Kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo sa radom sjednice. Raspravit ćemo - Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u 2011. godini Podnositelj izvješća je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo temeljem članka 15. Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva. Materijal ste primili poštom. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za ravnopravnost spolova. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predlagatelj uzeti riječ uvodno? Predsjednik Uprave HAMAG-a Darko Liović.
Poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, cijenjene dame i gospodo zastupnici u Hrvatskom saboru. Pred vama se nalazi Izvješće o radu Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u 2011. godini. Činjenica da vam se prezentira rad Hrvatske agencije za malo gospodarstvo iz 2011. godine danas u veljači u 2013. godini daje nam za mogućost da analiziramo u jednom svjetlu rad Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u 2011. godini budući da možemo podatke iz 2011. godine usporediti sa recentnim novijim podacima iz 2012. godine što sigurno daje kvalitetniju i bolju usporedbu nego kada se uspoređuju podaci 2011. i 2010. godine. Dozvolite mi isto tako da na početku svog izlaganja kao predsjednik uprave koja je preuzela rad i vođenje agencije u ožujku 2012. godine izrazim svoju suzdržanost oko rezultata rada iz 2011. godine i to ne samo zbog činjenice da nismo, naravno da ne možemo braniti ono što je radio netko drugi nego i zbog tih rezultata i statistika koje smo ostvarili u 2012. godini koji pokazuju jasno da je HAMAG u 2011. trebao i mogao preuzeti bolju i aktivniju ulogu u poticanju malog i srednjeg poduzetništva u Republici Hrvatskoj. Cijenjene zastupnice, cijenjeni zastupnici, dozvolite dakle da vam ukratko predstavim u nekoliko minuta statističke podatke o radu HAMAG-a u 2011. godini, a što se tiče dakle aktivnosti vjerujem da vam je poznato da je HAMAG centralna agencija za poticanje malog i srednjeg poduzetništva u Republici Hrvatskoj i da je od niza instrumenata koje je zakonodavac dao HAMAG-u na raspolaganje u smislu poticanja malog i srednjeg poduzetništva. HAMAG u 2011. godini uglavnom je koristio tri instrumenta, to su izdavanje jamstava, zatim provođenje operativnog programa odobravanja bespovratnih sredstava i pružanje, odnosno sufinanciranje konzultantskih usluga malim i srednjim poduzetnicima. Ukratko ću dakle pokazati statističke, odnosno prezentirati statističke podatke. Konkretno dakle u najvažnijoj aktivnosti u izdavanju jamstava u 2011. godini odobreno je ukupno 112 jamstava i vrijednost izdanih jamstava HAMAG-a u 2011. iznosila je 154 milijuna kuna. U tom razdoblju, dakle u 2011. godini vrijednost potaknutih investicija kroz jamstva Hrvatske agencije za malo gospodarstvo iznosila je 494 milijuna kuna. Kao što sam rekao malo ću koristiti podatke za 2012. godinu pa ću samo za usporedbu reći da smo u 2012. godini izdali 243 jamstva malim i srednjim poduzetnicima, da smo izdali ukupno 315 milijuna kuna jamstava i da smo kroz ta jamstva potaknuli 924 milijuna kuna investicija u sektoru malog i srednjeg poduzetništva što predstavlja rast od 87% u odnosu na 2011. godinu. O intenzitetu rada u 2011. godini govori i činjenica da smo u zadnjem kvartalu 2012. godine primili 189 zahtjeva za izdavanjem jamstava što je za 600% više nego u istom razdoblju 2011. godine. Što se tiče strukture izdanih jamstava po samim programima moram reći dakle da je struktura u 2011. bila takva da se najviše podržavalo ono što se i trebalo podržavati, a to su dakle nove investicije i rast 46 izdanih jamstava, ali ukupno 41% od izdanih jamstava, poljoprivreda sa 28%, podržavanje likvidnosti odnosno omogućavanja dobivanja kredita za obrtna sredstva u nekakvom prosjeku od 18% dok je za nove poduzetnike odnosno za start-up tvrtke izdano 15 jamstava ili ukupno 13%. U 2012. godini struktura je otprilike ostala ista, s tim da su značajno pojačali broj izdanih jamstava po svim programima, a ono što posebno veseli dakle da je posebno došlo do rasta u novim investicijama u programima koji podržavaju nova ulaganja i posebno dakle u segmentu poticanja novih start-up poduzetnika gdje smo dakle u 2012. godini u odnosu na 2011. izdali 51 u odnosu na 15 jamstava. Što se tiče aktiviranih jamstava, dozvolite da vas izvijestim kako smo u 2011. godini ukupno iz proračuna isplatili 19,7 milijuna kuna što je aktiviranih 18 jamstava. Što se tiče drugog segmenta, a to su dakle potpore odnosno operativni plan provođenja dakle operativnog plana poticanja malog i srednjeg poduzetništva kroz bespovratna sredstva u 2011. godini HAMAG je provodio ukupno pet projekata, a to su: jačanje konkurentnosti malog i srednjeg poduzetništva, poduzetništvo mladih i početnika, poduzetništvo u kulturi, razvoj tradicijskih obrta i zadružno poduzetništvo gdje smo u 2011. godini odobrili ukupno 1819 bespovratnih potpora u ukupnom iznosu od 55,8 milijuna kuna. Kao što može primijetiti, te potpore su bile više socijalna mjera nego mjera razvoja poduzetništva jer je prosječni iznos dodijeljene potpore po svim programima iznosio svega 32000 kuna, a ako uzmete ciljano programe, recimo poduzetništvo mladih i poduzetništvo početnika tada je prosječno dodijeljena potpora iznosila 6611,57 kuna što definitivno nije iznos kojim se može poticati poduzetništvo. U 2012. godini zauzeli smo novi smjer, implementirali novu filozofiju u dodjeli bespovratnih sredstava na način da su te potpore izdašnije, da su u prosjeku povećane sa 32500 kuna u 2011. na 164000 kuna u 2012. godini jer smatramo da samo podržavanjem kvalitetnih i potentnih projekata možemo postići pozitivne učinke u razvoju malog i srednjeg poduzetništva. Naravno, posljedično tome i postotak odobrenih potpora je u 2011. bio izuzetno visok, dakle 55% od prijavljenih poduzetnika dobilo je potpore, bespovratna sredstva doduše u ovim iznosima o kojima sam pričao. I što se tiče treće glavne aktivnosti Hrvatske agencije za malo gospodarstvo a to je dakle pružanje i sufinanciranje konzultantskih usluga u 2011. godini HAMAG je putem sustava vauchera podržao 137 projekata za što je iz hrvatskog proračuna isplaćeno 875000 kuna. Evo to su ukratko, dakle statistički pokazatelji. To je nešto što možete vidjeti u svojim materijalima dakle koje ste dobili na samoj sjednici. Kao što sam i rekao HAMAG mora i treba preuzeti jaču i značajniju ulogu u poticanju razvoja malog i srednjeg poduzetništva i sve aktivnosti koje smo poduzeli u 2012. godini upravo idu u tom smjeru, a to je dakle da smo promijenili i doveli nove, uveli nove jamstvene programe, da smo promijenili filozofiju dodjele potpora, da smo se počeli baviti i drugim aktivnostima a to su, dakle podržavanje i promocija investicija u Sektoru malog i srednjeg poduzetništva, a za 2013. godinu imamo još i ambicioznije planove. Evo zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su predstavnici klubova. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo, gospodine ravnatelju, kolegice i kolege saborski zastupnici. Iako nije uopće tema i na dnevnom redu izvješće i rad HAMAG-a od 2012. godine čuli smo najveći dio izlaganja uvodničara. Upravo jedan set podataka i usporedba onoga što je radio HAMAG u 2011. godini u odnosu na 2012. Bit će vremena i bit će i prostora da govorimo o tome što je Vlada činila naravno i kroz ovu Agenciju u 2012. godini i koji su rezultati. No međutim, kad je već mladi kolega si uzeo za pravo da misli o tome da je život počeo i svijet kada je on došao u tu agenciju kao što na kraju i njegovi šefovi misle kada su zauzeli vlast da sve počinje tada kada su oni preuzeli vlast rezultat je očit. Da ga podsjetim, možda on to ne zna. 2012. godine bruto društveni proizvod je pao za 1,8%. Pala je potrošnja za više od 6%, a kolegice i kolege u 2011. godini potrošnja je rasla prosječno za 4%. Pad industrijske proizvodnje visi za 6%, pad izvoza, pad uvoza, pad investicija, ali ono što je naravno karakteriziralo najviše 2012. godinu a to je enorman rast nezaposlenih i upravo u kategoriji srednjih i malih poduzetnika na žalost. Najveći broj ljudi koji su došli iz svijeta rada na Zavod za zapošljavanje došlo je iz Sektora srednjih i malih poduzetnika. I to je rezultat rada ove Vlade i to je naravno s obzirom da je i HAMAG dio infrastrukture Vladine to je rezultat rada i HAMAG-a u ovoj godini. I nikakva friziranja brojki i nikakva nadmetanja što se čitavo vrijeme pokušava ovdje izvoditi neće tu činjenicu na žalost skriti. 60000 ljudi u 2012. godini je više na burzi nego što je to bilo u 2011. To zvoni na uzbunu, to je alarm naravno koji treba upaliti i koji treba biti dovoljan signal ovoj Vladi i svima nama i dobar pokazatelj da nešto nije u redu, a zapravo nije ništa u redu. Cijela i cjelokupna gospodarska politika ove Vlade svodila se na to kako povećati poreznu presiju, kako poduzetnike i gospodarstvenike napraviti neprijateljima društva, kako objaviti razno razne stupove srama sa nikakvim efektom i kako dodatno pogoršati gospodarsku investicijsku klimu. I to su rezultati. I to je činjenica. I to je neosporno i to je neoborivo. I hvaliti se dakle i uspoređivati takvo gospodarsko stanje sa 2011. možete naravno, ali vidjet ćete pogubnost tih brojki. I naravno i nova ocjena kreditnog rejtinga, da ne govorim, ne ponavljam to, već je to i ružno za slušati da nas je svijet koji ocjenjuje ono što će se događati, a ne ono što je bilo, dakle sve one pretpostavke da li Vlada radi dobre i kvalitetne gospodarske pretpostavke, mjere i smjernice da bi sutra bilo bolje na osnovu toga i tih prognoza što će biti sutra na temelju onoga što Vlada je učinila do sada i što radi danas završili smo u kreditnom smeću. I to je žalosna činjenica i to je žalosna istina onoga što je rezultat rada ove Vlade i svih tih agencija koje su na žalost i kadrovski i na svaki način devastirane, pa očito i rezultat je ovakav. HAMAG naravno funkcionira više od desetak godina i funkcionirat će naravno i dalje sa svom svojom funkcijom, sa svojom ulogom u 2011. godini dakle i bio je jedan od značajnih kotačića ili karika u lancu ukupne gospodarske politike i mjera gospodarskog oporavka. Pa i činjenica je, i to ne možete osporiti, da je 2011. godine došlo do blagog oporavka hrvatskog gospodarstva jer smo u dva tromjesečja naravno imali i blagi gospodarski rast koji vama će biti još jako, jako dugo nedostižan nažalost, ne veselimo se tome. Dakle, od 0,8 i 0,2 posto da bi završili godinu sa nulom i da bi završili godinu sa prosječnom nezaposlenošću 305 tisuća. U 2012. godini prosječna nezaposlenost je bila 338 tisuća. Dakle, već i te brojke same po sebi govore tko je u kojem vremenu i kojem prostoru činio kvalitetnije gospodarske mjere. HAMAG dakle radi već dugi niz godina onu svoju temeljnu funkciju, a to je prvenstveno jamstva za srednje i male poduzetnike ali jamstva naravno za kredite koje prvenstveno i koje u pravilu ocjenjuju poslovne banke. Za 2011. godinu dakle garantirano je nešto za više od 500 milijuna kuna kredita. Bilo je oko 145 zahtjeva koji su došli iz svih hrvatskih banaka i dakle nakon procjene i ocjene određenih rizika hrvatske banke šalju zahtjeve za jamstva Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo. I to je sasvim sigurno bio značajan poticaj oporavku tog dijela hrvatskog gospodarstva i taj dio hrvatskog gospodarstva je najviše naravno i pridonio zaustavljanju negativnih trendova u 2011. i početka blagog oporavka. 2012. kaos i pomor i u poduzetništvu, naravno kao posljedica dramatičan rast nezaposlenih i nažalost taj trend se i nastavlja. Pa po prvi put smo u prošloj godini imali rast nezaposlenosti usred turističke sezone. Koga se više može uvjeriti i čime i kojim argumentima da je Vlada dobro radila. Povećala PDV, nasrnula na privatno poduzetništvo, uvodila retroaktivne poreze kao što je porez na dobit, povećala troškove poslovanja za više od 10%. Dakle, teško je više i sve nabrojiti što je Vlada u 2012. godini uspjela pokvariti. HAMAG je u 2012. godini naravno odradio i veliki posao od jednog dijela iz jednog dijela operativnog programa poticanja srednjeg i malog poduzetništva i ona je u svom portfelju imala dakle tih 50-ak, 56 milijuna kuna. Ružno je čuti, dakle od aktualnog ravnatelja agencije da govori da je to bila socijalna pomoć. Ja već davno nisam čuo uvredu veću za hrvatske gospodarstvenike od toga. To zaslužuje javnu ispriku. Sramota me u Saboru to slušati. Ja se ovdje ispred ovog dijela barem Hrvatskog sabora ispričavam. Sve što je dodjeljivano godinama, a dodjeljivano je samo uspješnim, samo dobrima koji su povećavali svoje gospodarske aktivnosti, samo onima koji su povećavali ili zadržavali što je bilo izuzetno teško u 2010., 2011. svoje gospodarske aktivnosti i to malo novca im je značilo ponekad i život. Sramota je da netko od državnih službenika govori o tome da bilo tko od poduzetnika dobiva bilo kakvu socijalu. Dakle, ono što je naravno i što je bio dio ukupnih poticaja za 2011. godinu to je odradila vrlo uspješno i kvalitetno HAMAG i to je bio jedan od tih dijelova. Ukupna količina potpora za samo iz Ministarstva gospodarstva za malo i srednje gospodarstvo bila je oko nešto manje od 400 milijuna kuna što se nije povećavala niti svih 2012. I unatoč tome što evo vidim da je gospodin ministar došao i pozdravljam ga, što i ministar govori da se ove godine po prvi put kao nikad dosad dodjeljuje 700 milijuna kuna, uvijek zaboravlja reći da je 300 milijuna kuna u Proračunu za 2012. godinu, odnosno 2013. godinu 300 milijuna kuna predviđeno za fondove za gospodarsku suradnju. A to je nešto drugo. To je ono za što treba biti usmjereno za, kao što i jesu ti fondovi bili kreirani, za ulaganje u rizične projekte a ne u banke što je ova Vlada počela raditi. Dakle, fondovi za gospodarsku suradnju nisu predviđeni za izvlačenje posrnulih banaka nego za pomoć i za ulaganje u kvalitetne gospodarske programe, one koji ne mogu dobiti potporu i koji ne mogu dobiti kredite iz bankovnog sektora. Dakle, hvala Bogu da i ove godine se radi o iznosu evo 400-njak milijuna kuna koji će ići kao direktne potpore hrvatskom gospodarstvu, a i vjerujem da tih 300 milijuna kuna će ipak kroz fondove za gospodarsku suradnju završiti i u pravim projektima za što su i namijenjeni. Naravno i sam Projekt mreža konzultanata koji se evo isto 10-ak godina provodio dao je svoje rezultate, 875 tisuća kuna je plasirano u taj projekt i sam odaziv je izuzetno dobar. I da ne dužim više, dakle sam HAMAG ima određena upravna tijela a upravna tijela između ostalog evo pored uprave je i upravni odbor, odnosno upravno vijeće. I sad mi ovdje imamo zaključak upravnog vijeća koje potpisuje aktualni predsjednik koji kaže prihvaća se izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u 2011. godini kojega potpisuje ministar Maras, a onda evo njegov danas ravnatelj agencije obrušava se na to izvješće. Istina je da se ministar Maras i predomišlja na sjednici Vlade i govori o tome da, evo treba samo to primit na znanje pa sad kad primate na znanje primite na znanje sve ovo što sam rekao o rezultatima vaše gospodarske politike od 2012. godine. Dakle, na Upravnom vijeću se prihvaća izvješće, a na Vladi ministar kaže da je, se ne slaže, nego da treba ga primiti na znanje. Zašto? Na Upravnom vijeću, naravno sjede i ljudi koji nisu samo iz administracije nego i iz gospodarstva i vjerojatno su oni imali malo drugačije mišljenje o tome što i kako je HAMAG radio u 2011. godini. Hvala vam lijepa
Hvala. Replika Ivan Klarin.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Vi se gospodine Popijač nemojte ispričavati u ime HAMAG-a. Bilo bi dovoljno da se ispričate u ime Vlade gdje ste bili ministar gospodarstva i ovu zemlju doslovno bacili na koljena. To bi za hrvatsku javnost bilo dovoljno, ispričajte se u ime vas osobno i u ime Ministarstva gospodarstva kojem ste bili na čelu.
Odgovor na repliku Đuro Popijač.
Oprostite, mlad ste čovjek, nisam zapamtio vaše ime, potražit ću ga. U 2011. godini u 2 kvartala rast gospodarstva je 0,8 i 0,2%, završili su sa 0. Rast potrošnje 4%, rast izvoza i pad i lagani trend pada nezaposlenih i naravno završetak pregovora za priključenje i ulazak u punopravno članstvo EU. Što ste i što je vaša Vlada napravila 2012. godini, zar hoćete da vam u ovoj minuti ponovim sve to? Ja mislim da to nije potrebno, ako niste zapamtili, evo dajte si pročitajte fonogram ili sve statističke podatke koje, koji su vam na raspolaganju pa ćete vidjet tko se kome treba ispričati. Hvala.
Hvala. Riječ je zatražio ministar Gordan Maras.
