ona koja je protiv poštivanja demokratskih institucija, ona koja je za europsku Hrvatsku i ona koja je za neeuropsku Hrvatsku, ona koja je za tradicionalizam i ona koje je za modernost. Elemente toga smo uvijek imali ali nikad ovako oštru podjelu kao što se ona sada želi proizvesti, proizvode nismo imali. Pa gdje je sve počelo? Sve je počelo u momentu kada je Ministarstvo znanosti odlučilo da pokuša ponuditi obrazovni koncept kulture spolnosti, obitelji na način kako se to čini u većini europskih zemalja. I onda se pokreće kampanja protiv tog ministarstva i onda se pokreće se svim sredstvima kampanja protiv Vlade poštovani kolega Reiner, na to ste zaboravili kao ne narodne, kao zločinačke, da mogu vam i citirati tko je to rekao ali nije ovdje mjesto. Dva vrlo istaknuta čovjeka u hijerarhiji Katoličke crkve u Hrvatskoj. A kad smo već kod toga, u zaštiti ustavnosti, zakonitosti i demokracije. Ako odete na www.nećirlici.com i vidite gdje se sve skupljaju potpisi protiv ćirilice i za referendum o ćirilici. Vidjet ćete da od ukupno 850 mjesta koje se mogu vidjeti na toj stranici, 497 se skupljaju ispred vjerskih objekata, ukupno 58%,47, je li to neki znak kolega Reiner, je li to neka poruka sekularnoj [[Upadica, Stazić: Molim vas, pustite govornika da iskaže svoje misli, može govoriti u ime kluba što hoće.]] ako mi date znak da ne govorim, ja neću govorim a ako mi date znak govorim, … [[Govornik se ne razumije.]] onda trebam govoriti kao svaki slobodan čovjek [[Upadica Stazić: Upravo tako, samo vi govorite ono što mislite izreći, a ne ono što drugi traže.]] ako za vas ovo nisu relevantni podaci za mene jesu. Ako je za vas irelevantno da li Hrvatska gubi svoj sekularni ustavni karakter, za mene je relevantno, za mene je relevantno. U 20 i nešto godina nije bilo inicijative koja je htjela ugroziti ili ograničiti sekularnost hrvatskog Ustava. Sad je ta inicijativa u toku i vi mislite da je normalno da se vodi referendum kao sredstvo za ograničavanje sekularnosti Hrvatske. I vi mislite da je normalno da ljudi neće reagirati na tako nešto. Nije normalno. I sasvim je razumljivo da ako se u kampanju uključe oni koji žele promijeniti sekularni karakter Hrvatske i koji koriste brak kao sredstvo da bi promijenili sekularni karakter Hrvatske i priču o braku kao sredstvo iako sasvim jasno znaju da unošenjem odredbe o braku kao zajednici muškarca i žene neće se ništa bitno promijeniti kad je posrijedi niti kvaliteta braka niti odnosi u braku. Ne, ali žele nametnuti još jednu nesekularnu, vjersku komponentu kada je po srijedi tumačenje i vrijednost hrvatskog Ustava. Mi smo prisegli svi na drugačiju vrijednost ovoga Ustava. Iz toga razloga, iz obrane sekularnosti a ne iz toga da bi upadao u sukob između onih koji razumiju procese koji se događaju i ne mi ćemo glasati protiv ovoga.
Na redu je klub nezavisnih zastupnika i Damir Kajin.
Poštovani potpredsjedniče, gospodo zastupnici. Evo nakon događaja u Vukovaru o kojem sam govorio jutros, nakon jednog puzajućeg državnog udara, nakon ove perfidnije referendumskim pitanjem, neki se ovdje u Saboru osuđuju govoriti o medijskim manipulacijama i zlouporabama medijima. Istina je uistinu sljedeća. Da su i građani jedan dio medija nakon dana siječanja shvatili kakva je to demokracija po HDZ-u i shvatili su da upravo HDZ je onaj koji dijeli Hrvatsku. Ja nemam ništa protiv toga da na predstojećem referendumu neki budu za, neki budu protiv, ništa nemam protiv toga ali rušiti vlast mimo izbora nešto je čemu valja reći ne, ovdje u Parlamentu ili van Sabora. Ja mislim da upravo ovo što se dešava danas u javnosti vide građani. I građani su se naprosto počeli plašiti ovakve demokracije po HDZ-u. Reći ću i ovo, čak meni, evo po meni ova referendumska definicija sada pitanje nije sporna jer i u Obiteljskom zakonu, zakonu koji je izglasan 2002. HDZ i Crkva su prihvatili upravo tu definiciju. I to me ne zabrinjava ali me brine što slijedi nakon toga. Imamo referendum o Ćirilici, gospodin Radoš je o tome nešto govorio. O ćirilici kojem se u Sv. Petru u Istri i pisalo još u 12 stoljeću zajedno sa glagoljicom gdje je HDZ danas na vlasti. Pa onda slijedi onaj referendum o abortusu. Pa da se pravo glasa vezuje uz broj djece, što više djece, to više glasa. Ali znate što je bit? Bit je da do tada treba ostati živ u ovoj zemlji. Jer 2001. sa Splitske rive prijetilo se državnim udarom a 2013. učinili ste korak više. I zato kažem da danas treba biti na braniku sloboda. A volio bih isto tako znati kako se osjećaju između ostalog i naši kardinali ili naš kardinal recimo na konklavama dok biraju Papu a sa svoda Sikstinske kapele im se sablažnjuje autor posljednjeg suda da ne kažem jedna pederčina Michelangela [[Upadica: Dajte birajte riječi. Birajte riječi.]] Pazite gospodo, birati ću riječi ali doslovce tako sa nekima sa desne strane treba govoriti. Nije fer gospodo ovo što radite i onda ću se nadovezati politici ne, sekularizaciji o kojoj je govorio malo prije gospodin Pupovac. Igrate se na najsitnije emocije, koristi se kriza, voditi se politika što gore to bolje. Vi jako dobro znate da u ovoj zemlji nitko ne govori o usvajanju djece od istospolnih parova već vi sve znate, već ova Vlast želi gospodine zastupniče poručiti samo jedno. Kao na onom Michelangelovom sudu svi smo od Boga rođeni goli, svi smo pred Bogom jednaki, takvi ćemo i umrijeti i takvima nas Bog vidi. Da, nije problem referendum, već je problem pozadina koja se krije iza toga referenduma a to je gospodo rušenje ove Vlade. I zato rekoh, danas zbog toga treba biti na braniku opstojnosti Republike Hrvatske. Hrvatska se brani demokracijom. I budite uvjereni da će ova Vlada ispoštovati volju građana na referendumu. I tu nema nikakve dileme. Ali vam se ne smije dopustiti da silom ugrožavate vlast jer time ugrožavate ne Vladu nego Hrvatsku i budućnost nas u ovoj zemlji. I za kraj, još jedanput ću spomenuti gospodina Pupovca, nisam o tome progovarao do sada u Saboru ali sada kažem, branite svi vi koji ovo slušate, gledate, pratite ova zasjedanja Sabora, branite Hrvatsku izlaskom na referendum i stavom protiv. Ali ako prevagne stav ZA a moguće da se to desi onda će nas itekako taj stav obvezati i budite uvjereni da neće biti nikoga u Vladi koji bi se, koji to neće sutradan podržati da se ugradi u Ustav Republike Hrvatske.
Hvala. U ime Kluba nacionalnih manjina govoriti će Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Pa ovako kao manjinac još ću jednom reći da je vrlo žalosno gledati šta radite vlastitoj državi i vlastitom narodu. Oskrnavljeno je dan sjećanja u Vukovaru, oskrnavljena je velebna pobjeda nogometne reprezentacije, oskrnavljen je Ustav ove zemlje i zakoni koji su usvojeni u ovom Parlamentu. I ja naprosto izražavam jedno veliko žaljenje. I još ću jednom ponoviti možemo zatvarati oči koliko hoćemo ali društvo je poprilično bolesno. Ono sve što se događalo u zadnjih mjesec, dva dana u ovoj zemlji ne služi za primjer. I ponoviti ću ono što sam čuo od jedne velike ili velikog političara hrvatskog da ste ovo radili prije ulaska u Europsku uniju nikada Europe vidjeli ne bi. Ni vi ni mi svi skupa. Sa ovakvom retorikom mi bi još uvijek čekali pred vratima Europe i ako to nekome nije jasno bojim se da će morati sa tom stvarnošću suočiti. Ja ne znam što slijedi iza ovog referenduma, ja pozivam ljude da izađu, da glasaju prema svom ubjeđenju ali da vode računa da svojim glasom ne umanjuju prava drugima. Šta je sljedeće ćirilica? Šta je sljedeće? Hoćemo li ukidati ugovore nekim vjerskim zajednicama? Šta je sljedeće? Danas je slučajno dan, dan 29. novembar dakle dan republike one bivše zemlje za koju smo smatrali da je totalitarni sistem i iz koje smo izašli. Bojim se da je onaj totalitarni sistem imao malo više sloboda nego što ih danas želimo dati u Hrvatskoj. Bojim se da je to tako, dakle svi smo iz one zemlje izašli sa željom da uđemo u nove i bolje zemlje, da uđemo u Europsku uniju a ovo što se danas radi hrvatskom društvu i hrvatskoj državi nije dobro i to je odgovornost prije svega vas koji ste pripadnici većinskog naroda mi vas možemo manjinci kao ravnopravni građani podržati u svemu onom što je pozitivno za sve a kada izgradite ili kada izgradimo društvo ravnopravnih građana i društvo svih sloboda onda ćemo i mi i naravno zemlje ekonomskog blagostanja i pravne sigurnosti za sve njene građana, onda ćemo i mi biti sretni i zajedno s vama a danas sam ja jako nesretan, vjerujem sa velikom većinom Hrvata po nacionalnosti.
I konačno, klub HDSSB-a i Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Danas kao i prošli puta kada smo raspravljali o referendumu koji je pokrenula Građanska inicijativa "U ime obitelji", kažem Građanska inicijativa "U ime obitelji" i svjesni i svjedoci medijske da kažem harange, ukrštanja ili križanja koplja u medijima do neslućenih razmjera, do osobnih napada na ljude, do blaćenja i bacanja blata ili pljuvanja po ljudima i osobno i obiteljski i svakako. Ja o tim medijima neću govoriti, najbolje oni sami o sebi govore sa svojim napisima. Svaki pametan hrvatski građanin jasno će iščitati iz tih napisa ili tih emisija ili svega onoga što mediji donose, o čemu se radi, zašto i kako pišu. Ja to uopće komentirati neću, ali pratim i čitam. Ovdje je danas bilo rasprava o tome da se Hrvatska odriče sekularnosti države. Je li i Ustavni sud tako isto procijenio da se referendumom odričemo sekularnosti države kada je donio ili presjekao onu dvojbu o tome hoće li Hrvatski sabor možda izmijeniti odluku naroda ako na referendumu bude pobijedilo ZA. Dakle Hrvatski sabor će … raspravljati i promijeniti odluku naroda. Ustavni sud se jasno izjasnio i za referendum za provođenje i za to da se odluka naroda ne može promijeniti ni odlukom Sabora. Narod je iznad, građani Republike Hrvatske … i iznad Sabora, da ne bih rekao nešto drugo pa da ne odem opet na Hrvatski olimpijski odbor zbog tužbe, a bila je jedna takva izreka davno prije. Dakle pokušalo se sekularnošću države braniti stav PROTIV na referendumu, kao da će ZA ili PROTIV promijeniti oblik države. Neće. Neće ništa promijeniti. Ovdje se spominje dakle i Obiteljski zakon u kojemu je sve definirano gotovo isto kao što je i ovo pitanje na referendum. Pa je li Obiteljski zakon nelegalan, jel on izvan normi, što to mi mijenjamo, ništa ne mijenjamo. Obiteljski zakon to kaže, samo ovaj puta ide u Ustav, dakle Ustav potvrđuje Obiteljski zakon i ništa drugo. Svjesni smo mi svega toga. I bilo je rečeno ovdje u jednoj raspravi da ako se glasa ZA da nećemo riješit probleme Hrvatske države. Točno je da se ovime zamagljuje, ovim ovakvim temama, počevši od ćirilice, Obiteljskog zakona, Ustava, zamagljuju se stvarni problemi hrvatskih građana koji će doći još i u težemu obliku, obliku težega života i 2015. godine. Tamo nas tek čeka kalvarija, ekonomska, gospodarska, a mi se ovdje zamlaćujemo oko novina i oko napisa, mrzimo jedni druge gotovo. Pogledajte koji su to izrazi i iskazi mržnje, nevjerojatno. Gore nego na izborima. Podijeli smo se na sve strane, ne samo na stranački. Zašto to, čemu to, pa pustimo građane da odluče svojom voljom, svojim razumom, svojom pameću. Ma ne možete vi promijenit ničiju, a samo ćete dobiti neprijatelje, protivnike, jedni druge mrzimo, evo i tu smo postavili table, neki su ovako, neki onako. Čemu to govori? Kaže se da će ako se eto glasa ZA ništa se neće promijenit. Pa kao da će se promijenit nešto u ekonomsko-gospodarskom smislu i biti manje sirotinje ako se glasa PROTIV. Neće. Dakle pitanje je za ekonomsko-gospodarsku situaciju, demografiju Republike Hrvatske potpuno irelevantno. Potpuno irelevantno. To sam čuo prošli puta, kaže ako glasam ZA neće se ništa promijenit, pa ako se glasa PROTIV hoće li se onda promijenit? Pustimo na miru, smirimo tenzije. Apeliram i na medije i na one koji toliko žestoko provode medijsko da kažem navijanje, evo neću reći harangu, da građane puste na miru, da ih ne maltretiraju sa takvim stvarima koje sad vidimo u medijima. Neka odluče sami u nedjelju. HDSSB se izjasnio, on je za.
