Možemo li zauzeti svoja mjesta. Počet ćemo raditi. Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege zastupnici, nazočni predstavnici Vijeća ministara, predstavnici međunarodne zajednice, kolege iz medija, srdačno vas sve skupa pozdravljam i otvaram 29. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici danas nazoči 14 zastupnika. Nedostaje samo uvaženi kolega gospodin Božo Rajić koji je opravdao svoju nenazočnost. Za 29. sjednicu predlažem sljedeći izmijenjeni 1. Odgovori na zastupnička pitanja i zastupnička pitanja; 2. Usvajanje Zapisnika 28. sjednice Doma naroda; 3. Izvješće o radu i poslovanju Radio-televizije BiH u 2007. godini; 4. Izvješće o financijskom poslovanju Radio-televizije BiH u 2007. godini; 5. Izvješće Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksta Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH; 6. Izvješće Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksta Prijedloga zakona o Agenciji za pružanje usluga u zračnoj plovidbi; 7. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme; 8. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Zaključku koji je predložila gospođa Dušanka Majkić u svezi s Informacijom o kaznenim djelima protiv dostojanstva osobe i morala u BiH, s naglaskom na kaznena djela krijumčarenja i trgovine ljudima, u 2006. i 2007. i prvih devet mjeseci 2008. godine; 9. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o Službenom glasilu BiH (prvo čitanje); 10. Zahtjev Kolegija Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti i prometa na cestama u BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda – predlagatelji Filipović i gospodin Tihić i gospođa Dušanka Majkić; 2 11. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o trošarinama BiH po skraćenom postupku, sukladno članku 121. Poslovnika Doma naroda; 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje BiH (drugo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara; 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija BiH (drugo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara; 14. Prijedlog okvirnog zakona o osnovama znanstvenoistraživačke djelatnosti i koordinaciji unutarnje i međunarodne znanstvenoistraživačke suradnje (drugo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara BiH; 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu (drugo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara; 16. Prijedlog zakona o fiskalnim kasama (prvo čitanje) – predlagatelj Zastupnički dom; 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH (prvo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara; 18. Prijedlog zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku BiH (prvo čitanje) – predlagatelji zastupnici Branko Zrno i Slobodan Šaraba; 19. Prijedlog zakona o postupku sklapanja i provođenja međunarodnih ugovora (prvo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara; 20. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa roba i usluga od strateške važnosti za sigurnost BiH (prvo čitanje) – predlagatelj Vijeće ministara; 21. Godišnje izvješće Centralne banke BiH za 2008. godinu; 22. Financijsko izvješće Centralne banke BiH za 2008. godinu; 23. Izvješće o radu Državnog povjerenstva za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u BiH za razdoblje od 1. 1. 2008. do 16. 2. 2009. godine, s Prijedlogom zaključka; 24. Izvješće o radu i Financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2008. godinu; 25. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2008. godinu; 26. Izvješće o radu Ureda za razmatranje žalbi za 2008. godinu; 27. Izvješće o radu Pravobraniteljstva BiH za razdoblje od 1. 1. 2008. do 31. 12. 2008. godine; 28. Izvješće Privremenog zajedničkog povjerenstva za utvrđivanje stare devizne štednje građana BiH položene na račune domicilnih banaka i podružnica u BiH; 29. Prijedlog odluke o imenovanju Stalnog izaslanstva Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnu skupštinu Mediterana; 30. Davanje suglasnosti za ratificiranje Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH i Ministarstva unutarnjih poslova i Javne uprave Crne Gore o provođenju zajedničkih ophodnji uz zajedničku državnu granicu; 31. Davanje suglasnosti za ratificiranje Amandmana I. na Kreditni sporazum potpisan 25. srpnja 2002. godine između BiH, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora BiH, i Kraljevine Španjolske, koju zastupa Ured kreditnog instituta – Financiranja vodoopskrbnog sustava u općini Olovo; 32. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Republike Albanije o ponovnom prihvatu ili readmisiji osoba koje ilegalno borave; 3 33. Davanje suglasnosti za ratificiranje protokola protiv nezakonite proizvodnje i trgovine vatrenim oružjem, njegovim dijelovima, komponentama i streljivom, kojim se dopunjuje Konvencija UN-a protiv transnacionalnog organiziranog kriminala. To je točka 33. Dakle, kako ste primijetili u ovom dnevnom redu, koji ste dobili ranije, nema Prijedloga zakona o zaštiti domaće proizvodnje unutar Sporazuma CEFTA-e, zbog toga što je mjerodavno povjerenstvo zatražilo od Kolegija Doma naroda da odobri produljenje roka za ulaganje amandmana i dostavu izvješća na Prijedlog zakona o zaštiti domaće proizvodnje unutar Sporazuma CEFTA. Kolegij Doma je danas prihvatio produžavanje amandmanske faze za 15 dana od današnjeg dana održavanja sjednice. Kolegij Doma također je usvojio zaključak da će prije održavanja sjednice Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku i carine, promet i veze, da do kraja kažem, pokušati organizirati jedan sastanak sa resornim ministrom, gospodinom Zirojevićem, i predstavnicima vanjskotrgovinske komore u odnosu na ovo pitanje koje ćemo imati u drugom čitanju oko ovog zakona. Dakle, na ovaj način želim samo konstatirati da je ovo usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Ipak, pitam ima li netko što primijetiti? Izvolite, gospodine Rančiću.
Poštovani gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, predstavnici medija, uvaženi gosti, predlažem da se sa dnevnog reda današnje sjednice izostavi tačka 5., koja glasi Izvještaj Zajedničke komisije za usuglašavanje teksta o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, zbog toga što nakon usvajanja ovog zakona na našoj prošloj sjednici mi smo mislili da je usvojen ovaj zakon u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, pa smo kao Dom imenovali naše kolege u Zajedničku komisiju za usuglašavanje ovog zakona sa predstavnicima Predstavničkog doma. No, Predstavnički dom je malo drugačije uradio, na način da su imenovali članove ove komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje, sa odgovarajućim predstavnicima iz Doma naroda, da li je nužno usuglašavanje teksta Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama. Dakle, bilo je neophodno, prvo, kao jedno prethodno pitanje raspraviti da li je usvojen tekst u identičnom tekstu, ovaj zakon, ili je on malo različit dakle usvojen u Domu naroda. Samo želim podsjetiti da smo kroz amandmane usvojili da se taj član 3. navedenog zakona briše, a nakon toga je išao Amandman kolege Koprivice na član 3. koji je već prethodnim amandmanom brisan i dakle nije se tehnički normativno pravno ni mogao usvajati ovaj amandman kolege Koprivice. To su u svom izvještaju utvrdili naši predstavnici, ... dakle utvrđeno je da ne postoji predmet usuglašavanja, utvrđeno je da je usvojen zakon u identičnom tekstu i na Predstavničkom domu i na Domu naroda. Dobili smo takav izvještaj, pa stoga ova 4 tačka 5. ne bi trebala biti na dnevnom redu. Eventualno, ako želimo da ima, moglo bi stajati obavijest ili obavještenje o usvojenom tekstu Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH. Ja pretpostavljam da ćete i vi ići sa takvom informacijom ili takvim obavještenjem. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodinu Rančiću. Da probam samo, gospodine Miro, samo da probam otkloniti ove dileme koje smo sad čuli. S obzirom da mi imamo posložen dnevni red ovako kako smo ga posložili, a posložili smo ga znajući za sve ovo o čemu ste Vi govorili, jer je došlo službeno izvješće mjerodavnog povjerenstva, i to nas obvezuje staviti to u dnevni red kao točku dnevnog reda. Kad dođemo do te točke, dakle potpuno identično tom Vašem prijedlogu ćemo postupiti, primiti k znanju to izvješće, jer je ovaj amandman prihvaćen na nepostojeći članak, praktično se nije imalo šta ni usuglašavati ali smo dobili obavijest mjerodavnog povjerenstva i time ćemo zaključiti. Dakle, doći ćemo do te točke da je ovaj zakon, praktično, na prošloj sjednici, prošao u identičnom tekstu kao i u Zastupničkom domu. Ako se slažete da ne brkamo redoslijed i da ne kršimo Poslovnik. Izvolite, gospodine Joviću. IVO MIRO
: Hvala lijepo, gospodine predsjedatelju. Poštovani supredsjedatelji, uvažene kolege izaslanici i svi vi koji ste nazočni ovom našem zasjedanju, ja kao član izabranog povjerenstva sam u nekoliko navrata razgovarao upravo na ovu temu kako danas prezentirati ovu točku i dobio sam uvjeravanje da ćemo samo biti informirani što je urađeno temeljem ovog izvješća i želim reći da mi koji smo bili sudionici a odabrani od vas, poštovane kolege izaslanici, mi ostajemo pri onom što smo dali u ovom izvješću. Prema tome, nije bilo predmeta usuglašavanja.
Hvala lijepa. Da ne otvaramo sad i ne ulazimo u pojedinosti rasprave o određenim točkama. Doći ćemo do točke 5. i tad ćemo ako bude netko imao potrebu nešto dodatno kazati i čuti u odnosu na dnevni red koji ste dobili a kojeg je Kolegij usuglasio. Dakle, mi o njemu ne odlučujemo, ja smatram da je taj dnevni red praktično prihvaćen. Prelazimo na točku 1., to je: Ad. 1. Odgovori na zastupnička pitanja i pitanja Odgovore su dobili, samo da podsjetim, doktor Mladen Ivanić, na pitanje postavljeno na 25. sjednici; gospodin Ivo Miro Jović, na pitanje koje je obnovio na prošloj sjednici; gospodin 5 Adem Ibrahimpašić, sa 25. sjednice. I sad pitam, ovim redom kako sam i pročitao, gospodu zastupnike imaju li što primijetiti. Izvolite, doktore Ivaniću.