Hvala lijepo poštovani kolege zastupnici. Evo ja bi rekao da je dobro da i ministar se javi kada je pitanje tema Agencija za malo gospodarstvo, doduše to u mandatu prethodne Vlade to nismo dosta često imali slučaj, nego se, su se pojavljivali ljudi, ja bih rekao, samo iz agencije i onda su dali jedno tehničko izvješće gdje se nije puno toga uopće moglo iščitati. I da otklonim odmah ovu i zabrinutost gospodina Popijača na ovo prihvaća se, ne prihvaća se itd. i stručnjaci u Upravnom odboru, ja sam uvjeren da sada ljudi u Upravnom odboru koji sjede apsolutno su kompetentni i mogu govoriti o tome izvješću na način da li je ono dobro ili loše. A i govore o tome koja je razlika od onoga što je bilo prije i ovoga što je sada, tako da konzultirat se treba sa ljudima i onda ćete čuti i njihovu sugestiju i njihov osjećaj da li se prije radilo na jedna ili na drugi način, i da li je sada bolje ili lošije. Normalno da nismo bili zadovoljni radom. I kada prihvaćate izvješće, prihvaćate ga jer je ono tehničko i ono šta se desilo, a na možete ga ne prihvatiti jer ne možete povijest vratiti u nazad, znači mi smo sad svi ovdje stariji od početka rasprave, 25 minuta i ne možete negirati ono šta se desilo, šta se desilo prije tog vremena i zbog toga ga prihvaćate, ne zbog toga što ste zadovoljni. Da smo zadovoljni onda bi uprava i oni koji su vodili agenciju ostali, a s obzirom da nismo bili zadovoljni promijenili smo i to je legitimitet recimo Upravnog odbora prema onome šta misli kakav je rad bio do sada. Ali ne treba se osvrtati šta je bilo, treba samo pogledat podatke, kolega Lijović je vrlo lijepo to rekao u svojem izlaganju. I odnos šta je bilo 2011., šta je bilo 2012. koje koncept i koliko je bespotrebno novaca potrošeno u Hrvatskoj u zadnjih 7,8 godina na model koji nije dao nikakav rezultat. Recite vi meni kako biste nazvali 5 tisuća potpora po 30, 15, 5 tisuća kuna, kakva je korist od toga i da li se ikada ikakva kontrola efikasna mogla vršiti nad takvim sustavom. Pa normalno da nije, ljudi su se javljali i tražili su potporu za projekt mali poduzetnik, mikropoduzetnik 100 tisuća kuna i onda je neko odlučio, a o tome kako se odlučivalo piše se dosta, da će, neće dobit 100, nego će dobit 15 pa će onda jedan drugi koji je možda malo više simpatičan dobit će 30. Nema nikakvih kriterija. Odokativni pristup nikada, nikada za svrhu da se ispuni projekt za koje poduzetnik aplicirao i treba samo pogledati i nadzor koji je napravilo Ministarstvo financija po tom pitanju, kako se pravdalo, kako se dodjeljivalo, ali o tome sada neću govoriti jer se ne želim osvrtati iza sebe, o tome će reći oni koji o tome sada moraju vodit brigu, da se vidi zašto se procedura nije poštivala i zašto, ja bih rekao, oni postupci koji su vođeni u okviru dodjeljivanja potpora nisu bili transparentni i nisu ispunili na kraju krajeva svrhe. I zato me malo čudi kada s takvom, ubiti žestinom i zabrinutošću o tome govori čovjek koji je bio čelni član i predsjednik Upravno odbora HAMAG-a. Upravo toga gdje se kažem kako dodjeljivalo potpore, odokativnim pristupom na preporuku na poguranac itd. Znači toga više nema niti će biti i to mogu ovdje vrlo jasno i transparentno reći, nikakvih više poguranaca, mailova, sugestija od razno raznih utjecajnih ljudi. Neće biti preporuka da bi netko dobio ili ne dobio potporu isto tako kao što neće biti potpora koje će biti daj bar pet tisuća kuna to će mi dobro doć. Takvu politiku potpora više ne budete gledali u Hrvatskoj Vladi i u Agencijama koje provode politiku hrvatske Vlade, jer to je zaprašivanje, doslovce zaprašivanje. Daš svima a onda onima koji su ti simpatičniji daš deset puta više. Eto to je takva politika koja se više kod nas neće primjenjivati. A ovo vrlo odgovorno odgovorim jer sam napravio analizu što se dešavalo i zbog toga smo promijenili logiku dodjeljivanja potpora već 20152. Godine, a sad od subote kada se raspiše novi natječaj idemo s totalnom reformom gdje će se ljudi moći javljati jedan po jedan, gdje će se ocjenjivati do svakog detalja projekt koji bude dobio potporu jer ćemo inzistirati da ti projekti na kraju zažive i da se ispuni ono za što su htjeli ljudi novce i zbog čeg su aplicirali, jer ćemo svake godine izdvajati sve više i više u potporama malom i srednjem poduzetništvu jer ćemo dobivati sve više i više novaca iz sredstava EU jer moramo prihvatiti standard koji nam EU ako ga i ne bi htjeli moramo ga prihvatiti koja nam EU daje i zbog toga se na taj način pripremamo. Da se politika provodila kao 2011. ne bi mogli ni aplicirati niti bi dobili novce EU da sa njima raspolažemo a od sljedeće godine su i hrvatski novci europski, znači kad uđemo u EU moramo i moramo ispuniti te najviše standarde. A vi ćete reći sami evo iz ovih podataka šta je kolega Liović iznio da li i kako je bilo uspješno do sada i da li je primjerice podatak koji govori samo o zadnjem kvartalu kad je zapravo zaživio novi jamstveni program i kada je znači Vlada donijela njega četvrti i peti mjesec dok se potpisalo sa bankama a pazite HAMAG jamstvena agencija nije imala niti prave sporazume sa svim hrvatskim bankama. Toliko o tome koliko su te banke opće uzimale alat koji je država ponudila malim i srednjim poduzetnicima relevantno. Nitko nije htio s njima raditi, šta će im jastuk koji ne vrijedi, oni su morali uzeti mjesec, dva da potpišu sporazume sa bankama i prvi kvartal pravi je bio zadnji gdje se umjesto u 2011. recimo kada se izdalo 20 jamstava, u 2012. 126, znači 6 stotina 30% i 5 stotina 70% više investicija upravo u ovoj godini teškoj o kojoj govori gospodin Popijač. Znači skoro 6 puta više investicija preko HAMAG-a ostvarilo u zadnjem kvartalu u odnosu na 2011. a kada govorimo o cjelokupnoj godini također i taj zadnji kvartal je napravio dramatičan pomak uz skoro 217% više izdanih jamstava i 187% znači u odnosu na prethodnu godinu investicije. Znači skoro za 5 stotina milijuna kuna više investicija je provedeno preko HAMAG-a. E sada mi možemo reći da je to bilo savršeno u 2011. al onda je ovo supermenski, ali ja mislim da niti je ovo supermenski niti da je ono savršeno. Ja mislim da je ovo dobro i mislim da će ova 2013. godina što se tiče HAMAG-a još i bolja. A što se tiče samog sektora ja mogu biti sretan sa rezultatima kada gledamo ukupno gospodarske rezultate u Hrvatskoj, mali i srednji poduzetnici su rasli i u prihodu i u inozemstvu i u izvozu 10%, u broju zaposlenih i u investicijama su postoci 2,3,4 % u odnosu veći nego u odnosu na 2011. godinu i u biti malo i srednje gospodarstvo je pokazalo pozitivne rezultate restrukturiranja industrije velikih firmi je dovelo do toga da imamo određeni pad BDP-a koji će vjerojatno biti 1,7, 1-8 % na kraju godine ali radi se o građevini, radi se o petrokemiji i takvim industrijama koje su dovele do ukupno gospodarskog pada u malom i srednjem poduzetništvu su rezultati pozitivni a ove godine će biti još i bolji. I da se sada još samo osvrnem malo i na FGS odnosno zabrinutost gospodina Popijača o ulaganjima FGS-a. nažalost bavim se ove godine dosta sa FGS više nego u ovom organizacijskom djelu i sustavnom djelu zbog toga šta se prijašnja Vlada s time nije bavila pa smo vidjeli kolike su naknade bile u 2011. godini FGS-ova a kolika su bila ulaganja i de facto za ništa uloženoga ljudi su ostvarili naknade i nije bilo vezano uz ono šta su uradili i to smo ove godine promijenili. Prvo smo smanjili naknadu na početku godine a sada smo i promijenili i način ostvarivanja nagrade za treću godinu i za investicije koje će se dešavati u trećoj godini. Bilo bi mi puno lakše da je prethodna Vlada napravila sustav koji je normalan i koji stimulira rad i ulaganja a ne ubiranje naknade ali gledajte, kao legalisti morate preuzeti sustav koji vam je ostavio netko prije vas i pokušati ga mijenjati kako mislite da je korektnije a sa druge strane naravno da je to vrlo teško s obzirom da se radi o ugovornim obvezama gdje onda morate uvjeriti druge investitore i društva da prihvate te nove uvjete ali kaj ćete. Nećemo se žaliti nego pokušavamo napraviti najbolje što možemo. Hvala lijepa.
Repliku ima Dujomir Marasović.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine ministre. Drago mi jer rijetko imamo prilike u Saboru razgovarati o gospodarskim temama. Prije replike vama, samo bih malo ispravio gospodina Popijača kada je rekao da je teško nabrojati što sve niste loše napravili. Ja bih pomogao gospodinu Popijaču pa bi rekao da sve što ste vi napravili da je napravljeno loše i sve je napravljeno krivo u gospodarskom smislu. I ne treba se uopće trudit nabrajat jer je sve napravljeno loše. Ali vama repliciram gospodine ministre jer ste rekli da ste bili s ovim zadovoljni, ovim kadrom da ga ne bi mijenjali. Pošto ste bili nezadovoljni da ste ga promijenili nije to suština stvar, suština stvar je da ste vi 5 tisuća stanovnika u Hrvatskoj zaposlili nepotrebno. a pričali ste da treba otpustiti činovnike i otpuštali ste činovnike po HEP-u po ZET-u šta ja znam po HŽ a pet tisuća novih činovnika, prevarili ste Hrvatsku. i to je poskupilo državnu administraciju imamo konkretne dokaze. Ali ono što vam ja želim reći generalno, vaša ekonomska politika gospodarska je promašena, ovdje u Saboru sam vam to rekao prije 5, 6 mjeseci rekao sam vidjet ćete na kraju godine. vaša ekonomska politika je promašena ona ne daje rezultate i ako bi bili najdobronamjerni do kraja ove godine ako se stvar ne popravi ako pokazatelj ne budu k plusu, onda mi idemo u tonemo u potonuće a kada bi morao u jednoj sekundi koliko mi još ostaje reći kakva je vaša politika, tvrdoglava kao što je Hitler kod Staljingrada. Kada su mu govorili generali povuci se ovo ne daje rezultata, ne tvrdoglavo i tako je u Staljingradu i u drugim … žrtava preko milijun ljudi. I na taj način izgubio rat obećavajući neko tajno oružje da je na koncu svršio kao što je završio. Tako će vaša ekonomska politika završiti. Kupujete vrijeme, sada ste rekli da će za 5, 6 mjeseci biti još i bolje.
Hvala lijepa. Svašta smo sada čuli, hvala lijepa. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Hvala lijepa kolega. Malo ipak usporedbe vodite računa o usporedbama kada raspravljate. … [[Upadica se ne razumije.]] Niste dobili riječ. Izvolite sjesti. Odgovor na repliku ministar Maras.
Ja se isto pridružujem zahtjevu gospodina Marasovića nemojte popravljati jer se on nemre popraviti, gotovo pa nemoguće [[Upadica: A vi odgovarajte na repliku.]] Da, da evo malo pomoć ako mogu dati. Ovako što se tiče gospodin Marasović je vrlo paušalno neke stvari rekao spomenuvši 5 tisuća činovnika i uhvativši se ovog jednog i da nema nikakvih pozitivnih rezultata. Ja govorim da ima. I statistika govori i ovo izvješće i podaci koje vam je rekao kolega Liović govori da je to duplo bolje nego što je bilo godinu dana prije, pa ja se nadam da ćete to prepoznati da se netko trudi da je nešto promijenio i da postoji određeni pomak u odnosu na ono što se radilo prije. A što se tiče sektora on je bolji nego u 2011.godini. A o ekonomskoj politici nemojte govoriti jer ne znam kako bi netko nakon 5 godina recesije od 2008.godine i de facto onoga što ste ostavili iza sebe uopće imao obraza govoriti o tome što je promašeno šta nije, ja govorim da vrlo teško možete promijeniti trendove nakon pet godina u tri mjeseca i govorim da će se ovi trendovi u 2013.godine promijeniti i da ćemo izaći iz recesije i po prvi puta imati pozitivne stope gospodarskog rasta. Ali volio bih da to rade ljudi koji nisu bili na taj način involvirani i da kritiziraju politiku oni koji nisu de facto pet godina, a i više upropaštavali ovu zemlju pogotovo u ovom gospodarskom dijelu.
Replika Đuro Popijač.
Hvala gospođo potpredsjednice. Dobro je da smo konačno čuli da nije točno ono što ste propagirali u seriji PR-ovskih nastupa da ćete ove godine dati 700 milijuna kuna direktnih potpora malom i srednjem poduzetništvu nego da je 300 milijuna kuna od tih potpora predviđeno za učešće u fondove za gospodarsku suradnju. Oni su formirani 2011.godine i preko 400 projekata u toj godini su analizirali fondovi. Naravno da je bilo za očekivati da će se neki od njih realizirati. Ali prvi koji ste realizirali to je da ste 100 milijuna kuna prasnuli neću spominjati banku iz fondova za gospodarsku suradnju. Oni nisu bili previđeni za to, koliko i u koje projekte ćete ovih 300 milijuna plasirati to ćemo vidjeti. Dakle i u ovoj godini je tih 400-njak miliona kao što je to bilo uvijek do sada predviđeno za direktnu potporu malom i srednjem poduzetništvu. Ono sve što ste izrekli na koji način su se dijelile te potpore to mi je toliko zapravo degutantno da to uopće i komentiram. Napravite što hoćete iz toga. Ali su vam rezultati te vaše sjajne politike sasvim očiti u 2012.godini. pad minus 1,8%, pad potrošnje 6%, pad industrijske proizvodnje 6%, pad investicija u koje ste se zaklinjali da će se dogoditi neviđeni zunami naravno sada mijenjate sve pa sad nisu više javne investicije aktualne jer ste vidjeli da ne možete ništa napraviti, a to što kažete da ništa nije bilo pripremljeno to je jednostavno laž, sve ste zaustavili i sada se okrećete privatnom poduzetništvu i sada su vam i oni dobri. A što ste sve učinili tom privatnom poduzetništvu prošle godine o tome bolje ne govoriti a nažalost vidjet će se da se godinama još neće uspjeti oporaviti.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku ministar Maras.
Hvala lijepo. Gledajte trebali bi biti ne znam kakav mazohist da pripremljene projekte koji već čekaju, znači bageri su se upalili i kreću na gradilište da ih vi zaustavljate. Pa to nitko neće napraviti pa i sve da ne voliš najviše na svijetu onog tko je to pripremio. To su gluposti. Ničeg nije bilo. Tko to ne bi radio, tko ne bi apsolutno stojim iza toga. Pa gospodin Šuker s obzirom da je rasprava 45 minuta prijavite se pa još stignete pa još stignete pa možete reći sve što mislite. Znači sve je bilo nepripremljeno i jednostavno nije bilo moguće pokrenuti investicije prije i moramo apsolutno napraviti još veće napore kako bi one krenule. Što se tiče potpora treba kada se dokumenti na Vladi usvajaju treba pročitati dokument i kako se on zove. Znači on se zove "Plan poticanja malog i srednjeg poduzetništva" i svi ti segmenti koji se u njemu obuhvaćaju nisu isključivo bespovratne potpore, nego nešto su i ulaganja kao što su fondovi gospodarske suradnje, nešto su i subvencije kamata, nešto su jamstva koja izdaje HAMAG sve to ima svoj dio u tom programu Poduzetnički impuls. I nigdje ja nisam govorio niti ću govoriti da ćemo podijelit 730 milijuna kuna mada kad kažete podijeliti, nećemo ih na taj način dijeliti kao što se dijelilo do sada nego ćemo ih dijeliti i dodjeljivati za ono za šta mislimo da može dati rezultat, a ne na način na koji se radilo do sada, ali ok nećemo više o tome. Što se tiče fondova gospodarske suradnje, ovo kak ste rekli da smo prasnuli, zanimljiv izraz prasnuli, uopće ne znam šta to znači. Prasnuli smo 100 milijuna kuna, ne nismo prasnuli 100 milijuna kuna nego smo investirali 100 milijuna kuna i ne samo mi nego i privatni investitor koji je sa nama u projektu. Znači ukoliko se sjećate ili znate, mi ne možemo donesti odluku sami nego mora biti privatni investitor koji će uložiti pola novca, a od tih prasnutih 100 milijuna kuna državnih novaca nije 100 ngo manje od 50. Evo toliko o ovome šta vi govorite, odnosno onome koliko znate o tom cijelom modelu jer država nije uložila 100 nego manje od 50 milijuna.
Povreda Poslovnika, Ivan Šuker.
Gospođo potpredsjednice, u starom statutu je to članak 216., gospodin Maras i ministri ove Kukuriku koalicije bi se trebali naučit kad dođu u ovaj Visoki dom da poštuju saborske zastupnike i da se ne mogu ponašati kao da su na placu jer ovo je najviši Dom hrvatskog naroda i svi ovdje koji su izabrani su izabrani od hrvatskog naroda. To da ćete vi zastupniku govoriti o tome kad će se javiti i hoće li raspravljat, vi na to naprosto nemate pravo. Vi ste došli u našu kuću, izvolite se ponašat sukladno onome kako se ponaša pristojan gost, a vi ste užasno nepristojan gost i očigledno kad nemate argumenata onda vrijeđate jer vi ste općepoznati kao takav čovjek, a svoju samoposlugu koju želite napraviti od jedne poslovne banke, ne daj Bože da je HDZ sanirao privatnu banku, a da ta banka usput kreditira nekakve tvrtke koje su itekako vezane sa članovima Vlade.