Dobro, hvala vam. Evo sad sat vremena nakon što smo trebali počet s glasanjem konačno ćemo započeti. Sad prelazimo na predviđeni dnevni red. - Konačni prijedlog Zakona o provedbi uredbe ez br.850/2004, o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E broj 536; Predlagateljica Zakona je Vlada RH. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da, zamjenik ministra okoliša i prirode, Hrvoje Dokoza, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane zastupnice i zastupnici. Uredba Europske zajednice 850/2004. Europskog parlamenta i vijeća od 29.travnja 2004.godine o postojanim organskim onečišćujućim tvarima kojom se izmjenjuje i dopunjuje direktiva 79/117 Europske zajednice prvenstveno se odnosi na zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja kao posljedica ispuštanja postojanih organskih onečišćujućih tvari u okoliš. Te tvari prenose se preko međunarodnih granica, daleko od njihovih izvora i trajno ostaju u okolišu. bioakumuliraju se kroz prehrambenu mrežu i predstavljaju rizik za ljudsko zdravlje i okoliš. S ciljem smanjivanja negativnog utjecaja tih tvari na okoliš i ljudsko zdravlje na međunarodnoj razini prihvaćene su konvencije i protokoli kojima se daje okvir za provedbu mjera za smanjivanje tih negativnih utjecaja. To su Stockholmska konvencija o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i protokol o postojanju organskih onečišćujućim tvarima uz Konvenciju o prekograničnom onečišćenju zraka na velikim udaljenostima iz 1979.godine. Za područje smanjivanja negativnog utjecaja onečišćenja na sastavnice okoliš, voda, zrak, tlo. Bazelska Konvencija nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju, Roterdamska konvencija o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini. RH je stranka svih navedenih međunarodnih ugovora. U zakonodavstvu RH problematika postojanih organskih onečišćujućih tvari podijeljena je između nekoliko središnjih tijela državne uprave. Ministarstvo nadležno za zaštitu okoliša za pitanje onečišćenja zraka emisijama u zrak i tlo i postupanje s otpadom. Ministarstvo nadležno za zdravlje, postupanje s kemikalijama, Ministarstvo nadležno za poljoprivredu, onečišćenje zaštite voda, poljoprivrednog zemljišta, veterine te Ministarstvo nadležno za gospodarstvo koje uređuje postupanje s uređajima koji sadrže poliklorirane bifenile i poliklorirane terfenile. Označavanje i zaštita na radu pri rukovanju s takvim uređajima. Suradnja tijela zadužena za praćenje provedbe Stockholmska konvencije uspostavljena je 2008.godine odlukom Vlade RH kojom je tadašnje ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva osnovalo radnu skupinu s drugim predstavnicima središnjeg tijela državne uprave. Ministarstvom poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, Ministarstvom regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva, Ministarstvom zdravlja i socijalne skrbi, Ministarstvom gospodarstva, rada i poduzetništva radna skupina je izradila izvješće o provedbi Stockholmske konvencije ta razdoblje 2009.2010.kojeg Vlada RH prihvatila u studenom 2011. U pripremi je i drugo izvješće za razdoblje 2011.prosinac 2012.godine koje će biti upućeno na prihvaćanje Vladi RH u prosincu 2013., znači idući mjesec. Radi osiguravanja dosljednog i djelotvornog ispunjavanja obveza zajednice prema protokolu o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i Stockholmskoj konvenciji bilo je potrebno uspostaviti zajednički pravni okvir unutar kojeg će se poduzimati mjere posebno radi ukidanja proizvdnje, stavljanje na tržište i upotrebe namjerno proizvedenih postojanih organskih onečišćujućih tvari. 2004.godine donesena je Uredba Europske zajednice 850/2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Uredba je prenesena u zakon o provedbi Uredbe Europske zajednice broj 850/2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima kojim se utvrđuju nadležna tijela, zadaće nadležnih tijela, izvješćivanje prema komisiji, provođenje nadzora i prekršajne odredbe za provedbu uredbe Europske zajednice u RH. Nadležna tijela, središnja tijela državne uprave nadležna za zaštitu okoliša, zdravlje i poljoprivredu, gospodarstvo, vodno gospodarstvo, šumarstvo i veterinarstvo. U provedbi Uredbe Europske zajednice 850/204 ovog Zakona surađuju sa agencijom za zaštitu okoliša, Hrvatskim zavodom za toksikologiju i antidoping, Hrvatskim vodama, Hrvatskim šumama, Hrvatski šumarskim institutom i Hrvatskim centrom za poljoprivredu, hranu i selo i zavodom za zaštitu bilja. Prekršajne odredbe propisane su u skladu sa člankom 33. prekršajnog zakona te zakonima kojima se uređuje postupanje s tim tvarima. Donošenjem zakona o provedbi uredbe Europske zajednice 850/2004 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima Republika Hrvatska ispunjava svoju obvezu države članice Europske unije omogućujući direktnu primjenu predmetne EU uredbe. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem zamjeniku Dokozi. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba HDSSB-a govoriti će zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicama, kolegice i kolege zastupnici. Možda u ovoj sabornici ja kao građanin Slavonskog Broda i saborski zastupnik ili narodni zastupnik imam ponajviše prava govoriti o ovoj temi. Naime, dakle radi se o Zakonu o provedbi uredbe iz, da ne nabrajam sada brojke jer to zamara, iz 2004. godine o postojanim organskim onečišćujućim tvarima sa konačnim prijedlogom zakona. I onda u ovom materijalu gdje je više od 50% pisanih ovih papira se nabrajaju sve moguće konvencije, protokoli, međunarodni ugovori, Stockholmska konvencija, zakoni naši o zaštiti zraka, o vrijednostima emisija onečišćujućih tvari u zrak, pravilnika, uredba o razinama onečišćujućih tvari, pravilnik o praćenju kvalitete zraka, zatim Zakon o zaštiti okoliša, pravilnik o gospodarenju otpadom, sve ono što se odnosi zapravo na onečišćenje zraka, tla i vode. U ovom zakonskom prijedlogu je propisano i tko to prati, kakve su sankcije i tko vrši nadzor ili inspekciju svega ovoga. Unatoč svih lijepih želja koje se odnose na dakle potrebu omogućavanja neposredne primjene uredbi Europske unije u Republici Hrvatskoj u području zaštite okoliša i zdravlja ljudi sukladno članku 206. Poslovnika Hrvatskoga sabora predlaže se dakle donošenje Zakona o provedbi Uredbe EZ broj 850, točno iz 2004. godine. Unatoč dakle svih ovih zakonskih odredbi građani u Slavonskom Brodu i dalje muku muče sa kvalitetom zraka pa čak i vode s obzirom na postojanje rafinerije u Bosanskom Brodu i njenu poluciju dakle izbacivanje onečišćujućih tvari iz te rafinerije koja je do duše u drugoj državi ali sada smo mi od 1. srpnja članica Europske Unije i Europska Unija a i Hrvatska kao članica ima pravo zaštiti svoje građane na razno razne načine u svezi rada i da kažem zatrovanja, trovanja zraka iz rafinerije u Bosanskom Brodu. Koliko se vodila samo borba za uspostavu mjerne stanice, najprije broj 1. a sada i broj 2. koja je pokretna mjerna stanica. Koliko je puta ministar Zmajlović dolazio i obećavao Brođanima, dakle, ono što zdrav razum može sam zaključiti kako to učiniti na osnovu svih ovih pobrojanih uredbi i ostaloga koliko to treba Brođana i brodske djece završiti po dječjim bolnicama i odjelima u Zagrebu, Slavonskom Brodu i drugdje da bismo došli do jednostavnih rješenja kojim se može dakle putem, dakle diplomacije ili pak putem transgranične suradnje, prekogranične suradnje između republike, državne Bosne i Hercegovine, jer ona nije republika nego je federacija i jedna republika zajedno, dakle i Republike Hrvatske o modernizaciji rafinerije u Bosanskom Brodu koja je u rukama stranih vlasnika, neću sada ovdje reklamirati ni jednog stranog vlasnika. Dakle, Bosna i Hercegovina treba stupiti u predpristupne pregovore sa Europskom unijom, uvjet za to je jednostavno rješenje rafinerije u Bosanskom Brodu. Dok ne riješite rafineriju u Bosanskom Brodu kao trovače zraka u Republici Hrvatskoj ne može se pristupiti pregovorima. Samo jednostavan akt, bilo Ministarstva vanjskih poslova, bilo vašeg Ministarstva Odboru Europskog parlamenta za okoliš koji je vrlo osjetljiv na takve stvari dostaviti dopis. I sam sam sudjelovao na radu toga odbora i na radu povjerenstva za otvaranje pregovora sa Bosnom i Hercegovinom i iznio taj problem. Rekli su da kod njih ima dobre volje ali Republika Hrvatska treba, treba dakle intervenirati svojim dopisom ili bilo kakvim drugim aktom. Dopisa ili drugog akta nema. Zašto? Zato što JANAF zarađuje 80 milijuna kuna godišnje na prijevozu nafte za rafineriju u Bosanskom Brodu. I je li 80 milijuna kuna vrijedno zdravlje 80 tisuća ljudi? Je li cijena zdravlja ljudi u Slavonskom Brodu zarada JANAF-a? Kada bi JANAF postupio onako kako bi trebao postupiti računajući na zdravlje ljudi i djece u Slavonskom Brodu onda bih zavrnuo ventil i rekao gospodo ne može više tako. No, tako nije. E sada što su to onečišćujuće tvari, organske onečišćujuće tvari? U ovom materijalu gotovo da se ne spominje. Vi ste spomenuli fenole ali u materijalu toga nema. Pitam se zašto u ovom pisano materijalu nema pobrojanih organskih onečišćujućih tvari koje izlaze i zagađuju bilo zrak, bilo vodu ili tlo. Pa da svi zastupnici i oni koji nisu da kažem educirani u tom smislu, koji nisu upoznati sa kemijskim supstancama pa da se kaže je li to benzen, jesu li to lebdeće čestice, jesu li to dušikovi spojevi ili bilo koji drugi spojevi pa da vidimo koji su to spojevi i protiv čega se zapravo trebamo boriti. Ovako imamo jedan zakon ono juriš na vjetrenjače. Ja znam da će i ja ću biti da se ovo usvoji, da budemo odmah jasni da će HDSSB biti za ovaj zakonski prijedlog ali tražimo