Umjesto odgovora na moje pitanje 'kada će se dobiti analiza efekata mogućeg uvođenja niže stope PDV-a na jedan manji broj osnovnih proizvoda', ja nisam dobio tu analizu od Uprave za indirektno oporezivanje. Ja sam dobio neki izvještaj koji su oni uradili još 2007. godine, gdje oni kažu da ostaju pri tome svemu što su rekli. Taj izvještaj se ne može iskoristiti za ovo jer je pravljen: šta bi značilo uvođenje niže stope za sve životne namirnice, i to su praktično namjerno stavili, i onda je gubitak 720 miliona. Dakle, ovo nije odgovor na moje pitanje. Jedino što se iz ovog odogovora može iskoristiti to je da bi uvođenje niže stope za lijekove značilo 42 miliona maraka manje za budžet, i da bi uvođenje na hljeb, mlijeko i osnovne životne proizvode značilo negdje isto tako oko 42 miliona maraka manje za budžet, ne za budžet jedan, nego za sve prihode. Dakle, nije to toliki udar. Vidi se iz ovoga da to nije toliki udar na javne prihode, nego je samo komplikacija Uprave za indirektno oporezivanje, a ona to ne želi. 82 miliona na sve lijekove, na hljeb, mlijeko i osnovne proizvode, udar uopšte nije toliki problem, a vrlo dobro znamo da to najviše koriste, te proizvode, najsiromašnije kategorije. Ako preračunate, ... vidjećete da za jednu dvočlanu penzionersku porodicu samo na lijekovima ostaje 100 maraka više za njihov životni standard. Prema tome, ja nisam zadovoljan ovim odgovorom, ali očito da Uprava nema namjeru da meni odgovori na pitanje koje ja već postavljam, ne znam, koliko puta. No, ja neću odustajati, ja ću opet tražiti odgovor i sljedeći put: 'Koji su efekti mogućeg uvođenja stope PDV-a od 5% na ... mali broj najosnovnijih proizvoda?' Još uvijek tu analizu mi nemamo osim stalnog ponavljanja stavova da je to komplikovano, da oni imaju odliv kadrova, da bi to zakomplikovalo situaciju, a bez argumenata kako i zašto. Ja imam namjeru, ne danas, neću danas, nego sljedeći put ponovo osmisliti pitanje, postaviti i neću odustati dok ne dobijem preciziran odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Hvala lijepa, gospodine Ivaniću. Gospodin Jović. Izvolite. IVO MIRO
: Hvala lijepa. 6 Jedan naš upit, kažem naš zato što je naš Klub postavio pitanje, za trojicu kojima je izrečena kazna za ratni zločin nad hrvatskim civilima u Grabovici u iznosu od po 13 godina, trojici izvršitelja tog kaznenog djela – godinu i sedam mjeseci od presude suda još su na slobodi! Nakon trećeg upita dobili smo od Općinskog suda u Sarajevu da temeljem zahtjeva da bude odloženo izvršavanje sankcija poradi zdravlja i sud je to uvažio za dvojicu, za trećeg se još ne zna što će uraditi. I ja mogu jedino reći da nisam zadovoljan odgovorom, ali moram nadodati da sam u isto vrijeme i iziritiran. Ovih dana smo imali da iz susjedne zemlje bude čovjek 10 godina osuđen za ratni zločin pa je to bilo predmetom itekako udarnih stranica i vijesti, za 10 godina. Trojica za 13 godina: godinu i sedam mjeseci šetaju gradom!
Gospodin Ibrahimpašić. Izvolite.
Hvala lijepa. Radi se o onom Pravilniku o vodama, ja moram biti uporan. Dakle, u odgovoru meni piše da je Agencija za saradnju s nadležnim organima izvršila izradu Pravilnika o prirodnim mineralnim i prirodnim izvorskim vodama, sprovela svu zakonsku proceduru i dostavila Upravnom odboru Agencije za 7. sjednicu koja je održana 29. 5. 2008. godine, dakle 29. 5. prije godinu dana, skoro pa tačno, taj predmet je bio gotov i bio je na stolu Upravnog odbora. Upravni odbor zaključuje da to neće usvojiti dok se ne usvoji zakon o stonim vodama, premda u Pravilniku koji mi imamo, koji je usaglašen, piše da je to Pravilnik o prirodnim mineralnim i prirodnim izvorskim i stonim vodama. I ne usvaja to, nego dok se napravi to, pa još i ne znam ni ja još neki pravilnik, pa će onda to ići na Vijeće ministara, ali ipak tek nakon što se ukine Zakon o flaširanim vodama koji smo imali. Taj se zakon ukida, mi ga ukidamo ovdje u 9. mjesecu, dakle 3. 9. 2008. godine, i ostali bez ikakve regulative u toj oblasti. I sad, umjesto da ... nakon toga Upravni odbor usvoji taj pravilnik, on meni odgovara da je urađen i taj o stonim vodama i taj o mikrobiološkoj sigurnosti vode i kaže: svi materijali su pripremljeni za Upravni odbor Agencije. Ali je veoma bitno naglasiti da Upravni odbor Agencije nije održao sjednicu od 20. 11. 2008. godine, što predstavlja posebnu teškoću u funkcionisanju rada Agencije. Dakle, vezano za ovo, ja ću postaviti jedno pitanje sad ili ga mogu odmah jel' da se dva puta ne dižem. 'Jesu li ti ljudi primali', kako se to kaže, 'naknadu za rad u Upravnom odboru Agencije za hranu', kako se zovu na kraju krajeva, 'i što ih onaj ko ih je postavio ne smijeni'. Imamo totalno neregulirano, evo, godinu dana nereguliranu tu oblast dibidus. ... da uvozi, odnosno ... da ugurava na ovo tržište bilo kakvu vodu, nemate se zašto objesiti da kažete ta voda ne valja zato i zato. Dakle, pitanje, da se ne bih dva puta dizao, bit će: 'Ko su članovi Upravnog odbora, jesu li primili naknadu za rad u ovom periodu u kojem se nisu sastajali i hoće li neko ko ih je postavio, ... što ... drže čitavo tržište, sve ljude u jednom totalnom nereguliranom stanju, hoće li neko pitati pa, ljudi moji, da to promijenimo, ako se ne mogu sastati da izaberu nekog drugog, pa da se to završi?' Hvala lijepo. 7
Hvala lijepa. Uzeli ste i dio moga posla. Vi ste već prešli na nova pitanja.
Pa neću, neću.
Prihvatio sam da smo već čuli prvo pitanje. Prelazimo na nova pitanja. Tko želi dalje? Redom ćemo. Dakle, prvi je bio gospodin Šaraba, najbrži je bio. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvažene cijenjene i poštovane kolege, ja ću postaviti tri pitanja, ali to neće biti neki od mojih novih zahtjeva, nego ću biti uporan i ponovit ću ona pitanja koja sam dao ranije, nažalost, koja sam uputio i prije godinu dana Savjetu ministara, ali nisam dobio nikakvog odgovora, a ne znam razlog zašto je to tako. Zašto Savjet ministara uporno izbjegava da odgovori na neka pitanja? Ja bih volio da bar znam da li se rješava nešto u drugom pravcu? Dakle: 'Kada će Savjet ministara pokrenuti rješavanje poblema koje imaju hidroelektrane na Trebišnjici sa Elektroprivredom Hrvatske o naplati 200 miliona KM koja Hrvatska duguje BiH po osnovu naplate električne energije?' To sam uvijek ponavljao i to ću ponavljati i tražiti od Savjeta ministara, jer ne vidim ni jednog razloga zašto Savjet ministara u razgovorima sa predstavnicima Hrvatske ne uđe u rješavanje ovoga problema. 'Kada će Savjet ministara pokrenuti radove na rekonstrukciji graničnog prelaza na Ivanici? Poslije one skandalozne odluke i saznanja šta je uradila Opština Ravno na ovom graničnom prelazu kada je prodala zemljište na kome se nalazi granični prelaz, sad je sasvim logično pitanje šta će se dešavati sa tim graničnim prelazom. Da li će se on izmjestiti? Gdje će biti? I kako ljudi mogu da žive i rade u katastrofalnim uslovima koji su na tom prelazu? Zato je moj zahtjev zaista eksplicitan i tražim da dobijem čim prije odgovor.' I moje treće pitanje, mada sam odškrinuo prostor za rješavanje ovog problema, tiče se lica koja su smijenjena odlukama Visokog predstavnika, njih preko 150, svih nacionalnosti, u BiH. Zajednička komisija za ljudska prava je na sjednici od 5. 9. donijela jedan zaključak pa sam morao da čekam dva i po mjeseca da se napišu samo dvije rečenice koliko ima taj zaključak. I sada postavljam pitanje: 'Da li i šta namjerava da preduzme Zajednički kolegijum povodom Zaključka koji je usvojen na sjednici Zajedničke komisije?' Zahvaljujem. 8
Hvala lijepa. Pogledat ćemo malo u Poslovnik koliko možemo pitanja postaviti kad je ova točka dnevnog reda. Sljedeći je gospodin Zrno, pa gospodin Koprivica.
A jesam brz bio. Gospodine predsjedavajući, gospodo članovi Kolegija, kolege zastupnici, gospodo ministri, članovi Vijeća ministara, svi nazočni, sve vas pozdravljam. Ja imam dva pitanja, meni se čini da po Poslovniku mogu postaviti dva pitanja. Prvo je upućeno Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu inozemnih poslova i glasi: 'Da li će proces tiskanja biometrijskih putovnica zaista započeti 1. srpnja kako je obećano Evropskoj komisiji što je temeljni uvjet za novi vizni režim za građane BiH? Pitanje postavljam zbog opravdanih sumnji u sveobuhvatnost pripremnih postupaka za ovaj posao. Biometrijske putovnice su temeljni uvjet za uspostavljanje liberaliziranog viznog režima za BiH.' Objašnjenje za ovo pitanje. Ponukan sam pitanjima koja su u zadnje vrijeme na svim razinama funkcioniranja evropskih institucija postavljena, i meni i kolegama s kojima sam bio, od gospođe Doris Pak koja je izravno postavila ovo pitanje meni. Jednostavno, pitanje temeljim na opravdanoj sumnji u pripreme za ovaj posao koji je vrlo, vrlo kompliciran, koji je relativno težak i koji dugo traje. Jednostavno, institucionalno EU zanima da li će taj proces početi? Hoće li on krenuti? Kada će završiti? Hoće li to biti godina, dvije ili tri, to je manje važno. Ali da bismo jedan od prioriteta koji podrazumijeva funkcioniranje novog viznog režima prema BiH, da bismo, velim, jedan od prioriteta skinuli s dnevnog reda, onda je nužno za nekoliko dana znati sve okolnosti u kojima se odvija ovaj posao. Mi znamo i koje su tiskare u Njemačkoj već utvrđene i određene za ovaj posao, međutim veoma je bitno da se početkom mjeseca ... pojavi prvi set tzv. biometrijskih putovnica, makar na razini Predsjedništva BiH, članova Vijeća ministara i diplomatsko-konzularnih predstavnika BiH, i time ćemo jedno od gorućih pitanja, kada je riječ o ovom problemu, skinuti s dnevnog reda. Možda ovo nije na ovaj način objašnjeno i zahtijevano sa razine EU, ali ovo je zahtjev onih koji u stvari direktno i donose odluku o režimu viznog ražima, a to su ministri unutarnjih poslova članica EU. Znači, ne mora ovo biti zadaća nekoga ko je Evropska komisija, ali mi de facto i de iure znamo da ovo jeste zadaća koju pred nas postavljaju oni koji o ovome odlučuju, znači donose definitivnu i konačnu odluku, da ne bismo zbog vlastite inertnosti došli u poziciju da ovo postane kamen koji će zaustaviti cijeli ovaj proces. Toliko o prvom pitanju. Drugo pitanje je upućeno Ministarstvu obrane, u suštini Predsjedništvu BiH. Pitanje glasi: 'Kada će biti imenovan vojni ataše pri Veleposlanstvu BiH u Berlinu? Nedopustivo je da tu obvezu još nismo uradili, te smo i dalje, naglašavam, jedina zemlja koja ima Veleposlanstvo u Berlinu, a nema popunjeno mjesto vojnog atašea. A usput, ja mislim da ne postoji zemlja na karti ozbiljnih zemalja u svijetu koja nema Veleposlanstvo u Berlinu, metropoli evropske i svjetske 9 politike. I ovo jeste problem. Ja sam s tim upoznat već godinama. Nažalost, mi ga još uvijek vodimo kao tehnički problem. Je li ovo problem našeg nesnalaženja ili naše svjesne opstrukcije onoga što moramo uraditi?' Hvala lijepo.