Hvala lijepa. Mi smo uveli praksu dobacivanja iz klupa, različite usporedbe koje nisu primjerene za jedan parlament, a onda kada osobno budeš pogođen onda se žališ i tražiš zaštitu. Mislim da nije bila u tom smislu povreda Poslovnika, a ako ste nezadovoljni javite se Odboru za Ustav. I Zoran Vinković, replika.
Evo uvaženi ministre, svima je nama interes da hrvatsko gospodarstvo pa i malo i srednje poduzetništvo krene naprijed, ali ja bih se evo u ovom trenutku budući je ovo izvješće za 2011., mislim da bi bilo dobro da smo dobili odmah izvješće za 2012., ali klonio bih se ovih izjava o velikoj sreći jer postoji ona druga statistika, da svakim danom imamo sve više i više nezaposlenih, da statistika pokazuje da imamo pad BDP-a, da imamo pad gospodarske aktivnosti itd., itd. Dakle klonimo se velike sreće. Interes svih je da se onaj broj od preko 400 tisuća nezaposlenih smanji, da se svakim danom otvaraju radna mjesta, a tko će biti sretan bit će sretan onaj koji dobije to radno mjesto, najljepše mjesto na svijetu, radno mjesto.
Odgovor na repliku, ministar Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine zastupniče. Drago mi je što vam mogu odgovoriti na jednu i opravdanu repliku što se tiče samog izvješća, ali jednostavno nije moglo doći ranije zbog raznoraznih razloga. Ovo za 2012. će doći obećajem u naredna 2, 3 mjeseca kako bi mogli dobit pravodobnu informaciju i ja bih rekao nismo mi tu, ne izražavam ja ne znam kakvu sreću, ja izražavam zadovoljstvo s time da je evidentan napredak u radu ove agencije što se vidi iz tih brojaka, što mislim da je sustav potpora koje dajemo ove godine puno kvalitetniji i na kraju krajeva što su rezultati u sektoru malog i srednjeg poduzetništva ipak pozitivni bez obzira na generalno negativnu sliku hrvatskog gospodarstva. Znači ne mogu s time biti nezadovoljan i zbog toga kažem da sam zadovoljan i da ćemo probati da rezultati budu još više, a drago mi je što vam mogu replicirati i što niste prepoznali u mojoj raspravi i replici nešto izuzetno nepristojno kao općepoznato pristojni zastupnik gospodin Šuker.
Molim vas ministre Maras, nemojte komentirati rasprave zastupnika kojima ne odgovarate na repliku. Povreda Poslovnika.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, ja vas u ime digniteta saborskih zastupnika da ovog nepristojnog člana koji neuspješno imitira svog predsjednika stranke i Vlade upozorite da se pristojno ponaša u Hrvatskom saboru jer to je elementarna pristojnost i kućni odgoj, a ovako nepristojno ponašanje je sramota za Hrvatsku…
Kolega Šuker molim vas. Niste se pozvali na članak… … [[Upadica se ne razumije.]] Tek naknadno i prvi puta sam vam rekla da imate pravo se pozvati, odnosno obratiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, a nemojte da izgubite pravo do kraja ove sjednice da nemate pravo na ispravak, odnosno na povredu Poslovnika. A ja sam već u toku rasprave ministra upozorila da ne komentira zastupnike. Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-Stranke rada kolegica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo mislim da onih 198 tisuća 529 poduzetnika, malih poduzetnika i obrtnika u Republici Hrvatskoj stvarno nemaju ništa od ovoga da se mi ovdje u ovom Visokom domu prepucavamo tko je što napravio, tko nije napravio i tko što misli napraviti. Oni su 2011. godinu preživjeli, nastavili su radit kako su nastavili radit onako kako su najbolje znali i umjeli. I sada očekuju i od vas ministre i od nas ovdje u Saboru da budemo najpametniji što možemo bit i najkonstruktivniji upravo zbog njih, a onda i zbog svih nas zajedno. Ministre kada govorite ovdje za ovom govornicom da su bespotrebno potrošeni novci i kada nekoga optužite onda bi bilo evo poželjno da ti neki budu i javno prozvani ukoliko su novci dakako bespotrebno potrošeni i nisu potrošeni namjenski onako kako su trebali biti potrošeni. A ako to ne mislite napravit onda se suzdržite i od takvih komentara. Prošle ste godine negdje na početku svog mandata kada se priča o investicijama o 376 milijuna kuna najavio i 4000 novih radnih mjesta. Na žalost, izgubili smo 76000 radnih mjesta, pa evo kada pričamo o nečemu što će bit onda smo svi jako optimistični. Međutim, situacija jeste kakva jeste i onda nam se na kraju godine dogodi da su ostvareni rezultati kud i kamo drugačiji od naših želja i nekakvih planova. Što se tiče ovog Izvješća za 2011. godinu složila bih se sa kolegom Vinkovićem, ako već uspoređujemo ono što je napravljeno 2011. i to kritiziramo, hvalimo ono što je napravljeno 2012. onda bi uistinu bilo dobro da ispred sebe imamo oba izvješća kako bismo ih mogli kvalitetno analizirati i vidjeti gdje je istina. Što se tiče izvješća za 2011. evo pozdravljam što su podaci iskazani u rodnoj statistici, pa tako možemo i vršiti i nekakve analize vezano za žensko poduzetništvo evo koji nam je postalo dosta interesantno i koga zagovaramo na svim nivoima. Međutim, ono što meni u ovom izvješću nedostaje jeste to ako pričamo a molila bih da se evo i gospodina Liovića, možda kada budemo dobili Izvješće za 2012. godinu da to izvješće bude malo deblje, da ne bude ovako samo u brojkama, nego da se u tom izvješću točno i navedu određeni projekti koji su poticaje dobili, koji su dobili i sufinanciranje i bespovratna sredstva vis a vis svih onih poduzetnika koji ta izvješća budu čitali i koji će se na temelju takvih nekakvih analiza moći možda malo bolje i više usredotočiti na ono na koji način da prijavljuju projekte i koji projekti uopće dolaze. I mislim da bi to poduzetnicima bilo itekako važno. A možda bi bilo s obzirom da smo evo postali tako da nam je u Hrvatskoj postalo in uvođenje registra kako bi sredstva koja su dodijeljena ne bi dalje bila bespotrebno potrošena da se uvede registar korisnika dobivenih ili dodijeljenih sredstava preko svih onih agencija. Dakle, od državnog nivoa pa do onih najmanjih općinskih a tiču se poduzetništva. Ono što ste ministre najavili da će natječaj za nepovratna sredstva biti objavljen početkom veljače, a ukupni iznos poticaja dvostruko veći od prošlogodišnjeg i da će iznositi negdje oko 730,6 milijuna kuna. Natječaja još nema. Evo jutros sam provjerila stranice ministarstva. Nadam se da će i taj natječaj uskoro biti objavljen. Ministarstvo poduzetništva i obrta promijenilo je kako ste i sam rekao način dodjele pojedinačnih potpora na način da će iznos potpora biti viši nego dosadašnjih godina, a broj korisnika manji. Prema informacijama iz vašeg ministarstva u 2011. godini prosječan iznos potpora iznosio je 36000 kuna, u 2012. 68000, a u ovoj godini evo predviđa se da će iznositi prosječno više od 150000 kuna ukoliko podnositelj zahtjeva prođe kvalifikacijskih postupak, odnosno zadovolji sve uvjete iz natječaja. Iskoristila bih ovu priliku da se još jedanput vratimo na ono što već toliko puta ponavljamo, a i jučer smo kad smo pričali o statističkim regijama u Hrvatskoj ustanovili da nemamo baš kvalitetnog kadra za izradu projekata. Sada obrtnicima i malim privrednicima treba izraditi određeni projekt koji kod vas prolazi kvalifikacijski postupak. Znamo da Ministarstvo obrta, Hrvatska obrtnička komora, Hrvatska gospodarska komora, Županijske razvojne agencije, a pogotovo jedinice lokalne samouprave, općine i gradova nisu dovoljno sinhronizirani da bi se određeni projekti kvalitetno realizirali i da bi se krajnjem korisniku dale informacije koje mu trebaju za izradu kvalitetnog programa. Ono što se godinama dešava jeste sljedeće. Trošimo novac iz proračuna kroz razno razne projekte za doškolovanje i osposobljavanje kadra za izradu kvalitetnih projekata. Međutim, ti ljudi koji rade u razvojnim agencijama u većini slučajeva nisu na usluzi malim, srednjim poduzetnicima i obrtnicima. Obrtnik na kraju ostaje sam prepušten konzultantu koji mu mora napravit poslovni projekat. U našoj zadnjoj nekakvoj komunikaciji ovdje u ovom Saboru obećali ste da ćete na stranicama ministarstva objaviti, odnosno bodovati te konzultante kako bi obrtnici evo imali nekakvu sliku koji je konzultant uspješniji, koji je manje uspješan i koji radi projekte na način copy-paste-a. To se nije dogodilo, a vjerujte mi to bi puno obrtnicima značilo. Naglašavate da će projekti morati biti bolje strukturirani, bit će ocjenjivani bodovima pri čemu ćete posebnu pažnju usmjeriti na učinke poticaja. Prema provedenoj analizi uočeno je da svega 44% korisnika navedenih sredstava polučuju veće poslovne rezultate. Također, navodite da se u nizu linija poticaja izdvajaju poticajne aktivnosti kreativnih industrija kao što je razvoj novih softverskih rješenja i IT tehnologija. Kada budete radili Izvješće za 2012. godinu bez obzira što ovo najavljujete za projekte koji će biti u 2013. mislim da bi vam vrlo važno bilo upravo sve te parametre navesti i u Izvješću za 2012. da možemo kasnije lakše uspoređivati koje su to dodatne vrijednosti koje su nastale iz poticajnih sredstava. Jedan kvalitetan kontroling i jedna analiza dodijeljenih sredstava na način koliko je otvorenih novih radnih mjesta, koliko je poboljšana likvidnost tog poslovnog subjekta koji je dobio poticaje, koliko je povećana njegova proizvodnja na račun dobivenih poticaja mislim da tek to bi nam moglo dati pravu sliku koliko su poticaji uspješni i koliko su uspješniji iz godine u godinu. Bez toga svake ćemo se godine vraćati na isto da o onome što je prošlo pričamo na jedan način, a da o onome što tek ima doći pričamo na puno ljepši način. Za početnu fazu projekta osigurano je 3 milijuna kuna, kako kažete za 20 projekata, a u drugoj razini razvoja softveraša koji su u start up fazi subvencija će se davati za projekte koji su preživjeli fazu pokretanja. Ideje će ocjenjivati poslovni anđeli iz Udruge "Kreni" i stručnjaci BICRO-a, a za 10-ak projekata u ministarstvu je osigurano 4 milijuna kuna. Nekoliko najboljih projekata koji dođu u visoku fazu razvoja financirat će fondovi gospodarske suradnje i Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Evo upravo zbog ovog malog broja projekata koji će se dalje razvijati, a razvijat će se na način da kako kažete zahvaljujući ocjenama poslovnih stručnjaka ne budu ocijenjeni isto ovako kao što vi sada ocjenjujete ona sredstva koja su dodijeljena 2011. i ranijih godina i kažete da su bespotrebno potrošena bilo bi dobro da transparentno te subjekte stavite na vašu stranicu ministarstva, odnosno u Registar dobivenih potpora. Za poduzetničke inkubatore, odnosno poslovne prostore i infrastrukturu, za mikro tvrtke i lokalne jedinice bit će na raspolaganju 24 milijuna, a da se potakne razvoj turizma i viša kvaliteta privatnog smještaja s 4 milijuna kuna poticat će se gradnja bazena, a sredstva su namijenjena isključivo djelatnostima za pružanje usluga i turizma. S tim ću završiti i evo samo zbog ovog zadnjeg pasusa što sam izrekla, a skinuto je sa vaših stranica bilo bi dobro da poradite upravo na toj sinkronizaciji svih onih subjekata koji određenom obrtniku i poslovnom subjektu mogu dati određene informacije. Troši se previše novaca, troši se previše novaca na svim razinama, a svaka kuna koja se potroši opravdava se poticanjem malog, srednjeg poduzetništva i obrtnika. Smatram da to nije dobro i smatram da na kraju u konačnici kada gledamo sve strukture koje o tome mogu odlučivati i raspravljati pričaju o poduzetništvu i o razvoju poduzetništva a na kraju najmanje tko dobije od toga jeste upravo onaj kome su ta sredstva najpotrebnija. Evo, nadam se ministre na ova neka moja pitanja koja sam sad izrekla da ću dobiti odgovor. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolegice Tireli vi ste govorili o davanjima potpora i kako se te potpore daju i možda je ova rasprava danas trebala poslužiti ne da prisustvujemo jednom bahatom i bezobraznom ponašanju ministra nego tome da naprosto danas raspravljamo o tome što će se dogoditi sa potporama sutra. Ne sa potporama nego reći da je ovo područje potpora u malom i srednjem poduzetništvu ustvari prednost i budućnost Hrvatske sutra. Jer kroz to se može dati najviše potpora. Druga stvar, svi zaboravljamo da sve ove potpore su pod direktnom kontrolom iz Bruxellesa. Bit će vrlo interesantno vidjeti koliko će ovih potpora nelegitimnih i nelegalnih proglasiti netko iz Bruxellesa i ako ne proglasi nijednu potporu nelegitimnom i nelegalnom ili nezakonitom onda će se ova priča koju priča ministar biti bezvezna. Ali ponavljam, ove sve potpore koje će se dati ove godine, koje će se davati budućih godina itekako će biti pod paskom Bruxellesa. I gledajte, odgovornost ne snose oni koji daju potporu, u konačnici plaća onaj tko je primio potporu. On će tu potporu utrošiti u najboljoj vjeri da je legalna da je dobra i u konačnici će platiti poduzetnik. Zadatak Vlade, pa čak i nas u ovom Domu u svojim raspravama je da pomognemo u edukaciji obveznicima, da ih uputimo gdje mogu dobit dodatne informacije da bi došli do povratne informacije, da bi došli do saznanja i spoznaja kako iskoristiti čim više poruka, tihi potpora i kako te potpore iskoristiti na zakonit način da ih niko ne oduzima. Jer pogledajte što se događa u Sloveniji, pogledajte što se događa u drugim članicama EU, jer na kraju krajeva mi moramo biti svjesni da svaka zemlja koja daje te potpore, daje potpore da osnaži svoje gospodarstvo i logična stvar u toj igri kontrole, ko je dao legalnu ili nelegalnu potporu da će uvijek stradati onaj najslabiji. A ni ćemo se ovdje prepucavati jer je tu potporu dao SDP, HDZ, Laburisti, HDSSB, HNS, mislim da je to naprosto smiješno.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Nansi Tireli.