jednostavnim riječima pojašnjenje i nabrajanje tvari koje su dakle štetne ili koje su organske onečišćujuće tvari. Dakle ono što je jedan obični čovjek u sudskom sporu sa Rusijom, zove se Fadejev, napravio tuživši Rusku državu, dakle državu majčicu Rusiju za smanjenje kvalitete života zato što je njegova kuća, rafinerija napravljena pored njegove kuće bez njegovog dopusta ili znanja. Isto je doživljavao kao građanin Slavonskog Broda. Nije tužio rafineriju i Rusku državu za trovanje benzenom, lebdećim česticama, sumporovodikom, sumpornom kiselinom koja u spoju dakle H2S plus H2O stvara se H2SO4 koje kao kisele kiše padaju na tlo, zagađuju i vodu i tlo, nego je tužio Rusku državu za smanjenje kvalitete zraka zato što sa svojim unukom ne može od smrada prošetati u svom dvorištu, zato što mu žena ne može objesiti rublje jer rublje poprimi miris svih spojeva onečišćujućih u zraku. Zato što nema život kao ostali građani koji ne žive u blizini rafinerije. I dobio je spor pred Europskim sudom za ljudska prava. Jedna obična jedinka u Rusiji je dobio spor protiv države Rusije i dobio je pravo na obeštećenje. Građani Slavonskog Broda nemaju izgleda ili ne znam ni ja zašto se ne žale Europskom sudu za ljudska prava. Imamo i gradonačelnika, imamo i Vladu Republike Hrvatske koja se busa u prsa da će riješiti taj problem, ali problem se ne rješava. Zbog toga evo dvije opaske. Molim vas kao ministarstvo da imate rješenja i diplomatskim putem da se ta stvar riješi, to je jedan put, a drugi put da nam navedete koje su to organske onečišćujuće tvari. Sve ove druge stavke što je to inspekcija, koliko se kažnjava, dakle represivne mjere zakonske, tko to nadzire, koji su organi u državi od ministarstva pa do inspekcija veterinarskih, kako sve piše ovdje, dakle svih mogućih inspekcija koje postoje u Republici Hrvatskoj, poljoprivrednih, veterinarskih, ne znam ni ja kakvih sve ne, Fonda za ekologiju i energetsku učinkovitost i da ne nabrajam ovdje, da ovdje ne trošim vaše i naše dragocjeno vrijeme. Dakle sve to je prihvatljivo, ali za Slavonski Brodogradnja rješenja nema. Osjetio sam potrebu govoriti o ovome upravo iz razloga što se vrlo malo brige vodi od onih koji imaju moć i mogućnost da djeluju i da interveniraju, počevši od razmatranja transporta nafte putem tzv. jadranskog naftovoda pa do intervencija u smislu diplomacije, bilo tihe, bilo javne, prema Europskoj uniji da zaštiti svoje građane. Mi ne smijemo više na ovaj način ili na stari način promatrati ovaj problem jer mi smo sada dio i članica Europske unije i kao takvi imamo određenu poziciju, ne kažem sad neku dominantnu ali imamo pravo potraživati za sve građane Europske unije jednake uvjete života, kvalitetu života, kvalitetu disanja kao što to ima bilo tko u Alpama, na Schwarzwaldu, na Dilj gori kod nas, na Velebitu, tako mora biti i u Slavonskom Brodu. Zakon ćemo podržati, ali samo dajte provedite ga. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvo poštovana kolegica Mirela Holy. Izvolite.
Poštovani kolega, pa je, činjenica je da u samom dokumentu ovog zakona nije dan popis točno koje su to ustvari te postojanje onečišćujuće organske tvari, međutim mogli ste sami se informirati i potražiti Stockholmsku konvenciju i onda biste vidjeli koje su to izuzetno opasne tvari na tom popisu. jednu od njih ste i spomenuli, to je benzen. Između ostalog na popisu se nalaze i DDT koji je na svu sreću već cijeli niz godina zabranjen gotovo u cijelom svijetu. To su poliklorirani bifenili, poliklorirani terfenili, zatim su tu aldrin, klordan, endrin, heptaklor, heksaklor, benzen, toksafen, mireks, zatim jako toksični dioksini i furani koje jako često spominjemo kao kancerogene spojeve. Dakle ja mislim da je i obaveza saborskih zastupnika kada se pripremaju za raspravu o nekim temama da pokušaju saznati nešto više, da to ne mora nužno pisati i u samom tekstu zakona.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Kolegice Holy, ja nisam bio niti ću biti ministar ekologije i energetske učinkovitosti da proučavam materijale iz Stockholmskih i ostalih konvencija koje su vama dolazile na stol i koje ste bili obvezni znati, ali kao zastupnik i kao građanin Hrvatske … da sam liječnik pa dobro znam o čemu vi govorite, ali naša javnost ovdje mora znati. Nije to zbog mene Stockholmska konvencija nego zbog građana Republike Hrvatske, o tome bi trebali ovdje pričati. A to da mi sakrivamo što se nalazi u Stockholmskoj konvenciji, to nije u redu, dakle da samo vi iz ministarstva i možda par kolega ovdje znaju o tome. Trebamo građanima reći upravo kako ste vi rekli da su to benzeni i njegovi spojevi, da je to sve ono što ste nabrojili. Nadalje, pisao sam malo, pratio sam vas. Aha, DDT koji je proizveo oštećenja fetusa u nekim zemljama kod upotrebe. Dakle, da su to terpenili, heksa klor benzeni, dioksini. Ali to treba izreći ovdje i treba izreći gdje to mi imamo emisiju svih ovih onečišćujućih organskih tvari u Republici Hrvatskoj. Dakle, ne možemo samo zakon suhoparno usvojiti. Evo mi smo usvojili ono što Europa propisuje i gotovo. Dajte recimo recite, evo moj kolega Bubalo pita šta se ovdje radi u tom zakonu, o čem se tu radi, šta se događa? Pa sam evo pokušao narodnim rječnikom objasniti dio. Ali sam zaista kao građanin Slavonskog Broda dužan u ime svojih glasača i birača, ima onih koji me nisu birali izreći ovo što sam izrekao. Hvala vam lijepa.
Repliku je prijavio i kolega Tomislav Žagar.
Kolega, potpredsjedniče Sabora. Pa kolegica Mirela Holy je zapravo rekla ovaj dio koji sam, dakle u Stockholmskoj konvenciji u dodatku C se, mislim da se spominjalo o čemu vi govorite. Da li je trebalo ući u zakonski prijedlog to nisam siguran da je neophodno, ali ne bi škodilo da je ušlo. Ali mislimo u samom ugovoru postoji. A što se tiče ovog zagađenja o kojem govorite doista je to ozbiljan problem i on se vuče dugi niz godina. Ono o čemu se ljudi iz rafinerije brane je zaostatak u modernizaciji. Oni tvrde da će modernizacija nastupiti. Međutim, to već predugo traje. Naravno tu je problem onda odnosa dviju država i sigurno da taj problem bi se trebalo što prije riješiti ali nije ga lako riješiti. Evo hvala.
Na repliku odgovara Boro Grubišić.
Ja bih vam otpjevao kolega ono Parole, parole. Dakle, riječi, riječi, riječi na talijanskom jeziku. Dakle, radi se samo o rekao bih potvrđujete ono nerad i nemoć i vaše Vlade kao i HDZ-ove po pitanju zagađenja zraka u Slavonskom Brodu. A to treba li navesti da ste vi, pa izvolite izići za govornicu pa objasnite građanima šta su to dioksini, šta su benzeni, terpenili, heksa klor benzeni, sumporo vodici, sumoprna kiselina. Doduše neke stvari ljudi znaju, ali neke i ne znaju. Pa javite se za raspravu, a ne da mi prigovarate. Hvala vam lijepo.
Nastavljamo raspravu po klubovima, pa će u ime kluba HDZ-a govoriti poštovani kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržati će Zakon o provedbi Uredbe broj 850. iz 2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima s Konačnim prijedlogom zakona. Naime, predloženim zakonom omogućava se neposredna primjena Uredbe EU u Republici Hrvatskoj kojoj je osnovni cilj primjena mjera i ukidanje ili ograničavanje proizvodnje, stavljanje na tržište i uporaba organskih onečišćujućih tvari, tvari koje se prenose daleko od izvora i trajno ostaju u okolišu, bioakumuliraju se kroz prehrambenu mrežu i predstavljaju rizik za ljudsko zdravlje i okoliš. Kao što je već i malo prije bilo govora i od strane zamjenika ministra ove su tvari regulirane Stockholmskom konvencijom o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i protokolom o postojanim organskim onečišćujućim tvarima uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka. Također je rečeno kako je Hrvatska postala stranka Stockholmske konvencije iz 2007. godine, a glavni cilj te konvencije je primjena mjera i najboljih raspoloživih tehnika za smanjenje ili uklanjanje ispuštanja postojanih organskih onečišćujućih tvari navedenih u dodacima A, B i C konvencije o čemu je malo prije kolegica Holy govorila, proizvodnje i uporabe uključujući i nenamjerne proizvodnje, te smanjenja ili uklanjanja, ispuštanja iz zaliha otpada. Također što je važno za ovaj zakon reći da je Hrvatska postala strankom protokola 2007. godine i na taj način je na toj globalnoj razini rekao bih Hrvatska preuzela obveze koje proizlaze iz i uredbe koju danas uključujemo u hrvatski pravni sustav. No također ono što ne znam da li je već rečeno da je Hrvatska 2008. godine, a upravo nakon što je postala strankom navedene konvencije i protokola donijela Nacionalni plan za provedbu konvencije o postojanim onečišćujućim tvarima. Naime, još 1996. godine započeo je proračun emisija i izvješćivanje emisije postojanih organskih onečišćujućih tvari u Republici Hrvatskoj u skladu sa međunarodnom metodologijom. Samo za ilustraciju navest ću nekoliko podataka. Naime, među tvarima o kojima danas raspravljamo svakako su dioksini i forani čija emisija nastaje pri izgaranju ogrjevnog drva u sektoru kućanstva kao i ostalim procesima koji pridonose ovoj emisiji jesu procesi proizvodnje čelika u elektrolučnim pećima, izgaranja goriva u energetskim postrojenjima kao i pri spaljivanju otpada. U 2011. godini emisija dioksina i forana bila je za 24% manja u odnosu na 1910. godinu uglavnom zbog smanjenja potrošnje i ogrjevnog drva u Sektoru opće potrošnje koje čini približno 95% ukupnih emisija. Protokol o postojanim organskim onečišćujućim tvarima obvezuje Republiku Hrvatsku da emisije dioksina i forana ne smiju prelaziti emisiju u baznoj 1990. godine. Republika Hrvatska kao što vidimo u potpunosti udovoljavam tom zahtjevu. Nadalje, također jedna od grupa