Hvala lijepo, gospodine Zrno. Gospodin Koprivica. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne članove i delegate Doma naroda, prisutnu gospodu iz Vijeća ministara, te ostale goste i predstavnike medija. Ovog puta ću postaviti dva pitanja. Jedno se tiče Vijeća ministara, a drugo konkretno Ministarstva pravde BiH. Pitanje za Vijeće ministara: 'Kada će se na dnevnom redu Vijeća ministara BiH naći nacrt zakona o fondu za pravičnu nadoknadu uništene imovine u ratu BiH? Kao što je poznato, ovo je jedno bolno pitanje koje se tiče stotina hiljada građana BiH i pitanje rješavanja u ratu uništene imovine je sigurno jedno od pitanja koje zaslužuje da se konačno sistematski i zakonom pristupi njegovom rješavanju. Stoga i upućujem pitanje Vijeću ministara u cilju da se ovo pitanje pokrene i da se konačno stavi na dnevni red Vijeća ministara.' Drugo pitanje upućeno je Ministarstvu pravde BiH i glasi: 'Da li je tačan podatak da u BiH preko 3.000 osuđenika na kaznu zatvora čeka na izdržavanje kazne na slobodi zbog nedostatka smještajnih zatvorskih kapaciteta, te šta Ministarstvo pravde konkretno preduzima po pitanju rješavanja ovog problema?' Hvala.
Hvala lijepa gospodinu Koprivici. Ima li još pitanja? Zaključujem ovu točku dnevnog reda. Hvala vam lijepa. Prelazimo na točku 2. Ad.2. Usvajanje Zapisnika 28. sjednice Doma naroda Otvaram raspravu. Tko želi riječ? Gospodin Rančić, izvolite. 10
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Slijedom onoga što sam govorio oko usvajanja dnevnog reda, želim svima nama da skrenem pažnju ... [[mikrofon nije uključen]] u institucijama BiH. Dakle, znamo do kojeg smo rezultata došli. Evo, znamo i očekujemo šta ćemo uraditi povodom 5. tačke. Da li ćemo onda dopustiti da u Zapisniku ostane ovaj dio u drugom pasusu koji govori 'iza riječi Predstavničkom domu da je usvojen i jedan amandman delegata ... Zorana Koprivice, koji glasi', pa onda tekst amandmana, i onda ovaj zadnji pasus koji govori da je 'zakon usvojen u različitom tekstu', odnosno na Predstavničkom domu, i da idemo na 'formiranje Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta zakona'. Da, ja znam da je ovo ovako bilo faktički na sjednici, samo govorim da li ćemo dopustiti da ovo ostane pa da neko kad bude čitao ovaj zapisnik da će postavljati pitanje njegove validnosti i onoga šta ono proizvodi. Hoće li neko kazati, evo, vi ste napisali i usvojili ovaj zapisnik da ste usvojili tekst zakona u različitom obliku i da ste trebali ići na usaglašavanje. Ili varijanta b) da pod tačkom 5. kažemo: da ovaj dio zapisnika ne proizvodi ... nikakvo dejstvo i da nije ... usvojen zakon u različitom tekstu, nego u identičnom. Dakle, želim zajedno da se opredijelimo oko ovog dijela Zapisnika. Hvala.
Hvala lijepa. Dakle, ja moram reagirati na to. Ovaj je Zapisnik faktičko stanje nečega što smo mi imali na prošloj sjednici. I, onog trenutka kad smo mi prihvatili ovaj sporni amandman na nepostojeći članak koji je bio sadržan u ovom amandmanu gospodina Neimarlije, nama nije bilo nepoznato, nitko nije primijetio i to je tako bilo na sjednici, u stenogramu je to zabilježeno, i to je sastavni dio Zapisnika 28. sjednice. Mi danas imamo 29. sjednicu i mi ćemo imati dva zapisnika o jednoj stvari na različite načine tretirana. Dakle, danas će to biti popravljeno, ali u drugom zapisniku, pa ćete na 30. sjednici moći izraziti svoje zadovoljstvo da je time otklonjena i ova Vaša dvojba, koja nije dvojba jer je to činjenično stanje 28. sjednice. Gospodin Šaraba. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Moja primjedba odnosi se na dio Zapisnika, odnosno na član 23. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju. Naime, na prethodnoj sjednici, a moram da vam kažem da ispred sebe ovdje imam izvod iz stenograma sa te sjednice, na prethodnoj sjednici kroz svoju diskusiju ja sam predložio da ću u toku rasprave i rekao, to stoji i ovdje, napraviti jedan zaključak kojim ću, i predložio sam taj zaključak, kojim ću tražiti da se od Savjeta ministara kao nadležnog tijela izvrši njegovo zaduženje i da Savjet ministara, ... u koordinaciji i saradnji sa 11 nadležnim etitetskim ministarstvima, identifikuje najugroženije kategorije stanovnika u BiH u pogledu subvencije električne energije. Naravno, poslije moje diskusije ova tačka dnevnog reda je zaključena, jer nije bilo više diskutanata, tako da ovaj moj prijedlog, istina usmeni, u namjeri da dođem do pismenog dijela – nije završen. Ja bih molio, gospodine predsjedavajući, da budući na značaj ovoga zaključka i budući na činjenicu da subvencija najugroženijih potrošača električne energije u BiH i mogućnost da do toga dođe, jer iz Izvještaja o radu ove Regulatorne agencije se zaista vidjelo da postoji prostor u BiH da se izvrši subvencija i nadoknada električne energije najugroženijim kategorijama potrošača, dakle, ja, gospodine predsjedavajući, tražim da pokušamo naći izlaz iz ove situacije. Ja sam uputio i dao prijedlog, istina usmeni, u namjeri da ga pretočim u pismeni akt i da ga Vama dostavim. U tome nisam uspio s obzirom da se tačka zaključila i molio bih da, ne kršeći procedure, pokušamo naći izlaz iz ove situacije. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ja ću to malo jednostavnije reći kolegama. Dakle, Vi ste kroz svoju diskusiju na prošloj sjednici, raspravljajući o ovoj temi o kojoj govorimo, predložili da ćete predložiti, a niste predložili. Ja Vam predlažem da za neku od narednih sjednica sami sebi popravite raspoloženje novom inicijativom u ovoj stvari. Želi još netko riječ? Stavljam na izjašnjavanje Zapisnik. Tko je „za“ Zapisnik 28. sjednice u predloženom obliku? Ima li netko „protiv“? „Suzdržan“? „Suzdržan“ iz principijelnih razloga? Prihvatili smo Zapisnik 28. sjednice. Prelazimo na točku 3. Ad. 3. Izvješće o radu i poslovanju Radio-televizije Bosne i Hercegovine u 2007. Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze. Zastupnički dom je prihvatio zaključke nadležnog povjerenstva. Ja bih molio gospođu Čolo, predsjedateljicu Povjerenstva da nas uvede u priču. Izvolite. 12
Hvala, predsjedavajući. Ja sam na prošloj sjednici Doma obrazložila Izvještaj Komisije koji je utvrđen na 22. sjednici još u februaru ove godine. I u tom izvještaju je navedeno da je stanje u RTVBiH jako teško. Izvještaj o poslovanju za 2007. godinu, znači raspravljamo danas, u maju 2009. godine. U tom Izvještaju o poslovanju stoji da su ukupna potraživanja RTVBiH 21.751.000 maraka. Trećina potraživanja ili 36% se odnosi na Federalnu RTV – 7.761.000 maraka, s tim što obaveze RTVBiH prevazilaze njena potraživanja za nešto više od 7 miliona. Znači, u 2007. godini RTVBiH je poslovala sa gubitkom. Izvještaj o poslovanju RTV prema Zakonu o Javnom RTV servisu usvaja Upravni odbor. Gospodin Deretić kao predsjednik Upravnog odbora je danas tu. Oni nisu usvojili ovaj izvještaj i dostavili su Parlamentu ovaj izvještaj koji je sačinio znači menadžment, sa Izvještajem neovisnog revizora, i sa konstatacijom da Upravni odbor nije prihvatio ovaj izvještaj, jer ... ne prikazuje korektno, objektivno i fer finansijsko stanje i poslovanje u RTVBiH. Meni je, pravo da vam kažem, više dodijalo da čitam ovaj materijal. Čini mi se po šesnaesti put ga čitam i mislim da je deplasirano danas previše raspravljati o Izvještaju za 2007. godinu, jer smo već dobili Izvještaj za 2008. godinu i u tom izvještaju Upravni odbor konstatuje da je došlo do korekcije finansijskih izvještaja po preporuci Neovisne revizorske kuće Revsar i po tom Izvještaju za 2008. godinu Televizija BiH je poslovala pozitivno sa nekih 79.318 maraka, znači poslovala pozitivno. Njen ukupan prihod je bio nešto više od 45 miliona, a njeni ukupni rashodi 44.977.000 i nešto KM, znači da je došlo do određenog poboljšanja u poslovanju RTVBiH. Plaćanja koja Federalna TV nije izvršila prema BH televiziji? Pokrenute su sudske procedure, koliko mi imamo u ovom izvještaju, koliko smo mogli vidjeti. Ja bih još jednom podsjetila, znači Dom, da član 29. Zakona o Javnom RTV servisu predviđa da Upravni odbor usvaja izvještaj. Znači, nije predviđeno da Parlamentarna skupština BiH usvaja izvještaj o poslovanju. Ali je također propisano da Upravni odbor prati i kontrolira zakonitost poslovanja BHRTV, to je znači njegov posao, i da predstavlja Parlamentarnoj skupštini i javnosti godišnje finansijske izvještaje, planove i programe i izvještaje o realizaciji tih planova. Također bih podsjetila Dom na član 6. Zakona o Javnom RTV sistemu, koji propisuje obavezu uspostavljanja Korporacije na državnom nivou, da su javni RTV servisi, a prema tome i njihovi upravni odbori i njihovi menadžmenti, obavezni da registriraju Korporaciju na državnom nivou, a oni to nisu uradili. Predstavnički dom, Vi ste rekli, je usvojio određene zaključke ... kad je razmatrao ovaj izvještaj i nije ga usvojio, nego je samo primio ovaj izvještaj k znanju, jer zakon i ne propisuje da Parlament taj izvještaj treba da usvoji, ali je usvojio devet zaključaka oko kojih smo se mi pokušali dogovoriti na našoj komisiji, međutim nije bilo konsenzusa i uspjeli smo se dogovoriti samo oko dva zaključka koja smo vam predložili u našem izvještaju, a to je da Dom naroda traži od Upravnog odbora RTV da znači u svom radu dosljedno poštuje odredbe zakona o Javnom RTV sistemu i RTV servisu, a to su ove odredbe o kojima sam govorila. Znači, uspostava Korporacije i odgovornost Upravnog odbora i menadžmenta za zakonitost i efikasno i pravilno funkcioniranje kompanije na čijem čelu se nalaze. 