Poštovane dame i gospodo, ja vas molim da zauzmete svoja mjesta, da se registrirate kako bismo krenuli sa 15. sjednicom Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dame i gospodo otvaram 15. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara i svi nazočni na ovoj sjednici, budući da se nalazimo na prvoj sjednici Zastupničkog doma u ovoj godini, a 15. redovnoj Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine, ja bi prije svega poželjela svima svako dobro u životu, vama i vašim obiteljima, a napose svim zastupnicama i zastupnicima i naravno članovima Vijeća ministara svako dobro u radu i ovog Zastupničkog doma. Odsutnost sa sjednice opravdao je zastupnik Mirsad Kukić, sjednici u ovom trenutku je nazočno 40 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa člankom 167. Poslovnika, na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. U skladu sa člankom 168. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Zukan Helez predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Nenad Nešić ministru financija i trezora BiH; Mirko Šarović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Adil Osmanović ministru za ljudska prava i izbjeglice BiH; Saša Magazinović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Alma Čolo ministru pravde BiH; Damir Arnaut ministru sigurnosti BiH; Branislav Borenović ministru financija i trezora BiH. Ove najave su u skladu sa člankom 168. stavak (2) Poslovnika dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na kojega se pitanje odnosi. Još želim podsjetiti da je osiguran i izravni TV prijenos ovog dijela sjednice u skladu sa člankom 167. stavak (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupniku Zukanu Helezu. Zastupniče imate riječ.
Hvala predsjedavajuća. Uvaženi dopredsjedavajući, predstavnici izvršne vlasti, dame i gospodo zastupnici, moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, kao i cjelokupnom sazivu Vijeća 2 ministara, a odnosi se na nabavku i distribuciju vakcine protiv COVID-19. Kao što znate cijeli svijet je sad u tom poslu, svaka država, osim BiH koliko imam informacije, moje pitanje glasi: Da li je napravljen plan nabavke i distribucije vakcine, od koje države nabavljamo vakcinu, svima je jasno da nisu iste vakcine iz Rusije, Kine, SAD, Velike Britanije, Njemačke itd. ko je proizvođač vakcine, koja količina vakcine se nabavlja, koji broj, kolika je cijena, obzirom na loše iskustvo sa nabavkom respiratora koji su također vezani za COVID-19, koja je cijena te vakcine, ima li plan distribucije nižim nivoima vlasti, entitetima, kantonima, opštinama, koje grupacije stanovništva su prioritet prilikom vakcinacije, da li postoje neke kategorije stanovništva koje će biti oslobođene plaćanja vakcine? Kao što je poznato mnoge države su već u poodmakloj fazi i nabavke i vakcinacije, ja ću samo uzeti za primjer države Izrael, koja planira u februaru da bude kolektivna imunizacija cjelokupnog stanovništva te države, a mi još nismo počeli ni da nabavljamo vakcinu. Ko će snositi odgovornost, pa i krivičnu za sve one ljudi koji izgube bitku sa Kovidom- 19 u narednom periodu, šta će se desiti ako države u okruženju naprave imunizaciju, stanovništvo se vakciniše, a mi ostanemo u izolaciji ko će snositi odgovornost za štetu koja će biti nanesena privredi i svim granama privrede? Hvala vam.
Odgovor predsjedatelj Vijeća ministara, izvolite gospodine Tegeltija.
Poštovano radno predsjedništvo, uvaženi poslanici, dame i gospodo. Pokušaću da na ovo opširno postavljeno pitanje dam odgovor u ovom trenutku gdje se nalazi BiH kada su u pitanju nabavka vakcina. Pandemija COVID-19 je globalno pitanje i sa tim se suočavamo i kroz taj proces pokušali smo da budemo dio globalnog procesa, prije svega saradnje sa Evropskom unijom i kroz nabavku lijekova i kroz nabavku medicinske opreme, kroz razmjenu iskustava u liječenju Kovida, tako i kroz proces nabavke vakcine. Sjećate se prvih najava da će se početkom godine pojaviti vakcina, a da će se stanovništvo u cijelom svijetu u prvoj polovini 2021. godine u najvećoj mjeri biti vakcinisano, one prioritetne grupe stanovništva. U skladu sa tim BiH je pristupila tzv. Globalnom sistemu Kovaks nabavka vakcine i već u septembru 2020. godine potpisali smo taj ugovor, kome pristupilo se još 186 zemalja i uplatili smo i naručili smo 1.232.000 vakcina, u ukupnoj vrijednosti od milion, avans koji smo u tom trenutku trebali da uplatimo i uplatili iznosio je 1.970.000 dolara. Preostali dio sredstava BiH je uplatila u cijelosti, iako te vakcine još uvijek nismo dobili i za taj 1.232.000 doza vakcina uplatili smo 12.997.000 dolara, ta sredstva su uplatili entiteti i Brčko distrikt. Savjet ministara je putem Ministarstva civilnih poslova obazbijedio dva miliona konvertibilnih maraka za ono što se zovu tehnička podrška u nabavci vakcina, to je transport, skladištenje, dostava do nižih, do institucija od zdravstvenih ustanova koji će vršiti proces vakcinacije. Od tih 1.232.000 doza vakcina predviđeno je za Federaciju BiH 800.000, Republike Srpske 400.000 i Brčko distrikta 32.000 doza ovih vakcina, to je 20% stanovništva BiH i to su samo prve narudžbe koje su planirane u nabavci ove vakcine. Prema poslednjim informacijama koje smo dobili 06. januara prva doza, prve količine iz ovog kontigenta od 1.232.000 doćiće do kraja januara i da u ovom trenutku ne reklamiramo proizvođače vakcina, doći će one vakcine koje je najteže transportovati, koje je 3 najteže čuvati, ali one vakcine koje su prve registrovane u svijetu i odobrena njihova upotreba. Naravno, cijeli program vakcinacije definisali su ministarstva zdravlja entiteta i Odjeljenje za zdravstvo u Brčko distriktu. Uporedo sa ovim procesom kroz sistem Kovaks BiH je zajedno sa EU pristupila zajedničkoj nabavci vakcina kroz tzv. EU mehanizam nabavke vakcina i u tom trenutku smo ugovorili oko 892.000 doza vakcina. Naravno, u sistemu EU mehanizma nabavke su do sada dvije vakcine jedine koje su odobrene u EU i one će biti dio toga sistema. Cijeli sistem transporta, dostave vakcine itd. je planiran i on se usaglašava između Ministarstva civilnih poslova, ministarstva zdravlja i Odjeljenja za zdravstvo Brčko distrikta. Danas dok zasjedamo ... sjednici ima još, traje sastanak između ovih imenovanih ministarstava koji razrađuju detalje dostave te vakcine. Kada je u pitanju cijena, vidite i sami iz ove prve količine da je cijena jedne doze, jedne vakcine kreće se u nivou od 10 dolara i vjerovatno će se i ostale vakcine kretati u okvirima tih cijena. Naravno, entitetska ministarstva koji su zaduženi su utvrdili prioritetne grupe za vakcinaciju i u ovom trenutku se one znaju, to su zdravstveni radnici i svo pomoćno osoblje u zdravstvenim ustanovama, stanovništvo starije od 65 godina sa hroničnim bolestima i osobe i osoblje u ustanovama, smještaj starijih lica. Siguran sam da će BiH zajedno sa svojim partnerom i kroz sistem Kovaks i kroz sistem nabavke sa EU biti blagovremeno i u onim rokovima kao uz neke druge zemlje nabavljene vakcine. BiH ima potrebna finansijska sredstva da nabavi vakcine za potrebe građana BiH, za sve prioritetne grupe građana u BiH vakcine će biti besplatne. Hvala lijepo.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Halo, zastupnik Zukan Helez, izvolite imate riječ, ne znam šta je.
Hvala. Pa zahvalio bi se predsjedavajućem, dao je prilično cjelovit odgovor i nekako sam i ja smireniji kao čovjek koji je prošao i njegova porodica sve ovo i znam koje su, je li, i posljedice i kako je teško to sve podnosit, raduje me da je to daleko bolje nego što, po ovome što je prezentovao predsjedavajući Vijeća ministara nego što nam, ovaj, što možemo pročitati u medijima i oni koji, je li, informišu javnost. Naravno, pošto smo složena država BiH i stalno čitam entiteti će nabaviti odavde, nabaviće odande, jako drago bi mi bilo i radovalo bi me da je to od jedne firme, od jedne, od jednog, svi da primimo iste vakcine, ovaj, i da se svi nekako na isti način liječimo kao sve ostale noramlne države. Uglavnom hvala predsjedavajućem i prilično sam zadovoljan onim što sam čuo od njega.
Hvala zastupniku. Riječ dajem zastupniku Nenadu Nešiću, izvolite zastupniče. 4
Hvala predsjedavajuća. Poštovane kolege, uvaženi članovi Savjeta ministara, moje pitanje se odnosi, odnosno upućeno je ministru finansija i trezora, gospodinu Vjekoslavu Bevandi i ono glasi: Smatrate li kao ministar finansija da je moralno da u vrijeme pandemije virusa korona i teške ekonomske situacije kada je desetine hiljada ljudi ostalo bez posla, a zemlja se zadužuje, Uprava za indirektno oporezivanje kupuje zgradu u Banja Luci vrijednu blizu 100 miliona konvertibilnih maraka, s obzirom na to da je još u budžetu institucija BiH za 2018. godinu planirano 37,5 miliona KM za kupovinu zgrade u Banja Luci, te da su ta sredstva ostala neutrošena, da li ćete dati saglasnost za izdvajanje još 60 miliona KM za ovu nepotrebnu investiciju ili ćete prema članu 9. Zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2020. godinu predložiti da se od kupovine zgrade odustane i da se tih 37,5 miliona KM preusmjeri na potrebnije projekte? I još bi postavio pitanje ministru finansija – Da li zna da ugostitelji u BiH moraju prodati 500 miliona kafa da bi u budžet BiH uplatili 100 miliona konvertibilnih maraka? Hvala.
Hvala. Odgovor, ministar financija i trezora BiH, gospodin Bevanda. Izvolite.
Pozdrav svima uz želju za uspješan rad, ja ću po običaju se nastojati uokviriti u one 2 minute, ovaj, odgovora. Neću o ovom komentirati moralno, normalno, nego ću se fokusirati na odgovor. Znači, Odlukom o odobrenju projekta nabavke izgradnje objekta za Regionalni centara i Središnji ured Uprave za neizravno oporezivanje, izgradnji i rekonstrukciji graničnih prijelaza, objavljenoj u „Službenom glasniku BiH“ broj: 20/15, 2015. godine odobrena su sredstva za izgradnu Središnjeg ureda u Banja Luci u ukupnom iznosu od 37.900.000 maraka, a prema strukturi, znači objekat 36 miliona i opremanje objekta miliona i 900. Sukladno navedenoj odluci pri izradi proračuna Ministarstvo financija je od te 2015, 2016. evo do danas, jer sam ja ministar od tada, odobravalo proračunska sredstva na proračunskom kodu Upravi za nizravno oporezivanje u istovjetnom iznosu. Niti je Uprava za neizravno oporezivanje tražila od Ministarstva financija, niti je Ministarstvo financija predlagalo bilo kakvo povećanje navedenog iznosa, to se možete uvjeriti i u proračunu za prošlu godinu, a nadam se i da ćete uskoro imati i proračun za ovu godinu. Ovo za kave nisam, ovaj, dobro, dobro razumio, ali ste otprilike mi rekli, da li znam u računici koliko treba prodati kava da se vrati, dobar sam ja u matematici. Hvala. 5
Hvala ministru financija i trezora. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Izvolite, imate riječ.
Ne znam kako ministar ovo za kafe nije dobro razumio, ali ja ću da mu pojasnim. Pošto su ugostitelji jedna od grana koja je najviše pogođena pandemijom koronavirusa, ja sam samo naveo da oni moraju prodati 500 miliona kafa da bi u budžet BiH uplatili 100 miliona konvertibilnih maraka i ne znam šta je tu nejasno. Nisam zadovoljan Vašim odgovorom, smatram da u vrijeme ove pandemije treba i neke odluke da se preispitaju, odnosno da se sredstva sigurno mogu uložiti u bolje stvari nego što je kupovina zgrade i da kupovinu zgrade treba ostaviti za neko bolje vrijeme.
... zastupniku. Riječ dajem zastupniku Mirku Šaroviću, zastupniče izvolite.
Hvala. Koristim priliku da vas pozdravim sve i pitanje je predsjedavajućem Savjeta ministara, gospodinu Tegeltiji, a ono glasi: Zašto Savjet ministara nije u predviđenom roku
Molim zastupnika samo malo bliže mikrofona.
Bliže, ok.
Ako nije problem.
Može, može naravno.
Hvala.
Sada se čujemo, sada dovoljno, je li tako?
Da. 6
Pitanje je za predsjedavajućeg Savjeta ministara, gospodina Tegeltiju, a ono glasi: Zašto Savjet ministara nije u zakonom predviđenom roku usvojio Nacrt budžeta institucija BiH za 2021. godinu? Naime, jasno je da prema našoj regulativi prema zakonu koji se odnosi na institucije BiH Savjet ministara je dužan da do oktobra ili polovine oktobra nacrt budžeta usvoji ili prihvati i uputi Predsjedništvu BiH, a Predsjedništvo nakon toga ga upućuje Parlamentarnoj skupštini BiH. Obzirom da su rokovi svi prošli, znamo koji je značaj institucija BiH, mislim da je ovo jedna vrlo dramatična situacija, nemamo jasan odgovor po tom pitanju.
Zahvaljujem. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegeltija. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovano predsjedništvo, kolege poslanici, saglasan sam da budžet nije predložen u definisanom zakonskom roku, postoje tu i objektivni i subjektivni razlozi, ali oni u ovom trenutku apsolutno nisu važni i zaista o njima ne želim da govorim, pogotovo ne o ovim subjektivnim razlozima. Kad su u pitanju budžeti zajedničkih institucija BiH pogledao sam poslednje tri godine i nijedan nije donesen u rokovima. Budžet za 2018. godinu Savjet ministara usvojio je u januaru 2018. godine, budžet za 2019. godinu usvojili smo na samom kraju, u decembru 2019. godine, budžet za 2020. godinu usvojili smo u julu 2020. godine. Što se tiče budžeta za 2021. godinu, ono što samo mogu da kažem, znači, nismo ispoštovali rok, ali do kraja januara 2021. godine za otprilike petnaestak dana Savjet ministara će utvrditi Nacrt budžeta zajedničkih institucija za 2021. godinu i uputiti ga Predsjedništvu kao ovlaštenom predlagaču da ga uputi u daljnju proceduru, a poslije toga da se pojavi i pred ovim Domom. Očekujemo, znači, ako do kraja januara budemo imali, da ćemo do kraja februara, možemo imati usvojen budžet zajedničkih institucija. Hvala lijepo.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Da, hvala Vam. Naravno, predsjedavajući je rekao da postoje subjektivni razlozi, koje on nije naveo, uz sve one objektivne, ja mislim da je bio red da i njih čujemo, ako ne čućemo ih vjerovatno na neki drug način i mislim da nije u redu da se vraća na, predsjedavajući na neki period koji je iza nas, da li je nešto usvojeno u decembru, novembru, to je odgovornost nekih drugih, ti drugi su polagali račune vezano za to. On ima svoju odgovornost za dvije hiljade i, budžet 2020. 7 godinu, to je potpuno jasno. Kada god je on usvojen, znači to je odgovornost Savjeta ministara i institucija koje, naravno, su zadužene za to i nemamo mi ništa od ovog obećanja da će to da bude sada u januaru, evo januar već teče i potpuno je jasno da mi dobro, dobro kasnimo kada je u pitanju usvajanje budžeta za 2021. godinu.
Hvala zastupniku. Riječ dajem zastupniku Adilu Osmanoviću, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege zastupnici, predsjedavajući Vijeća ministara i članovi Vijeća ministara, sve vas srdačno pozdravljam. Moje pitanje je upućeno ministru za ljudska prava i izbjeglice. I pored činjenice da svaki drugi Bosanac i Hercegovac živi u iseljeništvu, neobjašnjivo je da više od godinu dana niti na Vijeću ministara BiH, niti u ovoj instituciji, Parlamentarnoj skupštini BiH, nije razmatran nijedan materijal koji tretira ovu oblast. Stoga postavljam pitanje: 1. Zašto se na Vijeću ministara ne razmatraju materijali koji se odnose na iseljeništvo, dijasporu i shodno tome ni u Parlamentu BiH? 2. Šta je uopšte Ministarstvo uradilo u prethodnih godinu dana da afirmiše saradnju sa iseljeništvom, dijasporom, odnosno koliko je materijala pripremilo i uputilo prema Vijeću ministara BiH? Hvala.
Hvala zastupniče. Odgovor, ministar za ljudska prava i izbjeglice BiH, gospodin Lučić. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća, želio bi prije svega da vas pozdravim. Preuzimanjem dužnosti ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH zatekao sam tridesetak materijala koji su bili u proceduri za usvajanje na Savjetu ministara, a određeni materijali su čekali i potrebne saglasnosti, među tim materijalima nalazilo se i nekoliko iz Sektora za iseljeništvo. Kao ministar za ljudska prava i izbjeglice BiH od preuzimanja dužnosti nastojim da sprovodim dogovorenu praksu po pitanju uvrštavanja materijala na sjednici Savjeta ministara, koja podrazumijeva da svi materijali idu u dalju proceduru tek nakon pribavljanja svih neophodnih saglasnosti raznih institucija na nivou BiH, institucija na nivou entiteta. Kada je riječ o materijalima iz Sektora za iseljeništvo, konkretno tri, četiri materijala, koji su duže vremena bili na e-vladi, a potpisani od strane prethodnog ministra, isti nisu imali potrebne saglasnosti, te iz tog razloga i nisu uvršteni na dnevni red Savjeta ministara. Kako za ove materijale, koji su predmet ovog pitanja, tako i za sve ostale odmah po dobijanju svih neophodnih saglasnosti Ministarstvo na čijem sam čelu iste će uputiti u dalju proceduru u uvrštavanje na dnevni red Savjeta ministara. Hvala. 8
Hvala ministru. Zastupnički komentar. Izvolite.
Pa ja sam pretpostavljao da ću dobiti ovakav odgovor, ali želim da kažem ministru za ljudska prava i izbjeglice kad su u pitanju određena mišljenja i saglasnosti pitanje iseljeništva i dijaspore direktno je u nadležnosti BiH i tu nema potrebe da čeka mišljenje od entiteta, niti da uopće šalje mišljenje entitetima. Stoga oni materijali koji su pripremljeni, koji se nalaze u Ministarstvu očekujem da budu proslijeđeni što je moguće prije na sjednicu Vijeća ministara BiH. Hvala.
Hvala. Riječ ima zastupnik Saša Magazinović, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Kratko pitanje, pa ću možda malo više u komentaru, predsjedavajući Vijeća ministara: Šta ste učinili u evo pola mandata na pitanju legalizacije kanabisa u medicinske svrhe i šta je u planu za evo naredni period, pretpostavljam, a ako, da znate, ako ne znate pitam Vas i u čemu je problem, odnosno gdje je greška u Zakonu o sprječavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga, a znate da nam je i Svjetska zdravstvena organizacija preporučila legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe, a i Evropski parlament nedavnim odlukama?
Hvala. Odgovor predsjedatelj Vijeća ministara, gospodine Tegeltija izvolite.
Hvala lijepo. Savjet ministara je na 21. svojoj sjednici, održanoj 03. decembra 2020. godine, utvrdio Prijedlog odgovora na poslaničko pitanje poslanika Magazinovića na temu o kojoj on danas govori. Poslaničko pitanje nadam se da je dostavljeno Vama, svim poslanicima i u njemu je precizno definisano procedure vezano za ovaj proces. Petnaestog, 02. septembra na 15. sjednici Savjet ministara je donio Odluku o imenovanju članova Komisije za suzbijanje zloupotrebe opojnih droga, koja će u skladu sa svojim nadležnostima, vjerujem, kandidovati pitanje legalizacije kanabisa u medicinske svrhe kako bi institucije zauzele konačan i zvaničan stav. Zašto govorim o ovoj Komisiji, zašto govorim o ovoj sjednici Savjeta ministara? Zato što je prethodni sastav ove Komisije 2019. godine nije postigao saglasnost vezano za izmjenu ovog zakona. Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju i suzbijanju 9 zloupotrebe opojnih droga upućen je u proceduru pribavljanja odgovarajućih mišljenja nadležnih institucija prije nego što se nađe na sjednici Savjeta ministara. Lično izražavam razumijevanje na aktivnosti gospodina Magazinovića, na predmetnu tematiku i njegovo nastojanje i u ovom i u prethodnom sazivu da se učine koraci ka legalizaciji kanabisa u medicinske svrhe. Hvala lijepo.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara. Zastupnik, da li želi komentirati odgovor? Izvolite.
Da, želim. Predsjedavajući, iz ovog svega ja vidim da Vašeg angažmana nije bilo, a ja bih volio da on postoji, jer možete pomoći da se kanabis legalizira, ako želite. Treba da znate da ministar u Vladi Republike Srpske, gospodin Šeranić, sa njim sam imao jedan vrlo konstruktivan razgovor, ovo podržava, SNSD. Da ministar Mandić u Federaciji HDZ takođe podržava, da Vaša ministrica Gudeljević HDZ, sa kojom sam takođe razgovarao, sa svima njima sam sjedio i razgovarao, podržava. Da ministar Cikotić, sigurnosti, takođe podržava, evo gledam Osmanovića koji je bio bivši ministara, da takođe SDA podržava. Dakle, ovo je pitanje koje nema političkog protivnika u ovoj zemlji, u moru problema gdje se politički ne slažemo ovo je jedno od rijetkih gdje se svi slažu. Dakle, nema čovjeka, nema vjerske zajednice, nema institucije koja je rekla mi smo protiv i niste Vi u pravu kad kažete nije postignuta saglasnost. Nije postignuta saglasnost o načinu izmjene zakona, ali postoji saglasnost svih da se ovo pitanje riješi. U međuvremenu građani ulje kanabisa kupuju na crnom tržištu, po ogromnim cijenama, dileri zarađuju na njihovoj nesreći, prodaju im motorno ulje kao ulje kanabisa. Zemlje u okruženju čine korake naprijed, pa u Makedoniji se dozvoljava građanima da uzgajaju, ja ne ulazim u tu priču, ja govorim o medicini i liječenju, a mi, nama je problem i zato se Vama obraćam i ovim ću završiti, da ljude koji se slažu sastavimo za jedan sto. Znate kaće ove komisije riješiti ovo pitanje? Nikad. Ovo pitanje će se riješiti kad Vi budete radili ono što ja radim, a što nije moj posao, a jest Vaš, da sjedite s ministrima, da ih zovnete, pa zovnite na sastanak Šeranića, Mandića, Gudeljević, Cikotić, svi su za i recite ljudi kako ovo da riješimo. Ima vam [[govornik se upozorava na vrijeme]] napisano rješenje, vjerujem da i federalni ministar ima svoje viđenje i riješite ovaj problem, nedajte da dileri zarađuju na nesreći naših građana. Hvala vam.
Hvala zastupniku. Riječ dajem zastupnici Alim Čolo, izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne u sali, s obzirom da kadrovi HDZ-a BiH osporavaju apelacionu jurisdikciju Suda BiH na način da je predsjedavajuća Predstavničkog doma, gospođa Borjana Krišto, podnijela zahtjev Ustavnom sudu BiH za ocjenu ustavnosti Zakona o Sudu BiH, tražeći da se proglase neustavnim odredbe ovog Zakona koje se odnose na 10 nadležnost Suda BiH da odlučuje u drugom stepenu po žalbama u krivičnom i upravnom postupku i u trećem stepenu po vanrednim pravnim sredstvima protiv pravosnažnih odluka Suda BiH, postavljam pitanje ministru pravde BiH, koji takođe dolazi iz HDZ-a: Da li Ministarstvo pravde BiH poduzima aktivnosti na izradi Zakona o sudovima BiH ili Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu BiH kojim bi se djelimično ispunio prioritet broj šest Evropske komisije koji glasi – unaprijediti funkcionisanje pravosuđa kroz usvajanje novih zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću i sudovima BiH u skladu sa evropskim standardima? Hvala.
Hvala. Odgovor, ministar pravde, gospodin Grubeša. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, uvaženi članovi Kolegija, cijenjene zastupnice i zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Rješenjem od 14.09.2020. godine uspostavljena je Radna skupina za pripremu Nacrta zakona o sudovima BiH zadužena za iznalaženje adekvatnih rješenja kojim se osniva novi apelacijski ili viši sud BiH, odvojen od Suda BiH kao prvostupanjskog suda, a koji odražava nadležnosti Suda BiH, kao i iznalaženju konsenzusa o potrebi daljnje objektivizacije parametara koji reguliraju nadležnosti Suda BiH u slučaju kaznenih djela propisanih entitetskim kaznenim zakonima, odnosno Kaznenim zakonom Brčko distrikta. Zbog pogoršane epidemiološke situacije odgođen je prvi sastanak planiran za kraj listopada, te zbog neizvjesnosti i za zajednički sastanak Ministarstvo pravde je predložilo da putem elektroničke komunikacije pokušamo bar djelomično urediti nesporna pitanja. Radi navedenog Ministarstvo pravde je pripremilo opće odredbe nacrta zakona koji u biti odražavaju nesporne prijedloge koji su proizvod ranijeg rada, te isto dostavilo članovima Radne skupine, ali i zatražilo od članova eventualne prijedloge o načinu rada, kojim bi na brži način došlo do konačnog nacrta zakona. Ministarstvo pravde još nije dobilo očitovanje od svih članova Radne skupine kako o predloženim odredbama, tako i o načinu nastavka rada. Kada je riječ o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o VSTV-u Ministarstvo pravde je 2019. formiralo Radnu skupinu za izradu sveobuhvanih izmjena Zakona o VSTV-u BiH u kojoj su predstavnici relevantnih institucija, s obzirom na to da je ozbiljan zadatak stavljen pred Radnu skupinu, a imajući u vidu da je to, da je do sada utvrđena potreba za izmjenama koje ne trpe odlaganje Ministarstvo pravde je pripremilo izmjene zakona koje će uputiti u proceduru čim se steknu poslovnički uvjeti. A što se tiče inicijative prema Ustavnom sudu, znači, nakon deset godina bezuspješnog rada za izmjenama zakona kroz Strukturalni dijalog, kao i kroz rad Radne skupine jasno je da dok god nekome odgovara ovakvo ustrojstvo nužni reformi neće biti, pa će nas možda proglašenje odredbi neustavnim navesti napokon da ustrojimo pravosuđe na državnoj razini kako to pravna tradicija i naši drugi propisi iziskuju. Hvala vam lijepo. 11
Hvala ministru. Da li zastupnica želi komenitrati? Izvolite.
Cijenjeni minstre, Vi ste se školovali za profesuru latinskog jezika, a latinski jezik, poznavanje latinskog jezika je preduslov da bi se neko upisao na pravni fakultet. Vi ste sticajem okolnosti ministar pravde i nastojite da umrtvite Ministarstvo pravde, kao što je mrtav latinski jezik koji bi Vi trebali predavati u školama, nigdje se ne govori. Znate šta će se desiti ukoliko ta Vaša Radna grupa ne pripremi Zakono o sudovima BiH i dostavi ga u parlamentarnu proceduru, a ja mislim da to neće uraditi, jer niste ni Zakon o VSTV-u dostavili, a eto od 2019. ga pripremate, desiće se to da svi oni koji su u BiH osuđeni od strane Suda BiH za ratni zločin, organizovani kriminal, terorizam, korupciju, neće moći otići na izdržavanje kazne zato što njihova presuda ne može postati pravosnažna, jer odredbe o Apelacionom odjeljenju Suda BiH koji bi razmatrao žalbe eventualno na te presude se, ovaj, pokrenut je zahtjev da se te odredbe proglase neustavnim i ja se bojim da je to što Vi radite uzaludan posao, ovamo se osporava zakon iz iste partije iz koje Vi dolazite.
Hvala zastupnice. Zastupnik Damir Arnaut, imate riječ zastupniče. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Pitanje je upućeno ministru sigurnosti: Dakle, kao nadležni resorni ministara kada je u pitanju Granična policija hoćete li osigurati da ta institucija počne dostavljati konkretne odgovore na konkretna poslanička pitanja? Dakle, već neko vrijeme i govorim zaista o periodu dužem od godinu dana, pokušavam dobiti odgovor od Granične policije, da li zvaničnici BiH u institucijama BiH su u proteklom periodu koristili pasoše stranih država za prelazak granice BiH, iako zakon u BiH vrlo jasno propisuje da je za prelazak granice BiH neophodno koristiti putnu ispravu BiH. I Granična policija je potvrdila u svojim odgovorima da oni te podatke imaju, ne žele da ih podijele, iako se radi o očitom javnom interesu, ovaj, a istovremeno u septembru u saradnji sa Vašim ministarstvom ste počeli kažnjavat građane BiH, dakle obične građane koji koriste, je li, lične karte za prelazak državne granice, a ovdje ne žele čak ni dati podatke. Takođe, ne odgovaraju na moje pitanje, Granična policija ne odgovara na moje pitanje: Koliko su ljudi spriječili, ilegalnih migranata, u pokušaju prelaska granice prema Srbiji, odnosno onih koji dolaze iz Srbije u BiH, a uporedno s tim koliko su spriječili onih koji pokušavaju otići prema Hrvatskoj i ostatku EU? 12 Dakle, nailazimo na zaista jednu opstrukciju i pitam Vas hoćete li osigurat kao nadležni resorni ministar, da počnu ispunjavati svoju zakonsku obavezu, jer ovo nije samo poslovnička stvar, već Zakon o parlamentarnom nadzoru propisuje sankcije za neodgovaranje na poslanička pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar sigurnoti BiH, gospodin Cikotić. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, uvaženi zastupnici Predstavničkog doma, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Uvaženi zastupniče Arnaut u komunikaciji koju imam sa direktorom Granične policije, kao jednom samostalnom upravnom jedinicom, ja sam na Vaše pitanje dobio odgovor koji ću pročitati onako kako je napisan. Granična policija BiH prilikom svakog konkretnog zastupničkog pitanja pravodobno dostavlja prijedloge odgovora na iste u skladu sa zakonskim nadležnostima i raspoloživim informacijama, kako bi u potpunosti u propisanom roku mogli biti zadovoljeni kriteriji dostavljanja odgovora zastupnicima. U odnosu na ovo prema uvidu koji imam izuzetak je pitanje koje ste postavili 07.12. ja sam odgovor dobio od direktora Granične policije i on je 25.12. upućen Vijeću ministara na proceduru usvajanja i dostavljanja odgovora Parlamentarnoj skupštini. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komenitirati? Izvolite, imate riječ.
E pa ministre, ja ne znam jeste Vi čuli šta sam ja, znači nisam Vas pitao da mi čitate neke informacije, koje pri tome nisu tačne, već sam pitao – hoćete Vi kao ministar osigurati da zastupnici počnu dobivati konkretne odgovore na konkretna poslanička pitanja? Dakle, imamo medijske izvještaje da visoki zvaničnici u institucijama BiH koriste prasoše stranih država za prelazak državne granice BiH, iako zakon jasno propisuje da kad prelaze granicu BiH imaju koristit pasoš, odnosno putnu ispravu BiH. Dakle, nije sporno ako koriste strani pasoš kad idu negdje drugo, na nekoj drugoj granici, ali za našu granicu zakon jasno propisuje da je neophodno to koristiti. Tražio sam, dakle, podatke da li, o kojim se zvaničnicima radi. Odbijaju to dati, potvrdili su u odgovorima da imaju te podatke, odbijaju dati tu informaciju. Ja Vas sada pitam i sad insistiram na pisanom odgovoru, odgovoru u pisanom obliku, što je moja poslovnička mogućnost, da mi dostavite hoćete li ili nećete, da ili ne, nemojte mi slat, čitat itd. hoćete li ili nećete osigurat da Granična policija počne odgovarati na poslanička pitanja [[govornik se upozorava na vrijeme]] Hvala. 13
Riječ ima zastupnik Branislav Borenović, izvolite zastupniče.
Hvala. Moje je pitanje uvaženom ministru finansija, gospodinu Bevandi vezano za poslednju odluku koju je donio Predstavnički dom prije više od mjesec dana, kojom se obavezuje Savjet ministara da u roku od 30 dana pripremi prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost, kojom bi se smanjila stopa poreza na dodatu vrijednost za sve pružene usluge u turizmu, ugostiteljstvu i putničkom saobraćaju sa 17 na 5% i to sa ograničenim rokom trajanja do kraja 2022. godine. Moje pitanje je vrlo konkretno: Gdje je zakon, da li je Savjet ministara počeo da radi na osnovu odluke Predstavničkog doma, zakonodavno tijelo koje je, po kojem Savjet ministara kao izvršno tijelo zajedničkih institucija BiH treba da izvršava određene poslove i moje pitanje je da li je zakon spreman, da li je i zašto nije predložen na današnjoj sjednici Predstavničkog doma i kada će biti upućen u parlamentarnu proceduru?
Hvala zastupniku. Odgovor, ministar financija i trezora BiH, gospodin Bevanda. Izvolite.
Evo opet ću bit kratak, ali mislim i jasan. Vijeće ministara je na svojoj 23. sjednici, održanoj 23.12.2020. godine, sukladno Zakonu o Vijeću ministara i Poslovniku o radu Vijeća ministara kao točku dnevnog reda razmatralo inicijativu Zastupničkog doma koja je i predmet ovoga pitanja. Povodom toga donijeli, Vijeće ministara je donijelo zakoljučak kojim se za postupanje po predmetnoj inicijativi zadužuje Uprava za neizravno oporezivanje kao resorno nadležna, profesonalno osposobljena institucija, da za Upravni odbor i Vijeće ministara pripremi adekvatne prijedloge u kontekstu predložene inicijative. Treba naglasiti da predmetnu inicijativu ne prate analitičke projekcije i pokazatelji na kojima bi se temeljila provedba same inicijative, stoga je primarna zadaća Uprave za neizravno oporezivanje je da u najširem smislu da detaljnu analizu, projekciju svih gospodarskih i finansijskih aspekta i pokazatelja. Da bude odgovor ažuran i primjeren i današnjem danu, Upravni odbor Uprave za neizravno oporezivanje je usvojio davno Prednacrt zakona o PDV-u. Upravni odbor je osvlastio Upravu da radi konsultacije, Upravni odbor će razmatrati nacrt zakona, sasvim normalno zanovljen ovim konsultacijama i uputiti ga Vijeću ministara na usvajanje i mislim da je to najbolji i najjači i najlakši put da dođemo do određenih izmjena i dopuna koje vrijeme nosi i zato treba dovoljan broj glasova i na Upravnom odboru Uprave i na Vijeću ministara i u konačnici na obadva doma Parlametna. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite. 14
Odluka Parlamenta je vrlo precizna, obaveza Savjeta ministara je da u roku od 30 dana uputi zakonsko rješenje, koje je precizirano, jedino ako ovdje ćemo dozvoliti da neka uprava ili neki upravni odbor ili ne daj Bože neki pojedinac poništava Parlament, ja to dozvoliti neću, a vi kolege ako hoćete izvolite. Ovdje se radi o vrlo jednostavnom rješenju koje treba da uputi Savjet ministara, o kojem treba da se obavi rasprava onak kako je to Poslovnikom predviđeno u Predstavničkom domu i naravno u Domu naroda i ako bude bilo većine taj će prijedlog proći ili ne. Radi se o projekciji koja nije nimalo zahtjevna za ovu zemlju, prikupljeni tj. prijavljeni prihod očekuje se do kraja godine, do kraja 2021. godine, 2020. godine je bio oko 500 miliona maraka od djelatnosti pružanja smještaja, te pripremi i posluživanje hrane i pića, što znači da bi nedostatak u budžetima bio negdje oko 50 miliona konvertibilnih maraka, to je manje od 1% ukupno prihoda od PDV-a, nimalo mnogo, a značilo bi zaista jako puno ovim djelatnostima i ja očekujem da pod hitno izvršite odluku Predstavničkog doma kada je u pitanju smanjenje stope PDV-a sa 17 na 5% za oblasti ugostiteljstva, turizma i putničkog saobraćaja. Hvala.
Hvala zastupniku. Ovim smo iscrpili usmena pitanja i odgovore. Samo još uz jednu intevenciju zastupnika Envera Bijedića koji se javljao da je dostavljeno pitanje, evo mi smo provjerili u službi, Vi ste pitanje, zastupniče, proslijedili prema predsjedatelju Vijeća ministara i u Vašem zastupničkom pitanju ste naveli – molim da mi se odgovor dostavi u pisanoj formi. Mi smo u skladu sa poslovničkom procedurom Vaše pitanje 04.01.2021. proslijedili na predsjedatelja Vijeća ministara i dobićete vjerojatno pismeni odgovor. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo, mi smo sve uradili u skladu sa Poslovnikom, nije nikakav problem da Vi još pročitate Vaše pitanje. Evo, izvolite imate riječ.
Hvala. Hvala na razimijevanju, ja insistiram da ovo pitanje postavim u usmenoj formi iz razloga urgencije rješavanja tog pitanja. Naime, u pitanju je skandalozna odluka, Prijedlog odluke Vijeća ministara o novčanoj pomoći zdravstvenim ustanovama u BiH. Tom Odlukom je predviđeno da Klinički centar u Banja Luci dobije 4 miliona maraka, Klinički centar Sarajevo 3,5, Klinički centar u Mostaru 3,5 miliona, a Univerzitetski klinički centar u Tuzli samo milion i po, čak i Brčko distrikt dobija 500.000 maraka, iako se pacijenti iz Brčkog liječe u Tuzli. Naime, to se sve radi naravno za saniranje posljedica koronavirusa. Iz tog razloga ukoliko smo već oštećeni ranije kod dodjele testova, da je Tuzlanski klinički centar dobio najmanje tih testova, zašto smo i po kojem kriterijumu ovako drastično oštećeni u raspodjeli tih prihoda gdje 15 je to skoro pa 300% manje u odnosu, recimo, na Klinički centar u Banja Luci, a više od 100% u odnosu na sarajevski i mostarski, zbog tog da se u međuvremenu do naredne sjednice ili do odgovora predsjedavajućeg Vijeća ministara ne bi donijela ta odluka na Vijeću ministara zbog toga sam insistirao da je postavim ovako javno i da naravno se shvati ozbiljnost situacije, jer kad se odluka donese onda je kasno, neće se imati vremena, naravno, o njoj raspravljati. Hvala još jednom i izvinjavam se.
Hvala zastupniče. Evo čuli smo pitanje i usmeno, odgovor ćete komentirati kada ga dobijete u pisanom obliku. A sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće, sa ranijeg dnevnog reda skinute su: Točka 28. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za kolovoz 2020. podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Točka 30. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta koja glasi: „Nalaže se Ministarstvu pravde BiH i Ministarstvu vanjskih poslova BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative započnu proceduru traženja, diplomatskim i drugim prikladnim kanalima, informacija i dokumentacije od nadležnih tijela Sjedinjenih Američkih Država da je Nikola Špirić bio uključen u javnu korupciju i ostvario korist od nje, uključujući ostvarivanje nepropisne koristi tijekom obnašanja javnih funkcija i ometanje javnih procesa tijekom svojeg mandata kao člana Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine“ na zahtjev Povjerenstva za vanjske poslove zbog izočnosti predlagatelja inicijative. Dopunjen je: Točka 6. Prijedlog amandmanâ II., III., IV. i V. na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici iz Kluba SDP-a BiH, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva, koje je negativno po drugi put. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Zastupnik Jasmin Emrić, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća, srdačan pozdrav svim prisutnima. Ja sam iznenađen da je sa dnevnog reda skinuta, kao što ste i upoznali nas, uvažena predsjedavajuća, 28. ranija tačka dnevnog reda, tj. Informacija o stanju u oblasti migracija i azila. Ne znam šta je bio razlog i čime se rukovodila Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH da predloži skidanje ove tačke denvnog reda, ali ja ne vidim niti jedan razlog da danas na dnevnom redu nije upravo ova Informacija koja predstavlja realizaciju zaključka ovog uvaženog Doma iz devetog mjeseca. Mi smo danas očekivali, ja sam očekivao s obzirom na aktuelnu temu i probleme koji su u vezi s migracijama u BiH da danas o tome ovaj uvaženi 16 Dom raspravlja, da bude obaviješten, da usvojimo određene kvalitetne zaključke kako bi pomogli rješavanju migrantske krize u BiH, ali evo predlaže se skidanje s dnevnog reda. Da ne bih dalje obrazlagao, ja predlažem da se ova tačka uvrsti u dnevni red, tj. da se dvadeset i, ranija 28. tačka dnevnog reda uvrsti u dnevni red – Informacija o stanju u oblasti migracija u BiH za august 2020. godine. Hvala.
Hvala zastupniku. Zastupnik Nenad Stevandić, izvolite imate riječ.