postojanih organskih onečišćujućih tvari jesu policiklički aromatski ugljikovodici a najznačajniji izvor njihove emisije u 1910. godini bili su procesi izgaranja goriva u Sektoru opće potrošnje, proizvodnje koksa i primarnoj proizvodnji aluminija. Ukupna emisija tih tvari u 2011. godini u odnosu na baznu 1910. godinu smanjena je za 35%. Kao rezultat smanjenja potrošnje ogrjevnog drva u Sektoru kućanstva te zbog zaustavljanja procesa proizvodnje koksa i primarne proizvodnje aluminija. Nadalje, kad govorimo o tim tvarima treba spomenuti i pesticide koji, do čije emisije dolazi prilikom primjene sredstava za zaštitu bilja u poljoprivredi. Inače, kada govorimo o ovim podacima onda svakako treba se referirati na gospodina Grubišića koji s pravom negoduje da usprkos postojanju svih međunarodnih konvencija, usprkos činjenici da smo donijeli u RH odgovarajuće zakonodavstvo koje ide za tim da sprečava štetne emisije stakleničkih plinova, emisije štetnih tvari u zrak, činjenica da u dijelu provedbe kasnimo da u provedbi nismo efikasni i da građani na prostorima i područjima RH kao što je Slavonski Brod, kao što je Sisak, kao što je dio Rijeke svakako da imaju pravo negodovati zbog te činjenice. I u tom smislu apsolutno podržavam sve što je gospodin Grubišić govorio jer usprkos našim nastojanjima da cjelokupno hrvatsko zakonodavstvo uskladimo sa pravnom stečevinom EU, da provodimo sve one međunarodne pravne instrumente konvencije i protokole u tom dijelu zaista nismo učinkoviti, a što je kad je u pitanju Slavonski Brod posebno otežano situacijom da je onečišćivač na području susjedne države koja nije u isto vrijeme članica EU, koja onda još uvijek nije niti potpisnicom svih onih konvencija koje bi je primorale da ubrza procese podizanja prerade nafte u rafineriji Brod na višu razinu koja bi onda spriječila doista onečišćenje zraka u Slavonskom Brodu zbog čega kao što je gospodin Grubišić rekao s pravom negoduju stanovnici Slavonskog Broda. Inače kada govorimo o emisiji stakleničkih plinova i njihovom utjecaju na klimatske promjene u RH onda treba reći da je RH kao stranka okvirne Konvencije UN-a o promjeni klime i kao stranka Kyotskog protokola u ovom prvom kyotskom razdoblju kojega možemo ocijeniti da je završio praktično sa 2012. godinom RH je u dijelu emisije stakleničkih plinova u potpunosti izvršila svoje obveze jer je smanjila emisiju stakleničkih plinova na području RH za 5% u odnosu na baznu 1990. godinu. Pred nama je sada jedno izazovnije razdoblje do 2020. godine koje je EU definirala Strategijom za održivi i uključivi rast, pametan održivi i uključivi rast koji podrazumijeva smanjenje emisije stakleničkih plinova do 2020. godine za 20%, a što smo i mi u RH jasno ne samo pristupanjem u punopravno članstvo EU nego i prošlogodišnjim sastankom i Konvencijom u Dohi prihvatili i obvezali se da ćemo do 2020. godine smanjiti emisiju stakleničkih plinova za 20%, ući u sustav trgovanja i javne dražbe sa stakleničkim plinovima itd., itd. Tako da RH s jedne strane kada se u cjelini gleda zadovoljava vrlo stroge uvjete i kriterije koji nas obvezuju da smanjimo emisiju stakleničkih plinova i time doprinosimo ublažavanju klimatskih promjena, ali s druge strane postoje ekscesni slučajevi i ekscesni prostori u Hrvatskoj kao što je između ostaloga i Slavonski Brod koji nam ne daju za pravo da te uspjehe ako tako mogu reći iako su ti uspjesi u većini determinirani činjenicom da je zbog krize, recesije, zbog ratnih događanja u RH značajno smanjena ona proizvodnja koja kao rezultat ima ispuštanje stakleničkih plinova u RH se dogodila upravo zbog tih kriznih recesijskih vremena više nego zbog naše promišljene politike da ulaganjima u tehnološke procese smanjimo emisiju stakleničkih plinova. Ali, činjenica da je smanjena emisija stakleničkih plinova u RH to je ono što nas u načelu može zadovoljiti. Ali, kažem to nikako ne može zadovoljiti i to nije utješno za stanovnike Slavonskog Broda ili Sisačko-moslavačke županije, odnosno Siska gdje dvije rafinerije još uvijek nisu dostigle potrebnu razinu tehnološkog procesa koji bi onda mogao jamčiti stanovnicima niti u Sisku niti u Slavonskom Brodu da mogu na taj način reći da evo da je ovakvom zakonodavnom regulativom u RH, ovakvim ponašanjem javnog sektora i gospodarstva koje provodi međunarodne konvencije koje idu za zaštitom zraka da je polučila kvalitetnim rezultatima. No kako ova uredba ipak u manjoj mjeri se dotiče teme zagađivanja onim tvarima koje su posebno vezane uz rafineriju ali svakako i njima jasno je da ćemo zbog činjenice da će ovakva uredba dodatno urediti pravni sustav RH kada je u pitanju onečišćavanje zraka. Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene dvije replike. Ali prije toga jedna obavijest. Predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav kolega Peđa Grbin obavještava da će se sjednica odbora održati danas u dvorani "Josip Jelačić" nakon glasanja. Dakle, nakon glasanja. Prelazimo na replike. Prvi se za repliku javio Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić vi ste za Bosnu i Hercegovinu pobrojili sve dakle sva njena sudjelovanja u europskim institucijama. Međutim, osobno sam bio nazočan dakle sjednici Komisije za otvaranje pretpristupnih pregovora između Europskog parlamenta i BiH, dakle pretpristupnih pregovora. BiH ima puno zapreka i prepreka s obzirom i na svoju političku konstituciju itd., jedna Federacija i jedna Republika i niz ustavnih problema ali kada već imamo, a nitko se na to ne osvrće, gotovo njihove ne samo pa ja bih rekao neću reći zločeste ali i nekakve uvjete koji postavljaju za Pelješki most na suverenom hrvatskom teritoriju onda pogotovo imamo pravo zbog Slavonskog Broda postaviti uvjete za rad rafinerije u Bosanskom Brodu. I drugo, u Slavonskom Brodu svi znate koji putujete na istok Hrvatske kada prolazite kroz Slavonski Brod, ja ne znam tko je od vas putovao, ali svatko živ tko je putovao automobilom osjeti promjenu kvalitete zraka da ne kažem smrada doslovce kada prolazi autocestom kroz Slavonski Brod. A u Slavonskom Brodu nema ni koksare, ni tvornice aluminija, niti su kotlovnice koje su trovači zraka također onečišćivači zraka nisu sve na neku ložu nego ima ih 60,70% na plin, dakle plinske ipak nekako ekološki prihvatljivije gorivo, jel. Prema tome o ovom što ste pričali i o supstancijama koje izlaze i Koksara Bakar je bila zaista zagađivač zraka zna gospodin Klarić, u aluminij Šibenik itd., sve je to tako bilo ali u Brodu toga nema i onda je jasno da je rafinerija zapravo glavni zagađivač zraka u Slavonskom Brodu.
Na repliku odgovara Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišiću slažem se s vama potpuno. Ja moram reći da evo sinoć smo imali jedan okrugli stol na temu klimatskih promjena gdje mi je i kolega Plenković koji je bio i vaš kolega kao promatrač u Europskom parlamentu uručio odgovor europskog povjerenika za zaštitu okoliša gospodina Potočnika iz Slovenije. Kao odgovor na njegovo pitanje što Europska komisija planira i na koji način misli utjecati na vlasti susjedne države kako bi se ubrzao proces rekonstrukcije rafinerije nafte u Bosankom Brodu i u odgovoru povjerenika piše da Europska komisija kako to kažu europski, članovi Europske komisije razmatra bilateralne i multilateralne instrumente kako i na koji način prisiliti susjednu državu da se ponaša u skladu sa prihvatljivijim ponašanjima koja bi trebalo i radima koji bi trebalo napraviti na rekonstrukciji same rafinerije. Jedan od tih instrumenata svakako je čini mi se i sporazum o stabilizaciji i pridruživanju koji ja mislim očekuje susjednu državu kako bi ušla u sustav pristupanja u punopravno članstvo u Europsku uniju pa i u djelu koji se odnosi na Rafineriju nafte Slavonski Brod. Inače, kad govorimo o tim pritiscima koje RH ne može napraviti prema BIH a s druge strane, kažemo kao BIH vrši pritisak na RH u djelu koji se odnosi na izgradnju mosta kopno Pelješac, ja moram reći da su i te izjave Hrvatske Vlade potpuno neprimjerene, zbog čega? Zbog toga što je BIH 7,prosinca 2006.potpisala sa RH na razini stručnih ekspertnih skupina sporazum o elementima izgradnje Pelješkog mosta koji su sporazumom definirane temeljne dimenzije samoga mosta, tako da ova primjedba Hrvatske Vlade apsolutno ne stoji i u tom djelu BIH ne može priječiti izgradnju Pelješkog mosta.
Drugu repliku iznijet će poštovana kolegica Mirela Holy.
Poštovani kolega Bačić, pa vi ste u pravu kada kažete da je Hrvatska nažalost jedna od rijetkih država koja je ispunila obavezu iz prvog Kyotskog razdoblja koja se odnosi na smanjenje emisija stakleničkih plinova za 5% u odnosu na referentnu godinu. Međutim, kao što ste i sami rekli, razlog tome nisu realizacija projekata obnovljivih izvora energije, ulaganje u energetsku učinkovitost, smanjenje emisija u prometu, nego je razlog tome sustavni pad hrvatskog gospodarstva, za što vaša stranka i vaše vlade imaju jako veliku odgovornost s obzirom da su većim dijelom tog razdoblja upravo one upravljale ovom državom. Nažalost danas kada govorimo o emisijama stakleničkih plinova u RH mi možemo govoriti da je najveći emiter stakleničkih plinova u Hrvatskoj promet. I jako će teško Hrvatska ispuniti obaveze koje smo preuzeli a odnose se na 20,20,20, nažalost i zbog ne baš jako mudre politike ove Vlade koja se tiče toga a što smo imali prilike vidjeti iz zadnjeg nacionalnog akcijskog plana za obnovljive izvore energije koju je Vlada RH relativno nedavno usvojila i koja znakovito govori da Hrvatska doista neće do 2020.ispuniti te europske ciljeve što je jako šteta jer se na kraju krajeva iz implementacije ovih projekata može dovesti i do rasta hrvatskog gospodarstva.
