Poštovani gosti otvaram 38. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednici su kao što je uobičajeno pozvati naši redoviti gosti i izaslanici iz međunarodnih i nevladinih organizacija koje prate rad Doma. Sve nazočne srdačno pozdravljam. Prema izvješću službe imamo 36 zastupnika koji nazoče sjednici. Konstatiram da imamo kvorum da možemo raditi i kvalitetno odlučivati. Svima se još jednom zahvaljujem. Vi ste dame i gospodo dobili prijedlog dnevnog reda ove sjednice. Sinoć smo održali sjednicu Proširenog kolegija i evo ja sada kao predsjedatelj u ime onih zaključaka kojih smo imali na sjednici Proširenog kolegija znači predlažem da se u dnevni red koji ste dobili uz ovih 18. točaka uvrsti i imenovanje članova, točka – Imenovanje članova Izborne komisije Bosne i Hercegovine, jer smo taj materijal dobili pismeno zaključak Proširenog kolegija i ukoliko stigne do početka sjednice daćemo ga uvrstiti u sjednicu i ja predlažem da to bude 19. točka dnevnog reda – Imenovanje članova Izborne komisije Bosne i Hercegovine, a molim do tada da se pripremimo za izjašnjavanje. Smatram da ovo se tiče zaključka Proširenog kolegija i da o ovom prijedlogu ne trebamo voditi dopune, ne trebamo voditi raspravu, a sada o cjelini prijedloga ja otvaram mogućnost zastupnicima. Ukoliko niko ne želi, ja vam se zaista zahvaljujem i konstatiram da 38. sjednica Zastupničkog doma ima sljedeći dnevni red 1. Zapisnici sa 35. i 36. sjednice, 2. Zastupnička pitanja i odgovori, 3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga Okvirnog zakona o registraciji poslovnih subjekata u Bosni i Hercegovini, po žurnom postupku, sukladno članku 104. Poslovnika, 4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o javnim nabavkama, također sukladno članku 104. Poslovnika, 5. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim pristojbama po 104. Poslovnika, 6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o Agenciji za unapređenje inozemnih investicija u Bosni i Hercegovini po 104. Poslovnika, 2 7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o Javnom radio televizijskom sustavu Bosne i Hercegovine članku 104. Poslovnika, 8. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o Javnom radio televizijskom servisu Bosne i Hercegovine po 104. Poslovnika, 9. Prijedlog zakona o osnivanju Instituta za mjeriteljstvo/metrologiju Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 10. Prijedlog zakona o osnivanju Instituta za intelektualno vlasništvo Bosne i Hercegvine (prvo čitanje), 11. Prijedlog zakona o osnivanju Instituta za standardizaciju Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) - predlagatelj zastupnik Tihomir Gligorić, 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uporabi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj zastupnik Vinko Zorić, 14. Izvješće zajedničkog povjerenstva o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu Bosne i Hercegovine, 15. Izvješće zajedničke zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini, 16. Prijedlog zaključka o proceduri razmatranja prijedloga zakona u Zastupničkom domu kada je Izvješće nadležnog povjerenstva negativno, 17. Imenovanje članova Povjerenstva za koncesije Bosne i Hercegovine, 18. Imenovanje tri člana u zajedničko povjerenstvo oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu: a) Zakona o osnivanju Kompanije za prenos električne energije u Bosni i Hercegovini i b) Zakona o osnivanju Nezavisnog operatora sustava za prenosni sustav u Bosni i Hercegovini pod 19. Imenovanje članova Izborne komisije Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, uvaženi zastupnici prelazimo na rad po usvojenom dnevnom redu. Prva točka je Ad.1. Zapisnici sa 35. i 36. sjednice Dobili ste ih blagovremeno. Ja otvaram raspravu. Dok se neko ne javi, mislim da je to u zapisniku sa 36. sjednice gdje se govori o izvješću Komisije za ljudska prava vezano za Tržnicu Arizona, mislim da termin Ravno je Ravne Brčko, a ne Ravno i mislim da se radi o različitim mjestima. Treba ispraviti u zapisniku. Ko želi dalje oko zapisnika? Ne želi niko. Zaključujem raspravu o zapisnicima sa 35. i 36. sjednice Zastupničkog doma i molim zastupnike da se izjasnimo o zapisnicima zajednički i sa 35. i 36. sjednice uz ovu primjedbu koju sam dao. 3 Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 35 glasova za usvojili zapisnike sa 35 i 36 sjednice Zastupničkog doma. Ja se zahvaljujem svim zastupnicima. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda. To su Ad.2. Zastupnička pitanja i odgovori Odgovore na pitanja dobili su zastupnici Ivo Lozančić i Nijaz Duraković, pitanja postavljena na 28. sjednici. Gospodin Tihomir Gligorić, Milođ Jovanović, Muhamed Moranjkić, Mehmed Suljkanović i Momčilo Novaković, na pitanja postavljena na 29 sjednici. Gospodin Selim Bešlagić na pitanje postavljeno na 30. sjednici. I gospoda Momčilo Novaković i Vinko Zorić na pitanja postavljena na 33. sjednici i gospodin Milorad Živković na pitanje postavljena 35. sjednici. Otvaram raspravu, odnosno mogućnost komentara na dobijene odgovore. Želi li neko? Gospodin Muhamed Moranjkić. Izvolite. Pa gospodin Novaković, pa gospodin Jovanović.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam dobio, odnosno bolje rečeno postavio poslaničko pitanje koje je bilo izraženo u tri potpitanja. Prva dva su više tehničke i računske prirode, a treće u suštini je ocjena i procjena koja je trebala da ima i primjese politike. Izvještavam i Kolegij i Parlament da mi je odgovoreno praktično na prva dva potpitanja. Treće koje je trebalo po težini da bude najmanje 50% ukupnog mog pitanja nije ni dotaknuto, ni spomenuto, a kamo li da je bilo šta odgovoreno, što znači da tražim da se bar na taj treći dio odgovora koji je lijepo formulisan kao broj 3 odgovori. Ali istovremeno moram da obavijestim Parlament i Kolegijum da bar ja do sada kako stoji, u ovom parlamentu stoji, a nisam imao priliku da registrujem da je to i jednom drugom poslaniku ili zastupniku u ovom parlamentu na neodgovoreno ili djelimično odgovoreno pitanje neko naknadno odgovarao, pa bi želi da se to registruje i da se skrene pažnja onima kojima je upućeno pitanje i ne zadovoljstvo zastupnika da to obnove. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Moranjkiću. Riječ ima gospodin Novaković.
Ja ću prokomentarisati prije svega ovo pitanje koje sam postavio na 29. sjednici, dakle kakva je nacionalna struktura zaposlenih u Regulatornoj agenciji za komunikacije? Moram reći da sam mnogo saznao iz ovog odgovora. Saznao sam da ne treba da se zna kakva je nacionalna struktura, jer da treba onda bi ovdje bilo napisano. Ranije sam saznao da ne treba ni da se zna kolika je plata u ovoj agenciji, jer kada smo postavili takva 4 poslanička pitanja nismo dobili odgovore ni na to pitanje. Ali smo dobili odgovor da je Agencija nezavisna i samostalna upravna organizacija Bosne i Hercegovine. A to smo znali i da je nazavisna i da je samostalna. Ne znam da li je ovo nezavisna i samostalna podrazumjeva da se za nju ne smije ni pitati ništa. I dokle je ona i nezavisna i dokle je samostalna i da li su ostale upravne organizacije u Bosni i Hercegovini nezavisne i samostalne. Ja tražim da se moje pitanje ponovi. Dakle ponavljam ovo pitanje i molim da se uz moje pitanje dostavi i ovo što sam sada rekao. Dakle dio stenograma kojim komentarišem odgovor na ovo pitanje. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Riječ ima gospodin Miloš Jovanović, a onda gospodin Petar Kunić, pa gospodin Vinko Zorić.
Ja sam djelimično zadovoljan sa odgovorom na postavljeno pitanje. Nisam ni očekivao da će se nešto spektakularno desiti i da će se neke sankcije preduzeti protiv ambasadora Bosne i Hercegovine u Švedskoj i ambasadora Bosne i Hercegovine pri Misiji UN u Njujorku, ali ono što sam zadovoljan i što je makar dobro iz ovog mog pitanja, što je Ministarstvo inostranih poslova uradilo kodeks javnih istupa u Konzularno diplomatskoj mreži i volio bih ako bi Skupština mogla da dobije znači tekst. Znači da ne postavljam pitanje ponovo, ali da i mi dobijemo znači kako izgleda sam tekst odnosno kodeks javnih istupa naših predstavnika koji su vani. Eto toliko.
Hvala lijepo gospodine Novakoviću. Gospodin Kunić.
Poštovani predsjedniče ja sam htio na konstataciju gospodina Novakovića. Naime, odgovor je dobar. Zašto je odgovor dobar? Zato što je izričito rečeno koji je status te institucije. Status je institucije kao upravne organizacije. Upravna organizacija je dio upravnog sistema institutcija Bosne i Hercegovine. Prema tome, upravna organizacija ako nije pod direktnim ingerencijama nekog ministarstva, ono je pod ingerencijama Savjeta ministara. Dakle Savjet ministara je taj koji kontroliše rad upravne organizacije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Gospodin Zorić.
Ja sam također dobio odgovor na ponovljeno pitanje, dakle dva puta sam otprilike postavio jedno te isto pitanje i dobro odgovor je da to nije u nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, da je u nadležnosti entitetskih, radi se o uređenju graničnih prijelaza i svemu onomu što ide uz granične prijelaze pa u zadnjem stavku se kaže da će se sada to uz novu 5 upravu za indirektno oporezivanje koja je državni organ uprave itd. Vijeće ministara moći direktno utjecati na unapređenje rada svih graničnih službi. Ja znam jer živim u pograničnom području da, ja sam pitao šta će ovaj ministarstvo, šta će Vijeće ministara poduzeti ovdje. Kaže da će moći, a ne kaže šta će. Ja živim u pograničnom području i znam svakodnevno komuniciram sa ljudima sa druge strane granice i znam da je Hrvatska svugdje, ili skoro svugdje ili posebno te prijelaze međunarodnog karaktera uredila na način da je u pograničnom području izgradila rasvjetu u duljini od 10 km, mnogostupe ili trotoare, da je uredila cestovne prilaze, a kada ulazite iz pravca Imotskoga u prema Grudama ulazite u mrak. Ja se divim hrabrosti recimo predsjedatelja Vijeća ministara kada on kaže - ako je u Hrvatsku za turiste 100 eur-a mi ćemo uvesti 500 eur-a. Ali bi volio da bar kaže ako je u Hrvatskoj 10 km, mi ćemo 5 km. Ne mora 5 puta više, može duplo manje. Mi ćemo, ne mi ćemo do nove godine, nego mi ćemo kada kada Vijeće ministara preuzme kompletno to kako kažu u ovom zadnjem dijelu odgovora, nego oni samo kažu da će moći utjecati. Mislim da pitanje nije korektno i da nije lijepo, pogotovo jer i ja želim da se Bosna i Hercegovine uspoređuje sa susjednim državama, a posebno sa Hrvatskom koja je malo, htjeli mi to priznati ili ne otišla ispred nas, pa da se uspoređujemo i u tome, da ja ne ulazim iz zone svjetla u zonu mraka. I ne samo ja, nego i ljudi koji dolaze, a preko tog prijelaza najviše ljudi uđe prema Međugorju, najviše ljudi dakle turista uđe na tim graničnom prijelazu prema Međugorju, mislim da i to daje jednu sliku o Bosni i Hercegovini i ja sam iz tog razloga postavljao dva puta jedno te isto pitanje, a zahvaljujem se, mislim da se radi o Direkciji za ceste koja održava magistralne puteve što je jednu veliku ogromnu rupu zakrpala, a to sam spominjao zadnji put u zastupničkom pitanju, to je nekih moža 15 kvadrata asfalta i dobro je da je to zakrpano da se može ući uopće u Bosnu i Hercegovinu. Ja bih volio da ne meni se odgovori na pitanje i ne bi volio da neko ovo shvati kao cinizam bilo koje prirode. Ja bih volio da Vijeće ministara sve granične prijelaze, pogotovo međunarodnog karaktera stavi sebi u prioritet ako mislimo, a mislim da je to prva slika i prvi dojam kada se ulazi u jednu državu kako izgleda granični prijelaz i ono oko graničnog prijelaza, ponavaljam, posebno noću, ali danju. Možda je bolje da na neke granične prijelaze se ulazi noću, jer se ne vidi smeće. Dakle iz tog razloga je dobro ući noću, a s druge strane evo i mislim ako, a graničimo samo ne znam kakvi su granični prijelazi sa Srbijom i Crnom Gorom, a mislim da nam je vrlo teško govoriti jer stalno komentiraju i za mene, a ja ću sve replike pretrpiti i pustite me još samo jednu minutu da završim. Dakle ne znam kako izgledaju granični prijelazi prema Srbiji i Crnoj Gori jer tamo nikada nisam bio, a
Možete pustiti gospodina Zorića jednu minutu, jest da je njegovo komentar inspirativan, ali evo.
Evo zahvaljujem se Kuniću koji je to napomenuo i ja stalno govorim jer sam i član Komisije za vanjske poslove da odemo u posjetu Srbiji i Crnoj Gori, jer mi je to jedinstvena 6 prilika biti tamo. Imam žarku želju dakle. Ne znam kakvi su ti prijelazi sa one strane je li, ali prijelazi sa strane Hrvatske prema Bosni i Hercegovini su u priliku dobro uređeni i lijepo izgledaju. Mislim da bi trebalo napraviti jedan plan kako to urediti da ne postavljam ni ja ni bilo ko od nas ponovo ovakva ili slična pitanja, ako je neko shvatio možda i inspirativno kao predsjedatelj to nije loše.
Hvala lijepo. Tko je bio sljedeći? Da li ima još komentara na dobivene odgovore. Da li želi netko od zastupnika? Gospodin Duraković. Izvolite gospodine Durakoviću. Ne, ovo su još komentari na dobivene odgovore.
Moje pitanje se odnosilo na projekat tzv. Gornji horizonata, odnosno prevođenje voda u Hercegovini. Ja sam dobio vrlo opširan odgovor koji uglavnom potvrđuje one sumnje koje su bile prisutne i u stručnoj i u ukupnoj javnosti. Naime, iz te analize koju je sačinila ekspertna grupa od 10 stručnjaka, ispada da niko ne može garantirati tokove rijeka Bregave, Bune, Bunice i da taj projekat zapravo garantira nekakav biološki minimum. A ne govori se šta je taj minimum itd. Suštinski problem u ovom slučaju jeste da se radi o prevođenju voda iz jednoga slijeva u drugi. U ovom slučaju iz tzv. neretvanjskog sliva u Jadranski sliv što je suprotno i međunarodnim zakonima i domaćim propisima i što se ne može raditi. I drugo je problem isto što su radovi na problijanju tunela između dabarskog i faktičnog polja do bilečkoga jezera nastavljeni kod svih upozorenja i ja mislim da su oni već finalizirani, dakle radi se o jednoj izuzetno da kažem opasnoj stvari. Naime, po svim analizama stručnih ljudi, eksperata, peneologa, hidrologa, inžinjera itd. može biti ugroženo cijelo područje od Berkovića to je Dabarskoga polja preko Ljubinja Stoca do Glavatićeva kod Konjica i da će mnoga vrela, živa vrela koja su u Hercegovini jedini izvor života, a njih je preko hiljadu biti ugašena, da će ove tri rijeke i eventualno još i Krupa itd. biti dovedene u pitanje, da će se svest dakle na biološki minimum što bi značilo jednu najveću ekološku katastrofu u Evropi i mene čudi indolentnost naših organa i institucija da se doista, čak su neke međunarodne organizacije počev od UNESC-oa i slično već poduzele određene korake i iskazale svoju zabrinutost lično, a ja uglavnom dobijam odgovor koji je eto tek tako neka, šupljiranje, jer niko ništa ne garantira i zapravo, evo i sam događaj u vezi sa plavljenjem Popovog polja sada pokazuju koliko je to opasan projekat. Šta će biti poslije ako se to realizira, to samo možemo naslutiti. Dakle ja bih ovim, ovoj gospodi ponovio ovo pitanje i da im kažem Vijeću ministara da nam kažu šta oni konkretno čine da se taj projekat zaustavi, jer je suprotan svim zakonskim propisima, nelegalan i znači prevođenje voda čitavog jednoga područja najmanje 500 km2. Hvala vam. 7
Zahvaljujem se gospodinu Duraković. Nema više komentara na dobivene odgovore. Prelazimo na nova zastupnička pitanja. Prvi se javio gospdin Nikola Špirić, zamjenik predsjedavajućeg, pa gospodin Ćeman, pagospodin Avdić, pa gospodin Križanović, pa gospođa Palavrić. Nemojte se molim vas ljutiti. Pokušavam stvarno biti korektan. Svi ćete dobiti priliku, pa gospodin Lagumdžija, pa gospodin Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, ja imam dva pitanja i ako naravno u posljednje vrijeme ne dobijam odgovore, ali pretpostavljam da su pitanja takvog sadržaja i da se ne želi dati, da su tako koncipirana da se ne želi dati odgovor. Ali evo prvo pitanje, svjedoci smo ovih dana da institucije vlasti Bosne i Hercegovine koje treba da brinu o unutrašnjoj bezbjednosti daju izjave koje govore da unutrašnja bezbjednost nije na najvećem nivou i da nažalost Bosna i Hercegovina, umjesto da ubrza put ka evropskim i evroatlanskim integracijama dobija nažalost entitet nestabilne zemlje. U tom smislu želim da postavim pitanje Ministarstvu bezbjednosti, a vezano je za izjave zamjenika ministra gospodina Dragana Mektića koji je izjavio i danas to možete čitati u medijima da u Bosni i Hercegovini djeluju dakle, citiram - u Bosni i Hercegovini djeluju organizacije koje su na određen način povezane sa alkaidom. Dakle najbitnije ministarstvo bezbjednosti izlazi u javnosti sa takvim informacijama, bez osjećaja potrebe da o tim stvarima u fomri u kojoj može obavijesti državni Parlament ili da poduzima mjere da toga nema. Hoću da kažem da to nisu, dakle ukoliko su tačne izjave želim odgovor – Šta ministarstvo resorno radi da toga ne bude da se te veze presjeku i da se stvori stabilan ambijen? Ukoliko toga nema da se kaže da toga nema? I drugo pitanje je Predsjedništvu, takođe iz medija saznajem, a to je žalosno i mislim da je to stvarno činjenica koja bi morala da probudi uspale savjesti onih koji određuju kandidate i vode kadrovsku politiku Bosne i Hercegovine, - da li je tačno da je bošnjački oficir za vezu pri Hagu Amir Ahmić ukrao i odnjeo namještaj iz stana direktora SIP-e u vrijednosti od 50 hiljada maraka i da se vodi spor oko vrijednosti tog namještaja na sudu? Jel moguće da Predsjedništvo takve kandidate šalje, bez obzira čiji interes zastupaju, da li odvojeno jednog naroda ili pojedinačno interese Bosne i Hercegovine i šta će Predsjedništvo učiniti da ukoliko je to tačno takvog kandidata vrati u Bosnu i Hercegovinu i da ljudi odgovaraju? Jedno je vrijeme Visoki predstavnik sankcionisao ljude koji nisu mogli na listu ako je stanovao u tuđem stanu i bio izbjeglica itd. Ali izgleda da je ovdje što veći lopov, veća funkcija mu je zagarantovana. Dakle pitam Predsjedništvo 8 - Šta će uraditi, ili će po vlastitim aršinima određivati kandidate slične sebi? Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Riječ ima gospodin Ćeman.
Ja imam tri pitanja. Ona su rezultat mojih kontakata sa ljudima koje predstavljam, odnosno email-om koji sam dobio i uz na neki način obavezu da ih prezentiram i uputim nadležnima. 1. Nedavno je prema informaciji koji su objavili i naši mediji Republika Slovenija uvela obavezno komercijalno putničko osiguranje, čak i u tranzitnu vizu. Ovom mjerom su pogođeni i građani BiH, naravno. Moje pitanje Vijeću ministara glasi: - Da li su efekti ovih mjera analizirani i ima li osnova i da li se razmišlja o recipročnim mjerama? Raspolažu li naši nadležni organi podacima o eventualnim mjerama iste ili slične vrste od strane drugih susjednih zemalja i šta se namjerava poduzeti? Tražim pisani odgovor. 2. U više navrata postavljano je pitanje i apelirano na sve nadležne da poduzmu sve što je u njihovoj moći Predsjedništvo BiH, Ministarstvo vanjskih poslova itd. kako bi se vizni režim za građane Bosne i Hercegovine koji putuju, posebno u neke evropske zemlje izmjenio i time olakšalo putovanje. Posebno privrednicima, ali i drugim kategorijama građana. Stanje se nije poboljšalo. Pitanje je ovaj puta našoj delegaciji u OSCE-u, odnosno Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope - Može li se šta u okviru ovih tijela aktuelizirati ovo pitanje i dobiti podrška za pravilniji povoljniji vizni režim za naše građane? To je dakle pitanje. Inicirajte ovo pitanje pogotovo, jer ni svi građani Bosne i Hercegovine po ovom pitanju nemaju isti tretman. Privilegovani su naime nosioci, odnosno imaoci više pasoša. To je već poznato. Tražim pisani odgovor. I posljednje pitanje 3. Iz pojedinih država građani Bosne i Hercegovine koji vade pasoše u našim diplomatsko konzularnim predstavništvima se žale na neopravdano duge procedure i stim u vezi teškoće koje imaju zbog čega se negdje čeka i više od 3 mjeseca za pasoš. Pitanje ministru vanjskih poslove - Kada već toliko putuje po svijetu svrati li u naša diplomatsko konzularna predstavništva i provjeri li efikasnost rada u interesu građana Bosne i Hercegovine? U ovom slučaju je pitanje vezano za slučaj u konzularnom odjelu ambasade u SAD-u. Istovremeno i sugestija. Učiniti maksimalno sve što možete da građani Bosne i Hercegovine ne izgube vjeru u našu zemlju i njenu diplomatsku službu kako ne bismo došli u situaciju da nam više i ne traže pasoše i slične stvari, odricanje naime od državljansta je izgleda njima u ovakvim situacijama jedini izbor. Naravno i za ovo tražim pisani odgovor. Hvala.
Hvala gospodinu Ćemanu. Riječ ima gospodin Sead Avdić. Izvolite. 9
Dame i gospodo, koleginice i kolege, poštovano predsjedništvo i poštovani gosti, članovi Vijeća ministara, u ime grupe poslanika mi predlažemo da se nakon okončanja sjednice 18. juna u petak, održi tematska sjednica Predsjedništva Doma Parlamentarne skupštine BiH, normalno uvažavajući i vjerske obaveze kako pojedinih poslanika petkom. Ali ako se ikako može da se to organizira u petak, ako ne onda do30. juna ovog tekućeg mjeseca. Znači Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i predstavnika OHR-a na čelu sa Visokim predstavnikom gospodinom Eždaunom uz dnevni red 1. Razmatranje aktuelne političke situacije u BiH sa aspekta odnosa OHR-a i zakonodavne i izvršne vlasti u BiH. Obrazloženje je sasvim jasno. Na Vijeću Evrope imate izvještaj Monitoring komiteta o stanju u Bosni i Hercegovini. Imamo činjenicu da je Bosna i Hercegovina još uvijek zemlja ograničenog i političkog i ekonomskog suvereniteta. Imate razvoj svijesti u Bosni i Hercegovini koja ide ka tome da jednostavno prihvata prisustvo međunarodne zajednice i OHR-a kao klasični protektorat nad državom Bosnom i Hercegovinom i u tom smislu, zagovarajući partnerske odnose i ravnopravan dijalog sa predstavnicima međunarodne zajednice, mislim da je krajnje vrijeme da održimo ovakvu jednu sjednicu na dobrobit, prije svega ovih otvorenih problema koji jesu prisutni u Bosni i Hercegovini i prije istambulskog zasjedanja i jednostavno zahtjeva utemeljenog sasvim jasno da tražimo povodom prijema 10 novih zemalja u EZ, Bosna i Hercegovina će ostati izolirana na ovom prostoru. Moramo tražiti uvođenje bezviznog režima za Bosnu i Hercegovinu, ili bar olakšice u jednostavno viznom režimu za građane Bosne i Hercegovine. Znači jedno od vitalnih pitanja, to je samo jedno malo pitanje u kolgomeratu jednostavno pitanja i klasičnih problema koji stoje pred Bosnom i Hercegovinom. Znači još jedanputa ako je ikako moguće idući petak, ako ne onda do 30. juna razmatranje aktuelne političke situacije u BiH sa aspekta odnosa OHR-a i zakonodavne i izvršne vlasti u Bosni i Hercegovini. Hvala vam.
Ovo nije bilo pitanje nego prijedlog.
Sugestija, sugestija.