13 I, predložili smo još jedan zaključak koji je identičan zaključku koji je usvojen u Predstavničkom domu, a to je ovaj zaključak: Da se traži od Vijeća ministara – a na taj zaključak je gospodin Božo Ljubić prošli put prigovarao, jer je rekao da taj zaključak nema smisla, ali ga je i Predstavnički dom tako usvojio – da se osnuje radna grupa u kojoj bi bili eksperti iz oblasti javnog emitiranja sa zadatkom da procijene usklađenost ova dva zakona sa Ustavom i međunarodnim dokumentima iz ove oblasti, pogotovo regulativama Evropske komisije, jer imamo prigovora od određenih članova Upravnog odbora. Vi znate da ovaj Upravni odbor broji četiri člana, da jedan član iz reda ostalih dolazi iz RS-a i može doći samo iz RS-a i zbog toga smo tražili da znači jedno neovisno tijelo razmotri da li su ovi zakoni usklađeni sa Ustavom i međunarodnim dokumentima o ljudskim pravima i po ovim zakonima predsjednik Upravnog odbora, njegov glas je presuđujući kada je isti broj glasova, tako da imali smo jedan obiman elaborat jednog člana Upravnog odbora koji dolazi iz bošnjačkog naroda, koji je osporavao ustavnost ova dva zakona. I zato smo predložili ovaj drugi zaključak. Stoga ja predlažem da Dom ovaj izvještaj primi k znanju, da obaveže Komisiju da što prije razmotri Izvještaj za 2008. godinu i da ga razmatramo eventualno na sljedećoj sjednici Doma i da usvojimo ova dva zaključka kako je predloženo u našem izvještaju. Hvala.
Ja bih molio sada da riječ uzme gospođa Dušanka Majkić. Procijenit ćemo da li ćemo, pitat ću, porazmislite, gospodine Deretiću, imate li potrebu, sa zadovoljstvom bismo možda i Vas mogli čuti. Izvolite, gospođo Dušanka.
Hvala lijepa, predsjedavajući. Poštovane koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara, poštovani mediji, više od dvije godine trakavica koja se zove BHRT je u razmatranju četiri parlamentarne komisije. Dvije komisije Doma naroda, Komisija za finansije i budžet i ove kojoj predsjedava gospođa Čolo i dvije komisije Predstavničkog doma i još uvijek se ne vidi gdje je kraj te trakavice. Ni iz ovog što je gospođa Čolo rekla ne vidi se na koji način to Parlament ustvari može da pomogne ovoj kući. Koje su to mjere koje mi trebamo preduzeti da se na tom polju nešto dogodi? Kad sam se pripremala za ovu sjednicu, prvo sam pokušala da shvatim u stvari gdje se mi sad nalazimo. Govorimo o 2007. godini, tek nam je na redu 2008. Predstavnički dom je napravio možda dobar potez, a možda i ne, oni razmatraju i 2007. i 2008. godinu, ali ja sam pomislila da se onda od drveća ne bi vidjela šuma i ne vidi se nikakva razlika, tako da obavezno do sada su sve parlamentarne komisije radile izvještaj godinu za godinu. Rijetko kad smo to uradili za dvije godine. Pa evo, i za ovu kuću smo radili, zadnji put je državna revizija ili Kancelarija za reviziju radila revizorski izvještaj za dvije godine i znamo kakvi su, šta je sve u tome našla. Šta je u stvari? Pokušala sam da napravim malu retrospektivu, ustvari da se prisjetim šta se ustvari dogodilo i odakle da počnemo, na koju stranu da idemo uopšte kao Parlament. Dakle, 14 Upravni odbor nije prihvatio Izvještaj generalnog direktora BHRT-a za 2007. godinu, i to je izazvalo poslije cijeli ostali dio problema koji su se pojavili naknadno. Zašto to ustvari Upravni odbor, kako sam ja idući slijedom ovih materijala, zašto on to nije uradio? Prvo, iz Izvještaja se vidi da generali direktor nije napravio plan konsolidacije preduzeća u skladu sa preporukama iz revizorskog izvještaja, dakle govorimo o revizorskom izvještaju za 2005. i 2006. Znači, generalni direktor 2007. godine je morao napraviti taj prijedlog kako da se riješi stanje. Ja vas podsjećam da je to negativan izvještaj Kancelarije za reviziju na 40 strana, sa 40 preporuka. Kažu da je malo kada u ovu kuću ušao tako loš izvještaj. I dakle, zahtijevalo je mobilnost i angažovanje i menadžmenta i Upravnog odbora da se stvari dovedu kraju, da se privedu kraju, da se učini ... nešto što bi obećavalo da će kuća izaći iz stanja u kom se nalazi. Dakle, Upravni odbor je tražio od generalnog direktora da učini nešto da se stanje popravi. Drugo, Upravni odbor je smatrao da Plan sanacionih mjera koje je primio menadžment nije dovoljno energičan, jer ne odražava ozbiljnost stanja u kome se BHRT nalazi, posebno ne u segmentu na koji je ukazivala državna revizija. Na kraju je markirao tri krupna problema koje je ukazala takođe i Kancelarija za reviziju i rekla: prvo, to je gomilanje dugova Federalne TV, drugo, to su ekonomske nelogičnosti u marketingu i, treća, to su nezakonitosti počinjene u sprovođenju Zakona o javnim nabavkama. I sad šta se dešava u novom revizorskom izvještaju? On pokazuje, dakle ovaj o kome sad govorimo u 2007., koji je znači menadžment trebao da pripremi, pokazuje da dug Federalne TV je ostao i dalje problem, zabilježen je pad prihoda od marketinga za gotovo 40% i nastavlja se kršenje zakona u oblasti javnih nabavki. Šta je to menadžment uradio? Znači, sve greške koje su uočene u izvještajima za 2005. i 2006. ponovile su se i u 2007. godini. Drugi problem koji je nekoliko puta postavljan kao značajan za rješavanje je pitanje stavljanje na dnevni red za raspravu satelitskog programa. Do kraja mandata gospodin generalni direktor nije stavio taj problem na koga je ukazivao Upravni odbor. Drugo, još stvar koju je uradio mimo zakona, bilo je da suprotno članu 29. Zakona o Javnom RTV servisu, bez saglasnosti Upravnog odbora, imenuje nosioce najviših programskih funkcija. Dakle, sam vrši imenovanja pojedinih na čelu, recimo, Informativnog programa bez saglasnosti članova Upravnog odbora. Takođe, prilikom izrade poslovnih akata preduzeća, generalni direktor je nastupao samovoljno i mimo zakona, a to je zakonska odredba da o tome mora biti upoznat i dati svoj stav i Upravni odbor. Zbog nesaradnje sa Upravnim odborom, zbog njegovog rada koji nije bio u skladu sa zakonom i Statutom BHRT-a, Upravni odbor je donio Odluku o razrešenju generalnog direktora 12. septembra 2008. godine i imenovao vršioca dužnosti gospodina Jurjevića do izbora generalnog direktora. Pošto je generalni direktor podnio žalbu Sudu, Sud je donio prvu privremenu mjeru da se obustave sve aktivnosti na izboru generalnog direktora i da se gospodin Agović vrati na posao, pri tom ne definišući na koje radno mjesto. Advokat BHRT-a sad ulaže žalbu za privremenu mjeru, nakon čega Sud BiH stavlja privremenu mjeru van snage. Sud donosi drugu privremenu mjeru – ja vas molim da imate strpljenja i saslušajte, samo da vidite u kom, gdje se mi nalazimo, u kojoj rupi smo ušli i kako taj, na koji način ćemo se iščupati iz toga – Sud donosi drugu privremenu mjeru, to je znači već kraj 2008. godine, i ponovo traži da se obustave aktivnosti na izboru generalnog direktora. Pri tom 15 Sud konstatuje da ne treba žuriti sa izborom generalnog direktora, jer postoji gospodin Jurjević kao vršilac dužnosti, a istovremeno od septembra 2008. godine taj pokušaj da se kod Opštinskog suda izvrši registracija vršioca dužnosti gospodina Jurjevića, dakle, na jednoj strani imate, kažu: nemate vi potrebe, imate vršioca dužnosti, a, na drugoj, ne date da se taj isti vršilac dužnosti registruje kod nadležnog suda. Zaista ne mogu da preskočim, da kažem šta je indikativno kod rada Suda u ovom slučaju. Dakle, prva privremena mjera donesena je u roku od 12 dana od podnošenja Zahtjeva za privremenu mjeru, a druga privremena mjera u roku od četiri dana od podnošenja. Dakle, nikad nismo imali da je Sud ovako eksplicitno i brzo reagovao na jedan zahtjev. Ima još jedna ružna stvar o kojoj zaista teško može da nađe neko opravdanje. Dva člana Upravnog odbora iz Federacije primaju redovnu naknadu za rad u Upravnom odboru, dva člana iz RS-a godinu dana nemaju pravo na tu naknadu. Neko će mi zaista pokušati da objasni da je to diskriminacija koja nema veze sa mjestom odakle ta dva člana dolaze, ali ja bih voljela zaista da neko nađe argument dobar da mi kaže kako je to moguće da dva člana iz RS-a od kojih je jedan predsjednik Upravnog odbora koji ima posebne zadatke, zaduženja, zna se šta je obaveza i koliko posla stoji na prvom čovjeku, oni nemaju pravo na naknadu, tako je donio odluku generalni direktor. Šta možemo mi uraditi? Ovo je 2007. godina. U međuvremenu, znači nema generalnog direktora, otišao je finansijski direktor, erozija sa svih strana ove institucije, mi treba tek da vidimo šta sad