Na repliku će odgovoriti kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Holy, ja se s vama slažem u onom prvom dijelu u kojem govorite da je Hrvatska ispunila svoje obveze koji prolaze iz Kyotskog protokola u djelu koji se odnosi na smanjenje emisija stakleničkih plinova za 5% i da taj pad emisije stakleničkih plinova nije rezultat ulaganja u tehnologiju, u bolje standarde proizvodnje, više standarde proizvodnje nego prvenstveno da je to rezultat pada gospodarskih aktivnosti. Ali se ne slažem s vama u djelu kada vi govorite o tome da je zbog toga kriva Vlada stranke iz koje ja dolazim. Ili možda bolje rečeno, tu krivicu ja vidim i na vladi stranke koju ste vi do jučer bili. Jer ako ćemo promatrati period od utemeljenja RH od 1990.godine onda možemo ja se nadam da ćete složiti samnom reći da tek nakon 1998.godin, nakon mirne reintegracije Hrvatskog Podunavlja možemo govoriti o jednom normalnom razvoju RH nakon što su prestale ratne okolnosti u kojima ja se nadam da ćete se samnom složiti nije na isti način se ne može pristupiti razvoju gospodarstva, održavanju industrijskih kompleksa kao što se to može tada, a od tada poštovana gospođice Holy, HDZ je imala dva mandata a i vaša bivša stranka također ima dva mandata pa bi ta odgovornost možda mogla biti podijeljena. Ja ne mislim sada optuživati niti jednu niti drugu vladu već govorim da Hrvatska danas, Hrvatska Vlada danas treba napraviti sve ono što jest da se potakne razvoj gospodarstva u Hrvatskoj pa i u djelu koji se odnosi na proizvodne sustave koji su u vrijeme do 1910.godine bili uglavnom najveći onečišćivači zraka u RH.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu za koju se prijavila poštovana kolegica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Pa nažalost kada se bavimo pitanjima iz područja zaštite okoliša mislim da se svi možemo složiti sa jednim istaknutim ili poznatim citatom Alberta Einsteina koji je rekao: "Samo dvije stvari koje su beskonačne Svemir i ljudska glupost, za Svemir nisam siguran.". To je kraj citata. Zbog čega to govorim? Naime, prošlo je sada 61 godina otkako je objavljena knjiga "Silence spring" od Rachel Carson, odnosno "Tiho proljeće" koja predstavlja jednu prekretnicu u području modernog pokreta zaštite okoliša. Ta knjiga je nakon određenog vremena, nažalost nakon što je Rachel Carson umrla dovela do toga da je u Sjedinjenim Američkim Državama zabranjen … [[Govornik se ne razumije.]] i dovela je do osnivanja američke agencije za zaštitu okoliša i na kraju krajeva početka infrastrukturalne politike zaštite okoliša gotovo u cijelom svijetu. Zbog čega kažem da ništa nismo naučili iz prošlosti i iz grešaka prošlosti. Ja pretpostavljam da velikom broju saborskih zastupnika i zastupnica koji danas sjede u ovom Parlamentu ništa ne znači termin hidrauličko frakturiranje. Ili jako češće se koristi termin frakiranje. Zbog čega spominjem ovu tehnologiju? Inače to je tehnologija horizontalnog bušenja škriljevca kojim se traži plin i jedna je od najbrže rastućih tehnologija u svijetu, jako raširena u Kanadi, u Sjedinjenim Američkim Državama, sve više i u Europi, u Velikoj Britaniji, u novim članicama Europe i ta tehnologija izaziva izuzetno velike prijepore a ja se bojim da je frakiranje i pred vratima Republike Hrvatske. Radi se o izuzetno okolišno invazivnoj i opasnoj tehnologiji koja se svodi na to da se unutrašnjost zemlje ubrizgavaju izuzetno štetne kemikalije poput bezena, arsena, etilenskog glikola, olova, formaldehida, toluena, urana 238, radija 226 kako bi došlo do istiskivanja plina, velikih rezervi plina iz unutrašnjosti zemlje. Nažalost sa takvom tehnologijom jako se kontaminiraju izvori vode pa smo evo ga i jučer svi oni koji su u kasnim noćnim satima gledali jednu od nacionalnih televizija imali su priliku gledati jednu forenzičku serija CSI koja se bavila upravo ovom problematikom i koja je upozorila da u Sjedinjenim Američkim Državama otpočetka ustvari frakiranja ima više od 600 tisuća ustvari pojava izuzetno štetnih kontaminacija vode i drugih čimbenika u okolišu i naravno da se posljedično zato što se radi o izuzetno moćnim, utjecajnim multinacionalnim kompanijama ništa ne događa iako ljudi masivno umiru od karcinoma. Nažalost štetne posljedice ne samo benzena koji su najčešće spominjani i tijekom ove rasprave a i nažalost i prilikom frakiranja je upravo benzen taj koji najčešće izaziva te karcinome jer je izuzetno kancerogena supstanca. Mi imamo i u Hrvatskoj nažalost loše primjere vezane uz ovu temu kojom se danas bavimo odnosno uz postojane organske onečišćujuće tvari. I to ne samo u poljoprivredi a najveći dio tih tvari se odnosi određene znači supstance koje se koriste kao insekticidi, kao herbicidi, kao pesticidi nego i u drugim sektorima, odnosno u cementarama i svugdje gdje dolazi do gorenja otpada. Nažalost ja mislim da ove kazne koje su predviđene sa ovim prijedlogom zakona neće biti dostatne da se napravi određena kvalitetna promjena. I mislim da bi Vlada Republike Hrvatske odnosno Ministarstvo poljoprivrede trebalo razmišljati o tome da one poljoprivrednike koji nažalost i da danas u Hrvatskoj koriste neke od ovih supstanca kažnjavaju na način da im uskraćuju subvencije odnosno poticaje ukoliko koriste u svojoj proizvodnji takve neprihvatljive ekološke prakse. I u tom smislu apeliram na Ministarstvo zaštite okoliša da pokuša nešto u konzultacijama sa Ministarstvom poljoprivrede napraviti u tom dijelu jer često kada imamo poljoprivredne prosvjede kao temu svake godine negdje na proljeće ili pred ljeto se jako malo govori o tome da je nažalost poljoprivreda u Hrvatskoj zbog toga što imamo uglavnom konvencionalnu poljoprivredu i farmski uzgoj stoke jedan od najvećih čimbenika onečišćavanja okoliša. I zbog toga ja mislim da bi isplatu poticaja trebalo vezivati i uz poštivanje i nitratne direktive i svih drugih okolišnih propisa, međunarodnih konvencija a na žalost jako veliki broj velikih poljoprivrednih subjekata takve propise ne primjenjuje u praski. I zato evo ga, ja ću još jednom napomenuti s obzirom da je činjenica da to ne piše izrijekom u zakonu, da su na popisu znači ovih tvari DDT, ja mislim da većina ljudi u Hrvatskoj je čula za DDT, on je već godinama zabranjen, ali može biti korišten kao nekakav nusprodukt u proizvodnji, PCB, PCT, aldrin, klordan, endrin, heptaklor, heksaklor, benzen, taksafen, mireks, poliklorirani dibenzo … dioksidi, zatim furani i ostale izuzetno štetne tvari koje se nažalost i danas pojavljuju i u Hrvatskoj i o njima se puno, puno premalo govori. I na kraju ja bih samo iznijela jednu malu zamjerku, meni je žao što mi o ovom zakonu nismo imali prilike raspravljati na Odboru za zaštitu okoliša, mislim da je to šteta i da nije dostatno o ovakvim propisima raspravljati samo na Odboru zakonodavstvo. Tu trebamo imati na umu da se radi ustvari o implementaciji, odnosno ugradnji u hrvatsko zakonodavstvo jedne uredbe na koju ne možemo utjecati nikakvim amandmanima ustvari, ali i zbog čega je vjerojatno i javna rasprava odnosno internetska rasprava o ovom prijedlogu zakona trajala relativno kratko, manje od 10 godina ako se ne varam jer na kraju krajeva nije se moglo ništa niti bitno promijeniti u ovom dijelu osim eventualno možda povećati kazne za one koji prekrše odredbe ove uredbe, ali mislim da bi ipak bilo dobro da se o ovakvim zakonima ipak raspravlja i na matičnom odboru.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvi se javio Damir Rilje. Izvolite.
Pa evo uvažena kolegice Holy, ja sam vas slušao i slažem se s vama. Ja sam htio samo dodat, vi ste pričali zapravo o tome kako ljudi teško mogu u praksi razumjeti, ja se s vama apsolutno slažem. Mnogi od ovih spojeva pa eto poliklorni … dakle spajanje atoma vodika kako mogu biti zamijenjeni sa do 10 atoma klora meni ne znači ništa. Ali kad ja uđem u izvore i kad pročitam ono o čemu govorimo, a to je Stockholmska konvencija, onda kad znam da zapravo nastajanje problema u zaštiti okoliša dolazi od spaljivanja smeća, od raspadanja lešina na otvorenom od najčešće stoke, zatim kad dolazi do ispuštanja plinova zapravo od rafinerija kao što smo maločas imali čuti, onda zapravo nije čini mi se dovoljna priča o tome da se samo subvencije ograniče. Ja mislim da bi bilo dobro ograničiti i pravo gospodarenja u toj aktivnoj gospodarskoj grani kad se uporno onaj koji se bavi gospodarskom granom ne pridržava propisa o zaštiti okoliša i mislim da bi na tom tragu zapravo trebalo osigurat da se ospori takvo pravo ili u konačnici da se oduzima na neki način pravo naravno sukladno zakonu ukoliko se narušava interes zdravlja i građana u okolici, ali evo i interes gospodarstva u načelu jer zapravo ne samo da šteti i građanima nego i gospodarstvu u cjelini u konačnici takav način funkcioniranja u sklopu zaštite okoliša.
Na repliku odgovara poštovana Mirela Holy.
Poštovani kolega, vi ste apsolutno u pravu i činjenica je da se može napraviti nešto upravo kroz bolje inspekcijske nadzora i uz strožu implementaciju zakona u ovom dijelu. Međutim, tu treba imati na umu još jednu činjenicu. Neki od ovih spojeva prisutni su i u znači određenim proizvodima sa kojima se i danas tretiraju poljoprivredne površine. Nažalost, ja ne znam što je razlog tome, neki naši poljoprivrednici koriste veće količine tih sredstava nego što je to nužno, pa sam tako dobila informacije od ljudi koji se bave ispitivanjima kakvoće voda da nažalost postoje podaci da su upravo zbog negativnih utjecaja iz poljoprivrede kroz korištenje agrokemikalija ugroženi strateški izvori podzemnih voda što je strašno zato što je najvažniji strateški resurs države upravo vodni resurs. I to nije samo u nekim tako da kažem poljoprivredno invazivnim ili gdje ima jako puno poljoprivrednih, nego nažalost čak i u okolici Zagreba. U Zagrebu možemo govoriti o tome da negativni utjecaji dolaze nažalost vjerojatno i iz deponija Jakuševac zato što postoje određene sumnje da je došlo do pucanja glinenih slojeva i da … vode sa deponija prodiru u tlo.
Za repliku se javio također i Tomislav Klarić.
Poštovana kolegice zastupnice. Evo javio sam se za repliku ponukan vašom rečenicom da u Hrvatskoj imamo bezbroj takvih primjera. Ja ću spomenut tek toliko da se zna, jedan drastičan primjer, a poznati su vam primjeri čitavog niza crnih točaka, od zaostale industrije od vremena Jugoslavije, spomenuti i primjer koksare u Bakru gdje je država uložila silna sredstva da bi se sanirao teren, međutim već dvije godine praktički se ne radi ništa. Ne radi se projekt sanacije podmorja u kojem su upravo ovi spojevi o kojima ste vi i gospodin Grubišić govorili, u ogromnim količinama. Apsurd da bi bio veći je taj što gradu kao takvom Hrvatske vode uvjetuju pročišćavanje, odnosno izgradnju, projektiranje kanalizacije, većim stupnjem zaštite vode, a istovremeno imamo u podmorju ogromne količine i benzena i svih ostalih spojeva. Ista situacija je i luka za rasute terete. Ono o čemu je gospodin Bačić, ali i vi i gospodin Grubišić govorio početkom rata kolika su bila onečišćenja na čitavom području naše zemlje, ovo sad što je trenutno na žalost od svega toga ostalo su promili u odnosu na ondašnje. Međutim, mislim da bi i Vlada Republike Hrvatske, fond i mi svi zajedno ne samo putem pritiska građana prilikom ovakvih stvari već aktivnijom ulogom poticanjem i prema EU fondovima, a u skladu sa ovom uredbom koju ćemo mi iz našeg kluba u svakom slučaju i podržati ovaj zakon. Mislim da bi se trebalo spustiti na teren i promptno rješavati sva ta kritična mjesta i poput ovog problema u Slavonskom Brodu, poput našeg problema dolje u Makarskom zaljevu, ali i dolje u Obrovcu i šire. Evo hvala.
Treću repliku iznosi poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Holy, ja vam se zahvaljujem što ste izrazili vaše nezadovoljstvo činjenicom da se o ovoj točci nije očitovalo matično tijelo. Ja sam o tome mislio u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice, ali evo kako ste me potakli pa ću ja o tome reći svoj stav. Naime, htio sam prosvjedovati zbog načina rada Hrvatskog sabora kada mi hrvatski zastupnici, pa i predsjednici klubova ne znamo kada će se o pojedinoj točci raspraviti. Često se puta događa da Sabor kako bi pogodovao hrvatskoj Vladi i ministrima i zamjenicima koji u ime Vlade mogu braniti pojedine zakone preskačemo po 15 točaka, 20 točaka bez neke posebne najave, a onda se vratimo na neku točku koju smo preskočili i za tu raspravu po toj točci doznajemo u zadnji čas. Kao što znate, ja sam kao predsjednik matičnog tijela sazvao Odbor za zaštitu okoliša i prirode upravo po ovoj točci i rasprava po ovoj točci je bila planirana u utorak u 13,30 minuta, da bih sinoć doznao da ćemo mi u stvari danas o ovoj točci raspraviti. Ja mislim da to nije dobro, da bi saborski zastupnici trebali znati bar dva dana unaprijed da će o nekoj točci raspraviti. I kad već tu pogodnost imaju članovi Vlade da se hrvatski Parlament usklađuje sa njihovim potrebama, iako mi nije jasno koji je to važniji posao pojedinog ministra, odnosno njegovog zamjenika od obrane vlastitih zakona ovdje u Hrvatskome saboru, pa onda se ne odazovu predsjedniku Sabora i ne dođu u ovaj Sabor od te rasprave. Nije mi jasno koji je to posao važniji. Prema tome, bilo bi dobro da konačno hrvatska Vlada shvati da je ona odgovorna Hrvatskom saboru i da se rasprave u ovom Saboru po pojedinim zakonima ne mogu provoditi bez da se o pojedinom zakonu, o pojedinom aktu očitovalo nadležno matično tijelo i s time se s vama slažem. I mislim gospodine potpredsjedniče da je ova točka dnevnog reda trebala biti na raspravi tek nakon što je raspravi matično tijelo, ne samo ovu točku nego svaki zakon o kojemu se raspravlja u Hrvatskom saboru nije moguće raspraviti prije nego što ga raspravi nadležno matično tijelo.