Znate proceduru za takvu vrstu inicijativa. Ja osobno sam davno na stajalištu da moramo dogovoriti transfer kompetencija ako želimo biti ozbiljan međunarodni subjekt. Drago mi je da sada i drugi zastupnici prepoznaju tu potrebu koja je sigurno jedna od krucijalnog značaja za Bosnu i Hercegovinu i njene ljude. Sljedeći je gospodin Jozo Križanović. 10
Gospodine predsjedavajući, ja sam jedan od zastupnika koji u ovom domu rijetko postavlja zastupnička pitanja. Ja sam o tom razlogu govorio na 30. sjednici, prije otprilike 4 mjeseca, jer praksa odgovora na zastupnička pitanja osobno mene demotivira da se uključujem u ovo, ali evo danas ću zapravo ponoviti dva pitanja na koja nikada nisam dobio odgovor. Jedno je postavljeno prije 14 mjeseci, a drugo prije četiri mjeseca. I sami ste danas u uvodu na odgovore na zastupnička pitanja pominjali da se odgovori dostavljaju na pitanja koja su postavljena na 28., 27. sjednici itd. Dakle moje prvo pitanje koje sam postavio prije 14 mjeseci, a na koje nisam dobio odgovor, želim ga ponoviti, formuliraću ga vrlo kratko. Formuliraću ga onako kako sam ga i tada formulirao. Upućeno je Vijeću ministara i glasi - Hoće li Vijeće minsitara i ako hoće kada će pokrenuti proceduru kojom bi naša himna dobila riječi? Drugo pitanje koje sam prije četiri mjeseca uputio ovom našem kolegiju odnosi se upravo na instituciju zastupničkih pitanja. Ja sam tom prilikom iznjeo jednu kratku analizu zastupničkih pitanja i odgovora za prošlu godinu i sada vas ne bih zamarao tim podacima, ali bih zamolio pitanje koje se odnosi dakle na naš kolegij koje glasi - Hoće li, kada i što poduzeti naš kolegij, ovog doma dakle s ciljem da osigura, prije svega pridržavanje odredaba našeg poslovnika o radu Zastupničkog doma kad su u pitanju, kada je u pitanju institut zastupničkih pitanja? I drugo sa ciljem dakle da reafirmira zastupnička pitanja kao vrlo važan instrument informiranja javnosti i kontrole izvršne vlasti od strane ovog parlamenta. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Križanoviću. Riječ ima gospođa Seada Palavrić. Izvolite.
Hvala. Moje prvo pitanje je upućeno Uredu za veterinarstvo Bosne i Hercegovine i glasi - Šta je Ured za veterinarstvo BiH učinio u posljednjih godinu dana na sprečavanju uvoza nezdrave hrane u Bosnu i Hercegovinu? Drugo pitanje upućujem Direkciji za evropske integracije i glasi - Dokle se stiglo sa ispunjenjem uvjeta za certificiranje poljoprivrednih proizvoda u svrhu njihovog izvoza na tržište zemalja EU? Treće pitanje odnosi se na Zakon o državnoj službi prema kome svaka institucija mora imati ombucmena koji će paziti na prava državnih službenika. Stoga pitam Vijeće ministara - Koliko u Bosni i Hercegovini na nivou Bosne i Hercegovine i na nivou entiteta i Brčko Distrikta ima institucija i ombucmena u smislu Zakona o državnoj službi? Sljedeće pitanje je Agenciji za državnu službu BiH - Zašto postupci popune upražnjenih radnih mjesta i pored zakonskog skraćenja rokova i dalje traju mjesecima? 11 I posljednje je inicijativa, kao što znamo ovaj dom je usvojio zaključak kojim je zahtjevao od MIP-a da obaveže DKP-ove da svakom građaninu Bosne i Hercegovine kojem je izdat pasoš pošalje zahtjev za registriranje za predstojeće izbore. Dobili smo obavijest od minsitar unutrašnjih, inozemnih poslova da za to nema sredstava. Danas je 9. Ja molim Kolegij da zajedno sa Vijećem ministara omogući korištenje budžetskih rezervi u ove svhre kako ne bismo propustili još naredih sedam dana za registraciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Palavrić. Riječ ima gospodin Lagumdžija.
...Ja sam urijetko ovim opozicionim pitanjima kolega SDA gospođe Palavrić, gospodine Ćeman po tonu. Naime, mi smo dobili odgovor na pitanje koje je postavio kolega Jovanović, ako se ne varam i u njemu vrlo jasno stoji da naš ambasador u UN Mirza Kuršljugić je se ponašao u skladu sa onim što su bile njegove ovlasti i da sve ono što je govorio je govorio uz saglasnost nadležnih ljudi u ministarstvu, bez obzira kako su se oni usaglasili. Međutim, ja sam čekao da se dobije odgovor na ovo pitanje da bi postavio pitanje - Šta je Ministarstvo vanjskih poslova Bosne i Hercegovine i Predsjedništvo Bosne i Hercegovine uradilo da zaštiti ugled zemlje kroz odgovarajuću zaštitu naših predstavnika vani, prije svega ambasadora Bosne i Hercegovine koji se optužuju bez ikakvih osnova, pa čak i da su saradnici sa različitim terorističkim organizacijama, kao što je to slučaj upravo bio sa ambasadorom Bosne i Hercegovine u UN-a dr. Mirzom Kuršljugićem kojeg je primitivno i lažno već duže vrijeme optužio bivši uposlenik Ministarstva vanjskih poslova. Inače ko je zainteresovan mogu mu sve reći gospodinu o kojem je riječ? Dakle, gospodine Kuršljugić se već duže vrijeme uz prešutnu, pa čak i aktivnu saglasnost pojedinih entitetskih institucija optužuje da je čelnik alkaide u Americi. Dakle moje pitanje je - Zašto se do sada na tako nešto nije odgovorilo na pravi način? Zašto se nisu kaznili ljudi koji tako nešto čine neodgovorno i time brukaju doslovno ovu zemlju i zašto ministar Ivanić ne reaguje na ovakve sramne optužbe i odgovorne ne kazni na odgovorajući način pa ukoliko je tačna optužba i to se zna šta treba uraditi? Ali ovo je brutalno valjanje po blatu Bosne i Hercegovine izvan naše zemlje zašta je direktno odgovorno Predsjedništvo i ministar Ivanić i tražim od njih odgovor na ovu temu. Ponukan punom podrškom koju dajem za ono što je kolega Avdić iznjeo, ja gospodine predsjedavajući bi samo uputio inicijativu, odnosno može li interpelacija, da li je to interpelacija u skladu sa članom 130. da se održi, pošto nije definisano da li u okviru sa interpelacijom u okviru tačke dnevnog reda neki iznose, ali bi ja u kontekstu, ovo može biti u kontekstu prijedloga po osnovu zasjedanja sa OHR-om povodom Izvještaja Vijeća Evrope koji se priprema i koji rezultira obavezama i OHR-a i našim institucijama o kojima je kolega Avdić govorio, ali ja tražim gospodine predsjedavajući da se održi posebna sjedncia Parlamentarna skupštine prije istambulskog samita sa Vijećem minsitara i Predsjedništvo gdje bi se uputio poziv za prijem Bosne i Hercegovine u Partnerstvo za mir i analizirao 12 proces naših daljih obaveza i aktivnosti što brže dolaska do ugovora o stabilizaciji i pridruživanju. Molim da se razmotri i da Kolegij razmisli da se ta sjednica održi prije Istambula, jer mnogi od nas smatraju i rade u svojim kapacitetima da se učini sve da se ova zemlja primi u Partnerstvo za mir, bez obzira na sve, pa i da se kazne oni koji ne rade svoj posao da čitava zemlja ne bude talac neodgovornih ljudi, pa čak i optuženih ratnih zločinaca. I molim da se o tome izjasnimo što prije, ako treba u formi interpelacije, jer po članu 130. ..ja imam pismeno u toj formi, ukoliko, pa bi onda Kolegij uputio da Kolegij onda uputi Predsjedništvu, ali ja ću koristiti svoju poslovničku obavezu, poslovničku mogućnost člana 130. interpelacije ukoliko ne postoji spremnost, a vjerujem da postoji da se prije Istambula pokažemo kao ozbiljni ljudi.
Hvala lijepo gospodinu Lagumdžiji. Riječ ima gospodin Tihomir Gligorić i gospodin, prije gospodina Gligorića gospodin Živković, ispravak netočnog navoda ili replika, ne znam.
Pa nije ni replika, ni ispravak netačnog navoda, nego htio sam da se nadovežem na ovo što je gospodin Lagumdžija pričao u vezi sa DKP-e mrežom. Naime i ja sam dobio odgovor na ovo pitanje, ali stanje je trenutno ovako da mi u Komisiji za spoljne poslove obrađujemo DKP mrežu, odnosno prikupljamo materijale i naša je namjera bila da sa takvim izvještajem i tačkom dnevnog reda izađemo pred ovaj parlament, jer problemi su ne samo tu, nego i činjenica da neki od ambasadora bije svoju ženu u Londonu ili švercuje cigarete u Norveškoj itd. itd. Znači sa tim pitanjem koje ste vi pokrenuli mi smo htjeli jednu malo širu temu da otvorimo i da vidimo to stanje u DKP mreži da sa ovim parlamentom ovaj idemo sa tačkom dnevnog reda. Eto samo toliko hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću. Riječ ima gospodin Gligorić.
...prethodno kada je trebalo vezano za odgovor na poslaničko pitanje, najkraće da kažem da nisam zadovoljan, a pitao sam - zašto funkcioneri u Bosni i Hercegovini svojim izjavama i postupcima stvaraju tenzije i destabilizuju ustavni poredak ove zemlje i naravno time dovode jednostavno u pitanje kredibilitet države na unutrašnjem i na vanjskom planu? U ovom odgovoru praktično ništa nije rečeno. Nema pitanja odgovornosti tako da zaista jedan normalan čovjek ne može biti zadovoljan takvim nekim diplomatskim driblingom koje je Ministarstvo vanjskih poslova napisalo. Ja postaljvam sljedeće poslaničko pitanje - Imam saznanja da su za naplatu prispjela izvjesna potraživanja po osnovu izgubljenih sporova vođenih pred odgovarajućim sudovima protiv Bosne i 13 Hercegovine. Radi se čak o iznosu od 3 miliona maraka, zbog čega se došlo u situaciju da se možda i blokira budžet institucija Bosne i Hercegovine. U vezi sa ovim, vidite predsjednik Komisije, pratite dobro, u vezi sa ovim postavljam Savjetu ministara sljedeća pitanja i tražim pismene informacije 1. O kakvim se sporovima radi, koji subjekt je proizveo tu situaciju da država BiH bude tužena? 2. Kakvo je bilo zastupanje Bosna i Hercegovine, odnosno da li je odbrana pred sudom bila adekvatna? 3. Kolika su stvarna potraživanja na teret budžeta intitucija BiH i 4. Koliko još ima sličnih sporova koji će možda opteretiti budžet institucija Bosne i Hercegovine? Kada dobijem odgovor onda ću da proširim sve ovo i ova saznanja koja imam, ali u najkraćem kako je moguće da entitet Federacije BiH naplaćuje praktično se iz budžeta institucija BiH, kada znamo da iste takve probleme ima i drugi entitet Republika Srpska, blokiraju se njeni računi, njen budžet, izmiruje sve obaveze zbog toga što je neko tužio nekoga u Republici Srpskoj, a ovdje znači sporove iz jednog entiteta dižemo na nivo zajedničkih institucija i parama koje su namjenski predviđene za nešto drugo došli smo u situaciju da plačamo nečije gluposti u Federaciji BiH. Zato vas molim, tačno za Predsjedništvo BiH, počećemo od njih itd. Prema tome, ja vas molim da dobijem što prije odgovor u pisanoj formi, da on bude iskren i da vidimo koliko smo zaista na taj način došli u poziciju da putem organizovanog kriminala obezbjedimo i kažemo – vi ćete tužiti BiH, zna se kome dođe kod kojeg sudije, zna se kako to po hitnom postupku radi, ko brani i kako pravobranioci zastupaju interese, čiji su interesi da li BiH itd., pa ćete vidjeti kako se jednostavno dogovorom lijepo skidaju pare sa budžeta BiH. A onda vi kažete nema za putovanja, nema za ovo, nema za ono, nema za plate itd., a pogledajte kako vam se perfidno provukla jedna radnja ili organizovani kriminal da skidaju nam sredstva sa računa, a da vas to gospodo ne zanima. Molim vas pismeni odgovor. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Riječ ima gospodin Jusufović Munib, neka se pripremi gospodin Novaković. Imamo još četiri zastupnička pitanja, gospodin Živković i gospodin Filip Andrić.
Gospodine predsjedavajući, ja ću tačno nastavi, ali sada u zvaničnoj formi sozbirom da je druga sjednica krenula ono pitanje koje sam pomunuo u sklopu dnevnog reda na prvoj sjednici, pitanje se odnosi ponovo na, odnosno inicijativa Ministarstvu pravde da u skladu sa Zakonom već usvojenim o Visokom pravosudnom vijeću obavi svoje aktivnosti izkoordinira izbor ovog vijeća u skladu sa Zakonom. Tako je rečeno. Ovo je pitanje u ime mene, u ime Kluba, u ime još mnogo kolega u konsultacijama na sjednici. 14 Dalje, da upozori, odnosno poduzme aktivnosti u vezi da nazovemo nesporazuma, odnosno grubog kršenja od strane OHR-a već usvojenih zakona. Znači da obavi komunikaciju sa OHR-om i da vidi se zašto je do toga došlo. Ja bih želio da predpostavim da Visoki predstavnik je ovo uradio ne znajući, nehotice. Bojim se da određeni činovnici nisu to prejudicirali, ali uostalom neka Ministarstvo pravde koje je zaduženo obavi te aktivnosti sa OHR-om i da vidi u čemu je problem. Treće. Ukoliko to Ministarstvo pravde ne uradi, predlažem i predlažemo da postavimo pitanje odgovornosti tog ministarstva ponovo na Parlamentu. To je što je u vezi sa pitanjem. Molim vas sada predsjedavajući, kao Kolegij, istovremeno funkcionere zajedničkih službi u Domu ovom itd. da u buduće provedete malo bolju organizaciju i da poslanici svoja poslanička i zastupnici ne nose više tamo. Ja vam želim prenjeti pozitivna iskustva iz Parlamenta Republike Srpske gdje personal koji prati i servisira rad Parlametna apsolutno u toku sjednice prati poslanike, a ne da hodaju od stola do stola, neka to radi gospoda. Izvolite organizujte se i ako ima poslaničko pitanje, inicijativa to se odnosi na stručne službe, neka dođu i neka uzmu od zastupnika, a ne da mi izlazimo do stolova tamo i ganjamo i tražimo. Ovo je inicijativa. Ja vas molim da se to u buduće radi, a ja ću ostaviti inicijativu ovdje na sto, ako neće da uzmu smatrajte ...Toliko i hvala.
Hvala lijepo gospodine Jusufoviću. U svakom slučaju ova drugi dio Kolegij će razmotriti. Riječ ima sada gospodin Novaković. Da li ste vi gospodine Lozančiću takođe tražili riječ? Imam ovdje pritisnuto. Zato. Znači još imamo gospdodina Novakovića i gospodina Filipa Andrića.
Zahvaljujem. Moje pitanje glasi - Mogu li poslanici svi ili bar članovi stalnih delegacija dobiti šengenske vize za period od 6 mjeseci, bar šest mjeseci i šta je potrebno da se to uradi? - Šta je Ministarstvo inostranih poslova poduzelo da se ovo pitanje riješi? Pitanje je upućeno Ministarstvu inostranih poslova, odnosno Savjetu ministara. Naime, uobičajena je praksa da svi poslanici, a posebno podvlačim članove stalnih delegacija za svako putovanje traže vize za diplomatski, na diplomatske pasoše, tako da dolazimo u jednu zaista kontradiktornu situaciju da imate diplomatski pasoš i vizu na pet dana, čime ustvari vi ste, ustvari postajete sumnjivi na carinskim rpelazima i posebno pregledani tada od službenika država u koje ulazite. 1 Tako da nekoliko puta sam tražio od nadležnih službi da se to pitanje riješi i sozbirom da su različiti razlozi zbog čega se ne može riješiti ja bih molio zaista zvanično da se kaže šta je potrebno da Ministarstvo, šta je uradilo prije svega Ministarstvo inostranih poslova i šta je potrebno da mi uradimo da bismo ovo pitanje riješili? Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin FIlip Andrić. Izvolite. Molim zastupnike za mir i red. 15
Gospodo poslanici zastupnici moje pitanje bi bilo upućeno prema direktoru Uprave za neizravno oporezivanje, a vezano za njegovu naredbu koju je donjeo 20.svibnja 2004. godine pod borjem: 02195 kojom precizira da određene vrste roba iz tarifnih glava 39., 42. itd, koji su porijeklom iz Azije i Afrike, mogu se cariniti samo u određenim carinskim ispostavama koje su ovdje pobrojane, dok robe iste iz drugih zemalja nesmetano se mogu cariniti u svim carinskim ispostavama. - Pa logično se nameće pitanje kojim kriterijima se direktor rukovodio prilikom pisanja ove naredbe kada je određivao koje carinske ispostave mogu prihvatiti takvu robu za carinjenje, a koje ne mogu? To je prvo pitanje i - Drugo pitanje, možda evo logičan slijed i konkretniji zašto carinjenje roba koje su spomenute u ovoj naredbi nije moguće obaviti u Tomislav gradu, Orašju, Kiseljaku i još nekim drugim carinskim ispostavama? Molio bih što je moguće prije odgovor, a usput bi dao prijedlog, odnosno inicijativu Upravnom odboru Uprave za neizravno oporezivanje da ovakvu naredbu stavi van snage, jer ona uistinu dovodi pod broj 1. u neravnopravan položaj carinske ispotave u Bosni i Hercegovini, bez ikakva valjana razloga, dok struge strane dovodi u diskriminirajući položaj pojedine porezne obveznike u Bosni i Hercegovini, jer bez ikakva valjana razloga im stvara dodatne troškove i transporta, a i vremena odlaska carinjenja, kada već postoji carinska infrastruktura kakva jeste i može znači obaviti se carinjenje tih vrsta roba, jer potvrđuje da npr. ista roba iz Njemačke se može cariniti u Tomislav gradu, a ona iz Tajlanda ne može. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospodinu Andriću. Nema više prijavljenih za nova pitanja. Zaključujem ovu točku dnevnog reda zastupnička pitanja i odgovori. Prelazimo na treću, to je Ad.3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga Okvirnog zakona o registraciji poslovnih subjekata u Bosni i Hercegovini, sukladno članku 104. Poslovnika Dobili ste na vrijeme prijedlog ovog zakona i ja otvaram raspravu o zahtjevu Vijeća ministara. Ovo je znači, radi se o proceduri. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se izjasne o zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog Okvirnog zakona o registraciji poslovnih subjekata u Bosni i Hercegovini razmatra po članku 104. Poslovnika. Glasujte sad.Zahvaljujem se zastupnicima. 16 Sa 32 glasa, nitko protiv, 1 suzdržan i potrebnu entitetsku većinu, konstatiram da smo prihvatili Zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog Okvirnog zakona o registraciji poslovnih subjekata u Bosni i Hercegovini razmatra po članku 104. Poslovnika. Prelazimo na točku 4. to je Ad.4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o javnim nabavkama, također sukladno članku 104. Poslovnika Također vam je na vrijeme dostavlljen ovaj prijedlog zakona i zahtjev Vijeća ministara. Ja otvaram raspravu o Zahtjevu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se izjasne o zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o javnim nabavkama razmatra po članku 104. Poslovnika. Glasujte sad. Zahvaljujem se. Konstatiram da je Zastupnički dom jednoglasno sa 34 glasa za, niko protiv, niko suzdržan prihvatio zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o javnim nabavkama razmatra po članku 104. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na točku 5., to je Ad.5. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim pristojbama po 104. Poslovnika Također ste dobili na vrijeme ovaj zahtjev Vijeća ministara i Prijedlog zakona i ja otvaram raspravu o zahtjevu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zahtjevu. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne sad. Hvala lijepo. Konstatiram sa 32 glasa za, nitko protiv, nitko suzdržan jednoglasno Zastupnički dom je prihvatio zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim pristojbama razmatra po članku 104. Hvala lijepo. Prelazimo na točku 6.,to je Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o Agenciji za unapređenje inozemnih investicija u Bosni i Hercegovini po 104. Poslovnika Na vrijeme ste dobili i zahtjev i prijedlog. Ja otvaram raspravu. Gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite. 17
...investicija. Prvo ovako iz teksta Zakona se vidi da se radi o istoj stvari koja sada uređuje Zakon. Ja nemam ništa protiv. Ja samo trebam neke dileme razjasniti i zašto se sada ovde u tekstu stoji da je naziv na engleskom jeziku for investim enđersi, što je fipa, a ovdje se pogrešno prevodi na naš jezika. E sada mene samo interesuje da se malo razjasni o čemu se radi. Ništa drugo. Jel to isto, šta je, dobro bi bilo da nam neko kaže par riječi ispred predlagača. Mislim mi možemo našom odlukom i promjeniti engleski jezik. Nije to problem, jer to je naše tumačenje, ali samo hoću da znam o čemu se radi? Jer unapređenje i promocija su dvije različite stvari. Ja sam zato da se napravi i agencija za unapređenje i za finansiranje itd. Samo da nam se kaže o čemu se radi. Ovo inače podržavam.
Hvala lijepo gospodine Lagumdžija. Mi smo samo ovdje postupili po zahtjevu Vijeća ministara. Ovdje se izjašnjavamo o proceduri. O proceduri možemo, o postupku se mogu i ta pitanja rješavati.
Da im se proslijedi pošto ih nema.
Ali, ja vam se zahvaljujem na koncentraciji i budnosti. Hvala lijepo. Ima li drugih prijavljenih za raspravu? Nema. Hvala lijepo. Predlažem da se izjasnimo o zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o Agenciji za unapređenje inozemnih investicija u Bosni i Hercegovini razmotri po članku 104. Molim vas da glasujete sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 34 glasa za, bez protiv i suzdržanih prihvatili zahtjev Vijeća ministara da razmotrimo Prijedlog zakona o Agenciji za unapređenje inozemnih investicija u Bosni i Hercegovini po članku 104. Prelazimo na 7. točku, to je Ad.7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o Javnom radio televizijskom sustavu Bosne i Hercegovine po članku 104. Poslovnika Također ste ovo dobili i zahtjev i zakon na vrijeme. Ja otvaram raspravu o proceduri o zahtjevu za ovu proceduru. Nema prijavljenih zaključujem raspravu. Molim Dom izjasni o zahtjevu VIjeća ministara da se Prijedlog zakona o Javnom radio televizijskom sustavu Bosne i Hercegovine razmotri po članku 104. Glasujte sad. 18 Konstatiram da smo sa 34 glasa za, jednoglasno, bez protiv, bez suzdržanih prihvatili zahtjev Vijeća ministara da razmotrimo Prijedlog zakona o Javnom radio televizijskom sustavu Bosne i Hercegovine po članku 104. Hvala ljiepo. Prelazimo na 8. točku, to je Ad.8. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o Javnom radio televizijskom servisu Bosne i Hercegovine, također po 104. Poslovnika Ima li prijavljenih za raspravu? Nema. Zahvaljujem se. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o zahtjevu Vijeća ministara da Prijedlog zakona o Javnom radio televizijskom servisu Bosne i Hercegovine razmotrimo po proceduri članka 104. Glasujte sad. Hvala lijepo. Sa 32 glasa za, bez glasova protiv i suzdržanih, jednoglasno Zastupnički dom je prihvatio zahtjev Vijeća ministara da razmotrimo Prijedlog zakona o Javnom radio televizijskom servicu Bosne i Hercegovine po proceduri članka 104. Poslovnika. Zahvaljujem se. Predlažem da još razmotrimo točku 9. i da onda odredimo stanku za ručak. Jeste suglasni? Hvala lijepo. Prelazimo na točku 9., to je Ad.9. Prijedlog zakona o osnivanju Instituta za mjeriteljstvo /metrologiju Bosne i Hercegovine u prvom čitanju Podsjetiću vas gospodo zastupnici da smo na 33. sjednici prihvatili zahtjev predlagatelja za proceduru po članku 104. Dobili ste mišljenje Ustavno-pravnog povjerenstva kao i izvješće kojeg je Kolegij odredio kao nadležno za razmatranje ovog zakonskog prijedloga. Ustavno-pravna komisija usvojila je 3 amandmana. U plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Ja otvaram raspravu u prvom čitanju. Nema prijavljenih za raspravu. Zahvaljujem se. Prelazimo na izjašnjavanje u ovom domu o Prijedlogu zakona o osnivanju Instituta za mjeriteljstvo/metrologiju u prvom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne. Glasujte sad. Zahvaljujem se. Konstatiram da samo jednoglasno sa 36 glasova za, nitko protiv, nitko suzdržan prihvatili Prijedlog zakona o osnivanju Instituta za mjeriteljstvo/metrologiju u prvom čitanju i mislim da postoje okolnosti da se o ovom zakonu Dom izjasni u drugom čitanju. Molim zastupnike da se izjasnimo hoćemo li se izjašnjavati i u drugom čitanju? Glasujte sada. Hvala lijepo. Konstatiram da smo jednoglasno sa 35 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih usvojili zaključak da se ovaj dom izjasni i u drugom čitanju o Prijedlogu zakona o osnivanju Instituta za mjeriteljstvo/metrologiju Bosne i Hercegovine. 19 Molim zastupnike da se i u drugom čitanju izjasne o prijedlogu ovog zakona i da glasuju sad. Hvala lijepo. Konstatiram da smo sa 34 glasa za, jednoglasno bez glasova protiv i suzdržanih usvojili Prijedlog zakona o osnivanju Instituta za mjeriteljstvo/metrologiju Bosne i Hercegovine i u drugom čitanju. Ja se zahvaljujem i odrđujem stanku do 13,30 minuta. Hvala vam lijepo. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom 38. sjednice. Došli smo do 10. točke, to je Ad.10. Prijedlog zakona o osnivanju Instituta za intelektualno vlasništvo Bosne i Hercegvine u prvom čitanju Na 33. sjednici usvojili smo proceduru po članku 104. Dobili ste mišljenje i izvješće Ustavno-pravnog povjerenstva. Ono je prihvatilo zakon u predloženom tekstu. Dakle nije usvojilo predložene amandmane. U plenarnoj fazi jedan amandman obnovila je gospođa Nadžida Mlačo. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Nema prijavljenih za raspravu u prvom čitanju jel. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o osnivanju Instituta za intelektualno vlasništvo Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne glasovanjem za. Zahvaljujem se zastupnicima i konstatiram da smo sa 29 glasova za i 1 protiv, nitko suzdržan, s dovoljnom entitetskom većinom prihvatili Prijedlog zakona o osnivanju Instituta za intelektualno vlasništvo u prvom čitanju. Hoćemo li provjeravati raspoloženje za drugo čitanje? Gospodin Novaković. Izvolite.