Pa ja bih htio da po članu ... 71. Poslovnika Predstavničkog doma tražim da se u dnevni red ove 15. sjednice uvrsti i nova tačka dnevnog reda, koja glasi – Donošenje zaključka kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine traži od direktora Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH da prilikom razmatranja zahtjeva za registraciju vakcina protiv kovid virusa primjeni član 38. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima BiH. Napisao sam obrazloženje pa mogu svi da pročitaju, htio bih samo da vam ukratko kažem da se radi o tome da različite vakcine, koje još neko od kolega spominjao i različite hladne lance, različite vrste, da kažemo, ovaj, upotrebljivosti i dopremanja, distribucije i da i ove koje su trenutno odobrene, ovaj, od strane Svjetske zdravstvene organizacije i evropskih zemalja nemaju odobrenje naše Agencije za lijekove i da bi bilo neophodno da se bez obzira na ovaj GAVI program, odnosno Kovaks mehanizam sugeriše Agenciji da koristi član 38. kako se zove, ovaj, i da se na taj način bez kompletne procedure izda odobrenje za, nešto slično interventnom uvozu lijekova kao, koje se dešava veoma često u mnogim zdravstvenim ustanovama u oba entiteta. Republika Srpska je sklopila sporazum sa Gamaleom – Ruskim institutom da već u drugoj polovini februara se distribuiše nešto ruskih vakcina, negdje između 200 i 400 hiljada u zavisnosti od mogućnosti, pored ovih milion i dvjesto doza o kome je pričao predsjedavajući, koje su vezane za Kovaks mehanizam. Molio bih da ovo shvatite ozbiljno zato što onaj ko prvi počne da primjenjuje vakcine prvi će riješiti troškove u zdravstvu, prvi će riješiti, da kažemo, opterećenost sistema, veliku smrtnost i prvi će riješiti i privrednu aktivnost, bez obzira koja će se vakcina pojaviti. Kao medicinar i dugogodišnji ljekar hoću da vam kažem da postoje nekakve dve vrste osnovne vakcina, jedne su vezano za, da kažemo, ono što je dugogodišnje pravilo ili iskustvo na teritoriji bivše Jugoslavije, a to su vakcine koje su atenuirane ili su vektorske vakcine, kakve se proizvode u Kini, Velikoj Britaniji i Rusiji, a da postoji i ovaj tip vakcina koje su trenutno aktuelnije, odnosno vezane su za Pfizer i Modernu. Bez obzira šta budemo u prilici da nabavimo, mislim da je potrebno da Agencija za ljekove i zdravstvena sredstva bilo kome ko je u mogućnosti da doveze vakcinu koja se već koristi, da kažemo, u čitavom svijetu, bilo da je na teritoriji Azije ili Evrope ili Amerike, da se uvaži, da se ovim zaključkom sugeriše, da kažemo, da Agencija ne napravi, da kažemo, još dodatnih mjesec ili dva dana kašnjenja, što bi po meni vrlo loše uticalo na građane, na privredu, na opterećenje zdravstvenog sistema i svakako bi povećalo smrtnost. Hvala lijepo. 17
Hvala lijepa. Evo ne vidim više prijavljenih. Što se tiče prijedloga za dopunu dnevnog reda, ovako, ja ću komentirati, uvaženi zastupnik Jasmin Emrić je predložio da nam ostane točka – Informacija o stanju u području migracija u BiH, znači podnositelja Ministarstva sigurnosti BiH. Zapravo Vi kao zastupnik ste to predložili danas na sjednici, ali niste dostavili materijal, s tim da želim Vam reći ovdje je tako i napisano i stoji da je na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost. Međutim, Povjerenstvo za obranu i sigurnost nije uspjelo ovu točku odraditi, znači pa zato stoji nam u prijedlogu dnevnog reda da se ona skine sa današnje sjednice, s tim da postoji i dopis Ministarstva sigurnosti kojim je napisano da se ova Informacija treba ažurirati, odnosno dopuniti pa da bi trebala biti, znači, na evo, narednoj sjednici i našeg Zastupničkog doma ažurirana i prošla ... Pa sad evo ne znam, nemam osobno, a ja mislim niti mnogi od nas, problem ni da je razmatramo danas, ali mislim da bi u skladu sa procedurom bilo bolje da dobijemo i na vrijeme i ažuriranu informaciju i onu koja ima mišljenje Povjerenstva za obranu i sigurnost, pa da to bude na sljedećoj sjednici. Pa da li zastupniče prihaćate ovakav stav? Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Evo dobili ste sad, imate upaljen mikrofon.
Zahvaljujem, uvažena predsjedavajuća. Ja nisam mogao pravovremeno intervenirati iz razloga što sam tek početkom ove sjednice dobio izmjenjeni dnevni red, prema tome sam i bio iznenađen zašto se ova tačka dnevnog reda skida s današnje sjednice. Ali ne mogu to razumjeti da nije bilo vremena da se razmatra ova Informacija na sjednici Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost i da nije završena rasprava o toj Informaciji. Ova Informacija je iz devetog mjeseca, znači od septembra do, septembra 2020. do januara 2021. nemamo stav Zajedničke komisije, pa ova Informacija koja je trebala danas biti na dnevnom redu, ona već kasni nekoliko mjeseci i nije u skladu sa onim što smo mi grupa poslanika željeli postići, a to je tražiti informaciju u devetom mjesecu za osam proteklih mjeseci 2020. godine, da imamo ažurne informacije. Nama je i danas dostavljena informacija samo za august, ali s nekim pokazateljima i za prvih osam mjeseci 2020. godine. Međutim, s obzirom na aktuelnu situaciju i sva dešavanja, ja smatram da trebamo raspravljati o ovom problemu. Pa kad ćemo raspravljati? Ja ne znam hoće li Zajednička komisija opet imati neki razlog pa da nakon mjesec dana što se sastanemo opet predloži odlaganje rasprave o ovoj ili sličnim informacijama. U nedogled, čini mi se, odlažemo raspravu, a situacija je hitne prirode, mi imamo vrlo dramatičnu situaciju u Unsko-sanskom kantonu, pa i u Sarajevskom kantonu, imamo vrlo dramatičnu situaciju u BiH zbog ilegalnih migracija. Stanje je takvo da ono više ne može čekati, ono je hitno, migracije u BiH su velik problem i one su u najvećoj mjeri problem u kantonu iz kojeg ja dolazim i zbog toga se i ovoliko zalažem da o tome raspravljamo. Prema tome, ja tražim da ova Informacija bude na današnjoj sjednici 18 dnevnog reda, da Ministarstvo sigurnosti nas obavijesti i o onim podacima, informacijama koje se mogu ažurirati, te da na takav način raspravljamo o tome i donosimo određene zaključke. Ne možemo u nedogled čekati, ja to ne prihvatam i smatram da je trebalo i ranije reagirati na naš zaključak koji je usvojen u septembru prošle godine, pa bi onda sigurno imali i ažurnije podatke i sve bi bilo pravovremeno nego što je to danas, danas mi kasnimo, institucije ove države pravovremeno ne reagiraju i onda nas dovode u neke incidentne situacije koje smo imali prije par dana u Unsko-sanskom kantonu. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku. Što se tiče druge, drugog prijedloga za dopunu dnevnog reda, od zastupnika Stevandića. Vi ste predložili donošenje zaključka kojim Predstavnički dom Parlamentarne skupštine traži od direktora Agencija za ljekove i medicinska sredstva BiH da prilikom razmatranja zahtjeva za registraciju vakcine protiv virusa primjeni član 38. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima BiH. Zapravo, Vi znate da poslovnički možemo ići sa određenim zaključcima koji su vezani uz neke točke dnevnog reda, ovdje imamo zaključak koji se ne veže ni uz kakvu točku zapravo dnevnog reda, pa bi po meni ili trebalo nešto preformulirati, zastupniče, da ne bude baš ovako zaključak, ako idemo na neku vrstu incijative onda bi opet trebali Vam ostaviti da ide na nadležna povjerenstva, tako da evo molim da se izjasnite još o prijedlogu prije no što pristupimo glasanju. Izvolite.
Ja mislim da je bez obzira na to što ste rekli poslovnički moguće ovo izglasati kao zaključak i mislim da ovaj hitnoća situacija i vanredno stanje i sve ono što sam rekao ko prvi počne da vakciniše taj će prvi riješti i zdravstvene radnike i zdravstvene troškove i veliku smrtnost i privredu i lokdaun, prema tome mislim da ne bi trebalo sad, što se kaže, da gledamo u svaki zarez i svako slovo, mislim da je ovo bitnija stvar od toga. Hvala.
Zahvaljujemo. Molim vas pripremite se, izjasnićemo se i o jednoj i o drugoj točki za prijedlog dopuna današnjeg dnevnog reda. Pa vas molim, prvo da se izjasnimo o prijedlogu zastupnika Jasmina Emrića kojim traži da se na današnji dnevni red sjednice uvrsti Informacija o stanju u području migracija u BiH za 2020. godinu. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 39 nazočnih – za 23, protiv nema, suzdržanih 16. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo u današnji dnevni red ove sjednice uvrstili Informaciju o stanju u području migracija u BiH za 2020. godinu, kolovoz zapravo 2020. jer se bazirao na materijal koji smo dobili ranije od Ministarstva sigurnosti BiH. 19 A sada predlažem da se izjasnimo o prijedlogu zastupnika Stevandića da se u današnji dnevni red uvrsti točka – Donošenje zaključka kojim Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od direktora Agencije za ljekove i medicinska sredstva BiH da prilikom razmatranja zahtjeva za registraciju vakcine protiv virusa primjeni član 38. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima BiH, „Službeni glasnik BiH“ 58/08. Od ukupno 39 nazočnih – za 19, protiv 4, suzdržanih 16. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u Federaciji BiH, naknadno ćemo se usuglasiti. Nakon što smo pristupili glasanju, konstatiram da 15. sjednica Doma ima dnevni red, koji ste dobili uz poziv sa pročitanom izmjenom, a to je – Informacija o stanju u području migracija u BiH za kolovoz 2020. godine. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 14. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika: Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić, Damira Arnauta, Nermina Nikšića, Saše Magazinovića, Zukana Heleza i Nade Mladine za iniciranje glasovanja o nepovjerenju Vijeću ministara BiH, broj: 01-50-1-15-14/20 od 9. 12. 2020.; 4. Zahtjev zastupnika: Mirka Šarovića, Dragana Mektića, Mire Pekić, Branislava Borenovića, Nermina Nikšića, Zukana Heleza, Saše Magazinovića, Nade Mladine, Dženana Đonlagića, Zlatana Begića, Envera Bijedića, Vlatka Glavaša, Jasmina Emrića, Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta za iniciranje glasovanja o rekonstrukciji Vijeća ministara BiH (smjena zamjenika ministra civilnih poslova BiH), broj: 01-50-1-2481/20 od 23. 12. 2020.; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnik Saša Magazinović, broj: 01-02-1-1769/20 od 4. 9. 2020. (drugo čitanje); 6. Prijedlog amandmanâ II., III., IV. i V. na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici iz Kluba SDP-a BiH, broj: 01-01-1-2070/20 od 20. 10. 2020., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 7. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zastupnika Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta za uvrštavanje u dnevni red 14. sjednice Zastupničkog doma nove točke koja glasi: Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta koja glasi: „Nalaže se Ministarstvu pravde BiH i Ministarstvu vanjskih poslova BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative započnu proceduru traženja, diplomatskim i drugim prikladnim kanalima, informacija i dokumentacije od nadležnih tijela Sjedinjenih Američkih Država da je Nikola Špirić bio uključen u javnu korupciju i ostvario korist od nje uključujući ostvarivanje nepropisne koristi tijekom obnašanja javnih funkcija i ometanje javnih procesa tijekom svojeg mandata kao člana Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine“ (inicijativa broj: 01-50-1-1908/20 od 28. 9. 2020.), broj: 01-50-1-15-14/20 od 10. 12. 2020.; 8. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o 20 plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-2144/20 od 10. 12. 2020.; 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-2145/20 od 10. 12. 2020.; 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o strancima po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-2310/20 od 10. 12. 2020.; 11. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici Saša Magazinović, Damir Arnaut i Jasmin Emrić (zakon u drugom čitanju), broj: 01-02-1-2573/17 od 10. 12. 2020.; 12. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zaključka Damira Arnauta povodom rasprave o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini, predlagatelj: zastupnik Damir Arnaut, (zakon po hitnom postupku), koji glasi: „Zastupnički dom dostavlja Domu naroda Prijedlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u BiH i predlaže da se Prijedlog zakona razmatra po hitnom zakonodavnom postupku.“, broj: 01-02-1-1805/20 od 10. 12. 2020.; 13. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zaključka zastupnika: Predraga Kojovića, Damira Arnauta, Aide Baručije i Mirjane Marinković-Lepić povodom rasprave o Izvješću o radu Pravobraniteljstva BiH za 2019. godine koji glasi: „Zakon o Pravobraniteljstvu nije značajnije mijenjan dugi niz godina, a rješenja kojima je uređena unutarnja organizacija više ne pogoduju današnjem vremenu, stoga predlažemo da se u roku od 90 dana od dana usvajanja ovog zaključka izvrše izmjene samog Zakona o Pravobraniteljstvu BiH u cilju unaprjeđenja rada, te kako bi se stvorile pretpostavke za unutarnju reorganizaciju.“, broj: 01-50-1-15-14/20 (veza broj: 01,02-50-18-2196/20) od 10. 12. 2020.; 14. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Izvješću o radu Pravobraniteljstva BiH za 2019. godinu, broj: 01,02-50-18-2196/20 od 10. 12. 2020.; 15. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Damira Arnauta kojom se „nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative provede svu potrebnu proceduru prema nadležnim tijelima Republike Hrvatske s cilјem prekategorizacije graničnog prijelaza Gabela Polјe za međunarodni putnički promet ili njegovog otvaranja za malogranični promet, a u svakom slučaju otvaranja navedenog graničnog prijelaza za malogranični promet učenika osnovnih i srednjih škola“, broj: 01-50-1-1787/20 od 10. 12. 2020.; 16. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Predraga Kojovića, Mirjane Marinković-Lepić, Damira Arnauta i Aide Baručije kojom se „nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative započne koordinaciju s nadležnim tijelima entiteta i kantona s cilјem omogućavanja izučavanja nacionalne skupine predmeta svim učenicima koji to žele, upisivanja naziva služnenih jezika u Bosni i Hercegovini u svu školsku dokumentaciju u skladu s nazivima navedenim u Općem okvirnom sporazumu za mir u Bosni i Hercegovini (Daytonski sporazum), te ukidanja svih drugih oblika diskriminacije u osnovnim i srednjim školama u Bosni i Hercegovini, a uzimajući u obzir međunarodne obveze Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-1797/20 od 10. 12. 2020.; 21 17. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Edite Đapo „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da izmijeni članak 12a) Zakona o državljanstvu, na način da se ne zahtijeva odricanje od državljanstva zemalja koje su promijenile svoje zakonodavstvo i dozvoljavaju višestruko državljanstvo (Danska, Norveška, Luksеmburg, Češka i druge) ili da se hitno s ovim zemljama zaključi bilateralni sporazum“, broj: 01-50-1-1934/20 od 10. 12. 2020.; 18. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana od usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o načinu korištenja i raspolaganja neperspektivnom nepokretnom vojnom imovinom, na način da se predmetna imovina, u slučaju ocjene da nije potrebna za obavljanje Ustavom, međunarodnim ugovorom i zakonom utvrđenih nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, dodijeli na korištenje i raspolaganje jedinici lokalne samouprave na čijem se teritoriju imovina nalazi, isključivo s ciljem zaštite te imovine od daljnjeg propadanja i urušavanja, njezine obnove i rekonstrukcije ili privođenja predmetnog lokaliteta konačnoj namjeni u skladu s prostorno-planskom dokumentacijom jedinice lokalne samouprave na čijem se teritoriju imovina nalazi, odnosno stavljanja ove imovine u funkciju razvoja lokalnih zajednica u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1- 1984/20 od 10. 12. 2020.; 19. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku, a ne kasnije od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i uputi u parlamentarnu proceduru revidirani Prijedlog zakona o elektroničkim komunikacijama i Prijedlog zakona o elektroničkim medijima u Bosni i Hercegovini, koji će biti usklađeni s pravnom stečevinom Europske unije i preporukama Pododbora za inovacije, informacijsko društvo, socijalnu politiku i javno zdravstvo, te uz uvažavanje ranijih sugestija iz mišlјenja nadležnih institucija“, broj: 01-50-1-2166/20 od 10. 12. 2020.; 20. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative, u skladu s nadležnošću utvrđenom člankom 9. stavak (2) Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 5/03, 42/03, 26/04, 42/04, 45/06, 88/07, 35/09, 59/09, 103/09, 87/12, 6/13, 19/16 i 83/17), pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog okvirnog zakona o zaštiti okoliša, razvoja i korištenja prirodnih resursa Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2170/20 od 10. 12. 2020.; 21. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog okvirnog zakona o Prostornom planu Bosne i Hercegovine za razdoblje od 2020. do 2040. godine, kako bi se na razini Bosne i Hercegovine okvirno utvrdile dugoročne osnove organizacije, uređenja, korištenja i zaštite prostora Bosne i Hercegovine u skladu s njezinim prirodnim, ekološkim i kulturnim potencijalima“, broj: 01-50-1-2171/20 od 10. 12. 2020.; 22. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku, a ne kasnije od 90 dana od dana 22 usvajanja ove inicijative, sukladno Zakonu o statistici Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 26/04 i 42/04), pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Bosni i Hercegovini, kako bi se navedeni popis, u skladu s međunarodnim standardima, mogao obaviti najkasnije do 2023. godine“, broj: 01-50-1-2173/20 od 10. 12. 2020.; 23. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o mjeriteljstvu Bosne i Hercegovine i Prijedlog zakona o službenom vremenu u Bosni i Hercegovini, kako bi se pravovremeno realizirale obveze iz Programa rada Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za 2020. godinu“, broj: 01-50-1-2174/20 od 10. 12. 2020.; 24. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Edite Đapo „da Ministarstvo civilnih poslova BiH uskladi Zakon o jedinstvenom matičnom broju s Odlukom Ustavnog suda BiH broj U 3/11, Ustavom Federacije BiH i ustavima kantona“, broj: 01-50-1-2261/20 od 10. 12. 2020.; 25. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2019. godinu, broj: 01,02-16-1-2278/20 od 25. 11. 2020.; 26. Izvješće o pregledanom stanju financijskog poslovanja političkih stranaka u 2018. godini, podnositelj: Središnje izborno povjerenstvo BiH, broj: 01,02-16-1-2293/20 od 27. 11. 2020.; 27. Informacija Središnjeg izbornog povjerenstva BiH o pokušajima izbornih prijevara putem glasovanja poštom izvan Bosne i Hercegovine, te poduzetim mjerama i planu daljnjih mjera za sprječavanje izbornih prijevara, predlagatelj: zastupnik Mirko Šarović, broj: 01-50-1-2002/20 od 14. 10. 2020.; 28. Informacija o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za kolovoz 2020., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka sa 12. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održane 15. 9. 2020. broj: 01-50-1- 15-12/17, veza: 01-50-1-1749/20 od 10. 12. 2020.; 29. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta kojom se „nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative provede svu potrebnu proceduru prema nadležnim tijelima Republike Hrvatske s cilјem prekategorizacije graničnog prijelaza Gabela Polјe za međunarodni putnički promet ili njegovog otvaranja za malogranični promet, a u svakom slučaju otvaranja navedenog graničnog prijelaza za malogranični promet učenika osnovnih i srednjih škola“, broj: 01-50-1-1787/20 od 15. 10. 2020.; 30. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana od usvajanja ove inicijative, kao nositelj i koordinator aktivnosti, usuglasi s enitetskim vladama revidirani dokument Socioekonomske reforme u Bosni i Hercegovini za razdoblje 2020.-2022. godine i prateći Akcijski plan, imajući u vidu ekonomsku krizu uzrokovanu pandemijom koronavirusa (COVID-19) i nužne mjere štednje u javnom sektoru i mjere pomoći gospodarstvu koje je potrebno poduzeti u idućem razdoblju s ciljem oporavka ekonomije Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2161/20 od 5. 11. 2020.; 31. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku, a ne kasnije od deset dana od dana usvajanja ove inicijative, usvoji Strategiju za borbu protiv korupcije Bosne i Hercegovine za razdoblje 2020. – 2024. godine i prateći Akcijski plan, a što je obveza iz Mišljenja Europske komisije o zahtjevu Bosne i 23 Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji i pratećeg Analitičkog izvješća“, broj: 01- 50-1-2165/20 od 5. 11. 2020.; 32. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o nadzoru nad tržištem Bosne i Hercegovine radi njegovog usklađivanja s pravnom stečevinom Europske unije, odnosno Uredbom br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. 7. 2008., kojom se utvrđuju zahtjevi za akreditiranje i nadzor nad tržištem koji se odnose na stavljanje na tržište različitih proizvoda“, broj: 01-50- 1-2168/20 od 5. 11. 2020.; 33. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o regulatoru električne energije i prirodnog plina, prijenosu i tržištu električne energije u Bosni i Hercegovini, kako bi realizirali obveze iz Trećeg energetskog paketa iz Ugovora o uspostavi Energetske zajednice i obveze preuzete Analitičkim izvješćem Europske komisije iz Mišljenja Europske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji“, broj: 01-50-1-2169/20 od 5. 11. 2020.; 34. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative izradi i dostavi Vijeću ministara BiH na usvajanje prvi nacrt Integriranog energetskog i klimatskog plana Bosne i Hercegovine (NECP), a što je obveza ovoga ministarstva iz Akcijskog plana Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za realizaciju prioriteta iz Analitičkog izvješća Europske komisije“, broj: 01-50-1-2172/20 od 5. 11. 2020.; 35. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative donese Odluku o usvajanju Strateškog dokumenta za područje mladih na razini Bosne i Hercegovine, kako bi se omogućilo povlačenje sredstava iz IPA fondova u području mladih, te se u vezi s tim zadužuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da poduzme sve potrebne aktivnosti kako bi se u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, stavilo u funkciju Povjerenstvo za koordinaciju pitanja mladih u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1- 2175/20 od 5. 11. 2020.; 36. Razmatranje zastupničke inicijative Nenada Nešića „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 15 dana dostavi Zastupničkom domu PSBiH informaciju o mjerama poduzetim u 2020. godini na saniranju ekonomskih šteta nastalih uslijed pandemije COVID-19“, broj: 01-50-1-2177/20 od 5. 11. 2020.; 37. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta „kojom se traži od nadležnih institucija entiteta, kantona i općina u svim dijelovima Bosne i Hercegovine da ulice, trgove, parkove, škole i druge javne površine i ustanove koje trenutačno nose nazive po osobama ili organizacijama koje su u bilo kojem trenutku surađivale, pripadale ili na drugi način djelovale na strani ili u koordinaciji s okupacijskim nacističkim ili fašističkim snagama u Drugom svjetskom ratu, odnosno javno ih podržavale ili opravdavale (s posebnim osvrtom na nazive navedene u obrazloženju ispod), zamijene imenima osoba iz Bosne i Hercegovine koje su priznate za pravednike među narodima od Centra Yad Vashem (popis u privitku)“, broj: 01-50-1-2281/20 od 26. 11. 2020.; 38. Razmatranje zastupničke inicijative Šemsudina Mehmedovića koja glasi: „Pokrećem inicijativu da u Parlamentarnoj skupštini BiH ponovno započne procedura javnog 24 oglašavanja, ponude, odabira i usvajanja teksta himne Bosne i Hercegovine, te da konačno to jednostavno, a vrlo važno pitanje riješimo na zadovoljstvo svih građana Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2306/20 od 30. 11. 2020.; 39. Razmatranje zastupničke inicijative Alme Čolo koja glasi: „Predlažem da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu s člankom 29. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15, 78/19 i 26/20), imenuje Privremeno povjerenstvo za izradbu Prijedloga zakona o državnoj imovini Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2516/20 od 30. 12. 2020.; 40. Razmatranje zastupničke inicijative Alme Čolo koja glasi: „Predlažem da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu s člankom 29. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15, 78/19 i 26/20) imenuje Privremeno povjerenstvo za izradbu Prijedloga amandmana na Ustav Bosne i Hercegovine i Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, radi usklađivanja s presudama Europskog suda za ljudska prava u predmetima Sejdić i Finci, Pilav, Zornić, Šlaku i Pudarić protiv Bosne i Hercegovine i presudama Ustavnog suda BiH koje se odnose na Izborni zakon Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2517/20 od 30. 12. 2020.; 41. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da, bez odgode, započne izravne pregovore o nabavi cjepiva za najugroženije kategorije stanovništva Bosne i Hercegovine s kompanijama koje su dobile odobrenje Europske komisije za proizvodnju i distribuciju cjepiva protiv koronavirusa (COVID-19), s obzirom na postojanje određenih najava da, zbog proceduralnih razloga, naše pristupanje Instrumentu za globalni pristup cjepivu za COVID-19 (COVAX) neće donijeti očekivane rezultate, te da ćemo u okviru ovog instrumenta biti među posljednjim državama članicama koje će dobiti cjepivo. Istovremeno, potrebno je u što kraćem roku aktivirati paket Europske unije od 70 milijuna eura za rani pristup cjepivima protiv koronavirusa (COVID-19), koji je odobren za zemlje Zapadnog Balkana u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II.)“, broj: 01-50-1-15- 2520/20 od 29. 12. 2020.; 42. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o primjeni XI. dijela Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982., broj: 01,02-21-1-2410/20 od 16. 12. 2020.; 43. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Nota sporazuma o financijskoj suradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke za 2014. i 2015. godinu, potpisanog u Sarajevu 3. rujna 2020. razmjenom diplomatskih nota, broj: 01,02-21-1-2428/20 od 18. 12. 2020.; 44. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o izgradnji i uspostavljanju novog zajedničkog graničnog prijelaza na lokaciji Bratunac – Ljubovija, broj: 01,02-21-1-2486/20 od 24. 12. 2020. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 14. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Zapisnik ste dobili. 25 Ima li primjedbi na Zapisnik? Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. S obzirom da sam bio odsutan s prošle sjednice, nisam upoznat da li je netko od kolega koji su podnijeli zajedno sa mnom inicijativu koja glasi: „Da se zadužuje Ministarstvo sigurnosti BiH da u roku od 30 dana Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH dostavi izvještaj o realizaciji Akcijskog plana za provođenje Strategije u oblasti migracija i azila za razdoblje 2016 – 2020. godina.“ S obzirom da je Vijeće ministara dostavilo odgovor po ovoj inicijativi u tom odgovoru Vijeće ministara nije konstatiralo da naša inicijativa nije realizirana, već smo samo obaviješteni da Izvještaj o radu Koordinacijskog tijela za pitanja migracija i Operativnog štaba za pitanje migracija u BiH nisu usvojeni za godine 2018 – 2019. u ovom odgovoru također Vijeće ministara nas obaviještava da je usvojen Izvještaj o radu Koordinacijskog tijela samo za 2017. godinu, odnosno da će Vijeće ministara nakon što se usvoji izvještaj o radu Koordinacijskog tijela za pitanja migracija za 2020. godinu dostaviti, odnosno da će Ministarstvo sigurnosti nakon što se usvoji izvještaj o radu Koordinacijskog tijela za pitanje migracija u BiH dostaviti Vijeću ministara isto na razmatranje i usvajanje. Ali ovdje nije navedeno da će se kasnije onda realizirati naša inicijativa, stoga ja pozivam Vijeće ministara i Ministarstvo sigurnosti da se inicijativa, koja je podnesena u septembru ove godine i koju sam ja naveo, realizira, odnosno da se nakon usvajanja izvještaja o radu Koordinacijskog tijela za 2020. godinu dostavi taj izvještaj i Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH 26 sa kompletnim izvještajem o izvršenju Akcijskog plana za provođenje Strategije u oblasti migracija i azila za period 2016 – 2020. godina. Hvala.
Hvala zastupniku. Obzirom da nema više prijavljenih po komentarima, zaključujem ovu točku dnevnog reda. A u skladu sa člankom 26. točka f) Poslovnika o radu Zastupničkog doma skraćujem raspravu na pet minuta po preostalim točkama današnjeg dnevnog reda. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Zahtjev zastupnika: Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković- Lepić, Damira Arnauta, Nermina Nikšića, Saše Magazinovića, Zukana Heleza i Nade Mladine za iniciranje glasovanja o nepovjerenju Vijeću ministara BiH, broj: 01-50-1-15-14/20 od 9. 12. 2020. godine Navedeni zahtjev za iniciranje glasanja o rekonstrukciji Vijeća ministara BiH koji se odnosi na smjenu cjelokupnog Vijeća ministara BiH u skladu sa članom 153. stavak (4) Poslovnika dostavljen je 09. prosinca 2020. Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara BiH, zastupnicima u Zastupničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Podsjećam na odredbe članka 154. Poslovnika, kojima je propisano da se prijedlog za glasanje o nepovjerenju i rekonstrukciji Vijeća ministara obvezno stavlja na dnevni red sjednice Doma nakon 20 dana, a najkasnije 30 dana od dana dostave Vijeću ministara BiH. Sada u skladu sa člankom 157. stavak (1) Poslovnika pozivam predstavnika predlagatelja da obrazloži prijedlog za rekonstrukciju Vijeća ministara. Zastupnica Aida Baručija, izvolite imate riječ.
Hvala predsjedavajuća. Zahtjev za iniciranje glasanja o rekonstrukciji Vijeća ministara je nužna politička i moralna reakcija, budući da se, da smo svi svjedočili njihovom neradu, koji se ogleda u višemjesečnom neodržavanju sjednica, krajnjoj tromosti pri obavljanju poslova u okviru njihove nadležnosti, niz afera koje se vezuju za izabranike, odnosno dužnosnike u Vijeću ministara od korona partija, preko gafova ministrice Turković, izjava ministra sigurnosti, do ovog poslednjeg slučaja ilegalnog priređivanja igara na sreću. Pored toga imamo neadekvatne reakcije, odnosno odgovor na izazove koji su izazvani pandemijom koronavirus, trenutno je u fokusu problem kašnjenja nabavka vakcina za prevenciju COVID-19 epidemije čime se direktno narušava zdravlje i bezbjednost naših građana, a neminovno se vrši i negativna refleksija na privredu i sve ekonomske parametre. Iz svega navedenog možemo zaključiti da se radi o najnefikasnijem sazivu Vijeća ministara i stoga je jedini racionalan, odgovoran i moralan potez da se trenutni saziv rasformira i krene u formiranje Vijeća ministara koji će obavljanjem svojih zadataka odgovoriti i na pomenute propuste i krenuti sa rješavanjem nagomilanih 27 problema, inače ćemo prateći dosadašnji nerad i propuste imati još jednu tešku situaciju u svim segmentima koji su u nadležnosti Vijeća ministara, a sve se to direktno odražava i na živote naših građana i građanki širom BiH. Iza nas je zaista težak period, a ispred nas je veoma težak put i nemamo taj luksuz da se nastavi sa dosadašnjom praksom nerada aktuelnog saziva Vijeća ministara i da naglasim da se ovdje ne radi o demagogiji, politikanstvu i sveomu onom što se spočitava od strane onih koji ovu nesposobnost brane ili možda svjesnu želju za blokadom, ovdje se radi o životima sugrađana i sugrađanki, o potrebi da se stvari pomjere s mrtve tačke i to je sigurno jasno svakom ko analizira dosadašnji nerad i stanje, ustvari dosadašnji nered i stanje u kojem se nalazimo. Kada je predsjedavajući Vijeća ministara pred nama ovdje, kako da kažem, prezentovao svoj ekspoze, rekao je da je u fokusu njegovog rada će biti ekonomija, reforma javne uprave, EU integracije, vladavina prava, poboljšanje odnosa unutar BiH, te onih s međunarodnim finansijskim institucijama, migrantska kriza, izbjeglice, mladi, žene, kao i ostale osjetljive kategorije. Mi trenutno u BiH imamo toliko gorućih problema, jedan je od tih je svakako migrantska kriza, a nemamo nikakav odgovor od trenutačnog Vijeća ministara i stvari su izmakle zaista kontroli. Stoga je jedini realan, moralan potez da se danas ovo Vijeće ministara rasformira. Hvala.
Hvala zastupnici. A sada ćemo u skladu sa člankom 157. stavak (2) Poslovnika pozvati, evo, predstavnika Vijeća ministara BiH da odgovori i iznese svoj stav o navedenom prijedlogu, ukoliko ima potrebe. Da li predsjedatelj Vijeća ministara želi?
/nije uključen mikrofon/
Kako Vi hoćete, ukoliko ima potrebe
/nije uključen mikrofon/
Dobro, sada otvarama raspravu o prijedlogu za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH. Za raspravu se javili zatupnici, Saša Magazinović imate riječ, izvolite zastupniče.
Vrlo ću kratko. Zahtjevi, u zahtjevu su opisani razlozi, ja želim u svoje lično ime samo nekoliko stvari reći šta mene tišti kao zastupnika i kakav je to odnos Vijeća ministara, pa i predsjedavajućeg Vijeća ministara u odnosu na Parlament, ali i na veoma važna pitanja koja opterećuju naše društvo u cijelosti. Dakle, ako bi trebao navesti tri ili četiri razloga za smjenu Vijeća ministara, to bi definitivno bilo upravljanje sa ove dvije krize, migrantskom i krizom u 28 vezi sa COVID-19. Sa migrantskom krizom možemo vidjeti šta se dešava i mislim, to sam u nekoliko navrata izjavio u medijima, ali želim to i ovdje da kažem, da je nekorketno problem koji se dešava u Unsko-sanskom kantonu adresirati Krajišnicima, dajte ljudima ovlasti, dajte im novac, pa onda tražite od njih odgovornost. Ovo što se u poslednje vrijeme dešavalo je zapravo, hajde na neki način i pomoglo da objasnimo, dakle, da upravljanje migrantskom krizom je u rukama Vijeća ministara, a nikako jedinica lokalne samouprave koji nemaju ni novac, ni ovlasti da se time bave. Dakle, migrantska kriza kao jedan od razloga za smjenu Vijeća ministara. Iz pitanja kolege Zukana donekle, ovaj, crpim obrazloženje i za ovaj drugi razlog, dakle vezano za čitavim odnosom državne, državnog Vijeća ministara kad je u pitanju sve ovo što se dešava sa koronom. Iz mog prethodnog pitanja vezano za legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe, dakle, to je nešto što ja zaista ne mogu da razumijem kako u političkom smislu ne mogu prepoznati temu na kojoj mogu poentirati i uraditi dobar posao za građane. Dakle, pitanje oko koga se svi slažu, samo ljudi ne mrdaju prstom, maksimum je formirali komisiju za koju unaprijed znaju da nema nikakve ovlasti. Ja sam, to moram naglasiti i kao pozitivan i kao negativan primjer, u nekoliko navrata komunicirao sa ministrima iz Vijeća ministara, sa Košarcem oko Trgovske gore, sa ministricom Gudeljević, ministrom Cikotićem i zaista su se ljudi odmah odazvali i bilo je to vrlo korektno, ali imate, recimo, predsjedavajućeg Vijeća ministara koji, čiji Kabinet evo šesnaesti dan nije u stanju odgovoriti da li može i kad može odvojiti 15 minuta da pričamo o legalizaciji kanabisa u medicinske svrhe. A nije mene, meni ništa od njega ne treba, ja želim njemu da pomognem da bude zvijezda u ovoj državi koja je omogućio liječenje ogromnog broja ljudi, koje danas liječe dileri, ali nisu u stanju ljudi 15 dana odgovoriti. Ok, nema prbolema, nećemo pričati u četiri oka, pričaćemo ovako, ali ćemo postići cilj. I na koncu, zakonodavna funkcija Vijeća ministara, odnosno da budem precizan, draftovanja zakona i slanje prema Parlamentarnoj skupštini BiH. Da ne ulazim u suštinu zakona koje je Vijeće ministara nama poslalo, da ne ulazim u suštinu materijala koju su poslali, ali ću reći samo dvije stvari, da nema aktivnosti poslanika i klubova poslanika mi ne bi imali oko čega sjednicu organizovati kad bi se oslanjali na Vijeće ministara i ako je poznato, a jeste, da je jedan broj poslanika predložio veći broj zakona nego većina ministara, ako ne i svi, onda sve ovo ostalo zaboravite, pa samo je to razlog za smjenu Vijeća ministara. Naravno, ja znam da je to politička odluka i da će političke stranke zauzeti svoje stavove. Isto, evo sad sam pročitao ovo saopštenje SDA, poštujem, SDA sad brani Vijeće ministara, dakle, u hodniku ih smjenjuju, u sali ih brane. Ponedjelja, utorak, srijedu prave novu većinu, gledaju koje su varijante, četvrtak i petak brane ove koji su sad, sve poštujem, ali hajmo pričat o ovom, evo vi glasajte, glasajte protiv smjene Vijeća ministara, ali recite jesam li pogriješio i u jednoj stvari koji sam rekao. Ja mislim da nisam i da je to ovako i da je ovaj saziv Vijeća ministara izuzetno, izuzetno [[govornik se upozorava na vrijeme]] loš.
Hvala. Riječ ima zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, izvolite. 29
Hvala predsjedavajuća. Ja srdačno pozdravljam sve prisutne i evo na samom početku ću reć da mi nije nimalo drago što sam bila u pravu kada smo prije nešto više od godinu dana, kada nisam glasala za ovaj sastav Vijeća ministara. Afere kojima je bio opterećen jedan broj predloženih članova, nekompetentnost i nepoštivanje Zakona o ravnopravnosti spolova su bili moji razlozi i o njima sam tad govorila u ovom Domu. No, mislim da i oni koji su glasali „za“ u samom startu su bili svjesni činjenice da se neće postići nikakav napredak sa ovim ljudima, ali je to bio još jedan način da se oslabe kapaciteti države BiH. Samo je taj proces bio kontinuiran, ali evo mi se trudimo da vam ne dozvolimo da ga nastavite i da se građani BiH stide onoga što vi kao predstavnici najviše izvršne vlasti u zemlji radite, odnosno ne radite za BiH i kako je predstavljate. Ja ću se u svom izlaganju zadržati na jednom od ministarstava koje, evo čiji rad pratim i zbog činjenice da sam diplomirani pravnik, zbog činjenice da sam članica komisije za, Privremene istražne komisije za ispitivanje stanja u pravosuđu, a to je Ministarstvo pravde, tim prije što ga smatram jednim od ključnih ministarstava u ovim reformskim procesima koji nas čekaju, iako prema ekspozeu tadašnjeg, dakle, mandatara Vijeća ministara, koji smo slušali ovdje, mi smo već trebali biti, ovaj, barem kandidati, ako ne i u EU po obećanjima koje smo tada čuli. Dakle, kada je Ministarstvo pravde u pitanju, mislim ono što mene začuđuje, iako je to uvijek opravdanje da je to politička funkcija, je da ga vodi profesor latinskog jezika i to već u drugom mandatu, što je potpuno neprimjereno važnosti i ulozi ovog Ministarstva, koje treba da ima u procesu reforme. Naprosto, ja moram reći da se ovo Ministarstvo ne miješa u svoj posao, ne upućuje zakone u parlamentarnu proceduru i ne radi ništa kako bi unaprijedio pravni sistem u BiH. O pravosuđu i njegovim nedostacima naravno bilo je riječi u više izvještaja međunarodnih institucija i svi se slažu u jednom da smo daleko od vladavine prava. Začudo, ministar pravde ne osjeća nikakvu odgovornost po ovom pitanji i nalazi razloge zbog kojih nešto nije moguće. Zakoni nam lutaju od jednog do drugog tijela, povlače se godinama, ne znamo ni gdje, ni kuda, samo ne dolaze u Parlament. Zakon o javnim nabavkama, Zakon o zaštiti ličnih podatak, Zakon o VSTV-u su samo neki od njih, koji se, dakle, u tom bespuću parlamentarne procedure vuku već godinama od dvije pa nadalje. Takođe ovo Ministarstvo je od Ureda za reviziju institucija BiH dobilo mišljenje sa rezervom sa isticanjem predmeta i ministar je saslušavan na Komisiji za budžet i finansije i samo moram reći da je tom prilikom pokazao veoma drsko i bahato ponašanje u smislu uopšte osporavanja nadležnosti Ureda za reviziju, dakle, da radi svoj posao. Dakle, umjesto da Ministarstvo pravde bude primjer poštivanja zakona ostalim ministarstvima, a ovaj ministar ga, naglašavam, vodi već u drugom mandatu, vrše se zloupotrebe u procesu zapošljavanja državnih službenika, državni službenici i namještenici se nisu ocjenjivali, nikakva primopredaja i rekapitulacija nije izvršena nakon početka rada državnog zatvora, obzirom da je projektom do tada rukovodilo Ministarstvo i slično. Takođe stalno dobijamo opravdanja u sporosti rada ovog Ministarstva, pa je evo pandemija koronavirusa razlog zašto već godinu dana ne dobijamo u paralamentarnu proceduru, između ostalog i izmjene Zakona o radu u institucijama BiH koje, za koje je inicijativa usvojene, dakle, kako rekoh prije više od godinu dana. I jednom rječju, ja moram reći, da ovo Ministarstvo ni u čemu nije odgovorilo zadatku, a radi se o oblasti koja je jedna od najvažnijih u ovim našim reformskim procesima. Ja sam se odlučila na to da govorim o ovom Ministarstvu, nadam se i zbog, dakle, kratkoće vremena za diskusiju, a evo nadam se da će se diskusijama ostalih kolega obuhvatiti i druga ministarstva. Ja samo bi htjela još da kažem, obzirom da smo već u medijima slušali 30 izjave političkih lidera, koji kažu da neće podržati ovo i da se, da će se to negdje raditi u proljeće itd. da će oni [[govornik se upozorava na vrijeme]] onda na sebi nositi odgovornost za nastavljanje ove agonije i nerada rada Vijeća ministara.
Hvala zastupnici. Riječ ima zastupnica Edita Đapo, izvolite.