Kolega Šuker evo drago mi je da se slažemo u tom razmišljanju. To je upravo ono što sam rekla, nemojmo se prepucavat tko je nešto napravo ili nije napravio. Obrtnicima i poduzetnicima stvarno nije važno što je bilo 2011. jer je ta godina iza njih. Važno im je ono što se misli napravit, a na tragu toga što se misli treba im i podrška, u pravo o tome pričamo. S obzirom na projekte koji dolaze, s obzirom na uvjete koje je samo Ministarstvo obrta povećalo, odnosno pooštrilo da tako kažem, zasigurno će svima trebat potpora najprije u smislu edukacije, a mislim da toga nema. Nije dovoljno na stranicama ministarstva regionalnih, županijskih, razvojnih agencija napisat natječaje i u 10 rečenica napisat o kakvom se programu radi. Projekti se boduju, svaku kunu će trebat opravdat upravo zbog ovoga što ste i sam reko, da se trebamo kvalitetno opravdati EU i to je dobro, na kraju krajeva to je dobro, jer vjerojatno više onda nećemo moć reć i ovako kako nam se sviđa pričat o tome da su sredstva bespotrebno potrošena i nažalost očito nam treba EU da bi sami sebe stavili konačno u red.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicima iz agencije. Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u 2011. godini prema riječima koje je u uvodu dao predsjednik uprave ili kako se već zove direktor, zapravo bi se, dakle upravo po tim riječima koje citiram izvješće bi se moglo nazvati Izvješće HAMAG-a o pružanju socijalne pomoći malom gospodarstvu, jer je upravo tako nazvao ove. Ja ne mislim da je to uvreda u smislu, i da je htio gospodin koji je to rekao, dakle direktor uprave izreći uvredu malim gospodarstvenicima i srednjim, nego li je zapravo to njegov stav u smislu visine iznosa koje su ljudi primili gospodarstvenici. Tako sam ja to barem shvatio. Time ne želimo opravdati predsjednika uprave, nego izraziti žaljenje što su ti iznosi tako mali i što HAMAG i naša ukupna situacija ne dopušta da ti iznosi budu veći, dakle da ne bi bilo zabune. U Europskom parlamentu se gotovo iz tjedna u tjedan raspravlja o, upravo o pomoći malim i srednjim poduzetnicima, zavisno od definicije. Najčešće je to broj zaposlenih, definicija malog i srednjeg, dakle mali do 10 zaposlenih, srednji i do 100 zaposlenih, tako je to definirano u EU. Dakle, raspravlja se o tome kako im pomoći kao najvitalnijem i najžilavijem dijelu gospodarstva koje može svojim djelovanjem i svojim, upravo tom vitalnošću izvući EU u njenoj ukupnosti iz ekonomske krize u koju je također zapala, jasno nešto možda manje nego li Hrvatska, osim podređenih dijelova južnih o kojima svim znamo i o kojima svjedočimo, kakve se stvari događaju i u Grčkoj, i u Španjolskoj, i u Italiji i itd. Prema registru malih i srednjim poduzetnika EU, njih ima 22 milijuna, registrirano u EU. Pa je bila zgodna rasprava o tome kako je rečeno, kada bi svaki od tih gospodarskih subjekata zaposlio samo po jednoga, samo po jednog novog zaposlenog to bi bilo 22 milijuna novozaposlenih. U tom smislu se tamo i raspravlja kako im pomoći da zaposle barem tog po jednog, to je 22. Kažu da EU ima 26 milijuna nezaposlenih, evo ako se zaposli samo po jedan u svakoj od tih firmi malog i srednjeg gospodarstva, poduzetništva ostaje samo 4 milijuna nezaposlenih. I jasno da bi kotač koji se pokreće gospodarstvom ubrzo riješio i ova 4 preostala milijuna. Pa razmišljamo malo o tim europskim razmišljanjima i na hrvatski način. Dakle, voli bih kad bi svaki od ovih ulaganja, iako je predsjednik uprave rekao da su oni gotovo visine, a ne karaktera socijale, kada bi omogućio, dakle upravo to otvaranje još po jednog radnog mjesta, ako bi se ikako moglo, ili barem da se ti novci upotrijebe tamo u neki program koji bi pripomogao upravo tome, dakle dobivanju još jednog ili više radnih mjesta. Možda sad govorimo ovako uopćeno, poslije ću u ovom izvješću koje je i u brojkama koje ovdje pišu, zgodan je bio i nastup ministra, ovaj uvodni ono na horuk kako bi se reklo i ovaj pridjev, novokovanicu Hrvatsku odokativno. Valjda je pri tome mislio da je to bio sustav daleko od oko, dakle od srca ili bliže oku, bliže srcu, jel tako gospodine Maras? Čini mi se da je to tako, ali u Bosni kažu daleko od oka, daleko od srca, ali dobro. E, sad ja ne bih ulazio u oko i srce, nego bi mi za to nemamo ovdje ni ja argumenta ni razloga jer nisu navedeni subjekti koji su blizu oku ili blizu srcu a voljeli bismo da to izliječite kako je rekla kolegica Tireli bude opširnije i opsežnije pa da navedimo ovo da se u izvješću navode točno i tvrtke ja ne želim nikoga prozivati i praviti novi registar onih koji su odokativno kako reče Maras dobili određena sredstva ili nisu dobili. Dakle da ne bude opet onih podobnih koji dobiju i nepodobnih koji neće dobiti sredstva odobrena preko HAMAG-a. No točno je i to da unatoč svoj toj pomoći koja je pristigla malim i srednjim gospodarstvenicima bez obzira na visinu, pa glede upravo ono što je činjenica evo da ja citiram i moga kolegu po struci Duju Marasovića da je 5 tisuća novozaposlenih u državnim i javnim službama. Ne treba to zaraditi za te plaće i za ostale doprinose koje se daje. Ako je to tako a Dujo se kune da je, 5 tisuća novozaposlenih odokativno ili od srca ili podobnih onda je to već stvar koja puno otežava izlazak iz krize samo to, a kamoli sve ono drugo. E sad idemo mi na izvješće koje je zapravo izvješće za 2011. Godinu rekao bih i u tom izvješću kada ga je prezentirao predsjednik uprave onda je vrlo često, gotovo je više upotrijebio činjenica i argumenata iz 2012. nego iz 2011. Očito je izvješće za 2012. već gotovo. Pa bismo mi voljeli da je to došlo čak i zajedno na klupe da je moglo, pa da usporedimo ove odokativne potpore od valjda u 2012. Ne od okativnih potpora jel, pa da onda vidimo i te činjenice i visine je li to socijala kako je rekao predsjednik uprave ili nije socijala. E sad idemo opet ponovo govorim po treći put da ću krenuti da ću krenut na argumente i na činjenice ovdje koje pišu za 2011. godinu u kojima vidimo ovako. Dakle dio pomoći koji je u jamstvima koji daje HAMAG za male gospodarstva, pa onda kada zbrojimo, kada se zbroji predmet zaprimljenih zahtjeva prema jamstvenim programima ukupan je broj u Hrvatskoj 145. Od toga je kada gledamo po rodnoj podjeli 39 žena podnijelo zahtjev a 106 muškaraca. Relativno ajde odnos koji baš i ne bismo tako očekivali nit bi trebao bit da ne bilo diskriminacije ali takvi su zahtjevi jel. I onda u rubrici pod točkom 9. U tablici koja je na stranici pet pišu mikro krediti. Mikro krediti, bilo je zahtjeva 10. Udjel u zahtjevima oko 7%, a iznos kredita je milijun i 497. Zapravo ovo me najviše na kraju ponukalo da o njima pričam a to je 0,25%. Zaista su to mikro krediti kada je postotak 0,25%. Vi znate poglavito gospodin Maras on je ekonomist po struci ili što gospodin Popijač. Oni su i u tome zaista stručni da je jedan bangladeški ekonomist dobio Nobelovu nagradu jer je u Bangladešu razvio sustav mikro kredita gdje je Bangladeš krenuo žestoko jedim gospodarskim rastom. Evo zbog toga to navodim kao jedan primjer u jednoj ekonomskoj praksi. Zaista je dobio Nobelovu nagradu za sustav mirko kredita i primijenio prvo u Bangladešu, a onda su neke druge zemlje to primijenile. Ne bih ja ulazio u polemiziranje sa ljudima od struke ali znam tu činjenicu. Mislim to je ti mikro krediti su kod nas u ovoj prvoj tablici u iznosu od 0,25% od ukupnog broja jamstava odnosno iznosa novčanog jamstava. Nadalje kaže se u toj istoj tablici poduzetnik u zoni. Valjda se računa na ove zone malog gospodarstva koji niču kao gljive poslije kiše a zapravo se još uvijek nisu etablirale i vrlo rijetko imamo zonu koja je zaista zaživjela ono što bi rekli u full pogon ušla ili u puni pogon. Evo jedan od dobrih primjera je novogradiška zona u Novoj Gradišci koja još uvijek ima mjesta za određene gospodarske subjekte ali je već odlično radi. Ali pogledajte tu je broj zahtjeva također 10 ili oko 7% i u taj dio je umjesto onih novčanih iznosa investicije kod mikro kredita je 0,25%, tu je 35% da sad ove decimale ne govorim. To znači da je u 2011. godini relativno dobro podržano malo gospodarstvo u zonama jer je ukupan novčani iznos jamstava u te svrhe 35%. Ne govorim o broju zahtjeva nego o ukupnom novčanom iznosu jamstava jel. U poljoprivredi u kojoj je bilo 42 zahtjeva novčani je iznos 25%, dakle u zoni malog gospodarstva 10 zahtjeva koji je novčano iznosio 35% a poljoprivreda 42 zahtjeva samo 25%. Kada se pogleda u tablici na stranici šest o pregledu zaprimljenih zahtjeva prema kreditorima onda vidimo tko je to od kreditora da kažem imao najviše zahtjeva Hrvatska banka za obnovu i razvoj i Hrvatska poštanska banka te eto i Zagrebačka banka kao jedna od komercijalnih banaka ostale su sve hvala Bogu u stranom vlasništvu kako je to već lijepo prebačeno dokapitalizacijom i prodajom. I onda imamo situaciju da je zapravo govorim o udjelu i od 50% HBOR-a i HPB-a, sve ostale banke a ima ih ovdje 19 nabrojano su ostalih 50%. Što to znači? Pa jel treba to crtati? I sada evo ova Vlada namjerava prodati HPB jedino još relativno da kažem nešto banku koja ima određeni kapital koji vrijedi u relacijama ostalih komercijalnih banaka. Kada se pogleda pregled zaprimljenih zahtjeva prema županijama dakle jamstava onda se lako može zaključiti da ponovno imamo taj nesrazmjer i regionalni. Naime o čemu se radi? I u svim tablicama ostalim kada pogledate i ona nepovratna sredstva koja su dana od HAMAG-a bespovratne potpore tako se zovu i sve ostale čak i u kulturi i svemu imate nesrazmjer kada pogledate tablice prema županijama između upravo onoga što smo jučer govorili Grada Zagreba i 5 slavonskih županija. Još da nema Osječko-baranjske i grada Osijeka ta bi razlika i katastrofa bila još veća. I zbog toga smo jučer kada smo govorili o našoj interpelaciji bili sasvim upravu jer se i po ovome vidi da su projekti i kompletan ili cjelokupan gospodarska aktivnost se odvija negdje drugdje, u Slavoniji i Baranje ne. Pa čak i kada se traže bespovratne potpore ili jamstava i u tom slučaju je broj onih koji to traže iz 5 slavonskih županija u ukupnom srazmjeru uvijek mali negoli grad Zagreb, a broj stanovnika je recimo tih 5 slavonskih županija jednak kao i broj stanovnika u gradu Zagrebu. Drastično se vidi razlika u tome. I onda govorimo kako će biti mogućnosti ili apstraktivna mogućnost se povećava uvrštavanjem Zagreba u kontinentalnu Hrvatsku kao regiju. Pa normalno da će biti veća ali će i sredstva koja nam se nude u strukturnim i kohezijskim fondovima EU većinom upravo otići negdje drugdje a ne u 5 slavonskih županija. Jer se to vidi po ovom projektima koji su kandidirani prema HAMAG-u prema našoj agenciji, a ne a tako će biti i prema Europi ista stvar. Potpuna analogija, potpuna simetrija. Dakle projekti kandidirani i potraživani i za jamstvo i za bespovratne potpore broj tih zahtjeva je znatno manji i projekata nego iz 5 slavonskih županija negoli Zagreb.
Kolega zaključite raspravu.
Isto će biti tako i kada budemo potraživali potpore za projekte iz strukturnih i kohezijskih fondova. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Replika Đuro Popijač.
Hvala gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega govorili ste i spominjali taj novi izraz odokativno ovako ili onako, pa evo … Na stranicama MINPO dakle Ministarstva obrta i poduzetništva nalazi se popis svih potpora, tako se i ranije nalazio opis svih popis svih potpora koje su dodjeljivane i možete vidjeti nažalost to ni ne možete ranije povući jer nema više vidjeti spisak svih poduzeća, firmi koje su potpore dobile. Koliko se sjećam najveći dio možda čak i devedesetak posto je to istih firmi koje se uvijek pojavljuju jer mi drugih ni nemamo na kraju krajeva oni koji zadovoljavaju stroge kriterije. Niti je to ovo ministarstvo niti ovaj ministar propisivao kriterije naravno niti ja. Potpisivao jesam ali oni su zadani i po tim kriterijima je jedno moguće dijeliti te potpore. I rekli smo zašto. Dakle sve te potpore i kriteriji prolaze kroz Agenciju za tržišno natjecanje. Što se tiče socijale na stranici ministarstva piše 1088 potpora je manjih od 5 tisuća kuna ovo ministarstvo podijelilo. Rekorder je 480 kuna. Kada se to tako kaže naravno ja znam zašto je to tako ali ministar govori da je to socijala jel se dijeli a nije govorio o kojem karakteru potpora je riječ. Naravno riječ je o obrazovanju. Pa kada se govori o tome da ova Vlada neće dijeliti socijalu od 5 tisuću kuna, tisuću potpora jel su to kriteriji, nije se moglo dati više. I ja ne kažem da ih nije trebalo dati ali on se smije iz toga. Naravno dali su nekoliko potpora od 700 tisuća kuna. Svaka čast, dao Bog da ih bude više i da bude i nadamo se da će ti fondovi i sve ono donijeti i kvalitetu i puno više novca ali opet u okviru kriterija koji se već kod nas primjenjuje … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Boro Grubišić odgovor na repliku.
Da, kolega Popijač slažem se s vama u potpunosti i eto žalosno je da smo došli do takve činjenice koju ste naveli, a nalazi se na stranicama HAMAG-a da je koliko ste rekli tisuću potpora podijeljeno u tom iznosu. Ja ne znam kada će se to promijeniti ali niti je za vrijeme trajanja vaše Vlade, ali ni ove ništa posebno mi ne očekujemo promjene ni u izvješću za 2012., a ovo 2013.možda bude bolje.
Branko Hrg replika.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Kolega Grubišić, vi ste spomenuli ovu definiciju izvješćima o socijalnoj potpori malim poduzetnicima. Ja moram reći da u principu uvjeti po kojima se daju raznorazne potpore bi se stvarno mogle tako nazvati smo što moramo i definirati da se od socijalne pomoći još nitko nikad nije obogatio i da nitko nije preko socijale postao niti veliki poduzetnik niti je ostvario neko dobro gazdinstvo. Tako da u principu ovim izvješćima kad govorimo o njima i kad uspoređujemo što ste također rekli 2011. i 2012., budući da dolazim iz lokalne samouprave, vjerojatno će ono biti slično iako onako realno gledajući na terenu u praksi ono što svakodnevno doživljavamo čini mi se da je intenzitet 2011. ipak bio malo jači nego što je bio u 2012. godini. To govorim kao gradonačelnik grada, obzirom da smo u kontaktima stalno. Ali ja mislim da mi ustvari od tamo 2000. godine kad je započeo ovaj model intenzivnije se radit prema malim poduzetnicima, obrtnicima, da možda idemo u krivom pravcu, da stvarno dijeljenje proračunskog novca sa nekakvim potporama nije dobar pristup nego da stvarno treba ljudima, govorili ste o tome, omogućiti brze, povoljne kredite, subvencionirati kamatu, a onda retroaktivno vraćati ljudima ono što su uplatili ako hoćemo radna mjesta o kojima ste govorili. Znači ako hoćemo radna mjesta mi moramo onda stimulirat poduzetnika da on otvori to radno mjesto. Kako ćemo ga kontrolirat, kako mi znamo za dvije godine da svaki onaj poduzetnik koji je dobio tu pomoć neće propast, ali ako mu retroaktivno vraćamo uplaćen novac koji je dao recimo na porez na dohodak i lokalna samouprava i država onda ćemo stimulirat otvaranje novih radnih mjesta.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Kolega Hrg, ja sam zaboravio … i gospođa potpredsjednica me prekinula u govoru iako sam mislio završit upravo s tim da je praćenje učinaka davanja potpore ili određeni način kojim bi se to moglo postići, a u svrhu ovog što ste i sami rekli novog zapošljavanja, bilo bi jako dobro i da se može još iznaći i popraviti taj model ovoga, a da ne bude dio novaca, ja neću reći da je to u vjetar bačen novac, vjerojatno veliki dio i nije u vjetar ali da bismo postigli upravo ovaj glavni cilj-smanjiti nezaposlenost i povećati zaposlenost, da bi to zaista trebalo postići jedan konsenzus među svim strankama jer nam je svima u cilju da poveća se zaposlenost u Republici Hrvatskoj i smanji nezaposlenost jasno time.
I Dražen Đurović, replika.
Pa evo vi ste gospodine Grubišiću kad ste govorili o HAMAG-u u zadnjem dijelu svoje rasprave zapravo postavili pitanje da li HAMAG ili općenito ova Vlada ima politiku uravnoteženog, jednakomjernog razvoja Republike Hrvatske i da li HAMAG kao jedna od institucija zapravo djeluje u tom pravcu ili je zapravo na tragu djelovanja cijelog niza mjera kao … područja koji zapravo idu prema centralizaciji. I sve ove mjere jer ne samo da država, mi se zapravo ne susrećemo sa politikom jednakomjernog poticanja, jednakomjernog i održivog razvoja svih dijelova Republike Hrvatske nego sa politikom daljnje i pojačane centralizacije država koja je ovako izrazito centralizirana. Dakle ne samo što država kroz izmjene zakona želi preuzet nadzor i odgovornost nad odgojem naše djece, preko postupka predstečajne nagodbe preuzet u određenoj mjeri ingerencije trgovačkih sudova kroz izmjene Zakona o poljoprivredi, preuzeti ingerencije nad upravljanjem državnim zemljištem sa jedinicom lokalne uprave i samouprave već i kroz funkcioniranje HAMAG-a koji je zapravo centraliziran i gdje ne postoji usmjerenost na jednakomjerni razvoj se zapravo sav novac u dobroj mjeri usmjerava upravo na ona područja koja su industrijski i tako najrazvijenija. Jer nema jednakomjernog razvoja i uravnoteženog bez fiskalne decentralizacije. Mi možemo imati 5000 i 500 gradova, ukoliko im se uzmu fiskalni kapaciteti im se smanje oni zapravo ne upravljaju, oni ne omogućuju razvoj tih svojih jedinica, a zapravo sustavnim mjerama se stalno smanjuju fiskalni kapaciteti jedinica lokalne uprave i samouprave .
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Hvala kolega Đurović. Vaša je replika bila vrlo sadržajna i vi znate da se i vi i ja slažemo u potpunosti o onome što ste vi iznijeli. Naime jednakomjerni razvoj svih krajeva, ne mogu reći regija kad su … samo dvije, a upravo u formiranju te dvije regije kontinentalne i jadranske, kako se već zove, primorske, se upravo zrcali politika Vlade koja je upravo na svim područjima u svim segmentima, i po ovom Zakonu o poljoprivrednom zemljištu i o svim drugim zakonskim aktima zapravo kreće u daljnju centralizaciju, ukupnu centralizaciju Hrvatske. Bez fiskalne decentralizacije teško je krenuti naprijed i u gospodarstvu i u svemu ostalom. Hvala lijepa.
Riječ je zatražio ministar Gordan Maras.