Hvala. Na repliku odgovara Mirela Holy.
Poštovani kolega, ja se apsolutno slažem sa vama i mislim da bi trebalo biti više informacija za saborske zastupnike i zastupnice vezano uz dnevni red i šta će biti koji dan na dnevnom redu. Ja mogu razumjeti neke objektivne okolnosti koje vladaju u samoj Vladi, na kraju krajeva i vi ste bili ministar i ja sam bila ministrica tako da smo svjesni određenih problema. Ali jest, činjenica je da je saborskim zastupnicima malo teško se kvalitetno pripremiti za neke točke o kojima planiraju raspravljati ukoliko su one negdje pri kraju dnevnog reda, a onda odjednom se preko noći pojave na samom početku dnevnog reda. I pogotovo ukoliko te točke nisu raspravljene na matičnim odborima. Činjenica je da prema Poslovniku Hrvatskog sabora ne postoji obaveza, odnosno zakon može ući i u proceduru plenarne rasprave bez da bude raspravljen na matičnom odboru, ali ja mislim da to nije dobra praksa, da se na taj način, na neki način u nizu je važnost rasprave na odborima, a u jako velikom broju parlamentarnih demokracija i to parlamentarnih demokracija koje imaju dugu praksu parlamentarizma su rasprave na odborima daleko važnije nego rasprave na plenarnoj sjednici. Ja ne očekujem da će takva praksa zaživjeti u Hrvatskoj, ali smatram da bi ipak bilo dobro da se radi na podizanju kvalitete, pa i na kraju krajeva važnosti na odborima Hrvatskog sabora.
Završna riječ pripada zamjeniku ministra okoliša i prirode Hrvoju Dokozu. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane zastupnice i zastupnici, evo prije svega moram reći da uvažavamo ovo što je rečeno što je gospodin Grubišić rekao i mi ćemo svakako, evo Ministarstvo zaštite okoliša i prirode će u zakonu objaviti listu svih postojanih organskih onečišćujućih tvari iako su one sastavni dio Stockholmske jednu plastičnu listu da bude jednostavnije za pratiti i pogledati. Također svi podaci o emisijama se nalaze na stranicama AZO-a tako da evo mi smo apsolutno za da se i to objavi. Što se tiče frakiranja poštovana zastupnice Holy, stav Republike Hrvatske, znači on se još uvijek usuglašava. U EU je bio protiv frakiranja i on je jasno iznesen kao stajalište Republike Hrvatske. I stav većine europskih država je bio protiv, tako da u ovom trenutku kako rasprava ide očito je da će Europska komisija se postaviti protiv. Također inicijativa ovo što ste rekli vezano za nitratnu dolazi i od Europske komisije tako da vjerujem i s njihove strane kod korištenja europskih fondova da će biti isto primijenjeno. Poštovani zastupniče Klarić, apsolutno se slažem sa ovim što ste rekli. Već su započeti projekti vezano za povlačenje europskih sredstava, tj. pripremu dokumentacije koja se u ovom trenutku započela kroz IPA pretpristupne fondove. To je još započeto značajno ranije i u ovom trenutku se završava dokumentacija, da bi se kasnije povlačila sredstva upravo za crnu točku iz strukturnih fondova. Također, i ostale crne točke ćemo pokrenuti u sličnom modelu da pokušamo povući europska sredstva za sanaciju istoga. O tome se radi. Evo, ja vam se zahvaljujem najljepše na konstruktivnoj diskusiji. Hvala.
Zahvaljujem se zamjeniku ministra. Time je rasprava zaključena. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti, a oni će se steći danas u podne. Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe EZ broj 850/2004 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 536. Rasprava je zaključena. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat? Zakon je donesen jednoglasno sa 95 glasova za.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici ovim prijedlogom zakona predlaže se usklađivanje ovog zakona s primjedbama Europske komisije od 18. rujna 2013. godine. Radi se o dvije primjedbe. Jedna se odnosi na odredbe zakona kojima se pravo podržati građansku inicijativu od strane državljana druge države članice EU uvjetuje postojanjem biračkog prava u matičnoj državi. Ovim prijedlogom zakona dakle utvrđuje se da pravo podržati građansku inicijativu imaju državljani druge države članice koji su dovoljno stari da imaju pravo glasati na izborima za Europski parlament a također propisujemo i način provjere tog prava. A druga se odnosi na odredbu zakona po kojom se utvrđuje da pravo podržati građansku inicijativu imaju državljani RH koji su do isteka razdoblja za prikupljanje izjava o potpori navršili 18 godina. U primjedbi koju smo dobili navodi se da potpisnik mora imati dovoljno godina da ima pravo glasati na izborima za Europski parlament na dan potpisivanja izjave o potpori, a ne do isteka razdoblja za prikupljanje potpisa pri čemu se napominje da uredbom kojom usklađujemo nije bilo izrijekom propisano do kojeg trenutka građani Unije moraju navršiti zatraženu dob da bi mogli podržati građansku inicijativu te je zakonom koji je dosad bio na snazi taj rok bio određen do isteka razdoblja za prikupljanje potpisa. Kasnijim tumačenjem uredbe od strane Europske komisije, što piše u članku 1., zauzeto je stajalište da građani Unije traženu dob trebaju navršiti na dan potpisivanja iz EU potpori. Evo, to je to.
Zahvaljujem ministru. Želi li i izvjestiteljica odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani kolega Davor Božinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, dobar dan gospodine ministre. Ja bih evo počeo sa nečim o čemu su govorili kolege prije. Naime, jučer je na Vladi bilo izraženo nezadovoljstvo činjenicom da se usvajaju neki amandmani koji će već danas biti ovdje na usvajanju u Hrvatskom saboru. Gospodine Bačić i gospođo Holy imam puno razumijevanje za vaše nezadovoljstvo s obzirom da prethodna točka nije bila razmotrena na
Kolega Božinoviću uz dužno poštovanje ja vas moram pozvati da se držite teme.
Ja moram ovo reći.
Ne, vi možete govoriti o onome što je na dnevnom, o točki.
Sad ćete čuti. Vi ste gospodine potpredsjedniče prije par minuta prenijeli obavijest predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik da je sastanak nakon glasovanja, a ja ću vam reći da je na dnevnom redu Odbora za Ustav i Poslovnik razmatranje ove točke dnevnog reda.
Kolega Božinoviću, samo da se nešto dogovorimo. Možete tražiti, vaš klub može tražiti stanku, i onda možete govoriti poslije te stanke o čemu god hoćete ali sada morate govoriti o točki dnevnog reda. Jer po Poslovniku ako ne govorite o točki dnevnog reda ja vam moram oduzeti riječ. Ne zato što meni smeta što vi to govorite. Zatražite stanku 5 minuta pa govorite o čemu god hoćete. Molim vas, vratite se na točku dnevnog reda.
Pa evo s obzirom da nismo mogli razmotriti ovu točku na sastanku odbora razmotrit ćemo je na plenarnoj sjednici. Ja bih kazao da je ovo jedan vrlo važan institut, gospodine ministre, i važno je da se o njemu razgovara. Meni je drago da ste vi o tome govorili javno na sjednicama Vlade i to dva puta, ako sam dobro izračunao dva puta po 40 sekundi. Dakle, gotovo punih minutu i pol za jedan institut koji je potpuno novi u RH. To je dosad najambiciozniji ulazak EU u područje izravne demokracije. Dakle, nastoji se građanima približiti taj tzv. tehnokratski nejasan udaljen proces odlučivanja donošenja odluka u EU. Počelo je sve gospodine ministre s Maastrichtom, sa danskim referendumom gdje je Danska odbila ratificirati taj referendum i otada zapravo počinje veoma široka rasprava u Europi o tom tzv. demokratskom deficitu institucija EU. Uobičajeni aspekti koji se u tom kontekstu spominju jest netransparentan rad Vijeća EU, ali i nemoć Europskog parlamenta. Fenomen indiferentnosti europskih građana se pokazuje i na europskim izborima i tu postoji konstantan pad od 1979. godine do zadnjih izbora 2009. 43%. Ne moram reći da je naš rezultat na prvim europskim izborima organiziranim u RH bio 20, 21% Dakle još gori trendovi. Ta pasivnost je zapravo potaknula ovu inicijativu tako da je Europska građanska inicijativa na neki način prvi izazov Europskoj komisiji kad je u pitanju njezin monopol na donošenje odluka odnosno na predlaganje zakonodavnu inicijativu unutar EU. Cilj je ovog instituta jačanje javnih debata o europskim pitanjima, na neki način izgradnja mosta između europskih građana i institucija EU, generiranje stvarne javne sfere EU i uspostavljanje neke vrste novih kanala kojima svježe ideje inicijative od strane građana mogu doći na dnevni red institucija EU. Nažalost mi o tome ne razgovaramo, dakle ova tema ne zaokuplja domaću scenu, a reći ću vam da nacionalne demokracije, dakle države članice ne samo EU ali i pretežito na zapadu pronalaze, traže rješenja kako pomiriti to, kako zadovoljiti građane EU kao što rekoh radi to čak i intervencijom u sustav donošenja odluka. Ono što je praksa je da tamo gdje su neučinkovitost izvršne vlasti veća te inicijative se množe a prema nekim istraživanjima primjerice instituta šuman iz 2011.godine razlog tome je pronađen zapravo u nedovoljnoj obučenosti, nedovoljnom znanju upravo onih koji bi o tome trebali educirat a to su Vlade i to je politička elita. Jačanje tih transnacionalnih debata unutar Eu je veoma bitno. Čak je i ona ustavna konvencija koji je vodio … [[Govornik se ne razumije.]] uočila i učinila te napore kako bi se europeizirao javni diskurs na nacionalnoj razini, kako bi se europske teme raspravljale u nacionalnim parlamentima, dakle sve suprotno od onoga kako bi evo i danas o tome radimo i razgovaramo. Postoje deseci zanimljivih inicijativa koje su već pokrenute, neke su već završile. Primjerice, inicijativa o zaštiti medijskog pluralizma kroz harmonizaciju nacionalnih propisa vezano za vlasništvo medija, transparentnost, sukob interesa s političkim nositeljima i neovisnost tijela koji su ovlaštena da nadziru medije. Recimo to bi sigurno