Hvala cijenjena predsjedavajuća. Moje poštovanje Vama, dopredsjedavajućim, kolegicama i kolegama poslanicima, članovima Vijeća ministara, gostima koji prate ovu sjednicu i naravno medijima i građanima koji nas prate putem malih ekrana. Naime, kao predstavnica Saveza za bolju budućnost želim iskazati svoje nezadovoljstvo, ali rekla bih i prenijeti, je li, nezadovoljstvo građana BiH, pogotovo glasača Saveza za bolju budućnost sa neradom i neaktivnošću ovog saziva Vijeća ministara. Ja ću se osvrnuti na tri strateške stvari, jedna je nabavka vakcina o kojoj smo danas govorili, to je strateško pitanje od nacionalnog interesa za sve građane BiH, a prvenstveno za ljekare i medicinare, koji su na prvoj liniji fronta evo već osam ili devet mjeseci od kad je počela ova pandemija, ali i strateško pitanje za starije građane, odnosno penzionere koji zbog straha od koronavirusa, odnosno od te zaraze sjede u svojim kućama kako se ne bi zarazili i uskraćeni su za normalan život dostojan čovjeka. Zemlje u okruženju počele su sa vakcinacijom i imajući u vidu činjenicu da u BiH dnevno umre oko 40 ljudi usljed posledica koronavirusa, ukoliko se to pomnoži sa sedmicama ili mjesecima s pravom možemo reći da nerad članova Vijeća ministara uzrokuje i da će oni biti odgovorni za sve buduće izgubljene živote zbog koronavirusa. Drugo pitanje na koje se želim osvrnuti, jesu ekonomske mjere. Naime, Vijeće ministara kasni u preuzimanju kredita i donacija potrebnih za borbu protiv koronavirusa i na taj način ugrožava niže nivoe vlasti i živote građana. Također od početka pandemije ovaj Parlament i poslanici su uložili niz inicijativa, ja ću samo podsjetiti na neke, to je recimo inicijativa pomjeranja plaćanja PDV-a, potom inicijativa PDP-a o smanjenju PDV-a za turističko- ugostiteljsti sektor po uzoru na Njemačku, inicijativa o neplaćanju ili ne naplaćivanju akciza za proizvođače dezinfekcionih sredstava, jer zaista u ovoj pandemiji gdje privrednike molimo da zadrže svoje radnike na radnim mjestima nije neophodno naplaćivati akcizu, zadržavati je par mjeseci u Upravi za indirektno oporezivanje, a zatim im je vraćati, potrebno je dozvoliti privrednicima da raspolažu tim novcem, da investiraju i da zadrže radnike na radnim mjestima. Dakle, Vijeće ministara nije odgovorilo niti na jednu od ovih ekonomskih mjera, iako su im poslanici i ovaj Parlament, je li, ukazivali na to šta treba da učine. I treća kriza je, naravno migrantska kriza, kriza o kojoj je ovaj Parlament raspravljao u puno navrata, čak i održavao posebne sjednice, kriza koja predstavlja jedno od najvećih sigurnosnih pitanja i kriza za koju je predsjednik Radončić, dok je obnašao ulogu ministra sigurnosti, dao vrlo jednostavna i primjenjiva rješenja, kako bi se popriločno broz došlo do pozitivnih rezultata, a to je deportacija ilegalnih migranata u zemlje porijekla. Jer ja sam sigurna da ukoliko bi jedan ili dva aviona poletjela sa Sarajevskog aerodroma da bi, da BiH ne bi bila rutom dolaska i nade migranata da će preći u EU. Dakle, migrantska kriza je nešto s čim se suočavaju kako vlasti, tako i građani Unsko-sanskog kantona, ali i Sarajevskog kantona. Ona 31 izaziva strah kod građana i mislim da je krajnje vrijeme da Vijeće ministara, da predsjedavajući Vijeća ministara skupa sa ministrom sigurnosti poduzme sve moguće aktivnosti kako bi se ovo pitanje riješilo. Zbog nerada i nerješavanja ovih pitanja ja ću danas podržati smjenu Vijeća ministara u nadi da ćemo imati bolje i efektivnije Vijeće ministara u budućnosti. Hvala vam.
Hvala. Zastupnik Zukan Helez rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Naravno i ja sam jedan od potpisnika za inicijativu za smjenu ovog saziva Vijeća ministara. Na početku odma da kažem, da je, evo, pozivam bilo koga od ministara da nam kaže šta je uradio u ovom sazivu u protekloj godini dana. Ja, čovjek koji aktivno se bavim politikom, pratim sva politička dešavanja, zastupnik sam u ovom Domu, vjerujte da ja pola ministara ne znam, ne znam kako se zovu, kad sam pročitao neki intervju šta su uradili u nekom od medija. Jednostavno ne možete te ljude znat od momenta kad, većina njih od momenta kad su postali članovi Vijeća ministara više se nigdje ne viđaju, zatvoreni su u svoje kabinete i naravno njihov učinak je jako, jako skroman. Činjenica da smo dosad dobili pet zakona nekih ili izmjene i dopune zakona sitne intervencije govori o tome da ovo Vijeća ministara treda da ode. Tri do četiri puta više ima prijedloga zakona od strane zastupnika nego li od Vijeća ili Savjeta ministara. Ako krenemo od budžeta, znači ustaljena praksa kao da se mora u narednoj godini donijeti budžet, Vijeće ministara potpuno relaksirano ulazi u novu godinu, iako bi trebalo po zakonu da se budžet usvoji prije, ovaj, u novoj godini prije početka sljedeće godine. Kolege su govorili o migrantima, o pandemiji, ja sam došao do zaključka da ovo Vijeće ministara ne kreira politički ambijent, niti poslovni ambijent u BiH. Oni jednostavno reaguju na pojave i procese i djelimično pod pritiskom medija, javnosti, nevladinog sektora, zastupnika opozicije, kao što je slučaj o migrantima, onda reaguje ili pojedinac ili pojedini ministar, a opet nikako kompletno, kompletan saziv Vijeća ministara. Ovo Vijeće ministara je opterećeno i korupcijom, pa evo slobodan sam da kažem javno čak do te mjere nekakvim, je li, ljubavnim aferama pojedinih ministara, gdje bi nakon toga i tih vijesti u javnosti, čak i slika, izjava članova porodice, sasvim logično bilo da ministar podnese ostavku. Međutim, to kod nas je misaona imenica, to ide, ovaj, dalje. Nepotizam, jedna od ministrica ili jedan od ministara u okviru svog ministarstva zaposlila je zeta, sina, ćerku i to su činjenice, ima li većeg nepotizma, ima li većeg primjera nepotističkog ponašanja. Kada smo bili kao komisija u posjeti Upravi za indirektno oporezivanje, 700 miliona se prikuplja poreza manje na godišnjem nivou ili 14% u odnosu na isti period prethodne godine. Međutim, ovdje niko, iako smo imali inicijativa opozicije da se ukinu paušali, da se smanje primanja zastupnika, neke još benficije da se ukinu, niko ništa, sve, sve je uredno, uredno idu plate kao da Vijeće ministara nem dodira sa vanjskim svijetom. E gledajte sad ovdje imate saopštenje danas SDA, koje mi je jako čudno, do prije dva dana bili su i predsjednik na novogodišnjem pressu, čini mi se da je bio novogodišnji press, kaže da ovo Vijeće ministara slabo radi, da slabo predstavlja državu itd. da su oni za smjenu, e onda kad pojedini zastupnici iz Doma naroda zaprijete ukoliko se dirne u to onda će biti smjenjen predsjednik SDA kao zamjenik predsjedavajućeg ili predsjedavajući u Domu naroda. I odjedanput promijeni se stav SDA i tobože kažu, ako bi se promijenio ovaj i smijenio ovaj saziv Vijeća ministara da bi bila blokada države, da ne bi funkcionisalo, a svi znamo u ovoj sali 32 i svi koji se bavimo ovim poslom znamo da Vijeće ministara obnaša svoju dužnost dok se god ne imenuje novo Vijeće i čak pod smjenom. Tako da to nije argument, pravi argument je i pravi razlog i ponavljam po ko zna koji put, da je SDA dala u Domu naroda četvrtog delegata u Klubu Srba SNSD-u i time je blokirala sve procese i oni znaju ako dođe do Doma naroda da će sva krivica biti na njima, jer su dali i HDZ-u četvrtog i SNSD-u četvrtog i to stalno treba ponavljat i to je pravo lice SDA, u javnosti se zalaže za bolju BiH, da radi Vijeće ministara bolje, a znali su, to su dugogodišnji zastupnici koji su tamo to izglasali, znali su da će to biti blokada države BiH. I danas neke, neka jeftina politička saopštenja kao ako bi se to promijenilo, a znaju da ne može u Domu naroda zbog njihovih aferima sa SNSD-om i HDZ-om i sad pokušavaju da na taj način spase ovaj saziv Vijeća ministara. Ja bih volio danas [[govornik se upozorava na vrijeme]] da bilo ko od članova Vijeća ministara nabroji taksativno šta su uradili za ovu godinu dana, ovo ne liči na vladu BiH [[govornik se upozorava na vrijeme]] ovi ljudi ne mogu predstavljati državu BiH, ovo je najlošiji saziv po svojim rezultatima Vijeća ministara u poslijeratnom periodu. Pošto je vrijeme isteklo, imao sam još puno toga, naravno glasaću za smjenu ovog Vijeća ministara samo iz razloga, ne iz politike, iz političkih razloga, iz ovih, iz onih, samo iz razloga što su jako skromni skoro nikakvi rezultati ovog saziva Vijeća ministara. Hvala.
Hvala. Zastupnik Šemsudin Mehmedović rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Dame i gospodo zastupnici, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, mi smo prije nepunih 13 mjeseci imenovali ovaj sastav Vijeća ministara na temelju političke platforme oko koje se okupila aktuelna većina, pod nazivom reforma u oblasti odbrane. Imali smo usaglašavanje tog dokumenta skoro godinu dana, snažnu podršku međunarodne zajednice i nakon godinu dana usaglasili smo taj akt na osnovu kojeg je formirana parlamentarna većina i dobili smo Vijeće ministara. Realizacija te platforme je u toku i ide u pozitivnom smjeru bez obzira na opstrukcije koje se javljaju od određenih političkih faktora, to je na zadovoljstvo svih građana BiH. Formalno ovo Vijeće ministara je funkcioniralo, održavalo je sjednice, usvajalo razna akta, odluke, zaključke i eventualne zakone, tačno brojem četiri, čini mi se, četiri zakonska rješenja koji nisu njihovo djelo nego djelo prethodnog saziva Vijeća ministara. Sastajalo se zbog korone više virtualno nego fizički. Prema rezultatima rada Vijeća ministara, kao kolektivnog organa, potpuno odgovorno tvrdim da ne može imat podršku nas zastupnika, te da nije odgovorilo izazovima koji su bili pred njima, u kojoj god oblasti želite možemo to argumentirano potvrditi, osim u oblasti odbrane na bazi realizacije platforme o kojoj sma rekao. Ekspoze predsjedavajućeg Vijeća ministara, koji smo slušali ovdje u ovom Domu prije 13 mjeseci, je obećavao mnogo, ohrabrivao je napredak BiH. Nakon blokada i zastoja koje smo, koji su trajali više od godinu dana, ali sam bio skeptik da će predsjedavajući Vijeća ministara imati slobodu da realizira sve ono što je obećao i nažalost bio sam u pravu. Personalno cijeneći rad pojedinih ministara mišljenja sam da u Vijeću ministara imamo veoma kompetentne i odgovorne dužnosnike, neke ministre, ali ima i drugih koji sve čine da blokiraju euroatlanski 33 put BiH i njen napredak uopće. Pred nama je odluka da li podržati inicijativu za smjenu ili biti protiv i nemamo izbora da li izabrati dobro ili loše rješenje, već šta je manje loše po BiH. Evo pitam podnosioce – da li postoji neka nova parlamentarna većina koja bi preuzela odgovornost za upravljanje procesima u BiH, te da li postoji politička platforma na bazi koje će se formirati neka nova parlamentarna većina i na bazi koje će funkcionirati BiH uopće? Mi takvu informaciju treba da znamo kao odgovorni zastupnici, jer predstavljamo građane, ali i javnost, evo neka se prvi testiraju na formiranju Vlade Federacije i neka to bude politička, politički kapital s kojim će ući u izbore 2022. godine. Da li postoji analiza o posledicama eventualne odluke o smjeni Vijeća ministara, šta ćemo dobiti poslije, da li novu političku krizu i nestabilnost u BiH ili je inicijativa unaprijed osuđena na propast i predstavljala bi samo politikantski potez da se zabavi javnost i prikupe sitni politički poeni i eventualno politički se pozicionira za naredne opće izbore? Da li se razmišljalo o provođenju procedure do kraja ili se samo ili bi se samo zadovoljilo odlukom o smjeni Vijeća ministara u Zastupničkom domu i time se loptica prebacila, kao što je neko od prethodnih mojih govornika govorio, prebacila se nekom drugom. Mislim da ako ne postoje ozbiljne analize onda bi to bilo, onda bi to polučilo veliku, veoma veliku političku štetu BiH – da li smo svjesni toga i da li smo odgovorni ako to izazovemo? Da zaključim, nije Vijeće ministara radilo onako kako smo očekivali i mi u Zastupničkom domu i građani BiH, ali ne možemo dozvoliti generiranje haosa i potpune političke nestabilnosti i ponovnih blokada euroatlanskog puta BiH. Stoga je naša današnja odluka veoma važna i odgovorna, tako ćemo se i odnositi prema njoj. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Adil Osmanović, imate riječ zastupniče. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A ispravak krivog navoda, Zukan Helez, oprostite. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Ma gledajte, kolega Mehmedović je rekao na početku diskusije da kao ipak to ide, ide to, ovaj, u pravom smjeru rad Vijeća ministara, mislim parafraziram, ne mogu citirat, ali uglavnom evo kao da je to nešto krenulo i da ide. Ja ću vas sao podsjetit da od 14 prioriteta, gdje nas predstavnici EU mole svakodnevno, ne znam da otvorim bilo koji medij, da pročitam, slušam, gledam, a da ljudi ne mole daj uradite 14 prioriteta koji su, koji nisu nešto zahtjevni. Samo dio, jedan mali dio jednog od tih prioriteta je urađen i koliko će nama trebati vremena do te EU ako za godinu dana samo dio jednog prioriteta od tih 14 prioriteta smo uradili i ja ne znam da li postoji veća blokada i da li može biti veća blokada od ove sad, ovog nerada Vijeća ministara. Mi to samo imamo na papiru, kolega Mehmedoviću i stvarno ne znam šta bi se izazvalo i to Vijeće ministara ostaje i dalje da radi dok se ne imenuje novo. A nikome opozicija nije dužna u ovom Parlamentu da kaže ko bi činio novu većinu, ko bi bili ministri i kako bi to 34 funkcionisalo, kako bi došli do toga, ali ja, ponavljam, da nema veće blokade od ovoga saziva Vijeća ministara i evo imamo je, rekli ste, u Parlamentu Federacije ta ista ili slična koalicija. Znači, godinama su ove blokade kada su u pitanju ovaj sastav Vijeća ministara. Da može bolje kolega Mehmedoviću, Vi ste svjedok, bili ste zastupnik u prošlom mandatu i [[govornik se upozorava na vrijeme]] znate da je onaj saziv Vijeća ministara daleko bolje radio, daleko veću prohodnost imao. Da ne sad ističem ili ne licitiram sa nekim imenima nekih zastupnika koji ne dolaze iz moje stranke, ali se mora odati priznanje da su ljudi [[govornik se upozorava na vrijeme]] daleko, daleko bolje radili, ustvari i nije teško bolje od ovog saziva Vijeća ministara. Hvala.
Šemsudin Mehmedović, ispravka krivog navoda, izvolite zastupniče.
Moja ispravka krivog navoda odnosi se na ispravku navoda kolege Zukana Heleza. Naime, ja nijednom rječju nisam rekao da je ovo Vijeće ministara dobro radilo, nijednom rječju, naprotiv rekao sam da ovo Vijeće ministara kao kolektivni organ nije ispunio očekivanja niti građana, niti nas zastupnika u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Ali ovo što sam rekao da je urađeno, znači imamo napredak u realizaciji platforme reforme u oblasti odbrane, tu imamo napredak i to je evidentno, to se ne može osporiti, ali Vijeće ministara nije radilo onako kako se od njih očekivalo, a ni blizu onoga što je nama obećao predsjedavajući Vijeća ministara u svom ekspozeu. Tako da ne stoji ovo o čemu je govorio gospodin Helez. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Adil Osmanović rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Mi ćemo uskoro imati priliku da razmatramo izvještaj o radu Vijeća ministara za 2020. godinu, no i ova današnja tačka dnevnog reda - Izglasavanje nepovjerenja Vijeću ministara, je prilika da se napravi jedan kraći osvrt na rad istog u 2020. godini. Da bismo uspješno govorili o radu Vijeća ministara za 2020. godinu, ja smatram da je neophodno napraviti jednu usporedbu ili mjerljivost sa radom Vijeća ministara za 2015. godinu na čijem čelu je bio gospodin Denis Zvizdić. Vijeće ministara u toku 2015. godine je održalo ukupno 57 sjednica, utvrdilo 30 prijedloga zakona, devet važnih strategija, 133 prijedloga o ratifikaciji međunarodnih ugovora itd. u julu 2015. godine je na snagu stupio Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju čime je BiH potvrđen status potencijalnog kandidata za članstvo. U julu 2015. godine usvojena je ekonomska reforma, Reformska agenda za period 2015 – 2018. kojom su definisane brojne reformske mjere u oblasti javnih finansija, poslovne klime, tržišta rada, reformu socijalne zaštite itd. Naravno da navedeni usvojeni zakoni i strategije i brojne druge odluke su počeli davati i pozitivne rezultate, na tržištu rada nastavljeno je povećavanje broja zaposlenih osoba, povećan fizički obim industrijske proizvodnje, povećani su ostvareni brugo prihodi od indirektnih poreza itd. U februaru 2016. godine BiH je podnijela zahtjev za članstvo u EU zato što je postala kredibilna, u februaru 2018. godine predala Odgovor na Upitnik Evropske komisije, a u maju 2019. godine Evropska komisija je usvojila Mišljenje o zahtjevu BiH za 35 članstvo u EU i navela 14 prioriteta u kojim BiH mora ostvariti napredak. Ovo je nešto što sam imao potrebu istaknuti, da kažem u kakvoj situaciji i poziciji smo ostavili novom sazivu Vijeća ministara da donosi određene zakona koji će biti reformski, socio-ekonomski i društveni radi rješavanja svakodnevnih problema građana u BiH. Ako pogledamo rad aktuelnog saziva Vijeća ministara vidjećemo da su oni održali 43 sjedice, od čega 28 telefonskih, usvojili su, kao što su moji prethodnici rekli, četiri, odnosno nacrta, četiri nacrta zakona, četiri strategije itd. to je jako malo, slažem se sa svima onima koji su rekli da je to zaista jako malo i nedopustivo. Ono što moram istaknuti, a to je da su mi ostale u sjećanju i dalje riječi predsjedavajućeg Vijeća ministara koji je u svom ekspozeu nešto više od godinu dana tačno ovdje rekao, citiram – više od jedne godine nakon izbora BiH nije uspjela da formira vlast i to nam je svima zajedno obaveza da u narednom periodu radimo maksimalno predano kako bi pokušali da nadoknadimo vrijeme, koje je propušteno u protekloj godini dana, ubrzano donošenje reformskih zakona kako bi BiH mogla započeti pregovere o pridruživanju EU. I bez obzira što je ovo bila na određen način i kritika Vijeću ministara 2015 – 2020. godina, ja sam ovo zaista prihvatio krajenje dobronamjerno, krajnje ozbiljno i ponadao se da će zaista aktuelni saziv Vijeća ministara raditi u tom pravcu, ali vidjeli smo četiri nacrta zakona i ponavljam se, to je zaista malo i zaista nedopustivo. Ono što smo očekivali, a to je da će aktuelni saziv Vijeća ministara prije svega raditi na 14 prioriteta koji je pred njega postavila Evropska komisija, da će vrlo brzo usvojiti Nacrt zakona o VSTV-u, Nacrt zakona o sudovima, Nacrt zakona o sukobu interesa i Nacrt zakona o javnim nabavkama, koje smo već imali ovdje predloženo od strane pojedinih poslanika. Ne vidim nijedan razlog zašto aktuelni saziv Vijeća ministara se nije kretao u tom pravcu. Ono što mene razočarava i čemu sam zaista razočaran, nisam mogao vidjeti šta će Vijeće ministara raditi na planu evropskih integracija, ovo je jedna od zabrinjavajućih stvari. Mislim da je predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Tegeltija, propustio priliku da se javnosti, a i međunarodnoj zajednici, dakle, onima koji su zainteresirani partneri u procesu evropskih integracija, predstavi kao politička ličnost, kao neko ko će voditi ovaj proces. Kolega Tegeltija, mi se vrlo dobro znamo, ja znam koje su Vaše sposobnosti i znam kako ste predano radili kao ministar finansija u Vladi entiteta Republika Srpska [[govornik se upozorava na vrijeme]] kad biste svoje energije uložili u rad predsjedavajućeg Vijeća ministara daleko, daleko bolji bi rezultati bili. Ali šta je problem? Problem je politike [[gorovnik se upozorava na vrijeme]] politike koji ne žele da vide BiH evropskom državom, funkcionalnom državom na koje ste Vi, nažalost, pristali. Hvala.
Hvala. Zastupnik Dženan Đonlagić, izvolite zastupniče. A imamo u međuvremenu ispravak krivog navoda, oprostite. Dragan Mektić, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Pozdravljam sve kolegice i kolege i želio bi da repliciram na ovu diskusiju uvaženog mog kolege Adila Osmanovića. 36 Takvu salvu negativnih riječi, toliku količinu kritike na sve i svašta što je radio i uradio ovaj saziv Savjeta ministara, ja ne vjerujem da ćemo odavno od nekoga čuti. I samo da Vas ispravi i ona četiri zakona koja pominjete, nisu to zakoni nego to su izmjene i dopune zakona iz prethodnog saziva Savjeta ministara, tako da oni nemaju nijednog zakona. Al' ajde evo rećemo sad da to nije bitno, al' na takav način kako ste Vi to govorili u negativnom kontekstu o sadašnjem, odnosno o radu ovog Savjeta ministara u ovom mandatu, a podržati ovaj Savjet ministara, e te onda stvarno treba imat, ovaj, ne treba, za to ne treba nikakav karakter. Eto to sam htio da kažem.
Zastupnik Adil Osmanović, ispravak krivog navoda, imate riječ zastupniče.
Ono što je odluka parlamentarnog života i načina diskusije jeste kritika i argumentirana kritika od koje niko ne smije bježati, ni pozicija, niti opozicija. Rekao sam, da ćemo imati priliku da raspravljamo o izvještaju o radu Vijeća ministara za 2020. godinu, ja ću isto ovo iznijeti, ali se postavlja pitanje, kolega Mektiću, šta je alternativa. Moj kolega Mehmedović je rekao, ko je to nova parlamentarna većina sa kojom možemo imenovati Vijeće ministara koje će biti funkcionalnije, jače i snažnije. Na nama je, na Klubu poslanika SDA da kritikujemo, prije svega, predsjedavajućeg Vijeća ministara jel' on daje ton radu Vijeća ministara, on daje takt i tempo bržeg ili sporijeg rada Vijeća ministara, od njega ćemo tražiti, kao što je već rečeno, do polovine ove godine da se stvari pomaknu naprijed i ovo je prva prilika da ovdje govorimo i osvrnemo se o kritici kad je u pitanju rad Vijeća ministara zato ovako i diskutujemo. Hvala.
Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Naravno, ja ću se oko svih detalja vezanih za smjenu Vijeća ministara i ovu incijativu osvrnuti tokom diskusije, međutim ovdje se radi o ispravci krivog navoda. Dakle, ne mogu vjerovati da je gospodin Adil Osmanović upravo sada nahvalio gospodina Tegeltiju vezano za njegov rad kao ministar finansija Republike Srpske. On je tu funkciju obavljao od 2010. do 2018. godine i taj entitet je sada zadužen preko šest milijardi maraka, njegov mandat je obilježila kriza u Bobar banci, Balkan Investment banci, Banci Srpske, koje su propale, problemi u Fabrici gline „Birač“ itd. itd. Vi sad nama tog čovjeka predstavljate ovdje kao eksperta. Mislim ko je, za koga Vi smatrate građane BiH, predstavljate to što smo nakon dvije i po godine poslali odgovore na Upitnik kao uspjeh, zemljama u regiji je trebalo u prosjeku između dva do šest mjeseci itd. itd. Prema tome, ovaj, ovo je zaista strahovito opasno i pokazuje kojim standardima Vi operirate, za vas je onda i Fadil Novalić dobar premijer. Sad mi je puno jasnije, dakle, na čemu Vi bazirate ove standarde, ako je gospodin Tegeltija za Vas, kako ste ono rekli, jel' fajter, jako uspješan ministar finansija, e pa baš mu je bio projekat uspješan u RS- u, a evo vidimo gdje ide i u, na državnom nivou. Hvala.
Zastupnik Dragan Mektić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče. 37
Kolega Osmanoviću, sa tolikim senzibilitetom i osjećajem govorite prema ovom sadašnjem sazivu Savjeta ministara, pa kaže šta ćemo dalje, koga ćemo dalje, pa valjda je neka demokratska zakonitost ako neko ne radi dobro da budu, da bude smjenjen, u najmanju ruku da postoji bilo kakav osjećaj odgovornosti prema građanima cijele BiH oni bi trebali da odu sami, oni bi trebali da odu sami. Al' kad ste toliko senzibilni i osjetljivi prema njima, što drugu stranu ne vidite vamo gdje su građani BiH sada, pa stavite taj osjećaj prema njima i stavite, izmjerite situaciju u kojoj se nalaze građani BiH, nezaposlenost, opšte siromaštvo, odlazak mladih ljudi iz države, jad i bijeda. Kako vas to nimalo ne dotiče pa da onda izvagate šta vam je preče ili vam je preče apelovat na njih, pozivat i govoriti da neko može i da znate da može, a da neće, ili je ova vamo druga strana u, građani BiH u kojoj se nalaze. Pa šta vi čekate izvještaj, pa izvještaj neće doći do druge polovine iduće godine, pa je li ovo sve trabamo da trpimo do tada i, ko je zadovoljan u ovoj državi sa Savjetom ministara, osim koliko vidim ovdje, da ste vi zadovoljni, mislim na Klub SDA. Hvala.
Zastupnik Adil Osmanović, ispravak krivog navoda, imate riječ.
Ma kratko samo kolegi Arnautu, ja nisam uopće govorio o kvalitetu uspješnosti rada gospodina Tegeltije, nego sam rekao, govorio o uloženosti energije, uloženosti truda, napora u njegov rad. Nama je ovdje problem što je usporen rad Vijeća ministara, što stvari koje su bitne, koje sam govorio, ne dolaze na dnevni red, to tražimo od predsjedavajućeg Vijeća ministara da stvari koje su bitne, koje građani traže i koje traži od nas Evropska komisija, one budu stavljene na dnevni red. A o tome šta i kako je radio za tih osam ili deset godina, evo Vi ste sami kazali, ja to neću da ulazim.
Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda, imate riječ.
Ma iskoristiću ovih minut, dva, da se ne javljam za diskusiju. Ovdje je sve jasno, karte su potpuno otvorene i jasna je strategija vladajuće koalicije, koja je primarno sastavljena od tri političke partije, koje imaju većinu i u jednom i u drugom parlamentarnom domu, od HDZ-a, SNSD-a i SDA. Vaša je strategija da se ne radi, vaša je strategija da prođu četiri godine u tim nekim svojevrsnim blokadama, tenzijama, ucjenama, prijetnjama i naravno da će trpiti svi gdje god da žive u bilo kojem kraju ove zemlje, Republika Srpska, Federacija, Brčko, BiH, kako god hoćete da nazovete, jasno je da nakon godine dana kada je trebalo da bude najviše aktivnosti jedna izvršne strukture i jedne ozbiljne zemlje nije je bilo ni po kojem pitanju i u pravu su kolege koje kažu navedite šta ste konkretno uradili po pitanju ekonomije, po pitanju zdravstvenih izazova, migrantske krize, kordinacije koja treba da bude suština rada Savjeta ministara. Vjerujte, evo ja imam osjećaj ništa, pa čak ne ispunjavate i odluke ovog Doma, koji donosi određene inicijative, kakve su takve su one su za vas obavezujuće, ne donosite i ne podnosite prijedloge zakona kako bi to trebalo da rade u jednoj parlamentarnoj demokratiji. Ja mislim da i želim da budem brutalno iskren, od vas neće biti napretka ni sada, ni u narednih nekoliko godina, jer je to vaša odluka, ali iza te odluke stojite vi kao tri ključne političke partije 38 i nosite svu odgovornost za stanje u zemlji u kojoj se nalazimo. I nemojte da budete licemjerni i nemojte da se krijete iza nečega gdje apsolutno nema nijednog razloga, jer ste jedni druge izabrali i u Domu naroda [[govornik se upozorava na vrijeme]] a i ovdje kao parlamentarna većina i stvari su potpuno jasne nosite punu odgovornost [[govornik se upozorava na vrijeme]] stanje u zemlji u kojoj se nalazimo.
Vraćamo se na raspravu, zastupnik Dženan Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Vijeće ministara BiH mora i treba bolje u odnosu na vrijeme iza nas. Treba kazati da u sastavu Vijeća ministara BiH ima ministarstava i ministara koji su vidljiviji u odnosu na druge i koji dobro rade svoj posao u oblastima za koje su zaduženi. Ovdje između drugih želim navesti pozitivan primjer Ministarstva odbrane BiH, samo u poslednjih nekoliko dana konkretne akcije u koordinaciji sa Predsjedništvom BiH i Oružanim snagama BiH su u dobroj mjeri spasile obraz i imidž države u vezi eskalacije migrantske krize u centru Lipa u Unsko-sanskom kantonu. Isto tako oni koji predlažu ovakvu inicijativu, naravno imaju poslovničko pravo na to, ali isto tako treba kazati da nemaju parlamentarni kapacitet da rekonstrukciju Vijeća ministara BiH dovedu i do kraja i to je činjenica. Na kraju postoje i negativne političke inplikacije po državne institucije ukoliko ovo prođe na Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Svima je poznato da rekonstrukcija Vijeća ministara mora ići i na Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH za razliki od njegovog imenovanja, koje se završava na Predstavničkom domu. Aktuelni saziv i struktura klubova u Domu naroda nam ne ulijeva povjerenje ukoliko bi Predstavnički dom donio ovakvu, ovakvu odluku i ukoliko bi Vijeće ministara i naravno određeni ministri i ministarstva koji bi otišli na Dom naroda u kakvom političkom kontekstu i s kakvim političkim implikacijama bi završila ova epizoda. Naravno, ova struktura i aktuelni saziv Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je rezultat onoga što se dešavalo nakon implementacije izbornih rezultata 2018. godine, ali ne znači, naglašavam, ne znači da će ovakav sastav Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i ostati u ovom sazivu do narednih izbora. Hvala.
Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Dakle, ja mislim da i zbog nas ovdje, a i zbog javnosti ne treba govoriti u šiframa. Kolega Đonlagić je upravo najavio da će Predsjedništvo raspustiti Dom naroda, ako sam ja dobro shvatio, do kraja mandata. Pa bilo bi dobro da imamo informaciju o tome šta i kako će se desiti, evo ja, recimo, to podržavam, samo da ne govorimo u šiframa, pošto u hodnicima se priča o tome kako će Predsjedništvo donijeti tu odluku, raspustiti Dom naroda, kad ovamo u Narodnoj skupštini bude nova većina, pa da se napravi ovamo, da se pomijeni. Sve je super, plan odličan, samo hajte da otvoreno o tome govorim, a ne u rukavicama il' nek nam pojasni čovjek, jer ako mi ovdje u Parlamentu trebamo na ovaj način komunicirati, pa zamislite kakva je zbunjenost u javnosti. Evo ja podržavam taj plan, ne znam trebamo li mi glasati za njega, ali dajte samo da otvoreno o tome govorimo. 39
Zastupnik Dženan Đonlagić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Vidite, dakle, nije, nije tačno da sam ja rekao da će doći do toga i nije moje da to govorim, to su ovlasti Predsjedništva BiH i to su odluke koje daju, ima ustavni osnov za takvo nešto i to će na kraju krajeva biti odluka Predsjedništva BiH, a ne Predstavničkog doma i nas zastupnika ovdje. Dakle, ne radi se ni o kakvom šifriranju, ja sam rekao da postoji takva mogućnost i postoji naravno, a to, dakle, kako ćemo mi govoriti i kako ćemo komunicirata, kolega Magazinović, pa dakle nećete nam valjda Vi određivati hoću li ja nešto govoriti u šiframa ili ne. Dakle, govoriću onako kako želim da govorim. Dakle, nisam rekao da će se to desiti, nego da postoji mogućnost i svi mi ovdje znamo da postoji ta mogućnost, ali ta odluka se neće donositi ovdje u Predstavničkom domu.
Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Kolega Đonlagiću ili prethodno se pripremite kad govorite ili nemojte govorit nisam rekao. Dakle, rekli ste, još ste iskoristili riječ „naglašavam“, dakle naglasili ste to. Dakle, poslušajte, dakle, poslušajte šta ste rekli. Naravno da Vam ja neću određivati, ali je pošteno prema javnosti reći o čemu govorite, dakle, pošteno je. Vi izaberite da vodite drugu vrstu politike, to je Vaše pravo, ali je pošteno prama javnosti i prema nama ovdje reći, pa da znamo, a ne možete tako ja naglašavam, ja ovo, nešto to kao mistika neka, a znamo svi o čemu se radi, ali recite to, recite i moja vam je podrška, još jednom, da to uradite. Naravno, vi ćete snositi odgovornost tog poteza, moguće posljedice i sve ostalo, ali vas ja podržavam, samo dajte da malo otvorenije govorimo, pa u ovoj zemlji svi nešto pakuju, nešto, nema razloga.
Zastupnik Zlatan Begić, ispravak krivog navoda, imate riječ zastupniče.
Zahvaljujem poštovana predsjedavajuća. Dakle, ne znam šta da kažemo i zašto se od nas ovdje insistira, recite, pa recite, kažite, pa kažite, imamo li mi pravo da se javimo za riječ ovdje. Ja ću zamolit šefa Kluba Demokratske fronte u Predstavničkom domu da drugi put pozove kolegu Magazinovića na sjednicu Kluba DF-a, a pametnom je i išaret dovoljan. Hvala lijepa.
Zastupnik Jasmin Emrić rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ja podržavam ovu inicijativu i zahtjev o izglasavanju nepovjerenja aktualnom sazivu Vijeća ministara BiH, jer smatram da je ovo dobra alat za nas zastupnike koji nismo zadovoljni 40 radom aktualnog saziva Vijeća ministara da javnosti kažemo da nismo zadovoljni, jer javnost često od nas očekuje odgovore i smatra da mi sudjelujemo u uspavljivanju organa i institucija države BiH. Mi znamo, svjedoci smo, da u zadnjih godinu dana, što zbog pandemije koronavirusa, što zbog nerada Vijeća ministara, sve institucije države BiH su umrtvljene kao da spavaju, kao da imaju zimski san, takav je osjećaj i takav osjećaj imaju građani BiH koji traže od nas zastupnika da budemo aktivniji i pitaju nas zašto ne smijenite one koji ne rade, zašto ne smijenite one koji su neodgovorni i zašto ne budete jasniji i glasniji. Pa je meni ovo zgodna prilika da izvršim i zahtjev građana Unsko-sanskog kantona da glasam o nepovjerenju ovom aktualnom sazivu Vijeća ministara BiH, jer su građani Unsko-sanskog kantona, nažalost, četiri godine opterećeni težinom migrantske krize, a koja je svakim danom sve teža i teža zbog nekoordinacije, nerada aktualnog saziva Vijeća ministara, ali i ranijeg saziva Vijeća ministara i institucija i organa države BiH, koji nemaju taj potreban senzibilitet da osjete život građana koji svakodnevno gledaju humanitarnu katastrofu. Svježe je sjećanje sviju nas na one slike koje su prije nekoliko dana, ali koje su i danas prisutne u Unsko-sanskom kantornu u šatorskom naselju Lipa, u blizini grada Bihaća. I svi na neki način pripisuju odgovornost i žele prebaciti krivicu i dio odgovornosti na građane Unsko-sanskog kantona što dižu svoj glas protiv nerada. Građani Unsko-sanskog kantona su prvi 2018. godine, u proljeće 2018. godine prihvatili migrante i prvi su oni bili saglasni da se uspostave i privremeni prihvatni centri, jer smo mislili da je to naša obaveza, jer suosjećamo sa migrantima, jer imamo empatiju prema njima, dijelimo tu njihovu patnju i nastojimo im olakšati njihov put koji, nažalost, nema nade, niti izgleda da se sretno završi s obzirom na geostratešku politiku i globalnu politiku migracija u svijetu i u EU. Očekivali smo da će vlasti u BiH dati konkretnija rješenja, očekivali smo da će privremeni centri biti zaista privremeni, te da će se uspostaviti kontrola, ali nažalost to se nije desilo. Dešava se upravo suprotno, dešava se da aktualni saziv Vijeća ministara na različit način tretira građane ove države i samo vlastim Unsko-sanskog kantona, samo vlasti Unsko-sanskog kantona i grada Bihaća izričito poziva svojim zaključkom, koji su usvojili na telefonskoj sjednici 31.12.2020. godine, da prihvate migrante i da ih smjeste iz Lipe u Biru. A zašto Vijeće ministara, ako na jednak način tretira sve građane u BiH, nije pozvalo oba entiteta i sve kantone i sve gradove i općine u BiH da prihvate migrante? Ne, oni samo izričito, izričito pozivaju one koji tu težinu više ne mogu podnijeti. I stoga sam sretan da mogu prenijeti ogorčenost građana koji više od stotinu dana protestuju ispred poslovnog objekta Bira, koji čuvaju Biru od povratka migranata, jer to je prostor i lokacija gdje su se generirale krize, gdje su se generirala krivična i prekršajna djela i gdje se ugrožavala sigurnosna i zdravstveno-epidemiološka situacija [[govornik se upozorava na vrijeme]] grada Bihaća i Unsko-sanskog kantona. Stoga predlažem zaključak [[govornik se upozorava na vrijeme]] Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži da Vijeće ministara BiH hitno na prvoj narednoj sjednici stavi van snage zaključak, koji je usvojen na vanrednoj telefonskoj sjednici 31.12.2020. godine, a kojim se izričito pozivaju vlasti Unsko-sanskog kantona i grada Bihaća da poštuju navedenu [[govornik se upozorava na vrijeme]] i bez odlaganja izvrše prihvat i smještaj migranata na lokaciji Bira. Hvala.
Zastupnik Damir Arnaut rasprava, izvolite. 41
Hvala. Dakle, BiH pred sobom ima 14 kriterija koje treba ispuniti prije nego što dobije kandidatski status uopšte za članstvo u EU. Šest godina mi već čekamo, evo saće biti šest godina u februaru od kako je aplikacija za članstvo u EU predata, u Briselu slavodobitno uz puno eforije itd. i to je nedopustivo dug period. I sama činjenica da ministrica vanjskih poslova niti jednom nije došla pred ovaj Dom ili u ovaj Dom od kako je imenovana, znači od onog dana kad je imenovana više se nikad ovdje nije pred nama pojavila, a mi imamo 14 kriterija Evropske komisije, sama ta činjenica vam pokazuje koliko je ovo Vijeće ministara, odnosno taj resor koji je najodgovorniji za odnose sa inostranstvom, koliko je zainteresovan zaista za ulazak BiH u Evropsku uniju, odnosno za ispunjavanje tih kriterija itd. A nemamo, evo, već deset mjeseci ne može se upotrijebiti onaj izgovor koji ministri vanjskih poslova često koriste, da su stalno na putu itd. niko ne putuje ljudi, ona je u Sarajevu, ona je 500, 600 metara vazdušne linije odavde, nikad se nije pojavila ovdje od dana kad je potvrđeno njeno imenovanje. Prema komentarima i vlasti i opozicije tokom usmenih pitanja maloprije, potpuno je jasno da su i vlast i opozicija konsternirani neradom Vijeća ministara, te da bi smjena Vijeća ministara trebla glat proći danas, jer jednostavno ne vidim kako gospodin Osmanović ili gospođa Čolo ili evo gospodin Bijedić uopšte mogu opravdat glas da ostave eventualno ovo Vijeća ministara nakon što su se maloprije obrušili na njih zbog njihovog nerada. Dakle, to dvoje apsolutno ne ide zajedno. Trebam korigovati gospodina Heleza, nije tri do četiri puta, više je, nisu poslanici i delegati predložili tri do četiri puta više zakona od Vijeća ministara nego čak sedam puta. Dakle, ovo Vijeće ministara je za više od godinu dana predložilo tek četiri prijedloga zakona, a poslanici i delegati 28, 28:4. E sad vidite kad uđemo i u suštinu tih prijedloga zakona, jer ta, čak i taj mali broj daje pogrešnu sliku. Jedan prijedlog zakona, topli obrok za sudije i tužioce, to je nalagala presuda ... odluka Ustavnog suda, tri člana u tom prijedlogu zakona jedna stranica, to je jedan. Drugi od ta četiri, Zakon o prekršajima pet članova, opet jedna stranica. Treći, sudske takse šest članova, dvije stranice. Ovo su sve izmjene i dopune, ovo nisu kako to se, je li, kako bi trebalo dolaziti od Vijeća ministara pravi zakoni, puni zakoni, definitivno nije nešto što ide u pravcu ispunjavanja bilo kojeg od ovih 14 kriterija. I sad samo jedan taj puni zakon je ove vanredne mjere u pravosuđu. Međutim, to je prošlo ovdje u Predstavničkom domu zahvaljujući opoziciji, SNSD je bio protiv, i s obzirom na to, a uzimajući u obzir da je gospodin Izetbegović gospodinu Dodiku dao kontrolni paket u Domu naroda, odnosno ta četiri delegata, izvjestan je pad tog zakona, tako da će izgleda ostati na ova tri zakona od ukupno 14 članova i četiri stranice, 14 članova i četiri stranice je rezultat rada Vijeća ministara za više od godinu dana i to je samo od sebe dovoljno da poluči ostavku Vijeća ministara, a ne da mi uopšte raspravljamo o njihovoj smjeni. Jer ovi ovakvih podaci jednostavno ne mogu BiH povesti ka EU. Također, ovakav pristup radu od strane Vijeća ministara šalje i negativnu poruku Evropskoj komisiji da mi ne samo da nismo spremni, nego da nemamo ni želju, ni volju da napredujemo ka EU i zbog toga bi sam čin usvajanja ove inicijative danas pokazao EU, poslao poruku da je bar neko u ovoj zemlji ozbiljan po pitanju želje da se u tom ekskluzivnom klubu nađemo, jer ovaj sastav prema svim ovim statističkim pokazateljima, koje sam upravo iznio, očito to nije. Hvala.