Hvala lijepo, gospođo potpredsjednice. Dame i gospodo zastupnici. Evo nakon ove dvije rasprave u ime klubova Hrvatskih laburista i HDSSB-a drago mi je što mogu odmah dati sve odgovore na pitanja koja su bila otvorena jer bi bilo čudno da ih nemam i drago mi je što smo anticipirali već unaprijed mnoge od ovih stvari i sad ću vam reći taksativno kako ih rješavamo i šta smo napravili upravo da tih ja bih rekao nepravilnosti ili nedovoljno kvalitete iskorištenja sredstava bude u budućnosti što manje. Inače kada govorimo o Bruxellesu i o nelegalnim novcima, znači mi kada se radi nešto što je nezakonito u Hrvatskoj imamo svoje sudove i oni rješavaju institucije odvjetništvo, one rješavaju te probleme tako to veze sa Bruxellesom nema niti će nam Bruxelles išta reći po tom pitanju. A kada govorimo o tome da li netko može dobit potporu govorimo za male i srednje poduzetnike do 200000 eura u tri godine. Znači, de facto milijun i pol kuna netko može dobit u 3 godine da može ostvariti potporu iz javnih izvora i tu nam neće nitko sugerirati da vratimo novce ukoliko smo donijeli na ispravan način i dodijelili te potpore. Ali tim se ne bavi Bruxelles. Ako je nešto bilo nelegalno, bave se naše institucije. Ali reći ću vam evo, da krenem prvo sa ovim odokativnim pristupom i socijalnim iznosima. Znači, ja ovdje nisam govorio i gospodin Popijač je sad spomenuo potpore u iznosu manjem od tisuću nekada kuna, rekao je i 500. Radi se o stipendijama. Pa to će ostati i dalje tako jer ćemo podupirati obrtnička zanimanja, djecu našu koja se žele osposobljavati i u suradnji sa Obrtničkim komorama ćemo te stipendije i dalje provoditi i one će biti na tom iznosu i nema potrebe ili mogu biti nešto veće, ali sigurno neće biti 15, 20000 kuna. Znači, zna se šta je stipendija, da se pomogne učeniku da stekne znanje i da to bude naravno transparentno dodijeljeno i to će tako biti i u budućnosti. Kada govorimo o iznosima potpora i visini ne govorimo o tim za obrazovanje potporama, nego govorimo o potporama tvrtkama koje su dosta često proteklih godina bile na ovoj razini koje sam rekao 5, 10, 15000 kuna i dodijeli svima i dodijeli ja bih rekao na tom principu gašenja požara, socijale a ne razvojne priče mada neke i nisu bile socijalne. Kada ste imali situaciju da jedan bivši ministar preporuči jednu tvrtku i kaže ta je izvrsna, ta ima izvoznog potencijala, ti su stvarno kvalitetni, njima bi trebalo pojačati potporu. E onda dobijete 200000 kuna. Ali da li ima nekih kriterija tu na osnovu čeg se boduje nisam baš siguran, odnosno nema. Znači, hajmo reći šta je odokativno, šta je netransparentno i kak' se to radilo prije. Znači dopis, mail ovaj je dobar daj mu 200, a ove ostale ćemo namiriti sve po 5, 10, 15, 20. O tome vam ja govorim. To više nije moguće i tog neće biti niti je bilo u 2012. godini, a u prijašnjim godinama i kako se na taj način, pazite s ministarske razine sugeriralo tko da dobije potporu. Pa tko to ima pravo ocjenjivati ministar tvrtku i reći ovaj je dobar pa mu daj 200, a za ove druge procijenite sami. To posao ministra nije i rekao je gospodin Popijač vrlo dobro. Time se ministar ne treba baviti, kriteriji moraju biti prema svima isti, transparentni i stručne službe moraju raditi tu vrstu ocjenjivanja. Evo o tome sam vam ja govorio kad sam govorio netransparentno, odokativno po filingu kako god hoćete nazovite, po prijateljstvu, vezi, bilo šta. Znači, tog više nema niti će biti. Druga stvar, spomenuli ste mikro kredite i ko da ste pitali mene šta ćete reći jer ove godine idemo sa mikro kreditima kroz HAMAG. Evo ga, znači Indonezija, Hrvatska, sva dobra iskustva svjetska ćemo primijeniti i ove godine do 70000 kuna mikro krediti idu kroz HAMAG prema našim poduzetnicima bez nekih posebnih uvjeta osiguranja, a sve u svrhu pripreme za 2014. kada ćemo kroz sredstva EU moći koristiti puno, puno više novca upravo za tu svrhu i želimo biti i za to spremni. Što ste rekli regionalnog razvoja, znači po prvi puta je posebno ocjenjivano i poticano one regije i zone i poduzetnici koji dolaze iz manje razvijenih područja. I spomenuli ste jednu poduzetničku zonu i opet ko da ste mene pitali šta da kažete Nova Gradiška. Ne znam jeste li jučer čitali u medijima članak gdje se uspoređuje Njemačka, Slovenija i Hrvatska po uvjetima za investiranje i jedna tvrtka koja će upravo u tu zonu investirati 10 milijuna eura i zaposliti 2 stotine radnika jer su ocijenili da smo najkonkurentniji i zbog Zakona o poticanju investicija koje sam ja predložio i gdje upravo u nerazvijenim dijelovima Hrvatske gdje je visoka nezaposlenost dobijate i duplo veću potporu za svako novo otvoreno radno mjesto odnosno možete dobiti potporu do 18000 eura. Znači, ukoliko zapošljavate 2 stotine i više radnika i ukoliko je to nezaposlenost veća od 20%. I u toj komparaciji Njemačke, Slovenije i Hrvatske po infrastrukturi, po poticajima Hrvatska je ispala najkonkurentnija i ljudi zatvaraju tvornicu u Njemačkoj i otvorit će je u Novoj Gradišci. Pa što to nije super vijest. Evo, dajte da se pohvalimo malo i drago mi je da je to jučer izašlo. I drago mi je upravo da se u Slavoniji takva tvornica otvara jer znate i sami što znači 200 radnih mjesta za primjerice Novu Gradišku. To je ko da u Zagrebu otvorite vjerojatno nekoliko tisuća ako ne i 10000 radnih mjesta. Tako da hvala vam i na toj sugestiji jer ste mi dali priliku da to sada ovdje javno kažem i to je jedna vrlo pozitivna i kvalitetna vijest. Što se tiče HPB-a i HBOR-a primijetili ste da je većina tih jamstava išla kroz te banke. O tome sam vam govorio. Druge banke nisu htjele radit sa HAMAG-om. To smo ove godine promijenili. U 2012. ćete vidjeti i izuzetan napredak i sve banke i zbog toga imamo više nego duplo više jamstava nego što smo imali proteklih godina tako da ćemo i tu pokazati jedan napredak koji je ja bih rekao za pohvaliti se. Evo sad bih se osvrnuo malo na gospođu Tireli. Znači, i edukaciju i kad se raspisuje natječaj rekao sam početkom drugog. Početak drugog je 11.2. natječaj u subotu se raspisuje u medijima, znači novinama i poziv je otvoren na našim web stranicama. 11.2. nadam se da će proći pod početak drugog, ne nije u drugoj polovici drugog tako da smo ispunili ono šta smo rekli. I idemo sa radionicama sa razvojnim agencijama, 30 edukacija. Otvoren je program do iskorištenja sredstava. Prva edukacija 15.02. u Zagrebu i nakon toga 20-ak edukacija dalje. I uz to na web stranicama će biti i priručnik kako ispuniti prijavu. Znači, od – do jer moraju biti svjesni na koji način se može aplicirati. Znači, idemo i tu korak dalje. Što se tiče duplih sredstava ja sam opet rekao da ne stvaramo zabunu duplo veća sredstva su ukupnog programa i plus ne samo bespovratnih potpora. Tako da znate što smo pod time mislili reći. Kontroling ne samo da po prvi puta u 2012. postoji terenska kontrola. Pazite, u 2012. po prvi puta terenska kontrola namjenski korištenih sredstava početa i aplicirala se i uz to smo dodijelili po prvi puta sredstva u dva navrata kako bi imali još bolju kontrolu. U prvom navratu 60% po potpisu ugovora, nakon završetka projekta nakon 60 dana 40%. Znači, kontrola je daleko, daleko uznapredovala u odnosu na ono što je bilo prije. I po prvi puta, rekao sam, 4 tisuće radnih mjesta i ostvarilo se. Malo manje od 4 tisuće radnih mjesta kroz HAMAG. Evo rekao je kolega Liović 829 i nešto iznad 3 tisuće kroz ostatak poduzetničkog impulsa, najviše kroz poduzetničke zone gdje smo investirali sredstva i poduzetnici otvarali nove tvrtke, 2700. I to je po prvi puta da imamo egzaktno koliko je radnih mjesta potpomognuto sa jednim programom. 2011., 2009., 2008. nemate nikakvog podatka, nemate se sa čime uspoređivati. Ja ću se po prvi puta uspoređivati sa onim što smo napravili u 2012. A to je egzaktno i gotovo 4 tisuće radnih mjesta je otvoreno ovdje i ne bi bilo korektno uspoređivati generalnu sliku sa tim programom. Ja govorim što se otvorilo kroz program, ne govorim kakva je situacija ukupno u gospodarstvu i da je nažalost više nezaposlenih nego protekle godine nego da smo sa ovim programom otvorili toliko i toliko radnih mjesta. A u Sektoru malog i srednjeg poduzetništva u prvih 9 mjeseci radi 12 tisuća ljudi više nego u istom periodu 2011. godine. Znači, godina za godinu, 2012., 2011. 12 tisuća više ljudi radi u Sektoru malog i srednjeg poduzetništva i na to sam posebno ponosan. Copy-paste pristup neće više i nije moguć jer se analizira svaki projekt ponaosob. Kriteriji su vrlo jasni tako da razvojne agencije i konzultanti to više ni ne rade jer na taj način ne mogu ni proći. Znači, mi želimo napraviti maksimalno transparentan postupak i najbolji za ono što uložimo iz proračuna. Evo, vrijeme mi je isteklo ali javit ću se još jednom jer sam još imao nešto za dodati.
Hvala lijepa. Imate 6 replika pa imate još mogućnosti. Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo potpredsjednice Sabora, gospodine ministre. Ja ću evo iskoristiti ovih 2 minute i vama gospođo dopredsjednice ako sam se javio mimo onih pravila da vam kažem što me boli. Ako ja spomenem Hitlera normalno u negativnom kontekstu to me vi popravite a što
Kolega Marasović replicirajte ministru.
A kad netko drugi govori o fašizmu ili antifašizmu normalno u negativnom kontekstu to je u redu. Nemojte praviti ovdje dvije vrste saborskih zastupnika.
Kolega Marasoviću ne možete meni repliku davati.
Vi ste povrijedili moje pravo, vi gospođo dopredsjednice.
Javite se Odboru za Ustav i Poslovnik.
Ja vam to javno kažem. Ali gospodinu ministru vi kažete da imate odgovor na sva pitanja, ja tvrdim da nemate odgovore na nijedno pitanje jer da imate odgovore onda bi kroz ovih godinu, godinu i pol dana ova Vlada dala odgovore na pitanja hrvatskog gospodarstva i hrvatske gospodarske politike. Ja ću vam zato postaviti samo jedno pitanje. Da li će za godinu dana u Hrvatskoj broj nezaposlenih biti jednak kao danas ili veći i ako bude jednak kao danas ili veći koje su konzekvence koje bi Hrvatska vlada trebala u skladu s tim poduzeti? Odnosno da li Hrvatska vlada u tom slučaju razmišlja i o ostavci?
Odgovor na repliku, ministar Maras.
Teško je odgovoriti na repliku, ali pokušat ću. Kad vam netko kaže da je replika da nemam odgovor ni na jedno pitanje. To je konstatacija, a ne replika. A onda nakon toga nije replika nego pitanje, kao koliko će biti nezaposlenih sljedeće godine. Tako da tu nije bilo replike, ali vrlo rado ću vam odgovoriti na pitanje. A pitanje je što ova Vlada radi i u kojoj situaciji se nalazi, nalazila se je i što misli napraviti da iz nje izađe? Znači, kada imate tešku situaciju u gospodarstvu nakon pet godina recesije HDZ-a, kada imate totalno neposložene odnose i u poreznom sustavu i naplati dugova i plaćanjima, nelikvidnost itd. trebate jednu godinu da bi doveli državu u red, da bi krenuli naprijed. Ono za što vam ja garantiram ove godine da ćemo nakon pet godina izaći iz recesije. I da će po prvi puta imati BDP rast i samim time da će se nešto ljudi zaposliti, a prave efekte i smanjenja nezaposlenosti ćete vidjeti na kraju mandata Vlade jer nije ovo niti mjesec dana posla niti dva mjeseca posla, ovo je mandat od četiri godine i uvjeren sam da ćemo ostaviti Hrvatsku građanima na odluku boljom nego što je bila kada smo preuzeli vlast. A preuzeli smo je, znate i sami kakvu ste je ostavili i na koji način naše gospodarstvo funkcionira zadnjih 5 godina. I zato me čudi, ali ne mogu se evo mada mi to odgovara jer što više ovakvih replika hrvatski građani će dati veću podršku SDP-u. Hvala vam lijepa.
Boro Grubišić, replika.
Gospodine ministre izgleda da sam ja pogodio u sridu s obzirom na vaš ovaj komentar moje rasprave u ime kluba. Ali ostale su neke stvari nedorečene. Naime, kako vi kao ministar možete reći da znate da više nema odokativne dodjele sredstava? Zato što vi niste intervenirali za nekoga jel'? Ali ima 22 ministra, to je druga dakle nekakva stvar jel. No, idemo dalje na ove vaše činjenice jel'. Rekli ste ja nisam, rekli ste za Novu Gradišku, ja nisam čitao jer sam bio jučer cijeli dan na Saboru imali smo lijepe rasprave ovdje u svezi regionalne podjele Hrvatske poglavito oko toga i promjene Ustava i Ustavnog zakona i što već je, nego morate znati da ta gospodarska zona Nova Gradiška je projekt i izgrađena je u vrijeme kada je bio na čelu Nove Gradiške čovjek koji je i dakle bio bivši gradonačelnik HDSSB-a, a bit će i budući gradonačelnik HDSSB-a gospodin Mikšić Josip. No rijetki su, kad ste govorili o tom regionalnom, evo sad za Novu gradišku bit će 200 radnih mjesta. Vrlo su rijetki perci ili petki kako god hoćete da se to događa u Slavoniji, Srijemu i Baranji. Pa ako će me jako veseliti ako to bude zaista ostvareno, a ne bude vaš predizborni krik. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, ministar Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Grubišić ja sam se ubiti uplašio da neko ne kaže da samo se mi dogovorili prije ovoga i da ugrozim vaš oporbeni status. Tako da, ali baš ste pogodili sve teme koje ste rekli smo evo vrlo promptno reagirali, ali što se tiče odokativne metode i onoga s čime ja garantiram. Ja garantiram da je sustav koji sam postavio transparentniji, puno konkretniji nego što je bio prije i da postoje sustavi kontrole koji onemogućavaju ovakve stvari, a to da ja neću pisat mailove, sugerirat kom da se dodjele sredstva vam ne moram posebno niti garantirati, jer se to odnosi i na osobu koja obnaša funkciju i to da li ona svoj posao radi na korektan način i da li uopće shvaća šta je uloga ministra i da to nije gospodarenje, dodjeljivanje, razbacivanje i uloga neka, kojoj si ti de facto taj koji bi trebao odlučivati o svemu, nego je tvoje da provodiš politiku i postaviš sustav. A onda sustav treba odrađivati tehničke stvari i to vam ne moram posebno garantirati jer to tako nije niti će biti u Vladi SDP-a, u HDZ-ovoj je nešto drugačije, nažalost. Što se tiče Nove gradiške, nije bitno ko je kada i da li je gradonačelnik iz ove ili one stranke, bitno da su stvorene uvjeti, znači zona kvalitetna i novi zakon koji je ubiti privukao investitora da se odluči između Slovenije, Njemačke i Slavonije, za Slavoniju. Znači to je ono šta je meni posebno drago i to nije krik, nego je to jedno ushićenje šta smo uspjeli u Slavoniju uspjeli dovesti jednog takvog investitora koji zatvara tvornicu u Njemačkoj, da bi je otvorio u Slavoniji. To se, s tim se treba hvaliti, to nije pitanje niti stanke, niti bilo koga, to je pitanje uspjeha naših zakona i koje je donio i ovaj Parlament, i na osnovu kojih su investitori procijenili da im se to isplati. Hvala vam lijepo.
Branko Vukšić, replika.
Poštovani ministre, pa ova čitava rasprava pomalo zbunjuje i s jedne i s druge strane. Početak je rasprave bio loš, sad je počeo nešto, je bolji, uostalom i kad ste odgovarali na pitanja 2 posljednja kluba koja su govorila i sami ste počeli nešto konkretnije govoriti. Ovdje se govori tko je više napravio, odnosno tko je više štete napravio, znači tko je doprinio privredi, a tko je uništavao privredu. Da smo mi 2008. godine prepoznali krizu i da smo 2008. godine umjesto da smo punili džepove pojedinaca, da smo ovdje u Saboru raspravljali o tome što treba, koje mjere treba poduzeti kao što su to radili Njemačke i druge zemlje, tada bi danas situacija bila sasvim drukčija. Prije je gospodin Popijač govorio o tome što o jasnim kriterijima, o tome da se na transparentan način dijelio novac. To danas govori isto i sadašnji ministar. U Hrvatskoj u privredi je sve lošije i lošije. Onaj kamen koji se počeo 2008. godine kotrljati se ne može tako lako zaustaviti. Međutim, sad je vrijeme da se naprave, stvarno da se počne govoriti o konkretnim stvarima, evo ovaj projekt koji je u Novoj gradiški, ako će se ostvariti, to je konkretan projekt. Samo ću, vrlo kratko mi je ostaje vremena, kada je, se stvarala Nokia tada je država prepoznala, zapravo država je tražila neki projekt, prepoznala je genijalnost te ideje, makar je Nokia sad u problemima znamo to, ali niz desetljeća se iz Nokia-e čitava država crpila itekako veliki novac. Na vama je da prepoznate dobre ideje, u budućim i replika ću nešto više reć, i da se novac za poticaje daje stvarno za projekte koji to zaslužuju.
Hvala.