Ja upravo sam na tragu toga predsjedavajući, stim što bi zamolio predlagača amandmana da povuče amandman pa da onda izjašnjavamo se u drugom čitanju. Znači imamo amandman i molio bih da zaista ukoliko nema raspoloženja da se amandman povuče i na jedan i na sljedeći zakon, dakle ukoliko nema raspoloženja, mi nismo da se danas izjašnjavamo u drugom čitanju i održaću riječ ovog puta.
Ja molim zastupnika, obzirom da znate o kakvom se amandmanu radi i da malo uvažavamo principe koje smo utvrdili i rekli da će Vijeće ministara utvrđivati prijedlog i ovlastili ga mi svojim zaključkom, prijedlog sjedišta državnih institucija i nakon što je počeo realizirati taj zaključak i nakon što prođe još povjerenstvo i opet idemo sa 20 naknadnim amandmanom. Stvarno nismo principijelni. Ja govorim sebi, pa onda ostalimm pa onda svim. Izvolite. Tražio je riječ gospodin Mladine Potočnik, pa gospođa Palavrić.
Gospodine predsjedavajući, koliko ja poznajem poslaničku proceduru, odnosno Poslovnik prvo se glasuje o amandmanu. Drugo, zakon sadrži, molim, da, zakon sadrži i mjesto gdje bi se Institut trebao da nalazi. Međutim, vi, mi moramo poštovati da su te institucije četiri godine osposobljene po standardima Evropske zajednice i da su to školovani ljudi koji su spremni da to radi.
Nije otvorena rasprava gospodine Potočnik. Samo možete govoriti u prilog da li idemo u drugo čitanje ili ne.
Ne. Neću govoriti u prilog.
Pa ne, rasprava je da li idemo u drugo čitanje, ako otvorimo drugo čitanje onda ćete dobiti priliku da raspravljamo o argumentima, ovaj o sadržaju. Želi li još neko oko ovoga? Gospođa Palavrić, pa gospodin Zorić.
Ja predlažem da idemo na drugo čitanje, jer sve ono što će se danas dogoditi, dogodiće se i za mjesec i za petnaest dana i bilo kada. Dakle, predlažem zaista da ne bih govorila o suštini amandmana, idemo na drugo čitanje i da završimo taj proces.
Hvala lijepo. Gospodine Zorić.
Ja također podržavam da idemo u drugo čitanje i predlažem kolegici zastupnici da odustane od amandmana, jer će to biti veliki prilog 18. točci dnevnog reda.
Hvala lijepo gospodinu Zoriću. Gospodin Potočnik. Izvolite. 21
Predlažem da ne povuće amandman jer je od krucijalnog značaja. Hvala.
Hvala lijepo. Znači gospođa Milićević.
...nama se dešavaju čudne stvari da se o najkrucijalnijim pitanja u ovom parlamentu naziva sjedište. Mislim ispade da je manje bitan sadržaj zakona. Ljudi koji trebaju raditi tu, najvažnije je sjedište. Pitanje je svih pitanja i najviše vremena trošimo na to. I nemojte omalovažavati zakon, jer krucijalne su stavke zakona, a sjedište je nešto što je moglo biti navedeno, a nije moralo.
Hvala lijepo. Gospodin Gligorić. Replika gospodina Potočnik.
Što se tiče krucijalnosti da objasnimo jednu stvar. Imamo školovan kadar koji je tu. Ako je igra oko entiteta, onda napravite to na granici između jednog i drugog entiteta, pa neka to bude pola u Lukavici, a pola u Sarajevu, ali nemojmo uništavati ono što treba što prije efikasno da počne da radi. Jer bez tih instituta mi nemožemo, kao što sami znate niti izvoziti, niti kontrolisati uvoz. Prema tome krucijalna je stvaka tačka u takvom zakonu.
Hvala lijepo. Gospodin Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, važno je pitanje sjedišta o čemu polemišemo, ali zakon u cjelini je veoma važan i bitan i ja
Samo o drugom čitanju gospodine Gligoriću. Ne, ne, u ime Kluba ja predlažem da idemo na drugo čitanje, u drugo čitanje. Dobila je koleginica sugestiju da povuče amandman, ali to je njeno pravo i ne mora da ga povuče o čemu ćemo se demokratskim izjašnjavanjem izjasniti praktično i o tom amandmanu, ali nema zaista razloga da ne idemo u drugo čitanje. To je moj prijedlog.
Sada želim reći nešto o suštini amandmana. Svi smo svjesni potrebe da se izvrši decentralizacija institucija, državnih institucija. I ona se vrši. Međutim, naičin na koja se ona vrši pomalo je neprimjeren, jer mnogi gradovi, bezrazložno ostaju po strani u odnosu na Sarajevo, Banja Luku i Mostar. I nekako se uglavnom poistovjećuje Mostar sa Hrvatima, Banja Luka sa Srbima i Sarajevo sa Bošnjacima.Ja zaista ne želim da to tako bude. Hoću da vas podsjetim i da vas pozovem na odgovornost vas i sebe zajedno. Kada odlučujemo o sjedištu prvenstveno, da nastojimo nepraviti od gotovine veresiju. Ja vas molim da nam se sa sjedištima ovih instituta, ukoliko amandmani ne prođu ne dogodi ono što se dogodilo sa sjedištem Uprave za indirektno oporezivanje. Ovih dana se tek potpisuje ugovor o gradnji zgrade za smještaj Uprave za indirektno oporezivanje. Mislim da je na nama svima odgovornost i za SIP-u, slažem se gospodine Kragulj da ni to pitanje nije riješeno. Dakle svako ko želi od gotovine napraviti veresiju, neka bude spreman preuzeti odgovornost za to. Naš amandman stoji, on je ustvari amandman Kluba. Vi se o njemu izjasnite po svojoj savjesti i radićemo dalje. Hvala lijepo.
Gospodin Raguž. Replika.
Evo, uvažene dame i gospodo zastupnici, nastojim zaista poziciju predsjedatelja ne koristiti za niti za raspravu puno, niti za replike, nego se fokusirati na ono što mi je prvenstveno odgovornost. Ovdje ipak moram reći par stvari. Zašto bi se unaprijed ovdje jedno rješenje dovodilo u pitanje? Po kojim kriterijima i u ime koga sada neko kaže da već treba preuzimati odgovornost, ako je vlada ove zemlje, odnosno Vijeće ministara predložilo da sjedište i to po prvi put otkako postoje državne institucije bude u Mostaru. Prvi put. I znači jel to poruka funkcionalnoj decentraliziranoj i jedinstvenoj Bosni i Hercegovini. I ako smo mi zaključkom ovog doma zadužili Vijeće ministara da se mi ovdje ne lomimo oko sjedišta, nego da napravimo jedan strateški pristup, kako misle i kako vide raspored državnih institucija u čitavoj Bosni i Hercegovini i na prvom koraku mi idemo protiv toga. Ja ću radije otići onda korak dalje gospođo Palavrić i reći da onda ko dovodi u pitanje strateški pristup i rad institucija i funkcioniranje inaće i parlamentarne većine i ukupnog sektora. Nema ni jedan razlog, ali apsolutno ni jedan razlog da se sada ovdje 23 sumnja da sjedište bilo koje državne institucije u Mostaru ili bilo kojem drugom gradu za koje se mi opredjelimo. Ja doživljavam Mostar i kao Tuzlu i kao Banja Luku i kao Sarajevo. Ništa posebno. Ništa ekskluzivno. Ali vrijeme je da damo jednu pozitivnu notu tom gradu, a ne samo da pravimo problem i to opet problem, evo u ovom parlamentu, umjesto da mi ohrabrimo jednu takvu situaciju. I morao samo intervenirati i molim vas da razumijeti ovu intervenciju principijelno i mislim da nije trebalo na ovom pitanju lomiti se i preglasavati. Nije nikakvog razloga bilo. Gospođa Mlaćo. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege. Ja bih zaista htjela obrazložiti sadržaj moga amandmana onako iz perspektive u kojoj ga ja vidim. U prethodnim rješenjima, znači u Prijedlogu zakona od strane Vijeća ministara u članu 3. stav 2. stoji da je sjedište Instituta za intelektualno vlasništvo u Mostaru. Smatram da ovo rješenje nije svrsishodno, odnosno ni funkcionalno ni ekonomično. Imajući u vidu da je ovo jedan institut, da su djelatnosti kojima se bave i jedan i drugi i treći institut, znači institut za mjeriteljstvo/metrologiju inteletualno vlasništvo i standardizaciju srodne i komplementarne djelatnosti. Također kao što sma rekla imajući u vidu da je to i ranije bio jedinstven institut sa jedinstvenom tehničkom opremom, stručnim kadrom i da sam po sebi amandman predstavlja doprinos racionalnijem i efikasnijem funkcionisanju sistema intelektualnog vlasništva po uzoru na moderne zemlje u okruženju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. To je moglo biti istovremeno i u Mostaru sve skupa, ali eto. Ja se ispričavam na ovoj intervenciji. Gospodin Križanović, pa gospodin Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i koleg ja sam sigurno jedan od onih zastupnika koji u potpunosti podržava dislociranje i decentraliziranje državnih institucija u diljem Bosne i Hercegovine. Potpuno se slažem stim da bi Vijeće ministara u okviru tog zadatka trebalo da napravi određeni plan dislokacije. Međutim mi njega ne znamo, ne poznajemo, ne znamo da li je to narpavljeno. Osim toga mi ćemo u vrlo kratko vrijeme formirati jako puno novih institucija državnih i ne vidim nikakve potrebe, niti valjanog opravdanja da od jedinstvene do sada jedinstvene institucije koja se sada dijeli na tri dijela da vršimo njihovo dislociranje, jer dobili smo jako puno obrazloženja da bi to bilo neracionalno, skupo i ne efikasno bar za početak. Zbog toga ja podržavam ovaj amandman i u okviru dakle tog amandmana održavamo i cjelokupni zakon. Hvala. 24
Hvala lijepo. Gospodin Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, sa ekonomsko organizacijskoga stanovišta razbijanje postojeće institucije na tri lokacije nije smisaono, ni organizacijsko, ni ekonomsko. Sa stanovišta da su ti ljudi osposobljeni je praktično rušenje kuće, a nemamo nove kuće ni napravljene. Sve stranke su potpisale i izjasnile se da su za reforme. Izjasnile su se za put u Evropu, a pri svakom zakonu, kao i pri ovom praktično se događa opstrukcija. Ja ću vam samo jednu stvar čisto ljudski reći. Svima nama je valjda ova Bosna i Hercegovina majka, ali od majmunske ljubavi gdje svako hoće da uzme ili nogu ili ruku uništićemo je pa ćemo ostati bez nje. I gledajmo da ta majka funkcioniše na jedan normalan način, a osnovni zadatak nam je da to organizacijski i ekonomski je smisaono. I zato sam apsolutno za ovaj amandman koji je, kojega je kolegica dala. Hvala lijepo.
Petar Kunić, pa gospodin Gligorić, pa gospodin Špirić, pa gospodin Ćeman. To je redosljed.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo, mislim da se pogrešno upoterbljava riječ decentralizacija. Ovdje se ne radi o decentralizaciji, već se radi o razmještaju državnih institucija dislokacija. Dakle to nije decentralizacija. Decentralizacija znači prenošenje poslova iz jednog centra na drugi, niži, bliže građanima. I u tom smislu mislim da ova pogrešna interpretacija vodi nas krivo. Naime šta se dešava sada kod postojećih institucija centralnih i zajedničkih institucija da nema istureno odjeljenje, odnosno isturene područne centre, dakle sve je to moguće. Treba stvoriti isturena odjeljenja, odnosno područne centre, približiti institucije, pogotovo one institucije gdje građani uzimaju neke usluge itd. Približiti građanima, ne za jednu stvar da građani koliko vidim recimo kod saobraćaja i veza da dolaze iz Banja Luke, obavezno moraju doći u Sarajevo. To su veliki troškovi itd. Zašto se ne prave područni centri, dakle gdje je to tehnološki to moguće, područni centri, približiti građanima da građani ne troše veliki novac i ne idu iz jednog u mjesta iz jednog mjesta u drugo. Dakako i ja se pridružujem onima koji smatraju da treba izvršiti dislokaciju centralnih institucija. To praktikuju i sve ostale zemlje. Ja ne znam jel znate Njemačka koja je federalna država, pogledajte samo njeno pravosuđe, pa ćete vidjeti da je ustavni sud u jednom mjestu, vrhovni sud u drugom itd. itd. da ne govorim o ostalim institucijama. Prema tome, moramo slijediti te trendove koji su u drugom državama, ne koncentrisati institucije u jedno mjesto. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Gospodin Gligorić. 25
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja podržavam diskusiju doktora Kunića koji je rekao, mislim suštinu i želim da kažem da vezano za ovo pitanje Savjet ministara se izjasnio. Mi smo u komisiji, a bio sam u komisiji koja je nadležan bila za ovo pitanje, to takođe raspravljali. Imali smo i onu amandmansku fazu na kojoj smo se izjasnili i to nismo prihvatili, a onda opet proceduralno u skladu sa Poslovnikom u smislu ovog člana 3. koje definiše i sjedište gospođa Mlaćo je predložila amandman o kome mi danas treba da se izjasnimo. Ja smatram da smo u međuvremenu imali određenu, određeno obrazloženje u smislu zašto treba to prihvatiti ili odbiti i onda smo imali i razmatrali o tom finansijskom aspektu u kome je rečeno da je to finansijski i da bi više koštalo Bosnu i Hercegovinu. Ako napravimo opet poređenje sa Agencijom za indirektno oporezivanje u recimo Banja Luci s pravom se govori o kašnjenju itd., ali istovremeno to pitanje je riješeno kao što smatram da ako Parlament, Predstavnički dom prihvati da sjedište bude u Mostaru, onda u tom slučaju sasvim je jasno da i kantonalna vlast će morati stvoriti uslove, prenjeti ćemo praktično tu vrstu odgovornosti za stvaranje optimalnih uslova na kanton, na federalni i na kanton i na taj način će se stvoriti ti optimalni uslovi dam ogu da nesmetano rade kao institut. Istovremeno mislim da ovo pitanje koliko će finansijski to koštati svojevremeno sam i u komisiji itd. isto bio skeptičan vezano za to pitanje, međutim, naknadnim nekim analizama utvrdio sam da to se vrlo lako može i da podmetne kakvi smo mi u Bosni i Hercegovini i da to postane jednostavno razlog po kome vi nećete da izađete u susret nekome u smislu dislokacije nekog mjesta i to je takav razlog i ako ćemo tom logikom onda mi iz Sarajeva nećemo ništa drugo ni prenjeti, nego jednostavno ćemo biti u poziciji da jednostavno tu argumentaciju ako prihvatite i jednom kao presedan imaćete problem stalno, ispred vas će to da se pojavljuje kao nemogućnost da se izvrši znaći dislokacija bilo koje institucije. Pred nama je, što je rako i gospodin Križanović mnogo institucija koje treba znači tek i formirati. Imamo i postojeće koje isto tako treba vidjeti njihovu racionalnost i funkcionalnaost, što treba da urdi Savjet ministara pa nam predloži, doći ćemo sigurno u situaciju da na taj način ćemo imati jednostavno uzak prostor samo u Sarajevu, nego da ćemo morati razmišljati i o drugim gradovima, prije svega u regionalnim centrima koji objektivno imali i imali smo u bivšoj Jugoslaviji oni su sada praktično isto centri i u sadašnjoj Bosni i Hercegovini, treba napraviti jednu ozbiljnu, jedan ozbiljni pregled, jednu analizu i predložiti koji su potencijalni centri i za buduće da samo ne pravimo problem, evo konkretno na ovom institutu. Ukoliko, a mislim da je tačno ovo što je gospodin predsjedavajući rekao da evo prvi puta jedan ozbiljan prijedlog da sjedište bude u Mostaru i da se on negira. Postavlja se objektivno pitanje u onom smislu razvoja institucija i na tom prostoru koji jednostavno trebaju da budu da bi Bosna i Hercegovina bila i komotna i ugodna za sve njene građane, a ona se ogleda prije svega u tome koliko smo mi ozbiljni i odgovorni da prihvatimo tu realnost u Bosni i Hercegovini i da je takvu gradimo. Ukoliko to bude, može postati jedan prekretnica u jednom razmišljanju. Ovo što je gospodin Potočnik govorio, ja potpuno razumijem znači išlo se sa ove finansijske logike sa tog aspekta, pa i djelom organizacije u onom smislu da ona neće biti 26 funkcionalna ako se pokidaju te niti na način kako je to kolega Potočnik predložio i isto tako može ako uđete u tu logiku imati..., ali ne vjerujem da nakon što se izvrši dislokacija i nakon što instituti ne budu međusobno koordinirali u onom drugom jednom smislu ..sa zakonom da ćemo doći u poziciju da neko želi instituciju tamo i da radi protiv nje i da ona ne bude funkcionalna. I to nikako ne mogu da shvatim da žele nešto tako, tako žele i na kraju da to žele da bude u organizacionom i funkcionoralnom smislu nešto što, na što ćemo ukazivati prstom da nisu sposobni. Ja čak smatram da je to jedna konkurencija unutar Bosne i Hercegovine da kada ode u Mostar, pokazaće se da li oni znaju da upravljaju nekim važnim poslovima u državi ili ne znaju. I zašto bi oni se pokazali kao nesposobni za par mjeseci ili za godinu dana kada po prirodi stvari u sportskom, političkom i svakom drugom smislu neko želi da afirmiše prostor, afirmiše ljude, kadrove i instituciju kojoj je zakon povjerio. I ako budemo tako razmišljali malo fleksibilnije i malo šire, onda ćemo doći u jednu drugu poziciju da ne bude samo sjedište jedna ta tačka otpora u kojem ćemo mi reći argumentaciju za Mostar, ili protiv Mostara. Ali ako sagledamo u širem jednom kontekstu u smislu da je to potrebno, iz ovih razloga koje sam govorio samo djelimično, ima mnogo primjera koji se može navesti, zašto bi to bilo dobro u buduće vršiti dislokaciju u Bosni i Hercegovini, a mi kao Parlament da nađemo taj sistem kontrole praćenja kako će se to realizovati i da imamo hrabrosti isto tako kao što bi sada rekao, podržaću da institut ide u Mostar, ja ili klub, a da istovremeno imamo hraborsti da kažem gospodine predsjedavajući, ili ljudima koji zastupaju taj prostor i interese da niste uradili taj i taj posao itd. Prema tome, ali ne možemo unaprijed negirati da ljudi neće rade, da ljudi ne znaju da rade, da će to biti nefunkcionalno kao da, a nismo im dali polu šansu barem da to vidimo da li će u nekom izvjesnom periodu funkcionisati. I zato mislim da u tom pravcu trebamo ispoljiti jednu širinu. Ako budemo samo se vratili na to pitanje sjedišta, to će biti jedna rak rana i ovom parlamentu i u društvu i to nam mislim ne treba. Imamo mehanizme kontrole, imamo mehanizme odgovornosti. Možemo svako pitanje staviti na dnevni red i ponovo ta vratiti ili problematizovati, ili pohvaliti ako u međuvremenu nešto bude. Evo ja se zalažem za taj pristup i naravno ukoliko amandman ostaje aktivan, ukoliko se on ne povlači, ja zaista ne sporim, nije nikakav problem, mi ćemo se o tome izjasniti. On će dobiti podršku, ili neće pak dobiti podršku. Zakon koji imamo, a koji je to pitanje riješio i pitanje sjedišta ostaće u osnovi i možda že se tako završiti pozitivno i ja se tome nadam. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Nikola Špirić. Neka se pripremi gospodin Mirsad Ćeman.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege poslanici, uvaženi ministri, članovi Vijeća ministara, pa naime ja hoću da kažem da je dobro da danas usvojimo ove prijeko potrebne zakonske projekte i čini mi se da ima logike da svaka zemlja poslije rata, kroz koju je prošla Bosna i Hercegovina inercijom loše ekonomske razvijenosti ili pritisnuta nerazvijenošću želi da ostvari maksimalnu centralizaciju. Nije to neologično i nije to 27 specifično samo Bosni i Hercegovini, a mi koji odlučujemo u ime građana koji su nas birali trebamo vidjeti šta je najlogičnije i šta je moguće uraditi. Ono dakle ja želim da vjerujem da mi svi stvaramo neki novi ambijent, da je došlo do promjene političkog i ekonomskog sistema, da će, da mora postojati mobilnost kod kadrova unutar unutar zemlje. I na žalost, moram da kažem da jedino državne institucije vraćaju nadu u izgradnju multietničnosti u ostalim dijelovima BiH, gdje su gradovi polomljeni, pocjepani itd. i to je možda jedna od uloga ovih državnih institucija. Ne bi mi smetalo da su sva tri ova instituta ostala zajedno i da su u Mostaru. Ali, vidite moramo se naučiti, ako neko ima radno mijesto u Sarajevu, pa ne može zaraditi penziju, prošla su ta vremena da mu neko ne ponudi radno mijesto u Neumu, u Banja Luci, u Gradišci da dakle funkcioniše tržište radne snage, ne može neko reći ja imam, pa evo gledajte ja bih po tom principu trebao reći neču vam doći, ja sam dakle državni službenik koopredsjedavajući Parlamenta koji živi u Sarajevu a porodica živi u Banja Luci. Ni jednog trenutka nisam rekao da državni Parlament treba pomjeriti radi mene, nego sam jednostavno pokazao tu željenu mobilnosti, odnos prema državi. Šta sad znači ako imamo dva inžinjera u Sarajevu koji imaju stan i kaže ja neću da idem u Mostar, kao da u Mostaru je to nemoguće napraviti. Dakle, u tom smislu želim da kažem da je moguće i jedna i druga stvar i mislim da je najracionalnije da ono što je Vijeće ministara uradilo podržimo, da ne otvaramo političke rasprave, ima li logike za ovo ili za ono. Ili inaće, ako je Vijeće ministara ponudilo tri zakonska projekta, sa ne odmjerenim lokacijama u kojem poslanici tvrde da će za radi loših lokacija te institucije propasti, dajte da glasamo o povjerenju Vijeća ministara, da ih smijenimo. A nemojte pokazivati licemjerstvo, ja znam da vam je to smiješno, ja ne mislim da je ovo razlog i ne mislim da ljudi nisu razmišljali o tome. Ili, ako neko kaže da ovo ne može da funkcioniše, dajte mi računicu isto kao i za dakle, onaj ko predlaže mora postojati neka logika, neka matematika isto kao što smo tražili za ove carinske tarife. I stvarno, bi bio jedan od državnih poslanika koji se ne bi založio da glasam za izmjenu lokacije ukoliko ona stvarno znači nemogućnost funkcionisanja institucije. I sad ovde da politički ne licitiramo. Dakle, ja se zalažem za mobilnost radne snage u BiH koja će ostvarivati Ustavom i zakonom ono što je zagarantovano. I ne mislim da će se najbolje nešto odrađivati zato što je u Sarajevu. I mislim da je ova, ono protiv ćega se ja borim, jeste sjećate se kada je bilo sjedište Direkcije za indirektno oporezivanje u Banja Luci, mnogi od političara iz reda srpskog naroda su mislili, tobože evo primakla se kesa Banja Luci. Vi možete staviti instituciju na mjesec, valjda je to državna institucija i da korespondencija u novcu zna se šta znači. Dakle, moramo, dakle gdje god da smjestimo instituciju, postoji neka državna odgovornost ako je državna institucija, ali ovdje još uvijek provejava logika ovih 12 godina, koje su na žalost, bile godine kriminal, korupcije, pljačke i krađe. I ljudi misle ako pomjere sjedište institucije prema sebi da će lakše da kradu. Dakle, protiv takve logike jesam. Ali jesam za mobilnost ljudi, radnika na tržištu BiH. Jedino tako možemo izgraditi integralno i političko i ekonomsko tržište. Dakle, ja ću svoj stav prema amandmanu izraziti mojim glasanjem. Ne mislim da poslanici ne treba da ulažu amandmane ali ja ne mislim da trebamo voditi neke mukotrpne i teške političke rasprave oko toga. Hvala vam.