Zastupnik Mirko Šarović rasprava, izvolite zastupniče. 42
Hvala. Većinu onog što sam mislio da kažem rekao je uvaženi kolega Adil Osmanović, ali i gospodin Mehmedović i, ali mislim da je važno to što su rekli i neke stvari mogu da, da ponovim i da kažem da Klub SDS-PDP-DNS nije inicijator ove smjene, ali jeste se pridružio i postoji više, rekao bih, različitih razloga zbog kojih smo mi i neki drugi kolege poslanici se odlučili da budemo dio ove inicijative, ali jedan je zajednički, a to je loš rad ovog saziva Savjeta ministara i ja mislim da goreg, gore izvršne vlasti sigurno nema u regionu i ja mislim da od prvog saziva do ovog poslednjeg vjerovatno nijedna garnitura, a većina je bila kritikovana iz ovih iz onih razloga uvijek i u ovom Parlamentu, ovakva se sigurno nije pojavila i mnogo je iznijeto činjenica i podataka, može o tome da se priča zaista predugo i sve je ovo tačno za ove zakone i za zaustavljanje evropskog puta BiH, zaustavljanje raformskih projekata, neke nove reformske agende koja se najavljivala, pa rekao bih i 198 obećanja koja je dao ovaj saziv Savjeta ministara i neke relevantne institucije, koje se tim bave, izračunale su da je ispunjen samo jedan zahtjev od 198 i onda vidite da se tu radi o promilima. Prošli saziv Savjeta ministara, a ne samo prošli, rekao bi sigurno i pretprošli i ja mislim da reper ne mora da bude samo ovaj saziv prije ovog, je u prosjeku za svaku sjednicu pripremao i slao u procedure najmanje ovoliko zakona koliko su, koliko smo dobili od ovog saziva Savjeta ministara za ovih 13 mjeseci rada. Ja mislim da to jedno opšte blijedilo, neefikasnost, nekopetentnost, čast i nekim članovima koji su ispoljili određeni entuzijazam i kompetentnost, ali utopili su se zaista u cijeli saziv ovog Savjeta ministara. Znači, to je jedna odlika izvršne vlasti, ja mislim da je svaki dan dragocjen ukoliko vidimo leđa ovakvoj izvršnoj vlasti, bez obzira ko je unutar, makar ti isti formirali novi saziv Savjeta ministara, to kažem sa razlogom, jer ovakav pesronalni saziv još će više udaljiti BiH od svega onog što zovemo naprednim, a posebno kada je u pitanju EU. Ono što je moj komentar i to sam i ja pročitao iz izlaganja nekih poslanika ovdje koji su dio parlamentarne većine i većine, odnosno dijele pozicije u Savjetu ministara da se slažu da je ovaj Savjet ministara loš i nema tu razlike, čak bi rekao da su u kritikama oštriji od onih koji dolaze iz opozicije, ali da još nije vrijeme za tako nešto i čeka se neko vrijeme koje će da dođe. I druga argumentacija je da bi nastao neka vrsta haosa, neka vrsta prekida ili jednog stanja u kome bi se zaustavio taj neki proces rada, funkcionisanja državnih institucija, što je netačno, jer ja mislim da od ovog ne može gore, tako da i ako taj Savjet ministara bude u tom tehničkom mandatu, izglasamo mu nepovjerenje, pa čak i u okviru kad računamo i na probleme u Domu naroda, ja mislim da je to napredak, prije svega pokazali bi tu odgovornost prema građanima i ništa se ne bi promijenilo, jer oni u suštini ništa i ne rade. Ja mislim da o tome oni koji sada možda razmišljaju, a znaju da smo potpuno u pravu mi oni koji smo podnijeli ovu inicijativu. U ime građana BiH, ja mislim da je odgovorno i od onih koji su unutar i od onih koji kalkulišu i ja razumijem i znam [[govornik se upozorava na vrijeme]] postoji mnogo razloga zašto kalkulišu. Ali ako i ne bude smijenjen ovaj Savjet ministara danas ili sutra biće smijenjen vjerovatno veoma brzo, jer je to potpuno jasno, dvije trećina ovog Parlamenta misli da ovaj Savjet ministara je loš i da treba da ode sa političke scene. Hvala.
Riječ ima zastupnica Snježana Novaković-Bursać, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice. 43
Hvala gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve kolege poslanike i reagujem na izjavu gospodina Šarovića da, da je saziv ministara loš i da ne može biti gori. Mislim da je inače i lična nesreća svakog pojedinca, a i nas kao političkih aktera u odnosu, u percepciji onoga što mi mislimo sami o sebi u odnosu na ono šta je stvarno slika nas i kako nas drugi ljudi vide. Pa gospodina Šaroviću, bar ste Vi imali priliku da učestvujete najdirektnije i to pet godina kao jedan od ministara u prošlom sazivu, imate stvarnu mogućnost da se razmjerite i da izmjerite kako ste Vi to radili, pa da onda možda zaista iznesete neku realniju sliku pred građane i pred javnost. Kako ste izašli pred javnost političku pokazali su Vam birači, jer ste kao predsjednik stranke koju vodite u odnosu na 2016. izgubili 37 hiljada glasova, odnosno 2018. godinu 47 hiljada glasova. Što se tiče toga i kompetentnosti, nekompetentnosti Vaših personalnih rezultata, barem u ministarstvu koje ste imali priliku da vodite, zahvaljujući također nekakvoj nekonzistentnosti u predstavljanju građana Republike Srpske, može se o tome svašta da kaže. Između ostalog, iza sebe niste ostavili nijedan jedini dokument o Trgovskoj gori, iza sebe ste ostavili mogućnost da se trgovinu goveđeg mesa mogu da rade samo dvije firme, od kojih, sa Turskom, od kojih nijedna nije bila iz Republike Srpske, iza sebe ste u ladici ostavili tri godine nepopunjen upitnik za izvoz crvenog mesa na tržište EU, iza sebe ste, gospodine Šaroviću, svašta ostavili i najmanje ste kompetentni, kao što ste nekim drugima spočitavate, da kvalifikujete nešto kao loše, da ne može biti gore. Dakle, ima, uopšte ne sporim pravo opozicionim kolegama, koji nisu imali priliku, barem ne u skorije vrijeme da vrše vlast [[govornik se upozorava na vrijeme]] na nivou zajedničkih organa, ali gospodine Mirko Šarović, to Vama ne dajem za pravo, jer Vam to ne daju za pravo ni argumenti ni građani. Hvala lijepo.
Zastupnik Mirko Šarović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Evo što je izrekla uvažena poslanica Novaković, je odraz njenog nepoznavanja i nekompetentnosti i vjerovatno joj je neko pripremio ranije ovih nekoliko stvari koje apsolutno ne stoje, naravno nije mi padalo na pamet da govorim o tome, nisam u ovom izlaganju pominjao svoje rezultate, ne znate ništa o izvozu crvenog mesa, ne znate ništa o izvozu u Tursku. Izvoz crvenog mesa, sada da Vam kažem, stajao je u ladicama i jedne druge vlade i jednog drugog ministarstva i nisu odgovarali na ono što su trebali da odgovore i nije tačno, izvoz mesa za Tursku je rađen po sasvim drugom principu, ne znate ništa o tome i vjerovatno Vam je neko dao potpuno pogrešne informacije. I šta ovdje ima koristi ili veze ili paralele o tome da pričate o izbornim rezultatima, koliki god da su, znači oni su naši, ali ovaj Savjet ministara je loš i najlošiji su ministri koji dolaze iz Vaše stranke, oni su sramota za ovaj Savjet ministara i o tome treba da vodite računa, a rekli ste da ovdje dolazi reprezentacija iz Republike Srpske. Pogledajte kakva je reprezentacija i Vi pričate o tome, izmišljate određene stvari, osvrnite se i pogledajte kako vam rade ministri. Ja sam zavrišio svoj mandat kako god i imamo sam i kritike i pohvale, ali ne može Vam to biti danas argument da branite ove ljude koji su u Savjetu ministara. Oni treba da vide, da vide izlazna vrata, da idu iz ove izvršne vlasti, jer sramote i brukaju Republiku Srpsku i to treba da nađete odgovor za tako nešto, sve ovo ostalo, ja mislim da nije vrijedno pomena. Hvala vam. 44
Ispravak krivog navoda Snježana Novaković-Bursać, izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Osim da je više puta onako vrlo, što bi rekao sad gospodin Mektić, sa puno osjećanja pričao kao ja ništa ne znam, gospodine Šaroviću niste demantovali nijednu moju izrečenu riječ, što znači da je ono što sam ja rekla tačno. Što se tiče, ja sam reagovala na Vaše izlaganje i opet ponavljam, niste vi ti koji možete da kvalifikujete ovdje nekoga, nešto da radi ovako ili onako. Imali ste priliku da radite, poslije toga Vas građani Republike Srpske ocijenili na izborima kako su vas ocijenili i vi opet i u Vašim izlaganjima se jedino čuje ono, onaj vapaj primite me, primite me pa kako god. E pa gospodine Šaroviću SNSD ovdje zajedno sa svojim koalicionim partnerima predvodi jednu grupaciju shodno izbornom rezultatu i na osnovu koga je smatrao i smatra da može da kako treba predstavlja i Republiku Srpsku i njene interese u kapacitetu u Savjetu ministara koji imamo. I opet ste potvrdili još jednu stvar, nije u redu i neprirodno je bilo, onih pet godina što ste bili u sazivu Savjeta ministara, jer niste imali konzistentnu liniju odlučivanja kakva je neophodna za brže kretanje pa i na evropskom putu, a i donošenje nekih operativnih odluka. Preuzeli ste tu ulogu na sebe, htjeli ste, cijenu ste plaćali koju ste plaćali, političku ste također platili koju ste platili i nemate pravo apsolutno nijedno da nama spočitavate, pogotovo ne sramotu, jer s obzirom kako ste Vi i Vaš kolega, odnosno kako nas i danas danas predstavljate, ovaj drugi što je bio iz Vaše partije u Savjetu ministara, se može nazvati, više puta je i nazvanom u javnom diskursu i ovdje u Parlamentu jednom stvarnom sramotom predstavljanja, jednim nedostojnim uopšte kapacitetom da se bude i poslanik, a kamo li, a posebno ne ni ministar u Savjetu ministara. Dakle, gospodine Šaroviću, samo se držite argumenata biće Vam [[govornik se upozorava na vrijeme]]
Zastupnik Mirko Šarović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Evo iskoristiću priliku što se tiče izbora, ja sam se kandidovao za ovaj Parlament i dobio sam povjerenje građana, toliko vezano za tako nešto, nismo dio Savjeta ministara, to je potpuno jasno. U ovom ste Savjetu ministara, ali SNSD, Vaša stranka zajedno s drugim partnerima je u najgorem Savjetu ministara u istoriji BiH i vaši ministri nisu opravdali povjerenje i oni ovdje nemaju bilo kakav argument da opravdaju ono što do sada, ne što su radili, nego što nisu uradili. I ne možete se pozivati na neku 2015, 2016, 2017, 2018. i 2019. džaba Vam to, mora da odgovorite zašto i vaši poslanici nisu dali svoj doprinos i ovdje danas imamo samo četiri ili pet zakona za 13 mjeseci. O čemu Vi pričate, pa šta su radili, što nisu odgovorili zadatku? Evo kritikujete prošli saziv Savjeta ministara, sve nas, u redu, ali recite šta ste vi uradili za ovih 13 mjeseci, zašto nemate kritičnu riječ prema onima koji su iznevjerili i ono što ste vi ovdje zastupali, rekli ste da ćete sve da promijenit, da će da butu reforme, da ćete dati odgovore na sva pitanja i da će ova zemlja biti, dobiti kandidatski status. Pa šta je sada, u kakvoj smo sada situaciji, zašto se to nije desilo, nismo valjda mi krivi, ja, Mektić, Borenović ili neko drugi, valjda ste krivi vi za tako nešto. Dajte odgovore ovim građanima i nemojte se pozivati na neko 45 vrijeme koje je prošlo i pravite ovdje, dijelite savjete i nekakvu demagogiju, odgovorite zašto ste ovako loši, a mi smatramo da ste loši i da vas treba smijeniti.
Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Ma ja bih prvo ispravila krivi navod u smislu da mi ovdje ne odlučujemo i ne raspravljamo o rezultatima prijašnjeg Vijeća ministara, a pogotovu ne o pojedinačnim rezultatima ranijihi ministara u Vijeću ministara, mi danas raspravljamo o neradu Vijeća ministara u sadašnjem sazivu. Takođe ispravila bi krivi navod koleginice, koja kaže doprinos ministra, ne znam, ovom ili onom u Republici Srpskoj. Ministar u Vijeću ministara valjda predstavlja BiH i tako treba da se ponaša. A ispravka krivog navoda ide i u tom smjeru još, da upravo se predsjedavajući Vijeća ministara u vrijeme, pogotovo u početku pandemije upravo ponašao kao da je premijer RS-a, a ne premijer, odnosno predsjedavajući Vijeća ministara BiH. Ako se već ovdje govori o kompetentnosti, iako smatram da je malo i degutantno da se osporava nečija kompetentnost da bude poslanik, jer svi smo mi ovdje ušli na osnovu procedure i broja glasova, ja zaista moram reći da mi ovdje u Vijeću ministara imamo zaista nekompetentne ljude, ja sam o tom pitanju raspravljala prilikom imenovanja, pogotovo kad je u pitanju ministar za ljudska prava i izbjeglice. Pa molim vas, voljela bih da ima snimak ponašanja ministra na komisiji, Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, koji nije znao da objasni i izvještava o jednom izvještaju njegovog Ministarstva, a on je godinu dana ministar. Mi smo ovdje izabrali ljude, profesora latinskog za ministra pravde, ekonomistu koji je bio vječni student i ponavljač za ministra za ljudska prava, znači čovjek u doticaju nikad nije bio sa problemom ljudskih prava i očito ne shvata složenost tog problema. Mi smo skinuli sa sjednice izvještaj zato što nije prisustvovao ministar i on dolazi na sjednicu sa svojim saradnikom i opet [[govornik se upozorava na vrijeme]] čovjeka koji je radio izvještaj, ne zna o izvještaju svog Ministarstva da raspravlja i da izvijesti.
Zastupnik Branislav Borenović ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Ma odavno nisam čuo jednu toliku količinu frustracija i mržnje od uvažene koleginice Novaković, malo me je to iznenadilo. Pogotovo od nekoga ko je simbol vlasti, aktuelne vlasti na svim nivoima u BiH. Znači, dolazi iz poliričkte partije koja nema nikakvih političkih prepreka, za razliku od nekih prethodnih mandata. Imate svu vlast od Republike Srpske do BiH nivoa, imate nešto što je Ustavom zagarantovano da svaka dva mandata, treći put predsjedavajući dolazi iz Republike Srpske i evo dolazi iz reda Vaše političke partije, što je utoliko još veća odgovornost i Vi kao da zaboravljate da se nalazimo na početku 2021. godine, kada treba se podnijeti neka vrsta izvještaja šta se uradilo, a realno ja zaista ne znam šta je to vama bila smetnja da sa svojim koalicionim partnerima Bakirom Izetbegovićem i Draganom Čovćem iz HDZ-a i SDA radite svoj posao u interesu naroda koji vas je izabrao, koji vam je dao određen broj glasova, kao što je dao i nama. Nemojte se vječito kriti iza nečega što ne stoji, preuzmite konačno odgovornost i recite, uradili, nismo uradili, jer nemate skoro nikakvih rezultata i vječito tražiti neprijatelje u nekim frustriranim izjavama, punim gorčine, je neprimjerno, nije dobro, nije dobro za ovaj Parlament, nije dobro ni za Vas kao nekoga ko bi 46 trebali da prihvatite ulogu parlamentarke na način kako je to propisano nekim normama, a propustili ste veliku šansu i najveću odgovornost za stanje u ovoj zemlji upravo snosite Vi, Vaša politička opcija zajedno sa Vašim koaliocionim partnerima.
Raspravu, riječ ima zastupnik Nermin Nikšić, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pa evo nekolicina kolegica i kolega je u svojim raspravama spomenula ekspoze uvaženog predsjedavajućeg, gospodina Tegeltije i sam sam tom prilikom govorio i pohvalio ekspoze i iskazao sumnju da se radi o nekakvom spisku lijepih želja, kao potrebe da se nekom dopadne, a iskazao i sumnju i da je sam predsjedavajući, a i Vijeće ministara spremno da realizuje ono što je izneseno u ekspozeu. To me nekako podsjećalo na onu narodnu – dabogda kćeri da te aga uzme, a znamo ko se oko kuće mota. Nažalost, očito smo svi koji smo tako govorili bili u pravu i zato je i došla ova inicijativa grupe zastupnica i zastupnika iz opozicionog bloka. Potupno smo mi svjesni kako je ovo „Sizifov posao“, da Dom naroda nema ulogu prilikom imenovanja Vijeća ministara, ali ima kod smjene i da i Vijeće ministara i vladajuća većina mogu mirno nastaviti sa praksom nerada. Ja ne sumnjam kada bi po svojoj savjesti odlučivali, teško bi našli zastupnicu ili zastupnika koji bi rekao da je zadovoljan radom Vijeća ministara, ali razumijem i da postoje politička obaveza parlamentarne većine da brani neodbranjivo. Međutim, eto mi kao opozicija smo se odlučili da ne šutimo, da nešto radimo, bar da ukazujemo na probleme, koje vide svi osim vladajuće većine. Možda sada ustvari neko i shvati šta je značilo glasanje za klubove naroda u Narodnoj skupštini i Skupštini Zeničkog kantona. Onako kako funkcionira ili ovako kako funkcionira Vijeće ministara, ovako kako funkcionira parlamentarna većina, kako jedni druge varate, nudite inicijative za donošenje zakona i pokretanje procesa potpuno svjesni, kao što smo i mi danas svjesni da od njih nema ništa, da želimo bilo kakav napredak u BiH prvo bi samo Vijeće ministara trebalo otići, a pošto to očito neće, onda bi trebalo da ga smijeni parlamentarna većina. Nažalost, neke političke partije imaju tu mogućnost prilagođavanja, pa su uvijek vlast, ali nekako nađu mogućnost i da u toj vlasti budu opozicija i da se svojim nekakvim inicijativama predstavljaju kao opozicija. Priča o tome kako će većina biti odgovorna, igrati na savjest, nema nikakve svrhe, jer da ima savjesti i da osjećaju odgovornost valjda bi ljudi pokušavali nešto raditi. Migrantska kriza, pandemija, nabavka vakcina, zaštita privrednih subjekata, skandali i afere koji svaki dan izlaze na vidjelo, prolaze bez bilo kakvih reakcija, a da ne kažem kako niko i ne pokušava riješiti ili bar ponuditi rješenje. Žao mi je što je vlast i građani Unsko-sanskog kantona, što su bili prepušteni sami da se bore sa migrantskom krizom. Zar je trebalo dopustiti skandal kada ministar sigurnosti kaže – zatražili smo od Predsjedništva, da zatraži od Ministarstva odbrane, da oni zatraže od Federalne vlade, a mi ćemo u međuvremenu migrante utovariti u autobuse i dovest na drugu lokaciju. Želim ovdje javno da se zahvalim dopredsjedavajućem Vijeća ministara, koji je jedan od rijetkih koji se miješa u svoj posao, pa je i javno rekao da o tome nema nikakve odluke Vijeća ministara. I onda nakon što su postavljena škakljiva pitanja o tome gdje je novac koji smo dobili za smještaj migranata, prvi put se pokazuje kako se moglo već ranije djelovati za iznalazak rješenja i zaista je pohvalno kako su reagovali iz Oružanih snaga BiH, pa se zato posebno onda postavlja pitanje zašto to nije odmah urađeno, jer su Oružane snage valjda bile dostupne i ranije, da je bilo volje za angažiranje njihovo. Ako bi i ova naša inicijativa pokrenula bar jednog 47 ministra da se probudi i pokrene, da počne raditi i miješati se u svoj posao biti će dobro, ali evo i da završim onako kako sam počeo – dabogda kćeri da te aga uzme. Hvala.
Hvala. Zastupnik Predrag Kojović rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća, pozdravljam sve prisutne. Ovaj dosadašnji tok rasprave meni pokazuje stvarno tačnost one tvrdnje da je nemoguće probuditi nekoga ko se pravi da spava, jer kako bi rekao, to je ono što mi ovdje radimo, mi govorimo da ljudi ne rade svoj posao, a oni koji bi to trebali da čuju to ne čuju. Čuli smo desetine statističkih činjeničnih razloga za smjenu ovog Vijeća ministara, od broja predloženih zakona, odsutnosti u rješavanju migrantske i pandemijske krize, određenu vrstu indiferentnosti prema mogućnosti nabavka vakcina koje bi zaštitile zdravstveni sistem, spasile živote i omogućile oporavak ekonomije. Ako je tačan podatak da smo četvrti u Evropi po smrtnosti na hiljadu zaraženih i da je taj prosjek oko 30 do 35, to znači da svaki dan dok nema vakcine 35 Bosanaca i Hercegovaca će umrijeti bez razloga. Ja iskreno da sad suočen sa takvom mogućnošću ne bih bio u stanju da funkcionišem i da spavam i da radim bilo šta drugo osim da nabavim vakcinu, pa mak jedan dan da time, kako bi rekao, skratim ovo čekanje i spasim 30 ljudi. Ali je sasvim jasno, barem meni, da u ovom Domu postoji jedna vrlo jasna, precizna ideološka ili rekao bih svjetonazorska podjela na dvije grupacije, dvije frakcije. Jednu čine oni koji čine sve da sačuvaj ovaj sistem i da sačuvaju sadašnje stanje i status kvo i oni koji traže i zahtjevaju i smatraju da je neka promjena neophodna i da ta promjena mora doći što prije, jer je pogubna za BiH i za njene građane. Jer i da malo na neki način pokušam kroz diskusiju i odgovoriti na neke stvari koje je rekao gospodin Adil Osmanović. Ovdje gospodine Adile postoje dvije mogućnosti ili ovi konkretni ljudi koji su izabrani u Vijeća ministara ne rade dobro, u tom slučaju ne znam zašto ne pokrenete, ovaj, sa svojim političkim partnerima proces rekonstrukcije i izaberete ljude koji će raditi. I druga mogućnost, da se radi o koaliciji koja se ne može ni o čemu dogovoriti i u toj, ako je ovo drugo slučaj, onda ja ne znam šta ćemo dobiti sa čekanjem od šest mjeseci, jer to se neće promijeniti. Onda, znači, idemo u traženje, uvođenje instituta vanrednih izbora kako bi ovu zemlju izveli iz ćorsokaka, u kojoj ste je vi olakim ulaskom u koaliciju sa ovim političkim partnerima doveli. I to je zaista ono što meni, ovaj, najteže pada da, kako bi rekao, svjedočim svaki dan i tu ću završiti, jeste potpuno je, ja mislim, jasno svakome ko želi da vidi i ko želi da čuje, da je status kvo održavanje sadašnjeg stanja pogubno za BiH, za sve njene građane u oba entiteta i u Distriku Brčko, a da ne govorim o perspektivama BiH u smislu evropskih i atlanskih integracija. Ja zaista ne razumijem ljude koji nas optužuju da pokrećemo ovakve inicijative kako bismo dobili određenu, ovaj, medijsku pažnju ili kako bi rekao, uveli zemlju u nemapirane teritorije. Ja mislim da je zadržavanje zemlje u ovakvom stanju ovo čega se treba bojati, a ne promjene. I zaista, još ću jednom samo ponoviti, ako stvarno smatrate da je problem u konkretnim ljudima, onda očekujem od SDA da predloži rekonstrukciju Vijeća ministara, ako smatrate da se radi o političkim opcijama s kojima vi ne možete postići dogovor ni o čemu osim o podjeli ministarskih fotelja, onda ne znam zašto čekate šest mjeseci da to, kako bi rekao, iskažete. Hvala. 48
Hvala. Zastupnik Dragan Mektić rasprava, imate riječ zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Pa pošto sam se već dva puta javljao u ovim replikama onda neću, neću, nastojaću da ne odužim puno sa ovom svojom diskusijom. Htio sam reći, ja kao opozicionar ovdje i pripadnik opozicije vezano za ovu današnju raspravu o radu, odnosno neradu sadašnjeg Savjeta ministara i njegovoj eventualnoj smjeni ovdje, dakle još jednom kažem kao opozicionar, dabogda vi vladali do zadnjeg dana. Nama ništa bolje ne može odgovarati, kao opoziciji, nego ovakav način na koji vi vladate. Ali kad gledam kao građanin ove države, kako se to odnosi na građane u ovoj državi, onda je stvarno neophodno, onda je stvarno potrebno da se nešto promijeni i da se pokuša nešto uraditi za ovaj narod. Pa strahovite su privilegije koje mi primamo ovdje, naše su plate pet hiljada maraka, uzimamo ih i kad radimo i kad ne radimo, ja ne znam u doba ove korone koliko mi nismo dugo radili, sve smo uredno naplatili, privilegije sve uzeli koje nas pripadaju, a evo do čega smo doveli naš narod i neki dan sam gledao, ne znam gdje bi ono, na nekom graničnom prelazu, sad poslije ovih praznika ili blagdana, kako god hoćete, u devet kolona se izlazi iz BiH. Pa dobro tiče li se to ikog u ovoj državi i imamo li mi vremena za neko odlaganje to. Peđa je sad rekao, nisam dobro čuo, ali čini mi se da sam i ja negdje pročitao, da smo mi druga zemlja u Evropi po broju umrlih na hiljadu stanovnika, četvrta, četvrta zemlja u Evropi po broju umrlih na hiljadu stanovnika i zaraženih i onda ovdje kad govorimo sada o vakcinama, o ovoj pandemiji, mi vidimo praktično da mi nemamo nikakvo konkretno rješenje i ja ne vjerujem uopšte da ćemo mi do tih vakcina doći u bilo kakvom obećanom roku. A kažu, opet sam to negdje čitao, i ako to bude bilo u nekom obećanom roku, da ćemo do tada imati još hiljadu umrlih, a eno vidjeli smo Albanija je počela da vakciniše svoje stanovništvo. I da ne govorimo sad o drugim stvarima, o ovim parametrima itd. itd. ovaj htio sam, ako mi dozvolite samo još nekoliko rečenica, da citiram nešto što je rekao Bakir Izetbegović. Evo čitam: „Cilj opozicije, koja očigledno ne razmišlja o građanima“, kao mi ne razmišljamo, pozicija razmišlja, a to kako razmišlja evo vidimo, „jeste napraviti haotično političko stanje i blokade u državi“, a ona funkcioniše savršeno, savršeno funkcioniše, stanje uopšte nije haotično, stanje je jako, jako dobro, ovaj, i nadajući se, navodno kao da bi mi to mogli iskoristiti za naredne izbore, jel' kaže, „da u ovom delikatnom političkom trenutku“ [[govornik se upozorava na vrijeme]] evo odma završavam, „BiH je bolje da ima kakvo takvo Vijeće ministara, nego da ga nema nikako“. Pa čovjek ne razumije osnovnu stvar, nismo mi zato da nemamo nikako Savjeta ministara, a evo o tome sad govorilo ovdje, daj smijenite ovo koje ne radi, nemamo ništa protiv da imate većinu, izaberete drugi Savjet ministara, koji će pokušati da iz ovog, letargije i svega ovog, iščupa i da nešta krene. I mene što se tiče opozicionara, završavam, izvinjavam se, ako mi moj klub iz koga ja dolazim dozvoli, ja ću glasati protiv smjene ovog Savjeta ministara, idealan, dobar za nas opoziciju u političkom smislu.
Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda, imate riječ. 49
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja sam samo htio da sačekam da se gospođa Lepić vrati poslije njezinog nastupa, jer je bila izišla vani, da na neki način ispravim, recimo, netočan navod. Jer najčešće, ona je rekla, da se govori u ime građana, prava građana, stanja, ostvarenja njihovih želja i namjera, dakle i to najčešće govore oni za koje, zapravo, građani nisu ni glasovali, jer nisu izabrani od građana i ne znam u ime koga, dakle, brane ta njihova prava kad su mnogi od onih najčešće što govore kompenzacijski došli. Dakle, zahvaljujući nakaradnom Izbornom zakonu. Znači, onaj ko je izabran pa kaže ustane, ja sam izabran iz te izborne jedinice, dobio toliko glasova, u ime tih ljudi govorim, a oni koji su došli nakaradnim načinom, dakle, zahvaljujući nakaradnom Zakonu izbornom, dakle, govore u ime građana koji zapravo nisu htjeli da oni budu tu. Dakle, eto toliko sam samo htio da radi javnosti se zna, da najčešće, dakle, i inicijative i nekakva sporenja o radu Vijeća ministara i bilo čega govore oni koje zapravo nitko nije ni izabrao, nažalost takav je zakon. Hvala lijepo.
Zastupnica Marinković-Lepić, ispravak krivog navoda, izvolite.
Prvo, svaki zakon koji je na snazi je zakon i primjenjuje se. Tačno je da sam došla sa kompenzacijske liste, ali je isto tačno, barem ja smatram tako, a i po reakcijama onih koji prate moj rad, da sam opravdala u potpunosti svoj status u ovom Parlamentu upravo radeće u ime građana. A vidimo do čega su nas doveli ovi koji su dobili taj ogroman broj glasova i koje su eto građani direktno doveli u ovaj Parlament i vidimo dokle smo stigli. Tako da mislim da priča o tome ko je kako došao i koliki je broj glasova je potpuno nepotrebna, jer potrebno je opravdati i taj veliki, ali i taj mali broj glasova. Tako da ja smatram da sam ja svoj broj glasova višestruko opravdala i barem, dakle, kažem po osnovu onoga, suda onih koji prate moj rad i znači, potpuno transparentnog djelovanja i rada u ovom Parlamentu. Jer bez obzira na sve kompenzacijske liste postoje, one su u skladu sa zakonom i žao mi je ako nekom smetaju moje diskusije, a pogotovu ovima koji su u poziciji i koji su eto dobili taj ogroman broj glasova, a doveli ovu zemlju do ovog do čega smo došli.
Zastupnik Predrag Kojović, povreda Poslovnika, izvolite zastupniče.
Gospođo predsjedavajuća, ukoliko ne smatrate da u ovom Domu sjede predstavnici koji su, trebaju biti jednakiji od nekih drugih ili koji trebaju biti privilegovani, onda Vas molim da reagujete na istup gospodina Lovrinovića u kome izbor parlamentaraca u skladu sa Izbornim zakonom BiH naziva nakaradnim, to je Vaša dužost. Ako Vi sada ne reagujete, to znači da Vi pristajete na podjelu da ovdje postoje neki koji trebaju biti jednakiji od drugih.
Zlatan Begić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče. 50
Poštovana predsjedavajuća, uvažene kolegice i kolege. Ovo što kolega Lovrinović upravo maloprije reče, bi otprilike značilo da Dom naroda ne treba raspustiti nego da ga treba ukinuti. Koliki broj glasova je potreban da se bude delegatom Doma naroda? Niti jedan i to je ogroman demokratski deficit u našem ustavnom poretku. To što još uvijek niko nije pokrenuo postupak, a saću opet malo biti misteriozan, a ne znači da neće, zbog toga i zbog takvog stanja, jer se unutar zakonodavne i ustavotvorne vlasti na najvišem nivou u BiH inplicitno vrši diskriminacija građana na način da dva delegata bez ikakvog izbornog legitimiteta mogu zaustaviti potpuno donošenje bilo kojeg zakona, čak i pod pretpostavkom da ga je ovo neposredno izabrano tijelo usvojilo jednoglasno, znači da se u BiH krše prava građana, ne samo u fazi izbora, nego i u fazi i u procedurama donošenja odluka. Prema tome, ja bi, ja znam da riječ parlament potiče od riječi parlare, što znači pričati, pa to, ne referiram se doista ni na koga, ali imajući u vidu cjelokupnu današnju diskusiju i ambijent i atmosferu, koja inače vlada na sjednicama i povjerenstava ovoga Doma, al' to ipak znači pričati sa nekom vrstom dosljednosti, sa nekom vrstom argumentacije, koja bi trebala biti osnovana barem na nekim temeljima i principima. Naravno, Bože sačuvaj da ja jel' negiram bilo čije pravo, ovdje svak treba da iznese svoje mišljenje i stavove, a [[govornik se upozorava na vrijeme]] trenucima, onaj, ja evo smatram za potrebnim da intervenišem na neke navode. Vi znate da mi ne pričamo puno, mi iz DF-a, ali znamo mnogo da radimo i da puno toga potegnemo kada je to potrebno. Hvala lijepa.
Hvala zastupniče. Damir Arnaut, zastupnik, povreda Poslovnika, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Čaln 76. stav (1) Poslovnika vrlo jasno propisuje da kada poslanik, u ovom slučaju gospodin Kojović, ukaže na povredu Poslovnika da je predsjedavajući Doma obavezan odlučiti o opravdanosti prigovora u vezi sa povredom Poslovnika. Vi ste samo preskočili, što inače radite, i prešli na gospodina Begića, koji se nakon toga javio i Poslovnik treba poštovati uključujući i u ovoj odredbi. I isto tako, gospodin Lovrinović treba biti svjestan da od sedam ljudi koji su iz Federacije u ovaj Dom izabrani sa kompenzacijskog mandata, pet ima više glasova od gospođe Borjane Krišto, koja sjedi u Kolegiju Doma, ima auto kao što svi znamo i koliko košta, privilegije, savjetnike itd. e pa je li to rezultat nekog nakaradnog zakona, to je onda sad iduće pitanje. Hvala.
Gospodine Arnaut, Vi ste sad povrijedili odredbe Poslovnika. Što se tiče odredbe Poslovnika na koju se pozvao gospodin Kojović, to je sloboda izražavanja, onda sam prvo trebala Vas za prvu riječ, dok sam ja predsjedavala, Vi ste zakon taj nazvali u istom slučaju nakaradnim, pričali ste maloprije o pravom i nepravom. Što svaki zastupnik mislim o nekom zakonu nije moje da ja ovdje cijenim, neka svako vodi računa i o etici i o ponašanju i o kulturi izražavanja, onakva kakva je primjerene za ovakav jedan Dom. Hvala lijepo. 51 Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem. Dakle, gospodine Kojoviću, ja nisam rekao da je konkretno zastupnica nakaradna, ja sam govorio o zakonu i ja sam govorio o zastupnicima koji su na temelju nakaradnih odredbi zakona dobili mandat u ovoj Skupštini, što kaže gospođa predsjedavajuća, to je moj stav. Dakle, najviše govore o, evo ono o čem danas pričamo, i pokreću inicijative, ja sam o tome govorio. Dakle, ja nisam, Bože sačuvaj, e ako jesam, a preslušaću to, ja se ispričavam, dakle ja nisam gospođu nazvao uopće takvim imenom, ja sam nazvao takve mandate, dakle mogućnosti da se tako dođe i onda se drže prodike onima koji su prošli. Dom naroda se ne bira, gospodine Begiću, izravno, on se bira kako se bira po Ustavu i po Izbornom zakonu. A gospođa Lepić, dakle, ima šansu nakon ovog što je rekla da je opravdala svoj mandat, biće novi izbori, pa vidjećemo, ja u to ne ulazim, tu su birači oni će to kazat, bilo je kandidata koji su u prošlom mandatu bili izravno izabrani, a nakon silne energije koju su potrošili u prošlom mandatu sad su dobili to kompenzacijski. Ali eto i to je, dakle, moguće po ovom zakonu. Hvala lijepa, dakle, vrijeđati nikog nisam htio, ja sam samo govorio o mogućnostima i sad je to moj stav da je to nakaradna odredba, dakle da mi imamo, pogledajte koliko, skoro više od trećine zastupnika koji nisu uopće izabrani, nego kompenzacijski. Što, onda ne treba ni izlaziti na izbore, dakle, dajte da onda pola Parlamenta stavimo da je došao na ovaj, onaj način i onda će, evo, neko činiti nekome većinu i prodike držati ili ne znam već što.
Zastupnik Predrag Kojović, ispravak krivog navoda, izvolite.
Gospodine Lovrinoviću, ja neću ulaziti u objašavanje Vama kako funkcionišu kompenzacijski mandati koji kažu u principu, da kada stranka osvoji dovoljan broj glasova aktivira se kompenzaciona lista itd. to je zakon koji vrijedi. Ono samo što sam ja tražio i što zahtjeva i mislim da je, kako bi rekao, dužnost predsjedavajuće, jeste da u ovoj sali i slažem s Vama, predsjedavajuća, da ovaj, kako bi rekao, ovo dolazi sa svih strana, ali volio bi da ovo usvojimo kao jedno pravilo, da su svi ljudi koji sjede ovdje, nas 42, da svi imaju potpuno identična prava, bez obzira, ako su ovdje izabrani u skladu sa zakonom, iz kojeg entiteta dolaze, šta su po nacionalnosti, vjeri itd. ovdje smo svi jednaki i ono što govorimo mora imati jednaku važnost. I jedino što treba uspostaviti ovdje hijerarhiju među nama, jeste snaga argumenata, a ne argumenti snage. Hvala.
Zastupnica Sanja Vulić, rasprava, izvolite zastupnice. 52
Hvala gospođo Krišto. Pošto smo svi jednaki kako reče kolega Kojović, onda da kažem i ja sve što imam, pošto smo čuli sve što su kolege predlagači imali da kažu vezano za, kako su oni naveli, nerad Savjeta ministara. Ja moram javnost da podsjetim na nekoliko činjenica, ali i argumentaciju zašto ja smatram da je ovaj Savjet ministara dobro radio i navešću šta je dobro radio. Prvo treba napomenuti, ako smo zaboravili, da je ovaj Savjet ministara godinu dana bio u blokadi baš zbog pojedinaca, to se ne odnosi na ove predlagače, jer oni nisu bili u tim udobnim foteljama, baš zbog pojedinaca koji sjede ovdje u Parlamentu i koji nikako nisu mogli da se odvoje od tih udobnih ministarskih fotelja, pa su na razne načine produžavali te pregovore kako bi ostali u vlasti i kako bi ostali u udobnosti tih fotelja. Znači, sve to što se danas dešava i na šta imate primjedbe i vi ste dio, i vi snosite dio krivice, jer zaboga niste mogli da se pomirite sa izbornim porazom, pa ste željeli da ostanete kao izborni gubitnici u vlasti, što je naravno bilo nemoguće. Zatim, da vas podsjetim, da ste bezbroj problema i nerješenih predmeta ostavili ovom Savjetu ministara, koji je prvo to morao rješavati. Evo pošto gospodin Cikotić izlazi, nije on rekao da BiH nema problem sa migrantskom krizom, nije rekao da migranti ne dolaze u BiH, svi mi znamo koji ministar je to rekao i to ovako – nemojte ništa da brinete stvari su pod kontrolom, BiH nema problem sa migrantskom krizom. A svu tu migrantsku krizu ostavio je u amanate baš ovom Savjetu ministara. Dalje, tvrdili ste kako da za pet godina most „Bratoljublje“ nikako prethodni Savjet ministara nije mogao naći dogovor i sporazum, kako to da se riješi, dok je Savjet ministara na čelu sa Zoranom Tegeltijom čak na prvoj sjednici uspio da riješi taj problem i naravno da se završi u interesu svih, u interesu naše države. Podsjećanja radi, Evropska komisija je u svom, gospodine Nikola nemojte pričati dekoncentrišete me. Podsjećanja radi, Evropska komisija je u svom poslednjem izvještaju napisala da su napravljeni značajni iskoraci u saradnju koju je napravio baš ovaj Savjet ministara, te su naglasili da je otkočen put ka EU od strane Savjeta ministara. Znači, podsjećam to nisu uradili prethodni saziv Savjeta ministara, već upravo ovaj Savjet ministara koji je vama sporan i kojim predvodi Zoran Tegeltija. Zatim, ovaj Savjet ministara je formirao pravni i ekspertski tim po pitanju Trgovske gore, na dnevnom redu Savjeta ministara nekoliko puta je bio tačka dnevnog reda baš ova Trgovska gora, što je predlagao gospodin Košarac, a što je osporavala gospođa Turković. Ono što je činjenica, Zoran Tegeltija nije staratelj bilo kog ministra, jer da jeste oni bi danas svi ovdje sjedili i ja ne bi bila u dilemi da li je gospođa Turković virtuelni ministar ili je stvarini, ja zaista ne znam da li ta žena postoji, jer ja je u životu nikad vidjela nisam. A vjerujem da to ne zna ni SDA, da nemaju uticaj na nju, jer da imaju vjerovatno bi je doveli da se pojavi bar na jednoj sjednici. Zatim, kada govorimo o koroni, krajnje je nekorektno, da ne kažete one izuzetno bitne i važne stvari koje je Savjet ministara uradio. Ono što je moj lični utisak i što smatram da je vaš najveći problem jeste što gospodin Tegeltija zajedno sa ovim ministrima u Savjetu ministara radi onako kako je to Ustavom predviđeno, a to je da Savjet ministara ima koordinatorsku ulogu, znači uvažava stavove svih vlada, Vlade RS-a, Vlade Federacije i Vlade Brčko distrikta, to vama pojedincima očito ne odgovara, jer nemate mogućnost sad da vršite prenos nadležnosti, što ste radili u prethodnom periodu kada ste bili u vlasti. Jako je bitno i važno naglasiti da je 53 tokom ove pandemije nesrećne koja nas je sve zadesili, cijelu planetu, da je Savjet ministara imao u kontinuitetu sastanke sa predstavnicima vlada Republike Srpske, Brčko distrikta i Federacije, da su niz aktivnosti zajedno sproveli, da su vršili koordinaciju, da je donesena jedna od najbitniji odluka u tom trenutku, a to je zeleni koridor za esencijalne robe čim je spriječena nestašica hrane itd. Pošto imam jako malo vremena još, ima tu još mnogo, mnogo argumenata za koje vjerujem da će gospodin Tegeltija reći šta su sve uradili. Predlagati zakone, da slažem se da ih treba biti više, ali treba biti kvalitetnih, a ne samo po kvantitetu da se oni broje, da su predloženi i tome slično, valjda nam trebaju produktivni i provodivi zakoni, a ne samo da se piše da je Savjet ministara nešto predložio. I na kraju, kada već tu pominjete kako je nešto Dodik dao Bakiru ili Bakir dao Dodiku, da vam kažem, SNSD- u niko ništa nije dao, mi smo u Narodnoj skupštini izabrali svoje predstavnike u Domu naroda i to će tako biti i u narednom periodu, a vama svima predlažem, koji se bavite i Čovićem i Izetbegovićem i Dodikom, da radite kao što oni rade sa svojim timom, da budete pobjednici, da više sarađujete sa ljudima, da idete u svoja mjesta odakle dolazite, u mjesne zajednice, a ne da toliko, takvi redovni gosti budete u stranim ambasadama za koje mislite da će vam biti dobri saveznici, saveznici da, ali saradnici ne, saradnici donose pobjede.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih, zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. I evo dajem riječ predsjedatelju Vijeća ministara kao odgovor na sve ovo izneseno.