to znači, vidjećemo u sljedećoj tački kakvo je stanje u finansijskim pokazateljima koji su katastrofalin. Baš mi je žao. Možda sam i trebala da vodim računa da Finansijski izvještaj bude prije Izvještaja o radu, jer to, ustvari govori, Finansijski izvještaj najbolje govori o tome kakav je ... bio rad ove institucije. Usvojili smo ova dva benigna zaključka, jer toliko smo se mogli dogovoriti. Ne znam koliko će to i ne vjerujem da će to nešto promijeniti stanje u BHRT-u, ali ono što hoću da kažem, sve instrukcije, ... naročito Predstavnički dom, odnosno, njegova nadležna Komisija za finansije i budžet, šalju prema Upravnom odboru. Mi treba da znamo da Upravni odbor ne prima upute organa koji su ga izabrali, mi smo izabrali članove Upravnog odbora i šta bi to značilo da mi vršimo instrukcije, znači miješamo se u njihov rad, a oni moraju da naprave distinkciju od politike. I Upravni odbor ... može da pogriješi svuda, ali mora da uradi jednu stvar: ako generalni direktor ne radi dobro, mora ga smijeniti. Sad znate da nova pozicija da je odlukom Suda gospodin Agović vraćen u prvom stepenu, vidjećemo šta će potvrditi drugostepena odluka. Ali, je li to znači da i dalje on neće morati da poštuje ono što je zakonska obaveza u njegovom radu, ili to nameće mogućnost da ga Upravni odbor ponovo smijeni ako se ne bude pridržavao onoga što su mu obaveze. Dakle, ja mislim da u ovom momentu Dom naroda nema nekih većih mogućnosti nego da usvoji ova dva benigna zaključka, da hitno napravi izvještaj i da i za 2008. da bi se vidjelo kakvo je stanje. Mi smo dobili prije par dana dopunu izvještaja za 2007. i 2008. godinu kojim nas Upravni odbor obavještava o novim činjenicama koje su nastale, ali, da ne bismo ušli u procjep i izgubili se u masi zaključaka, ja sam zato odlučila ... i da ovi zaključci bez obzira – evo pogledajte, Komisija za finansije i budžet je uradila u januaru, ova komisija druga u februaru, danas je peti mjesec, tako imam ovjećaj da se zaista Parlamentarna skupština umorila od posla 16 kome ne vidi kraj – evo dakle, ja predlažem da se primi k znanju ovaj izvještaj i da se usvoje ova dva zaključka, očekujući da ćemo u narednom Izvještaju za 2008. biti realniji i bliži konačnom dogovoru oko ovog pitanja. Hvala vam.
Hvala lijepa, gospođo Majkić. Dakle, mi raspravljamo o ovom izvješću menadžmenta kojeg nije prihvatio Upravni odbor BHRT-a. Dobili smo i obrazloženje zbog čega niste prihvatili ... ovo izvješće ... Ako imate potrebu, gospodine Deretiću, ja ću Vam dati riječ kako bi imali potpunu sliku u daljem tijeku rasprave. Izvolite.
Gospodo poslanici, gospodo predsjedavajući, hvala vam što ste mi omogućili, nadam se, samo nekoliko minuta. Reći ću vam vrlo svježe podatke za koje smatram da treba da ih znate i koji će vam stvoriti neku drugačiju sliku o svemu ovome što smo čuli. Nažalost, tek poslije dvije i po godine od 1. marta ove godine stvorena ja klima u RTVBiH da Upravni odbor dublje uđe u finansijsku situaciju ovog kolektiva. I nažalost, tek poslije dvije i po godine, što sa radošću mogu da saopštim, odlučujemo jednoglasno. Shvatili smo, sva četiri člana Upravnog odbora, realnost situacije i da se sa vrlo egzaktnim brojkama više ne može igrati. 24. aprila sada, prije evo blizu mjesec dana, imali smo sjednicu Upravnog odbora na kojoj smo jednoglasno, naglašavam jednoglasno, i gospodin Žilić, usvojili korekcije finansijskih izvještaja i za 2007. i za 2008. godinu. Te korekcije uradila je ista finansijska služba uz pomoć ovlaštene revizorske kuće Revsar iz Sarajeva koja je radila reviziju poslovanja i prvi put u uslovima kada im je omogućeno, odnosno dozvoljeno da rade po principima struke. I ono na šta smo mi upozoravali dvije i po godine desilo se: finansijski rezultat je mnogo lošili od onoga što je iskazano u finansijskim izvještajima koji su u skladu sa zakonom krajem februara dostavljeni nadležnim organima. I samo ću vam reći dva podatka. U 2007. godini, to ste vidjeli u finansijskim izvještajima koje je dostavio menadžment, iskazana je dobit od 29 hiljada. Prema korekcijama finansijskih izvještaja za tu godinu, iskazan je gubitak od 4,7 miliona KM, a akumulirani gubitak nije 8 miliona, nego se popeo na 13,1 milion. 2008. godina: još jedan milion gubitka, a ne dobit od 79 hiljada i akumulirani dug zaključno sa 2008. godinom popeo se na 14,1 milion maraka. I, nažalost, to nije kraj. Upravni odbor je svjestan da je situacija finansijski još lošija, jer nije bilo vremena da se istraže 2005., 2004., 2006. godina i ono vrijeme unazad. A svjesni smo i mi i odgovorni u BHRTV-u da je i u tim godinama friziran finansijski rezultat. Ako ste primijetili, kada je rađen sanacioni plan, da je generalni direktor istupio sa nekom cifrom od oko 50-tak miliona, što bi bilo dovoljno za sanaciju tog kolektiva. Ja zaista kao predsjedavajući Upravnog odbora ne vidim taj novac, ne vidim ko ga to može obezbijediti, da li to može država, da li to može iz međunarodnih fondova, to je bar meni vrlo teško reći. 17 Dakle, još jednom naglašavam, usvojili smo korekcije finansijskih izvještaja za 2007. i 2008. godinu, usvojili smo ih jednoglasno, vama su dostavljeni prije nekih deset do petnaest dana, i to su cifre iza kojih Upravni odbor može stati i ni iza čega drugog. Mi smo na toj istoj sjednici donijeli odluku da se raspišu četiri tendera: jedan je tender za izbor agencije za procjenu imovine BHRT-a; drugi tender je za izbor agencije koja će izraditi računovodstvene politike, koje nemamo ni mi, ni na nivou sistema; treći tender je za izbor agencije koja će uraditi reviziju marketinga; i četvrti tender da odaberemo stručnu konsultantsku kuću koja će izraditi sanacioni plan BHRT-a. Zaključili smo, opet, jednoglasno Upravni odbor da u BHRT-u nema tih snaga, jer to će biti vrlo bolni rezovi, posebno racionalizacija broja zaposlenih, i to će morati uraditi neko neutralan, jer da smo mogli to uraditi, odnosno da je mogao menadžment – on bi to uradio. Za takav potez zaista treba stisnuti petlju. Čuo sam primjedbu za ono što nas sve interesuje, a to je uspostava sistema, odnosno Korporacije. Još jednom naglašavam: za to nisu stvoreni zakonski uslovi i mi i vi to dobro znamo; sve pretpostavke u smislu akata koji čekaju spremni za to su urađeni, ali dok se ne izabere Upravni odbor Federalne TV to nije moguće raditi. Ne postoji zakonski osnov, jer taj Upravni odbor, kada se izabere, može zajedno s nama donositi i statut i registrovati Korporaciju i sve ono što je zakon predvidio. Upozoravam vas na nešto što će stvoriti strašne probleme i mislim da će to odgoditi uspostavu Korporacije, a to je da Zakon o Federalnoj RTV nije usklađen sa Zakonom o Javnom RTV sistemu. Neko je vrlo vješto provukao članove koji ruše elementarne principe uspostave Korporacije, neko se vrlo vješto u tom zakonu poigrao sa tim famoznim marketingom. Neki otuđeni centri moći koji guraju marketinške agencije da i dalje imaju ucjenjivački pristup, ne samo prema BHRTV nego prema sva tri javna emitera. Nažalost, to su snage za koje sam stekao utisak da su jače i od ovog parlamenta i od ove države i mislim da će se tu morati uključiti Konkurencijsko vijeće, jer je to monopol na marketinškom tržištu, jer su već dvije radio- televizije, RTRS i Federalna, prinuđene i daju popuste koji idu i preko 80%. Jedino smo se mi drznuli, ovaj Upravni odbor, da ne prihvatimo takve popuste i takve cjenovnike i već unaprijed znamo da ćemo biti zbog toga kažnjeni, jer će te agencije – jer drže monopolistički položaj, jer drže velike kompanije – uskratiti nam bar 2 miliona maraka. I nažalost, to se potvrdilo, rekli su nam, u odnosu na prošlu godinu kada su preko 2 miliona išli prema BHRT-u, sada su rekli, i vrlo otvoreno i vrlo drsko, dobićete u ovoj godini 50 hiljada. Ali smo postavili sebi pitanje da li se svrstati u taj koš, za koji mogu otvoreno reći da je to svojevrstan kriminali ili jednom presjeći pa makar i po cijenu gubitka koji, evo vidite, koliki je. I da završim, kada je u pitanju generalni direktor – neću pominjati gospodina Agovića, to sa sudovima mi je odavno nejasno ili mi je jasno – reći ću da smo juče izabrali novog vršioca dužnosti na sjednici Upravnog odbora i juče smo usvojili, opet jednoglasno, Izvještaj o radu Upravnog odbora, i za 2007. i 2008. godinu. Nismo to radili do sada upravo zbog svih ovih stvari koje su nam bile nejasne, a za koje smo egzaktno vidjeli da su realne. Novi vršilac dužnosti generalnog direktora je Nermin Durmo, dosadašnji rukovodilac marketinga u BHRTV, čovjek koji je već dobro upućen u problematiku o kojoj sam evo ovlaš govorio. I smatramo da će imati snage i borbenosti da rješava neke ključne probleme. Ostalo ste čuli i od gospode poslanika. 18 Dakle, da završim, za nas postoje samo ove korekcije finansijskih izvještaja, one su vam dostavljene. Jutros je otišao Izvještaj Upravnog odbora o njegovom radu i, čini mi se, da je bez tih izvještaja nemoguće donijeti neke radikalnije zaključke. Hvala.