bila zanimljiva tema, ona je naravno dostupna, to je sve dostupno i na seitu Europske komisije, međutim posao Vlade je popularizirat stvari. Jer kad bismo to radili onda bismo došli do nekakvih zaključaka i relativizirali čak i one pojmove i neke definicije sa kojima se najčešće barata a to su definicije iz onih udžbenika, vodiča koji se na desetak stranica tiskaju, ne podcjenjujem ali ne daju oni rješenje za sve. Primjerice i ako se to čini impresivnim skupit milijun potpisa za jednu ovakvu inicijativu, milijun potpisa, milijun građana je svega 0,2% stanovništva EU i svega 0,3% građana EU koji imaju biračko pravo. Kad bi to komparirali sa sličnim nacionalnim instrumentima vidjeli bismo da su tu nerazmjere, primjerice građanska inicijativa u ime obitelji se sama približila toj brojci od milijun. Dakle, Europska komisija pokušava cijeli ovaj sklop pitanja vezanih za europsku građansku inicijativu približit građanima a to bi trebala raditi i nadležna tijela po državama članicama i mislim da su pozvana s obzirom da ćete, da vi sudjelujete na sastancima Europskog vijeća, Vijeća EU u formatu ministara uprave. Mislim da je dobro promišljat o pitanjima koji je domet ove inicijative u situaciji kad Europska komisija još uvijek ima zapravo slobodu izbora odgovora. Taj odgovor može biti od stvarnog zakonodavnog prijedloga, može biti od puke preporuke organizatorima inicijative, a može bit i davanja neke vrste neobveznog mišljenja. Tu je opasnost za Europsku komisiju, zbog toga ukoliko ne pronađe pravi balans u tom odgovoru može postići upravo suprotan efekt a to je da još dodatno depopularizira europske institucije, EU među građanima pogotovo onima koji su se organizirali kod neke konkretne inicijative. S druge strane EU ima, Komisija ima i svoje kapacitete koji nisu preveliki ako se o tome puno govori oni su manji od nekog višemilijunskog grada u Europi, dakle taj grad ima veću administraciju nego šta ima Europska komisija, tako da postoji mogućnost da bi Europska komisija izbjegla prigovore jednostavno proslijedi tu inicijativu prema parlamentu ili prema vijeću koji su kreatori , odnosno su zakonodavci unutar EU. Nejasni su rokovi krajnji, ovi rokovi o kojima vi govorite i koji su ovdje u uredbi oni se odnose do na period prikupljanja potpisa verifikacije i roka koji je dat komisiji za odgovor. Međutim, nema vremenskog određenja kada govorimo o roku u kojem se trebaju očitovati vijeće ili Europski parlament. Dakle, evo ja vam polako nabacujem teme koje nadam se da bi vam mogle biti od koristi kada o ovom institutu budete razgovarali. Jer samo vrijeme i praksa će zapravo pokazati domete ove inicijative. Ali trendovi postoje, trendovi su definirani oddetektirani pogotovo kada govorimo o ovom institutu kao jednom vidu izravne demokracije sa čime se i mi suočavamo danas u Hrvatskoj. I mogu vam reći da neka najnovija istraživanja, pogotovo u Americi pokazuju da neki stereotipi koji su vrijedili oko izravne demokracije danas sve manje vrijede. Primjerice da su građani nekompetentni, da donose odluke. To je upravo suprotno. A sama prisutnost instituta izravne demokracije itekako je bitna za izvršnu vlast i za zakonodavnu vlast jer ih tjera da kvalitetnije i učinkovitije rade svoj posao. Tako da ja vjerujem da bi to moglo i nas ovdje i u Saboru natjerati da učinkovitije radimo svoj posao. Ja sam naime bio informiran da ću govoriti po drugoj točki dnevnog reda a da će ova doći iza nje, ne znam što se dogodilo sa točkom gospodina potpredsjednika Grčića negdje nestala u prijevodu. Dakle iz navedenih razloga mi ćemo podržati ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba HDSSB-a govoriti će poštovani kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Poštovani ministre Bauk, drago nam je da ste opet među nama ovdje. Ja ću biti vrlo kratak i dakle daleko kraći od prethodnika. Naime, u ovome Zakonu o prijedlogu Zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbe Europske Unije br. 211 iz 2011. Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o građanskoj inicijativi s Konačnim prijedlogom zakona, radi se o, da objasnimo i našim da kažem biračima i gledateljima o tome da biračko pravo nije isto što i obično pravo. Dakle, biračko pravo je pravo onoga koji je upisan u birački registar. Obično pravo je pravo koje proizlazi iz punoljetnosti dakle 18 godina. E u ovom materijalu dakle putem, evo jedino što zamjeram to je dakle izražaj EU pilot, pa mislim u našem hrvatskom jeziku pilot znači jedno a u ovom očito nije, ne radi se o pilotu u hrvatskom jeziku nego o nečem sasvim drugom. Pa bih vas zamolio da ubuduće kada dostavljate materijale pokušati naći neku suvislu hrvatsku riječ umjesto ovog pilota, jel je to nekakav naputak, je li to nekakva ne znam kako bih to, ja još nisam pokušao osmisliti tu, zamijeniti tu riječ EU pilot od 18. rujna. Dakle, vrlo svježe, vrlo novo EU pilot od 18. rujna 2013. ukazuje na neusklađenost odredbi našeg zakona koji se propisuje uvjet za građane unije da bi mogli pružiti potporu građanskoj inicijativi. Građanska inicijativa, evo imamo niz primjera najnovija, najsvježija je građanska inicijativa u ime obitelji, je li, i ona je prikupljala potpise za izlazak na referendum. Sada se pitamo kako bi to građani Europske unije koji nisu hrvatski državljani a imaju prebivalište ili privremeni boravak u Republici Hrvatskoj mogli izići i dati potporu građanskoj inicijativi. Prije je on morao biti upisan u birački popis bilo koje od država Europske unije sada po ovom pilotu kako kaže u materijalu se … [[Govornik se ne razumije.]] mijenja i dovoljno je da dokaže da je do zadnjeg dana trajanja potpisivanja navršio 18 godina. Je li tako? … … [[Upadica se ne čuje.]] U Austriji … [[Govornik se ne razumije.]] Ali mi smo Hrvatska, nismo Austrija, daj Bože, nekada smo bili Austro-ugarska a sada smo samo Hrvatska. Prema tome, dakle u našoj državi u Hrvatskoj to je dokaz da je netko navršio 18 godina sa stalnim prebivalištem u Republici Hrvatskoj ili privremenim boravkom. Isto vrijedi. Dakle uz tu jednu ja bih rekao liberalizaciju prava na podržavanje nekakve građanske inicijative isto vrijedi i za hrvatske građane koji se nađu recimo u Nizozemskoj ili nekoj drugoj Njemačkoj ili bilo kojoj drugoj zemlji u Europskoj uniji. Dakle, samo se o tome radi, radi se o jednoj liberalizaciji, prava na davanje potpisa građanskoj inicijativi i to pravo je recipročno. Dakle, građani Hrvatske u Europskoj uniji i građani Europske unije u Republici Hrvatskoj imaju pravo dati a da se ne mora provjeravati upis, dakle putem ministarstva ili Ministarstva matične države. Dakle, da je taj građanin upisan u registar birača u toj zemlji. I to je sve. Zbog toga, zbog tako jednostavne materije, ja bih tako nekako rekao, zbog da kažem određene liberalizacije u pravima davanja potpore građanskoj inicijativi mislim da, ne da mislim nego znam da Klub HDSSB-a će glasovati za ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Želi li ministar završno govoriti? Arsen Bauk. Izvolite ministre.
Ovaj zakon smo inače donijeli nešto prije pristupanja Europskoj uniji i već je po ovome zakonu provedena jedna građanska inicijativa. Za temeljni dohodak trebalo je 8 ili 9 tisuća potpisa i Hrvatska je bila prva zemlja u Europskoj uniji u kojoj je prikupljen dovoljan broj potpisa. Zahvaljujem zastupnicima koji su diskutirali na potpori i evo to je to.
Kolega Davor Božinović, replika.
Naravno gospodine ministre ja sam to želio naglasit, međutim potpredsjednik me omeo jer je mislio da sam ja izašao iz okvira onoga o čemu trebam govorit, a meni se čini da on nije htio čuti. A ja ponavljam, iza 12 sati je sastanak Odbora za Ustav koji će razmatrat ovu točku koja će u međuvremenu biti izglasana u Hrvatskom saboru. E sad o čemu se tu radi?
Zaključujem raspravu. Nešto kasnije ćemo glasat o prijedlogu zakona.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbe EU broj 211/2011 Europskog parlamenta i vijeća od 16. veljače 2011. godine o građanskoj inicijativi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 535. Rasprava je zaključena. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. I ovaj smo zakon prihvatili jednoglasno sa 95 glasova za.
I još ćemo jednu točku kao što je i najavljeno razmotriti. To je - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske unije i Republike Hrvatske o uvjetima sudjelovanja Republike Hrvatske u programima Unije za 2013. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 534 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za regionalni razvoj i fondove Europske unije. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će prijedlog zakona obrazložiti zamjenik ministra regionalnog razvoja i fondova Europske unije doktor Jakša Puljiz. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Poštovane zastupnice i zastupnici. Ovim prijedlogom zakona se najjednostavnije rečeno smanjuje članarina Republike Hrvatske za sudjelovanje u programima Unije. Naime, Hrvatska kao zemlja članica od 1.7. više ne plaća članarinu za programe Unije te ostaje obveza plaćanja samo za prvih 6 mjeseci i usvajanjem ovoga zakona će se dakle taj planirani iznos za članarinu jednostavno prepoloviti. Naravno, iznos kada je bio planiran bio je planiran za cijelu godinu tako da je sad potrebno ga uskladiti sa faktičkim stanjem što znači da ćemo umjesto 222 milijuna kuna morati izdvojiti 111 milijuna kuna kao članarinu za sudjelovanje u programima Unije. Od tih 111 milijuna kuna samo da vas podsjetim, 38,5 milijuna kuna se financira iz programa IPA, a udio državnoga proračuna će iznositi 72,9 milijuna kuna. Zahvaljujem na pažnji i razumijevanju. Nadam se podršci za usvajanje.