Hvala lijepo predsjedavajuća. Ovakve inicijative, ovakve tačke dnevnog reda uvijek izazivaju pažnju javnosti, čujete o sebi, o svojim saradnicima ono što nikada niste zaslužili, ali isto tako otvori vam priliku da ponešto i sami kažete, da čuje javnost i neku drugu stranu ove cijele priče. Na samom početku svog uvodnog izlaganja, kada sam obrazlagao ekspoze, rekao sam da ću se držati Ustava BiH, ustavne strukture i nadležnosti svih nivoa vlasti u BiH, da će Savjet ministara biti mjesto dogovora, mjesto u kome se rješavaju ključni problemi građana i poslovne zajednice. Zašto danas ne želimo takav Savjet ministara? Ja sam siguran da većina građana, velika većina građana u BiH, bez obzira iz kog grada dolazite, Bihaća, Sarajeva, Prnjavora, Banja Luke, žele upravo ovakav Savjet ministara, koji će biti mjesto dogovora, kompromisa i mjesto rješavanja životnih problema ljudi i poslovne zajednice. A zašto ne želimo takav Savjet ministara? Zato što većina, pa i u ovom Parlamentu, se zaklinje na Ustav i zakone, a u njihovim glavama su raznorazni paketi ustavnih promjena, te neki aprilski, te ovi, te oni, sve ono imaginarno, sve ono što nikada nije dobilo podršku u BiH. Neki bi da Savjet ministara radi ono za što nema ovlaštenja, a neki bi apsolutno da razvlaste Savjet ministara, bez obzira na koga će prenijeti ta ovlaštenja, a Savjeta ministara se uglavnom sjete kada te svoje probleme ne mogu da riješe tamo gdje su objektivno nastali i gdje su mjesto rješavanja tih problema, pa onda kažu to bi to trebala državna vlada, kako neki vole da zovu Savjet ministara. Motivi za takve istupe su raznorazni, često su unutarpartijski, izborni razlozi, a mnogi ovdje koji su diskutovali imaju te izborne razloge zašto bi o ovome govorili, ponekih problema koje imaju entitetskim, kantonalnim ili nekim drugim nivoima vlasti. 54 U vašoj inicijativi koju ste potpisali i dostavili Parlamentu, nekoliko puta govorite o percepciji, a percepcija u političkom životu jeste važna, pogotovo u izbornim procesima, ali jednu stvar moramo da znamo, percepcija nije fotografija objektivne stvarnosti, već interpretacija stvarnosti. I vaše primjedbe na Savjet ministara predstavljaju, ne predstavljaju objektivnu sliku rada Savjeta ministara, već vašu ličnu interpretaciju zbog razno, različitih motiva koji svako od vas sa sobom nosi. Možda ovaj Savjet ministara nije najbolje komunicirao sa javnošću, pa se mnogi ovdje ne sjećaju šta smo to uradili u prethodnom vremenskom periodu i to jeste naša objektivna odgovornost, da bolje komuniciramo, da češće komuniciramo sa javnošću, a ne da radimo. Ja danas neću govoriti o tome šta je radio Savjet ministara zbog toga, ni da vas podsjećam na to i kako kaže poslanik Osmanović, to će biti na dnevnom redu, a i zbog činjenice da vam ne oduzimam vrijeme, jer je poodmakla ova današnja rasprava, ali moram odmah da kažem jednu stvar, u BiH nijedna stvar nije zaustavljena i nijedna nije ostala nerealizovan zbog toga što to nije uradio Savjet ministara. Sve su te neke blokade na nekim drugim nivoima, nekim drugim mjestima odlučivanja, a prigovaramo to Savjetu ministara. Nekoliko podtačaka koje ste u inicijativi napisali, dozvolićete mi da ih samo kratko prokomentarišem i osvrt na možda jednu ili dvije diskusije, koje su bile suviše lične i koje apsolutno ne bi trebale da budu ovako u ovom Domu interpretirane. O kandidatskom statusu BiH govori se, neko reče ovdje od vas, više od šest godina. Da li ste ikada od zvaničnika iz Brisela čuli riječ o tome kada objektivno BiH ima uslove da dobije kandidatski status? Često smo iz prethodnog Savjeta ministara, iz Parlamentarne skupštine i javnosti bilo je pitanje sutra ćemo, prekosutra ćemo dobiti taj kandidatski status. Prvi put u jesen ove 2021. godine(?) komesari iz Evropske unije jasno govore o tome da BiH može do ljeta 2021. godine da dobije kandidatski status. To nisu naše riječi, to nisu moje riječi, to nisu riječi članova Savjeta ministara, to su riječi onih komesara EU koji donose odluku o tome. Mnoge stvari vezano za evropske integracije bile su blokirane, četiri, neke 12 godina i one su odblokirane i zbog toga je došlo do toga da se govori o datumu kada BiH može da dobije kandidatski status. Govorili smo o 14 prioriteta, mnogi su o njima govorili, kažete nije ništa realizovano. Danas se rasprava svela na tri pitanja, tri zakonska rješenja koja su potrebna i za koju imamo riječ komesara EU da ćemo dobiti kandidatski status. Zaslugu za ovo imaju mnogi i prethodni saziv Savjeta ministara i ova Parlamentarna skupština, ali ima i ovaj Savjet ministara, kao što ima i Predsjedništvo BiH, u jednom trenutku odlučilo je da se uključi u sam ovaj proces. Govorili ste o pandemiji u obrazloženju. Ali hoću odmah da vam to kažem, ponosan sam kako je Savjet ministara sa vladama entiteta i kantona reagovao na pandemiju. U svim izvještajima Svjetske zdravstvene organizacije, svih drugih međunarodnih institucija, jasno stoji stav da je vlast BiH, upravo tako vlasti u BiH, adekvatno reagovali na pojavu pandemije i u ekonomskom i u zdravstvenom smislu. Zajedno svi u BiH obezbijedili smo našim zdravstvenim radnicima dovoljno i finansijskih sredstava i lijekova i opreme i zaštitne opreme, kako bi oni građanima pružili adekvatnu zdravstvenu zaštitu. I podsjećam vas, da građani u BiH su dobili adekvatnu zaštitu u zdravstvenim ustanovama, a ne u sportskim dvoranama, kasarnama, inprovizovanim bolnicama i tome slično. Jedna od rijetkih zemalja smo koji su uspjeli da kompletna zdravstvena njega u kovidu bude pružana u zdravstvenim ustanovama. Nisu sve zdravstvene ustanove jednako reagovale, nisu sve jednako dobro opremljene, ali svi bolesni su dobili tretman u zdravstvenim ustanovama. Šta smo radili kad su u pitanju granice? Donosili smo tako teške i nepopularne mjere, zatvarili smo, vodili smo karantine, sve sa ciljem da pomognemo zdravstvenim radnicima. 55 Upozoravali su nas na to da su lokalni izbori te godine i da to izaziva negativne reakcije u javnosti, ali je bio jasan stav zdravstvenih radnika da trebaju vremena da se konsoliduju i mi smo donosili te teške i nepopularne mjere. Obezbijedili smo zelene linije snabdjevanja kada je sve stalo u Evropi, samo je nesmetano funkcionisao transpor roba, sirovina i repromaterijala. A zaboravili smo i o finansijskoj podršci i želimo o tome da razgovaramo, te pregovore je vodio Savjet ministara, za menje od mjesec dana obezbijedili smo finansijsku podršku od nešto više od 700 miliona eura i ta sva sredstva su otišla entitetima, Brčko distriktu, naravno u Federaciji i kantonima. Sve pregovore je vodio Savjet ministara od makrofinansijske pomoći, MMF-a, Evropske komisije, Svjetske banke. Sva ta sredstva su se iskoristila da dođu do privrede i da dođu do zdravstvenih radnika, a sjetićete se ili se više ne sjećate, da je Savjet ministara predložio Predsjedništvu, a Predsjedništvo vama i da smo iz budžeta zajedničkih institucija izdvojili 5,25% izvornih prihoda za sanaciju posledica kovida, to je gotovo 42 miliona KM bez kredita, samo sa stanovišta izvornih prihoda. Sva sredstva u dvije, u tri odluke smo doznačili našim zdravstvenim radnicima u BiH. Govorite u obrazloženju da su stala izgradnja autocesta. Znate li ili trebali bi da znamo da se u BiH u ovom trenutku radi nekoliko dionica Koridora 5C, da se u ovom trenutku provode tenderi za izvođenje radova na dionici od Doboja do Putnikovog brda, uključujući i taj tunel, znamo li da smo obezbijedili finansijska sredstva za kompletnu izgradnju Koridora 5C od Vranduka do Žepča ili znamo li, takođe, da smo, da su nam odobrena četiri projekta na Investiciono ekonomskom forumu EU u Sofiji, gdje su obezbijeđena finansijska sredstva i grant sredstva za saobraćaj u iznosu od 40% vrijednosti projekata. Jedan od tih projekata je nastavak izgradnje autoputa Koridora 5C od Johovca prema Modriči, izgradnja, kompletna rekonstrukcija željezničke mreže od Doboja do Šamca, izgradnja puta od Foče do Šćepan polja kao dionice izgradnja puta i povezivanje Podgorice i Sarajeva i naravno projekat vezan za gasifikaciju u BiH. To su sve neke stvari koje smo mi radili zajedno sa vladama entiteta, jako sam ponosan na saradnju između, sa vladama entiteta, bez obzira da li se radilo o evropskim integracijama, ekonomskim projektima ili se radi o zdravstvenom sektoru. To su bili naša nastojanja i naši pokušaji da sve to uradimo. Bilo je mnogo ovdje diskusija, osvrnuću se samo na neke, jer su većina se tih diskusija kretala u tome. Gospodin Magazinović i njegovih 16 dana. Ja se gospodine Magazinoviću izvinjavam, ali moram da Vam kažem da je to bilo pred praznike, da sam ja 12 dana vodim se u bolnici i da moja terapija traje do 16. jaunara i da sam je prekinuo samo da bi danas iz poštovanja prema ovom Parlamentu bio. Ne znam da li postoji ijedan ovdje poslanik koji se javio da nismo odmah zakazali sastanak kada je bio potreban. Ja se izvinjavam zašto se to, ako se to desilo, al' evo pokušam da nađem neku subjektivnu odgovornost zašto to nismo uradili. O nekompetentnosti i tome slično, nek ide na dušu onima koji o tome govore i sude, znate kad počnete da sudite o drugima vrlo brzo dobijete odgovor sa druge strane. Poslanicu Đapo jako dobro poznajem, cijenim njen rad u Vladi Federacije, ali koleginice optužiti mene i ovaj Savjet ministara da ćemo biti odgovorni za smrt ljudi od kovida u BiH je u najmanju ruku nekorektno i nefer. To bi bilo isto otprilike da bi ja pozvao sve one koji su ostali bez posla da traže platu, recimo, od Vas, a ja znam da Vi niste za to odgovorni, ja ih neću pozvati, nikada to neću reći to što ste Vi rekli ovdje danas. Bilo je ovdje mnogo diskusija, način na koji komunicira poslanik Elez, Mehmedović itd. Pokušao sam da budem kratak, da ne ulazim u opservacije svih ovih komentara, ali gospodine Osmanoviću mnogo toga što smo mi radili ćemo predstaviti. Takođe Program socioekonomske reforme, koji smo usvojili na prvoj sjednici Savjeta ministara u 2020. godini, 56 nismo govorili o njemu, nismo ni govorili kako su izgledali efekti prva tri mjeseca 2020. godine, to je bilo po svim procjenama najbolja godina koja se očekivala poslijeratna u BiH. Nažalost, znamo šta se poslije toga desilo i kako je to sve izgledalo. Ja želim evropsku državu BiH, koliko god se možemo politički slagati, neslagati, ja vas molim nikada nemojte pomisliti da ja ne želim evropsku državu BiH, u njoj živim, u njoj sam se rodio, to su ciljevi, to je opredjeljenje najevćeg broja građana BiH, da BiH dobije kandidatski status i punopravno članstvo u EU. Ne usporavam rad Savjeta ministara, ne postoje materijali pripremljeni, a da nisu na sjednici Savjeta ministara, svi materijali koji su pripremljni i opremljeni mišljenjima našli su se na sjednici Savjeta ministara. Nisam taj koji skida tačke dnevnog reda, ovdje sjedite vi koji ste bili članovi Kolegija Savjeta ministara i znate kako se to radi i znate kako sve to funkcioniše, ja nisam taj. Ja sam uvijek za kompromis, dogovor i nije usporen rad Savjeta ministara zbog mene kao predsjedavajućeg i nikada neće biti usporen zbog toga. Riječi koje je upotrebljavao gospodin Šarović, vjerovatno služe njemu na čast i on zna kako se ponašao kao ministar Savjeta ministara u Narodnoj skupštini Republike Srpske, zna kako se odnosio prema institucijama RS-a, to je ono što ja sebi nikada neću dozvoliti, pa makar i se promijenila vlast u RS-u, što nije moguće. Ja uvažavam institucije i RS-a i BiH, ali riječ „sramota“ to ja nikad nisam upotrijebio za Vas, a mnogo ste godina bili ovdje i to nije riječ koju treba protiv bilo koga ovdje upotrijebiti. Gospodine Nikšiću, moje ekspoze je vjerovatno poslije polovine marta trebalo ponovo razmatrati, jer poslije polovine marta u svijetu, u BiH se sve promijenilo, svi naši proriteti, sva naša očekivanji, svi oni razvojni projekti su mogli, morali da ostanu negdje sa strane i morali smo da se borimo prvo za živote ljudi, a onda za borbu da spasemo ovu ekonomiju koja je u ovom trentuku veoma teško i teško funkcioniše. Hvala vam svima što ste, koji ste kritikovali rad Savjeta ministara, neki od vas su vjerovatno mogli koristiti i prihvatljivije riječi i prenijeti to isto što ste željeli da kažete. Ja sam nakon vaših diskusija kad ste birali ovaj Savjet ministara rekao, možemo govoriti šta god hoćemo i šta želimo, ali o nama će suditi drugi, nama koji se bavimo politikom će suditi građani na sledećim izborima i budite sigurni da hoće. I ovo što, kako je rekao poslanik Mektić, da vama odgovara da mi trajemo, ja ću vas samo podsjetiti da nakon godinu dana ovog Savjeta ministara, ne uzimajući koliko je za to zaslužan SNSD, je imao rast od više od 20 hiljada glasova, vi procijenite sebe. U svakom slučaju hvala svima onima koji su pokušavali na konstruktivan način da ukažu na probleme u funkcionisanju Savjeta ministara, svjestan da može i vjerovatno mora bolje, ali za bolji i uspješniji rad Savjeta ministara mora postojati više povjerenja, mora postojati više uvažavanja. Hvala vam lijepo.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara, gospodinu Tegeltiji. A budući smo iscrpili raspravu po ovoj točki dnevnog reda, ja vas sad pozivam da u skladu sa člankom 158. stavak (1) Poslovnika ovog Doma glasujemo o Prijedlogu za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH, smjena predsjedatelja, ministara i zamjenika ministara. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 40 nazočnih – za 13, protiv 24, suzdržana 3. Ne postoji opća većina. Konstatiram da glasanje o Prijedlogu za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH, smjena predsjedatelja, ministara i zamjenika ministara nije dobila potrebnu većinu. 57 Sada smo došli, a još samo da konstatiram, da uz ovaj prijedlog nije bilo drugih pisanih inicijativa, tako da se nemamo o čemu izjašnajvati. Ovim smo iscrpili točku 3. Trebali bi preći na točku 4. u ovom trenutku napravićemo pauzu, evo pa 60 minuta, znači vidimo se ovdje u deset do sedamnaest. [[PAUZA]] Molim zastupnike da zauzmu svoja mjesta, u ovom trenutku u sali imamo kvorum i možemo nastaviti sa radom sjednice. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Zahtjev zastupnika: Mirka Šarovića, Dragana Mektića, Mire Pekić, Branislava Borenovića, Nermina Nikšića, Zukana Heleza, Saše Magazinovića, Nade Mladine, Dženana Đonlagića, Zlatana Begića, Envera Bijedića, Vlatka Glavaša, Jasmina Emrića, Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta za iniciranje glasovanja o rekonstrukciji Vijeća ministara BiH (smjena zamjenika ministra civilnih poslova BiH), broj: 01-50-1-2481/20 od 23. 12. 2020. godine
Hvala predsjedavajuća. Evo ja ću dati neko obrazloženje na samom početku ove tačke dnevnog reda i ove inicijative vezane za razrešenje obavljanja funkcije zamjenika ministra Saše Ilića, dakle zamjenika ministra civilnih poslova. Mi smo ovu inicijativu pokrenuli na osnovu određenih informacija koje imamo i koje raspolažemo, da je gospodin Saša Ilić u dužem vremenskom kontinuitetu, a to je negdje oko dve ili nešta preko dve godine, više od dve godine bavio se određenim nezakonitim radnjama i na taj način pribavio znatnu imovinsku korist. Pa da krenemo redom, evo iću od 2020. pa unazad, 10.08.2020. godine inspektor Odjeljenja za inspekcijski nadzor Republičke uprave za igre na sreću otkrili su neovlašteno priređivanje igara na sreću na području Bijeljine. Neovlašteno priređivanje kladioničarskih elektronskih igara na 58 sreću otkriveno je u prostorijama Bet In na adresi toj i toj, a priređivalo ih je pravno lice Bingo Treid iz Šamca, konstatacija, dakle, Inspektorata Republičke uprave za igru na sreću, s tim da kažem da je vlasnik Bingo Treida Saša Ilić u okviru čega je postojala ova neovlaštena kladionica Bet In. Inspektori su zapečatili predmete koji su služili za izvršenje ovog djela, a protiv lica ... preduzeto mjere propisane Zakonom o igrama na sreću. 01. novembar 2019. sledeći slučaj, ista situacija, s tim što su inspektori Repobličke uprave za igre na sreću otkrili neovlašteno priređivanje elektronskih igara na sreću i to utvrdili 30. oktobra u kladionici Bet In. Oprema za priređivanje elektronskih igara na sreću je privremeno oduzeta, a protiv pravnog lica Bingo Treid poduzete su odgovarajuće mjere u skladu sa Zakonom o igrama na sreću. Dan kasnije inspektori Odjeljenja za inspekcijski nadzor Republičke uprave za igre na sreću, utvrdili su opet neovlašteno priređivanje kladioničarskih igara na sreću na automatima u sportskoj kladionici Bet In i da ne navodim svaki puta je, ovaj, su ovi automati za igre na sreću privremeno oduzimani do okončanja posla. 01. avgust 2019. godine, opet su inspektori otkrili i utvrdili nelegalno priređivanje igara na sreću putem automata za igre na sreću i elektronskih igara na sreću od strane pravnog lica Bingo Treid, dakle sve ovo, čitavo vrijeme se pojavljuje Bingo Treid čiji je vlasnik Siniša Ilić, gdje je otkriveno da je automat klub Bet In u Zvorniku i automat na jednoj adrsi i automat Bet In na drugoj adresi priređivao igre na sreću. U istom slučaju privremeno oduzeti predmeti do okančanja postupka. 01.08.2018. godine inspektori su ponovo otkrili nezakonito priređivanje igara na sreću od strane pravnog lica Bingo Treid i to u automat klugu Bet In i u automat klubu Bet In na drugoj adresi, dakle u isto vrijeme, u isti dan otkrili su protivzakonito priređivanje igara na sreću u dva kluba. Inspektori su u poslovnom prostoru zatekli opremu za priređivanje itd. to isto u tom slučaju oduzete, privremeno su oduzeti automati, odnosno sredstva koja su poslužila za ovo nezakonito priređivanje na, igara na sreću i uz postupak će se odlučivati i o ovim privremeno oduzetim predmetima. 01.08.2018. godine inspektori su otkrili, registrovali i otkrili nelegalno priređivanje igara na sreću putem automata za igre na sreću elektronskih igara na sreću od strane pravnog lica Bingo Treid, što je otkriveno u automat klubu Bet In na adresi u Zvorniku i u isto vrijeme u automatu Bet In, automat klubu Bet In takođe u Zvorniku samo na drugoj adresi. Isto tako, dakle, to su ti slučajevi o kojima mi imamo informacije, raspolažemo tim informacijama, dakle, da je u jednom, kontinuirano u jednom dužem vremenskom periodu protivzakonito, što bi rekli ono u sticaju, produženo krivično djelo, produženo djelo nezakonito priređivao, organizovao ilegalne igre na sreću čime je ostvario određenu protivpravnu imovinsku korist. Dakle, samo na ovih nekoliko primjera, koji su ovdje navedeni, vidljivo je da je počinio određene inkrimisane radnje što se ni na koji način ne može spojiti, pa ako hoćete najmanje u moralnom smislu sa osobom koja se nalazi na poziciji zamjenika ministra civilnih poslova. Zbog toga mi pokrećemo ovu inicijativu i tražimo da se o istoj glasa i nadam se da ćemo barem na nekom od more ovih slučajeva raznih koje iznesemo ovdje doći u poziciju da neko snosi odgovornost za preduzimanje određenih nezakonitih radnji, što je u ovom slučaju nedvosmisleno pokazano i dokazano, jer u svakom slučaju postoje zapisnici Republičkog inspektorata Uprave za igru na sreću Republike Srpske. Hvala vam.
Hvala predlagatelju inicijative. A sada u skladu sa člankom 157. stavak (2) Poslovnika pozivam predstavnika Vijeća ministara, ukoliko želi da iznese stav Vijeća ministara u pogledu navedene inicijative. Nema potrebe, je li. 59 E sad otvaramo raspravu o ovoj inicijativi. Zastupnik Nenad Stevandić, rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Pa evo prvo gospodine Mektić da Vas obavijestim da se čovjek zaista zove Siniša Ilić, a ne Saša Ilić kako ste vi četiri puta pročitali, da nije riječ ni o jednoj radnji koja se procesuira po krivičnom zakonodavstvu, već je riječ o sedam prekršaja, od kojih su dva, govorili ste o inkriminisanim djelima, ovaj, od kojih su dva završena kaznama, a pet oslobađajućim. Takođe, gospodin Siniša Ilić nije vlasnik, ali jeste suvlasnik i nema ni nadpolovičnu, nema ni preko 50% što sve niste rekli, a prekršaji su kao kad prevozničko preduzeće, vozači kamiona prave prekršaje, Bet, ta kladionica je napokon u vlasništvu Bingo Treida, oni su to kupili nakon mnogo incidenata i to je preduzeće koje je trpilo najviše pokušaja reketa u BiH, nit su se dali, niti su se slomili. To preduzeće zapošljava 300 radnika i prošle godine su uplatili u budžet 700.000 KM i radi se o ljudima koji rade, privređuju, uplaćuju porez, o kojima ne mogu da sude oni koji nikad ništa nisu radili sem primali novac iz budžeta. Ne postoji krivična odgovornost, niti jedan sudski ili krivični postupak, riječ je o isključivo dva prekršaja koja su naplaćena na licu mjesta od onih koji rade u tim kladionicama, a ne, a nije nikada sam gospodin Ilić bio predmet istrage ili bilo čega. Ovo što ste naveli su mnogo novinskih natpisa koje su priređivali upravo oni koji su pokušavali da reketiraju pomenutu kladionicu, čega u BiH ne manjka. Ako bi govorili kakve to veze ima sa njegovim radom u Savjetu ministara, pored toga što je jasno da nikakve, ja ću vam reći da je to čovjek koji je prije deset dana obznanio javno da Federacija, Federalna Vlada nije uplatila novac za vakcine, pa je to urađeno u roku od tri dana i zbog njega nije propao ugovor sa Kovaksom. Vjerovatno ga zato treba smijeniti, treba ga smijeniti i za ono učešće u nabavku testova kojih je bilo više nego što smo pretpostavili i u Federaciji i u RS-u preko UNDP-a. Ali van toga da mi ovu, kako bi rekao i prethodnu i ovu tačku, kako bih rekao, predstavimo kako treba, kao jedan pravi politički triler ili možda jednu dobru pozorišnu predstavu gdje svako igra protiv svakoga, izmišlja, ne znam čak ni ime, ni prezime onome o kome priča ili ne zna razliku između prekršajnog i krivičnog postupka, da svedemo to na to da je taj gospodin predsjednik Ujedinjene Srpske u Zvorniku i da je tamo on napravio više glasova nego SDS i PDP zajedno i SDS i PDP normalno da pokreću ovakve inicijative i koriste svaku priliku da se na određeni način osvete. Rad nekoga u Savjetu ministara treba da cijenimo tako da li je on počinio neko djelo ili da nešto nije učinio što je trebalo da dube u njegovoj nadležnosti, na to ministarstvu vi znate da i ja imam primjedbi, da sam se referisao i razgovarajući i postavljajući poslanička pitanja ministarki u tom ministarstvu Ankici Gudeljević. Al' što se tiče kovida i što se tiče njihovog posla u vrijeme pandemije, ne bih mogao da im nađem neku suštinsku primjedbu zbog čega bih, recimo, ja mogao da glasam da se oni smijene ako nešto nije u redu, kao ljekar to govorim. Da se osvrnem ukratko i na diskusiju kolege Kojovića, koji je govorio o brojevima zaraženih i oboljelih i umrlih u BiH, da kažem da ne stojimo baš toliko loše, posmatrajući ukupne podatke, BiH ima dva puta manje stanovnika od Srbije, a ima tri puta manje oboljelih, ima jedan i po puta manje stanovnika od Hrvatske, a ima jedan puta više oboljelih. Što se tiče smrtnosti tu nešto lošije stojima, ali i dalje stojimo bolje i od Češke i od Belgije, Sjeverne Makedonije, Rumunije, a u rangu smo, da kažemo, sa Švedskom, Švajcarskom, Austrijom, Mađarskom, dakle nema, ne može se tu iznijeti neka suštinska primjedba, možda i zato što je teritorijalni raspoređenost BiH takva da nam nije na fluktuaciji velikih puteva kao što je to 60 Beograd, Zagreb i Hrvatska, pa se samim tim poput, uslovno rečeno, infrastrukturnog slijepog crijeva nije slilo toliko prolazaka, pa zbog toga nismo imali i veći broj, ali nikako ne traba reći ni da nije velika zasluga zdravstvenih radnik, civilne zaštite i svih ljudi koji su birnuli o tome, pa i onih u Savjetu ministara koji su u Ministarstvu za civilne poslove. Da bih ovo skratio i potvrdio vam, znači, daću vam dopis Ministarstva finansija RS-a koje je nadležno za igre na sreću iz Uprave igara za sreću i gospodin Ilić se žalio na sva ova rješenja, 28.12. je odobreno privrednom društvu „Bingo Treid“ Šamac licenca za priređivanje igara na sreću na automatima. Tu licencu ne može da dobije niko ko je kršio zakon. Prema tome, sve to što ste rekli je mačku o rep, najsvježiji podatak je 28.12. kojim je toj i toj firmi odobreno na pet godina licenca da priređuje igre na sreću, upravo one o kojima ste vi pričali. Zamolio sam da se iskopira materijal, pa da vam se da, da ne pretvaramo ovo u neku besmislenu priču i prikupljanje političkih poena ili targetiranje ljudi koje su neke [[govornik se upozorava na vrijeme]] pokušali da reketiraju. Hvala lijepo.
Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Hvala. Pa evo mi uvodimo jednu novu praksu u parlamentarni život ove zemlje, da mjerimo ko je koliko kršio zakon, ko je koliko platio prekršajnih prijava, kome je koliko puta oduzeta oprema za ilegalne kaldionice i uspotavili smo sada neku vrstu vage. Dovoljno da, kad ... deset deka to se oprašta, jer nije pedeset deka, dovoljno je da svake godine prekršite Zakon o igrama na sreću i platite tu prekršajnu kaznu, koja je 200, 300, 500 ili 1.000 maraka i nastavite to raditi i sledeće godine, to neće uticati na vašu licencu i uvodimo nešto što je, po meni, zaista apsurdno. Ja ne kažem da ljudi u izvršnim strukturama trebaju biti savršeni, ali moraju imati iole nekog integriteta. Da se ne može dozvoliti da imamo ljude u Savjetu ministara koji se po zvaničnim navodima institucija Republike Srpske ilegalno bave kladioničarskim poslom u datom momentu, dan, dva, pet, mjesec, plate kaznu i nastavljaju to raditi iz godine u godinu. Ako to opravdavamo mi smo dva svijeta, mi smo dva svijeta. Opravdavali ste korona partije, šenlučenje, iživljavanje, muzika gdje rugate se komišijama, ja sam ministar, ja ću ovdje da radim šta hoću, a vi budite zatvoreni i to je za vas normalno, za mene nije. Za vas je normalno da neko se ilegalno bavi kladioničarskim poslovima, igrama na sreću, za mene nije, a pogotovo nije normalno da bude zamjenik ministra. Ljudi, čemu, mi to pravdamo, ja ne mogu da ... znači nekad, znate kako, nekad onako [[govornik se upozorava na vrijeme]] gdje se ovo nalazim i svaki put se šokiram pokušajima da se odbrani neodbranjivo, autogo, čovjek je priznao da je to radio. Nemam ništa protiv njega lično, prizano je, kaže – jesam, šta. Pazite, vi imate praksu izgleda u ovoj zemlji, bavite se nelegalnim radnjama, platite kaznu, kradite na izborima i platite za svog člana [[govornik se upozorava na vrijeme]] i u redu.
Zastupnik Dragan Mektić, ispravak krivog navoda, imate riječ.
Podržao bih ovo što je govorio gospodin Borenović. Dakle, nije čak ni obavezno u svakom slučaju ni da platite kaznu, pa je pomenu slučaj korona partija, ovaj, u vrijeme najžešće 61 izolacije i sveg toga, pa se postavlja pitanje kakvu to poruku jedan ministar može da pošalje ovako ... ili onaku. Kad govorite i upoređujete prekršaj sa saobraćjnim prekršajem, moram samo da Vam, da Vas napomenem da u principu, odnosno u pravilu svaki saboraćajni prekršaj se čini iz nehata, a ovo je krajnje umišljajno djelo, gdje pojedinac unaprijed svjestan da čini prekršaj i pored toga što je svjestan, on ga namjerno čini. Druga stvar, inkrimisano radnja, svaka nezakonita radnja, to je inkriminacija, nije tačno da je samo krivično djelo inkrimisano djelo i prekršaj je inkrimisano djelo i inkrimisana radnja. I treće, ne znam otkud uopšte potreba da u čitav ovaj slučaj i događaj ubacujemo ovakve ili onakve izborne rezultate u Zvorniku. Ostvarili ste takve kakve ste ostvarili, ja vam čestitam na tim izbornim rezultatima i apsolutno ništa nije sporno, ali ovo nema nikakve veze sa tim. Ovdje se radi o, pazite, ovdje se radi o jednoj činjenici na kojoj javnost je vrlo senzibilna i vrlo, vrlo, negativno reaguje i poslati takvu jednu poruku, da možete počiniti ovakvu vrstu prekršaja, da možete biti kažnjeni za to, da vam se može čak oduzeti i oprema kojom je izvršeno ovakvo djelo i da nema nikakve odgovornosti.
Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda, imate riječ zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Dakle, odnosi se na komentar gospodina Stevandića oko statistike koju je iznio gospodin Kojović. Statistika je, nažalost, tačna, BiH je trenutno na trećem mjestu u svijetu po broju umrlih od kovida na milion stanovnika. Prema zvaničnim podacima Ministarstva civilnih poslova 4 330 osoba u BiH je umrlo od kovida. To izađe na 1 311 osoba na milion stanovnika, gori od nas su isključivo Slovenija i Belgija. Znači, ovo su zvanični podaci kako Ministarstva civilnih poslova, tako i ovi uporedni od strane međunarodnih organizacija relevantnih i odnose se na 152 zemlje u svijetu za koje egzaktni podaci postoje. Znači, mi smo treća najgora od 152 zemlje kad je u pitanju smrtnost na milion stanovnika, gori od nas, opet kažem, su samo Slovenija i Belgija. Janša je pred smjenom, a u Belgiji je vlada formirana u oktobru, prije tri mjeseca nakon 16 mjeseci blokade. Dakle, tu smo očito u zaista, zaista lošem društvu i neodogovorno je reći da neke brojke nisu tačne, a bez da se konsultujete sa relevantnim kako domaćim, tako i međunarodnim statističkim podacima. Hvala.
Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Gospodin Stevandić danas u ulozi advokata pokušava nama objasniti da prekršaj nije razlog da ode ministar, ali ako bi bila krivična prijava onda bi to bio razlog. To, ovo zorno ilustruje u kakvom se mi okruženju, u kakvom okruženju radimo, živimo, gdje je ostavka, dakle, nepojmljiva, nemoguć čin. A imate slučajeve, recimo, u drugim državama, kojima mi strijemimo, gdje britanski ministar da ostavku zato što mu kućna pomoćnica nije imala radnu dozvolu, iako je prije toga tri puta provjerio i imala je, tad kad je četvrti put provjeravano nije žena obnovila, ali ko te to pita. Imate Monu Salin koja je izuzetno važna švedska političarka koja je, vjerovatno greškom, službenom karticom platila čokoladu umjesto prvatnom i gotovo. A mi treba da ovdje vodimo raspravu, da li je nešto prekršaj ili je krivično djelo, je li suvlasnik 62 51% ili je 48, ovo je stvarno sramota za nas sve, ali istovremeno izlog onoga šta je bosanskohercegovačka politika.
Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Ja sam takođe iznio, kolega Arnaut, zvaničnu statistiku u kojoj se nalazi Sjeverna Makedonija i Češka itd. znači, nisam ja iznosio nešto što je meni palo na pamet i ne stoji BiH nimalo loše. Ovaj, a to su inače promjenjivi su podaci, za mjesec dana ćete imati potpuno drugačije, kao što je i Srbija imala drugačije, a sada je najbolja u Evropi po broju smrtnosti u sto hiljada stanovnika. Ali evo, javio sam se radi gospodina Magazinovića i gospodina Borenovića. Ja vam govorim o čovjeku koga hoće da reketiraju i vi upravo radite sad za one reketaše, svojom političkom harangom, govorim da se čovjek bori protiv reketa, da je platio 700 hiljada maraka poreza u budžet, da ima 300 zaposlenih, ali neće da plaća politički reket onima koji ništa ne rade, ne privređuju, ne uplaćuju budžet, nego troše te pare koje su uplatile firme koje rade u budžetu. I rekao sam da nije vlasnik nego je suvlasnik, što je nesporno, da nije ni većinski vlasnik i ne može biti odgovoran ako je neko počinio prekršaj u nekom objektu koji koristi opremu od preduzeća gdje je suvlasnik, a nije ni njegov objekat. Nevjerovatna zamjena teza i naravno sjećanje na korona žurku u vlastitom dvorištu to, pjevanje uskršnjih pjesam itd. to je privatna stvar, meni se to ne sviđa, ali nije kažnjen, nije ga niko prijavio od komšija i sve što vi kažete je notorna laž, ne postoji prijava. Kolega Košarac je imao prijavu, platio je kaznu, čovjek nikad nije procesuiran, nije prijavljen. Prema tome, govorim o tome da ću uvijek braniti čovjeka koji se brani od reketa i iz Republike Srpske i iz Federacije i ova firma je reketirana, nije htjela da plati rekt i zato joj to rade, a ponavljam uplatila je 700 hiljada maraka u budžet prošle godine i na kraju kad sve propadne onda nađete političare da oni naprave još dodatnu harangu ne bi li neko naplatio rekt. Neću da se miješam sa takvim ljudima i govorim vam ovo što je potpuno druga i moralna i politička dimenzija, ne pada mi na pamet da neko branim, govorim na činjenice, a najvažnije su činjenice da je sve postupke ta firma dobila i da je 28.12. prošle godine, dakle pre 15 dana, registrovana za tu djelatnost uprkos lažnim prijavama i rekitranju, tačka.
Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda, izvolite.
Hvala. Džaba je, gospodinu Stevandiću, pokušavati farbati ljude ovdje, prema zvaničnim podacima Ministarstva civilnih poslova i relevantnih međunarodnih organizacija BiH je treća najgora od 152 zemlje kada je u pitanju smrtnost od kovida na milion stanovnika. Vaša konstatacija da su podaci promjenjljivi Vam nimalo ne pomaže, zato što prema tim istim izvorima BiH je u zadnjih sedam dana na desetom najgorem mjestu po smrtnosti od kovida na milion stanovnika. Dakle, ovo su podaci, a za to su odgovorne, naravno, nadležne vlasti, a nadležne vlasti na nivou države su SNSD, HDZ, SDA i DF, kako smo vidjeli po današnjem glasanju, u RS-u SNSD i u Federaciji SDA i HDZ i zahvaljujući njima mi smo naj, treća najgora zemlja u svijetu kad je u pitanju smrtnost od kovida. 63 Hvala.
Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda, izvolite.
Ako neko reketira zamjenika ministra, on to treba da prijavi. E, a meni je nejasno zašto Vi, kao zastupnik iz stanke iz koje dolazi čovjek koji je zamjenik ministra, a Vi tvrdite da ga neko reketira, niste to pitanje pokrenuli ovdje prije nego što je uslijedila inicijativa za smjenu? Pazite, nije to mala stvar, neko reketira čovjeka iz Vijeća ministara, pa šta građani da očekuju ako je tačno to što Vi govorite? I na kraju, šta to govori o sigurnosnoj situaciji u Republici Srpskoj, tamo gdje ste vi vlast? Da neko može reketirat čovjeka iz Vijeća ministara. Dakle, Vi krupne stvari izričete danas ovdje, između ostalog o sigurnosnoj situaciji u Republici Srpskoj, tamo gdje vi obnašate vlast, vrlo krupne.
Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Pa evo još jedan dokaz da smo mi ipak dva različita politička svijeta i zato se nalazimo na dvije strane, Vi ste u vlasti, ja sam u opoziciji. Vaš ambijent su reketaši, očigledno je da dobro poznajete te ljude i očigledno imate mnogo više informacija nego mi i ne znam zašto to kao dio vladajuće koalicije ne rješavate, zna se gdje je mjesto reketašima. Vi živite očigledno u tom ambijentu, Vi ste dio tog primitivnog, bahatog ambijenta i vjerovatno se tom oduševljavate, ako je za Vas onaj snimak koji su vidjeli građani Republike Srpske i okruženja nešto što je društveno prihvatljivo, jer nema krivične prijave, dokaz još jedan zašto smo mi dva suprotna, potpuno suprotna politička pola. I ponavljam, imate još tolike drskosti političke da to branite, da opravdate, da se u kontinuitetu rade neki ozbiljni prekršaji po navodima institucija Republike Srpske, po objavama, po Vama valjda, kredibilnih medija SRNA-e i RTRS-a, jer znam da Vi o njima imate izuzetno visoko mišljenje, zvanični izvještaji Republičke agencije za igre na sreću, ne Vi ste sudija, Vi znate ko je kriv, ko nije kriv, Vi ovdje sebi dajete za pravo da držite nama lekcije ko je lopov, a ko nije, ko je kriv, ko nije, jer Vi ste gledali snimak i rekli ste da to što se desilo na tim korona dernecima je potpuno prihvatvljivo, nije ni za kakvu kaznu, da ovo što je platio čovjek nekoliko prekršaja, šta sasvim normalno platio porez od 700 hiljada, možda je trebao platiti milion, možda je trebao platiti milion i po. Jeste Vi taj sud koji ovdje donosi odluke ko se kako može ili treba ponašati? Naše je pravo da sugerišemo, da utičemo, da insistiramo i da tražimo da takvi ljudi, sa takvim moralnim kredibilitetom i sa takvim prekršajima ne mogu da budu u institucijama bilo koje zemlje, pa ne i ove, to je naše pravo, Vi glasajte protiv i uvijek opravdavajte takve stavove.
Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Moram da Vam kažem, da Vam je jezik nevjerovatan, nepristojan i da niko Vama ništa nije rekao, niti je sudio o Vašem kriminalitetu, znači, ja sam samo rekao da ste vi u Zvorniku osvojili 300 glasova, a Ujedinjena Srpska 3 500 pa da je to meni motiv. A gospodin Ilić nije 64 platio kaznu, nije osuđen, nije prijavljen, nego preduzeće gdje je suvlasnik je prekršajno kažnjeno, kasnije je to poništeno i nadležno Ministarstvo finansija RS-a je 28. decembra, ovo su fakti i dokumenti, ovu nisu čaršijske priče, naglabanja, doneseno konačno rješenje, govorim Vam da govorite neistinu. Što se tiče gospodina Magazinovića, Vi ne slušate šta ja pričam, ja sam rekao da su čovjeka pokušali reketirati i da nije platio reket i da je pobijedio tu jer je dobio registraciju 28.12. a da ti koji ne uspiju da naplate reket nađu političare da prave nove afere i ne bi li to bio možda motiv da neko plati reket. Tako se to radi svuda u BiH, ja u ovom momentu nemam potrebe da branim čovjeka koji nizašto nije osuđen, nije kažnjen, niti je on šta platio, on je samo žrtva harange, koju su prvo probali malo reketaši, a saće probati malo političari. Mili Bože, to je svačije vaše pravo i svako sebe slika i svako ima pravo da ima svoj sud, samo nema pravo da vrijeđa, da koristi necivilizovan riječnik i da iznosi neistine. Za ovo što govorim, ja sam donio dokument da se vama kopira i ovo što govorim iza toga stojim. De molim vas i vi malo razmišljajte o dokumentima. Neću da branim ovu BiH u smislu da nismo tako loši, zato što branim zdravstvene radnike, branim kolege, ulazim u kovid zonu, budem sa pacijentima i znam da smo dobre rezultate postigli zato što smo puno radili, bez obzira koliko smo mala zemlja i neću da stavljam na stub srama, ma šta mislio o BiH i šta se meni tu ne sviđa, ali neću da je stavljam na stub srama u zdravstvu kada je ona ipak uspjela da napravi zavidne rezultate, a po boroju oboljelih je, da kažemo, iznad onih prvih 30, dakle 30 zemalja EU je lošije po borju oboljelih na sto hiljada stanovnika i imamo taj, da kažemo, neusaglašen je li peti ili šest ili tri zemlje gore od nas na sto hiljada po broju umrlih, ali to su podaci koji se mijenjaju. Ja vam ovo govorim kao doktor koji radi s pacijentima i mnogo bolje zna i ne koristi to za političku reklamu, kao što to vi radite.
Zastupnik Dženan Đonlagić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Vidite, gospodine Stevandiću, dakle ne, jednostavno nemate ovdje argument da odbranite ovu tezu. Dakle, radi se zaista o gubitku kredibiliteta i integriteta ličnosti za obnašanje jedne pozicije kakva je na državnom nivou, funkcioner u Vijeću ministara. Ali ovo sam htio da, nekoliko puta ste koristili tezu da je uplaćeno porez, da je plaćen porez u budžet. Nemojte tu tezu koristiti, dakle plaćanje poreza je zakonska obaveza, to što je određeno pravno lice, dakle, firma, kompanija uplatila određene poreze u određeni budžet to znači da je dobro poslovala, da je imala solidan promet ili dobit, ne znam sada o kojoj vrsti poreza govorite, ali naprosto je nedopustivo, dakle, koristit tezu zato što je neko platio neke desetine hiljada poreza zato treba koristiti kao argument u odbrani. Dakle, pustite taj argument, dakle, nemojte, jer plaćanje poreza nije dobrovoljno, dakle, to je nešto što je zakonska obaveza i ne radi se na principu dobrovoljnosti.
Hvala. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, rasprava. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 65 A pardon, Branislav Borenović, povreda Poslovnika, naknadno se javio.
Član 7. da ne moram koristiti diskusiju povrede Poslovnika vezano za Kodeks ponašanja, što znači da se treba govoriti istina i samo istina. Ja ne znam, kolega Stevandiću, šta je to bilo uvredljivo u mom rječniku, riječ politička drskost, primitivizam i bahatost. Ako to Vas vrijeđa, onda evo mogu pokušati za neki tonalitet da ublažim. Mislim da su to riječi koje na najblaži način opisuju ovo što Vi nama pokušavate predstaviti. A javio sam se i iz razloga zato što ste spomenuli nešto što moram reagovati, izbori u Zvorniku, čime se Vi ponosite, simbol izbornih pravara, dopisivanja, doiksavanja, činjenice gdje ...
Zastupniče upozoravam Vas, zloupotrijebili ste
Kodeks ponašanja, nije govorio istinu.
Ne znamo mi, niste Vi ovdje da utvrđujete da li je neko, imate pravo ako je neko iznio krivi navod da ga kroz ispravku krivog navoda
Pa dobro je, nema problema, javiću se ja za diskusiju,
Nemate
javiću se za diskusiju,
Ili se javite kroz diskusiju.
pa naravno, kako da ne možete me ....
Ja se ispričavam, ali smo dužni poštovati poslovničke odredbe. Zastupnik Damir Arnatu, povreda Poslovnika.
Predsjedavajuća, član 7. stav (1) je potpuno jasan, da poslanik ima pravo i dužnosti utvrđene Ustavom BiH, zakonom, odlukom, Kodeksom ponašanja poslanika i delegata u 66 Parlamentarnoj skupštini. A Kodeks vrlo jasno nalaže da se govori istina. Tako da ovo, ukoliko je, se gospodin Borenović na ovo pozvao, ja ne vidim šta je ovdje prekršeno i ovo govorim zaista radi budućih situacija. Nemojte tumačiti Poslovnik na način na koji se nikad nije tumačio i na koji ne stoji, jer onda to izazove potrebe za pauzama da pročešljamo Poslovnik i vidimo šta tačno kaže, pa onda možemo duboko u noć otić. Hvala.
Samo da Vam kažem, da ste zloupotrijebili poslovničke odredbe, imali smo mi i dosad takve nekakve mogućnosti, nije ovdje nitko ko bi trebao da tumači Poslovnik, zna se kome je Poslovnik i poslovničke odredbe date u mogućnost, ovaj, tumačenja. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić rasprava, izvolite zastupnice.
Ja bih prvo se referirala na početak diskusije gospodina Stevandića, gdje on kaže da mi ovdje nastojimo napraviti pozorišne predstave, da su ovo neki trileri, dakle, čak i ona prethodna tačka, ovaj, dakle koja se odnosila na smjenu Vijeća ministara. Ja bih prije rekla da se ovdje hoće napraviti trakavica jedna, ali upravo kad je riječ o radu Vijeća ministara, dakle ministara i njihovih zamjenika. Dakle, ovdje se pravi sapunica od rada Vijeća ministara, jer se uvijek želi i nastoji odbraniti neodbranjivo. Naime, ništa od ovog što su kolege već pobrojale, da se ne ponavljam, dakle od korona partija koji nije samo prekršaj koji se platio, nego nemoralno ponašanje koje dovodi u opasnost živote i zdravlje drugih ljudi, ovaj, pa nadalje. Dakle, ništa očigledno ovdje nije drugo važeno, nego samo odbraniti nemoralno ponašanje, nezakonito ponašanje ili nerad Vijeća ministara. Dakle, nama se uvijek pripisuje da hoćemo političke poene kada na ovo ukazujemo, pa molim lijepo mi smo i u prethodnoj tački, a evo i ovdje, a i onda kad smo tražili rekonstrukciju Vijeća ministara zbog tih korona partija, podnosili argumente i podnosili dokaze zbog kojih bi trebalo da ministri ili njihovi zamjenici daju u najmanju ruku ostavke ili da se izvrši rekonstrukcija Vijeća ministara. Ja bih samo još rekla, da smatram, takođe, da je povrijeđen Poslovnik u smislu da je, da se ovdje mi koji govorimo o tome da ovaj ministar treba biti, zamjenik ministra treba biti smijenjen iz ovih razloga koji su navedeni, izjednačavamo sa reketašima, jer Bože evo mi dajemo podršku onima koji su počeli, pokušali da reketiraju zamjenika ministra. Ja zaista smatram ovo uvredom i molim vas da se takve izjave i takve konstatacije ne koriste. Nama se ovdje nisu ni podastrli dokazi jel' reketiran ili nije, ali to u svakom slučaju i nema veze sa ovim o čemu mi raspravljamo. Ja bih zaista zamolila da se vodi računa o tome šta se kome pripisuje i na koji način se diskutuje.
Zastupnik Branislav Borenović rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala. Pa obzirom da smo čuli pokušaj obrazloženja ovih postupaka zamjenika ministra civilnih poslova da to ima svoju podlogu u izborima u Zvorniku i ostvarenom rezultatu koji je nadprosječan, koji je iznad rezultata i pojedinih političkih partija kojoj ja pripadam, što baš nije za pohvaliti, jer se radi o sredini u kojoj ima brojnih izbornih nepravilnosti i u kojoj pojedinci, 67 pa evo vjerovatno i koje ste vi spomenuli, ostvaruju u kontinuitetu podršku sto posto ličnih glasova, što je nemoguće i da je simbol tih izbornih pravara, koje je, naravno, po ovom Izbonom zakonu moguće dokazati, ako postoji politička volja, a i volja u pravosudnim institucijama i upravo u Zvorniku i još nekim sredinama gdje je to tipično i nije to za pohvaliti. To je ustvari i sramota, jer se radi o nečemu što ustvari pokreće sve ove procese poslije toga, vi kada ostvarite izbornu prevaru i kada izbornim inžinjeringom dopisujete sebi glasove sa svojim podobnim biračkim odborima, vi otvarate prostor za političku korupciju i onda vam pod kapu može sve stati. Pa onda je sasvim normalno ovo ponašanje, sasvim je normalno zloupotrebljavati javne resurse, uzimati novac na nelegalan način, baviti se ilegalnom kockom, baviti se svakakvim stvarima koje u suštini su nemoralne, koje nose odgovornost i prekršajnu, ali i krivičnu i ono što je zastrašujuće, ljudi koji to pravdaju. I zato mislim da ne trebate kolega Mektić čestitati za izborni rezultat u Zvorniku, jer znate da se tu radi o izbornoj prevari, da se tu radi o dopisivanju, o nečemu što je bilo tipično, obzirom na 87 političkih subjekata, koji su prijavljeni za izbore tamo i ako bude bilo snage možemo otvoriti raspravu jednu, ako ima volje ovdje da se oko Izbornog zakona konačno rješava pitanje koje je možda pitanje svih pitanja u ovoj zemlji, jedan ozbiljan izborni zakon, izborna pravila koja bi nam omogućila da imamo fer i poštene izbore, koje ćemo provoditi na način kako to rade ozbiljne demokratske zemlja i kojim ćemo spriječiti svaku vrstu izborne manipulacije, koja je ustvari korjen ovih stvari o kojima mi pričamo, protiv kojih se, ja sam ubijeđen, većina nas ne slaže, ali ima jedan dio onih koji to snažno podržavaju, ali fala Bogu takav je politički život i bićemo uvike sa argumentima s jedne i s druge strane, pa ćemo da vidimo kaće to prevagnuti i u kom momentu će to pokazati se ispravnim ili ne. I zato sam osjećao potrebu da to kažem, žao mi je što niste dozvolili da završim pri povredi Poslovnika.
Hvala zastupniku Borenoviću. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. A sada vas pozivam da se u skladu sa člankom 158. stavak (1) Poslovnika odmah glasujemo o Prijedlogu za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH, smjena zamjenika ministra civilnih poslova BiH, gospodina Siniše Ilića. Od ukupno 36 nazočnih – za 22, protiv 11, suzdžranih 3. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo se o Prijedlogu za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH, smjena zamjenika ministra civilnih poslova BiH, gospodina Siniše Ilića dobila potrebnu većinu. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnik Saša Magazinović, broj: 01-02-1-1769/20 od 4. 9. 2020. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na prošloj sjednici Doma u drugom krugu glasanja. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Izvješće, Prijedlog zakona je usvojen uz jedan amandman. 68 Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Saša Magazinović zastupnik, rasprava, izvolite kolega.
Vrlo kratko, rekli smo sve i ispričali smo sve prošli put, ja želim samo da se zahvalim članovima Ustavnopravne komisije koji su jednoglasno podržali Zakon.
Hvala zastupniku. Nema više prijavljenih. Zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog amandmanâ II., III., IV. i V. na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici iz Kluba SDP-a BiH, broj: 01-01-1-2070/20 od 20. 10. 2020., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Zastupnički dom na prošloj sjednici nije prihvatio negativno mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, te je Povjerenstvo zaduženo u skladu sa člankom 113. stavak (3) Poslovnika za izradu novog mišljenja. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo ponovo nije utvrdilo da je Prijedlog amandmana usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sustavom BiH. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zastupnika Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta za uvrštavanje u dnevni red 14. sjednice Zastupničkog doma nove točke koja glasi: Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta koja glasi: „Nalaže se Ministarstvu pravde BiH i Ministarstvu vanjskih poslova BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative započnu proceduru traženja, diplomatskim i drugim prikladnim kanalima, informacija i dokumentacije od nadležnih tijela Sjedinjenih Američkih Država da je Nikola Špirić bio uključen u javnu korupciju i ostvario korist od nje uključujući ostvarivanje nepropisne koristi tijekom obnašanja javnih funkcija i ometanje javnih procesa tijekom svojeg mandata kao člana Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine“ (inicijativa broj: 01-50-1-1908/20 od 28. 9. 2020.), broj: 01-50-1-15- 14/20 od 10. 12. 2020.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Kao što ste u uvodu i naveli ova Informacija je došla po zaključku grupe zastupnica i zastupnika, koji su tražili da se dostavi cjelovita informacija za prvih osam mjeseci prošle godine, a koja je u vezi s aktualnom migrantskom krizom i svim aktivnostima koje se provode od strane organa i institucija BiH kako bi se smanjili negativni efekti migrantske krize i posebno naglašavam dio zaključka koji se odnosi na to da prilikom rasprave o ovoj Informaciji budu prisutni svi rukovodioci policijskih tijela i agencija, organa i institucija koje u svojoj nadležnosti imaju poslove u vezi s kontrolom migrantske krize i azila. Ja moram reći da nisam zadovoljan sa ovom Informacijom iz razloga što u njoj ima više statističkih pokazatelja, odnosno 77 statističkih podataka i konstatacija koje su već opće poznate. Također Informacija svojim naslovom ne odgovara onome što smo mi tražili, ali sadržajno ona ima određene podatke koji se odnose na period od osam mjeseci. Primjera radi, ono što je važno za sagledavanje težine migrantske situacije u BiH je svakako broj migranata koji se kreće na migrantskoj ruti koja prolazi kroz BiH, a znamo da migranti koji ulaze u BiH imaju cilj i svrha njihovog kretanja je prelazak granice s Republikom Hrvatskom i ulazak u zemlje EU. U tom putu, s obzirom da je Evropska unija zatvorila granice za migrante, da ih ne prihvata, u tom putu oni se najviše koncentriraju u sjeverozapadnom dijelu BiH, odnosno u Unsko-sanskom kantonu. Povećani priliv migranata teče od 2018. godine, kako je to i sadržano u ovoj Informaciji, odnosno u uvodu, što znači da već skoro četiri godine BiH ima ozbiljan problem s migracijama. Ja sam očekivao da ćemo kroz ovu Informaciju imati i naznake, odnosno prijedloge mjera i aktivnosti nadležnih organa i institucija BiH kako bi se ova migrantska kriza i migrantska situacija bolje kontrolirala, kako bi se umanjili negativni efekti i kako bi se poboljšala sigurnosna i zdravstvena situacija koja prati ovakve sigurnosne i zdravstvene rizike i izazove. U ovoj Informaciji je navedeno, pod tačkom 2. to je naslov – Nezakonite migracije u BiH, da je u prvih osam mjeseci 2020. godine Službi za poslove sa strancima prijavljeno ukupno 11 292 nezakonita migranta, što predstavlja smanjenje od 39% u odnosu na isti period 2019. godine. Međutim, kada pogledamo podatke iz Informacije Ministarstva unutarnjih poslova Unsko-sanskog kantona onda vidimo da se, da je na području Unsko-sanskog kantona za isti period za osam mjeseci 2020. godine legitimisano 23 696 migranata. Naravno da ova Informacija, koliko je ja procjenjujem, želi prikazati smanjenje tog migrantskog toka, ali ako se ovoliki broj legitimiše u Unsko-sanskom kantonu, a Služba za poslove sa strancima prikazuje manji broj, onda tu nešto ne odgovara. Šta je to ažurno i zašto postoji takva neažurnost podataka? Da bi mogli kvalitetno procijeniti broj migranata na određenom području moramo konsultirati i uzeti u obzir sve podatke od svih policijskih tijela i agencija, pa evo primjera radi prema Informaciji Ministarstva unutarnjih poslova, koju sam naveo, procjena je da se pored onih migranata koji su prijavljeni u privremenim prihvatnim cintrima, na livadama, u napuštenim stambenim objektima, u šumama nalazi negdje oko 8 700 migranata koji su, svi su oni ilegalni, ali ovi nisu prijavljeni, oni nisu uopće u sistemu bilo kakve evidencije i to se mora uzeti u obzir da bi se mogla procijeniti težina migrantske situacije na određenom području. Ono što je zadnje vrijeme, u zadnje vrijeme bilo aktualno, to je nastojanje Vijeća ministara i ministra sigurnosti BiH, gospodina Selme Cikotića, da se migranti ponovno sa lokacije Lipa vrate u tzv. privremeni prihvatni centar bivše tvornice Bira u Bihaću. Ja moram reći da smo mi već više od tri godine imali ozbiljne probleme u Unsko-sanskom kantonu i trošili ogromnu energiju da se održi kakva takva sigurnosna i humanitarna situacija i o tome smo ranije raspravljali u ovom uvaženom Domu. Pa je jedno od rješenja, koje je dogovoreno, bilo to da se iz [[govornik se upozorava na vrijeme]] sredina iz grada izmjeste migranti na lokacije koje neće imati tolike štetne i negativne utjecaje. Ja se izvinjavam samo je pet minuta za diskusiju, a ovo je važna informacija, pa da mi dozvolite još nekoliko rečenica.
[[nije uključen mikrofon]] 78
Dakle, u zadnje vrijeme cjelokupna migrantska situacija se procjenjuje samo na području Unsko-sanskog kantona i ona najveću težinu u biti ima u Unsko-sanskom kantonu i mi ne možemo da razumijemo da vlasti u BiH, da organi i nistitucije koje treba da brinu o svim sigurnosnim rizicima to pravovremeno nisu shvatile. Bilo je vremena da se iz bivše tvornice Bira izmjeste kontejneri na lokaciju Lipa, te da se uspostavi privremeni prihvatni centar kako je to i zamišljeno. Nije ništa učinjeno i onda je izazvana ova i humanitarna kriza i vrlo ružne slike koje su išle iz BiH, a u vezi s migrantskom krizom. Ono što je važno i što prati ovaj aspekt migrantske krize i sadržano je u ovoj Informaciji, je trošenje financijskih sredstava, o tome smo i ranije diskutirali u ovom uvaženom Domu, pa smo jednim zaključkom tražili da se utrošak financijskih sredstava transparentno prikaže i da taj izvještaj bude detaljan, transparentan i da sadrži sve stavke koje su neophodne za takvu vrstu izvještavanja. Nažalost, ni u ovoj Informaciji nemamo cjelokupan financijski izvještaj, imamo samo nevedene stavke koje se odnose na utrošak ukupnih financijskih sredstava koja su namjenjena kroz IPA programe Bosni i Hercegovini, pa je tako za osam mjeseci za migrantsku krizu i migracije utrošeno ukupno 17.086.481 eur. Što znači da u BiH u ovih osam mjeseci po migrantu mjesečno je trošeno 341 eur. Također kada uzmemo ove financijske pokazatelje, primjera radi, tekući izdaci privremenih prihvatnih centara za august mjesec iznosili su 1.196.774 eura. Kada se ovaj iznos podijeli sa brojem migranata koji su, koji se zvanično nalaze i koji su prijavljeni u privremenim prihvatnim centrima, te kada se taj broj, taj iznos podijeli sa brojem dana onda dobijemo iznos da je u augustu mjesecu za jednog migranta koštao smještaj 191 eur, to je, to su prosječni iznosi. Naravno, za svaki privremeni prihvatni centar ovi financijski iznosi bi bili drugačiji, ali mi ovdje nemamo izvještaj šta to znači i koje su podstavke ove stavke tekući izdaci privremenih prihvatnih centara. Znači, bilo bi jako korisno da imamo informaciju i meni nije jasno zašto ministar Cikotić to nije prikazao u ovoj Informaciji, koliko se plaća zakup za Miral, za Biru, za Sedru, koji su to iznosi. Neformalno imamo informacije da se ti iznosi kreću od 20 hiljada eura mjesečno, pa i do 50 hiljada eura mjesečno. Šta je istina, to je ono što je važno i što treba da se zna i što treba da sadrži ovakva informacija u vezi s trošenjem financijskih sredstava koja se prepisuju BiH, jer IPA sredstva su sredstva BiH, ona dolaze za BiH. Znači, ona se sada troše za migrante, a u biti to su sredstva koja treba da se troše za poboljšanje ukupnog ekonomskog ambijenta, za infrastrukturu, za ruralni razvoj, za razvoj poljoprivrede itd. a mi trošimo ta sredstva za migrante i to su sredstva BiH i zato ja inzistiram, uvaženi gospodine Cikotiću, da se to prikaže u ovoj informaciji, zašto se plaća toliki zakup, ako je to istina, a Vi morate imati tu informaciju i Vi znate šta je prava istina, jer u Odluci koju je usvojilo Vijeće ministara 11. marta 2019. godine navedeno je da je privremeni prihvatni centar Bira uspostavljen na osnovu ugovora o zakupu koji je zaključen između Međunarodne organizacije za migracije i Dioničkog društva „Bira“ Bihać. Također isto to piše i za lokaciju Miral u Velikoj Kladuši, znači to je, taj centar je uspostavljen na osnovu ugovora o zakupu koji je zaključen između Međunarodne organizacije za migracije i „Mirala“ dionočko društvo. Također i za bivši hotel „Sedra“ u Carinu, on je uspostavljen na osnovu ugovora o zakupu koji je zaključen između Međunarodne organizacije za migracije i Društva sa ograničenom odgovornošću hotel „Sedra“ Cazin. Takođe u ovoj Odluci upravljanje nad ovim migrantskim centrima preuzela je Služba za strance, a u članu 4. gdje je utvrđeno kako će se to sve skupa financirati navedeno je da troškove zakupnine, uspostave i financiranje rada centara iz člana 1., a u vezi s članom 2. ove Odluke, kao i troškove angažmana zaštitarske agencije snosi Međunarodna organizacija za migracije, način funkcionisanja, uslovi financiranja, koordinacija rada i međusobna suradnja 79 detaljnije će se urediti memorandumom o razumijevanju između Službe za poslove sa strancima i Međunarodne organizacije za migracije i drugih nadležnih organa u cilju efikasnog rada. Dakle, naše institucije, organi, Služba za poslove sa strancima, Koordinacijsko tijelo za pitanje migracija ili Operativni štab za pitanje migracija moraju imati cjelokupnu informaciju o načinu utroška ovih sredstava, tako da možemo znati koliko nas u biti migracije koštaju i koji su to troškovi u svakom centru po jednom migrantu mjesečno ili za određeni vremenski period. Također u ovom dijelu Informacije gdje su navedeni izazovi, rizici, ja sam očekivao da će to biti konkretan jedan pregled aktivnosti mjera koje se namjeravaju poduzeti i što bi u biti dalo neku nadu da će BiH [[govornik se upozorava na vrijeme]] početi upravljati migrantskom krizom, toga ništa nema. Predlažem i tri zaključka, prvi zaključak sam već pročitao uz treću tačku dnevnog reda, o njemu se nismo izjašnjavali, pa ću ga stoga ponovno predložiti. Drugi zaključak se odnosi na to – Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara da hitno na prvoj narednoj sjednici izmijeni Odluku o određivanju privremenih prihvatnih centara za smještaj migranata na način da se iz člana 1. briše lokacija bivše tvornice Bira u Bihaću, te da se iz člana 2. briše tačka a), odnosno da se odmah zatvori navedeni privremeni prihvatni centar. I treći zaključak – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 90 dana poduzme sve aktivnosti, postupke i radnje radi zatvaranja privremenog prihvatnog centra lokacije bivše tvornice Miral u Velikoj Kladuši, te da izmijeni Odluku o određivanju privremenih prihvatnih centara za smještaj migranata na način da se iz člana 1. briše lokacija bivše tvornice Miral u Velikoj Kladuši, kao i da se iz člana 2. briše tačka c), odnosno da se u zadanom roku zatvori navedeni prihvatni centar. Hvala.
Hvala zastupniku. Imamo nekoliko prijavljenih zastupnika u smislu rasprave, ali se ministar sigurnosti javio, pa da li ministre želite na kraju kad čujete ili želite odma da?
/nije uključen mikrofon/
Ukoliko bi pomoglo izvolite, evo ministre imate riječ, pa ćemo nastaviti sa raspravama. Izvolite ministre.
[[nije uključen mikrofon]] Koliko imam vremena ....
Samo Vi.
Desetak minuta da malo ... 80
Pa nemojte preći, ali.
Ok. Zahvaljujem se. Dakle, u odnosu na i zaključak ovog Doma, a i obavezu koju Ministarstvo sigurnosti ima u smislu dostavljanja svojih izvještaja prema Vijeću ministara i Predsjedništvu BiH proslijeđena je ova Informacija, međutim mislim da bi bilo dobro da dam jedan potpuniji pregled sadašnjeg stanja, ono što pripremamo u okviru godišnje informacije i nemam ništa protiv da u nekom razumnom roku ove sređene i obrađene podatke u vidu godišnjeg izvještaja dostavim ovom cijenjenom Domu i da ponudimo odgovore na sva ova pitanja, ali cijenim da je jako važno da raščistimo određene činjenice, odnosno da vladamo određenim činjenicama u smislu pravilnog razumijevanja ove situacije i u smislu težine krize i činjenica oko toga ko otvara, ko zatvara, ko upravlja, ko finansira, ko kontroliše finansije itd. šta su čije nadležnosti i u tom smislu ja bih krenuo prije svega od jednog ukupnog pregleda sadašnjeg rasporeda migranata na samom kraju 2020. godine i prešao bih po određenim funkcijama kratko, tako da bi uvaženi zastupnici imali jednu potpuniju sliku. Dakle, 31.12. u privremenom prihvatnom centru Ušivak, koji je otvoren u oktobru 2018. godine, koji po nekakvoj raspoloživoj procjeni kapaciteta ima 800, bilo je smješteno 813, u centru Blažuj, koji je otvoren u decembru 2019. koji ima planirani kapacitet do dvije hiljade, na kraju prošle godine imali smo 3 389. Dakle, ukupno u privremenim prihvatnim centrima u Kantonu Sarajevo 4 202 migranta. Na prostoru Unsko-sanskog kantona u Sedri, koja je otvorena u julu 2018. godine, koja ima kapacitet od 420 imali smo 343 migranta, u Miralu, koji je otvoren u novembru 2018. čiji kapacitet je procijenjen na 700 imali smo 1 032 migranta i u Borićima, koji je u Bihaću otvoren u januaru 2019. godine, koji ima pocijenjeni kapacitet od 580 imali smo 329 migranata, u Biri koja je otvorena u oktobru 2018. sa procijenjenim kapacitetima od 1 500 migranata nismo imali niti jednog migranta. Dakle, ukupno u okviru privremenih prihvatnih centara na prostoru Unsko-sanskog kantona imali smo 1 704 migranta. Dodajem da smo u to vrijeme na lokalitetu Lipe, dakle, bivšeg kovid centra, šatorskog kovid centra imali procijenjenih neke, negdje oko 900 migranata i ono što su bile procjene Međunarodne organizacije za migracije i Službe za poslove sa strancima na prostoru Unsko- sanskog kantona po privatnim objektima, napuštenim objektima, po šumama ili nekim drugim skrovištima bilo je vjerovatno još hiljadu do hiljadu i po migranata. U centrima institucija BiH, u Imigracionom centru u Istočnom Sarajevu, koji ima kapacitet od 120 mjesta na kraju godine bilo je 53. U Azilantskom centru u Delijašu, čiji je kapacitet 150 mjesta, imali smo 31 migranta. U Centru za izbjegla i raseljena lica Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice u Salakovcu, čiji procijenjeni kapacitet je 200 mjesta, imali smo 11. Dakle, ukupno u centrima institucija BiH od ukupno 470 imali smo 95 popunjenih mjesta. Dakle, ukupno kad saberemo te centre institucija i privremene prihvatne centre od procijenjenog kapaciteta od 7 470 u centrima smo imali na kraju godine 6 001 migranta i tome treba dodati barem još hiljadu i po, do dvije onih kojih su u privatnom smještaju, u napuštenim objektima itd. Od informacija koje smatram relevantim je činjenica da se istočna granica prema Republici Srbiji i Crnoj Gori jako teško čuva, napravljeni su napori u smislu da je Granična policija, koja ima vrlo reduciran i ljudski i materijalno-tehnički i organizacijski i taktički kapacitet da pravilno kontroliše čitavu granicu, misli se na prostore između graničnih prolaza, 81 učinjen je pomak u toliko što je Vijeće ministara donijelo odluku o prijemu 300 novih pripadnika Graniče policije, od tih 300 biće 250 graničnih policajaca i 50 službenika u činu mlađeg inspektora. Pojačana je i kontrola sigurnosnih i policijskih institucija, tako da je Direkcija za koordinaciju policijskih tijela angažovala ukupno 386 policijskih službenika, 39 na samom kraju godine. Državna agencija za istrage i zaštitu najviše je angažovala 135 službenika, na kraju godine 10. Granična policija i Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske su potpisali sporazum još 2018. godine i u okviru tog sporazuma je u toku prošle godine bilo angažovano 945 policajaca, a na kraju godine 79. Granična policija je u smislu angažovanja kantonalnih i entitetskih MUP-ova potpisala takođe i memorandume o saradnji sa Brčko distriktom, Hercegovačko-neretvanskim kantonom, Posavskim kantonom, Zapadnohercegovačkim kantonom i Kantonom 10. Aktivirani su i mehanizmi državne granice u smislu međunarodne razmjene zajedničkih patrola sa graničnim tijelima susjednih država koja su zbog ograničenja usled pandemije COVID-19 značajno smanjena. Služba za poslove sa strancima u okviru svojih statistika bilježi jedan značajan pad migranata tokom 2020. godine u odnosu na 2019. tako da je ukupno u 2020. godini registrovano 16 190 što je u odnosu na 29 302 iz 2019. godine smanjenje za 45%. Jako je važno da ovdje prokomentarišem i ideje vraćanja migranata na teritorije zemalja porijekla, da bi se to radilo na zakonit, legalan način mora se potpisati sporazum o readmisiji sa zemljama porijekla, takav sporazum je prvi potpisan 04. novembra prošle godine i koliko znam i u jednoj i u drugoj državi, potpisan je sa Islamskom republikom Pakistan i u jednoj i u drugoj državi nalazi se u procesu parlamentarne ratifikacije i dok se on ne ratificira neće se moći primjenjivati, a i kad se ratificira njega neće biti lako primjenjivati. Iz više razloga, zato što te države nemaju interes da se ti sporazumi primjenjuju i potrebne su jako visoke sigurnosne mjere i u smislu iznajmljivanja avio kompanija koje će to raditi, a i u smislu pratenje i zaštite migranata koji se deportuju na taj način. Međutim, ono što se još radi, Služba za poslove sa strancima je po osnovu prijetnje po nacionalnu sigurnost BiH u toku prethodne godine protjerala 713 stranaca i isto tako i u saradnji sa IOM-om radila na realizaciji Programa dobrovoljnog potpomognutog povratka i u okviru tog programa prošle godine je vraćeno 259 lica iz različitih zemalja svijeta. Evo pregleda zemalja porijekla nezakonitih migranata, prednjači Avganistan u toku prethodne godine sa ukupno 28%, slijedi Pakistan sa 24, Bangladeš sa 17, Maroko sa 9 i Irak sa 4%, iza toga sa nekim manjim brojem procenata slijede Iran, Alžir, Egipat i Turska. Evo šta je nekakva činjenica ili suština o azilu, dakle od ovih 16 190 namjeru za podnošenje azila iskazalo je 15 170, a zahtjev za podnošenje azila podnijelo je 244 ili 1,6 od onih ukupnih 15 170 koji su izrazili namjeru. Želim vam kazati da se politikom azila na taj način u BiH manipulira utoliko što u roku od 14 dana od podnošenja, od iskazivanja namjere većina tih migranata nastoji preći granicu Republike Hrvatske i doći do Šengen-zone, odnosno do EU i stići na nekakva svoja željena odredišta. Od ovih podnosioca azila, evo pregleda, Irak učestvuje sa 72, Turska sa 39 i Avganistan sa 31. Mislim da je bitno napomenuti, da u prethodnih više od tri godine, koliko imamo ovaj proces iskazivanja namjere i podnošenja zahtjeva, nijednom od ovih migranata nije dodjeljen azil. Što se smještajnih kapaciteta tiče, dao sam pregled i htio bih na neki način da prokomentarišem i ovu posljednju situaciju, na koju se i uvaženi zastupnik Emrić više puta referirao. Dakle, Vlada Unsko-sanskog kantona je otvorila sve privremene prihvatne centre u 2018. i 2019. godini. Privremeni prihvatni centar Lipa koji je predmet jedne vrste humanitarne katastrofe, koja je na sreću već uveliko u potpunosti stavljena pod neku vrstu kontrole, bio je 82 rezultat dogovora između Vlade Unsko-sanskog kantona i Evropske komisije i otvorena je 21. aprila ove godine kao šatorsko naselje za potrebe kovid pacijenata. Ove ideje da se kontejneri iz Bire izmjeste na Lipu nisu bile provodive iz razloga što nisu postojali ni pravni, ni finansijski, ni tehnički, odnosno građevinski preduslovi da se jedna takva ideja realizira. Naime, trebalo je prvo Evropsku komisiju uvjeriti u to da taj centar pretvorimo u privremeni, taj kovid šatorski centar, privremeno pretvorimo u privremeno prihvatno naselje. Ministarstvo sigurnosti je upravo na prijedlog i premijera Unsko-sanskog kantona i gradonačelnika Bihaća na sastanku, kome je prisustvovao i uvaženi zastupnik Emrić, napravilo prijedlog Predsjedništvu, Predsjedništvo donijelo zaključak i Ministarstvo sigurnosti u saradnji sa IOM, Službom za poslove sa strancima i svim drugim organizacijama koje učestvuju u brizi, odnosno upravljanju migracijama krenulo u realizaciju ovog plana. Premijer Unsko-sanskog kantona je bez ikakve saglasnosti sa ostalim učesnicima tog plana koji je bio napravljen 30. septembra ispraznio taj kamp i zatvorio ga, iako za to nije bio nadležan. Međutim, Ministarstvo sigurnosti je nastavilo sa realizacijom koraka na stvaranju uslova da Lipu pretvorimo u privremeni prihvatni centar, uspjeli smo da ubijedimo Evropsku komisiju da tu odluku prihvati, onda nisu htjeli da je finansiraju, na kraju smo uspjeli da dobijemo i njihovu saglasnost da oni finansiraju zato što je to relativno zahtjevan projekt u smislu finansiranja, a ni u jednom državnom budžetu nismo imali nikakvog novca za realizaciju tog projekta. Da bi se bilo šta radilo trebalo je imati odluku Vijeća ministara o proglašenju privremenog prihvatnog centra da bismo trošili i sredstva i angažovali institucije države i međunarodne morali smo imati odluku Vijeća ministara. Dakle, ta Odluka donešena je 21.12. Nakon toga sam obavio razgovor sa premijerom Unsko-sanskog kantona, gradonačelnikom Bihaća, nisam dobio saglasnost, ali mi se činilo da će prihvatiti jednu logiku da privremeno otvorimo Biru, da u nju smjesimo migrante s Lipe, da bismo mogli ukloniti šatorske konstrukcije, koje su tamo postojale, da za tih par mjereci sagradimo privremeni prihvatni centar Lipa i da konačno i zauvijek zatvorimo Biru kao privremeni prihvatni centar u gradu Bihaću. Međutim takve saglasnosti nije bilo. Međunarodna organizacija za migracije je 23.12. sa drugim međunarodnim organizacijama, pa i domaćim koje su učestvovale u servisiranju, odnosno opsluživanju tog kovid naselja napustile taj prostor, došlo je do paljenja tog šatorskog naselja na Lipi. Onda smo imali niske temperature i u namjeri da izbjegnemo humanitarnu katastrofu tražeći neku vrstu privremenog rješenja u konsultaciji sa Ministarstvom odbrane i Vladom Federacije, podsjećam i Blažuj i Ušivak su odlukama Vlade Federacije date na raspolaganje Službi za poslove sa strancima u prethodnim godinama i na taj način kasnije proglašavane odlukama Vijeća ministara za privremene prihvatne centre. Isti smo mehanizam htjeli iskoristiti i ovdje, međutim imali smo otpor praktično po čitavoj vertikali institucija, ako hoćete ili od Vijeća ministara do opštine ili od opštine preko Vlade Hercegovačko-neretvanskog kantona, koliko sam čuo i ministara iz reda hrvatskog naroda i u Vladi Federacije, u namjeri da ne stvaramo nove ili veće probleme odustali smo od te ideje i Ministarstvo sigurnosti je tražilo od Oružanih snaga, odnosno Ministarstva odbrane da se angažuju Oružane snage da se hitno montiraju šatori, da se u tim šatorima stvore uslovi za boravak migranata, to je i napravljeno. Ja sam okupio jednu ekipu praktično svi ovi učesnici od premijera Unsko-sanskog kantona, od gradonačelnika Bihaća, direktora Službe za poslove sa strancima, direktora IOM-a, predstavnika velikog broja međunarodnih organizacija, bili su tu i predstavnici Evropske komisije, 03. januara smo boravili na lokalitetu Lipa, definisali jedan sadržaj radova, u subotu smo ponovo napravili obilazak, jedan manji tim, ali smo konstatovali da se u tim šatorima smještaju migranti i da praktično nijednu noć nije bilo stanje da je neko od migranata ostao na kiši, na hladnoći, korišteni su kontejneri koji su preostali i šatori koji su preostali od bivšeg šatorskog kovid naselja. Tako da mislim da je potrebno imati činjenice i istinu u ovom smislu, veliki je broj aktera koji ovdje učestvuju, možda mogu da podijelim i jedan dojam, kad je trebalo sastaviti sve ove aktere od 83 mojih pravnika sam dobijao sugestije da ne preuzimam nikakve obaveze i da nikom ne dijelim nikakve zadatek, jer za to nemam nikakvih nadležnosti. Ovo je nešto o čemu ćemo razmišljati u vremenu koje je pred nama, zakoni za strance i zakoni za azil takođe su neprilagođeni za ovakav oblik, broj i intenzitet migracija i već se radi na njihovom ažuriranju u skladu sa namjerom da se stvori kapacitet da se prate i servisiraju migracije, koje pogađaju kompletan prostor Zapadnog Balkana, pa i BiH. U tom smislu, ja mislim da je važno isto tako kazati, da smo 16.12. na Vijeću ministara usvojili Plan, mjere i aktivnosti za efikasno upravljanje migracijama, dakle dokument koji je skoro dvije godine prije toga rađen, na istoj sjednici je donešena Odluka o uspostavi Radne grupe za izradu Strategije u oblasti migracija i azila i Akcionog plana za period 2021-2025. Par dana nakon toga, dakle, donešena je Olduka o uspostavi privremenog prihvatnog centra Lipa i Vijeće ministara je 31 [[govornik se upozorava na vrijeme]] donijelo odluku o, na vanrednoj telefonskoj sjednici, kojom je podsjetilo Vladu Unsko-sanskog kantona i gradonačelnika Bihaća da realiziraju Odluku Vijeća ministara donešenu 11. marta 2019. godine u čijoj odluci su praktično i oni sami učestvovali. Ja ovdje imam prijedlog aktivnosti i mjera, ali poštujem ograničenje u vremenu, ako nekog bude zanimalo, možemo i ove prijedloge, pa i ove prioritete, mjere i aktivnosti koje su sadržane u planu mogu iznijeti uvaženim zastupnicima, a isto tako, još jednom ponavljam, možemo ovaj objedinjeni materijal u nekom roku koji se definiše dostaviti ovom Domu. Hvala.
Hvala ministru. Za raspravu se javila zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, izvolite zastupnice.