To je najviši problem u Hrvatskoj državi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku ministar Maras.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Vukšić. Pa upravo ja govorim o konkretnim stvarima i evo želja mi je da dobijem i ovdje podršku Parlamenta za ovo sve što smo napravili. Recite da li je bolje davati konkretnije potpore poduzetnicima, da li je dobro da ministar mailom sugerira kom treba dati potporu ili nije, što se dešavalo za vrijeme HDZ-a sad se ne dešava. Da li je dobar ovaj zakon, da li je dobar ovaj Zakon o poticanju investicija koji je doprinio da u Novoj gradišci imamo investiciju koja je bila prije u Njemačko. Da li je dobro da u Hrvatskoj postoji reda, da li je dobro da imamo u prvih 9 mjeseci rast prihoda malih i srednjih poduzeća u Hrvatskoj. Rekao sam zbog čega je generalno pad BDP-a, znači ja govorim o konkretnim stvarima. Da li je dobro imati kontrolu, terensku po prvi puta ikada što se tiče potpora ove prirode, da li je dobro da idemo na kvalitetne projekte koji će zapošljavati, da li je dobro da, ja bi rekao povećavamo sredstva iz godine u godinu, da li je dobro da smo se pripremili? I što se tiče sredstava EU mogu se opet pohvaliti sa našim ministarstvo koje je iskoristilo, znate da pratimo ono koliko se po postocima, evo svaka mi 2 mjeseca ministar Grčić govori da li je to 50,55,60,65 i tako raste iskorištenje pretpristupnih fondova. Naše ministarstvo za male i srednje poduzetnike ugovorilo sredstava i više nego što im ne bilo na raspolaganju, ali pošto smo u mjeri sa jednim drugim ministarstvom bili smo to u mogućnosti. Da li su to sve dobre stvari? Ja mislim da jesu i mislim da idemo u pravom smjeru barem što se tiče evo HAMAG-a koji ima duplo više jamstava, da li je to dobro? Ove godine ćemo imati i duplo više nego 2012., ja to govorim unaprijed, zapišite i testirajte me za godinu dana. Ja za to garantiram, znači mi smo ovdje imali 100 jamstava, sad imamo 200, sljedeće godine moramo imati više od 400. I to je ono šta, odnosno 2013. moramo imati više od 400, i to je ono šta mi radimo i želimo napraviti za male i srednje poduzetnike u Hrvatskoj.
Hvala.
Molim vas recite je li to dobro ili nije?
Hvala lijepa. Đuro Popijač, replika.
gospođo potpredsjednice ne znam dal da repliciram na raspravu ministra ili na sve te replike ali sve je to isto. Na kraju krajeva ako ministre ne znate što se događa u gospodarskim zonama reći ću vam premda bi to trebali znati. Dakle 700 milijuna kuna i više je kroz nekoliko godina direktnih potpora za razvoj infrastrukture poduzetničkim zonama otišlo ne računajući zemljišta, zemljišta su isto negdje oko 700 milijuna kuna vrijednosti koje je država darovala lokalnoj samoupravi i u njima radi 40 tisuća zaposlenika. Barem je to bilo do prošle godine kad vi niste ubili dobar dio tih poduzetnika koji su tamo radili pod navodnicima naravno u gospodarskom smislu. Drugo kad ste govorili o stipendijama ja bih vas lagano ispravio. Vaše ministarstvo je objavilo da ste stipendije dali u iznosu od 3 tisuće kuna do 273 tisuće kuna. To piše, nisu to znači ono o čemu ste govorili nego su ono potpore za cijeloživotno obrazovanje. Tih je oko tisuću ali da to uopće nije bitno. Skrenuli ste raspravu na nešto što nema veze i što sasvim sigurno za nekakav gospodarski napredak neće biti ništa. I stalno ponavljate to da je neki ministar nešto. Evo ovaj bivši ministar stoji pred vama. Imate ispis šest tisuća potpora koje su otprilike dijeljeni 2010., 2011. godine, recite jednu ako sam to ja naravno na koju sam tražio, bilo kakvu intervenciju. Imao sam puno pametnijeg posla u te dvije godine da usporim gospodarski pad i na kraju krajeva da ostvarim gospodarski rast zajedno sa drugim kolegama koji se dogodio 2011. godine. Naravno al što se tiče toga da li neki ministri sada zovu za potpore. Evo ja sam čuo od jednog djela gospodarstvenika da sad ministri zovu da se ne daju potpore onima koji zadovoljavaju kriterije.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, mistar Maras.
Ja zbilja imam sreću jer svaka replika pitanje dođe ono upravo što bi ja htio. Evo gospodin Popijač me sad pitao oko zone. Znači kada sam došao u ministarstvo isteklih terminskih ugovora znači za korištenje sredstava u tim zonama koja su dodijeljena sredstva neka 2005., 2006., 2007. i ne poduzetih nikakvih mjera po tom pitanju da se ta sredstva iskoriste. Bilo je preko 40 milijuna kuna gdje je država dala novce lokalnoj samoupravi a oni nisu ništa napravili. Nitko ih nije ništa pitao. Znači mi smo uz dodijeljena sredstva ove godine uspjeli riješiti preko 30 milijuna tih zaostataka i dovesti situaciju. Do sada imamo još nerealiziranih projekata po prije odobrenim ja bih rekao potporama nešto iznad 10 milijuna kuna a upravo ovih dana idu raskidi ugovorima svima onima koji su se oglušili na to. Znači to se godinama, 7,8,9 godina nije ništa radilo. Imali smo preko 44 milijuna kuna dugova u poduzetničkim zonama. Te ljude nitko nije ništa pitao, oni nisu odgovarali i mi smo u jednoj godini uspjeli riješiti preko 30 milijuna kuna. To je opet dobra stvar. Što se tiče i volio bih da to pohvalite jer nije valjda dobro da imamo 44 milijuna sredstava vani a da nas, da nemamo uopće ni svrhu niti itko da pita te jedinice lokalne samouprave šta je sa tim novcem. A dosta često su te novce koristili ne za zone, nego za nešto sasvim treće. Druga stvar što se tiče obrazovanja, tu nisu samo ja znam svaki projekt i znam za šta smo dodjeljivali novce. To nisu u pitanju samo stipendije tu su u pitanju i cijelo životno obrazovanje odnosno obrazovne institucije tako da nemojte mijenjati kruške i jabuke. I ja iz onog što sam rekao ja i stojim. Znači ja ne kažem da ste vi taj ministar, ali ministri su mailovima slali sugestije koja je dobra tvrtka, koja bi trebala dobit potporu, ako vas zanima o kojoj tvrtci se radi i kao ministar mogu vam to kasnije reći.
Dinko Burić replika.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovani gospodine ministre. Dakle slušajući vaše izlaganja mogli bismo steći dojam kako živimo u zemlji u kojoj teče med i mlijeko. Lijepo je čuti da vi kažete da je u sektoru malog poduzetništva danas radi 12 tisuća ljudi više nego što je radilo. Ali vi ste član Vlade RH i bilo bi onda korektno da, ali danas u Hrvatskoj ukupno radi 60 tisuća ljudi manje nego kad ste vi došli na vlast u cijelom gospodarstvu. Jer prema podacima hrvatskog Zavoda za zapošljavanje na kraju prosinca 2011. godine kad ste preuzeli vlast u Hrvatskoj je bilo 315 i 438 nezaposlenih osoba, na kraju siječnja prije osam dana 2013. na tom istom Zavodu za zapošljavanje je 372 480, danas je taj broj znatno veći. Pa kad govorite o tome da je dobra vijest ovo poticanje, zapošljavanje 208 osoba u Novoj Gradišci, mi to pozdravljamo, ali u isto vrijeme i onda je korektno reć da imamo i lošu vijest, najavu potpredsjednika Vlade gospodina Branka Grčića od jučer da će rebalansom proračuna ić smanjenje javnih investicija koje će budite sigurni još smanjit zaposlenost, odnosno povećati nezaposlenost i on je rekao pa ni mi evo čistimo gospodarstvo od onih fiktivnih koji su zapošljavali a nisu plaćali. Da li je Vlada RH tvrtka za čišćenje koja treba počistiti hrvatsko gospodarstvo ili institucija RH koja treba pokrenuti to gospodarstvo. Da li je vaš glavni instrument u Vladi RH metla i krpa ili ono što bi trebalo biti pamet i sposobnost.
Odgovor na repliku ministar Gordan Maras.
Hvala lijepo. Evo poštovani zastupniče. Ja sam u svome izlaganju bio vrlo otvoren, rekao sam koji su rezultati u ovom segmentu i koji su rezultati ukupnog gospodarstva i zbog čega govorimo uopće danas o gosparskom padu i koje su to industrije koje su problematične ali s obzirom da se radi o tematici malog i srednjeg poduzetništva pa dozvolite da kažem konkretno šta se u ovom sektoru dešava, o tome se radi. I zašto bih skrivali te neke pozitivne stvari, pa ne moramo pričati samo o negativnim stvarima svaki dan i u Saboru i u javnosti itd. Zašto se ne bi pohvalili da nikada do sada Hrvatska nije bila po pitanja investicija konkurentna sa Slovenijom i Njemačkom i evo upravo najkonkurentnija u Slavoniji. I zato nas treba veseliti ulazak Hrvatske u EU jer će takvih investitora jer je to sada jedinstveno tržište biti sve više i više i ljudi će gledati gdje im se najviše isplati uložiti. I u Slavoniji je sada situacija po konkurentnosti 170% bolja nego u Sloveniji i bolja nego u Njemačkoj. I recite to ljudima u Slavoniji da znaju da ima na neki način šanse velikih investicija u Slavoniju i da će se dešavati i privatne investicije i da nije sve na državi da investira nego upravo suprotno, trebamo stvoriti uvjete da privatni investitori podignu našu razinu gospodarstva. I to je ono što je ova Vlada napravila. Ja sam ushićen što je sada Slavonija konkurentnija 170% nego što je Slovenija i Njemačka. To je podatak koji bi vi kao zastupnici iz Slavonije trebali svaki dan ponavljati. Molim vas to radite jer je to izuzetan podatak.
I Dražen Đurović replika.
Hvala. Evo gospodine ministre pa naravno da je od onih stotina tisuća ljudi koji su pozatvarali poduzetnika tvornice po cijeloj Europi i preselili na Jugoistok Europe proizvodnju jedan stigao i u Novu Gradišku od svih njih. I hvala Bogu da je i taj jedan stigao i otvara pogon u Novog Gradišci. Kada je riječ o poslovnoj zoni Nova Gradiška, podsjetit ću vas, to su dvije poslovne zone. Uz nju je poslovna zona Rešetari no ta zona Nova Gradiška nažalost uz SDP-ovog gradonačelnika Nove Gradiške je složene tako da u nju ne može ni doć ni otić veći šleper zbog toga što put uz nju i iz nje vodi jedan podvožnjak ispod željezničke pruge. Prema tome te dvije poslovne zone koje se nalaze jedna uz drugu, nalaze se na izvanrednoj geostrateškoj poziciji i sigurno da mogu u budućnosti zaposliti i desetak, 15 tisuća ljudi. Bez pomoći države i lokalne uprava nema sredstava treba ih jednostavno izravno spojiti prema autocesti. I to je problem koji ni lokalna zajednica ni grad ni županija neće moći riješiti bez izravne pomoći države. Jednostavno jednom brzom cestom te dvije zone koje su u pravcu Bosne, Srbije i Hrvatske nalazi se na fenomenalnom geostrateškom prostoru i naravno da će taj investitor doći kada mu umjesto Nijemaca koji rade za tri tisuće eura rade ljudi u Slavoniji za tri tisuće kuna i presretni su da imaju posao i dobio je besplatno zemljište i besplatno sve komunalne doprinose, dobio je ove olakšice novim zakonom po svakom zaposlenom. Pa to su izvanredne pogodnosti ja se s tim slažem. No ono što bi htio još reći podaci Eurostata naši problemi, 1 udio izvoza u BDP-u Hrvatska ima 19,38% udio izvoza u BDP-u, Bugarska primjerice 43%, Estonija 61, Litva 40, Slovačka 74 to je naš strukturni problem. Hvala.
I odgovor na repliku ministar Goradn Maras.
Hvala lijepo. Drago mi je da smo se složili da su ovo sve dobre stvari koje su se desile i za Slavoniju i ovi poticaji. A sada ću vam reći oko infrastrukture. Znači jer zainteresiralo me malo da vidim tu analizu koju je napravio privatni investitor šta je tu biti komparativna prednost Slavonije i zbog čega se odlučio za Slavoniju a ne za Sloveniju ili Njemačku. I upravo ovo o čemu vi govorite infrastruktura je jedan od ključnih razloga to im je bio element broj jedan, broj dva su im bili poticaji koji mogu ostvariti kroz Zakon o poticanju investicija i broj tri su vrijedni i kvalitetni ljudi. I to je nešto što mi moramo ponavljati. I s obzirom da je zastupnik kolega Grubišić i naš promatrač u Parlamentu EU ja ću podijeli sa njim tu studiju i zamolit ću ga da što više promovira i Novu Gradišku zonu i druge zone u Slavoniji jer je to pozitivan primjer gdje možete ja bih rekao privući pažnju investitora iz EU i ne trebamo se toga bojati. Dao Bog da što više tvornica presele iz Njemačke iz Austrije iz Italije u Slavoniju i na tome ova hrvatska Vlada radi i ja pozivam i gospodina Grubišića da nam se priključi i u tom dijelu lobira kao promatrač u Europskom parlamentu barem među onim ljudima kojima se tamo kreće. Hvala vam lijepo.