Hvala. Izvjestitelji odbora žele li uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Davor Božinović.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra, drago mi je da vas vidim. Bili ste najavljeni na prethodnu točku ali evo došli ste sada, dobro je da ste tu tako da možemo usvojit ovaj Memorandum o razumijevanju između Europske unije i Republike Hrvatske. Dakle radi se o dokumentu koji je izvorno zapravo bio dio Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i nakon što je Hrvatska postala članicom 1.7. on je na neki način vezan za Ugovor o pristupanju tako da to je bitno naravno zbog ovog financijskog dijela jer sada će programi Unije biti financirani iz općeg proračuna Unije. Ugovor odnosno memorandum je bitan u kontekstu toga da regulira da se Hrvatskoj za prvu godinu članstva, odnosno pola godine određuje odnosno smanjuje se članarina za iznos od 50%. Drugim riječima, sve je vezano za ovaj ugovor već primijenjeno, sve je već u praksi i jedina je razlika da se ne uplaćuju te posebne članarine kao što je bilo nego uplaćujemo zajedničke prihode u proračun Unije. Međutim, s obzirom da razgovaramo naravno o ovom financijskom dijelu mislim da je uvijek dobro u Saboru progovoriti o tome gdje smo sada već nekoliko mjeseci nakon članstva u Europskoj uniji kad govorimo o fondovima i povlačenju fondova. Ono što je dosad izvjesno jeste da je Republika Hrvatska do sada dakle uplatila milijardu i 400 milijuna kuna u zajednički proračun, međutim još uvijek nemamo sa strane Vlade neku jasnu, precizniju informaciju o tome je li išta od novaca, je li iti jedan euro dosad došao u Republiku Hrvatsku. Mislim da je to nešto što očekujemo, što očekuje hrvatska javnost. Naravno, ne treba stvari u toj mjeri pojednostaviti i reći da smo samo zbog toga ušli u Europsku uniju, ušli smo zbog cijelog niza razloga, političkih, sigurnosnih, vrijednosnih. Ali je činjenica da smo i u kampanji, a u kampanji smo sudjelovali za referendum o Europskoj uniji sve stranke, barem ovdje zastupljene u Hrvatskom saboru, isticali hrvatskim građanima da će imati konkretne financijske koristi od članstva u Europskoj uniji. Ono kako idu barem javne polemike u Hrvatskoj, čini se da na tom polju postoje određeni problemi. Nama se otvara mogućnost dobivanja 12 milijardi kuna godišnje. Mislim da se to, rekao bih i neopravdano vezuje samo za velike infrastrukturne projekte, mada i kad bismo u tom kontekstu razgovarali recimo u našem proračunu, državnom proračunu imamo godišnje oko 2 milijarde, a možemo povući 12 milijardi. Taj posao očito ide malo sporije. Ja znam da postoje problemi, znam postoje problemi na svim razinama, pa i na lokalnim da neki čelnici naravno gledaju duljinu svog mandata i prema tome ocjenjuju fondove, odnosno projekte koje bi kandidirali za fondove EU. Međutim, i ako postoje ti problemi nije se dovoljno žalit i nije dovoljno reći kao što je kazao potpredsjednik Vlade neki dan javno da nije uspio. Treba raditi, treba raditi i sa tim jedinicama lokalne i regionalne samouprave, a treba raditi i na strateškom planu gdje također vidim nedostatke. Jer osjeća se da ne postoji dovoljna sinergija ni kad je u pitanju rad ministarstva i koordinativna uloga ministarstva, ali bogami ne ni na razini Vlade. Jer u poplavi strategija zapravo za Hrvatsku nema po meni većeg strateškog interesa pogotovo u ovoj nezavidnoj ekonomskoj i financijskoj situaciji osim da se napravi jedna strategija koja bi upravo bila orijentirana na razvoj. Jer strateški dokumenti su, iako ja nisam stručan kao vi u svemu tome na neki način uvjet i njihovo postojanje je uvjet da bi se neki projekti odobrili. Naravno, ukoliko nemate strateški okvir na nacionalnoj razini teško ga je onda izvodit onda na lokalnim razinama i to je zapravo ono kako ja vidim osnovni posao Ministarstva regionalnog razvoja. Ja se opet slažem sa tim da to nije ni lako, ni jednostavno pogotovo ukoliko nema dovoljno ljudi koji su stručni i kompetentni za taj posao. Čak i Europska komisija ako se ne varam ukazala na taj problem nedostatka stručnog kadra, a znamo svi tko želi znati, pogotovo znaju oni koji rade danas na tome da jedan niz ljudi koji su se godinama educirali za taj posao, nakon dolaska ove Vlade otišao na druga mjesta i time je došlo do veoma ozbiljnog diskontinuiteta što niti jedna država koja dugoročno razmišlja i planira ne radi, ne radi prije svega sebi jer ljudski resursi bez obzira na sve, sva dostignuća suvremene tehnike, tehnologije itd. su apsolutno nezamjenjiv resurs za ovaj posao. Dakle, ta koordinativna funkcija me brine. Ne brine samo mene, znate Europska komisija je ne slučajno kazala da ne bi trebala strategija pratiti projekte već bi proces trebao biti obrnut. Projekti bi trebali biti u skladu sa strategijom, a strategije onog tipa vertikalnog povezivanja strateških dokumenata razvoja od općina, gradova, preko županija do nacionalnih strategija nema kako bi, dakle i lokalni poduzetnici, lokalne sredine imale polazišni dokument na koji se kad kandidiraju određeni projekt pozivaju. Evo gospodine zamjeniče ministra, mislim da je ovo svakako pitanje koje treba otvoriti i o kojem treba razgovarat. Što se tiče samom memoranduma tu ne vidim ništa sporno i klub HDZ-a će ga podržati.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Gospodine Božinović, možda ste vi bolje upućeni u stvari, ali gledali smo i ministra Grčića koji je izjavio, dakle putem elektronskih glasila, da ne kažem medija da je Republika Hrvatska uplatila u proračun EU, dakle 240 milijuna eura što bi iznosilo dakle negdje oko milijardu i 800 milijuna, a vi ste rekli milijardu i 400. Jel' tako? A da je povukla dakle 6 milijuna više, 6 milijuna eura više što bi iznosilo oko 2 i pol posto zapravo, dakle više povučenog negoli uplaćenoga. To je zaista minimalan i prilično razočaravajući rezultat povlačenja sredstava koja su na raspolaganju iz EU. Eto to sam htio replicirati i ispraviti.
Tomislav Klarić, replika.
Evo kolega Božinoviću, kad ste spomenuli strategiju koje nema i Ministarstvo regionalnog razvoja, u petak smo bili svjedoci jednog zakona kojeg je Ministarstvo regionalnog razvoja predložilo po hitnom postupku, a onda ga je iza toga usvojen gdje je recimo jedna regija u našem području u Primorsko-goranskoj županiji, govorim o Gorskom kotaru o općinama Fužine, Lokve, Mrkopalj, Ravna Gora, Vrbovsko sa Strategijom prometnog povezivanja otvorena izgradnjom autoceste Zagreb – Rijeka, ulaskom u EU granica kod Čabra praktički nestaje. Oduzeta su im ionako minimalna sredstva koja su imali po onom zakonu i sad se postavlja pitanje, nemamo daljnje strategije kako će takav primjer jedinice lokalne samouprave pripremiti projekte, a kamoli krenut u realizaciju bilo čega s obzirom da nemaju sredstava. Eto spomenuli ste da je memorandum prihvatljiv i da će bit prihvaćen. Ali ja sam se samo htio osvrnut na ovaj dio vaše rasprave koji se odnosio na strategiju koje nema, a o toj strategiji govorimo čitavo vrijeme pa i o onom Zakonu o strateškim investicijama pa i o Zakonu o prostornom uređenju koji dolazi uskoro na drugo čitanje i konačno na usvajanje. I mislim da o tome svakako treba voditi računa naročito Ministarstvo regionalnog razvoja, a ne indeksirati razvijenost nekakvih jedinica lokalnih samouprava u onom dijelu po broju stanovnika i prihodima koje imaju jer to definitivno ne garantira razvoj, a kamoli privlačenje sredstava i pripremu projekata bez supporta državnog proračuna.
Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Rekli ste kolega da sam potpredsjednik Vlade govori da je rekao nisam uspio. I vi kažete, ali treba raditi. Vi dobro znate jer ste pročitali tekst koji je objavljen u jednom našem tjedniku i iz teksta ste vidjeli o čemu govori ministar Grčić, potpredsjednik Vlade. Govori o teškoći situacije, govori o mjerama koje se poduzimaju da bi se Hrvatska izvukla iz rupe, iz jame u koju je gurnuta ne svojom krivnjom. Prema tome, evo istine radi moram to ispraviti.
Odgovor na repliku, Davor Božinović.
Hvala kolegice Antičević. Pa i vi kao i ja znate da politički refleks pa i interes javnosti za istinom uvijek tjera nas kad smo suočeni sa nekakvim javnim podmetanjem da to i demantiramo. Ja sam siguran da vi poznajete potpredsjednika Vlade veoma dobro ali sam siguran da je i on s obzirom da je svaki dan u medijima netko tko bi to dosad već demantirao. A dopustite mi kad se čita taj tekst iz njega se može izvući, ja znam da su naslovi uglavnom urednička sloboda ali iz njega se može izvući naslov jer gospodin potpredsjednik je zapravo prema onome što tamo piše potvrdio da nije uspio. Doduše rekao je da smatra da nije on jedini odgovoran za to. Ali eto, nema ga ovdje pa ne moramo o njemu.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine Puljiz zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Evo prije glasovanja da se i ja oglasim u svezi ovoga zakonskog prijedloga o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između EU i RH o uvjetima sudjelovanja RH u programima Unije za 2013. godinu. Dakle, radi se o razumijevanju. Razumijevanje se sastoji u tome što je opće saznanje da smo ušli 1.07.2013. godine u EU pa se zbog toga i prepolavljaju participacija ili uplata Hrvatske za programe za 2013. Ja tu vidim samo jednu suvislu odluku, nikakvo posebno razumijevanje ili nerazumijevanje. Ne želim kritizirati razumijevanje. Razumijevanje je jako dobro ali s obzirom da u osnovnim pitanjima koja se predlažu urediti ovim zakonom piše člankom 1. Memoranduma o razumijevanju uređuje se načelo prema kojem RH za sudjelovanje u programima Unije u prvoj polovici 2013. treba uplatiti doprinose članarina ograničene na 50% iznosa prethodno predviđenih u relevantnim memorandumima o razumijevanju obzirom na datum ulaska Republike Hrvatske u EU polovicom proračunske 2013. godine. Dakle, to je potpuno jasno da smo mi ušli samo u drugu polovicu ove godine smo članovi EU, prvu polovicu nismo pa je i članarina za programe prepolovljena. I sad bi trebali biti sretni poput one narodne izreke uzmi pope što ti selo daje i normalno da ćemo to usvojiti. Ali, u razlozima za donošenje zakona po hitnom postupku upravo tako i piše. Dakle, obzirom na povoljni efekt, kao da smo dobili ono što nam zapravo ne pripada neko silno razumijevanje, ovaj zakon ima za RH u pogledu odredbe umanjenog doprinosa članarina za sudjelovanje Hrvatske u programima Unije predlaže se donošenje zakona po hitnom postupku da ne bi pare otišle jel' budući da postoji opravdani interes za njegovim što skorijim stupanjem na snagu. Upravo kako sam rekao dakle usvojimo ovo, dakle i po onom načelu jel' kako sam već rekao ono što nam se daje dužni smo uplatiti 73 milijuna kuna evo vrlo blizu 72,931 kuna sredstava koji se osiguravaju iz Državnog proračuna RH za 2013. godinu. U svakom slučaju s obzirom da se radi o razumijevanju između Hrvatske i EU i klub HDSSB-a će razumjeti ovakvo obrazloženje pa ćemo to i prihvatiti.
Replika, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Grubišiću HDSSB ima razumijevanje spram memoranduma ali ne možemo imati razumijevanje spram projekcije proračuna i onoga što je ostalo u proračunu a govorimo o IPA komponenti 3B za Osijek gdje je potrebno i učešće od strane države uz 9,9%. Bilo je predviđeno u projekcijama 97 milijuna 119 tisuća, no u Proračunu za 2014. vidimo 0. Prema tome, nema strateških dokumenata, nema Strategije 2014. i 2020. i bojim se da iduće godine ćemo također više uplatiti članarine nego što ćemo povući sredstava jer jedinice lokalne uprave neće imati snage i fiskalnog kapaciteta za učešće isfinancirati u velikim projektima.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Kolega Bubalo vi ste ajde da kažem uvjetno rečeno novi zastupnik ovdje ali kad se govorilo o statističkoj podjeli Hrvatske u dvije regije, a gospodin Puljiz je bio nazočan, onda smo upravo upozoravali na to da u malim sredinama, u ruralnim sredinama a Slavonija i Baranja imaju 35% BDP-a prosjeka BDP-a EU neće biti sredstava ali u nekim sredinama i kadrova za pisanje projekata i povlačenje sredstava. Za razliku od Zagreba koji je s nama zajedno u istom košu u istoj statističkoj regiji, NUTS 2 koji toga ima, jasno puno više, nego mi bilo gdje u Slavoniji. Za sve slavonske županije su da kažem osakaćeni, skljaštena proračunska sredstva i ovo što nije mi jasno da je program IPA koji je za Osijek bio jednostavno izbačen iz Proračuna za 2014.godinu iako se radi da kažem o IPA projektu. A o Slavonskom Brodu, o Vukovarsko-srijemskoj županiji, Požeškoj, Virovitičko da ne pričamo, možete pogledajte brojke, o tome smo govorili kad je bio proračun na dnevnom redu pa će zbog toga biti veliki broj amandmana koji neće biti prihvaćeni nažalost u ovom Saboru pa onda slijede kliničke promjene na rukama nekih dužnosnika Hrvatske Vlade. Hvala lijepa.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo nešto kasnije. Molim vas da u 12 sati da budemo u sabornici jer ćemo glasat o raspravljenim točkama. Hvala lijepa. STANKA U 11,52 SATI.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između EU i Republike Hrvatske o uvjetima sudjelovanja Republike Hrvatske u programima Unije za 2013. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 534. Rasprava je zaključena. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. I ovaj smo zakon prihvatili sa 96 glasova za, znači jednoglasno.