Na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava odbijena je Informacija, ova koja je predmet današnjeg razmatranja, iz prostog razloga što, mislim nije to jedan, nije to jedini razlog, ali je čudno da nešto što smo tražili u devetom mjesecu dobijemo u dvanaestom, znači informacija je kasnila puna četiri mjeseca. Na komisiji za, Zajedničkoj komisiji za ljudska prava na toj sjednici posljednjoj prisustvovala je zamjenica ministra sigurnosti, koja je, koja nam je saopštila da se Informacija o stanju u oblasti migracija od strane tog ministarstva dostavlja Vijeću ministara svakog mjeseca i evo ja sam i pismeno predložila zaključak da se onda takva informacija mjesečno dostavlja i poslanicima Predstavničkog doma, obzirom na važnost ovog pitanja i na trenutno stanje u ovoj oblasti i dakle možemo reći jednoj eskalaciji ove krize. Meni je drago da je ministar pomenuo i strategiju u ovoj oblasti, pošto sam ja upravo htjela da pitam šta je sa strategijom. Dakle, to je Strategija 2021-2025. i moram reći da sam razočarana činjenicom da je tek sad formirana radna grupa, dakle, informacijom koju nam je upravo saopštio ministar, mi smo tu strategiju valjda trebali već imati da bismo je početkom ove godine razmatrali. Ne znam koliko će vremena trebati da se ona sačini, ali smatram da to nije ispravan odnos prema ovako značajnom pitanju. Takođe, ja bih postavila i pitanje – kako to da se Koordinaciono tijelo za pitanje migracija u osam mjeseci sastalo svega pet puta, a vidimo, dakle, kakvo je stanje sa migrantskom krizom i kakvo je stanje u Unsko-sanskom kantonu? Jer, još jednom, ipak mislim da moramo svi naglašavati da najveći teret krize podnosi taj kanton. 84 Takođe, evo, ministar je govorio i o propisima i o manjkavosti propisa u oblasti azila, u oblasti poslova sa strancima i kaže da će se tek raditi na njihovim izmjenama i dopunama. Mislim da se i tu dobrano kasni, ova kriza traje tri godine i smatram da je obaveza ministra sigurnosti i ministra za ljudska prava i izbjeglice bila da ovoj aktivnosti, znači zakonodavnoj pristupe odmah po preuzimanju funkcije. Mislim da je i ovo jako kasno, a još bih i rekla da od ministra za ljudska prava i izbjeglice nismo ni glasa čuli, niti bilo kakvo očitovanje, niti bilo kakvu reakciju, niti bilo kakvu aktivnost tog ministarstva koje se zove Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, ovaj, vezano za migrantsku krizu i takođe smatram da je i to pogubno i evo ja bi, ja sam, dakle, uputila ovaj pismeni zaključak za dostavu mjesečnih informacija, a zaista sa ovog mjesta apelujem da se i ovoj zakonodavnoj aktivnosti pristupi što prije, a da izradu strategije dobijemo, ako je moguće, najkasnije u roku od 60 dana.
Zastupnik Jasmin Emrić ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ma ja bi htio samo da pojasnim, s obzirom da je ministar Cikotić iznio neke konstatacije koje ne prate raniji tok događanja. Prvo, Vlada Unsko-sanskog kantona nije otvorila niti jedan privremeni prihvatni centar, niti je to u nadležnosti Vlade Unsko-sanskog kantona, a ja sam u svojoj diskusiji naveo tko je otvorio privremene prihvatne centre, to je Odluka Vijeća ministara sa 167. sjednice, koja je održana 11. marta 2019. godine, a koja glasi – Odluka o određivanju privremenih prihvatnih centara za smještaj migranata i u članu 1. ove Odluke, tu su samo privremeni prihvatni centri na području Unsko-sanskog kantona. Pa ja postavljam pitanje, evo gospodinu Cikotiću, ja sam očekivao da ćete i to naglasiti – zašto se svi centri otvaraju na području Unsko-sanskog kantona, zašto se ne uvaži glas građana Unsko-sanskog kantona kada oni kažu da ne mogu više nositi teret migrantske krize? Pa evo i ministar Cikotić je rekao da je bilo otpora u drugim kantonima i odmah se to uvažilo, u redu ima otpora znate, ima ministar jedan u Federalnoj vladi i njegov glas, čini mi se, da je najvažniji, a što 300 hiljada građana Unsko-sanskog kantona pate četiri godine to nije važno. Ministre Cikotiću, ovdje moramo reći otovreno, ovo je politička igra, svi vi koji ste u vlasti, SDA, HDZ, SNSD, imate najmanju političku štetu kada su migranti u Unsko-sanskom kantonu, a kada treba otvoriti privremeni prihvatni centar u manjem bosanskohercegovačkom entitetu Republika Srpska, onda to ne može, kada treba u bilo kojem drugom kantonu onda to ne može, u bilo kojem drugom gradu ne može. Ali može u gradu Bihaću koji je jedini prihvatio [[govornik se upozorava na vrijeme]] migrante u proljeće 2018. godine i bili saglasni da se ta situacija prati, uređuje. Također sam očekivao da ćete odgovoriti na moje pitanje i da upoznate javnost – koliki su iznosi koji se plaćaju kao zakup ovim privremenim prihvatnim centrima, Miral u Velikoj Kladuši, Bira u Bihaću, Sedra u gradu Cazinu, to su privatni objekti koji se plaćaju, koliki su to iznosi, zašto je toliko skup smještaj migranata u BiH? Pa nije isto kada je migrant na Lipi pod šatorom i onaj u Sedri u Bihaću. Moramo znati zbog čega je cijena takva, koje su kalkulacije, pa vi ste odgovorni za financiranje migrantske krize, Služba za strance, Vijeće ministara, Ministarstvo sigurnosti, to je jasno odlukom definirano, evo Vam član 4. ministre. Znači, Vi sve znate, Vi imate te informacije, evo ovdje je navedeno kako su uspostavljeni ovi centri, na 85 osnovu ugovora o zakupu i to je preuzela Služba za strance i sve je ovdje precizirano u ovoj Odluci, Odluci koju je usvojilo Vijeće ministara, nije Vlada Unsko-sanskog kantona, nije premijer [[govornik se upozorava na vrijeme]] Unsko-sanskog kantona ... Biru, već je to realizacija zaključaka [[govornik se upozorava na vrijeme]] na osnovu ranijih odluka Grada Bihaća i skupštine Unsko-sanskog kantona i to je taj tok koji je trebao biti nastavljen i realizran kako bi se smanjio, kako bi se smanjila težina [[govornik se upozorava na vrijeme]] migrantske krize u Unsko-sanskom kantonu. Sve drugo su igre bez granica i očigledno tamo gdje nije vlast SDA tamo mogu biti migranti i onda kako bilo [[govornik se upozorava na vrijeme]] bilo i Kanton Sarajevo ima isti problem, samo dva kantona u BiH imaju taj problem i nose težinu migrantske krize. Hvala.
Zastupnica Alma Čolo rasprava, izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Ja bih se malo osvrnula na ovo što je gospodin Emrić govorio i gospođa Marinković- Lepić, ona je rekla da je najveći teret migrantske krize podnio Unsko-sanski kanton. Iz cifara koje je prezentirao ministar sigurnosti očigledno je da u Kantonu Sarajevo ima više migranata nego u Unsko-sanskom kantonu, samo je tretman migranata u Unsko-sanskom kantonu očigledno nehumaniji i više zauzima prostora u javnosti. Ukoliko su migracije, izbjeglice i azil nešto što je u nadležnosti države BiH, a jeste po članu III Ustava, onda se državi BiH mora omogućiti da svoj posao obavlja u skladu sa Ustavom i zakonom. Ne može niti jedan načelnik, niti jedan kanton, niti jedan entitet spriječiti državu BiH da upravlja migrantskom krizom na način na koji ona to odluči. Ukoliko je Vijeće ministara donijelo odluku 2019. da osnuje prihvatne migrantske centre i ukoliko je Bira jedan od privremenih prihvatnih migrantski centara ne može premijer Unsko-sanskog kantona zabraniti da to bude migrantski centar, to je kršenje odluka institucija BiH. Vaš premijer kaže da će osporiti odluku Vijeća ministara pred Ustavnim sudom, pa što to nije uradio ako misli da je to pravno moguće, to pravno nije moguće. U ovoj zemlji treba da se poštuje vladavina prava, treba da se poštuju institucije države BiH i ne može lokalna zajednica naređivat državi i ja sam protiv onoga što je u Bradini urađeno, što je rečeno građani se skupili, lokalna zajednica rekla ne mogu migranti ovdje, pa je država odgovorna prema migrantima po UN-ovoj Konvenciji o sprječavanju torture i svih drugih oblika nehumanog ponašanja i kažnjavanja, mi te migrante držimo u nehumanim, ponižavajućim uslovima i tretmanu, u takvom tretmanu nije nijedan zatvorenik u kazneno- poravnoj ustanovi u BiH i ne možete Vi, gospodine Emriću, predlagati danas ovakve zaključke, kojima ćete negirati odluke institucija BiH i da mi kao najviši dom zakonodavni u državi podržimo Vaše zaključke, to je rušenje pravnog sistema ove zemlje.
Zastupnik Jasmin Ermić ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Uvažena zastupnice, Vi ste prvo trebali pročitati Odluku, koja je usvojena na 160. sjednici Vijeća ministara 11. marta 2019. godine, pa onda da diskutirate, jer Vi niste pročitali uopće pravni osnov ove Odluke. Saću Vam ja pročitati – Na osnovu člana 17. Zakona o Vijeću 86 ministara BiH, a na prijedlog Ministarstva sigurnosti BiH, Vijeće ministara BiH na 167. sjednici, održanoj 11. marta 2019. godine donijelo je, pa ide dalje. Znači, pravni osnov je samo procesne prirode, to je član 17. Vijeće ministara koji propisuje da Vijeće ministara iz svoje nadležnosti i djelokruga rada donosi odluke, zaključke itd. Gdje je materijalno-pravni propis? I ovi privremeni prihvatni centri su nastali iz razloga što su građani Unsko-sanskog kantona bili humani pa su tada prihvatili, u proljeće 2018. prihvatili migrante, da ih privremeno zbrinemo i poštovali ovu Odluku, koja nema uporište u zakonu, ovo ne propisuje zakonodavni okvir BiH, pročitajte Zakon o strancima, Zakon o azilu, pa ćete vidjeti da je to tako. Ali imali smo taj osjećaj prema tim ljudima koji pate, koji su krenuli na neki put u nezivjesnost, pa ih privremeno prihvatili i zbrinuli, privremeno, ali četvrta je godina, pa sada vi pričate da mi u Unsko-sanskom kantonu nemamo osjećaj za te ljude i da smo mi prouzrokovali tu njihovu humanitarnu patnju. Pa to prvo, to ne stoji, uvažena kolegice, pa jeste li Vi bili u jednom od tih privremenih prihvatnih centara. Ja to pratim od 2018. kolegice i kolege ovdje, nas osam, deset [[govornik se upozorava na vrijeme]] iz, koji su okupljeni u Klubu za evropske integracije i sigurnosna pitanja, prošli ove centre i tada smo rekli ovo se mora rješavati u BiH i [[govornik se upozorava na vrijeme]] konstantne aktivnosti i ovo je po našoj inicijativi da o tome raspravljamo, da rješavamo tu situaciju i Vi onda kažete kako mi [[govornik se upozorava na vrijeme]] nemamo osjećaj za migrante i da smo mi krivi za njihovu patnju, to ne stoji. Kanton Sarajevo je veći kanton od Unsko-sanskog kantona, ali i vi i Kanton Sarajevo ima problem, mi ne želimo da se taj problem prenosi na bilo koje drugo područje u BiH već da zajedno upravljamo i kontroliramo migrantsku [[govornik se upozorava na vrijeme]] sa kvotama podnošljivosti broja migranata na nekom području. Ne možemo na jednom području imati tolik broj migranata, a na drugim područjima da nema niti jednog migranta. Pa kad kažete da se ne može nitko suprotstaviti odlukama Vijeća ministara, pa vidite kako može [[govornik se upozorava na vrijeme]] kad su se građani u Konjicu kod lokacije Bradina okupili i rekli, ne, ne može ovdje, neće ovdje doći migranti, ni stotinu ne može, ne može ni hiljadu, ne može ništa. A u Unsko-sanskom kantonu može pet hiljada, može deset hiljada, pa ne može tako, nije to upravljanje migrantskom krizom i to ne stoji što ste Vi, kolegice, diskutirali.
Zastupnik Nermin Nikšić ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Odustajem, ovo će stvarno predaleko otići.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Alma Čolo ispravak krivog navoda, izvolite kolegice.
Ja nisam rekla da građani Unsko-sanskog kantona nemaju senzibiliteta za migrante, to mi nije ni u krajnjoj namjeri bio cilj, ali ja govorim o poštovanju pravne države, ako Vijeće ministara kao izvršni organ na nivou države donese određenu odluku, ja mislim da tu odluku svi moraju poštivati u BiH i ne može neko tu odluku stavljati van sange. Ja nisam sretna što u Sarajevu ima preko četiri hiljade migranata, ali ja mislim da policija treba da radi svoj posao i 87 među migrantima, kao i među običnim građanima, ima kriminalaca koji čine krivična djela i policija mora da bude efikasna. Isto tako u Vašem kantonu, ako je policija efikasna ona će spriječiti kriminal, ali ja Vam govorim da je država odgovorna po međunarodnim konvencijama i ukoliko mi tražimo od države da riješi migranstku situaciju, državi morate dati otvorene ruke, ne može ministar Cikotić smještati migrante na Mars zato što nijedna lokalna zajednica ne želi migrante u svojoj sredini, on mora odrediti lokacije na teritoriji BiH. Zašto su samo na Vašem kantonu? Zato što je fluktuacija išla prema Vašem kantonu, nije ih ministar poslao u Unsko- sanski kanton, oni su se zadesili kod vas, zato što im odgovara gore da brže pređu granicu, svi mi to znamo, ali ne možete tako da mi upravljamo krizom sa ... migrantskom krizom sa lokalnog nivoa, ako to budemo svi radili od nivoa svakog načelnika, onda tu nema upravljanja migrantskom krizom.
Hvala zastupnici. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, ispravak krivog navoda.
Ja bih ispravila krivi navod kolegice Čolo, upravo u smislu da naravno da će zastupnik iz Unsko-sanskog kantona tražiti da se poništi odluka zbog činjenice da se samo u Unsko- sanskom kantonu određuju privremeni centri za smještaj migranata. Ja se potpuno slažem sa kolegicom Čolo u smislu da država mora raditi svoj posao i da ako odredi centar za izbjeglice, dakle, neki objekat, onda to mora i sprovesti. U Tuzli smo mi imali takođe slučaju gdje su pod mojim prozorima migranti bili godinu i više dana, uopšte nisu bili smješteni, napolju sa dekama, sa, pa kasnije dobili neke šatore itd. i vidite u tom naselju nas niko nije pitao kako mi to podnosimo. Svi oni argumenti u blizini škola, da četiri kolovozne treke kad pređete osnovna škola, petsto metara dalje tri srednje škole i niko se nije sikirao što mi to trpimo i gledamo i što, dakle, ovaj su migranti tu. Niko neće migrante, to je činjenica, a onda kada se odredio objekat za smještaj, onda se pobunila ta mjesna zajednica, pazite ovo i od toga se odustalo. Tako da je sasvim razumljivo što zastupnik Emrić želi da se promijeni odluka Vijeća ministara, jer ispade da samo opet u Unsko-sasnkom kantonu treba da budu prihvatni centri, a vidite od Bradine se odustalo zato što je šačica isto tako ljudi došla i rekla mi to nećemo. Pa neće ih niko, nećemo ih ni mi, ali evo pod mojim prozorima bili godinu i nešto u gradu, znači u gradu, u gradskoj zoni i nikom ništa. Tako da u tom smislu ja mislim da je gospodin Emrić želio da se ova odluka izmjeni. A u svakom slučaju da trebamo podnijeti teret migrantske krize po ugledu na Srbiju, jer evo naše kolege iz RS-a se u mnogo stravi referiraju na Srebiju, pa nek se referiraju i u tom pogledu. Srbija je [[govornik se upozorava na vrijeme]] rasporedila teret migrantske krize, tako da na kraju krajeva u jednom malom mjestu u koje ja odlazim, jer tamo imam rodbinu, su ti migranti neprimjetni, jer je ravnomjerno raspoređen ovaj teret naspram broja stanovnika i oni se faktički takoreći i ne primijete.
Prije svega molim zastupnike da se pridržavaju vremena i za raspravu i za ispravke krivog navoda, a zastupnik Jasmin Emrić, Vama je treći ispravak krivog navoda, na to nemate pravo. Sanja Vulić izvolite, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice. 88
Hvala predsjedavajuća. Pa ja samo želim da se zahvalim koleginici Marinković-Lepić na savjetima. Republika Srpska je vrlo jasna kada je u pitanju ovaj smještaj migrantskih kampova, od početka imamo vrlo jasan stav i pri njemu ostajemo, bez imalo kompromisa, Vama hvala što Vi nama dajete stavjete na koga mi da se ugledamo, mi to jako dobro znamo. Moj prijedlog i odnosno molba gospodinu Zatleru jeste da svih tih 85 miliona, koliko on kaže da daje EU Bosni i Hercegovini kada je u pitanju rješavanje migrantske krize, uzme i rasporedi ka zemljama EU, koje to nama kao nešto pomažu i neka ti ljudi idu tamo gdje žele da idu, jer je činjenica da oni apsolutno ne žele da budu u BiH i da smo mi njima samo prolazna ruta, neka idu tamo gdje žele i neka nam na taj način predstavnik EU pomogne, a ne da nam tu prave nekakvu demagogiju, šalju nekakav novac, koji nama u suštini ništa ne pomaže, samo nam stvar problem. Meni je iskreno žao svih ljudi, pogotovo u Blažuju, ja sam dole krenula u osnovu školu i znam odlično taj kraj, pogotovo mi je žao tih ljudi koji imaju problem sa migrantima i svih generalno ljudi koji imaju problem sa migrantima mi je žao, ali isto tako Evropska unija, ako je iskrena, pomoće nam na način da otvori granice, a ne da nam daju savjete kako mi s njima treba da živimo. To nisu ljudi koje mi trebamo žaliti u smislu da su izbjeglice, to nisu ljudi koji su otišli i koji su istjerani iz svojih domova, to su ljudi koji su otišli od svojih kuća jer žele negdje dalje, negdje gdje im je ljepše, negdje gdje im je udobnije, BiH nije mjesto za to i zato neka EU se pobrine i neka otvore granice i neka idu ili neka ih vrate svojim kućama, ovo o čemu je govorio ministar, dajte da se potpišu ti sporazumi i svi zadovoljni.
Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Upravo je EU rekla da neće otvoriti granice, prema tome ova diskusija ne stoji. Dakle, EU neće otvoriti granice migrantima, a ovakav stav je ustvari upravo nepoštivanje države BiH, što je inače stalni sistem ponašanja određenog broja ovdje i zastupnika, a i političkih stranaka u Republici Srpskoj. Jer evo neko može reći da neće migrante i to je ok, a mislim da bi nam u svakom slučaju prvo trebalo biti na umu položaj naših građana kada su u pitanju ti migranti i da bismo trebali zaista pokazati određenu solidarnost, ako ništa, i neki ljudski osjećaj prema građanima Unsko-sanskog kantona, koji evo ovu krizu podnose toliko godina.
Zastupnik Damir Arnaut ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Hvala. Dijelom gospođi Čolo, dijelom gospođi Vulić, dakle vidite ovdje je potpuno jasno o čemu se radi kad je u pitanju ovo što gospodin Emrić govori. Dakle, ovdje nema bilo kakve, bilo kakvog dijeljenja odgovornosti, niti tereta, sve je, znači, palo na Unsko-sanski kanton, dijelom na Sarajevski kanton, ali najveći teret je nesporno na Unsko-sanskom kantonu i povrh svega imate jednu anomaliju koju ne možete vidjeti nigdje gdje su migranti smješteni, u bilo kojoj drugoj zemlji, da su smješteni u centru grada, dakle, govorim o ovoj lokaciji Bira, čovjek o tome govori. A to što se tiče šta Vijeće ministara, koje instrukcije može dobit, pazite ne 89 možete okretati stvari, ne može Vijeće ministara biti iznad Parlamenta. Dakle, ako Parlament usvoji zaključak kojim traži nešto od Vijeća ministara, to je sasvim legalno i legitimno. A što se tiče ko treba otvoriti granice, e to je ono o čemu sam ja jutros govorio i tražim od gospodina Cikotića da mi dostavi te odgovore. Zašto su naše granice prema Srbiji, odakle migranti dolaze, očigledno otvorenije kad je u pitanju naša Granična policija, nego granice prema Hrvatskoj, gdje migranti žele da idu? Dakle, zašto naša Granična policija više pomaže Hrvatskoj da migranti ne odu tamo, umjesto da veći broj resursa stavi na granicu Srbije odakle oni dolaze? Dakle, to je jedno pitanje na koje ja zaista insistiram da dobijem te odgovore, ministre, da vidim zbog čega naša Granična policija asistira organe Republike Hrvatske u tome da migranti ostanu u BiH, a samim tim na području Unsko-sanskog kantona, jer tamo pokušavaju preći, ovaj, zbog čega asistira organe Republike Hrvatske? Hvala.
Zastupnica Sanja Vulić ispravak krivog navoda, imate riječ.
Hvala gospođo Krišto. Ja samo želim reći da ćemo mi svi pokazati poštovanje ka BiH i svim građanima kada zauzmemo stav ka EU i da BiH nije sigurna kuća za migrante, da nama ne trebaju te pare koje nam oni šalju ili nude ili daju, šta god, nama treba da EU migrantima usliši želje da ih pusti da idu tamo gdje su naumili ili da ih vrate ka svojim kućama, a ne da sve nas, kako državu, tako i sve nas ovdje predstavnike u državnom parlamentu lupaju po ušima i oni nama daju nekakve instrukcije kako mi terbamo biti solidarni. Mi smo, gospodo, solidarni, ali vi niste solidarni, vi maltletirate naše građane tim što zatvarate granice, otvorite granice neka ljudi idu gdje hoće, pa onda vaše velike sile i zemlje neka rješavaju taj problem na način kako vi to najbolje znate.
Vraćamo se na rasprave, zastupnik Šemsudin Dedić rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pa evo, ja bi bio sretan da je moj kolega Emrić pored ova tri zaključka predložio još jedan zaključak, koji je najbitniji kada je u pitanju migrantska kriza u našoj zemlji, a to je da otvorimo migrantske centre i u drugim dijelovima BiH i da ovaj Parlament, Predstavnički dom takav zaključak usvoji, a moj glas i odnos Kluba SDA prema ovom Vijeću ministara ovisiće o tome kako će u narednom periodu odgovoriti na inicijative Ministarstva sigurnosti da se migrantski centri otvore i u drugim gradovima u BiH. Grad Bihać i grad, općina Velika Kladuša, tj. Unsko-sanski kanton trpe najveće štete kada je u pitanju migrantske kriza, jednim dijelom zbog slabe kordinacije, a možda jednim dijelom i zbog naših grašaka, 2018. godine rečeno je ovdje, kada su otvoreni migrantski, centri nije bilo glasa Vlade Kantona i naših zvaničnika i tako je bilo tri godine i odjednom sad je onaj situacija drugačija. Tačno je da nije data zvanična saglasnost, ali data je prećutna saglasnost, nažalos, i data je zato što su ljudi iz IOM-a različitim donacijama u opremi, vozilima, u donacijama gradu Bihaću od Evropske komisije, od drugih gradova, svi na neki način mislili da će migrantska kriza trajati pet ili šest mjeseci, a dobiće se određene donacije i sredstva i da će to završiti. Međutim, očito da tadašnji i gradonačelnik i 90 Vlada su napravili pogrešnu procjenu i građani Unsko-sanskog kantona već tri godine, preko tri godine imaju problem sa rješavanjem migrantske krize. Međutim, ovdje je puno i dnevne politike, kolega Emrić kaže tamo gdje je SDA, gdje ne vlada SDA tamo su migranti. Nije tako, nije zato što zaključci iz Brisela su kazali da migrantski centri ne mogu biti u privatnim objektima, a ja i kolega Emrić znamo čiji su to privatni objekti, možda i Vlada A-SDA ovisi od zakupnina u tim privatnim objektima. Grad Bihać zadnjih godinu i nešto SDA je ušla u većinu i SDA je digla svoje ruke i dala inicijativu da se gradsko građevinsko zemljište 20 km od Bihaća dodijeli za izgradnju prihvatnog centra, da se ne bi trošila milionska sredstva za ove zakupnine, a ove zakupnine, evo ja i od ministra i od ljudi koji su pripremali ovaj izvještaj, građani imaju pravo da znaju analitiku utroška tih sredstava. Analitika će pokazati da ljudi koji su zaposleni tamo imaju minimalne plate od 2.300 KM pa nadalje u IOM-u, pa do onih visokih plata, analitika će pokazati da ovi prihvatni centri privatni početak ugovora su imali sa 15.000 eura, danas čujem i po, nezvanično, 15.000 eura su bili prvi, znači od 2018. godine, a danas dostižu možda i 30.000 eura i da vidimo ko su ti ljudi, ko je to ko ima neke koristi od ove migrantske krize. Mi smo uzeli, preuzeli odgovornost i zatražili od Vijeća ministara da nam napravi kamp na državnom zemljištu da se ne plaća zakupnina i da migrante izmjestimo iz urbanih područja. Nažalost, mi smo čekali odluku Vijeća ministara godinu dana, da neko odredi da će kamp Lipa biti prihvatni centar, a to je pretpostavka da zatvorimo i Biru, da zatvorimo i ove privatne druge centre. Vlada Federacije sa svoje strane Vladi Kantona doznačila 4 miliona maraka 2019. godine, ni do danas nismo dobili izvještaj o utrošku tih sredstava. Evo, imali smo inicijative, nadam se da ćemo imati, pa da vidimo gdje su ta sredstva potrošena. Mi sa svoje strane želimo da se kamp Lipa izgradi najkasnije evo u roku tri mjeseca, kako su rekli zvaničnici Ministarstva sigurnosti, ministar Cikotić, da se migranti izmjeste iz Bire, a nikad nije bila namjera da neko na silu migrante smjesti u Biru. To što premijer kantona sije nekakve izjave, jednostavno strah, nekakvu pometnju da su kuće oko Bire, da je to sve, stotine, kaže, kuća je popaljeno, provaljeno, to nije istina. Tačno je da je teško stanje, da ljudi koji su komšije tu u oko Bire [[govornik se upozorava na vrijeme]] da imaju probleme, al' da je toliko objekata zapaljeno i da je toliko situacija onaj postavljena na neki nivo straha kod građana, nije tako baš. I mi sa svoje strane tražimo da, samo da kažem ovo, ministar je tu i zbog građana, nikad niko silom nije mislio migrante staviti u Biru, ja bi se sramotio kao zastupnik iz Unsko-sanskog kantona kad bi moj ministar to uradio. Ali ovo što promoviše A-SDA stranka, koja vlada na Kantonu, i koja promoviše jednu politiku autonomašku prema Sarajevu, to je stvar koja će u narednom periodu sigurno biti onaj kroz medijske istupe, kroz zvanične podatke, onaj, predstavljena. Jer zvanični podaci MUP-a i sve ono što treba predstaviti građanima, a ne sijati neki strah i stvarati nekakvu neizvjesnost kod građana. Ja se nadam da će Vijeće ministara u narednom periodu, znači, prvo izgraditi Lipu u roku tri mjeseca, drugo odrediti lokacije i u drugim dijelovima BiH za prihvatne centre i treće kada se budemo sledeći put izjašnjavali o podršci ili nepodršci Vijeću ministara migrantska kriza će biti sigurno pitanje koje će tražiti odgovor i opredijeliti mene lično kao zastupnika i Klub SDA. Hvala.
Hvala zastupniku Dediću. Za nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda prijavio se zastupnik Jasmin Emrić. 91
Uvažena predsjedavajuća nemam drugu mogućnost, ali moram odgovoriti gospodinu Dediću. A-SDA ne vodi nikakvu autonomašku politiku, A-SDA je od početka ove krize uvijek bila
Molim vas zastupniče niste dobili riječ za ispravak krivog nadova, molim Vas niste dobili riječ za to, tražili ste mi nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Zastupnik Nikola Lovrinović rasprava, izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ja sam se prvi put malo ozbiljnije zainteresirao za ovu problematiku kao zastupnik još u prošlom mandatu i nadam se da neće sada neki koji više od mene znaju, kad ja kažem ovo, da ću sada kao zastupnik govoriti vrlo neupućen u ove stvari, vrlo neinformirano, što je sramota, dakle u nizu godina iza, a kažu da je počinjala sve ozbiljnija od 2016. godine, niko ovaj Parlament nije ozbiljno ništa izvještivo o tome i evo dolazimo, vjerojatno još u gore situacije ćemo dolaziti, došli smo u tešku, možda još u teže. Ja sam i u prošlom mandatu, dakle 2018. godine, postavio na tragu ovih današnjih rasprava pitanja gradonačelniku Bihaća, ni do danas nisam dobio odgovor, ni do danas nisam dobio odgovor i bilo je pitanja i na uticaj utroška i kako, šta, sve ova pitanja, nisam ni do danas dobio. Postavio sam Vijeću ministara, postavio sam Graničnoj policiji i tu sam dobijao, dobio sam ta dva odgovora sa velikim zakašnjenjem, ali to su vam odgovori, ova današnja informacija, posebice ovo što je ministar iznio, to je ogroman napredak naspram tih informacija koje sam ja tad dobio. Dakle, ja ne znam kako drugi kolege zastupnici o ovome sve znaju, ja o ovome gotovo da ništa ne znam, dakle, ni poslije ovih informacija. Ušlo je 40 i nešto posto manje ljudi u BiH, maloprije čujemo informaciju, nego prošle godine. Da li neko izlazi, ako ne izlazi onda je u BiH sto tisuća izbjeglica, prognanika itd. Sve je počelo od priče sa Sirijom, ratom i sirijskim izbjeglicama, koje trebaju doći ovdje, jer su ugroženi ratom, a ovdje dolaze, čuli ste iz kojih zemalja i evo gospođica Sanja je rekla također, dakle, ko su ti ljudi. Ja predlažem i tražim, dakle, da nam se kaže ono što nam se ovdje ne govori, mi imamo kao Parlament mehanizme za to i Vijeće ministara, povjerljivi dokumenti. Ko su ti ljudi, kako kreću na put, obavještajne podatke, zašto dolaze ovdje, zašto su izabrali ove rute, šta očekuju, kud idu? Dakle, ovo su posljedice, broj ovaj, broj onaj, gdje ćemo ih smjestiti, kako ćemo ih smjestiti, mi ih ne želimo, oni ih ne žele, dakle ljudi meni te informacije trebaju, one naravno one su popratni dio svega ovoga. Dajte nam podatke kao zastupnicima šta se događa, otkud ovdje 16 tisuća da uđe, 20 tisuća, jel' unutra sto tisuća ili je pet tisuća, sedam, osam tisuća, kako kažete da je ovdje, gdje su drugi? Kako izađu, niko ništa ne govori, kako izađu, ko ih izvede, ko ih pusti ako su zatvorene granice prema Evropskoj uniji, gospođo Lepić, kud onda odu, gdje su ti ljudi? To nisu ljudi iz ratom zahvaćenih područja, to su mladi momci, dakle bez, rijetki su sa obiteljima, sa ženama, sa djecom, ne znate kako biste se postavili, dajte nam podatke. Gospođo Čolo, dakle, ja Vama to ne trebam govoriti, županije imaju ustav. Kad jedna organizacijska jedinica državne uprave ima ustav to znači da je država. Dakle, pa evo ispravite me ako nije tako, ona može donositi propise i zakone iz svojih ovlasti, ako ima ustav, znači, gotovo sve. Ali se slažem s vama da ovo se ne može rješavati parcijalno i niti će se riješiti 92 parcijalno, da se treba sjesti dogovoriti, da se Koordinacijsko tijelo sastaje, da se ta pitanja rješavaju i da se vidi šta se ovo događa. Dakle, sugeriram ministru, prije svega u osnovu Parlamenta, dajte nam, zatvorite sjednicu, dajte nam podatke od svih institucija koje se ovim bave, koji se ne mogu iznositi ovako ili neće, a ne mogu me uvjeriti da nam iznesu sve podatke, nitko me ovdje, ni ministar, niko me ne može uvjeriti da iznose podatke ovdje koje sve znaju ili ako ih ne znaju nek nam i to kažu. Odakle ljudi, kako kreću, zašto kreću, šta se događa, tko u tome sudjeluje, kakve organizacije, kakvi ljudi, kako se novac dobiva, ko ga odobrava, ko ga troši, ko ga pravda, kome ga pravda? Ma imate milion pitanja, imate milion pitanja, dakle, vrtimo se u krug. Ja, dakle, danas sam nešto saznao o podacima i činjenicama koje stvarno dosad nisam čuo i ok oni su mi neka potka da mogu razgovarat, ali dajte nam ovaku jednu sjednicu, ako nema druge, znači imamo mehanizme ili nam dajte informacije koje ne moramo ni raspravljati, dajte da ih pročitamo tamo gdje imamo onu prostoriju da ih čitamo. Šta se događa, šta se događa? Da bismo mogli biti zastupnici, ako mi upravljamo ovom državom, ako hoćete da upravljamo ovom državom kao zastupnici, kao Parlament, pa dajte nam podatke. Ako ih krijete od nas, pa tu onda ima svega i svačega, tu ima svega i svačega, poslali 4 miliona maraka, nitko nije dao izvješće o tome, oni poslali, kažu, 23 miliona eura, nitko, pa šta se događa? Onde cijena smještaja tolika, ondje onolika, pa ovo, dakle sa ove sjednice, ako je ovo sve gledao neki gledatelj, pa on, ja mislim kad mi zastupnici više ne znamo šta se događa, šta će znati obični gledatelji ili slušatelji naših ovdje trijada. Dakle, sugeriram Kolegiju da, evo neću pisati zaključak, ali mislim da će ova tema biti ponovno na dnevnom redu, da se pripremi informacija, koje nam nisu dali, hoćemo informacije šta se događa, ako su povjerljive i ako bi smetale provedbi nekih mjera ima za to mehanizam i mi ga poznajemo, ali nam dajte da znamo bar mi kao zastupnici šta se događa. Ovako mi ćemo se samo vrtiti u krug. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku. Za ispravak krivog navoda, zastupnik Zlatan Begić, izvolite zastupniče.
Poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege, malo je rogobatna ova konstrukcija ispravka krivog navoda, ja ustvari želim da kažem da se slažem sa kolegom Lovrinovićem u ovom dijelu kada je on govorio o deficitu informacija. Upravo o tome sam ja govorio prije nekoliko sjednica ovdje i predložio, predložena je bila inicijativa da se formira privremena istražna komisija koja će biti sastavljena od zastupnika ovog predstavničkog tijela, koja će izaći na teren, prikupiti informacije, informirati sve nas ovdje. Koliko se sjećam ta incijativa nije dočekana ovdje sa odobravanjem i čak se izražavala sumnja u namjere šta se želi s tim postići, ustvari se željelo postići to da se izađe na teren i da do nas konačno dođu prave informacije, jer ni ja nemam prave informacije. U medijskom prostoru pola su informacije, pola su dezinformacije, ne znate šta se dešava, nemamo relevantne informacije, kako se ulazi, kako se izlazi, zašto ove rute, koji su razlozi, potpuno identičnu diskusiju u tom dijelu sam imao kada sam predložio ovu inicijativu. Međutim, na kraju ne znam šta je, šta se sa njom i desilo, nije podržana, koliko znam, da je podržana već sada bismo imali izvještaj naših ljudi, zastupnika koji su izašli na teren, utvrdili sve okolnosti i prezentirali nam to ovdje, jedna stvar. 93 Druga stvar, radi zapisnika, radi stenograma, koji će neko čitati, ovo što je neko od kolega maloprije rekao, ovaj, otišli smo malo predaleko. Grozno zvuči ova rasprava, imajući u vidu da ti migranti su ipak ljudi, ljudska bića, grozno, grozno zvuči ova rasprava, niko ih ne želi i ovi ih neće, uz svu potpuno razumijevanje i empatiju prema građanima BiH, molim vas da imamo u vidu da je riječ o ljudskim bićima. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Kolega Begiću, ovaj, nisam siguran i ne znam, možda mogu to i podržati, dakle, da li će povjerenstvo istražno Parlamenta, koji nema mehanizme izvršnih tijela vlasti, dakle, riješiti to pitanje i dati nam neke informacije, ali evo mogu se složit s tim. Međutim, posebice, zaboravio sam maloprije reći, posebice je oči meni otvorila, nadam se i vama, a čini mi se cijeloj ovoj raspravi, je ono na šta je gospodin Radončić skrenuo svojedobno pozornost. Dakle, da imate jednog veleposlanika koji ne želi surađivati, a danas kaže ministar potpisali smo taj prvi sporazum, pa i neke druge ćemo potpisat, al' znate, kaže, oni neće baš dragovoljno provoditi te sporazume. Šta to znači, šta to znači, dakle? Da sudjeluju u tome. Šta to uopće znači, dakle, dajte nam i tu odgovor, dajte nam odgovore, ko neće da potpiše, čiji su to građani, šta hoće oni sa nama, što dolaze ovamo uopće? Mi govorimo o svojoj državi, neka Srbija priča za sebe, neka Hrvatska priča za sebe, nek priča šta god ko hoće za sebe, mi govorimo o sebi. Šta će ovdje kod nas, šta žele, šta traže, šta hoće, zašto smo predviđeni kao nekakva odskočna daska ili već kako nas promatraju, nemam pojma? Dakle, slažem se ako treba i povjerenstvo, ako će pridonijeti tome, nemam ništa protiv da bude i povjerenstvo, ali tijela, agencije, dakle moraju nam dati odgovor, ako je on oznake povjerljivo, da eto zbog, ne znam, taktičkih poteza u prostoru i njihovog djelovanja, ne može se izaći u javnost, slažem se, al' dajte nam kao zastupnicima da znamo i to, nemam ništa protiv. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ovim smo iscrpili raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 29. Ad. 29. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta kojom se „nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative provede svu potrebnu proceduru prema nadležnim tijelima Republike Hrvatske s cilјem prekategorizacije graničnog prijelaza Gabela Polјe za međunarodni putnički promet ili njegovog otvaranja za malogranični promet, a u svakom slučaju otvaranja navedenog graničnog prijelaza za malogranični promet učenika osnovnih i srednjih škola“, broj: 01- 50-1-1787/20 od 15. 10. 2020. 94 Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Povjerenstvo za promet i veze, nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, inicijativa je podržana i upućena Domu u daljnju proceduru. Otvaram raspravu o inicijativi, ali uz jednu napomenu zastupniku, da ovu istu točku imamo pod rednim brojem 15. pa kada dođemo do glasanja da se ne izjašnjavamo dva puta o jednoj te istoj inicijativi, potpuno identičnoj. Slažete li se zastupniče? Izvolite, imate riječ.
Slažem se, ja sam već pokušao sa sekretarom naći rješenje, ovaj, ove čudne situacije, činjenica je da je Dom usvojio identičnu inicijativu koju sam ja ponudio još u septembru, ovaj, tako da ne vidim zaista potrebu da se dva puta o tome raspravlja, ali ako nemate načina da skinete, onda nek se glasa o svemu.
Imamo, evo konstatiraćemo sad da ste složni kao predlagatelj, pa ćemo se o jednoj inicijativi, znači pod točkom 15. izjasniti, pošto je već u drugom krugu glasanja. Prelazimo, evo zaključujemo i raspravu i što se tiče ove točke smo okončali. Znači, prelazimo na točku 30. Ad. 30. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana od usvajanja ove inicijative, kao nositelj i koordinator aktivnosti, usuglasi s enitetskim vladama revidirani dokument Socioekonomske reforme u Bosni i Hercegovini za razdoblje 2020.-2022. godine i prateći Akcijski plan, imajući u vidu ekonomsku krizu uzrokovanu pandemijom koronavirusa (COVID-19) i nužne mjere štednje u javnom sektoru i mjere pomoći gospodarstvu koje je potrebno poduzeti u idućem razdoblju s ciljem oporavka ekonomije Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2161/20 od 5. 11. 2020. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za ekonomske reforme i razvoj. Zajedničko povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo je prihvatilo inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Za raspravu, predlagatelj inicijative, kolega Zvizdić. Izvolite.
Hvala najljepša, još jednom poštovanje svim zastupnicama i zastupnicima. 95 Vrlo kratko, prije svega ja želim da se zahvalim članovima Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, koji su podržali ovu inicijativu. Naime, riječ je o potrebi revidiranja dokumenta Socioekonomske reforme Bosne i Hercegovini za period 2020-2022. koji je ustvari ključni reformski dokument rada Vijeća ministara, je li i svojevrsna reformska agenda dva za BiH, zato što je ovaj dokument usaglašen i usvojen u vremenu prije pandemije koronavirusa. Dakle, potpuno je jasno da socioekonomski aspekt dokumenta, koji se odnosi na ekonomski rast, na konkurentnost privatnog sektora i bolje poslovno okruženje je potrebno redefinirati u skladu sa mjerama ekonomskog oporavka nakon pandemije koronavirusa, odnosno on mora sadržavati potpuno novo poglavlje koje se odnosi na mjere i aktivnosti koje će omogućiti povratak privrednih tokova i obnovu ekonomije BiH baš onako po modelu kakav je to bio Ekonomska reformska agenda jedan, koja je dala i jako dobre i vrlo mjerljive ekonomske rezultate, rezultate ekonomskog razvoja BiH za period 2015-2020. Dakle, inicijativa se odnosi na namjeru da Vijeće ministara BiH kao nosilac i koordinator ovih aktivnosti zajedno sa entitetskim vladama usaglasi revidirani dokument Socioekonomske reforme BiH za period 2020-2022. u kojima će se naći, naravno, i mjere i aktivnosti za saniciju ekonomskih posljedica pandemije koronavirusa i sanaciju posljedica u sferi javnoga zdravlja.