Hvala lijepa, gospodine Deretiću. Rasprava je otvorena. Gospodin Rudo Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Naravno, pozdravljam uvažene kolegice i kolege, predstavnike Vijeća ministara. Evo, nakon dakle obraćanja predsjedatelja, predsjednika zapravo Upravnog odbora Javnog RTVBH, ja bih tako počeo svoje promišljanje, dakle, vrijedile su naše rasprave, vidimo da ima pomaka. Dakle, u ove zadnje dvije godine kroz evo četiri povjerenstva, pa i naše odvojene sjednice domova, pa zajedničke sjednice oba doma, gdje su se čula različita razmišljanja, različite vizije, pa predlagali različiti zaključci s ciljem da se stanje koje je vrlo teško – a prezentirano je dakle i u Izvješću 2006. i Izvješću 2007. – prevaziđe. Dakle, i u izvješćima koji su evo na stotinjak stranica, o čemu je gospođa Čolo govorila, dosta toga je konstatirano zabrinjavajuće i o tome smo puno govorili i danas nemam namjeru vas opterećavati sa nekim mojim vizijama, ali ono što imam potrebu da kažem, i kao član ovog povjerenstva koji sam se potrudio zapravo da uđem u suštinu problema, i kroz razgovor sa predstavnicima Javnog RTVBH, zapravo, u traženju mogućeg krivca i o ulozi Parlamenta u prevazilaženju te situacije – zaista je netko kriv, nešto je dovelo, sama situacija nije dovela do teškog stanja, ali ono ... zašto je zapravo Parlament pozvan, a na svojim raspravama ranije se i opredjeljivao, zapravo, pomoći da se prevaziđe to takvo stanje, i u nekim mjerama u pravcu jačanja Javnog RTV sustava sam takvu ulogu zapravo i doživio kao predstavnik ovog parlamenta. I na ranijim našim sjednicama smo mi, zapravo, zaključcima obvezali Vijeće ministara da se poduzmu određeni koraci kako bi se to pitanje riješilo. Ali ono što je pozitivno, evo dakle, Upravni odbor je napravio još jedan iskorak, veći, snažniji, je li, i neke su se stvari popravile o čemu, evo zaista, možemo sada ovdje konstatirati da je dobro. Međutim, ono što ... treba danas, po meni, kazati je zapravo da Javni RTVBH sustav treba stati snažno na svoje noge, treba biti financijski samoodrživ, vidjet ćemo u sljedećoj točci. Ali evo, vjerujući da će ovi novi pomaci zapravo to i napraviti, one primjedbe i nedostatke koje smo mi u našim diskusijama i zaključcima iznosili kod rasprave izvješća 2006. i 2007., evo izgleda da ćemo imati otklonjene u Izvješću 2008. i to daje nadu, je li, da ovaj RTV sustav staje na svoje noge. I na koncu, dakle uzimajući u obzir sve činjenice, evo i nove pozitivne pomake, mislim da je formulacija, dakle, primanje Izvješća za 2007. k znanju najbolja i ja je u tom smislu podržavam i, evo, na neki način očekujem da ovo što je maloprije izrečeno od strane predsjednika Upravnog odbora će zapravo napraviti bolji pomak i bolji rezultat. Toliko, hvala. 19
Doktor Ivanić. Izvolite.
Ja mislim da je obraćanje predsjednika Upravnog odbora danas vrlo bitno za opštu orijentaciju na ovom skupu. Mi smo ranije imali situaciju da su jedni podržavali jedne u ovom parlamentu, drugi podržavali druge, i da je vrlo vješto jedna struktura ljudi zbog svog interesa podijelila bila ovaj parlament na branitelje bh. institucije i, tobožnje, one koje tobože napadaju bh. institucije. Suština je: mi smo imali jednu instituciju koja je poslovala s gubitkom, koja nije imala koncept, koja je napravila dugove koje neko mora sanirati. Ovi dugovi će biti sanirani na sljedeći način: ili se neće platiti ako se ostalo dužno ljudima koji rade u BH televiziji, ili se neće platiti porezi i doprinosi ako se ostalo dužno po osnovu poreza i doprinosa, ili se neće platiti dobavljači, ili će BiH morati naći dodatni novac da to sanira. To se može jedne godine prebacivati na drugu, pokrivati privremenim nekim likvidnim sredstvima, ali trajno to nije rješenje. I, mene posebno ohrabruje što je Upravni odbor u ove stvari ušao po prvi put, koliko ja znam, jedinstveno ili barem u ono što smo imali u zadnje vrijeme, što zaista značajno eliminiše politizaciju cijele ove priče koja je tako snažno bila prisutna ovdje da je to prosto nevjerovatno. A to su ljudi vrlo vješto koristili za ostvarenje svojih vlastitih interesa, a ne interesa institucija. Ja mislim da ovaj izvještaj ne treba primiti k znanju, jer ne vidim, nakon svega ovoga što smo čuli, šta mi onda primamo k znanju. Mi primamo k znanju ovaj izvještaj za koga nam je Upravni odbor jasno rekao da nije tačan. Zašto bi mi primili k znanju nešto što nije tačno? Samo zato što se našla na dnevnom redu. Ja mislim da treba da odbijemo i da prave finansijske efekte ... neki odnos prema finansijskim efektima poslovanja BHRTV uradimo nakon što dobijemo dio ovih stvari koje ćemo očito kasnije dobiti, pretpostavljam, izvještaj o radu Upravnog odbora, korekcije finansijskog izvještaja, da se tada odredimo, a vjerovatno ćemo ozbiljniju raspravu morati imati kada dobijemo sanacioni program. Ljudi, to su ogromne sume novca koje treba, na neki način, naći i tada tek možemo suštinski progovoriti o tome gdje je finansijski ta institucija. I zato mislim da danas, po meni, nema potrebe da puno idemo dublje, po meni, u ovu vrstu priče i analize, nego jednostavno moj je prijedlog dakle da ne prihvatimo, ne primimo k znanju, ne da ne prihvatimo nego ne primimo k znanju ovaj izvještaj, jer prihvatajući, primajući k znanju ovaj izvještaj, znamo da nije tačan, ulazimo i mi formalno onda u nešto što ja ne znam šta je. Evo toliko, hvala.
Hvala lijepa, gospodine Ivaniću. Tko želi dalje riječ? Već smo ušli, dakle kroz raspravu, ako smijem primijetiti – izvolite, gospodine Ibrahimpašiću – ušli smo i u sljedeću točku dnevnog reda, a to je objektivno teško razdvojiti jedno od drugog. Govorimo i o pravnim normama i o radu, o menadžmentu, o radu Upravnog odbora, dakle o poslovanju i predlažem da prihvatimo, da objedinimo ovu raspravu o ove dvije točke dnevnog reda. Prihvatljivo ovo? Izvolite, gospodine Ibrahimpašiću. 20
Hvala lijepa. Kada se vidi ovaj izvještaj, vidi ovih 79.000 dobiti na ukupan prihod od 45 miliona i to odmah izaziva, je li, ali isto tako i taj gubitak od milion za koji vi kažete ... prihod i na ovakvu cijenu pretplate, koja je daleko najniža u čitavom okruženju, mene ohrabruje. Šta je naš doprinos bio? I, ne kažem da smo griješili što nismo dali da povećate tu pretplatu, jer ste imali taj haos koji ste imali. Evo, sad ste to sve skupa raščistili. Meni je veoma drago bilo slušati ovo da sada svi pušete u jednu, da ste vi sada ... i sada bi mi mogli da otkinemo onaj drugi dio, svoj dio, pa da povećamo pretplatu, da je barem izjednačimo sa susjedima i onda mi više nećemo imati problema za vas. Neće biti pitanje, ili evo, koliko fali, evo ja sam uklopio tih 14 miliona i mislim da je to dobra cifra i da je to realna cifra svih ovih godina, i vi ćete polako to nadoknađivati kroz dobit koju ćete ostvarivati. Na kraju krajeva, imate imovinu koja je jako vrijedna. Ona kao gubitak, sama po sebi, ovo nije ništa, u pitanju je vaša likvidnost a vi je možete postići jedino ako vam mi pomognemo pa povećamo pretplatu i ako vaše učešće u tom kolaču od marketinga bude što je bolje. Kako ste sada svi skupa jedno tamo, ja imam ohrabrenje da mislim da ćete vi uspjeti u tome, a i mi ćemo pokušati da damo svoj doprinos, pa da povećamo tu pretplatu. I ..., sve ovo o čemu smo pričali, kažem to, neko rudo sigurno je da nije uludo ... ni ono što smo se bavili tim problemom, premda mi kao Skupština imamo jedino vas tamo. I, po meni, ja bih puno ..., ako šta vam ne valja, ne valja onaj koga smo mi postavili tamo ... mećao drugog dok god ne bi nekog ... našli ko će tu svar moći tamo razriješiti. Evo, hvala Bogu, pa ste vi to razriješili, mi više tog problema nemamo.
Hvala lijepa. Gospodin Zrno, pa gospodin Jović. IVO
nije uključen mikrofon
Replika je u pitanju? Da, dat ćemo prednost replici. Izvolite. IVO MIRO
: Uvaženi kolega Ibrahimpašić je rekao da ukoliko bi došlo do povećanja pretplate da bi se prihodovni dio uveliko uvećao i stabiliziralo stanje u RTV-u. Ja mislim da to se ne bi desilo nego bi trebalo učiniti nešto drugo, a to je: trebalo bi učiniti da zadovoljimo sve kulturološke, nacionalne, civilizacijske potrebe hrvatskog kao konstitutivnog naroda u ovoj zemlji na očuvanju njegovog identiteta i da taj neposluh građanski prestane i povećava se prihodovni dio RTVBiH.