Hvala vam gospdine Špiriću. Riječ ima gospodin Mirsad Ćeman. Neka se pripremi gospođa Milićević pa onda gospođa Sopta. 28
Kolegice i kolege, svojevremeno sam u formi poslaničkog pitanja postavio upravo ovu temu da tako kažem, u našu pažnju jer sam znajući da je raniji zakonkoji je regulisao sva tri ova područja kroz dakle jedan isntitut i uredio postojanje jednog instituta, vidio da postoje neki rokovi i obaveze da se to uradi. I čak i obaveza da se formiraju odvojeno instituti za ova tri područja. Istini za volju, nisam tad razmišljao ali ne mislim ni sad, mada me neka argumentacija koju danas ovde čujem na suprotno navodi, da je jedini razlog zbog čega sad treba formirati tri instituta, upravo dislociranje sjedišta tih instituta a ne poboljšanja eventualno u organizacionom pogledu, stručnom pogledu i unapređenju ovaj, stanja u ovim oblastima i izmeđuostalog i to što su to dobre prakse evo u nizu zemalja, da se za sva tri ova područja osnivaju različite institucije. Zbog toga, a tek sam ustao da kažem to, izvještaj nadležne komisije ste dobili, mislim da ga ne treba posebno komentarisati, govorim dakle ovde u svoje lično ime, mi se čini da upravo insistiranje na to je već neko ukazao, da dislociranje ide po šablonu, Banja Luka, Mostar, Sarajevo, upravo ovde je i mala osvrt na, neku od teza gospodina Špirića, upravo to potvrđuje da se ovaj stereotipno ovaj, postavljamo funkcioniramo itd. Je li to zaista inauguracija principa da je Mostar ekskluzivno hrvatski, Banja Luka ekskluzivno srpska, a Sarajevo ekskluzivno bošnjački. To zaista nije ovaj, pristup u kojem bi smo mi trebali o ovim stvarima razmišljati. Uzmimo čak, da zanemarimo ovu ovaj, argumentaciju ili kontra argumentaciju hoće li to biti organizaciono bolje itd. da li će više ili manje koštati itd. I zbog toga dakle, mi se čini u najmanju ruku a o tome je već bilo do sada prijedloga, dajte da se jednom napravi neka analiza i da se onda zaista, ali ne izvan ovoga šablona tri, grada, tri centra, pokuša vidjeti možda bi institut dobro funkcionirao i u Tešnju npr. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodine Ćeman, ali ovo je državna institucija, nije nacionana. Niko ovde nije upotrijebio ni jednom nacionalni termin, tako da apsolutno ne stoji bilo kakva nacionalizacija po ovom pitanju. Niko nije spomenuo ni jednom termin nacionalno, do vas. Ovo je državna institucija.
Ja naravno nisam to spomenuo ali sam ja rekao da ja imam utisak, jer se tako stvar ovdje postavlja, to je bar moj utisak. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospođa Milićević.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolege, ovako, ovaj, sad slušajući diskusije mojih predhodnika, ovdje ispadne kao svejedno je ali ipak nije svejedno. Mislim, to je i gospodina Ćemana, zadnji je stav, to je kao trebalo biti svejedno ali ipak gospodo nije ništa ovdje svejedno. Prvo, ovdje je kolega cijenjeni Potočnik upotrijebio, po meni zloupotrijebio majka termin. Mislim sad neko znači, imamo i majku imamo i maćehu i ustvari se poigrao i 29 riječima i s nama svima. O čemu se radi? Ma čudne metafore. Radi se o tome što je lijepo Savjet ministara obrazložio ustvari i potrebu i hitnost i razloge i radi se o Prijedlogu zakona o osnivanju instituta. Dakle, imamo tri instituta u osnivanju. Ne možemo mi nešto što se tek osniva dislocirati. Dakle, ne možemo dislocirati ako ga osnivamo sad, posebne institute osnivamo sad, znači zasebne institute, Prijedlog zakona o osnivanju instituta. Znači, imamo nov, izdvojen koji se znači, nismo ga dislocirali da je postojao već ovakav negdje pa ga preseljavamo. Hoću da kažem, da je jako važno da ovdje pođemo od samog predmeta i obrazloženja prijedloga i da prihvatimo ono što je Savjet ministara usaglasio. I, da ne dopustimo sebi da dođemo u situaciju kao sa sjedištem operatera čini mi se sistema šta je bilo sporno, nego da idemo na naredne tačke, a da ovdje prihvatimo prvobitni prijedlog Savjeta ministara ili da glasamo o amandmanima ako gospođa Mlaćo neće da ih povuče, da glasamo o amandmanima pa da vidimo onda na šta ćemo da izađemo. Hvala.
Hvala lijepo gospođo Milićević. Gospođa Sopta, neka se pripremi gospodin Avdić, pa prije gospođa Sopta ispravka krivog navoda, gospođa Azra Hadžiahmetović.
Prvo, imam potrebu stvarno ovaj, da pomenem, mi smo danas imali pred sobom Zakon o osnivanju Agencije za unapređenje odnosno promociju stranih investicija koja funkcioniše već nekoliko
Nismo, Zakon o osnivanju, o izmjenama i dopunama Zakona
O FIP-i
Ali nije o osnivanju nego o izmjenama i dopunama Zakona o
Zakon kojim se osniva, odnosno reguliše ali znamo na šta mislimo. Šta hoću reći. Ovde se radi o transformaciji postojeća dva instituta u skladu sa evropskim normama i standardima, evo korigujte me ako griješim, i u skladu sa svim onim što mi trebamo proći u narednom periodu na evropskom putu. Dakle, radi se o transformaciji postojećih instituta kroz osnivanje novih, znači, mi ne startamo upotpunosti od nule. Prema tome, argumentacija da već nešto postoji, a treba dislocirati ili da nešto tek osnivamo novo, ne stoji ni jedno ni drugo, jer praktično radi se o transformaciji. No, generalno ne mogu a da se ne otmeme jednom utisku, da svaki put ključno pitanje kad su u pitanju institucije nove ili transformirane postojeće, najveći dio naše rapsrave i argumentacije, nazovi argumentacije crpimo na pitanju sjedišta. I ja sugerišem, da bilo kakvu raspravu odnosno budući prijedlog, bez obzira o kom prijedlogu, nove institucije ili transformirane neke postojeće, pa se zove drugačije, da prije bilo kakvog odlučivanja dobijemo listu sjedišta svih državnih institucija u BiH, dakle, 30 sjedišta svih institucija koje su formirane zakonski ili drugim aktima. Ja zaista moram reći da sam bila jako neprijatno iznenađena činjenicom koju je kolega Raguž pomenuo ovde, da ni jedna državna institucija nije u Mostaru
Točno, to je fakat to je
Isto tako ne dajem za pravo da kolega Raguž više voli Mostar nego ja.
Ko je rekao
Ali hajmo se malo upitati, malo nad sobom, možemo li mi unaprijed donijeti odluku ako je to tako, da prva sledeća institucija npr. bude u Mostaru, pa naredna da bude u Banja Luci, pa onda ne znam, ne, ne kolega Zoriću,
Kolega Zoriću molim vas za pozornost, evo.
Kolega Zoriću, ovaj možda se nismo dobro razumjeli. Ja govorim principjelno, jer ako je tačno da nemamo ni jedne institucije u Mostaru, onda je greška konstrukciona greška u rasporedu svih dosadašnjih državnih institucija. I ja zato predlažem, dajte nam listu sjedišta svih institucija a našu volju iskažimo unaprijed možda nečim da neku instituciju lociramo u neko područje odnosno dislociramo kroz neku vrstu transformacije. Naravno, ovo nije u prilog tačke dnevnog reda o kojoj se konkretno raspravlja. Bila je samo ispravka krivog navoda ali ovaj, zaista se iscrpljujemo previše svaki put o lokacijama, dislokacijama itd. i da malo gubimo vrijeme od sadržine.
Zahvaljujem se gospođi Hadžiahmetović. Gospođa Sopta, gospodin Avdić, pa gospodin Zorić.
Iz diskusija prethodnika stiče se dojam da mi imamo dvije opcije. Jedni su za strogu centralizaciju institucija a drugi su za dislokacije institucija, jer svako obrazloženje da je nešto već postoji u BiH, postoji u Sarajevu, postoji infrastruktura za to, je onda tendencija da sve institucije ostanu u Sarajevu, jer mi znamo da su one bile koncentrirane u Sarajevu u prethodnim vremenima. Cijena koštanja također. Ja ni jednu argumentaciju, ni jednoj zapravo priči ovde ne vjerujem više kad je riječ o cijeni koštanja jer toliko sam razočarana bila argumetacijom za cijenu koštanja izmještanja DERK-a u Tuzlu, ili izmještanja NOS-a u Mostar, da uistinu bez što ne bih imala čiste, točne matematičke podatke u ruci, ne mogu više nikome povjerovati. 31 Drago mi je da sdu kolegice i kolege sad pojedini došli do toga da trebamo imati unaprijed raspored institucija. Ono na čemu smo mi inzistirali već kod prve institucije kad smo utvrđivali, kad se govorilo o DERK-u, kad se je govorio o sjedištu Agencije za indirektno oporezivanje, kad se je govorilo o NOS-u, mi smo uporno isticali Mostar nema i ne samo isticali nego je ovde../isključen mirkofon/.. gdje se ispostavilo da u Mostaru nema ni jedne. Ne prihvatam onu diskusiju kad kažu ljudi da je riječ o središtima nacionalim. Tuzla nije nacionalno središte, koliko ja sad znam ili su dva sjedišta jednog naroda ako vi tako na taj način tumačite. Prema tome, ali također podržala bih diskusiju gospodina Gligorića ali ne samo u jednom dijelu, u tom dijelu ne bih. To je da Mostar treba osigurati. Osiguraće se u Mostaru sjedište, to je sigurno i neće tamo oni dokazivati, nego to je institucija državna gdje ćemo mi dokazivati da ta institucija može dobro funkcionirati dislocirana u Mostaru. Mislim, da na taj način trebamo pristupati tome jer inzistirajući na nekim stvarima i slažem se sa gospođom Hadžiahmetović da bi mi riješili puno problema, odnosno da bi se bavili srži problema,odnosno s onim što zakon regulira, kada bi smo imali raspored sjedišta. Na tome smo mi gospođo Hadžiahmetović, ako se sjećate inzistirali već kod sjedišta NOS- a, uistinu gdje smo isticali dajte neka Vijeće ministara napravi, pobroji sve institucije i napravi gdje će biti sjedište kako bi smo mi mogli održavati dalje razgovore, odnosno prave rasprave o zakonima. Mislim, da ako zakompliciramo sad s ovim, uistinu točka 18. gdje ja ni sada nisam dapače, gdje je evo gospodina ministra ovde, čak je i on priznao da nije istina da preseljenje NOS-a košta više od 115 tisuča maraka, odnosno niko nas nije uvjerio sa onim papirima koje nam je stavio na stol, pitanje kako ćemo onda raditi kod usuglašavanja ova dva zakona pot točkom 18. zahvaljujem.
Hvala. ...zastupnike, ne ogračinavam raspravu da se fokusiramo na amandman, i da privedemo imamo još dosta posla danas. Gospodin Avdić, izvolite gospodine Avdić.
Dame i gospodo, poštovani predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, ja ipak gospodine predsjedavajući mislim, ovo pitanje na neki način principjelno rješava puno toga u BiH i dajmo možda nije na odmet da malo porazgovaramo o tome i da jednostavno rasčistimo neke predrasude i predubjeđenja oko razmatranja ovih pitanja. Naime, ja prvo moram stvarno itaći jednu činjenicu, to je podnošenje amandmana od najjače parlamentarne stranke, čiji zamjenik predsjednika je istovremeno i predsjedavajući Vijeća ministara, amandman na koji su dali ministri iz te stranke saglasnost, ljudi krajnje u najmanju ruku je kontraverzno. Ja razumijem, jednostavnu Klub SDA ali ne mogu da razumijem ovaj sistem ponašanja. Možda bi mogao biti grublji i oštriji u smislu kvalifikacija ovoga što se događa u Parlamentu BiH. Znači, ne primjereno da se jednim telefonskim ragovorom to može riješiti, ..primjereno podnositi amandman kada zamjenik predsjednika stranke jednostavno kreira u najvećoj mjeri rad Vijeća ministara. Jednostavno, pa u dominantnoj mjeri utiče na donošenje odluka. Znači, to je jedno. 32 Drugo, mi priznajemo, odnosno sasvim smo svjesni činjenice, ovo je složena, složeno ustavno pravno ustrojstvo jedne države. Nema je ovakve u Evropi. Znači, moramo ići ka tzv. policentričnom razvoju BiH, policentrični razvoj države BiH. Sve ono što podrazumejvamo pod tim pojmom. Ni dislokacija, decentralizacija, nego policentrični razvoj. Lijepo je da Banja Luka postaje finansijski distrikt BiH. Dobro, PDV i sve ostalo, dobro je da se to radi, to učvrščuje odnose, jača BiH itd. i to nije ništa sporno, što znači da moramo biti svjesni te činjenice. Tu nema nikakve dileme. E, molim vas, sad dolazi ono ali, još uvijek da ali, još uvijek znači u Vijeću ministara su dominantni politički razlozi. Ako razgovaramo danas o političkim razlozima, nikakvih nema problema, ja sam za prijedlog Vijeća ministara. Ako respektiramo dominantno političke razloge donošenja ovih odluka, mjesta znači instituta u BiH. A ako razgovaramo ekonomski, organizacijski, finansijski i td. onda baš ne bi se mogli tek tako biti jedinstveni. Zašto? Mi smo rekli idemo u evropske integracije. Ova tri instituta su krucijalne institucije za rad recimo Direkcije za evropske integracije, za funkcioniranje Vijeća ministara, za funkcioniranje BiH u cjelosti, što znači, uslovno rečeno razgradnja, grubo rećeno razgradnja jednih institucija formiranje drugih institucija na drugim lokacijama će dovesti do zastoja najmanje od 3 do 6 mjeseci. Imate priliku da će jedan veliki dio radnika neće imati mogućnost da se presele u Mostar, Sarajevo, odnosno u neke druge gradove itd. znači o svemu tome se mora voditi računa. To su ljudski problemi u pitanju. Što znači, ovaj, nema nikakve dileme, znači kad se govori o ekonomskim i drugim razlozima, onda objektivno ima, postavlja se znak pitanja kako na koji način organizirati ove institucije. Ako smatramo da su to novi instituti u cjelosti, gdje ne trebamo respektirati postojeće stanje, nema nikakvih problema, to je sasvim jasno itd. Znači, za mene, temeljni cilj jeste kako što prije dovesti ovu državu evropskim integracijama ka prijemu u EZ i u tom kontekstu ova tri instituta su stvarno dominantno bitna itd. Na tragu doktora Kunića, ja mislim da bi se to moglo pomiriti da Vijeće ministara stvarno dostavi nam pod hitno plan raspodjele državnih institucija širom BiH, ne locirati to samo u tri centra. Ja se izvinjavam stvarno, nemam nikakvih nacionalnih ili nekih drugih predznaka, Banja Luka, Sarajevo, Mostar, to je suviše malo za BiH. Ja vas molim, Prijedor, Bijeljina, Bihać i širom BiH, Grude itd. znači da se razumijemo, ako je samo želja da se locira u ta tri centra, a tako, mislim ne bi bilo dobro ovaj, itd. Znači, da se riješi na slijedeći način, ja mislim da danas ne donosimo odluku, da Vijeće ministara nam dostavi do naredne sjednice plan raspodjele državnih institucija i da akceptira se ovaj prijedlog doktora Kunića u smislu jedne sofisticiranog plana, kako zavodima i jednostavno sjedištima, direkcijama pomiriti ove želje jednostavno za policentričnim razvojom BiH. Ne nikakve decentralizacije, nikakve dislokacije nego to je jednostavno ovaj, razvoj i mislim da smo na dobrom putu da dođemo do rešenja. Hvala vam.
Još imamo gospodina Zorića i rasprava je zaključena. Dobro, gospodin Bešlagić ja nisam imao informaciju da li još neko želi? da zaključim raspravu. Gospodine Potočnik tri puta ste govorili po ovoj temi, rasprava je zaključena možete repliku dobiti. Evo stvarno ako smatrate, ja neću vam odbiti ni dalje ali evo ako ima nešto novo još. Dobro, izvolite gospodine Zoriću 33
Evo ja sam se ovaj, javio u jednoj ljutnji ali evo kad sam se ohladio želim se ispričati kolegici Azri što sam joj upao u riječ. Nije bila namjera nego sam bio isprovociran onim što je rekla jer ono je obrazložila malo blaže kasnije ali slijedeći put ćemo u Mostar itd. je nama kazano zadnji put po pitanju NOS-a. Nama na komisiji, ne kažem nama kao Parlamentu ili nama ka hrvatima ali kad sam se već javio za riječ, onda ovaj, gospodinu Ćemanu bih samo kazao da ja Mostar ne znam iz kojih bi razloga doživljavako kao hrvatski, ili samo hrvatski jer Izborna jedinica Mostar nije dala samo hrvatske zastupnike za razliku od Srajeva i Banja Luke. Hvala.
Hvala lijepo gospodinu Zoriću. Molim vas da dovedemo raspravu do kraja. Gospodine Bešlagiću izvolite.
Pa ja ću pokušati nešto da kažem. Ja se duboko ne slažem s Ćemanom da je Mostar hrvatski, jer u Mostaru imamo pola Federacije. Izvinjavam se eto izvinjavam se ali ima pola Federacije, ja ga ne doživljavam kao takvog, ali je činjenica slijedeća. Ja vas moram na nešto drugo upozoriti. Moram vas upozoriti da ja od Tuzle do Sarajeva ako imam sreće dođem za 2 sata i 15 minuta. A dođem do Banja Luke, treba mi kad ja vozim 3,5 do 4 sata.
Iz Tuzle?
Ja, ja to uključim, pa ako me zaustavi policija. Molim vas, suština našeg problema nije u rasporedu dislokacija ovoga nego u nećemu što apsolutno ne posvećujemo pažnju, razvoju infrastrukture, da ja dođem za sat vremena gdje ja hoću. Druga stvar koja je vrlo bitna, mi imamo danas institucije koje rade bez certifikata i nama treba kuća koja će nam dati certifikaciju i ja se slažem, ona mora biti dislocirana. Neka bude sjedište ali ja hoću da imam takvu kuću ili istureno odjeljenje u Tuzli, Bijeljini, Zvorniku ili negdje gdje ćemo postići efikasnost rada a ne priću gdje ko šta sjedi. Mene interesuju rezultati, mene ne interesuje sjedište. Ja sam postavio pitanje za indirektno porezinje, koliko je prošlo vremena kada smo donijeli ovaj zakon? Ne zbog toga što nije bilo kuće, ...koja je sada kupljena, nego sam postavio pitanje organizovanja toga sistema gdje direktor koga smo mi imenovali, nije on radio ništa da taj sistem saživi. Mene više interesuju kadrovi, kvalitet, rad a sjedište će se određivati kako hoće. Pema tome, ja sad ovde vidim ono drugo, zato što st.... u onom prvom pitanju rekli, gospodo zadržite svoje mišljenje, nek se glasa i mislim da je to pravo rješenje rada ovog Parlamenta.
Hvala lijepo gospodinu Bešlagiću. Imamo repliku gospodin Ćeman i još gospodin Potočnik, rasprava je zaključena. 34
Ja se zaista izvinjavam, ali da bi smo se razumjeli, ne znam koliko sam to jasno prošli put kazao, ja sam samo pokušao vama svoje razmišljanje i osjećaj prnijeti. Naime, ukoliko se dislokacija sjedišta institucija države BiH izvodi na principu Banja Luka, Mostar, Sarajevo, to odaje utisak molim vas Tuzla je u jednom trenutku malte ne incidentno onaj se desila kao sjedište jedne institucije, i dakle ako se na tom principu izvodi dislokacija onda to meni zaista miriše na primjenu tog principa i ja sam zbog toga protiv toga, ali nisam protiv toga da se generalno razmisli o tome modelu i evo na kraju sam možda ovaj, naravno i u šali rekao ako je već i organizacioni, tehnički, ekonomski, finansijski pa možda ima smisla i za neku u Tešnju ovaj, kao i u Tuzli sutra ili neko je spominjao druge gradove, da se kolega Bešlagić razumijemo, to je moja namjera bila i sad se nadam bar da nema ovaj, dilema oko motiva. Hvala Bogu nek se izjasni kako ko želi.
Hvala lijepo gospodine Ćeman. Još gospodin Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, hvala što ste mi omogučili da još jednom govorim. Donošenje zakona nije samo ga donijeti i da ostane mrtvo slovo na papiru. Donošenje zakona prije svega mora imati svrhu da bude aplicirano odnosno primjenjeno. Prema tome, kad donosimo zakon moramo da razmišljamo odnosno da znamo tačko kako ćemo ga izvesti. Iz tog aspekta sam ja i govorio. Imamo nešto, to što imamo da li je smisaono razbijati sada ili je smisaono razvijati ovo što je recimo govorio gospodin Sead Avdić policentrično itd. Da se razumijemo, mi ne smijemo ponoviti grešku bivše Republike Bosne i Hercegovine koja se nije ravnomjerno razvijala. Mi sada imamo situaciju u BiH da praktično najviše para i najviše razvoja i de u Sarajevo. Prema tome, Ministarsko vijeće mora imati jasnu viziju i plan kako rasporediti prema organizacijsko ekonomskim i razvojnim elementima na nivou cijele BiH. Ali, Ministarsko vijeće nema toga plana. Mi smo uvojili Plan o razvoju, dugoročnom razvoju koji je za 3 godine. Međutim, u tom razvoju nemamo ništa od toga. Prema tome, nesistematično, neorganizovano pristupamo i onda dolazimo u ovakve situacije gdje praktično borba na osnovu emocija, a ne na osnovu zdravoga razuma i organizacijsko-ekonomskih modela. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Potočnik. Gospodin Jović, krivi navod.
Krivi navod je u tome što je ovdje rečeno da je ovdje ustvari iziritiranost, onda ja se s tim ne slažem i želim pozornosti dati svima ovde u dvorani pročitati ono što nam napisa Ministarsko vijeće. Eksplicite tamo stoji, da po regionalnim međunarodnim zahtjevima, ovo treba činiti. Pa onda, u uvodnom dijelu kaže, donošenje ovog zakona po žurnom postupku proizilaze iz zakonske obveze, i tako, ja ne bih htio čitati jer ste to imali pred sobom, ali niti jedan od diskutanata ni jedne riječi o tome i kao da nama je ovo predložilo neko tuđe Ministarsko vijeće. 35 Još, potsječanja radi, isto kriv navod, na Ustavnoj komsiji tako smo se lijepo dogovorili da istovjetno sva tri teksta u sva tri zakona budu kad su u pitanju rješenja, principi koji trebaju vrijediti u jednom zakonu da vrijede u sva tri, i tako smo usuglasili tekstove. I ja stvarno ne zna ćemu ovolika rasprava oko ovakvog prijedloga koji je do te mjere bio usuglašen. Ne znam tko je toliko iziritiran, hvala Bogu ja nisam.