U ime Kluba zastupnika SDP-a Draženko Pandek.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege. Ovo je izvješće dakle tehničko. Daje uvid u rad agencije u 2011.stoga valja uzeti na znanje i prihvatiti. Dakle daje uvid u određene trendove i općenito u rad sustava osmišljenog na potporu SMI sektoru. S tom potporom u periodu na koje se izvješće odnosi na osnovu ovoga što vidimo možemo zaključiti da i ne možemo biti u potpunosti zadovoljni. No pomoću njega se mogu izvući i određeni zaključci u kom smjeru bi rad agencije u budućnosti trebao i mogao biti usmjeren. Značaj malog i srednjeg poduzetništva u Hrvatskoj je daleko veći nego što se moj dojam percipira u javnosti. Malo i srednje poduzetništvo predstavlja najdinamičniji, najžilaviji i najbrže rastući dio hrvatskog gospodarstva što je vidljivo iz recentnog izlaganja poštovanog ministra. To što govorim naravno mogu potvrditi iz vlastitog iskustva. Dolazim iz zagrebačkih Sesveta. U tom kraju za koji se može reći da je prilično i obrtnički i poduzetnički nalazim potvrdu za tvrdnju da je taj dio gospodarstva upravo onaj koji je najžilaviji i koji najbolje opstaje. Nekad su u tom kraju bile i velike tvornice i veliki pogoni poput Termomehanike, poput Sljemena, poput Tvornice cigle Prigorka koji su nažalost onih devedesetih godina uništene, rasparčene. Od tih velikih pogona su ostale samo uspomene i skladišta te kuće, ljudi koji su ih dobili u privatizaciji, koji su se eksponencijalno povećale u odnosu na razvoj i rast pogona koje su preuzeli. Mala i srednja trgovačka društva dakle čine 99,5% svih trgovačkih društava, a zapošljavaju oko 66% radnika u svim tvrtkama. Često smo u biti u javnosti usmjereni na velike brojke, velike investicije koje su izuzetno važne, ali mislim da je malo gospodarstvo izuzetno važna pokretačka snaga gospodarskog razvoja. Ono ima dakle izuzetnu sposobnost prilagodbe, ostalo je usprkos svemu i ono koje je postojalo prije '90.-tih je postojalo je i u kasnijem razvoju je izniklo novo i održalo se usprkos i ratnim prilikama i odnosima u privatizaciji i svim drugim nedaćama koje su nas bile zadesile. To se vidi po statističkim pokazateljima koji ukazuju da je udio velikih poduzetnika u ukupnim financijskim rezultatima iz godine u godinu lagano opada, a poveća se udio ovih malih poduzetnika. I tendencije u inozemstvu također to pokazuju. U Italiji je primjerice važnost malog i srednjeg poduzetništva prepoznata i ona čini u biti kičmu gospodarskog sustava i čak se u SAD-u izuzetno naglašava važnost ovog SMI sektora unatoč našoj percepciji Amerike kao zemlje velikih korporacija. Jedno od pitanja koje se neprestano nameće kao prioritet je povećanje konkurentnosti hrvatskih poduzeća, odnosno cjelokupnog hrvatskog gospodarstva. Složio bih se s tvrdnjom da u postizanju tog cilja ključnu i najveću ulogu imaju upravo mala i srednja poduzeća zbog te svoje sposobnosti kontinuirane i dinamične prilagodbe zahtjevima tržišta. Moramo se složiti s tvrdnjama da SMI sektor pruža mogućnost primjene, dakle suvremenih rješenja i prakse razvijenih zemalja na kojima su one izradile svoju gospodarsku snagu i konkurentnost. Tu mogućnost kako se navodi pruža se kroz transfer suvremene tehnologije, davanje većeg značenja ulaganju u istraživanje i razvoj na ovom SMI sektoru, neprestano inoviranje, lakšu prilagodbu tržišnim promjenama, primjenu najnovijih znanja iz menadžmenta, organizacije, uključivanje u svjetske trgovinske tokove i drugo. Složio bih se također i da je vjerojatno najvažnije to što taj sektor potiče zastupljenost poduzetničkog duha koji nam je toliko potreban u ovom trenutku. Hrvatska je tek 2002. godine pristupila donošenju zakonske regulative u kojoj će mala i srednja poduzetništva naći svoju potporu i uporište. U Hrvatskoj su se poduzetnici uglavnom koncentrirali tek u nekoliko djelatnosti u kojima su prepoznali potencijal, dakle širenje tržišta tako da je najpropulzivniji sektor čak 35% ukupnog broja poduzetnika trgovina. Opskrba električnom energijom primjerice zauzima tek 0,16%. Pored trgovine najznačajniji obujam obuhvatile su poslovanje nekretninama 22%, prerađivačka industrija tek s 13,2% i građevinarstvo s 10,35. Znači na te četiri djelatnosti otpada uglavnom 80,55% ukupnog broja poduzetnika. U sklopu pripreme za ovu raspravu potražio sam podatke o GEM projektu. U prijevodu to je globalni poduzetnički monitor, radi se o međunarodnom projektu kojem je cilj praćenje i razvijanje indikatora kojima se mjeri poduzetnička aktivnost. Taj GEM projekt svake godine rezultira objavljivanjem indikatora ukupne poduzetničke aktivnosti i poduzetničke okoline u obliku izvještaja globalnih rezultata. U izvještaju za Hrvatsku se prilikom dodjele određenih indikatora Vladini programi su dobili indikator 2,64%, vladine potpore 2,41%, vladina regulativa 2,17% i transfer istraživanja i razvoja 2,19. Govorimo dakle o razdoblju prije 2012. Granica izvrsnosti je postavljena na nekih 3,0 dakle očito da smo u svim tim elementima daleko ispod onog poželjnog nivoa. Europske unija je pak stavljajući malo gospodarstvo u središte svojih nastojanja definira mjere poticaja i radionice. Kao i prije najznačajniji izvor sredstava za SMI sektor su strukturni fondovi, a novost predstavljaju programi za inovacije i konkurentnost Europske unije i sedmi okvirni program za istraživanje i tehnološki razvoj. Dakle očito je da tehnološki razvoj i prema prioritetima Europske unije ulaganje u inovacije i razvoj predstavljaju prioritet. Sve dakle ovo navedeno o čemu sam govorio ukazuje na važnost HAMAG-a kao alata, sada HAMAG Investa kao alata koji će ostvarivati ciljeve kojima bi trebalo težiti, o kojima je prethodno bilo riječi, o kojima smo i svi na kraju krajeva ovdje govorili. Samo ovo izvješće je dakle solidno koncipirano, ono daje korektnu obradu podataka i uvid u najznačajnije trendove i aktivnosti agencije, ali daje smjerokaz što nam je za činiti na ovom području u budućem razdoblju. Sasvim je očito da politika potpora mora u ovom sektoru biti usmjerena horizontalno i da na tom horizontalnom nivou moramo prvenstveno poticati prerađivačku industriju, prvenstveno kroz transfer novih tehnologija, znanja, istraživanje i razvoj kako je očito shvaćeno i odavno na razini Europske unije. U ovom izvješću na prvom mjestu ističu se jamstva tako da je na dan 31.12.2011. poljoprivreda zabilježila najveći postotak zahtjeva dok opet ovo o čemu sam govorio, nove tehnologije i financiranje prolazaka tek 2,07% odnosno 2,76%. Indikativno je dakle da postoji relativno mali broj zahtjeva na ovim osnovama i taj nam podatak ukazuje na potrebu djelovanja na tom području. U 2011. HAMAG je odobrio od tih zaprimljenih 112 jamstava što čini 77% ukupnog broja zaprimljenih u iznosu od preko 154 milijuna kuna čime je omogućeno 494 milijuna investicije u gospodarstvu. Međutim, u odnosu na 2011. broj odobrenih jamstava je smanjen za 13% usprkos dakle potrebi da se jače potakne taj sektor kao najpropulzivniji sektor, kao sektor koji je najžilaviji, koji može najviše ponuditi u izlasku iz krize. Ipak je broj odobrenih jamstava smanjen. Što se tiče podataka i izvješća koji se odnose na dakle projekte poticaja konstatira se dakle da je 58% zahtjeva udovoljilo uvjetima i kriterijima projekta. Međutim, zatraženo je preko 573 milijuna kuna, a odobreno je tek 56 milijuna. Dobro je da je najveći dio tih sredstava ipak usmjeren u jačanje konkurentnosti malog gospodarstva uvođenjem novih tehnologija, razvoj računalne opreme, transfer znanja. Međutim, opet se radi o skromnom iznosu od tek nekih 40-tak milijuna kuna. Valja istaknuti da je i ovo poduzetništvo mladih početnika, dakle oni tzv. popularno znani start upovi, da im je dakle dodijeljeno tek 4 milijuna kuna i manje od 5% zatraženo. Kad sam govorio o poduzetničkoj klimi, o onome značaju dakle ovog sektora, SMI sektora u Americi tamo se posebno naglašava značaj tih malih start upova i novog poduzetništva. Čini mi se da mi usprkos svemu još ne dajemo dovoljnu potporu i značaj tom sektoru start upova novim poduzetnicima, novoj poduzetničkoj klimi. Ostali dakle poticaji su u biti na nekim mikro razinama od poduzetništva u kulturi i zadružnog poduzetništva gdje je dodijeljeno tek 2 milijuna kuna. Što se tiče dijela izvješća koji se odnosi na sudjelovanje u projektima u sklopu IPA 3C programa valja ipak konstatirati da su navedeni projekti prikazani više opisno, a kako je cilj tih projekata priprema Hrvatske za učinkovito upravljanje i apsorpciju sredstava iz predpristupnog programa IPA i jačanje, dakle kapaciteta Republike Hrvatske za učinkovito korištenje strukturnih fondova pri ulasku u EU, možda bi bilo potrebno da je ovaj dio obrađen sa više detalja. Konačan zaključak o uspješnosti rada agencije se može izvesti iz recentnih dostupnih podatak o radu Agencije u 2012. Evo do podataka do kojih sam ja došao HAMAG Invest je u području jamstava u 2012. ostvario značajan, dakle rast u kategorijama prvenstveno ovih primljenih i odobrenih jamstava. Broj primljenih jamstava je sada u 2012. uvećan za 148% u odnosu dakle na ovo što smo imali u 2011. a na razini cijele godine je rastao 117% dok u ovom zadnjem kvartalu čak 530%. Dakle, kad se rad ustrojio, konsolidirao imali smo rast od 530% što je čak i bolje u odnosu na predrecesijsku 2008. godinu. Kroz odobrena jamstva omogućeno je čak 924 milijuna kuna investicija u malom gospodarstvu, te se ostvario rast od 87% u usporedbi s 2011. a kroz ove programe omogućeno je zapošljavanje 829 ljudi. Mislim da možemo stoga zaključiti da je ovaj SMI Sektor ipak dobio i veću potporu poglavito u zadnjih godinu dana što je uostalom na institucionalnoj razini vidljivo i stoga što je ovaj sektor i dobio i na kraju krajeva i svoje ministarstvo, ali iz ovogodišnjeg proračuna gdje su značajno veća sredstva alocirana za dakle Sektor malog i srednjeg poduzetništva. Ovom sektoru veća potpora treba. Taj sektor može, biti će motor oporavka. Ti trendovi su već po svemu što smo čuli i vidljivi. Ali dakle zahtijeva se veća potpora na institucionalnoj razini koja se sada dobija a s kojom u 2011. što je vidljivo iz ovog izvješća i ne možemo biti u potpunosti zadovoljni.
Replika Dinko Burić.
Poštovani kolega, slušajući vašu raspravu prvo što mi je palo na pamet izgleda da vi i mi ne živimo u istoj zemlji. Vi govorite o tome kako malo i srednje poduzetništvo cvate, a da li ste svjesni da su mali i srednji poduzetnici danas na izdisaju i to zahvaljujući ukupnoj politici Vlade Republike Hrvatske, jednom poreznom teroru koji je započeo sa rastom PDV-a, pa se onda nastavio sa ukupnim rastom svih ulaznih troškova struje, grijanja, plina i svega što ide a sad se vjerojatno završava i sa ovim najavljenim porezom na nekretnine. Tvrtke svaki dan idu u stečaj. Slušamo stečajne prednagodbe, a vi pričate o procvatu malog i srednjeg poduzetništva. Ja ne znam zaista imam osjećaj da bi i nojevi mogli vam pozavidjet na sposobnosti zabijanja glave u pijesak. A kad je bilo rečeno o Slavoniji i Baranji, onda moram reći da bi prava dobra vijest za Slavoniju i Baranju, pozdravljamo ovo i za Novu Gradišku i ona je Slavonija i Baranja ali samo jedan njen dio. Prava dobra vijest za gospodarstvo u Slavoniji i Baranji bilo bi to kada biste danas prilikom glasovanja vi iz vladajuće većine podržali prijedlog nas koji smo predložili da se promijeni podjela Republike Hrvatske na dvije statističke regije sa te dvije na pet statističkih regija u kojoj bi Slavonija i Baranja bila zasebna regija kao njen najnerazvijeniji dio, a ne zajedno sa najrazvijenijim dijelom gradom Zagrebom.
Hvala. Odgovor na repliku, Draženko Pandek. Uključite mikrofon.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega ja naravno nisam rekao da malom poduzetništvu cvjetaju ruže kako ste me vi krivo citirali, ali sam rekao da je sada institucionalna potpora ipak bolja nego što je bila u 2011. godini. I to su činjenice koje se ne mogu osporiti. Dakle, 12 tisuća ljudi je više zaposleno sada u tom sektoru. To je brojka, to je činjenica. Znači, to je rezultat određenog rada, određenih napora koje ulaže i ministarstvo i agencija u ovom području. Nikome nije lako, svatko se u ovom okruženju i u krizi i u situaciji kad ulazimo u zajedničko tržište svi se moramo prilagođavati, svi moramo ulagati dodatne napore ali brojke vašu repliku demantiraju. Broj odobrenih sredstava je povećan, broj primljenih jamstava je povećan. Znači da je bila dobra komunikacija sa subjektima malog i srednjeg poduzetništva čim su se oni u većem broju prijavili. Ja na terenu kad kontaktiram sa pogotovo obrtnicima svi u biti hvale odnos sa ministarstvom da nailaze na puno otvorenija vrata, da ih se sasluša, da se njihovi problemi razumijevaju i pokušavaju riješiti i kroz instrumente ministarstva i kroz instrumente koje na raspolaganju ima agencija. Dakle, brojke vas demantiraju na ovom području.
Franjo Lucić, replika.
Hvala lijepo. Pa evo osvrnuo bih se na izlaganje kolege koji je rekao, a slažem se da po pokazateljima je malo poduzetništvo najbrže rastuće gospodarstvo. No, istovremeno moram reći da u svim ovim prilikama i neprilikama, a i pokazateljima koji nam govore da najbrže rastuće gospodarstvo ne dajemo dovoljno pozornosti upravo granama i onim djelatnostima gdje bi mogli ostvariti i daleko veći broj zaposlenih ljudi i da naravno imamo što veće i ukupne prihode i zaposlenost. Ova represivna politika koju provodi trenutno Vlada koalicije govori da na jednoj strani imamo uz poticaje ministarstva i sredstava koja danas imamo potičemo rast gospodarstva, a na drugoj strani ubijamo to gospodarstvo i imamo pokazatelje nekolicine zatvaranja upravo malih poduzetnika. Ja bih upravo rekao da u budućnosti moramo daleko više kroz rad Vlade i programe Vlade usredotočiti daleko veća sredstva u Ministarstvo obrta i malog poduzetništva jer kao što i sami vidimo nije to od jučer, to je kroz sve one zone koje su stvarane godinama kroz prethodnu Vladu su upravo stigli pokazatelji danas da je malo gospodarstvo upravo brzo rastuće, ali da ga ne smijemo uništavati sa ovakvom represivnom poreznom politikom. I zato sam siguran ako se to bude shvatilo, ako se bude ovo počelo primjenjivati da će trend brzo rastućeg gospodarstva biti dalje zadržan u malom poduzetništvu, ali kroz ovakvu politiku sigurno neće. Ovom prigodom želim se zahvaliti Ministarstvu obrta i malog poduzetništva i ministru što je upravo prepoznalo jedan europski projekat koji je vezan u gradu Pleternici, što su prepoznali jedan projekat od vrijednosti 7,5 do 8 milijuna kuna ali da i u budućnosti upravo takvi programi trebaju biti prepoznatljivi kroz strukturne fondove koji nam dolaze.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Draženko Pandek.
Zahvaljujem. Vi u svojoj replici dajete i meni u biti, umjesto meni čak možda odgovarate na neke negativne navode iz svoje replike. Dakle, veća sredstva su upravo dana u ovom proračunu i ministarstvu i dakle programima koje će provoditi agencija. Dakle, veća sredstva se daju, upravo to o čemu vi pričate da postoji potreba to se dakle već provodi. Nikako ne možemo govoriti o represivnoj politici prema obrtu i malom poduzetništvu zato što su određeni dakle inputi, određeni parafiskalni nameti su smanjeni u prošloj godini i to su bile u biti prve mjere i smanjeni su određeni postoci koji se daju za zdravstveno osiguranje i određeni drugi parafiskalni nameti. Dakle, išlo se je na smanjenje određenih poreznih nameta. Nije točno da je porezni teret se povećao. On je ostao isti. Na određenoj razini je smanjen, na određenoj razini je povećan. Ali ukupno gledajući taj porezni teret je ostao isti kao i za vrijeme vaše Vlade. Naravno da bi bilo dobro dodatno smanjivati porezni teret. Mislim da će tome pridonijeti i mjere uvođenja reda u poreznu politiku, da neće biti da netko plaća pošteno sve i onda ne može dizati, a netko se izvlači kao što smo imali nažalost u proteklim godinama … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] reda tome da se svi izjednače u odnosu na državu, da se nikome ne progleda kroz prste ovisno o vezama, ovisno o političkoj podobnosti nego dakle da svi imaju jednake uvjete pa da kad vidimo u toj razini kad su svi jednaki koliko se puni državni proračun. Da vidimo koliko onda možemo za sve smanjiti.
Zoran Vinković, replika.
Uvaženi kolega, žao mi je što je ministar otišao, mislim da cjelokupnu gospodarsku situaciju ne treba gledati samo iako ovi pomaci u razvoju malog obrta i srednjeg poduzetništva mogu radovati, ali cjelokupnu gospodarsku situaciju treba gledati u cijelosti. Dakle, činjenica je da mi imamo sve više i svakim danom sve više nezaposlenih, da svakim danom pada BDP, da pada gospodarska aktivnost, pada industrijska proizvodnja. To je činjenica. Iz toga se ne može pobjeći. Evo, ja sam ovdje 4 dana i vraćam se sad u Slavoniju i ja bih se volio iznenaditi da ta Slavonija kao što ministar kaže je ispred Njemačke. Samo ne znam u čemu? S druge strane za cjelokupnu gospodarsku politiku. Ma ne odgovara samo Ministarstvo obrta ili Ministarstvo gospodarstva, nego cjelokupna Vlada. I taj rad ministarstava bi trebao biti koordiniran. Zašto to govorim? Jučer smo imali i prekjučer jednu dugotrajnu raspravu o poljoprivrednom zemljištu kojima se ukidaju programi raspolaganja poljoprivrednim zemljištem jedinica lokalne samouprave u kojima su mnoge odredile ono zemljište od posebnog interesa za grad. Svojim prostornim planova, generalnim urbanističkim planovima odredili i određene, određena mjesta za nove poduzetničke zone, nove industrijske zone koje im ovim zakonom, ukoliko bude ga Sabor izglasao, nestaju sa lica zemlji. Evo za sam kraj ja jedva čekam, gorim od želje da se vratim u Slavoniju i da vidim, evo da se doista život u ova 4 dana promijenio i da bi imao veći standard od Njemačke.
Hvala. Draženko Pandek, odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Dakle, u prvom redu ova je raspravo naravno o sektoru malog i srednjeg poduzetništva, o izvještaju Agencije za malo i srednje poduzetništvo. Naravno da je malo i srednje poduzetništvo unutar … [[Upadica se ne čuje.]] , da, unutar šire slika gospodarstva ne može biti izuzetno. Ali upravo ono o čemu sam govorio u svojoj raspravi, ovaj sektor malog i srednjeg poduzetništva je najžilaviji, on može biti motor razvoja, a to se pokazuje iz podataka, recentnih podataka za 2012. HAMAG investa gdje se govori dakle o 12 tisuća više zaposlenih u tom sektoru. To je indikator, dakle da taj sektor može stvarno biti jedan od motora i da nora biti jedan od motora. Sada još uvijek imamo situaciju da lovimo u ovih godinu dana željeznu kuglu koja je padala, željeznu kuglu koja pada. Jasno nije jednostavno zaustaviti, ali i ovaj primjer koji je bio u Novoj gradišci, koji je istakao ministar nam dokazuje ono u čemu je sad Slavonija bolja od Njemačke. U ovom primjeru je Slavonija bolja od Njemačke, konkurentnija je bila za privlačenje ovog konkretnog projekta. Pomaci su možda mali, ali su primjetni, ali su primjetni i sve, i recentni pokazatelji pokazuju u ovom sektoru, SIM sektoru da se situacija popravlja i da će i ovaj sektor u velike pomoći ukupnoj slici hrvatskoj gospodarstva. Hvala.
Šimo Đurđević, replika.
Hvala lijepa kolegice potpredsjednice. Gospodine Pandek, rekli ste da ste u svojoj raspravi u ime kluba, da ste razgovarali sa srednjim i malim poduzetnicima i da su oni zadovoljni sa radom agencije. Ali lako je vama govoriti sa pozicije Sesveta, Sesvetskog kraljevca i grada Zagreba, ali ja vas uvjeravam kad idete istočno prema Zagrebu, kad pređete Kutinu, prođete Kutinu da je ovo Europa. A kad idete istočnije da je to sve tužnije. Evo primjera, usvajamo proračun za ovu godinu, ja tražim za industrijsku zonu Bjeliš u Slavonskom brodu koja se nalazi u lučkom području od 82 hektara za infrastrukturu, tražim 8 milijuna kuna, a imamo potpisanih ugovora na 4,5 milijarde. Ne, a znate kako sam prošao, znate kako sam prošao? Amandman se odbija. Hvala.
I Branko Vukšić, replika. Branko Vukšić.