Hvala lijepa. To pitanje je u tijeku i ne bih otvarao sada na ovoj sjednici oko toga. 21
/mikrofon nije uključen/
Je li opet replika na repliku? Izvolite, Ademe.
Pa, ja hoću samo da kažem da je ovo plus na ono što sam ja rekao. Dakle, nije krivi navod. Sigurno da bi se, i budala zna, ako se poveća pretplata da ... prihod, a ovo bi još dodalo malo ulja na tu vatru da bude bolja. Prema tome, nije krivi navod.
Sada smo čuli jednu mudru. Kako smo objedinili raspravu i o financijskom izvješću i poslovanju, ja bih sada dao riječ gospođi Dušanki Majkić koja je predsjedateljica mjerodavnog povjerenstva. Čut ćemo nju, a onda će gospodin Zrno definitivno doći na red.
Dakle, s obzirom da smo već duboko ušli u priču na temu ... finansijskog izvještaja, ja želim nekoliko riječi. Vi ste dobili Izvještaj Komisije za finansije i budžet sa 27. sjednice, održane 20. 1. 2009. godine. Ja bih htjela nekoliko samo stvari da istaknem vezano za ovaj Izvještaj za 2007. Znači, prvo, vidjeli ste da je radila nezavinska revizorska kuća Revsar i oni rade po drugačijim metodama nego što to radi državna revizija. Tek očekujem da će ove godine Kancelarija za reviziju uzeti ovu kuću na razmatranje ... tad dobijamo mi zaista sveobuhvatne, cjelishodne i dobre izvještaje po kojima Parlament može raditi. Ali, šta bih htjela da skrenem pažnju na nekoliko stvari. Revizorska kuća je konstatovala da postoje odstupanja od računovodstvenih standarda. Šta to znači? Kaže, znači za 2007. godinu, 'preduzeće nema propisane računovodstvene politike koje bi održavale precizna pravila vrednovanja specifičnih poslovnih događaja'. Kaže ... 'ne poštuju se računovodstveni standardi u vezi ličnih primanja zaposlenih na osnovu tekućeg minulog rada. Nije propisana procedura procjene iznosa minimalnog gubitka. Preduzeće ne posjeduje u potpunosti evidenciju tv prava po vrsti pojedinačnih vrijednosti kao licencnim periodom trajanja istih. Preduzeće na poziciji programskih razgraničenja evidentira nabavljeni i plaćeni tv program koji je isporučen i onaj koji nije. Preduzeće je procijenilo ... finansijski rezultat za najmanje 9 miliona i 700 hiljada'. Pa onda, kaže, druga stvar koja takođe strašno zvuči, da je 'BHRT dao dvije hipoteke. Prva hipoteka od 4. 3. 2004. godine koja je procijenjena na 9,7 miliona i ... druga hipoteka od 9. 8. od 4. 3. 2004. koja je procijenjena na 5 miliona 752. Ukupno, ukupna hipoteka koju je BHRT dao na zemljište, zgrade i iznosi, ... vrijednost je 15,5 miliona.' Što se tiče radne snage. Dakle, to preduzeće broji 1.004 zaposlena. To su oni zaposleni koji dopodne rade na Federalnoj, a popodne na BHRT-u. Zamislite, 428 je zaposleno u RTV produkciji. Na BHRT-u 117. Ali vrhunac je, kaže, za upravljanje imovinom, investiranje ovom imovinom koju sam maloprije rekla da je sva pod hipotekom i na tom poslu je angažovano 141 radnik. To su firme koje prave promet, ne znam koliki. 22 Kakvo je stanje ispunjavanja obaveza prema zaposlenima? Preduzeće je podnijelo za njih i predat je obrazac M4 koji se odnosi na plaćene poreze i doprinose za 2006. godinu, a pri tome nije predat za 2002. i 2003. godinu, jer nisu izmirene obaveze po osnovu poreza i doprinosa. Preduzeće u toku 2007. godine nije imalo uređen sistem obračuna isplata plata, jer nisu postojali interni akti. Zamislite vi, ovolika kompanija koja ima hiljadu radnika! Pa ja ne znam kako, ako ne postoje interni akti za podjelu, onda se iz džepa izvlače pare pa se plaćaju zaposleni. Procedure javnih nabavki preskačem, hoću da bude samo ono što je najalarmantnije. Revizijom primjene Zakona o javnim nabavkama utvrđeno je niz slabosti u provođenju procedura. Određen broj postupaka je sproveden u suprotnosti sa Zakonom o javnim nabavkama, iskazana je nepodudarnost imenovanja. Zamislite, molim vas, Komisija za javne nabavke koja postoji po odluci, i druga komisija koja djeluje u praksi – ni jedna nikog ne izvještava ništa. Možete zamislite kako se te procedure po Zakonu o javnim nabavkama! Evo gledam, ovdje nam je predsjedavajući Kancelarije za razmatranje žalbi, i mogu misliti kako to njemu zvuči. Komisija za javne nabavke nije podnosila izvještaj Agenciji za javne nabavke o provedenim postupcima za što postoji njena zakonska obaveza. Haos. I, na kraju, konstatacija revizorske kuće da glavni rizici koji stoje pred ovom kućom su kreditni rizik da neće moći ispuniti svoje obaveze i da će drugoj strani prouzrokovati gubitak. Dakle, čuvajte se, oni, koji sarađujete sa tom firmom, to u prevodu znači. Sljedeće je kamatni rizik, rizik da će troškovi kamata na finansijske instrumente biti promijenjeni tokom razdoblja, što vidimo da se desilo, i rizik likvidnosti. Preduzeće nema zadovoljavajuće pokazatelje likvidnosti. Evo, ja sam to rekla, na kraju smo, Komisija je donijela pet zaključaka. Prvi zaključak: 'Dom naroda nalaže Upravnom odboru da uvažavajući preporuke reviziranih godina angažuje konsultansku kuću koja će utvrditi stvarno finansijsko stanje, izvršiti procjenu imovine BHRT-a, te sačiniti prijedlog mjera za izlazak iz postojeće situacija.' Kako sam čula od ovoga što je gospodin Deretić rekao, to je jedna od stvari koju je Upravni odbor već pokrenuo. Druga stvar: 'Dom naroda smatra da Izvještaj o reviziji poslovanja Javnog RTV servisa BHRT-a za 2007. godinu treba uputiti Tužilaštvu.' Treće: 'Dom naroda zadužuje emitere da usaglase međusobna potraživanja.' Ovaj zaključak, dakle Komisija je usvojila, ali ja zaista mislim da je ovo zakonska obaveza i da to ispunjavanje zakonske obaveze ne bi trebalo da bude zaključak Parlamenta. Četvrti zaključak: 'Dom naroda nalaže Upravnom odboru da preduzme aktivnosti na povećanju prihoda od marketinga.' I to je isto zakonska obaveza. Ne možemo mi ono što je zakonska obaveza naređivati Upravnom odboru. 23 Ali, ovaj peti zaključak mislim da je suština: 'Dom naroda obavezuje Konkurencijski savjet BiH da preduzme mjere na sprečavanju monopola na marketinškom tržištu javnih servisa u BiH.' I mislim da Konkurencijski savjet treba da se pozabavi ovim problemima koji su evidentni, ne samo u BHRT-u nego u svim emiterima, i da će to biti možda krucijalni zaključak za ovu instituciju. Hvala vam.
Hvala lijepa, gospođo Majkić. Nastavljamo sa raspravom. Gospodin Rančić. Ne, ne, gospodin Zrno, ispričavam se duboko, evo duboko se ispričavam.
Hvala, predsjedavajući, iako sada, pošteno govoreći, ja ne znam gdje sam. Maloprije smo bili gore, sad smo već na 4. točci dnevnog reda zahvaljujući gospođi Dušanki, ali nije ni bitno. Ja i tako i tako nisam imao namjeru govoriti o ovim materijalima. Ja apsolutno prihvaćam onaj prijedlog da k znanju prihvatimo i jedno i drugo izvješće, i to naročito, možda bih se upustio u raspravu jer sam ... firmu preko našega povjerenstva već poodavno i možda bih, velim, ušao i u jednu širu raspravu, ali neću. Neću, prije svega, zahvaljujući i dobro je, predsjedavajući, što ste pozvali ovdje u Parlament gospodina Deretića da govori i čini mi se da je podvučena crta za ili iza razdoblja koje jednostavno možemo nazvati, kada je riječ o RTV BiH, razdobljem vlaka bez voznog reda. Ako ništa drugo, ako je situacija i dalje teška, naročito financijska, izašli smo iz onog drugog bez voznog reda, i to je dobro. I dobro je, gospodine Deretiću, što ste danas došli i kazali što ste kazali, ako ništa drugo, ono što kolega Ivanić kaza, ako ništa drugo mi se lakše određujemo, mi lakše govorimo i mi, zapravo, vjerujemo da sustav o kojemu jeste riječ ima šansu, ima normalnu šansu. Samo toliko. I želio bih podržati prijedog od gospođe Alme, gospođe Dušanke do kolege Vidovića, s tim što, Mladene, ja mislim da se mi možemo apsolutno ovdje odrediti na način koji je predložen, znači primiti k znanju. Primajući k znanju, u suštini, mi ne ulazimo u meritum, ne ulazimo uopće u mjerenje onoga što primamo k znanju, jednostavno percipiramo sadržaj bez ocjene njegove valjanosti, bez ocjene njegove konzistentnosti, ispravnosti, točnosti itd.. Da glasujemo o njemu, e, to je već druga stvar. Tada se određujemo prema sadržaju i njegovoj valjanosti. U ovom slučaju, mi primamo, jednostavno percipiramo ono što je došlo kod nas, pred nas, jer sljedeći izvještaj koji dolazi, već ovaj za 2008. godinu, sam po sebi će demantirati dijelove, i naročito one o kojima je govorio gospodin Deretić, demantirat će dijelove koje sadrži ... ovo izvješće. I zato mi smo dužni po ovom izvješću se izjasniti, ali smo uzeli formulu koja nije izjašnjavanje, nego baš očitovanje na ovaj način, ne ulazeći apsolutno u suštinu materijala koji jeste, odnosno istinitost suštine materijala koji jeste pred nama. Zahvaljujem. 24
Sada mi je žao što Vam nisam i ranije dao riječ, jer ste uzeli ono moje promišljanje koje sam na kraju htio kazati. Replika, doktor Ivanić. Izvolite.