Hvala lijepo gospodine Joviću. Rasprava je zaključena. Vlada je zadužena, Vijeće ministara da implementira zakone i prijedloge, pa i ovaj isto tako kao i sve druge. Ja molim zastupnike sada da pređemo na izjašnjavanje o amandmanu gospođe Nadžide Mlaćo. Molim zastupnike da glasuju sada. Ukupno je znači 18 za, 17 protiv, nitko suzdržan. Izjašnjavamo se u Koleguju, idemo u drugi krug glasovanja. Znači sada prvo glasujemo tko je protiv iz Federacije? Ja molim zastupnike da se izjasne. Znači 7 glasova protiv iz Federacije. Prelazimo na izjašnjavanje zastupnika iz RS. Molim da se izjasne glasovanjem sad. Znači, konstatiram da sa 10 glasova protiv iz entiteta RS, ovaj amandman nije dobio potrebnu entitetsku većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o zakonu u cjelini. Molim zastupnike da se izjasne glasovanjem sad. Sa 28 glasova za, 2 protiv, 4 suzdržana, Dovoljnom entitetskom većinom 17 iz Federacije 11 iz RS, prihvatili smo Prijedlog zakona o osnivanju Instituta za intelektualno vlasništvo i u drugom čitanju. Ja se zahvaljujem zastupnicima. Prelazimo na točku Ad.11. Prijedlog zakona o osnivanju Instituta za standardizaciju BiH u prvom čitanju Vi ste dobili na vrijeme prijedlog zakona, zahtjev Vijeća ministara i mišljenje nadležne Ustavno-pravne komisije koja je usvojila šest amandmana. U plenarnoj fazi gospođa Nadžida Mlaćo, obnovila je svoj amandman. Ja otvaram raspravu u prvom čitanju. U ime komisije gospodin Mirsad Ćeman, izvolite. 36
Hvala lijepa. Vrlo kratko u ime komisije. Kolega Jović je maloprije napomenuo jednu važnu stvar kad je riječ o ovom setu zakona, ja sam upravo os..da to kažem pred ovaj posljednji ovaj zakon koji danas razmatramo. Mi smonaime, ujednačili tekst zakona jednog, drugog i trećeg, sa aspekta ovaj, sadržaja i onih nekih principjelnih pitanja koja evo ne tiću se sjedišta itd. Mislim da je to jedan ovaj, pozitivan da kažem momenat u radu vezano za ovaj set zakona, i zbog toga vidjeli ste evo u ovom zakonu ima nešto više amandmana u odnosu na ove druge koje smo razmatrali, a tiću se sadržaja teksta po nekim drugim pitanjima a ne sjedište ite. Tek kao napomenu da se to primjeti, i to je razlog zbog čega smo dakle i metodološki pokušali da zakoni kad se već radi u setu i u isto vrijeme, onda bar budu i pravno-tehnički urađeni, mada to nije pravno-tehničko pitanje ali da budu urađeni da tako kažem jednoobrazan način. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodinu Ćemanu. Sad otvaram raspravu. Gospodin Sead Avdić se javio za rijeć. Izvolite gospodine Avdiću.
Ja se izvinjavam predsjedniku Ustavno-pravne komisije ali zakon koji smo usvojili i Zakon o mjeriteljstvu, Institutu za mjeriteljstvo odnosno metrologiju, kaže ovako, pod 4. direktor i zamjenik instituta imenuje Vijeće ministara BiH po .......mišljenju Agencije za državnu službu sa liste uspješnih kandidata koji su prošli javni konkurs, a u druga dva zakona se kaže shodno Zakonu o Upravi, Službeni glasnik taj i taj, što znači nije baš to u cjelosti usaglašeno. Osnovno, najbitnija ...stavka način izbora direktora jednoh od ovih instituta. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Avdiću. Želi li još neko? Ne želi. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o Prijedlogu zakona o osnivanju Instituta za standardizaciju BiH u prvom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne glasovanjem, sad. Sa 33 glasa za, 1 protiv, nitko suzdržan, Dovoljnom entitetskom većinom Zastupnički dom je usvojio Prijedlog zakona o osnivanju Instituta za standardizaciju BiH u prvom čitanju. Predlažem da se oko ovog zakona izjasnimo kao i o prethodna dva. Molim Dom da se izjasni hoćemo li i u drugom čitanju razmatrati ovaj zakon? Molim vas da glasujete sad. Konstatiram da smo sa 32 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržan, odlučili da raspravimo ovaj zakon i u drugom čitanju. Potsječam vas ono što sam već maloprije rekao, sada je rasprava o amandmanima, u plenarnoj fazi gospođa Nadžida Mlaćo je obnovila svoj amandman. 37 Ja otvaram raspravu o amandmanima. Želi li neko? Znači nema potrebe za raspravom. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se izjasne o amandmanu koji je podnijela gospođa Nadžida Mlaćo na Zakon o osnivanju Instituta za standardizaciju i mjeriteljstvo. Molim zastupnike da se sad izjasne glasovanjem,molim vas glasujte sad. Znači, konstatiram da amandman gospođe Mlaćo sa 17 glasova nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o osnivanju Instituta za standardizaciju BiH i u drugom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne glasovanjem sad. Konstatiram da smo sa 26 glasova za, 3 protiv, 4 suzdržana, prihvatili Prijedlog zakona o osnivanju Isntituta za standardizaciju BiH i u drugom čitanju. Zahvaljujem se zastupnicima. Mislim da je ovaj Dom danas usvoji tri važna zakona. Prelazimo na dvanaestu točku, evo kao što vidite, meni je lakše raditi jer su mi druga dva člana Kolegija u dobrom raspoloženju. Nadam se da će to raspoloženje održati do kraja sjednice. Točka dvanaest je Ad.12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, u prvom čitanju, predlagatelj je gospodin Tihomir Gligorić Mi smo na 35.sjednici usvojili da se ovo razmatra po članku 104. dobili ste mišljenje Ustavno-pravne komisije kao izvješće njeno, kao nadležne komisije za ovaj prijedlog. Komisija je usvojila tri amandmana. U plenarnoj fazi nemamo amandmana. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Nema. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH u prvom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne glasovanjem, sad. Sa 28 glasova za, jednoglasno bez glasova protiv, suzdržanih Zastupnički dom je prihvatio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagatelja zastupnika Tihomira Gligorića u prvom čitanju. Predlažem da idemo i na drugo. Molim Dom da se izjasni o tome, o drugom čitanju. Glasujte sad. Sa 31 glasom za, jednoglasno, nitko protiv, nitko suzdržan, prihvatili smo da se izjasnimo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH i u drugom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne o ovom Prijedlogu zakona i u drugom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram da je Zastupnički dom jednoglasno, sa 29 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih prihvatio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, predlagatelja zastupnika Tihomira Gligorića i u drugom čitanju. Hvala lijepo. 38 Prelazimo na trinaestu točku, to je Ad.13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uporabi i zaštiti naziva BiH, prvo čitanje, predlagatelj zastupnik Vinko Zorić Na 34. sjednici smo odobrili proceduru po 104. Dobili smo mišljenje Ustavno- pravnog povjerenstva kao i njegovo mišljenje kao nadležno. Ono je podržalo Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Zaključujem raspravu. Nema prijavljenih. Molim Dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi zaštiti naziva BiH, predlagatelja zastupnika Vinka Zorića u prvom čitanju. Glasujte sad. Sa 30 glasova za, bez glasova protiv, suzdržanih, Zastupnički dom je prihvatio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uporabi i zaštiti naziva BiH predlagatelja gospodina Vinka Zorića u prvom čitanju. Predlažem da se izjasnimo da li ćemo se izjašnjavati i u drugom čitanju. Glasujte sad. Sa 30 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih, opredjelili smo se da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čitanju. Nije bilo amandmana. Ja molim Dom da se izjasni o Prijedlogu ovog zakona i u drugom čitanju. Glasujte sad. Jednoglasno smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uporabi i zaštiti naziva BiH predlagatelja zastupnika Vinka Zorića i u drugom čitanju. Još jednom se zahvaljujem zastupnicima i prelazimo na četrnaestu točku, to je Ad.14. Izvješće Zajedničkog povjerenstva o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravobraniteljstvu Zajedničko povjerenstvo nije postiglo sporazum o identičnom tekstu zakona, sukladno stavku 2. članka 100. izvješćujem Dom da je Prijedlog ovog zakona odbijen. Gospodin Mirsad Ćeman, izvolite.
Dakle, u ime komisije koja je pokušala usaglasiti Prijedlog ovog zakona, mi nismo uspjeli usaglasiti Prijedlog zakona ali valja napomenuti da je od nekoliko spornih pitanja ostalo ustvari samo jedno ne usaglašeno pitanje. Pitanje rotacije pravobranioca i njegovih zamjenika. I stvar je ovakva kakva jeste. Ja sam htio ovim povodom samo inicirati za razmišljanje. Možda čak evo ćemo imati kasnije Prijedlog ovoga zakjučka vezano za procedure, kad se izvještaj komisije negativan itd. možda bi imalo smisla upravo obavezati, Poslovnik na to ne obavezuje i nije bila do sada praksa ali ja sam osjetio potrebu obavezati komisije u ovakvim slućajevima, da 39 ako ništa radi informisanja Doma navedu šta nije usaglašeno, jednostavno jer je izvještaj ove vrste dokument za sebe. Svako od nas naravno može zatražiti to pojedinačno, ali bih jednostavno imalo smisla navesti šta nije usaglašeno pa, ako treba i šta jeste. Finalno, zna se ako sve nije usaglašeno kao da nije ništa, ali nije nevažno ukazati ako ništa, koji je nivo razumjevanja bio a moguće u evo komisija za Poslovnik još uvijek radi, nije privela posao kraju, možda da se i u Poslovniku unese jedna odredba ove vrste, da u slućaju usuglašavanja dakle zakona pa i kad nije pozitivan rezultat na kraju da se u izvještaju navede šta to nije usaglašeno. Predsjedavajući, ja se izvinjavam što sam jednostavno uzeo ovo malo vremena. Čini mi se ne važnim, odnosno važnim ovo napomenuti jer zaista trud je uložen a na kraju je rezultat nula, formalno a faktički ipak nije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Ćemanu. Prelazimo, mi smo dakle dobili izvješće, zakon nije prošao na Domu zato što nije došlo do usuglašavanja teksa. Mi prelazimo na petnaestu točku, to je Ad.15. Izvješće Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o polaganju pavosudbenog ispita u BiH Mi smodobili usuglašen, identičan tekst Prijedloga zakona. Usvojeno je osam amandmana. Izvješće ste dobili. Ima li potrebe za raspravu? Zaključujem. Gospodin Niko Grubišić, zamjenik ministra pravde.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ja ću jednu samo malu kratku intervenciju napraviti tehničke prirode. Dakle, Zakon o polaganju pravosudnog ispita na sva tri jezika, ne pravosudbeno kako piše u pozivu ovde. Dakle, pravosudnog ispita. Ovdje je pogrešno u pozivu navedeno na hrvatskom jeziku, pravosudbeno, pa da ne bi bilo kasnije
Hvala lijepo na intervenciji. Molim da se ispravi prema ovome što je rekao gospodin Grubišić. Predlažem da se Dom izjasni o izvješću koje smo dobili. Molim vas da, konstatiram dakle ako usvojimo Izvješće, usvojen je i Zakon o polaganju pravosudnog ispita. Glasujmo sad. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili Izvješće Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o identičnom tekstu Zakona o polaganju pravosudnog ispita u BiH. Na taj način je usvojen Zakon o polaganju pravosudnog ispita u BiH. Hvala lijepo. 40 Prelazimo na šesnaestu točku, to je Ad.16. Prijedlog zaključka o proceduri razmatranja Prijedloga zakona u Zastupničkom domu kada je Izvješće nadležnog povjerenstva negativno Vi ste dobili prijedlog i mišljenje Kolegija o ovome i dobili ste danas i Izvješće Ustavno-pravne komisije kao komisije koja je nadležna po ovom pitanju sa dva amandmana. Ja ću vas samo potsjetiti prije nego što otvorim raspravu da smo imali u praksi problem zbog praznine u Poslovniku Doma, budući da nije precizno regulirano šta se dešava sa zakonskim prijedlogom ukoliko mjerodavno povjerenstvo da negativno mišljenje o principima predloženog zakona. Članak 137. Poslovnika daje mogućnost da Dom zaključkom može regulirati specifična pitanja koja nisu regulirana Poslovnikom. Ukoliko se određeni zaključak usvoji, on će biti obvezujući sve dok se Poslovnikom konkretno pitanje drugčije ne uredi. Evo, ovdje sam dao ja mislim dovoljno uvoda. Želi li neko raspravljati po ovom pitanju? Stav Kolegija da je amandmanima Ustavne komisije poboljšan tekst koji smo mi predložili. Gospodin Ćeman, izvolite gospodine Ćeman.
Htio sam u svoje ime, vi ste Izvještaj Ustavne komisije dobili, da ga ja ne obrazlažem. Pošto je povod za usvajanje ovoga zaključka ustvari ne prihvatanje principa, pa ni potrebe donošenja Zakona o formiranju Agencije za privremeno oduzimanje zakonito stečene imovine koji je kolega Križanović predložio, dakle želim samo u vezi sa ovim pitanjem reći dvije, tri stvari. Naime, zaista Poslovnik je u tom pogledu možda davao nekome razloga za različita tumačenja, ali ipak primjena zakona u periodu do evo dana današnjeg, odnosno Poslovnika do dana današnjeg i razumjevanje poslovničkih odredaba je bilo takvo da mal te ne nije trebalo posebno ni obrazlagati kad se ne prihvataju principi ili kad se cijeni da nema razloga, nema opravdanja, nema potrebe usvajati neki zakon. Mi smo u raspravi koja je vođena o tom zakonu, debelo argumentaciju podastrli u prilog ili protiv donošenja zakona, principa itd. jednostavno u izvještaju konstatovali ovaj, da to ne treba. Zbog toga ja mislim da ako sam ja dobro vas predsjedavajući razumio, nije ovaj, razlog usvajanja ovoga zaključka činjenica da je Poslovnik ranije obavezivao na ovakav pristup, nego ustvari neka vrsta praznine ili otklanjanje bilo kojih sumnji u tom pogledu šta se sa tim izvještajem radi i u kojem trenutku zakonodavni postupak ovaj, prestaje po prijedlogu nekog zakona. Zbog toga, upravo ima smisla kad je riječ i o ovome prijedlogu zaključka, razumjevati stvar ubuduće ovako, obrazložiti kada se ne prihvataju principi, što će biti obaveza nadležne komisije i čak ako se smatra da ne treba donositi zakon, a može biti razloga koji, odnosno argumenata u prilog stavu da ne treba neku stvaruređivati zakonom, ili, zato što je uređena nekim već drugim propisima ili što ne znam, da sad ne nabrajamo. Zbog toga, dakle ovo je samo iz motiva bar tako ja razumjevam ovaj zaključak, da se otklone bilo koje dileme i da mi ne bi smo ustvari nekad politizirali ona pitanja koja sa aspekta procedure moraju biti nesporna bez obzira šta sadržajno u nekom zakonu bilo ili ne. Makar da proceduru ne politiziramo. Zbog toga pozdravljam ovaj zaključak i evo predlažem da se zaključak dostavi i komisiji, radnoj grupi za Poslovnik kako bi elemente ovoga 41 zaključka ugradila u Poslovnik koji ćemo nadam se jednoga dana konačno dobiti u ovaj Dom kako bi smo ga dograđenoga usvojili sa izmjenama i dopunama koje se evo već pripremaju više od godinu dana.
Zahvaljujem se gospodinu Ćemanu. Rasprava je bila zaključena, ovo je bilo kao predsjedavajući Ustavno-pravne komisije. Predlažem da se izjasnimo o prijedlogu zaključka. Molim zastup...sa izvještajem komisije kao sastavnim dijelom ovog prijedloga zaključka. Molim vas da glasujete sad. Jednoglasno, sa 32 glasa, nitko protiv, nitko suzdržan. Zastupnički dom je prihvatio prijedlog zaključka o proceduri razmatranja Prijedloga zakona o Zastupničkom domu, kada je izvješće nadležnog povjerenstva negativno. Hvala lijepo zastupnicima. Prelazimo na sedamnaestu točku, to je Ad.17. Imenovanje članova Povjerenstva za koncesije BiH Potsjetit ću vas da smo dobili dopunu prijedloga kandidata od strane Vijeća ministara u odnosu na raniji prijedlog. Kao što ste vidjeli Vijeće ministara umjesto gospodina Amira Novalije, predložilo gospodina Muhameda Karamehmedovića. Dobili ste i životopis gospodina Karamehmedovića. Prema tome, samo malo da, vi se prijavite, prema tome imamo sledeći prijedlog kandidata za Komisiju za koncesije; gospodin Milomir Amović, Đoko Slijepčević, gospodin Muhamed Karamehmedović kandidati iz RS, Hamed Mešanović, Nikola Antunović, Ivo Andrić kandidati iz Federacije BiH, te gospodin Mustafa Ramić kandidat iz Brčko distrikta BiH. Otvaram raspravu o prijedlogu kandidata. Prvi se za riječ javio gospodin Beriz Belkić. Izvolite gospodine Belkić, gospodin Ćeman pa gospodin Špirić.
Ako se sjećate Klub poslanika stranke za BiH je glasao prošli put protiv predloženih kandidata navodeći nekoliko po nama, principjelnih razloga zašto to činimo. Nakon toga su uslijedile neke ocjene itd. da Stranka za BiH ne razumije važnost Koridora VC, ne razumije nužnost i hitnost uspostave komisije itd., prešučujući naravno činjenice o ponašanju Stranke za BiH kad je riječ o ovoj stvari. Ali, ja sam se javio iz slijedećeg razloga. Dakle, mi smo dobili neku vrstu korekcije u odnosu na ono što smo imali i mi očekujemo, ja ne znam ko je zadužen u Vijeću ministara za ovu oblast, odnosno ko bi u ime predlagača trebao nekoliko rečenica reći što se i prošli put propustilo da se kaže, da se pojasni malo o procedurama, da se pojasni malo kakav je odziv bio. Je li bilo neki mogućnosti, nije li bilo itd. Očigledno, Vijeće ministara izgleda nema namjeru to da čini i mi smo zaista danas očekivali da će neko u ime predlagača, ja ne znam gospodine ministre, 42 _________: [[nije uključen mikrofon]] Da, dakle ovaj, mi ćemo opet ostati uskraćeni za činjenicu da predlagač prati svoj prijedlog, da ga pojašnjava, da lobira za njega itd. nego jednostavno čušni pa šta bude. Ali evo ja sam želio da kažem ovaj, da ponovim razloge zašto smo mi prošli put bili protiv, da smo mi apsolutno za podršku projektu. I ako je ovo rešenje, Stranka za BiH neće biti protiv, ali će Vijeće ministara preuzeti na sebe odgovornost za kvalitet, personalni kvalitet ove komisije.
Hvala gospodinu Belkiću. Gospodin Ćeman.
Kad je ovo prošli put bilo na dnevnom redu, tad smo čuli naravno, u okviru demokratskog prava na raspravu i izražavanje mišljenja, ocjene razne, od toga da komisija u predloženom sastavu ne bi bila kompetentna ili bar kako sam ja to razumjevao nećije izjave bar, najveći broj predloženih kandidata ne bi bili kompetentni za jedan ovako ozbiljan posao itd. Dakle, na tu temu se moglo raspravljati i raspravljano je. Kasniji eho rasprave, ja ne bih sad ovdje potencirao, ali jednus tvar dozvolite, imam takav dojam, takav utisak, ne mogu a ne reći ovo u ovom trenutku. Mislim da je kad je riječ o kandidatu koji je bio predložen, a jedina izmjena je što je umjesto Amira Novalije predložen Muhamed Karamehmedović, dakle kad je bilo riječ o tom kandidatu, izmeđuostalih općih primjedaba na sastav komisije, njemu je zamjereno i to je direktno ovdje kazano, da nije podoban, ovo je moja slobodna interpretacija jer je u svojoj biografiji naveo da je zbog agresije na BiH morao izbjeći iz Banja Luke itd. i eto on je to smatrao potrebnim navesti. Ako sad mi, u ovom trenutku i pred onih silnih primjedaba da je komisija ne kompetentna, da je ovo, da je ono, imamo tek prijedlog novog sastava komisije u kome jedino nema Amira Novalije, onda izgleda jedini razlog zbog čega ovdje nema to što je on upotrijebio riječ agresija. Ako je to princip po kome se danas odlučuje u prilog ili protiv nekih kandidata, onda bi korektno bilo pitati druge kandidate da se izjasne da li oni ovaj, smatraju da je ovaj, ono što se desilo u BiH građanski rat ili agresija. Karikiram stvari ali dozvolite da izgleda ovaj, na kraju se može izvesti zaključak te vrste. Pretpostavljam da nije to jedini razlog, ali je onda zaista pitanje da li je najnekompetentniji među ne kompetentnim jedino Amir Novalija. Ja mislim, da to nije ispravan princip, jer što se mene lično tiće pošto imam sasvim dovoljno argumenata da sumnjam da jedini razlog za diskvalifikaciju ovoga kandidata, ne govorim uopće o kvalitetama zamjene, upravo ono što je on iz kojih razloga naveo u svojoj biografiji, onda ja lično ne mogu podržati ovaj prijedlog, jer rekoh trebala bi mi onda informacija kako na to važno pitanje istorije BiH i drugi kandidati misle. Ovo nije politička komisija, ovo je stručna, kompetentna komisija. Ja sam bio prošli put mišljenja da su ljudi koji su predloženi, u najmanju ruko dovoljno kompetentni da im se da to povjerenje i da urade taj posao. Svakako da BiH raspolaže i boljim potencijalom za jednu tako važnu komisiju, ali iz reda onih koji su se prijavili na konkurs, u procedurama koje su prošle u skladu sa važećim propisima predloženo je ono što je predloženo. 43 Ja nisam imao razloga ne vjerovati da je to u onom trenutku najviše što se moglo predložiti. Zbog toga ova izmjena za mene nije dovoljno uvjerljiva i dozvolite u najmanju ruku, ja ne mogu biti za a da li ću ovaj, biti suzdržan ili protiv, još uvijek razmišljam. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Gospodin Špirić, pa za riječ se javio dalje gospodin Novaković. Ima li više prijavljenih? Doktor Živković.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, ja sam prošli put bio jedan od onih koji je govorio o kandidatima, govorio sam da bi dobro bilo da smo se pojedinačno izjašnjavali jer bi smo do sada imali jezgro komisije koja je mogla da radi posao dobar za državu, da je moglo ono što je po mojoj ocjeni i danas ću reči šta mislim, ne zadovoljava da se vremenski popuni, da BiH dobije kvalitetne članove Komisije za koncesije. Ovo nije nebitna komisija i njoj treba pristupiti na takav način. Ja ću i danas biti protiv toga da u paketu glasamo. Ne zato što ću podržati srpskog kandidata biti protiv bošnjačkog i hrvatskog, jer mislim da iz jedno, iz drugog i trećeg naroda ovde ima ljudi koji zavređuju pažnju da budu članovi ove komisije, ali ima Bogami, i onih za koje kad čovjek pročita, stvarno bude smiješno. Pa pošto sam prošli put čitao biografije, ja ću ovaj put da pročitam jednu od biografija. Ustvari radi se o kandidatu koji je umjesto Novalije predložen. Moram da kažem, da mi stvarno pokazujemo maksimalnu nebrigu za ono što se zovu institucije BiH. Postavljam sebi pitanje otkud toliko licemjerstva kad govorimo o mladima, o školovanim ljudima, o potrebi da se oni zadrže u BiH, o potrebi da im se ukaže šansa. A, evo slušajte šta piše u ovoj biografiji. Dakle, čovjek i ne govori čak ni kad je rođen, ali evo mogao sam da zaključim da je otišao u penziju 2002.godine. I na kraju, nesretnik zaključuje zdrav sam i fizički sposoban za obavljanje ovih poslova. Ako je ovo bio jedini dakle uslov u konkursu, onda teško BiH i njenoj komisiji. Kaže zdrav sam i fizički sposoban za obavljanje ovih poslova na koje konkurišem. Poznajem, pratim sve propise iz oblasti investicija itd. Ovde od 7 predloženih kandidata imate 3 koji imaju oko 65 godina, i imate čovjeka kojem je možda 70-tak godina. Dakle, ne govorim ništa ružno sa pozicije godina nego govorim o šansi BiH da kroz tu komisiju dobije ono što joj treba. Imaju 4 ovakva kandidata. Ja sam danas dakle, ukoliko bude pojedinačnog glasanja, spreman da glasam za troicu ljudi koji su srednje životne dobi, čija radna biografija pokazuje da mogu biti stub u početku rada ove komisije a neće ništa ružno biti ako Vijeće ministara bude dalje potraživalo ovu četvoricu i da dobijemo kompletnu komisiju. Dakle, jesam za ozbiljan početak, a nisam za to da u paketu se dogovorimo i da napravimo komisiju koja će u naredno vrijeme tavoriti. Iz ovih biografija ćete vi vidjeti ko ima preko 60, 65, 70 godina. Prošli put je kolega Momo Novaković govorio da postoje ljudi koji su bliže Udruženju penzionera dakle ne potcjenjujem Udruženje penzionera, nego govorim o aktivnostima i o obavezama koje očekuju te ljude. To su ljudi sa terena. Ja imam 48 godina, pa mi je teško sjediti u autu 3-4 sata da se vozim do Sarajeva i ostajem ovde po 5-6 dana. Dakle, biološki nije moguće. Dakle, evo ja vas dakle molim, tražim pre svega pojedinačno da glasamo. Dobro je danas da dođemo do kandidata dakle, do kandidata koji mogu to da rade, ali ja neću ukoliko bude dakle u paketu, glasaću protiv, ukoliko bude 44 pojedinačno glasanje cijenim da smo u situaciji da dođemo barem do troice kandidata koji mogu činiti okosnicu ove veoma bitne komisije. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Riječ ima gospodin Živković.