Hvala kolegi Zvizdiću. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 31. Ad. 31. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku, a ne kasnije od deset dana od dana usvajanja ove inicijative, usvoji Strategiju za borbu protiv korupcije Bosne i Hercegovine za razdoblje 2020. – 2024. godine i prateći Akcijski plan, a što je obveza iz Mišljenja Europske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji i pratećeg Analitičkog izvješća“, broj: 01-50-1-2165/20 od 5. 11. 2020. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije, Zajedničko povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, Povjerenstvo nije podržalo inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Za raspravu predlagatelj, kolega Zvizdić. Izvolite.
Hvala još jednom. Naime, ovdje se radi o potrebi da se realizira i domaća i međunarodna obaveza BiH, koju smo preuzeli kroz više dokumenata, prvi je Akcioni plan Vijeća ministara BiH za realizaciju prioriteta iz Analitičkog izvještaja Evropske komisije, koji je usvojen već u 2019. godini i rok za realizaciju, odnosno usvajanje ove Strategije sa pratećim Akcionim planom je bio maj 2020. godine, tako da je taj rok prošao i vrijeme je da se ovo usvoji. 96 Drugi dokument je Mišljenje Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u Evropskoj uniji, gdje pod tačkom 7. stoji jasna obaveza BiH da jača prevenciju, dakle i kroz strateške dokumente i konkretne aktivnosti, prevenciju i borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala. I treći dokument je Izvještaj Evropske komisije o napretku BiH iz oktobra 2020. godine. Značaj ovoga dokumenta je i u činjenici da bez ove strategije i ovog dokumenta 75 državnih institucija ne mogu revidirati svoje planove za borbu protiv korupcije, a što im je ustvari zakonska obaveza, koju oni sada direktno krše bez postojanja strategije i pratećeg akcionoga plana. Na potrebu usvajanja ove Stategije na neki način su ukazali i Misija OSCE-a u BiH, Delegacija Evropske unije u BiH i Ambasada SAD u BiH. A zašto sam u inicijativi dao dosta kratak rok od 10 dana, zbog toga što je ovaj strateški dokument i Akcioni plan su ustvari pripremljeni, bili su na sjednici i vraćeni su, odnosno skinuti su sa dnevnoga reda na određenu doradu, koja je završena i sada zaista nema više nikakvih razloga, niti potrebe za odugovlačenjem, jer usvajanjem ovoga dokumenta jačamo jedan bitan proces u BiH, to je borba protiv korupcije i organiziranog kriminala, istovremeno rješavamo jedan od zadataka koje smo dobili u Mišljenju Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo i konačno pokazujemo kredibilitet u oblasti vladavine prava, što je izuzetno važno za BiH.
Hvala kolegi Zvizdiću. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 32. Ad. 32. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o nadzoru nad tržištem Bosne i Hercegovine radi njegovog usklađivanja s pravnom stečevinom Europske unije, odnosno Uredbom br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. 7. 2008. godine, kojom se utvrđuju zahtjevi za akreditiranje i nadzor nad tržištem koji se odnose na stavljanje na tržište različitih proizvoda“, broj: 01- 50-1-2168/20 od 5. 11. 2020. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje ove navedene inicijative odredio Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine i Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije. Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine dostavilo je Mišljenje, inicijativa je podržana i upućena u daljnju proceduru. Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije dostavilo je Mišljenje i Povjerenstvo nije podržalu inicijativu. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. 97 Prelazimo na točku 33. Ad. 33. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o regulatoru električne energije i prirodnog plina, prijenosu i tržištu električne energije u Bosni i Hercegovini, kako bi realizirali obveze iz Trećeg energetskog paketa iz Ugovora o uspostavi Energetske zajednice i obveze preuzete Analitičkim izvješćem Europske komisije iz Mišljenja Europske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji“, broj: 01-50-1-2169/20 od 5. 11. 2020.
Hvala, vrlo kratko. Dakle, usvajanje prvog nacrta Integriranog energetskog i klimatskog plana BiH je obaveza koju je prihvatilo Vijeće ministara BiH, kao i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u svom Programu rada. Rok za realizaciju ove obaveze je u Akcionom planu je bio maj 2020. godine, sada smo, naravno, u januaru 2021. godine, što znači da ova 98 realizacija, realizacija ove obaveze nije završena. Ona je izuzetno važna za BiH, jer nas na nju obavezuju stavovi dvije važne međunarodne institucije. Prvo je Uredba Evropske komisije, koja, kojom se utvrđuju obaveze država članica i država koje su aspiranti za članstvo u EU da izrade nacionalne integrisane energetske i klimatske planove za period 2021-2030. godina. Druga je obaveza na koju nas ustvari obavezuje Energetska zajednica, jer moramo ispuniti tri ključna cilja, to je povećanje korištenja obnovljivih izvora energije u ukupnoj energetskoj potrošnji, povećanje energetske efikasnosti i smanjenje stakleničkih gasova. Ovo smo prihvatili i kroz potpisivanje Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama, a bez ovoga Integriranoga plana koji se naslanja na Strategiju aproksimacije propisa iz oblasti zaštite okoliša i zaštite zraka, koji je usvojilo Vijeće ministara u prošlom mandatu, nećemo imati pristup fondovima, kreditima, grant sredstvima, niti investicijama u obalsti obnovljivih izvora energije, niti u oblasti energetske efikasnosti, zbog toga je ovaj Integrirani energetski i klimatski plan za BiH izuzetno značajan i zahvaljujem se komisiji koja je i podržala ovu inicijativu. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 35. Ad. 35. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative donese Odluku o usvajanju Strateškog dokumenta za područje mladih na razini Bosne i Hercegovine, kako bi se omogućilo povlačenje sredstava iz IPA fondova u području mladih, te se u svezi s tim zadužuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da poduzme sve potrebne aktivnosti kako bi se u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, stavilo u funkciju Povjerenstvo za koordinaciju pitanja mladih u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1-2175/20 od 5. 11. 2020. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava i Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije. Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava je dostavilo Mišljenje, inicijativa nije prihvaćena. Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo nije podržalo inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki 35. 99 Prelazimo na točku 36. Ad. 36. Razmatranje zastupničke inicijative Nenada Nešića „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 15 dana dostavi Zastupničkom domu PSBiH informaciju o mjerama poduzetim u 2020. godini na saniranju ekonomskih šteta nastalih uslijed pandemije COVID-19“, broj: 01-50-1-2177/20 od 5. 11. 2020.
Hvala. Dakle, ja se prije svega zahvaljujem na činjenici da je Ustavnopravna komisija jutros sa 7 glasova „za“ podržala ovu inicijativu i zaista sam ohrabren raspravom koja se vodila na sjednici Komisije i zahvaljujem se, znači, ljudima iz različitih stranaka, iz oba entiteta, evo konkretno gospodinu Zlatanu Begiću, gospodinu Nebojši Radmanoviću, gospodinu Obrenu Petroviću, gospodinu Draganu Mektiću, gospođi Čolo, Almi Čolo, gospodinu Safetu Softiću, gospodinu Nerminu Nikšiću, koji su jutros podržali ovu inicijativu i ona je usvojena sa 7 glasova „za“ na Ustavnopravnoj komisiji. Dakle, iz teksta same inicijative je apsolutno sve jasno, ovo je problem koji postoji u cijeloj BiH, u oba entiteta, u svim sredinama, među svim narodima. Ulice, trgovi i škole, druge 100 javne površine, nažalost i na sramotu cijele BiH, a posebno lokalnih zajednica gdje takve pojave imamo, danas nose imena po ljudima koji su učestvovali ili sarađivali sa nacističkim okupatorima tokom Drugog svjetskog rata. Dakle, govorimo o najmarčnijem periodu, bez ikakve dileme, najmačnijem periodu u povijesti čovječanstva, dobu nacizma, dobu kada je počinjen holokaust. Ljudima koji su bili na strani tog mraka ili ga opravdavali nema mjesta u javnom prostoru u BiH, ali taj period je takođe iznjedrio enormno hrabre ljude, opet u svim dijelovima BiH, opet među svim narodima. Ljude koji su u tim vremenima riskirali svoje živote da bi spasili sugrađane od sigurne smrti u holokaustu. Dakle, ovo je ključno, dakle, Yad Vashem Centar u Jerusalimu takve ljude priznaje kao pravednike među narodima, ali nije dovoljno samo da nekoga spasite da bi se našli na listi Yad Vashem Centra, da biste postali pravednik neophodno je, neophodan element je takođe da rizikujete svoj život kad to radite, 49 osoba iz BiH je dobilo tu čast da budu pravednici među narodima priznati od strane Yad Vashem Centra kao takvi. Nažalost, samo rijetki među njima, među tih 49 osoba samo rijetki imaju ulice i škole nazvane po njima u BiH danas, to treba ispraviti, to je naravno posao, zadaća lokalnih zajednica. Ovdje nema apsolutno nikakvih pretenzija uzimanja nadležnosti, koje su jasno lokalne nadležnosti, mi to kao državni parlametn od njih samo možemo tražiti, a evo ja sam se čak složio sa prijedlogom gospodina Radmanovića jutros na Ustavnopravnoj komisiji da se termin „traži“ promijeni u termin „da predlažemo“ nadležnim institucijama na entitetskom, kantonalnom i općinskom nivou da to urade. Ustavnopravna komisija je usvojila tekst sa tom modifikacijom, dakle – predlažemo, kako je gospođa Krišto pročitala. Još jednom se zahvaljujem navedenim kolegama na podršci na Ustavnopravnoj komisiji jutros i pozivam sve vas ostale da u istom ili još većem omjeru usvojimo ovu inicijativu sa ovom izmjenom kako je ona usvojena na Ustavnopravnoj komisiji. Hvala.
Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja sam jedan od onih koji nije prihvatio ovu inicijativu na Ustavnopravnom povjerenstvu zato što, dakle, me kolega predlagač nije uvjerio da je namjera da riješi ovo pitanje zbog čega je navodno pokrenuo inicijativu. Dakle, govorimo o tome da državni parlament, Parlamentarna skupština BiH pomogne ljudima na svim razinama vlasti da se riješe jednoga problema, a to je pitanje naziva ulica i trgova i nebitno sad, dakle, koji se daju po osobama iz povijesti BiH. Dakle, mi ne možemo nikome, kako je i rekao kolega predlagač, zapovjediti i ne možemo nikome, ovaj, naturiti nikakvo, nikakav naziv, nikavo ime, ali eto sugeriramo im, dakle, da se kanu nekih imena koji među nas unose razdor ili koji vrijeđaju neke druge ili jedne ljude ili pripadnike konstitutivnih naroda ili ostalih ili bilo koga ponaosob. Naime, ja sam kolegi i predlagaču predlagao da ovo bude inicijativa, pošto Parlamentarna skupština BiH želi, dakle, da pomogne u rješavanju ovoga pitanja, da predložimo da se riješimo svih tih imena koji kroz povijest BiH nekoga vrijeđaju. Pa sam predlagao da se, dakle, u ovu inicijativu u njezin tekst dodaju i osobe, da se izbace, dakle, i nazivi trgova i ulica i osoba koji su bili članovi totalitarnih i autoritarnih režima, koji su, dakle, bili pripadnici okupatorskih režima u BiH i da, dakle, omogućimo širok dijapazon razmišljanja ljudima koji o ovome donose odluke i da bismo na taj način pokazali se kao Skupština, kao tijelo, nazivi BiH 101 koji želi razinima ispod vlasti pomoći da to jedno pitanje, izgleda nekad nije važno, ali vrlo važno, dakle, za život svih žitelja BiH. Dakle, ja ponavljam opet, predložio sam i kolegi predlagaču da budem supredlagatelj takve inicijative, da se ona, ona je dobrodošla, ona je za pohvalu i ona doista treba pomoći, nadam se, tim razinama vlasti da evo izmjenu ovo o čemu je govorio kolega Arnaut. Međutim, obuhvatio je sasvim uzak vremenski period povijesti i ima vjerujte naziva i svega ostaloga koji također vrijeđaju, a potiču daleko prije od ovih događaja o kojima je, koji su predmet samo ove inicijative. Ja opet ponavljam, dakle, mi govorimo i ako je to namjera, al' me poslije toga nije uvjerio, nije prihvatio ovaj moj prijedlog, da se samo govori o nazivima trgova i ulica, dakle, da ne govorimo o kvalifikacijama događaja. Dakle, ja o tome opet ne želim govoriti, pa mi je onda malo jasnije kad smo predlagali onu deklaraciju zašto se ona nije prihvatila. Dakle, ne želim govoriti o kvalifikacijama veće, manje krivnje, većeg zločina za čovječanstvo, većeg ovog, većeg onog, govorim o nazivu ulica i trgova i zašto ne ugraditi u takvu inicijativu eventualnu mogućnost, dakle ili prijedlog naš, naše sugeriranje da se maknu iz tih naziva i osobe koje štete bilo kome u ovoj državi po bilo kom osnovu, a dogodilo se u povijesti. Dakle, bez kvalificiranja, dakle, ako u jednoj lokalnoj sredini nekome smeta naziv nekog trga, osobe koja potiče iz 17. stoljeća, iz vremena Austro-Ugarske okupacije ili iz vremena Turske okupacije, dakle, onda neka to ljudi razmotre koji donesu odluku da maknu taj naziv, da stave naziv ulice i trgu koji nikom neće smetati. Naravno, podrazumijeva se i ovo o čem je govorio kolega i što je predviđeno u ovoj inicijativi. Dakle, ja sam ustao da to samo kažem, ja stojim i dalje na prijedlogu, neću moći ovako podržati, ne smatram da je samo ovo problem, dakle ima tu još problema i mislim da kad smo već htjeli i imali dobru volju da pomognemo ljudima na nižim razinama vlasti, da im sugeriramo, evo da onda im sugeriramo kako to, kako to se od nas očekuje i kako to priliči Parlamentarnoj skupštini BiH, nego da izdvojimo jedan povijesni period, pa da se za njega dofatimo i onda se ufatimo u priče o raspravama koji je režim, ko je veći zločinac, je li ovaj vaći u onom periodu ili onaj u onome periodu, ko je najveći u povijesti, dakle ne bi uopće o tom. Nego, evo dakle, predlažemo da raspravite o svim osobama i ljudima kojima ste dali ime ulici i trgu da ga maknete, da druge svoje ljude, susjede ne vrijeđate i ništa više. Spreman sam, ponovo ponavljam, da tekst inicijative da je povuče kolega, ponovno, dakle, zajedno predložimo, nemam ništa protiv, ako je prihvatljivo, ako nije ja neću to moći podržati. Hvala lijepa.
Zastupnik Predrag Kožul, rasprava, izvolite zastupniče.
Vrlo kratko, pozdravljam vas, uvažene kolege, kolegice i kolege. Ja neću o ovoj inicijativi govoriti, ja je uvažavam u potpunosti, ali ću evo ovdje usmeno izreći jednu drugu inicijativu, pa ako je potrebno za jednu iduću sjednicu i pismeno. Naime, ako pogledate ovaj popis Yad Vashem, jel kako se ovaj, ovih ljudi, vidjećete da iznad njega stoji krivi naziv države BiH. To je inicijativa prema, u prvom redu prema Ministarstvu vanjskih poslova BiH, da uvažavamo činjenicu da je, da se ova zemlja zove Bosna i Hercegovina i da bi trebali nastojati u međunarodnim odnosima da ime naše zemlje svugdje na dokumentima koji je službeni, a ovaj dokumenat je na neki način ipak služeben, stoji točan naziv naše zemlje. Zahvaljujem. 102
Zahvaljujem zastupniku. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 38. Ad. 38. Razmatranje zastupničke inicijative Šemsudina Mehmedovića koja glasi: „Pokrećem inicijativu da u Parlamentarnoj skupštini BiH ponovno započne procedura javnog oglašavanja, ponude, odabira i usvajanja teksta himne Bosne i Hercegovine, te da konačno to jednostavno, a vrlo važno pitanje riješimo na zadovoljstvo svih građana Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2306/20 od 30. 11. 2020. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Ustavnopravno povjerenstvo, nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo je prihvatilo inicijativu. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Za raspravu predlagatelj, zastupnik Šemsudin Mehmedović, izvolite zastupniče.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Kolegice i kolege zastupnici, vrlo kratko. Prije svega, zahvaljujem se Ustavnopravnom povjerenstvu na podršci ovoj inicijativi, a za vašu informaciju u sazivu Zastupničkog doma 2010-2014. mi smo ovu proceduru bili doveli do kraja i desilo se baš pred izbore, odnosno u tom žaru političke borbe u Parlamentu da je ova inicijativa bila dovedena do kraja i bio je i određen tekst himne, tako da je prethodilo samo izjašnjavanje o tome i nažalost zbog tih loših političkih odnosa unutar samog Zastupničkog doma ta inicijativa je pala. Pa vas molim da, evo, kroz obnovu ove procedure dođemo do kakvog takvog teksta koji će biti naš zajednički i koji će odražavati zapravo naš život u BiH. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku. Za raspravu, zastupnica Sanja Vulić. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Pa uvaženi kolega Mehmedoviću, ja iskreno mislim da ste Vi pogriješili dom za predlaganje ove inicijative, to kažem jer Federacija BiH od 2006. godine nema grb i zastavu, Federacija nema ni himnu, pa valjda se prvo to treba riješiti. Zašto se ovdje ne raspravlja da Federacija nelegalno koristi grb i zastavu BiH i to od kada su ukinute federalne zastava i grb i kad vidite dopis neki, tamo memorandum Federacije, grb BiH, vi prosto ne znate, ovaj, da li je to dokument BiH ili Federacije BiH. Da li je to možda dovođenje u zabludu i lažno predstavljanje, da li je to potencijalno krivično djelo, da li je to kršenja Zakona o zastavi i grbu 103 BiH, dajte o tome da raspravlja ovaj Dom, jer to zapravo i jeste tema za ovaj Dom, pustite tekst himne. Himnu imamo takvu kakvu imamo, primjenjuje se, izvodi se. Federacija ima grb, zastavu, himu i pečat, tako i druge simbole o kojima odlučuje Parlament Federacije, ovo jasno stoji u Ustavu Federacije, pa pošto Parlament Federacije nije usvojio grb, zastavu i himnu Federacije, sad mi treba ovdje da pričamo o tekstu himne. Da Vas podsjetim, 2008. godine je oformljena Komisija za izbor teksta himne BiH, nije usvojeno, nije prošlo. Ako nije tad, zašto mislite da bi trebalo danas? Tada je došlo 339 koverata sa prijedlozima teksta i nijedan nije dobio podršku svih naroda. Kolega Mehmedoviću i 2016. ste predložili sličnu inicijativu i tad nije dobila podršku. Skupština Kantona Sarajevo je 2018. uputila inicijativu za tekst himne, jer je tadašnja predsjedavajuća istu vokalizirala i izvodila, da ne kažemo ..., bilo bi dobro da nam tehničkie službe puste tu izvedbu, da se podsjetimo ili ko nije čuo da je čuje. Podsjećam Vas, da Španija, moćna Španija, članica Evropske unije, takođe nema tekst himne i apsolutno im ništa ne fali, apsolutno im nikakav to problem ne predstavlja. Ja ne znam šta je motiv i šta će to tekst himne BiH donijeti nama građanima, koji u njoj živimo, tri naroda, ovaj, i ostalih, da li će nam donijeti napredak, da li će nam donijeti boljitak, da li će nam donijeti bolju komunikaciju? Iskreno da Vam kažem, ja ne vjerujem, ja samo mislim da će donijeti novo podstrekavanje na svađe, tenzije i razdor. Da li je ovo reciklaža već predloženih inicijativa ili je po sistemu u svakom sazivu daj da predložim nešto po jednom, pa ostaje da se vidi, ali ono što već pretpostavljate jeste kako ću glasati kada je u pitanju ova Vaša inicijativa. I ako hoćete moje iskreno i lično mišljenje, koje ne vjerujem da Vas puno zanima, ali ja svakako imam potrebu da kažem, za mene lično najljepša himna već postoji, a ona je „Moja republika“. Hvala predsjedavajuća.
Zastupnik Šemsudin Mehmedović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Hvala. Ispravak krivog navoda odnosi se, kao što je poznato na navode kolegice Sanje Vuletić. Ja nisam pogriješio, niti dom, niti inicijativu, niti sam prekršio Poslovnik o radu ovog Doma, niti sam prekršio Ustav BiH. Kolegice Vuletić, Vulić pardon, Vi pročitajte, čini mi se u članku III Ustava BiH, koji je takav kakav jest, šta su dužnosti entitetskih vlada kada je u pitanju BiH, to je jedna stvar. Druga stvar, ovo nije Parlament Federacije, niti sam ja zastupnik u Parlamentu Federacije i stoga moja inicijativa je sasvim usklađena i sa Poslovnikom o radu i sa Ustavom BiH i ona je takva kakva jeste, niti sam prelagao tekst himne, niti sam predlagao komisiju, nego samo podnosim inicijativu da krenemo u tu proceduru. Kakav li će ishod na kraju biti to niti ja, niti Vi znamo, ali svakako mislim da bi bilo dobro da ova zemlja, bar kada naše reprezentacije koje su postigle značajne rezultate u svijetu, imaju nastupe, da imamo bar tekst himne da se ne sramotimo pred svjetskom javnošću. Hvala lijepo.
Zastupnica Alma Čolo, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice. 104
Ja bih željela da ispravim krivi navod poslanice Sanje Vulić, koja je rekla da, da li se radi o eventualno krivičnom djelu lažnog predstavljanja Federacije, da bi tu trebali da vodimo raspravu u Parlamentu. Pa rasprava o krivičnim djelima se ne vodi, ukoliko ona misli da Federacija kao pravno lice vrši krivično djelo lažnog predstavljanja, što mislim da nije moguće, nek podnese krivičnu prijavu. Ali jako mi je drago da imate svoju himnu koju jako volite i koja se zove, evo čula sam prvi put, „Moja republika“, ja znam za vašu raniju himnu „Bože pravde“ u čijem osporavanju sam pred Ustavnim sudom učestvovala i sad mi je drago zbog toga.
Zastupnica Sanja Vulić, ispravak krivog navoda.
Hvala gospođo Krišto. Ja uopšte nisam rekla da treba voditi raspravu, ovaj, o krivičnom djelu, ja sam rekla da treba voditi raspravu da li treba Federacija da koristi ove naše simbole, znači državne simbole. A kada je u pitanju „Moja republika“, da mnogo je volim i jako sam ponosna, a još mi je draže što Vas to toliko nervira što ja volim svoju himnu i što ste sami priznali da ste ponosni što ste učestvovali u osporavanju naše himne „Bože pravde“. A gospdine Mehmedoviću, evo Vam odgovor, zašto nama ova rasprava ne treba, evo baš zbog ovakvih tenzija, baš zbog ovakvih rasprava i zbog činjenice da će taj tekst eventualni samo da nas dovede u još veći haos, nepoštovanje, rasprave i tome slično. A ja ne vidim po kom osnovu mi treba da se stidimo naše reprezentacije i slično, mi imamo himnu, ja koliko znam, ja ne znam šta je drugo već himna pred početak svakog Parlamenta, mi ustanemo i ispoštujemo himnu svoje zemlje itd. Ako se jedna Španija, koja po mnogo čemu prednjači u odnosu na BiH, nema osnova da se stidi, jer nema tekst himne, ima samo znači muziku, ja ne znam u čemu je problem zašto smo mi kao bolji i nešto, ne znam ni kakvi već treba, ponosniji u odnosu na Španiju i mi treba da imamo tekst i da se stidimo zato što ga nemamo. Ja apsolutno se ničeg ne stidim, niti mislim da imamo čega da se stidimo i smatram da ovakva himna takva kakva jeste sa ovom melodijom je jedino ispravno i jedino što može da sačuva mir i stabilnost po pitanju ovog pitanja u našoj državi.
Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 39. Ad. 39. Razmatranje zastupničke inicijative Alme Čolo koja glasi: „Predlažem da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu s člankom 29. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15, 78/19 i 26/20), imenuje Privremeno povjerenstvo za izradbu Prijedloga zakona o državnoj imovini Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2516/20 od 30. 12. 2020. 105 Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Ustavnopravno povjerenstvo, nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo je prihvatilo modificiranu inicijativu koja sada glasi: Predlažem da se zaduži Vijeće ministara BiH da u roku od šest mjeseci od usvajanja ove inicijative sačini i u zakonodavnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o državnoj imovini BiH. Otvaram raspravu o inicijativi. Za raspravu, predlagatelj inicijative, zastupnica Alma Čolo, izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Kao što ste rekli, ja sam modificirala inicijativu nakon rasprave na Ustavnopravnoj komisiji, prvobitno moja ideja je bila da ovaj Dom formira komisiju koja će u roku od šest mjeseci pripremiti Zakon o državnoj imovini, kojim će urediti pitanje upravljanja, raspolaganja i korištenja državnom imovinom. Obzirom da BiH ima na snazi zakone visokog predstavnika o zabrani raspolaganja državnom imovinom kako na nivou države, tako i na nivou oba entiteta, a Ustavni sud je u svojoj Odluci broj U 1/11, znači iz 2011. godine, donio Odluku u kojoj je ustvrdio da je BiH jedina ovlaštena na osnovu svog Ustava da donese Zakon o državnoj imovini i da samo pitanje državne imovine je isključivo vezano za kontinuitet i suverenitet države BiH, te da postoji pozitivna obaveza Parlamenta BiH da donese taj zakon. I stoga predlažem, evo kako ste vi sugerisali na Ustavnopravnoj komisiji, da zadužimo Vijeće ministara, s obzirom da je to obiman posao, rok koji sam predložila je 6 mjeseci. Hvala.
Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 40. Ad. 40. Razmatranje zastupničke inicijative Alme Čolo koja glasi: „Predlažem da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu s člankom 29. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15, 97/15, 78/19 i 26/20) imenuje Privremeno povjerenstvo za izradbu Prijedloga amandmana na Ustav Bosne i Hercegovine i Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, radi usklađivanja s presudama Europskog suda za ljudska prava u predmetima Sejdić i Finci, Pilav, Zornić, Šlaku i Pudarić protiv Bosne i Hercegovine i presudama Ustavnog suda BiH koje se odnose na Izborni zakon Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2517/20 od 30. 12. 2020. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Ustavnopravno povjerenstvo, nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo nije prihvatilo inicijativu. 106 Otvaram raspravu o inicijativi. Za raspravu, predlagateljica, zastupnica Alma Čolo. Izvolite.
Hvala. Svima poznato pitanje, jedan od ključnih prioriteta EU, potrebno je uskladiti Ustav i izborno zakonodavstvo BiH prvenstveno sa presudom Sejdić-Finci, koja je iz 2009. godine i na listi Komiteta ministara Vijeća Evrope, koji je nadležan za izvršenje presuda Evropskog suda za ljudska prava, se već nalazimo u crvenoj zoni, jer preko deset godina nismo ispoštovali tu presudu, a ta presuda i njeno neprovođenje sistemski dovodi do novih kršenja ljudskih prava koje su konstatovane u drugim presudama Zornić, Pilav, Šlaku i Pudarić protiv BiH. I naravno, presude Ustavnog suda BiH koje se odnose na Izborni zakon, to su naše obaveze i ja predlažem da se formira komisija koja će raditi na izmjenama Ustava i na izmjenama Izbornog zakona BiH.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 41. Ad. 41. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da, bez odgode, započne izravne pregovore o nabavi cjepiva za najugroženije kategorije stanovništva Bosne i Hercegovine s kompanijama koje su dobile odobrenje Europske komisije za proizvodnju i distribuciju cjepiva protiv koronavirusa (COVID-19), s obzirom na postojanje određenih najava da, zbog proceduralnih razloga, naše pristupanje Instrumentu za globalni pristup cjepivu za COVID-19 (COVAX) neće donijeti očekivane rezultate, te da ćemo u okviru ovog instrumenta biti među posljednjim državama članicama koje će dobiti cjepivo. Istovremeno, potrebno je u što kraćem roku aktivirati paket Europske unije od 70 milijuna eura za rani pristup cjepivima protiv koronavirusa (COVID-19), koji je odobren za zemlje Zapadnog Balkana u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II.)“, broj: 01-50-1-15-2520/20 od 29. 12. 2020. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, Zajedničko povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo je prihvatilo inicijativu i uputilo u daljnju proceduru. Otvaram raspravu o inicijativi. Za raspravu, kolega Zvizdić, predlagatelj, izvolite kolega.
Pozdrav još jednom svim uvaženim zastupnicama i zastupnicima. Danas smo dosta govorili o ovoj temi, vidim da je dosta zastupnika zainteresirano za ovu temu, vido sam sad inicijativu koju je u pisanom obliku isto u vidu inicijative ili jednog 107 zaključka uputio i uvaženi zastupnik Lovrinović. To znači da je tema aktuelna i ja bi molio da obratimo pažnju na dvije činjenice koje nam mogu pomoći dobrom ili boljem razumijevanju problema sa kojim smo suočeni, možda i u činjenici koja će na neki način vas ubijediti da treba glasati za ovu inicijativu i koja će nam pomoći da osmislimo najbolji i najefikaciji način brze nabavke potrebnih vakcina za građane BiH. Dakle, BiH je prije nekoliko dana, prije desetak dana je bila četvrta zemlja svijeta po smrtnosti od virusa kovida, naravno brojeke se stalno mijenjaju, tako da ne možemo sa sigurnošću tvrditi, ali sasvim, četvrta ili peta, sasvim sigurno je među deset zemalja svijeta, koja, u kojima gledajući proporcionalno po broju stanovnika je najveća smrtnost od kovida. BiH na svaki milion stanovnika ima čak 1 263 umrla od koronavirusa i prije desetak, petnaest dana ispred nas po smrtnosti bili samo Belgija, Slovenija i San Marino, a odmah poslije nas Italija i Španija. Dakle, suočavamo se sa vrlo ozbiljnim problemom, visokim nivom zaraženih stanovnika BiH i visokim nivom smrtnosti od koronavirusa. S druge strane u ovome trenutku BiH isključivo ovisi o Kovaks instrumentu, imamo naravno, danas smo čuli podatke da Republika Srpska pregovara i u vezi sa nabavkom ruske vakcine, ali nemamo dovoljan broj detaljnih podataka, dakle, moramo se vezati za ovaj Kovaks instrument, ali smo svi svjesni da će nabavka vakcina preko tog instrumenta ići mnogo sporije nego što bi išla preko direktnih pregovora ili bilateralnih sporazuma sa zemljama EU ili zaključenjem direktnog ugovora sa proizvođačima i distributerima vakcina. Jedan od razloga je da u Kovaks instrumentu učestvuje u ovome trenutku preko 170 zemalja svijeta, niti jedna zemlja neće imati ekskluzivitet, tako govore informacije koje dobivamo iz takvog instrumenta, dostava vakcina će ići sukcesivno u fazama, iako naravno imamo i neke informacije da diplomatije jačih zemalja odrađuju svoj posao i nalaze se prve na listi u takvim, unutar toga mehanizma. Istina je da je BiH u okviru Kovaks instrumenta naručila i platila milion i 230 hiljada doza, što je prema mišljenjima relevantnih stručnjaka dovoljno za 615 hiljada građana BiH ili za oko 20% stanovništva, ali nam je isto tako poznato da se mora vakcinisati najmanje 60% stanovništva da bi država imala kolektivni imunitet. I upravo zbog toga i zbog činjenice da i druge zemlje našeg regiona, koje nisu članice EU, kao što su, recimo, Srbija, Albanija, Sjeverna Makedonija itd. koje isto učestvuju u Kovaks instrumentu su paraleleno odlučile da idu na direktne pregovore i bilatelarne razgovore i da na takav način što prije dođu do vakcine za najugroženije kategorije stanovništva. Informacije s kojim ja raspolažem jeste da je Albanija zaključila sporazum da dobije dio doza EU od Poljske, da je to isto uradila i Crna Gora, da je Sjeverna Makedonija to dogovorila sa Bugarskom i u tom smislu praktično će BiH ostati jedina zemlja van EU i jedina zemlja u regionu koja neće imati alternativni način nabavka vakcine za medicinske radnike i za sve najranjivije kategorije u BiH, jer čekajući Kovaks instrument i sukcesivno dobavljanje vakcina po ovoj dinamici, znači, da za dvije godine ne možemo postići ovaj nivo vakcinacije stanovništva, imunizacije između 50, 60% što bi nam dalo kolektivni imunitet. I na kraju još jedna važna činjenica, a to je da postoji ogromna vjerovatnoća da će mnoge zemlje EU uvesti kovid ili tzv. zelene pasoše, o tome već, recimo, razmišljaju i takve zakone u parlamentarnu proceduru su već uputile vlade Francuske i Austrije, što znači da ako ne budemo vakcinisali, da nećemo, naši građani neće moći dobiti te pasoše, neće moći putovati u zemlje EU, a oni će skoro sve uvesti slične zakone kao Austrija i Francuska i što znači da ćemo na ovaj način defakto ostati bez bezviznoga režima u kojem u ovome trenutku mogu da uživaju i imaju privilegije građani BiH. Zbog toga je ova inicijativa jako važna i naravno da Vijeće ministara to može voditi, jer kontakt tačka za BiH, za Svjetsku zdravstvenu organizaciju je Ministarstvo civilnih poslova. Dakle, Ministarstvo civilnih poslova i Vijeće ministara jesu koordinatori ukupnoga sistema javnog zdravlja u BiH, a međunarodne ugovore preko kojih ovo možemo nabaviti ne mogu postizati i ugovarati niti entiteti, niti kantoni, nego jedino država BiH. Zbog 108 toga smatram da je ova inicijativa izuzetno važna kako bi medicinski radnici i najranjivije kategorije, oni koji su direktno ugroženi, što prije dobili vakcinu u količini koja nam može garantovati kolektivni imunitet. Naravno, ne možemo se porediti, ne znam, sa Izraelom koji dnevno vakciniše 150 hiljada građana, ali možemo se porediti sa zemljama u našem regionu koje nisu članice EU. Hvala.
Hvala. Rasprava, zastupnik Predrag Kožul, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Evo ja se moram zaista zahvaliti kolegi Zvizdiću na kandidiranju ovakve jedne inicijative na današnju sjednicu, jer notorna je činjenica da se radi o najvažnijoj temi u, ne samo u BiH, nego vjerojatno u svim zemljama Evrope i svijeta, o najvažnijoj temi ne samo sa zadravstvenog gledišta, nego i sa gospodarskog, socijalnog i svakog drugog. Ona je, jasno je i u fokusu javnosti, to je već rečeno, ne samo zbog te važnosti nego upravo i zbog činjenice što su nama susjedne zemlje već nabavljaju cjepivo, istina u simboličnim količinama, što će svak, vjerojatno ima više u njih psihološki nego zdravstveni efekat, ali je evo i to razlog fokusa javnosti na ovu temu. Kao što znate i dobili ste vjerojatno na stolove, mi smo kao Klub zastupnika HDZ-a predložili određene izmjene ove inicijative kolege Zvizdića. Nije, ja znam da nije ni uobičajeno, a možda ni pristojno intervenirati u inicijative kolega, ali zbog, upravo zbog važnosti teme i želje da na ovom Domu postignemo konsenzus oko ove teme i na taj način na određeni način pridonesemo rješavanju ove teme u granicama naših nadležnosti i mogućnosti mi smo predložili nekoliko izmjena koje ću ja ovdje pokušati vrlo kratko obrazložiti. Naime, mi smo, evo umjesto Ministarstva civilnih poslova fokus stavili na Vijeću ministara u inicijativi iz jednog jednostavnog razloga što nam se čini da ova, da ovu prevažnu temu ne treba staviti samo na teret Ministarstva civilnih poslova, iako je ona fokusni partner Svjetske zdravstvene organizacije, al' ova tema ima dodira i sa Ministarstvom financija, a sasvim sigurno ukupno sa Vijećem ministara. Druga stvar na koju smo išli, upravo ovo što je i kolega Zvizdić na nekin način rekao, uveli pojam koordinacije. Dakle, definirali to da je potrebno izvršiti potrebnu koordinaciju sa nadležnim entitetskim ministarstvima vezano uz žurno nabavu cjepiva za najugroženije kategorije stanovništva BiH putem izravnih pregovora. Razlog za ovo je jednostavno ustavne nadležnosti. Mi znamo da su ustavne nadležnosti, da je zdravstvo podijeljena ustavna nadležnost između entiteta i županija, kantona i upravo zato, ja koliko znam, entitetska ministarstva već su daleko odmakla sa određenim razgovorima i zaista je sa razine Vijeća ministara, pa i Ministarstva civilnih poslova operativno potrebna kordinicija i dakako kasnije ako je potrebno sudjelovati direktno u tim poslovima, ako nema drugog načina za određene nabavke i na taj način sudjelovati. Čini mi se da je ova formulacija sretnija i da će ona izazvati konsenzus oko ove odluke u ovom Domu, što je po meni važno. Kad govorimo o vrlo važnom ovom paketu EU iz IPA II programa, dobro je kazati onu informaciju koju imamo svježiju u odnosu na informacije u trenutku kad je kolega Zvizdić 109 predlagao inicijativu. Ja imam informaciju iz Ministarstva civilnih poslova da je nakon zaduženja 29.12. od Vijeća ministara 30.12. Ministarstvo civilnih poslova poslalo akt Direkciji za europske integracije i da je taj akt 05.01. uz entitetske projektne prijedloge proslijeđen u Brisel na daljnju proceduru. Iduća intervencija u ovu inicijativu je bila na tragu onoga što je kolega Stevandić danas predlagao kao eventualno posebni zaključak. Opet imamo informaciju da Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH nije dobila do sada nijedan zahtjev koji se tiče uvoza cjepiva i ovaj, a sve da ga dobije nema vjerojatno adekvatne laboratorije ili opreme da taj posao uradi. Zato zaista u Zakonu o lijekovima i medicinskim sredstvima i ima ovaj presedan u članku 38. kojeg će vjerojatno trebati koristiti i tu smo ugradili Vijeća ministara, obzirom na nama poznatu subordinaciju između Vijeća ministara i ove Agencije za lijekove, tako da nam se čini da je to sretnije formulacija i ja bi bio zaista sretan da ovu vrstu izmjene konsenzusom ili jednom velikom većinom glasova u ovom Domu prihvatimo. Kažem, kao naš skroman, ali u granicama naše nadležnosti bitan doprinos rješavanju ove prevažne teme. Zahvaljujem.
Hvala zastupniku. Evo kolega Zvizdić kao predlagatelj se javlja da se izjasni o prijedlogu za modificiranje ove navedene inicijative. Izvolite kolega Zvizdiću.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Kožulu. Ja prihvatam Vaše inicijative i predlažem da sada na neki način preklopimo te dvije inicijative i napravimo jednu zajedničku inicijativu o kojoj ćemo se na kraju izjasniti. Evo zamolićemo sekretara da to uradi prije izjašnjavanja, da nam pročita integralni tekst moje inicijative i Vaših dopuna.
Hvala kolegi Zvizdiću. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prije no što pređemo na točku 42. predlažem da objedinimo raspravu o točkama od 42. do 44. jer je riječ o davanju suglasnosti za ratifikaciju materijala. Glasamo o objedinjavanju točaka od 42. do 44. Od ukupno 35 nazočnih – za 32, nema protiv, suzdržanih 3. Imamo opću, a ima i entitetska većina. Konstatiram da smo objedinili raspravu o točakama od 42. do 44. 110 Točke od 42. do 44. Ad. 42. – Ad. 44. Davanje suglasnosti na ratifikaciju sporazuma Povjerenstvo za vanjske poslove dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo je dalo mišljenja da su ispunjeni prethodni uvjeti da Zastupnički dom da suglasnost za ratifikaciju. Otvaram raspravu o točkama od 42. do 44. Nema prijavljenih u ovom trenutku. Zaključujem raspravu po točkama od 42. do 44. Time smo iscrpili današnji dnevni red 15. sjednice Zastupničkog doma. Sada je 20:20 minuta, slažete li se da damo pauzu za glasovanje do 20:45, je li dovoljno to? To je 25 minuta, ako budemo efikasni, ja se nadam da ćemo stići. Hvala lijepa, vidimo se ovdje u 20:45. [[PAUZA]]
[[nije uključen mikrofon]] Morte naglasiti o kojem zaključku točno glasujemo.
Broj jedan zaključak, zato pitam, zaključak u kojem se traži, da. 119 Molim vas ponovite glasanje, jer je kolegica Mirjana tražila. Da Zastupnički dom traži od Vijeća ministara da na prvoj sjednici stavi van snage zaključak koji je usvojio na vanrednoj sjednici, to je ovaj prvi. Dajte ponovo. Od ukupno 35 nazočnih – za 10, protiv 6, suzdržanih 19. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. Hoćemo li u drugi krug odma? Predlažem, ili nećete? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nećete, dobro, ostavljamo onda. Idemo na Prijedlog zaključka zastupnika Jasmina Ermića broj 2: Da se na prvoj hitnoj izmijeni Odluka o određivanju privremenih prihvatnih centara. Da se izjasnimo o ovom Zaključku. Od ukupno 35 nazočnih – za 12, protiv 8, suzdržanih 15. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. Hoćemo li odma u drugi krug? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Samo malo, koja je modificirana na prijedlog Kluba HDZ-a BiH i s čijom modifikacijom je predlagatelj suglasan. Molim vas dajte nam sad da glasanje, jer nismo do kraja. Ponovite nam glasanje. Od ukupno 35 nazočnih – za 31, protiv 1 [[zajednička diskusija]] 127 Želite da ponovimo glasanje? [[zajednička diskusija]]