Uvaženo kolega Pandek, malo poduzetništvo nije usamljeni otok. Vi ste u ovome govorili kao stvarno da se u Hrvatskoj sve pokrenulo, kao da smo u svemu pozitivni. I ovi pozitivni pomaci koji se događaju malom poduzetništvu, ali opet u samo jednom segmentu malog poduzetništva, biti će kratkog vijeka ako će i dalje padati sve ono što ne smije padati. Uskoro će biti 400 tisuća nezaposlenih, sve više obrta propada, prošetajte samo Zagrebačkom Ilicom vidjet ćete da je svaki drugi obrt u gradu Zagrebu zatvoren. To je isto kao kada bi jedan kardiokirurg radio, uspješno operirao u jednoj bolnici svih ostalih 20 loše, kada bi pacijenti svih ostalih 20 kirurga umirali, tko bi molim vas lijepo išao se liječiti u tu bolnicu. Mislim, malo realnosti bi trebalo i kod ministra i kod vas isto tako.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu, kolega Boris Blažeković.
Hvala gospođo potpredsjednice. Na vlasti je Kukuriku koalicija koju čine SDP, HNS, IDS i HSU i zajedno smo preuzeli odgovornost za razvoj Hrvatske u četverogodišnjem razdoblju. Čuli smo dobre vijesti da je u 2012. godini malo poduzetništvo zabilježilo rast, što je još jedan dokaz da je malo privatno poduzetništvo najžilaviji i najpropulziviji dio hrvatskog gospodarstva. I to samo potvrđuje već izrečene tvrdnje o tome kako na čelu država loš gospodar. To znači da se država ne treba i ne smije baviti gospodarstvom. Država je tu da uspostavi ravnopravne uvjete gospodarenja, te da posebno rigorozno prati i nadzire ravnopravnu tržišnu utakmicu i financijske tokove. Jedan od alata za uspostavu takvih odnosa u hrvatskom gospodarstvo jest i osim resornog ministarstva i HAMAG. Agencija za malo gospodarstvo HAMAG trebalo bi biti osnovni inkubator razvoja poduzetništva u Hrvatskoj. Osim provođenja Vladine gospodarske politike HAMAG bi mogao i sam predlagati, i poticati te pomagati u realizaciji raznih poduzetničkih projekata i programa hrvatskih poduzetnika prvenstveno u Hrvatskoj ali i u inozemstvu. HAMAG po mom mišljenju mora biti poticatelj tržišnih utakmica u svim područjima djelatnosti kojima se bavi ili ih koristi u poticanju malog gospodarstva. HAMAG mora u potpunosti objektivno i bez subjektivnih prioriteta zastupati, promicati i pomagati sve poduzetnike koji se za to kvalificiraju. I posljednja tvrdnja HAMAG mora biti usredotočen isključivo na privatno poduzetništvo. Malo i srednje poduzetništvo je nasušna potreba svake a posebice tzv. male države i to iz više razloga. Zbog razvoja gospodarstva uopće, zbog dobrog osjećaja da građanke i građani žive u zemlji u kojoj se mogu ostvariti osobni poduzetnički potencijali, zbog oslobođenja nepresušnih kreativnih potencijala poduzetnika i svih onih koji poduzetništvo prate ali u konačnici zbog oslobođenja kreativnog potencija cijelog društva. U maloj po broju stanovnika državi koja je istinski rezultat pravednosti i osjećaja ravnospravnsti jest mora biti poticanje i razvoj malog poduzetništva. Teško da se stanovnica ili stanovnik male države može dobro osjećati ako u svijesti nosi spoznaju da svi rade za nekolicinu velikih poduzetnika. I državno gospodarstvo je problem. Država je dokazano loš gospodarstvenik. Državno gospodarstvo osim što je nepresušni poligon za korupciju posebno je plod u donošenju krivih tj. političkih odluka u ekonomiji koje redovito rezultiraju katastrofom. Poduzetništvo u gospodarstvu, ekonomiji po svojoj naravi zahtijeva isključivo dohodovne odluke. Čim se upetlja politika strmoglava spirala neprofitabilnosti i trajnih nekih put nesagledivih gubitaka. I to onda razumljivo plaćaju građanke i građani često u nevjerojatnim količinama novaca. Još jedna mala državnog gospodarstva je s nekonkurentnost u svom negativnom smislu. Koji se privatni poduzetnik može natjecati s državom na otvorenom tržištu. I tko bi mogao tržišnoj utakmici pobijediti državu. Veliki poduzetnici su izuzetno važni i ne smije se ih ubijati nikakvim administrativnim mjerama. Male poduzetnike i malo poduzetništvo treba pak poticati na sve moguće realne isplative načine sa svim mogućim sredstvima iz svih državnih resora. I tu je, tu bi mogla uloga HAMAG-a biti ključna. Jasno je da za pravu poduzetničku aktivnost potrebna uređena pravna država. Jasno je da za uspješno poduzetništvo važno i uređeno pozitivno okruženje. Uloga države u poticaju razvoja malog poduzetništva je nasušna. Država je neophodno reguliranju pravednih odnosa na tržištu i neophodna je u kontroli pravedne tržišne utakmice. Tu je uloga države nezamjenjiva i ona je dužna pronaći sve moguće instrumente jer su njene te sve najvažnije uloge u gospodarstvu omogućiti za sve poslovne subjekte ravnopravnu tržišnu utakmicu, kontrolirati tu utakmicu, uspostaviti efikasnu pravnu državu odnosno sudstvo. Postoje u Hrvatskoj nad prosječno žilavi poduzetnici koji su usprkos svim nedaćama, problemima, nelikvidnosti, krive konkurencije maćehinskog odnosa države, podmetanje lokalnim samoupravama, problematičnim rješenjima institucija, pogibelji na drugim sudskim procesima i ostalim vanjskim nedaćama uspjeli ostati i razviti svoja poduzeća. Ti su poduzetnici odnosno tvrtke oni koji su najviše zainteresirani za poštenu i ravnopravnu tržišnu utakmicu i oni imaju i moraju imati od ovog društva korist i priznanje. Država ih i putem HAMAG-a mora poticati i pomagati da što više i kvalitetnije proizvode i prodaju svoje robe i usluge na domaćem ali i stranom tržištu. Agencija mora služiti i najzdravijem dijelu kada su gospodarstva kako bi se taj vitalni dio, kako bi taj vitalni dio bio motiv svima da svoje poslovanje poboljšaju, unaprijede i podignu na što je moguće višu dohodovnu razinu. HAMAG mora svakako mora biti ekipiran i organiziran kako bi bio i glavni informativni punkt koji će davati informacije poduzetnicima vezano uz sve promjene, prednosti i prepreke vezano uz skori ulazak Hrvatske u EU. Inače po mom duboku uvjerenju taj bi posao trebala odraditi Hrvatska gospodarska komora. Ali sudeći po tome koliko je malo ili ništa ta komora učinila za svoje članice u tom pogledu do danas teško je vjerovati da će ista učiniti dalje. A pošto je HAMAG državna agencija za pripremu hrvatskog malog gospodarstva za ulazak u EU svakako treba nametnuti njemu HAMAG-u. Možda nije ovdje loše napomenuti da svi zajedno moramo posebno dobro razmisliti o ulozi, radu i načinu financiranja Hrvatske gospodarske komore. Čini mi se da komora sama ne pridonosi posebnom razvoju gospodarstva u Hrvatsku ili možda to nije njena uloga, ili možda je. U svakom slučaju Hrvatska gospodarska komora je po meni važna tema i zahtijeva posebnu raspravu. Jedna od stvari o kojoj svakako treba govoriti je poduzetnička klima u Hrvatskoj danas. Ne vjerojatno je da se ni nakon 20 godina bijega od 22 godine bijega iz dogovorne ekonomije nismo oslobodili načina razmišljanja da je puno zarađivati zlo. Da je puno zarađivati od vlastitog rada zlo. Poduzetništvo i poduzetničke aktivnosti imaju isključivo jedan jedini zadatak a to je dobit odnosno zarada. Što netko u svojim poduzetničkim aktivnostima više zaradi znači da je uspješniji poduzetnik. Uspješni poduzetnici moraju biti naš ponos i primjer drugima da se u njih ugledaju. Hrvatska mora omogućiti svojim građankama i građanima da se svojim poduzetničkim aktivnostima materijalno obogate. Biti bogat nije nemoralno. Biti bogat ne znači biti loš član zajednice. Biti bogat znači biti uspješan, pametan, sposoban. Uspješnim i bogatim poduzetnicima se moramo ponositi. Moramo im dati društveno priznanje i status kao što se trebamo ponositi i dati društveno priznanje i status i uspješnim umjetnicima, sportašima ili bilo kome drugim tko se svojim sposobnostima digne iznad prosječnosti. Malo srednje poduzetništvo zapošljava veći broj zaposlenog, najveći broj zaposlenog stanovništva iz tzv. realnog sektora a pravo na rad i život od vlastitog rada jest element ljudskog prava. Nezaposlenost nije samo pitanje egzistencije već i pitanje svačijeg osobnog dostojanstva osjećaja da ga njegova sredina cijeni i treba i da kao ravnopravni građanin odnosno građanka sudjeluje u svojoj zemlji. Zato nezaposlenost naročito dugotrajna jest izvor ne samo financijske nego i svake druge nepravde. Država stoga mora osigurati uvjete za razvoj ukupnog gospodarstva po mom uvjernju posebno malog poduzetništva malog gospodarstva koje jedino u kraćem vremenu, a na dulje staze može osigurati ljudska prava iz područja prava na rad i život od vlastitog rada. Pošto je dokazano da je privatno malo gospodarstvo najpropulzivniji i najuspješniji dio hrvatskog gospodarstva naša misija u razvoju ukupne ekonomije mora biti posebno snažno poticanje malog gospodarstva i zato je neophodna Hrvatska agencija za malo gospodarstvo kao najsuvremeniji inkubator razvoja malog gospodarstva. Ona to mora biti i u kadrovskom, tehnološkom, obrazovnom strukturnom smislu i mora biti financijski kapacitirana. Talijani bi rekli … /Govornik čita na talijanskom./ … puno malih radi jednu veliku. To je čini mi se odličan model i za Hrvatsku. prihvatit ću kao i moje kolega iz HNS-a izvješće za 2011. I moram priznati da jedva čekam izvješće za 2014.godinu.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje poštovani kolega imamo 4 replika. Prva replika i poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo kolega Blažeković vi ste ovdje rekli da je bogatstvo divno, bajno, sjajno, čuli smo to nedavno od ministra iz HNS-a koji je također govorio o tome. Ja bih osobno bio puno sretniji da imamo puno manje ekstremno bogatih a puno više zaposlenih koji bi ostvarivali barem onu minimalnu zaradu od koje bi mogli hraniti svoje obitelji. Rekli ste također da HAMAG mora zastupati, promicati i poticati sve male poduzetnike. A ja ću vam sada pročitati jedan SMS koji sam primio tijekom ove rasprave od jednog mladog, obrazovanog čovjeka koji bi htio biti početnik u nekom biznisu. Citiram ga "Osobno sam zvao HAMAG znači ono kaj se gospodin ministar hvali nije istina. Mogu novce dobiti i to je gotovo nemoguće. Samo priča i maže oči javnosti". Ispričavam se malo je sitno i malo zbrkano. "Nijedan mali poduzetnik ako nema dobre veze ne može doći do novaca iako je početnik. Novce mogu dobiti samo oni koji su već u sustavu". To je poruka jednog mladog obrazovnog čovjeka koji je bez posla, koji želi početi nešto raditi, koji je zvao HAMAG koji je došao tamo s nekim svojim programom, došao je pitati kako da pokrene neki posao. Ovo je poruka kakve ste mnogi primali vjerojatno ovo su riječi kakve ste mnogi čuli vjerojatno tako da nije baš tako sjajno.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boris Blažeković. Izvolite.
Samo na ovaj prvi dio, ovaj drugi nisam u potpunosti čuo ni razumio. Prvi dio to je da osobno želim što više bogatih ljudi u Hrvatskoj i punu zaposlenost svih građana.
Druga replika i poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega s vama se u jednoj stvari slažem. To je kada ste naglašavali ulogu države u stvaranju uvjeta za sveukupni razvoj gospodarstva. Ali se u jednom apsolutno ne slažem s vama jer je sasvim ne pogrešno nego primjereno u najblažu ruku rečeno vaša konstatacija da je za ovako stanje u gospodarstvu krivo često podmetanje lokalne samouprave. Pa kako se može tako nešto izjaviti u državi koja je ovako visoko centralizirana kao što je RH, u kojoj 92% prihoda završava u državnoj blagajni, 4% u proračunu grada Zagreba, a samo 4% sada i manje u svim općinama, gradovima i županijama RH. i vi kažete da je za probleme u gospodarstvu krivo podmetanje lokalne samouprave. pa mislim to je gotovo nevjerojatno. I moram nešto gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora reći, vidim da me ni vi ne čujete jer ne čujemo ja moram iskazati nezadovoljstvo čak sam se morao napinjati da čujem šta je kolega govorio od silnog žamora. Od silnog žamora. Sramota, barem da je svaki dan petak pa bi sabornica bila puna pred glasovanje sjednice Sabora. Da jel evo sramota je da nam se zastupnici vladajuće većina ponašaju kao sezonci i kao da ste sezonski saborski zastupnici. Dolazite ovdje samo petkom pred glasovanje vjerojatno otići podići putne troškove i onda još ometate nas da čujemo rasprave. molim vas da to bude malo tiše da može čuti jedni druge pa vas molim gospodine predsjedniče da "sezonce" upozorite da budu barem tihi kada već do sada nisu dolazili ovdje.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Ja sam vas čuo vrlo dobro pa nemam osjećaj koji vi imate. Moja privilegija je ovdje bila da vas dobro čujem. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
E hvala dajmo im da čuju. Evo gospodine Blažeković pa vi ste iznijeli ove vrlo liberalne teze o tome kako je država loš gospodar i loš poduzetnik i kako je uloga države što je veća da se to više otvara put prema korupciji i pozivali ste samo na izravno poticanje tržišne utakmice uz samoregulacijsku funkciju države. Mislim da ste se vi pozvali na jedno društvo koje hrvatsko nije. Možda ste zvali na američko društvo. Ali mislim ovaj prostor ima neke svoje tradicije neke svoje vrijednosti neke svoje odnose kao što ima i skandinavski prostor, neke svoje tradicije odnose i vrijednosti. I mi ne možemo promijeniti svijet u kojem živimo jer se to nama s neke pozicije čini bolje ili gore. Da li vi pozivate na tržišne uvjete i u drugim sektorima? Pozivate li vi na tržište u zdravstvu pa će cijene zdravstvenih usluga naše građane koštati milijune kuna. Pozivate li vi na tržište u šumama, na tržište u poljoprivredi, na tržište oko vode, na tržište. Dakle mi imamo određen sustav koji je izgrađen i mi taj sustav ipak stečevina nekog vremena u kojem smo živjeli i nije isto na svim prostorima. Pozivate li vi možda, iako znam da imate suprotan svjetonazor od toga, na jurišne puške u građanstvu ili kao što je u SAD-u, dakle u SAD-u gdje je otvorena tržišna utakmica oni danas naravno ne mislim da vi pozivate, znam vaše stavove, ali hoću reći da različita društva imaju različite stavove i različite odnose i ne možemo mi u ovom trenutku kao jedna slaba država koja ulazi u jedan sustav reći mi se otvaramo tržištu, pa koliko će ljudi, sada radi već svega milijun i 300 tisuća ljudi, 250 tisuća ljudi u Republici Hrvatskoj. U trenutku da se mi otvorimo tom tržištu u cijelosti i da država digne ruku, pa u ovoj državi ne bi ostalo radit par stotina tisuća ljudi, u najboljem slučaju.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepa. Samo bih htio odgovoriti zbog javnosti, ja sam u svojoj raspravi pozivam na promjenu paradigme gospodarenja u Hrvatskoj i to je proces i to je sigurno nešto što se ne može desiti preko noći i tako sam i usmjerio raspravu, a vi ste to i dobro i primijetili i smatram da je to neophodno. A što se oružja tiče, ja sam zaista zagovornik da nitko osim državnih službi odnosno vojske i policije ne smije imat oružje. Tako da nemojte mi to stavljat u usta jer to je zaista nešto protiv čega se ali direktno borim.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Blažeković, rekli ste u razvoju malog gospodarstva uloga države je nezamjenjiva i tu se s vama slažem. I doista je ova Vlada na početku mandata predstavila ovom Saboru dva projekta koji su trebali pomoći malom gospodarstvu. Prvi je bio projekt ako se sjećate uređenje fasada javnih zgrada u Hrvatskoj, čak je bilo rečeno oko 2 milijarde kuna investicija bi išlo u taj dio gdje bi se pomoglo malim obrtnicima, fasaderima, kamenoklesarima, izolaterima itd. Taj je projekt doživio potpuni debakl, krah, a da ne kažem da je država između ostalog i za razvoj tog projekta osnovala posebno tijelo, to je Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicije koji je za vašu informaciju potrošio više za plaće nego za projekte upravo u uređenje ovih fasada javnih zgrada. Tako da je tim projektom pokazano koliko je pomognuto upravo ovom dijelu rekao bih građevinskog sektora koji je na koljenima. I drugi projekt koji je pisao u tom programu bio je poticanje stanogradnje pa umjesto da Vlada realizira postojeće alate i instrumente koje je imala kroz provedbu Zakona o subvencioniranju i državnom jamstvu stabilnih kredita koji je mogao i omogućiti prodaju tog neprodanog stambenog fonda. Vlada je taj zakon ukinula i krenula sa novim programom gradnje novih stanova … činjenicom da je u Hrvatskoj preko 13000 neprodanih stanova. Tako da se bojim da će i taj projekt POS plus koji bi također trebao pokrenuti građevinski u Hrvatskoj, a onda i omogućiti brojnim obrtnicima koji se vezuju na taj građevinski sektor da oni otvore nova radna mjesta, da počnu sa radom, bojim se da će i taj projekt doživjet neslavan kraj kao što je doživio i ovaj projekt koji se odnosi na uređenje fasada javnih zgrada u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Nema je u dvorani, gubi pravo rasprave o ovoj temi. Time smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu po ovoj temi. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u 2011. godini. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za gospodarstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - prihvaća se Izvješće o poslovanju Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u 2011. godini Molim da se izjasnite. Tko je za ovaj zaključak? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova za donesen predloženi zaključak.