...znam da sam ja na redu, ali htio sam da ispravim pogrešan navod gospodina Ćemana ali evo već mi je gospodin Špirić uzeo dio ovaj, diskusije moje. Htio sam reći da nije samo to što je prošli put u biografiji navedeno da je zbog agresorskog djelovanja on izašao iz Banja Luke nego da Savez nezavisnih socijaldemokrata razmišlja i o tome da stvarno ovoj državi trebaju da daju se mladima šansa i da jedan od principa treba i to da bude. I stog razloga ne možemo da prihvatimo i ovu novu kandidaturu, gospodina Karamehmedovića kojeg na žalost ne poznam ali po ovome svemu što je ovde napisano čovjek zaslužuje da bude u penziji ili mirovini a da se mladima u ovoj državi da šansa za jedno od mijesta za koje vidimo da vlada veliko interesovanje u BiH. E hvala.
Hvala. Gospodin Novaković.
Evo, ja bih prvo bio za repliku ali odustao sam od replike gospodinu Ćemanu, s obzirom da mislim da ne bi bila produktivna. Na kraju krajeva razlozi o kojima je govorio gospodin Ćeman nisu opredjeljujući sigurno ovde, pa nije mi ni jasno zbog čega je to kandidat napisao. Nije valjda mislio da će sa tim razlozima dobiti i iz tih razloga dobiti ovaj, glasove bilo ovdje, bilo u Savjetu ministara. Dakle, iz tog razloga ja ne želim da repliciram mada bih imao mnogo toga replicirati gospodinu Ćemanu. Ono što hoću da kažem, jeste da primjedbe koje sam ja imao prošli put, u značajnoj mjeri stoje i sad. Dakle, nije zaista, ne smatram da ovde treba da se nađu neki ovaj, mladi ljudi od 20-30 godina. Dakle ovde prije svega trebaju ljudi od struke, ljudi od iskustva. Dakle, o ozbiljnom se poslu radi, veoma ozbiljnom poslu, veoma odgovornim odlukama i u tom smislu rasprava o godinama možda i nije u dovoljnoj mjeri umjesna kad se radi o kandidatima. Možda više treba raspravljati o njihovom iskustvu i njihovoj struci. Ali činjenica jeste, da je prisutno ovaj, nešto više kandidata u hajde da kažemo blago poodmakloj životnoj dobi. S obzirom da smo imali veoma značajne primjedbe dakle, na jednog od kandidata i da je on zamjenjen, a opet imajući u vidu značaj koji je ovaj, značaj formiranja ove Komisije, Klub srpske demokratske stranke će podržati ovaj prijedlog Savjeta ministara za Komisiju za koncesiju. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Riječ ima gospodin Munib Jusufović, a nakon toga gospođa Palavrić. 45
Gospodine predsjedavajući, ja neću ništa ponavljati ono što je predsjednik kluba gospodin Belkić rekao, u obrazloženju i čini mi se da je veći broj diskutanata na prošlom zasjedanju u najvećem broju iskazao jednu rezervu prema odnosu u predlaganju od strane Ministarskog vijeća i samoj listi. Bez sumnje, svi su se složili ili možda one koje sam ja čuo druga mišljenja i nisam čuo, da se radi o ne kompetentnim ljudima danas se to samo i dopunjava još. Ja neću također ponavljati ovo što je Belkić rekao i optužbe koje su išle na račun Stranke za BiH, koja je kao navodno radi projekta, međutim iritantno je ponašanje Ministarskog vijeća poslije onolikih primjedbi i kritika, da jedan ovakav nihilistički odnos ima prema Parlamentu i onome što je iskazano naspram ovog pitanja. Da su izvršili jedinu promjenu ovo adreserano Stranku demokratske akcije, i u potpunosti potpisujem ovo što je gospodin Ćeman rekao, mene ne možete ubijediti drugačije, nego da je taj reformistički kurs bio od strane Ministarskog vijeća i bolje rečeno Stranke demokratske akcije, koja je ustupak učinila SDS-u, da čovjeka koji je, on je u struci, nije on političar, on to tako osjeća i mi veliki broj ovde tako, ja to tako osjećam.Ali na stranu, nećemo polemisati, skinut je samo radi toga, jer ništa drugo nije promijenjeno. Gospodin Špirić je ukazao ovde radi se 80% liste koja je za penziju. Prema tome, kakav je to odnos bio Ministarskog vijeća. Na stranu, ovo o ćemu govori gospodin Belkić samo je izrazilo ga radi projekta ukupnog. I ja ću glasati, glasaću i ako bude pojedinačno, volio bih pojedinačno da se dobije organ, ali ne ovakva čitava lista da prođe. Mislim da bi to bilo najbolje, ali u svakom slućaju mi nećemo zaustaviti ali iskazujem svoj jedan do kraja ovaj, zabrinjavajući odnos naspram Ministarskog vijeća i moram reći da ubuduće ću se naspram ovog pitanja ponašati prema njima, ovo ne, za ovo evo glasaću ali da praktično vratim radi jednog ovakvog odnosa koji imaju prema Parlamentu. A vi pogledajte, ja neću posebno govoriti o kandidatima, neke mnogo dobro znam. Ali ovo neka ostane, neka Stranka demokratske acije odgovornost ima za sve ove kandidate. I podržavam ovog kandidata koji je bio prije, ja ne vidim u tome problem što je napisao da je agresija, dozvolite gospodo, tu se razlikujemo ali ste ga skinuli zato što je to ovaj, nije on političar, on je stručnjak, ali trebao je biti i on skinut i skinuto bar još neki kandidata. Međutim nije, eto tako, ali ovo nisam mogao da ne kažem. To je.
Ispravak krivog navoda, gospodin Nikola Špirić, pa gospođa Palavrić diskusija.
Kolege i kolegice poslanici, naime, možda i nije ispravak krivog navoda. Ono što hoću ja da pitam. Postoji li igdje država u svijetu, dakle postoji li igdje, ja sam se raspitivao ne znam gdje, da kad parlament odbije vladi neki dokument, da vlada ne utroši vrijeme da nešto poboljša nego nastoji da disciplinuje poslanike. Ovo vrijeme je potrošeno da lideri partija, predsjednici koji su članovi Vijeća ministara zavrnu uši svojim poslanicima. Inaće da je drugačije, mi bi smo na fonu onoga što smo razgovarali danas dobili bolju listu, dobili bi bolje reference i dobili ono što u medijima svi objašnjavamo. A bolje da nemamo komisiju nego da imamo lošu komisiju. Koga hoćemo mi ubjediti da je bitno napraviti komisiju i da mi Evropi, svijetu pričamo imamo mi Komisiju za koncesije. Kakvu komisiju imamo? Ima li, ja smijem da tvrdim, da ovde postoje ljudi i imena kad ih pitate šta je 46 koncesija da vam neće odgovoriti. Jel to budučnost BiH? Uzmite pročitajte reference. Ja vas molim pročitajte dakle, o ljudima mogu saznati samo iz biografije. I zato mislim da smo imali prošli put volje pojedinačno, mogli smo dobiti iole kostur da potražujemo druge ljude. Ali način na koji se Vijeće ministara ponaša da je dovoljno da svaki predsjednik stranke zovne svoga i kaže, bićemo okrivljeni ako ne izglasamo nešto što svi znamo, evo ljudi su na mukama. Dakle, ne postoji danas poslanik koji neće da dođe do komisije ali da li mu je Vijeće ministara dalo dovoljano argumenata. Ja vas molim, imam osjećaj da je Komisija za koncesije obećano pojedincima pre pola godine. Ljudi nesretnici ne spavaju, obećano ljudima i ne smije se promjeniti obećanje. Ako je nešto u ovoj zemlji kaparisano hoću da znam šta je. I ja vas molim, dajte samo istini u oči da pogledamo. Ovo je bitna komisija. Od ove komisije, ona je svugdje u svijetu bitna, samo je za nas nebitna. Za nas je bitno da su prvoborci stranački i završena priča. Nije bitno može pisati u biografiji šta hoće. Čovjek piše prije dvije godine sam otišao u penziju i majkemi živ sam i zdrav ja čini mi se da mogu. Ima li bar komisija koja je pregledala ljude. Danas sam vam govorio šta znači izabrati ljude za koje dođemo poslije do podataka ko su i šta su, čime su se bavili. Danas sam rekao da BiH, jedan narod, zastupa čovjek koji je lopov. Pa je li treba Parlament da zna ili da ne zna. _________: [[nije uključen mikrofon]] Znam, pa papir ću vam dati, pa optužite me ako nije tačno. Pa ne molim vas ja se bavim državnim, ja vas molim, bavim se državnim
Gospodine Špiriću,
Ja vas molim da ne repliciraju, neka izađe neka govori
Upozoravam gospodine Feliću... [[ne razumije se jer govori istovrmeno sa Špirićem]]
Ako neko sumnja u ono što govorim može povuče, ja sam dužan da javnost BiH, pa dokle ćete lopove braniti? Pa nije smiješno, žalosno je. Pa žalosno je, ja sam vaš kolega i kažem nemojte, lopov je vi kažete hoću lopova.
Dobro, isteklo je vrijeme
Molim vas lijepo, ja sam u obavezi da to radim. Ja sam se zakleo na Ustav a ne saradnju i kvaliranje sa ili kolaboraciju sa lopovima. Hvala. 47
Molim vas gospodine Feliću da se javite za riječ. Dobićete, ne evo ja sam intervenirao o poštivanju Poslovnika a ja vas molim da tražite riječ i da intervenirate ako mislite da treba. Evo, gospođa Palavrić.
Hvala lijepo i dopustite da zahtjevam kao član ovog Parlamenta od gospodina Špirića da nas malo više uvažava i da nas ne tretira kao stoku. Ni stoka se ne vuće za uši a kamo li ljudi u ovome Parlamentu. I neka ne kaže ja sam vam govorio, i ja sam vam govorio, valjda i mi nešto u životu znamo i ne treba nas ovdje educirati barem se ne moramo međusobno educirati makar na način na koji govori gospodin Špirić. Kad je riječ o prijedlogu Vijeća ministara za Komisiju, ja potpuno dijelim mišljenje gospodina Ćemana i zaista mislim da je čovjek koji danas nije u prijedlogu samo iz razloga što je napisao u svojoj biografiji da je u BiH bila agresija. S druge strane, činjenica je da ovo što vidimo u biografijama kandidata koji su ponuđeni, zaista ne obećava mnogo imajući u vidu godine ljudi ali kad gospodin Špirić kaže hoćemo kvalitetne ljuede. Neki od njih ne znaju šta je koncesija. Ja pitam i šta treba učiniti da dobijemo te kvalitetne ljude? Treba učiniti da privučemo mlade ljude da se vrate u Banja Luku gospodine Špiriću. To treba učiniti. Ja sam sinoć slušala mlade, ja slušam vrlo često mlade i oni s pravom traže svoje mijesto. Ali ja pitam, predstavnika Vijeća ministara da li se na ovaj konkurs javio neki mladi čovjek koji bi se mogao vratiti u Banja Luku ili postoji u Banja Luci eventualno iz reda Bošnjaka i Hrvata, pa da on bude kandidat u ovako stručnoj Komisiji. Kad govorite o referencama, dopustite da kao vaša kolegica kažem da ne mislim ni da smo mi kompetentni da govorimo baš o svemu. Možda bi smo i mi malo sebe trebali preispitati. Ja ponovo kažem, možda ovi ljudi nisu najkompetentniji, dajte mi priliku da izaberem mlađe ali nemojmo misliti da smo mi to nešto pokupili svi pamet na svijetu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospođi Palavrić. Replika gospodin Nikola Špirić. Gospodin Novaković, replika i gospodin Gligorić replika.
Ja želim da kažem da se nikad nisam ljutio ukoliko mi kolege sa argumentima ukažu, bio sam spreman da prihvatim to i ne mislim da treba da držim lekciju ali ja počesto kažem upozoravao sam, da svi smo mi dužni ako imamo informaciju da upozorimo, ja vas i vi mene. Ali, ja bih molio kad god pogriješim ili dam neku lažnu informaciju da javno kažete, gospodine Špiriću, to nije tačno. U koncesije se možda ponešto više razumijem odostalih, u mlade jer sam sa mladima svaki dan. I znam ja šta mladi hoće i nije tačno da ne znamo šta hoće mladi. 48 Ja govorim, da znam da postoje kandidati kojima je obećano ovo prije godinu dana. Obećano ljudi. Dakle, ja hoću o tome javno da govorim. Dakle, nemam ja ništa protiv da vi danas većinom usvojite. Ali imam nakon pola godine, kad budu ljudi radili ću pitati rezultate. I ne može, ja recimo nisam danas govorio o Vijeću ministara. Teže riječi nisam čuo o Vijeću ministara od predstavnika parlamentarne većine a kad ja kažem, daj kanimo se licemjerstva, hajmo birati bolje Vijeće ministara, vi kažete on ruši vlast, destabilizuje državu. Kad ćemo jednom biti na liniji onoga što jeste objektivna potreba živog čovjeka u BiH. Onog trena kada moto bude sposobnost, radne reference, naučne reference, onda ćemo imati prosperitetnu državu, a ne obećanje i zakljinjanje u prerdsjednika stranke, u sad da ne govorim i dalje u šta. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Znači imamo replika gospodin Novaković, pa gospodin Gligorić.
Ja ne znam da li kolege koje diskutuju znaju da je bio javni konurs? Pretpostavljam neki diskutuju kao da to ne znaju i da se na konkurs mogu javiti svi. Dakle i mladi i stari i da je iz nekih tamo koji su se javili izabrani su ti koji su predloženi. Dakle, bio je javni konkurs, i ljudi su se javljali na javni konkurs. I predloženi su ti koji su predloženi. Ja moram, i ja ponovo kažem, da vjerovatno među tim tamo koji nisu predloženi postoje i bolji. Ja ih ne znam. Ja ih ovdje nemam ni jednoga dakle nisam vidio biografiju ni jednog od onih koji se ovde ne nalaze. Dakle, imam ono što imam, ponavljam da imam puno primjedbi ali isto tako nisam daleko ni od toga da mi pojedinačno glasamo, ali to ne zavisi od nas nego od predlagača čini mi se. Da li mi možemo uopšte donijeti odluku da glasamo pojedinačno ili je to stvar predlagača odnosno Savjeta ministara, to je sad pitanje o kome možemo naravno možemo ga staviti na dnevni red, pa da vidimo. I ponavljam još jednom, da isključivo imajući u vidu razloge o kojima je govorio i gospodin Jusofović, znači iključivo iz tih razloga da bi smo omogućili postojanje Komisije za koncesije, mi ćemo samo iz tih razloga glasati što ni u kom slućaju ne znači da je i ova pa i svaka druga komisija nije podložna ovaj, promjenama ako vidimo da ne funkcioniše.
Hvala lijepo gospodinu Novakoviću. Gospodin Gligorić. Nema više prijavjenih za raspravu.
Dame i gospodo, gospodine predsjedavajući, dobro je što sam govorio poslije Novakovića što govorim, ja smatram da gospodin Špirić, ono što je rekao na što ima pravo u ovom Parlamentu, i ne možete mu to osporiti i da kaže da je zemlja kriminalizovana i da je neko lopov. Na jednoj strani imate OHR, koji kažu kriminalci u BiH, vi ćutite gospodo Palavrić gospođo, ne smijete da kažete Pedi Ešdaunu kako on to tamo priča da ima kriminalaca. U svjetskim ovim, istraživanjima mi smo na prvom ili drugom, trećem mjestu 49 po kriminalu. Ni to nikad niste glas digli u ovom Parlamentu. I sad dođe gospodin Novaković i kaže, znate li vi za isntitut konkursa, da su ljudi imali pravo da se jave, pa i mladi a telefonom rekli, ti se javi, ti ćeš proći i institut konkursa je farsa. Po RS, sve tamo što ste dogovorili, unaprijed na tri mjeseca ste znali koga će ko postaviti, sve institut konkursa. U ovoj zemlji je farsa, u ovoj zemlji treba zaista poštovati poslanike koji govore i građansku harabrost kao što govori gospodin Špirić. I priznajte gospodo da u vašim redovima ima kriminala, ima lopova koje dovodite na vlast. I ova koncesija i ova Komisija za koncesiju je priprema za uvod u tek kriminal koji će prodstojiti ovoj zemlji sa milionske vrijednosti. Evo to ja sad kažem ...
Gospodine Gligoriću imali ste repliku
Replika je u tome da ovu Komisiju ne treba podržati. Zamislite vi kažete gospođa Seada Palavrić kaže, pa znate šta nisu oni najbolji, pa idite gospođo kod doktora hirurga pa da vam izvadi slijepo crijevo, koji kažete pa ne zna on to raditi itd. U ovoj zemlji ima kompetentnih ljudi, ima kvalitetnih ljudi, poništite konkurs, raspišite ali pošteno druge i nemojte javljati telefonom iz centrala ovih nacionalističkih stranaka i dovoditi ovakve ljude, jer je to ponovo samo produžetak agonije sa takvim ljudima zato što je to ponovo tvrdim, na daljinski upravljač i sve farsa. I institut konkursa je farsa. E, tako hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Gligoriću. Pošto sam već vidio ko će vam replicirati, ja neću. Gospođa Palavrić, pa onda gospođa Miličević krivi navod, pa gospodin Zorić isto.
Ja ne znam da li da budem sretna što gospodin Gligorić tako pažljivo sluša svaku moju riječ ili da budem malo nesretna, ali eto. Nikad mi nismo rekli da u BiH nema kriminala. Bilo ga je, ima ga ako Bog da smanjićemo ga. U BiH nema kriminala više nego u Švicarskoj rekao je gospodin Ešdaun u ovome Parlamentu ko ga je slušao. A gospodinu Špiriću kažem, kao što je danas rekao da se prenosi od zamjenika ministra sigurnosti kako u BiH ima ne znam kako ste rekli dopuštam da vas ne mogu citirati, ali tragova Elkaide itd. ja vas molim da tako isto ovde ponavljate ono što kaže zapovjednik ESFOR-a kad kaže da nema Elkaide u BiH. Zatim, kad kažete onako ružne riječi o ambasadorici u Švedskoj ili ambasadoru u Ujedinjenim naorodima, danas ste ih ponavljali. Dakle, nisam čula da se izvinjavate. Isto tako, nedavno ste kao činjenicu tvrdili da je Sjekirica umješan u nesretne događaje u Madridu, u terorizam. Niste se do danas izvinuli, a čini mi se da stvari teku sasvim drugim tokom. Dakle, isto kao što ste sada sve ovo za govornicom govorili, ja dopuštam da je sve to pod upitnikom kao što je ovo što ste ranije govorili.
Krivi navod gospodin Špirić, pa gospođa Milićević. 50
Dame i gospodo, preči ćemo, što se mene lično tiče možemo odmah glasati, nije nikakav problem, nego ja hoću radi javne riječi. Dakle nisam govorio danas ni jednog trenutka ni pomenuo ambasadoricu u Švedskoj ni u UN a moja tema ambasadori danas nisu bili. Tačno je da sam rekao i postavio pitanje da li je tačno da je oficir za veze sa Hagom u ime bošnjaka, čovjek koji je ukrao iz stana namještaj u vrijednosti od 50 hiljada KM i to kome nego direktoru SIP-e. Ako direktoru SIP-e ukradu namještaj od 50 hiljada maraka, ako ministru bezbjednosti ukradu auto od 150, ako ministru vanjskih poslova u ovoj zemlji ukradu također auto preko 100 hiljada maraka, u kakvoj to mi zemlji živimo. Dakle, to ja jesam pitao. Nisam govorio, ja sam govorio o navodima ministra koji predstavlja zamjenika ministra koji prerdstavlja vlast u BiH i za mene su njegovi navodi ti koje treba da kaže, jesu tačni ili nisu tačni. Dakle, ja nisam tvrdio da je tačno to što je rekao, nego ako je tačno šta će poduzeti. Nisam komentarisao komadanta SFOR-a, dakle nisam imao razloga da komentarišem. Radujem se ako su ocjene da je bezbjednost dobra i zašto bih to komentarisao. Tome mogu da se radujem. A ne može me obradovati ako neko iz zvanične vlasti kaže da postoje tragovi i veze. Dakle, to mene gospođo Seada ne raduje ako raduje vas. Druga stvar, govorio sam o Sjekirici, još taj slućaj nije završen, kao što nisu završeni mnogi slućajevi. Volio bih da ne budem upravu i javno ću reći da nisam imao dovoljne informacije. Nemojte se uopšte razmišljati da Nikola Špirić neće javno reći ako je imao pogrešne informacije da to nije tačno, imao sam pogrešne informacije, kao što neću na bazi tačnih informacija nikad ustuknuti. Pre, pa gledajte, pre 20 dana ili 25 dana sam prozvao kriminal u BiH u najvišim državnim vlastim. Šta se je desilo? Pokazalo se tačno. Hočete li danas podržati Ured za reviziju da je Predsjedništvo im ne prijeti da će raspustiti taj ured? Hočete li ili nećete? Ja hoću. Dakle o tim stvarima Nikola Špirić govori. Molim lijepo, ko ja nemam razloga da branim ni jednog lidera, počev od moje političke opcije do bilo koje. Niti ću to kad činiti. Ali vi ako morate, vi izvolite. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Špiriću. Gospođa Milićević, odustala. Gospodin Zorić. Redoslijed replika se poštuje gospodine Gligoriću.
Ja sam imao samo jedan ispravak
Molim vas dajte da završimo
Gospodin ovaj, Gligorić je rekao aludirajući na vladajuće stranke, gospodo pa morate shvatiti da su kriminalci među vama itd. Kriminalac ima ime i prezime i kriminal ili kriminalac ne pripadaju ni jednoj političkoj stranci ekskluzivno. Ja mislim da u BiH ljudi koji su se ogriješili ima u svakoj političkoj opciji, članstovom, simpatijama, da su oni birači neke političke opcije itd. a da to nije ekskluziva sada evo tri, četiti vladajuće stranke ili u prošloj alijanci kada je bilo 17 vladajućih stranaka. Ja nikad ne bih rekao svih 17 i vi ste ovi 51 kriminalna opcija ako ste na vlasti, a svaka vlast napravi pogreške i ovo o ćemu govori Špirić neka revizija utvrdi i neka se dokaže što je, što nije. A, netočno je to da se ovdje i ne slažem se s tim i to nije istina da se prozivaju kompletno političke stranke za ovaj, kriminal jer ljudi i koji se optuže i protiv kojih se podnese krivična prijava ovi neki dokažu da nisu, a nekima se dokaže da jesu. Dakle, ovaj to prepustimo pravoduđu za koje evo dočekali smo da je novisno, pogotovo neovisno od institucija BiH.
Hvala lijepo Zoriću. Gospodin Gligorić, i time su iscrpljeni zahtjevi za rasprave, gospodin Suljkanović(?), dobićete riječ gospodine Belkiću.
Dame i gospodo, nakon što je gospođa Seada Palavrić rekla to i gospodin Zorić, ja ću reći u jednoj rečenici. S obzirom da se ona pozvala na gospodina Ešdauna da je rekao da u Švajcarsku ili Švicarskoj također ima kriminala, ali ja hoću da kažem kako god vi tumačili, nacionalne stranke, pojedinci u njima, oko njih, da ova zemlja nije Švajcarska nego da je na žalost švercerska. Pa sad, vidite ko je doveo da je ona švercerska. Šverc kao šverc.
Hvala lijepo gospodinu Gligoriću. Gospodin Adem Huskić, jeste li vi tražili riječ prije? Onda gospodin Belkić. Molim gore, ovu skoncentriranu skupinu zastupnika za još malo pozornosti.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, ja nemam šta puno reći ne znam za ovu tačku. Ono što sam ja mislio to je rekao gospodin Belkić, Jusufović i kolega Ćeman. Znači, prošli put kad nisam glasao za komisiju, smatrao sam da sastav komisije nije takvog kvaliteta, na žalost napravljena je izmjena takva koja je po meni, sa mog aspekta je ovaj, kontraproduktivna i sad bih zbog toga što sam na neki način optužen od nekih da sam protiv komisije odnosno protiv napretka, oni kao... jesu, dovodim se u poziciju da glasam za, pa bi onda ispalo da glasam za, zato što je promijenjen ovaj čovjek ovaj, koji po meni nije trebao biti promijenjen. Zbog toga, predlažem kao zaključak u okviru ove tačke dnevnog reda bez obzira kako se završilo glasanje, da zatražimo od Vijeća ministara da nam dostavi listu svih kandidata, koji su se prijavili na ovaj konkurs. Ja mislim da bi to bilo i da vidimo koji su to odbijeni i kakve su njihove reference. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Ademu Huskiću. Riječ je tražio gospodin Beriz Belkić, izvolite. 52
Ja molim u ime Kluba poslanika Stranke za BiH pauzu od petnaestak minuta, da pokušamo izvršiti konsultacije sa Vijećem ministara o mogućnosti pojedinačnog glasanja. Evo, deset minuta.
Molim vas rasprava je zaključena. Krećemo točno u 16:00 sati. [[PAUZA]] Rasprava je zaključena. Završili smo raspravu u 17. točci dnevnog reda, imenovanju članova Povjerenstva za koncesije BiH. Gospodin Beriz Belkić u ime Stranke za BiH, tražio stanku, izvolite gospodine Belkiću.
Klub poslanika Stranke za BiH predlaže Domu slijedeće. Naravno, ako bude prihvaćeno. Prva varijanta, da se danas ne izjašnjavamo, da izjašnjavanje odgodimo za narednu sjednicu koja je zakazana, mislim 19. To je jedan prijedlog, ________: [[nije uključen mikrofon]] 18-og a da u međuvremenu, 18-og, a da u među vremenu, Vijeće ministara obezbijedi one podatke koje smo tražili. Dakle, u ukupnom broju ljudi koji su aplicirali proceduri, uži izbor, širi izbor, mgoćnosti itd. o kojim mi ništa apsolutno ne znamo. Ja sam pokušao za vrijeme pauze saznati koliko je to bilo kandidata. Bilo je 42, nezvanično sam saznao, 16 je ušlo u uži izbor, ne znam da lii je bilo dovoljno kandidata iz reda bošnjačkog naroda u RS, da li je bilo dovoljno u distriktu, da li su ovi prijedlozi rezultat zadatih okolnosti itd. Dakle, to su argumenti za prijedlog da ostavimo izjašnjavanje za iduću sjednicu, jer očigledno ne možemo obezbijediti pored svih molbi, apela, da predlagač izađe pa dvije riječi kaže o ovome što predlaže. To je jedna varijanta. Ako Dom to ne podrži, drugu varijantu da glasamo pojedinačno o svakom kandidatu. Molim da se Dom izjasni o našim prijedlozima.
Dobro, privi prijedlog koji je iznio gospodin Belkić u ime Stranke Kluba Stranke za BiH jeste dakle, da se odgodi izjašnjavanje danas za narednu sjednicu. Molim zastupnike da se izjasne o ovom zahtjevu. Glasujte sad. Znači prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o drugom prijedlogu koji je iznio gospodin Belkić, to je da glasujemo pojedinačno o svakom kandidatu. 53 Molim zastupnike da se izjasne o ovom prijedlogu. Glasujte sad. Ni ovaj prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Znači izjašnjavamo se za prijedlog Vijeća ministara u cjelini vezano za članove Povjerenstva za koncesije BiH. Molim zastupnike da se izjasne o prijedlogu Vijeća ministara za sastav Povjerenstva za koncesije BiH. Glasujte sad. Znači, sa 20 glasova za, 8 protiv, 5 suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćen je prijedlog Vijeća ministara o sastavu Povjerenstva za koncesije BiH. I Zastupnički dom je potvrdio prijedlog da članovi Komisije za koncesije budu gospodin Molomir Amović, Đoko Slijepčević i Muhamed Karamehmedović, kandidati iz RS te gospodin Hamed Mešanović, Nikola Antunović i gospodin Ivo Andrić kandidati iz Federacije BiH, te gospodin Mustafa Ramić kandidat iz Brčko distrikta BiH. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na točku 18. to su Ad.18. Imenovanje tri člana u Zajedničko povjerenstvo oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu pa pod a) Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije u BiH i b) Zakona o osnivanju Neovisnog operatera sustava za prijenosni sustav u BiH Ovi zakoni su usvojeni u različitom tekstu u ovom i u Domu naroda. Prošireni kolegij je utvrdio prijedlog da se iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo za oba zakona imenuju gospodin Miloš Jovanović, gospodin Vinko Zorić i gospodin Izet Hadžić. Želi li neko o ovom prijedlogu Proširenog kolegija? Ne želi. Zahvaljujem se. Molim da se Dom izjasni o prijedlogu da gospodin Miloš Jovanović, Vinko Zorić i Izet Hadžić uđu u Zajedničko povjerenstvo za usaglašavanje teksta ova dva zakona. Molim vas da se izjasnite glasovanjem sad. Sa 34 glasa za, nitko protiv, 2 suzdržana, konstatiram da je Zastupnički dom prihvatio da u sastav Zajedničkog povjerenstva za suglašavanje teksta zakona, samo malo molim vas, teksta zakona o osnivanju Kompanije za prijenos električne energije BiH i Zakona o osnivanju Neovisnog operatera sustava uđu, gospodin Miloš Jovanović, gospodin Izet Hadžić i gospodin Vinko Zorić. Hvala lijepo. Prelazimo na 19. točku dnevnog reda, to je Ad.19. Imenovanje članova Izbornog povjerenstva BiH Danas smo dobili listu kandidata za izbor imenovanja članova Izbornog povjerenstva koji je sačinilo adhoc Povjerenstvo za izbor imenovanja. Želi li neko u ime Povjerenstva, gospodin Vinko Zorić izvolite. 54
A ja bih samo ovaj, kratko jer je bilo ovde dilema, a i sad su čini mi se prisutene, kako glasati? Stav ove adhoc komisije a evo tu je gospodin ovaković i gospodin Felić, koji su ispred ovog Parlamentarnog doma je li, Zastupničkog doma, bili imenovani u tu adhoc komisiju, stav je bio da se glasa o prvom. Ako on prođe on, je izabran, a ako ne prođe glasa se o slijedećem. Mi prihvaćamo ovaj, i svako drugačije mišljenje jer ovo nije glasanje koje isključuje ostale kandidate, ovo je rang lista koju smo mi napravili zajedno sa ostala 4 člana komisije i na primjer da bude izabran kandidat bilo koji od ove dvojice, odnosno ove troice, onda ostali ostaju u igri u slućaju da ovaj bude smijenjen, podnese ostavku ili ne daj Bože umre, kao što se je desilo za bošnjačkog člana Izbornog povjerenstva, pa se ne bi morala ponovo formirati adhoc komisija itd. Međutim, samo ostaje jedna dilema, mi smo pričali o njoj šta ako je neki zagovaraju da se izjašnjavamo o svima, pa onaj ko dobije više glasova da je taj izabran. To je uredu isto, ali mislim da nije uredu vizavi kandidata da dobije kandidat malo glasova jer on i dalje ostaje kandidat ali mi prihvaćamo to jer maloprije smo ja i predsjedavajući malo o tome pričali pa, kaže tako je bilo i kod izbora članova Kolegija i ja se slažem s tim. Dakle, komisija je održala ovaj, 4 sastanka, neke smo i prekidali i nastavljali, 26.05. smo okončali. Radi se o hitnosti i zato je ovo ovaj, i stavljeno na dnevni red, ovako na brzinu. Neko je danas, čini mi se kolega Moranjkić ptao koliko se bira? Bira se po jedan iz reda srpskog i reda bošnjačkog, tako da se zna. I evo, predsjedavajući ovaj, ja nemam ništa više.
Hvala lijepa gospodinu Zoriću. Ja otvaram raspravu. Gospodin Nikola Špirić se javio za raspravu. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici, uvaženi ministre, Za mene nije sporno, sasvim je sve jedno kako ćemo glasati. Ono što mene interesuje kao poslanika u ovom parlamentu jeste da dođemo do kvalitetne popune stalne izborne komisije, koja treba užurbano da radi na pripremi lokalnih izbora i zato se radujem što je ovo danas tačka dnevnog reda. Ja vjerujem da ćemo danas doći do dva nova člana Izborne komisije, jednog Srbina i jednog Bošnjaka. Kao i uvijek do sada ja nisam čovjek koji želi da razgovara o bilo kojem pitanju, pa i recimo kadrovskim pitanjima izvan sjednice ove sale. Dozvolite mi da kažem ša ja mislim o predloženim kandidatima i da kažem, od prilike šta će biti moje opredjeljenje. Žalim što je, također, opet sužena lista, jer je bilo vše kandidata, ali, evo pošto smo imali komisiju u kojoj su bili učesnici Parlamenta, obaveza je da mi kao Parlament, dakle, prihvtimo ono što je Komisija dostavila. Dakle, da imamo dva kandidata iz reda srpskog naroda i tri iz bošnjačkog i ako bih volio ako je bilo kandidata iz reda srpskog naroda više, da je dostavljena kompletna lista da imamo širi izbor, ali ono što ja želim da kažem jeste da neću glasati za kandidata pod rednim brojem 2. to je gospodin Branko Petrić, iz razloga što, opet kažem, čitam u medijima, a stvari nisu demantovane i to nije prevashodno, radi se o 55 ljudima za koje, kojima postoje krivične prijave, koje nisu završene i ako to ne mora ništa da znači, ali ja moram da kažem da RS i BiH ima kandidata koji mogu služiti kao primjer BiH i njenim građanima, a ne da provodimo vrijeme po sudovima, ima prijave, nema prijave, skinuta itd. Dakle, prednost ću dati gospodinu Ostoji Kremenoviću, izuzev, ukoliko već nije formirana koalicija, pa da se kandidati znaju, ali, evo ponovo ćemo vidjeti hoćemo li ove nacionalne stranke podržati jedni druge i ako ja sad govorim o srpskom kandidatu. Nemojlte reći da vam to nisam rekao. Dakle, ja javno govorim iz kojih razloga neću glasati za srpskog kandidata. Kad su u pitanju, raduje me da imamo mogućnost da se izjašnjavamo o svim kandidatima. Kada je u pitanju bošnjački kandidat, ja moram da kažem da, bez obzira što je redoslijed 1,2 i 3. Da ću dati prednost gospodinu Vedranu Hadžoviću, čovjeku koji je skeretar zajedničkih službi, koji je pravnik, čovjek koji već duži niz godina zajedno sa nama sa tri generacije uspostavlja ono što se zovu službe, koje rade dobar dio posla, bez obzira da li je neko više ili manje zadovoljan, i iz razloga što, naravno, kada mi imamo takvu situaciju da ovdje u Parlamentarnoj skupštini predstavnici većine nikako da se dogovore ili da potvrde sekretare domova ili da izaberu nove. Naravno, ja sam u toj situaciji i čini mi se da ljude držimo u bezvazdužnom prostoru i da bi bilo kolegijalno od svih nas poslanika da podržimo gospodina Hadžovića, jer ga, pretpostavljam bolje znamo nego one koji se predlažu ovdje, bez obzira što kandidat pod brojem 1. nije pravnik. Dakle, to što mene opredjeljuje između Vedrana i Suada, kojeg ne znam jeste, što je gospodin Hadžović pravnik, a gospodin Suad nije pravnik, no čovjek koji je bio vezan za kabinet ministra unutrašnjih poslova. Pretpostavljam bar da ćemo Stalnu izbornu komisiju osloboditi od ljudi, koji rade u službama, koji se bave bezbjednosti jer je to jedna sasvim druga poslovima. Dakle, ja bih molio danas da izaberemo dva dobra kandidata. Za kandidata pod brojem jedan gospodina Kremenovića, za gospodina Petrića, rekao sam šta je razlog i to mi ne daje za pravo da ga podržim, a za gospodina Hadžovića, jer je pravnik čovjek kojeg znam i mislim da jedino tako možemo govoriti. Na kraju krajeva, omogućit ćemo i onima koji žele da inoviraju strukturu, novu strukturu sekretara domova, kao nova politička volja, koja je došla poslije ovih izbora, a, naravno udovoljit ćemo volji našeg kolege, koji misli da svoj aranžman može nastviti u Stalnoj izbornoj komisiji. Ne znam šta su SDA i SDS dogovorili, bez obzira što moja kolegica Seada meni dobacuje, ali, evo, ja sam vam rekao i sada šta je razlog, a vaše je da glasate kao i moje. A, nećete da ga pustite, pa onda ga barem izaberite. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Špiriću. Replika gospodin Jovanović, pa gospodin Kunić. Jeste li se prije javili? Gospodin Kunić. Ispričavam se gospodine Jovanoviću.
Uvaženi predsjedniče, dame i gospodo, Šta sam ja htio reći? Htio sam reći da procedura izbora ovdje je vrlo sporna. Naime, ako to nije uređeno Poslovnikom, odnosno Izbornim zakonom, postavlja se pitanje kako 56 provoditi izbor. Da li je to ovaj parlament da utvrdi proceduru, dakle, mi ne možemo napamet reći idemo prvo o ovom, pa onda o ovom. Ako je već samovolja, onda nije pravo uređen sistem. Mora biti uređen sistem kako vršimo člana Izborne komisije. Ili je to prepušteno Komisiji, da predloži prioritete da stavi 1, 2 itd. Ne možemo glasati o svima. Ako glasamo o prvom kandidatu, dobije potrebnu većinu, nema glasanja za drugog kandidata. Prema tome, nemojmo da Parlament dovodimo u situaciju, ne znam vrlo neozbiljnu. Mi smo, ipak, ljudi koji, da se utvrdi procedura izbora kandidata.
Gospodin Jovanović, pa gospodin Zorić.
Pa, vidite, gospodin Špirić ima pravo da ima svog kandidata. To mu niko ne osporava. Ali, nema pravo da pljuje po drugim ljudima. Ja nikad sebi ne mogu dozvoliti da na osnovu novinskih izvještaja, novina, ja isto mogao bih da kažem za gospodina Kremenovića i kad je bio u Vladi RS i kad je bio direktor PIO-a, svašta, ali meni ne pada na pamet da izađem tu i da pričam na osnovu onoga što novine pišu. A, gospodine Špiriću, kako su se SDA i SDS dogovorili, vidjet ćeš na ovom minitoru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Zorić. Je li bila replika. Dobro, gospodin Špirić.
Ja moram da kažem kolegi Milošu, da, dakle, ja prihvatam, apsolutno da kažem ono što znam, jer je ovo izbor u interesu zemlje u kojoj sam poslanik. Ja mislim da je u interesu kandidata, da ne govorim, pretpostavio sam da će ljudi shvatiti, sjetite se samo predlaganja kandidata za ministra odbrane, šta je tvrdoglavo guranje ljudi napravilo od tih ljudi. Dakle, neću sad o tome. Nije samo iz novinskih natpisa gospodine Jovanoviću i zato sam htio samo da dam lagano upozorenje, valjda ne moramo, a ako insistirate hoću. Dakle, postoje krivične prijave u vrijeme dok je čovjek bio ministar pravde u Vladi RS u doba gospodina Kozića, za trgovinu naftom, za koju su još na sudu u Doboju. Koje parlamentarna većina i sudovi koji su, nažalost, ... revorma nije provedena ne završavaju. Pa zato i jeste reforma. To je za mene kao državnog poslanika ozbiljan argument da ne glasam za čovjeka. Isto to da znam za ovoga bilo kojeg kandidata. Rekao sam šta je kod drugih za mene razlog. Pa vi izađite pa recite. Pa neće proći ni jedan ni drugi, ako su taki i to je za mene rješenje. Ja nisam zato da prođe i jedan ili drugi, ako za njih imaju takvu informaciju. Pa valjda RS, ako je došla u situaciju, da nema nikog čistog da predloži u Stalnu izbornu komisiju koji nema krivične prijave, ne treba ni da predlaže. Evo predlaže komisija, a ja evo kažem šta je predložila. Molim vas lijepo, mi moramo ovdje u interesu institucija u kojima jesmo ovako razgovarati. Zašto bi mi prećutali to da se sutra vrati kao bumerang. I, ja nisam čovjek koji lijepi ljude. Bio bih najsretniji da petnaest minuta sada falim ljude koji su predlođeni ovdje. 57 To bi bilo puno ljepše od ovoga. I, ja molim, evo neću, dakle, da ulazim dalje, a ako hoćete nije problem. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Zorić, pa gospodin Avdić, to je redoslijed.
Pa, evo reče mi kolega Novaković da sam ja zbunio zastupnike. Stav komisije i nas trojice da se glasa o prvom. Ako on, ovo viza-vi Petra. Ako on prođe gotovo je, pa neće valjda niko, ako se zna da se bira jedan podržavati dvojicu. Onda to nije u redu. Onda zastupnik ne zna svoju osnovnu funkciju. Ako ne prođe prvi, on i dalje ostaje na rang listi. Mi smo rangirali. Prvi, Kremenović, drugi je Petrić i to je stav komisije. A, nije RS Špiriću nikoga predlagala, bio je javni natječaj. Javni natječaj je prikupio sve podatke, a to što nisu svi bili, mi smo zaključili nas trojica plus petiri, koji nisu ovdje da oni nisu za rang liste, neka ispunjvaju uvjete, neka imaju školsku spremu itd. To je tako i ja bih volio da se izjasnimo o ovome. Ja neću kazivati ovdje svoje mišljenje i ja ne znam. Ja sam pročitao puno od ovih ljudi. Mi smo imali situaciju da je jedan kandidat lagao. Mi smo imali intervju sa svakim kandidatom i to je jedan od razloga. Mi smo postavljali pitanja, nevezano samo za izbore i za izbornu proceduru, nego za sve ostalo. I, jedan je čovjek što je utvrđeno na intervju lagao tamo u svojoj aplikaciji, između ostalog.
Hvala lijepo. Gospodin Avdić. Pa gospodin Kunić.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospoto, kolegice i kolege, Ja mislim da je dr Kunić na pravom tragu. Temelj demokracije i demokratije, kako hoćete je procedura. Procedura prvi puta se susrećemo sa izborom. Dakle, ovaj parlament i ako hoćemo, ako lutamo dijelom malo nije na odmet, al radeći godinu dana na novom poslovniku Predstanvičkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine, po meni pravo i pravda jedino se može obezbijediti u ovom slučaju, da su svi kandidati, bez obzira, komisija je završila svoj dio posla, rangirala kandidate, pregledala dokumentacije i jednostavno nas ubijedila da su ovo kandidati koji ispunjvaju uvjete konkursa, što znači, uvažavajući ono što je komisija uradila i ona je dala prednost pojedinim kandidatima, ali Dom kad dobije takav prijedlog glasa o svim kandidatima. Ko dobije parlamentarnu većinu, koja je najvidljivja, taj je, jednostavno izabran. Mi ne možemo jednostavno isključiti čovjeka iz procesa glasanja, ukoliko je na drugom mjestu. Ne možemo, to nemamo pravo. Moramo provjeriti političku volju u Parlamentu, u smislu da vidimo koji je to kandidat, jednostavno po mišljenlju Predstavničkog doma jednostavno zaslužuje da bude izabran u Izbornu komisiju. Znači, bilo bi objektivno pod znakom pitanja, ova procedura, koja favorizira prve kandidate isključivo se za njih glasa. Prošao, više nema kasnije. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Kunić. 58
Pa ja sam želio još ovo reći. Nema, ne postoji rezervna varijanta da taj drugi koji je na listi, kasnije upada. Ovdje se bira jedan. Ako postoji u nekom aktu u Izbornom zakonu, onda je to moguće, a ako ne postoji, to nije moguće. Ne postoji, koliko ja znam u Izbornom zakonu.
Gospodin Momčilo Novaković je tražio riječ.
Prije svega ja, zaista, nisam u dilemi kako provesti glasanje. Dakle, ja nemam tu dilemu. Za mene je ovdje stvar potpuno jasna. Komisija je dostavila to što je dostavila, opredijelila se glasanjem. Dakle, ad-hoc komisija je glasala, pa je gospodin Kremenović dobio četiri glasa ad-hoc komisije od sedam, a gospodin Petrić tri glasa od sedam. Ostali članovi, dakle, nisu dobili glasove, neki nisu ni ispunjavali uslove, neki su eliminisani iz nekih drugih razloga itd. Dakle, isto tako kog glasanja iz reda bošnjačkog naroda, gospodin Arnaurović je dobio četiri glasa, gospodin Vedran je dobio čini mi se dva glasa i gospodin Bešlagić Adnan jedan glas. Dakle, to je, na osnovu toga je formirana ovakva lista. I to sad dolazi sasvim normalno ovdje da će se ovi izjašnjavati o prvim kandidatima. O prvom kandidatu. Pa ako prvi kandidat gospodin Kremenović dobije većinu, glasanje je završeno. To je demokratski čini mi se izjašnjavanje valjda Parlamenta. A, ako ne dobije, onda ide drugi, ako ni prvi ni drugi ne dobiju, gospodo, minismo izabrali danas člana Izborne komisije, to je potpuno jasno. Za mene je bar jasno. Drugo što sam htio da kažem. Svako će od nas, naravno da se opredjeljuje glasanjem. Ako glasamo odjednom za više kandidata, onda moramo imati glasačke listiće. Dakle, ne možemo glasati, dakle, onda je to ovaj prijedlog, slažem se i ovo je glasački listić. Zaoružit ćemo ovo što smo dobili i to neka bude glasački, nije problem. Ali, za mene je ova stvar, prvi način glasanja potpuno jasan. Meni ovo ne stvara nikakvu dilemu. Kad se radi o kandidatima, naravno da ću ja iznijeti, da ću ja svoj stav reći glasanjem i nije sporno. Ali, hoću da mislim da nije u redu ovdje da diskvalifikujemo pojedine kandidate, ali jesam zato da favorizujemo neke kandidate, ali ne diskvalifikacijom i drugim. Zašto nije u redu. Zato što onda ulazimo u nešto, što bih ja sad mogao da kažem, da smo i ja i gospodin Špirić išli u Kostajnicu da ispravljamo greške gospodina Kremenovića. I, gluposti koje je on napravio, kad se radi o teritorijalnim nekim odnosima između Hrvatske i BiH. Znači, ali, naravno, to bi bilo, zaista nepotrebno i nebitno za člana Izborne komisije. To nema nikakve veze. Prema tome, ja ću se izjasniti i ja odmah mogu da kažem, da će, što se tiče Srpske demokratske stranke, da ćemo mi podržati gospodina Petrića. To je apsolutno. To nije nikakva dilema. Ja javno kažem, mi ćemo podržati gospodina Ptriča. Čovjek je član Izborne komisije RS, bio je ministar, pravnik je, ako je ovdje važan pravnik, a na drugoj strani nije važan, onda i ovdje je važan pravnik kao što je i u onom drugom slučaju važan pravnik. Hvala lijepo. 59
Hvala lijepo. Gospodin Živković, pa gospodin Potočnik. Replika, gospodin Sead Avdić.
Samo kratko, za slučaj prihvatanja glasanja samo o prvom kandidatu, uslovno rečeno o prvom kandidatu, ako prođe bilo bi ugroženo temeljno ljudsko pravo i aktivno i pasivno biračno pravo. Znači, ja tražim da se Parlament izjasni o meni kao o kandidatu. Komisija je završila svoj dio posla i ona prestaje ovdje kada je ... ovo pitanju, ljudi shvatite to. Ona je rangirala kandidate i to je dovoljan utica, jednostavno dovoljna prednost utjecaj na poslanika, ali Dom glasa o tome. Komisija je završila svoj dio posla. Svaka čast, hvala vam velika. Ali, jednostavno rangirala je kandidate i Dom će respektovati to ili neće respektovati to. Znači, jedino moguće pravilo glasati za sve i ko dobije parlamentarnu većinu, taj je jednostavno pobijedio i član je Komisije.
Hvala lijepo. Gospodin Živković ima riječ.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam čuo mnogo pohvala na rad komisije, na ovaj papir, ali ja imam u rucu samo jedan papir. Ne znam da li vi imate više. Ja smatram da komisija nije dobro uradila svoj posao i da je ovdje trebalo biti umjeto ovog papira biti izvještaj, da ovo sve što je sad gospodin Novaković rekao, gospodin Zorić rekao, mi imali makar na dva papira, da znamo kako se rukovodila komisija, kako je glasala, po kom osnovu je došla do ovog spiska? Ako ništa biografije ovih ljudi koji su na ovom spisku, da možemo da raspravimo o tome, da se ne razmišljamo i ne pitamo da li je gospodin Suad pravnik ili nije pravnik. Ako smo do sada mogli da pričamo o ljudima koje ovdje izabiramo, imali njihove biografije, ja postavljam pitanje zašto nije i ovdje komisija dala uz ovaj izvještaj i biografije. Iz tog razloga, moj prijedlog je, da do iduće sedmice mi o ovome ne glasamo, da komisija pripremi potpun izvještaj ili ćemo mi sad glasati o izvjetšaju komisije, koja je već rangirala ljude i nama ovdje servirala način na koji ćemo mi glasati. Ja smatram da bi to bio bolji prijedlog. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Komisija je imala zadatak da na osnovu prijavljenih kandidata odredi koji odgovaraju propisanim propisima tim zakonom. Ona je izabrala i dala je dva kandidata iz jednog reda naroda i tri iz drugog reda naroda. Da bi se normalno moglo glasati, mi bi morali imati osnovne elemente, da se odlučimo između ova tri, odnsono između ova dva kandidata. 60 Komisija može da favorizira ili da predlaće nekoga, ali je stvar ovog doma, ovog parlamenta da se sam odluči. Prema tome, predlažem isto što i gospodin Živković, da dobijemo kratak opis i da se na sledećoj sjednici izjasnimo glasanjem za svakog od ovih kandidata. Hvala.
Gospodin Zorić, replika, dobro, ispravak krivog navoda.
Gospodin Živković je rekao da komisija nije dobro radila. Komisija je dobro radila. A, komisija je zadužena da napravi rang listu i napravila je. Nije zadužena parlamentu dostaviti životopise pojedinih kandidata. Ako vi ne vjerujete Administrativnoj komisiji, koja je odredila ovu trojicu u ad-hoc komisiju, onda mijenjajte Administrativnu komisiju. Dakle, ovdje je jedan zastupnik izrazio sumnju u rad svojih kolega. Što nije uopće, komisija je radila i više nego dobro, uvažavala je čekala je kandidate, dva dana potrošila na intervju sa kandidatima. Nije nam bilo ni meni ni gospodinu Feliću i Novakoviću teško doći jedan dan, pa odmah prekosutra zbog ovog posla i sada bi se konstatiralo da mi nešto nismo dobro uradili. Rang lista postoji zato da bi se glasalo, a jasna je procedura, glasa se za prvog, a ako ne prođe, dozvoljavam i ovo Avdiću, ali ja mislim da neće niko glasati nego iz vica za dvojicu, ili za trojicu, samo iz vica. Ja mislim, ne tvrdim ništa. Ali to je iz vica. I ne stoji, molim vas nemojte konstatirati kako je radila komisija, a izgleda da je se više ispričalo ovdje o životopisu, pogotovo dvojice kandidata, nego smo mi dobili u aplikaciji. Dakle, imate puno više saznanja, nego smo mi imali. Hvala.
Hvala lijepo. Replika gospodin Živković, replika na izlaganje Zorića.
Samo u trenutku onome, hoću da se razumijemo ja i gospodin Zorić u vezi sa radom komisije. Znači, za ove četiri sjednice, za koje vidim da je urađeno. Nisam rekao da komisija nije radila dobro. Smatrao sam da izvještaj koji smos mi ovdje dobili nije dobar izvještaj. Nije izvještaj u kome je nama rečeno da je prijavljeno toliko kandidata, da ti kandidati iz formalnih razloga nisu bili razmatrani, da nije bilo, na osnovu ovoga, što sam ja ovdje dobio, ja ne znam za koga da se opredijelim. To je jedan jedini razlog zašto sam ja rekao da je ovaj izvještaj trebao da bude makar malo potpuniji, za koga bi se mi ostali parlamentarci, koji nismo bili u toj komisiji, nismo imali mogućnost da pričamo sa tim ljudima, da vidimo njihove biografije, odlučimo se za koga ćemo glasati. Ja s toga smatram da ovaj izvještaj nije dobar. Hvala.
Hvala lijepo. Replika gospođa Palavrić pa gospodin Novaković.
... svoje uvažene kolege, da ovaj dom ne pretvaramo u komisije. Maloprije smo ga htjeli pretvoriti u Vijeće ministara, sada ga hoćemo pretvoriti u komisiju i onda nam neće biti potrebna ni jedna komisija. Ja imam puno povjerenje u komisiju koja je formirana, koja je uradila posao, koja je obavila intervju, izgleda da smo i to trebali mi svi ovdje raditi i 61 napravila listu, ponudila nam listu i informacije radi za one koji nisu skoro konsultovali Izborni zakon, uvijek je društveni smjer VII stepen, društveni smjer, među kojima pravnik, ali il druge struke. I, još jedna informacija više, kad je riječ o gospodinu Arnautoviću, koji nije pravnik, on je ekspert koji je napisao ovoliko knjiga o izborima i koji je priznat čak do Amerike. Govorim to samo radi informacije. Dakle, izvolimo glasat ćemo, ako prvi ne dobije, dobiće drugi, glasat ćemo dok neko ne prođe i ništa više. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Palavrić. Gospodin Novaković.
Pošto sam bio član Komisije, da kažemda smo mi tamo radili po nekim aktima. Dakle, da je komisija imala pravilnik po kom je radila, koji je usvojila na prvoj sjednici kad se konstituisala i tada je izabrala predsjedavajug i usvojila akt pokome je radila. Također je predsjedavajući komisije rekao da je uz ovaj akt dostavio i zapisnik sa tog sastanka, posljednjeg sastanka. Dakle, dostavila zapisnik, koji mi ovdje nismo dobili, ali je dostavljen na ruke predsjedavajućeg. Ja ovim hoću da kažem da je komisija uradila svoj posao kvalitetno i da je dostavila kandidate rangirane, što se od nje i očekivalo i što je bilo aktom koji je usvojila ona regulisala. Da li se oni nekome sviđaju ili ne sviđaju, to je stvar glasanja. Komisija je prije svega išla sa načinom sa kojim je gospodin Zorić rekao da će se glasati. Dakle, išla sa prijedlogom da se glasa, znači po rang listi prvi, pa ako prvi dobije dovoljan broj glasova, naravno da se o drugom ne glasa, a ako prvi ne dobije, glasa se o drugom, on je izabran, a ako ne dobije ni drugi, onda treći itd. Nije uopšte eliminisan drugi, ako je prvi dobio većinu glasova, pa samim tim je prvi, znači, demokratski dobio tu većinu, a ovaj drugi je u manjini. Samim tim činom izbora on je ostao u manjini, čim je jedan dobio većinu. Ja predlažem da mi na ovaj način danas glasamo i izberemo ovu komisiju, tim prije što ova komisija sada radi bez dva člana. Tim prije što predsjedavajući ove komisije treba biti sada iz srpskog naroda, odnosno prije dvadeset dana je trebao peuzeti predsjedavanje iz reda srpskog naroda, nije preuzeo, jer ga nema. Dakle, veoma važno je, tako su nam i u Izbornoj komisiji rekli da je vrlo važno da je kompletiramo da što prije počne raditi, s obzirom na izbore.
Hvala lijepo. Gospodin Potočnik, Moranjkić, isprivavam se. Imao sam i vaše ime ukucano. Tehnička je greška.
Recimo imamo povjerenje. Predlažem da glasamo za svakog kandidata i onaj ko ima najviše glasova da ga usvojimo, jer onaj način nije ravnopravan. Nedaje jednaku mogućnost svakom kandidatu. A, to nije demokratski. 62
Hvala lijepo. Gospodin Moranjkić, jeste li vi tražili riječ, gospodin Moranjkić, pa gospodin Džaferović, pa gospodin Kunić. Ja vas molim da se držite da završimo ovo.
Gospodine predsjedavajući, Ja mislim, onako kako sam ja shvatio, a istina da sam odmah na hodniku gospodina Zorića pitao. Po meni je trebalo da stoji rečenica da se bira po jedan iz, mnogi od nas nismo razmišljali da li treba, jer vidimo sad iz jednog naroda tri, iz jednog dva, da nisu sada u pitanju izbori, neke promjene itd. Dobro, ja to ne smatram a... to je slučajnost što nije napisano u tom izvještaju od ovih bira se po jedan. Istina, ja pretpostavljam da komisija, bez obzira što je stavila redoslijed kakav je ona glasanjem postigla, ona je dovela ovdje pet ravnopravnih članova, za koje treba da glasa ovaj dom i da im se odredi mjesto. To nameće, po meni, pravo da svi ljudi od ove petorice budu ravnopravni pred ovim domom i da ravnopravno se o svakom glasa, odnosno izjašnjava. Zato sam najbliže opciji gospodina Seada Avdića, da, jednostavno što to nekom smeta da idemo svakog staviti i odbrojimo, Muhamed dobio deset, dobio Lozančih dvadeset, prošao Lozančić, nije Muhamed itd. što odjednom pravimo od toga jednu lakrdiju i priču, jer u stvari i polazimo sa stanovišta da su oni svi ovdje ravnopravni i idemo tako i odraditi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Džaferović.
Poštovane kolege, dame i gospodo, Ja sam se danas po prvi put javio za riječ, da pokušam pomoći našem domu da izađemo iz ove situacije. Dakle, Poslovnik Pedstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine nije uredio ovo pitanje. Poslovnik Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, nije uredio proceduru za izbor u ovakvim slučajevima. Poslovnik ima uređenu proceduru za izbor člnaova Kolegija i mi smo vidjeli kako ta procedura igleda u dva navrata. Poslovnik ima proceduru kada je u pitanju potvrđivanje Vijeća, predsjedavajućeg Vijeća ministara i samog Vijeća ministara i mi smo se u Parlamentu samo jiš jedanputa susretali sa izborima, to smo činili kada smo u Parlamentu birali člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda srpskog naroda, što, također, nije uređeno ovim poslovnikom, ali je uređeno zakonom koji određuje tu problematiku. Dakle, pitanje izbora člana Izborne komisije, prvo, dakle, vi morate znati da je ovaj dom dopunio Izborni zakon u tom pravcu i razriješio tu situaciju, koja se odnosi na Izbornu komisiju i u odnosu na propise koji su ranije važili, ali dakle, to pitanje nije uređeno ni Poslovnikom, a nije uređeno ni Izbornim zakonom. Demokratski je sve što smo danas čuli ovdje. Ja sam, dakle, čuo dva prijedloga. Jedan se, jedan dolazi od komisije, koji je potpuno legitiman i komisija ima pravo da ga predloži, kada je procedura u pitanju, a drugi je koji dolazi od gospodina Avdića, koji je, također, potpuno legitiman i on zapravo predlaže izbor 63 članova komisije, na načn kako se biraju članovi Kolegija ovog doma, koliko sam ja razumio gospodina Avdića. Dakle, i jedan i drugi prijedlog su legitimni. U prvom prijedlogu, dakle, komisije, ja ne bih mogao prihvatiti onaj drugi dio da oni koji ne budu izabrani, da ostaju na listi i da predstavljaju zamjenu za buduće slučajeve. Za buduće slučajeve se ponovo raspisuje konkurs. Taj dio ja ne bih mogao prihvatiti. Molim vas, samo da ja dovršim. Ja pokušavam da pomognem. Dakle, za mene ovdje postoje dva prijedloga, ovaj dom utvrđuje proceduru i ja mislim da se mi kao Dom, prije svega trebamo izjasniti koju ćemo proceduru od ove dvije moguće procedure prihvatiti, pa kad se odlučimo zato, da onda krenemo u izbor, s tim što ja molim gospodina Zorića, zbog toga sam najviše i izašao, ostalo je manje-više poznato. Ovaj drugi dio prijedloga koji je on iznio, da li je u ime komisije, vjerovatno u ime komisije, koji kaže da onaj kone bude bio izabran ostaje na listi, pa ako zatreba Izbornoj komisiji član iz nekog naroda, onda ide, ne, to se ne može prihvatiti. Mora se raspisivati ponovo konkurs i mora se voditi kompletna procedura i ja bih molio da se od tog dijela odustane. Hvala vam.
Hvala lijepa. Gospodin Zorić, ispričavam se gospodinu Kuniću.
Nije to moj stav ni stav komisije. Nego nama je kazano da je to u skladu sa propisima. Nećemo mi, naša komisija predstaje sa radom. Ona je, zapravo, prestala. Mi sad samo podnosimo jedan vid izviješća. Ovo je rang lista kandidata. Mi nećemo to određivati, nego propisi. Mi smo tako instruirani u Izbornom povjerenstvu, jer smo tamo držali sve sasanke, da je to propis. Ako nije, ne smije niko kršiti propise.
Hvala lijepo. Gospodin Kunić.
Bona fide, što bi pravnici rekli, namjeru da pomognem oko razrješenja ovog pitanja. Pravo nije, ono ponekad djeluje kao pravično pravda, ali pravo ima svoje regule i, naravno da ih treba poštivati. Bi o je gospodin Džaferović u pravu. Stvar nije uređena. Što sam ja na početku rekao. Nije uređena Izbornim zakonom ni Poslovnikom o radu. Eh, sada, šta činiti postavlja se pitanje. Onda o proceduri izbora odlučuje Skupština, jer skupština je nadležna da donosi Poslovnik i da donosi Izborni zakon. Skupština sad treba utvrditi proceduru glasanja. Prijedlog komisije se svodi na sledeće. Ona je dala prijedlog, varijantna rješenja dva kandidata. Ovo je pripremljeno za tajno glasanje. Ako se uzme ravnopravan tretman, znači moramo listiće dobiti i zaokružiti. Vi ne možete o ovom se izjašnjavati elektronskim putem. Ne može, nije uobičajeno. Dva su kandidata. Ali, onda otpada ona solucija, koju je profesor Avdić rekao. Prvi kandidat koji dobije većinu glasova, nema više glasanja o drugom. E, pa vdite da stvari nisu jednostavne. One su ovakve kakve ja kažem, prekršiti Poslovnik i sve Skupština može sve.
Hvala lijepo. Gospodin Gligorić. 64
Dame i gospodo, ja imam sasvim drugačije mišljenje od ovog što smo ovdje čuli. Prvo, kad se gospodin Novaković, gospodin Zorić i Džaferović i Seada, ne mogu bez nje nikako, lagano dogovore i u suštini pričaju istu priču, gospodo misleći poslanici, u smislu mi smo vama ponudili i vi možete i ovako i onako i za ... ali biće iz bošnjačkog naroda pod jedan, a biće iz srpskog naroda pod dva. Eh, sad ja vas pitam gospodo iz komisije. Da ja ne bih bio ili neko ovdje, stavili ste mu zelene naočare, pa mjesto sijena, jedi zelenu travu. Vi ste radili unutar komisije. Rekli koju proceduru. Neki poslanici su rekli šta nedostaje, kao biografija, ali niste rekli ključno pitanje koliko je njih bilo, nego to šaljete u vidu zapisnika predsjedavajućem, jer je mnogo materijala, a moglo je u jednoj rečenici da kaže jedan moj imenjak, neki Tihomir, ako se sjećate, pa mi odgovorite, da li je ispunio uslove i zašto ga nema ovdje pod tri i četri i ko je unutar Komisije izvršio trijažu i onda priča počinje od ovog momenta, kad mi dobijemo listić. Kao da je ovdje pravda. Kao da je ovdje istina. Kao da ovdje nije bilo trijaže političke. Gospodo, bilo je političklih dogovora. Vi ste se dogovorili da unutar tog glasanja, da unutar komisiji bude sedam prema četiri. Ja demokratije. I, u tom slučaju svi kažete dobro ste radili, a vi ste u suštini, napravili politički dogovor, napravili kombinaciju unutar komisije, da bi zavarali, jer ste politički vješti, vladate vi 12 godina, nije to lako i mi ovdje ljudi imamo jednu podvalu. Vratite ovu komisiju, neka se napiše i taj neki moj imenjak Tihomir da ispunjava uslove ili ne ispunjava. Pa da ih bude ovdje deset, kad ste već toliko radili. Zašto da mi to ne vidimo i kažemo uradili smo svoj posao časno, niste imali tajne političke dogovore i nećete kroz demokratiju i formu, u kojoj ne možete prigovoriti, ako ne znate istinu. Jutro je pametnije od večeri gospodine Jusufoviću. Ja bih predložio, zaista, da vratite, u suprotnom ću kao poslanik zatražiti dokaz da izvršim uvid i da jednostavno kažem ovoj skupštini, da li je bilo prikrivanja kadnidata koji su ispunjavali uslove, ako ih vi niste naveli, ja neću da vjerujem. Znate onu narodnu. Vjeruj, ali provjeravaj. Prema tome, i svoje kolege, kao što ste i vi kada sam svojevremeno bio u onoj komisiji za ispitivanje tzv. državni udar, isto, do duđe, gospođa Seada Palavrić je to tražila, hoćemo izvršiti, formirat ćemo komisiju da bi istražili rad komisije. Imam i ja pravo na to, jer imam više kandidata, rekao sam ovo imenjaka, da se lakše pamti. Znate moje ime. Drugi je to, nema dileme, nije to ovaj Tihomir. Prema tome, ja izražavam sumnju da ste vi radili korektno i zato predlažem da se to vrati komisiji, a da na ovom još jednom papiru, samo još kaže ko je bio i ispunjava, ne ispunjva uslove i da znamo kako ste vi izvršili tu trijažu. Ja mislim da je to normalno, što treba da zna jedan poslanik, jer ovo je krupno pitanje. Vi na ovaj način gospodo, znate kako radite po opštinama. Imate izbornu komisiju, imate na biračkim mjestima, imate one koji kradu papiriće i koji ne dođu, ne izađu i sad dižete to na nivo BiH, zatvorili ste sistem. Svaka vam čast. Misleći poslanici, dragi moji poslanici, ja vas molim da ovo odbijete i da vratite u komisiju da bi dobili kompletnu informaciju i o tome se izjasnili i mirne savjesti, vjerovali Izbornoj komisiji BiH, kad se kompletira. Hvala vam.
Hvala lijepa. Replika gospodin Džaferović, pa gospodin Zorić. Molim zastupnike, ovo je zadnja točka, da izdržimo. 65
Poštovane kolege, dame i gospodo, dakle, ja maloprije nisam izašao za govornicu ovdje ni sa kakvom drugom namjerom, osim sa namjerom da onoliko, koliko se razumijem u ovu problematiku pomognem ovom domu da izađemo iz ove situacije u kojoj se nalazimo. Gospodine Gligoriću, potpuno ste bespotreno pominjali moje ime na početku vaše replike ili diskusije i želim da vam kažem da ja, naravno i vaš prijedlog smatram potpuno legitimnim o kojem se treba ovaj dom izjasniti i ništa više. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Zorić.
Ja sam htio kazati kolegi Tihomiru da smo mi prihvatili sve aplikacije i da oni koji nisu ispunjavali usvjete nisu ni došli na intervju. Dakle, to je samo razlog ko ide dalje. Nije samo natječaj uvjet da se nađe na ovoj listi. Onaj koji ispunjava uvjete, to mu je ulaznica na intervju i onda smo mi ispitivajući kandidate utvrdili da ovih pet kandidata zadovoljava. Jesmo li mi bili subjektivni, jesmo li se mi dogovarali, jesmo li mi stručni? Ja sve to mogu dovesti u sumnju, ali vi ste nas izabrali. A, visoko sudbeno i tužilačko vijeće je izbralo onu dvojicu, a iz Izbornog povjerenstva je bilo ono dvoje. Ja se ne sjećam ko je Tihomir. Bio je jedan Tihomir, ne znam, a ja isto predlažem kao gospodin Džferović, da se glasa o prijedlogu gospodina Gligorića, ali onda bih ja isto tražio od predsjednika Administrastivne komisije da taj posao radi neko drugi. Mi smo svoj posao završili, mislim kvalitetno i korektno. Ja ne bježim opet, ako Administrativna komisija odredi mene da ja ponovo taj posao radim, ali ...
Gospodin Gligorić.
Ja vam predlažem da ne komplikujete, jer ćete moj prijedlog odbiti, pa da ga povučem i želim vam sreću, biće 1 i 2, kao što sam rekao, pa bože moj. Nisam otkrio Ameriku, ali slam otkrio vašu igru, koju pod formom demokratije govorite, a sutra će vam to pomoći da prevarite ove građane i osvojite vlast i ništa više.
Jeste li zvršili gospodine Gligoriću? Ja mislim da ste danas imali priliku čitavu lepezu i lucidnosti i argumenata i iskustva. Hvala vam lijepo i nemojte se ljutiti na moju intervenciju i ja moram ovo privoditi kraju. Ja zaključujem raspravu i sada, pošto je ovdje, zaista bilo, ja poštujem svu raspravu, mislim da bi bilo najkorektnije, pošto nije precizirano Poslovnikom, da se odredimo prvo o prijedlogu pvjerenstva, odnosno komisije, o načinu glasovanja, a onda i o drugom prijedlogu da glasamo po redu o svim kandidatima. Ja ne vidim da drugog mogućeg, korektnog izlaza. Jeste li suglasni za to? Prvo stavljam prijedlog komisije da se prvo izjasnimo o broju 1 iz reda srpskog, iz reda bošnjačkog naroda. Ako dobiju većinu, smatramo da su ljudi izabrani, samo da 66 završim, a drugi rasprava je zaključena. Možete o ovom predlaganju, a drugi je, prijedlog je dao gospodin Avdić, koji je bio ovdje u raspravi. Dakle, da se izjanjavamo po redu i ko dobije više glasova. I ja mislim da je to korektno. Ja stavljam, ništa ne dovodim u pitanje. Želite li vi gospodine Lozančiću, pa gospodin Zorić.
Ništa o glsovanju i izjašnjavanju, nego jednostvno gospodin Džaferović je pojasnio jednim dijelom, ali je ponovo gospodin Zorić, predsjednik ad-hoc komisije doveo me u dilemu. Mi moramo zbog zapisnika i javnosti znati da nema ovdje pričudnog člana, neće se birati. Znači, natječaj je tražio dva člana i mi biramo dva člana. Ovaj poredak ništa ne znači. Da ne bi ljudi poslije mislili da su u igri, kao što ste rekli za neki propis, ... da su oni u igri, kao rezervni članovi da bi mogli nekad doći bez natječaja.
Hvala lijepa gospodinu Lozančiću. Gospodin Zorić.
Ja sam samo htio dati pojašnjenje, da je ova izborna komisija, neko je pitao mene zašto, zapravo ispričvam se, zvali su me iz Izbornog povjerenstva, kad su pravili ovaj zapisnik, čijeg člana ćemo stviti prije i to ljudi pitaju. Dakle, hoće li prije ovu dvojicu ili ovu trojicu. Ja sam se sjetio da smo mi izbrani u ad-hoc komisiju za izbor srpskog člana Izbornog povjerenstva i u međuvremenu je umro bošnjački član i ja sam se sjetio i ja kažem stavite prije Srbe i zato predlažem da i ovdje napravimo izbor srpskog člana Izbornog povjerenstva, a zatim bošnjačkog. Dakle, nema prvi, prvi, pa onda drugi, drugi, nego izbor srpskog člana, zatim bošnjačkog člana Izbornog povjerenstva.
Molim vas da se izjasnimo o prijedlogu ad-hoc našeg izbornog povjerenstva o načinu i proceduri kako su oni predložili. Glasujte sad. Znači, ovaj prijedlog je dobio potrebnu većin u i opću i entitetsku i prelazimo na izjašnjavanje prema prijedlogu ad-hoc izbornog povjerenstva našeg doma i prvo ćemo se izjašnjavati o prijedlogu Izborne komisije da se za člana Izborne komisije BiH iz reda srpskog naroda izbere pod 1. gospodin Kremenović Ostoja. Molim Zastupnički dom da se izjasni o ovom prijedlogu. Glasujte sad. Znači, ovaj prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Molim da se sad izjasnimo o prijedlogu da se za člana Izborne komisije BiH, iz reda srpskog naroda izabere gospodin Petrić Branko. Molim vas da glasujete sad. Sa 21 glasom za, 10 protiv, 3 suzdržana. 13 je iz Federacije, 8 je iz RS. Konstatiram da je Zastupnički dom odlučio da se za člana Izborne komisije BiH, iz reda srpskog naroda, izabere gospodin Petrić Branko. 67 Možemo li ovo zaključiti, ovaj prvi dio? Hvala lijepo. Prelazimo na drugi dio. Postupamo po prijedlogu naše ad-hoc izbornog povjerenstva i prvo se izjašnjavamo o prijedlogu da se za člana Izborne komisije BiH, iz reda bošnjačkog naroda izabere gospodin magistar Arnautović Suad. Molim Dom da glasuje sad. Sa 17glasova za, 13 protiv, 4 uzdržana i potrebnom entitetskom većinom, ovaj prjedlog ima potrebnu većinu u ovom domu. Ovo je prijedlog izabran sukladno Poslovniku. Jesmo li se odlučili za proceduru i sami, Dom se prethodno izjasnio, da smo drugu proceduru, imali smo priliku. Ja sam je predlagao. Ja mislim da sam doveo ovo maksimalno korektno. Dom se izjašnjavao o svim prijedlozima, rezultat je takav kakav jeste. Ja samo mogu konstatirati da je za člana Izborne komisije iz reda bošnjačkog naroda izbran gospodin magistar Arnautović Suad, prema proceduri, koju je predložilo ad-hoc izborno povjerenstvo i za koju se ovaj dom zaključkom odlučio. Hvala lijepo. Ovim zaključujem rad 38. sjednice Zastupničkog doma. Izvješćujem zastupnike da će se 39. sjednica održati 18. ovog mjeseca u 9 sati. Dobit ćete dnevni red i dopunu dnevnog reda, obzirom na zahtjeve koje smo dobili od Vijeća ministara. Imat ćete dovoljno vremena da se pripremite. Sjednica je završila sa radom u 17,20 sati.