Ma, nije to prava replika gospodinu Zrni, tu smo mi samo da definišemo. Ja ne želim da prihvatim ovaj izvještaj koji Upravni odbor nije prihvatio. Ako je Upravni odbor korekcijama prihvatio indirektno ovaj izvještaj, sa korekcijama, uredu, ali, ako nije prihvatio ili prihvatio samo korekcije, onda ja ne želim da mi kao Parlament primimo k znanju nešto što nije tačno, a jeste zato da se primi k znanju, hajde da kažem, netačan izvještaj sa korekcijama koje ga čine tačnim. Evo, da budemo jasni, ako je to to što mislim, onda je ovo bila solidna replika.
Gospodine Ivanić, duboko Vas poštujem i uvažavam ali ne mogu prihvatiti da ... da ja nisam čuo to što sam čuo. Dakle, mi smo čuli: percepcija je samo to. Dakle, mi smo čuli ali ne odlučujemo o tome. To je: k znanju je jedna formula kada se kaže: vidio sam je, ali nisam je vidio. Eto, čuli smo, ali nismo čuli, eto, to je to. Ne glasujemo o tome. No, Vi imate pravo na svoje mišljenje, makar ono nama ne bilo prihvatljivo. Tko želi dalje riječ? Gospodin Rančić. Izvolite, gospodine Rančić.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Dakle, imajući u vidu sve činjenice u svim ovim dokumentima, izvještajima, koje smo do sada dobijali, razmatrali na nadležnim tijelima, sve ono što smo čuli danas ovdje od kolega i kolegica kao i predsjednika Upravnog odbora, ja ću nastojati vrlo kratko. Dakle, svjestan i ovih problema i ogromnog gubitka koji je iskazan u iznosu od 14 miliona i 190, čini mi se, i nešto hiljada maraka, mislim i građani BiH i svi zaposlenici u televiziji ili, dakle malo ću proširiti, i u sva tri emitera, naravno i Parlament, imamo pravo da zahtijevamo i insistiramo na provođenju postojećih zakona o RTV sistemu i servisima i radu sva tri operatera, uspostavi Korporacije. Svakako da, mislim, imamo pravo da zahtijevamo da njihov rad u svim segmentima bude zakonit i profesionalan, dakle u svim segmentima gdje god su ove primjedbe iznošene. Također, smatram da trebamo zahtijevati od Uprave i menadžmenta da sačine program sanacije poslovanja, dugovanja i rješavanja ovih gubitaka što je bio, evo čuli smo, i stav jedne od komisija. Također, da očekujemo od Uprave i menadžmenta da i BHRTV kao i druga dva emitera idu dalje u svom tehničkom opremanju, jer znamo svi da u pojedinim centrima, znamo da ima jedna kamera, da ne mogu dva događaja pratiti itd, što je minoran problem u odnosu na cjelokupan problem prenosa emitovanja ovih podataka i njihovo tehničko opremanje, da očekujemo i zahtijevamo da idemo u pravcu digitalizacije da se nastavi emitiranje 25 putem satelita zbog velikog broja naših građana diljem svijeta, da zahtijevamo od menadžmenta da pažnju posveti vlastitoj produkciji i kupovini programa bez posrednika (to smo, u jednoj od rasprava na Komisiji, čuli od jednog člana Uprave). Ja ne mogu da shvatim da moćna tri emitera kupuju programe od, uslovno, ne želim ih povrijediti, ali od malih posredničkih kuća. Dakle, za mene to nije logična stvar. Mislim da su emiteri veliki, da iza njih stoji i država i entiteti i da u direktnim pregovorima sa ili vlasnicima tih programa ili velikih kuća koje su vlasnici prava prodaje da trebaju to kupovati, a ne preko dodatnog i dodatnog broja posrednika. I, smatram da trebamo zahtijevati od njih, što je već i govoreno, povećanje prihoda od marketinga i pretplate na jedan, drugi, treći način. Dakle, ili povećanje, i povećanje stepena naplate i, eventualno, povećanje takse, a i kroz ovo što je i kolega govorio. Hvala vam lijepo.
Želi još netko riječ? Gospodin Ljubičić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Uvaženi članovi Kolegijuma, uvažene kolegice i kolege delegati, članovi Savjeta ministara, uvaženi gosti, mislim da je o ovoj temi, i o jednoj i drugoj tačci, do sada dosta govoreno. Ja nemam namjeru da kao i uvijek do sada diskutanti kolege da otvaramo nekakvu veću raspravu o ovom pitanju iz jednog osnovnog razloga: mi smo pri kraju prve polovine već 2009. godine, a govorimo o materijalima iz 2007. godine. Bili smo svjedoci velikih rasprava po pitanju RTVBiH, bili smo svjedoci vrlo teških diskusija i rasprava, znači na ovom domu i na zajedničkim sjednicama i, jednostavno, mislim da treba staviti tačku na ovaj materijal i da ga skinemo s dnevnog reda. Ja se nadam da ćemo mi danas naći rješenje, znači da završimo sa ovim materijalima iz 2007. godine. Uvažavajući sve ove diskusije, svjedoci smo velikih problema, ali slušajući evo i predsjednika Upravnog odbora, gospodina Deretića, danas, koji je dao naznake poboljšanja stanja u ovoj instituciji, imaćemo prilike da razgovaramo i o 2008. godini, pa ćemo vjerovatno imati prilike da napravimo i usporedbu i sa ovim materijalom koji je eto 2007. godina, još nam je na nekakav način svjež, da vidimo znači šta dalje, u kom pravcu dalje treba da idemo. Predlažem da iz svih ovih diskusija jednostavno prihvatimo određen prijedlog da ovo skinemo danas sa dnevnog reda, i da se onda pozabavimo materijalom iz 2008. godine, uvažavajući ovo što nam je predsjednik rekao i da vidimo u kom pravcu dalje ići kada je u pitanju ova institucija. Hvala vam.
Hvala lijepa na konstruktivnoj raspravi. Želi još netko riječ ili možemo privoditi kraju ovu raspravu? 26 Dakle, zaključujem raspravu i predlažem sljedeće. Da prihvatimo ovo izvješće s dva zaključka, mišljenje bolje reći, Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze, da ove materijale pod točkom 3. i 4. primimo k znanju. Dakle, bez glasovanja o njima, nećemo se o njima izjašnjavati, ali smo ih čuli i kao takve preuzimamo ih. Percipirali smo sve i uz točku 4. čuli ste izlaganje gospođe Majkić da prihvatimo zaključak pod 1., 2. i 5. Dakle, 3. i 4. je i sama gospođa Majkić odustala od njih ...
Nisam ja, to je komisijski izvještaj.
Komisijski je, ali mislim da je logično odustati od nečega što je zakonska obveza da mi njima ne nalažemo poštivanje zakona, to oni moraju raditi. Stavljam na izjašnjavanje prijedlog. Izvolite, gospodine.
Da li to znači da primamo k znanju i korekcije ovog izvještaja.
Nema korekcije Izvještaja za 2007. godinu.
Ja imam papir koji je u dokumentu, koji kaže: 'U skladu sa zaključcima Parlamentarne skupštine, dostavljamo vam Izvještaj o finansijskom poslovanju za 2008., sa korekcijama izvještaja za 2007. i 2008.'
Ne, ne, mi ne raspravljamo o 2008. nego raspravljamo o 2007.
Ovaj papir je bio u mom dokumentu. Dakle, ja ga imam. Zato pitam je li ovo, ako mi usvajamo ovaj izvještaj. ___________(?) 2007. Samo 2007. bez korekcija. Ja ga ne mogu primiti k znanju, samo da znate. 27
Doktore Ivaniću, mi primamo k znanju Izvješće iz 2007. i prihvaćamo zaključke uz točku 3. Dakle, Izvješće o radu i poslovanju BHRT za 2007. godinu da primimo k znanju dostavljam na izjašnjenje, dakle ne izjašnjavamo se o tome, ali stavljam, predlažem da prihvatimo Mišljenje mjerodavnog povjerenstva, s dva zaključka koja imate u Mišljenju. Tko je „za“ ove zaključke iz Mišljenja Povjerenstva? Ima li netko „protiv“? „Suzdržan“ jedan. Prihvatili smo zaključke iz Mišljenja mjerodavnog Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku uz točku 3. Materijal za točku 4. smo dakle obavili raspravu, to je Izvješće o financijskom poslovanju. Primili smo ga k znanju ovako kakvo je i predlažem da prihvatimo zaključak pod 1., pod 2. i pod 5. iz Izvješća mjerodavnog Povjerenstva za financije i proračun. Tko je „za“ zaključke? O zaključcima govorim. Ima li netko „protiv“? „Suzdržan“? Jedan „suzdržan“. Apsolvirali smo i točku 4. dnevnoga reda. Prelazimo na točku 5. Ad. 5. Izvješće Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksta Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH Već smo dijelom obavili raspravu kod prihvaćanja dnevnog reda. Dobili smo prijedlog ovog izvješća. To izvješće predlažem da primimo k znanju, s obzirom na činjenicu da ovo izvješće Zajedničkog povjerenstva koje je trebalo nešto usuglasiti – to i ovo povjerenstvo nije moglo usuglasiti nešto što je nemoguće usuglasiti. Nema predmeta usuglašavanja. Da konstatiramo da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH usvojen na Domu naroda 17. 4. 2009. godine u predloženom tekstu i u identičnom tekstu kako ga je prihvatio i Zastupnički dom 18. 3. 2009. godine. Dakle, samo smo imali jednu konstataciju. Mislim, mi se ne izjašnjavamo o tome jer smo prošli put, Mladene, prošli put smo mi prihvatili ovaj zakon, ali smo mislili da treba usuglasiti što nismo znali da nemamo članak 3. na koji je amandman bio uložen. Time praktično konstatiramo da mi imamo prihvaćen ovaj zakon i u jednom i u drugom domu u identičnom tekstu. Prelazimo na točku 6. 28 Ad. 6. Izvješće Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksta Prijedloga zakona o Agenciji za pružanje usluga u zračnoj plovidbi
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Kako ste sami rekli, dakle zadaća ovog ad hoc povjerenstva je bila da usaglasi dva različita teksta ovog zakona. Zapravo u Zastupničkom domu je on usvojen sa sedam amandmana, a kod nas je usvojen sa 10. Podsjetit ću, dakle jedan amandman gospođe Majkić i dva amandmana koje sam ja predložio. I, Zajedničko ad hoc povjerenstvo je prihvatilo dakle naše amandmane i, evo, predlažemo Domu naroda da, jer oni su već postali dio teksta zakona, da prihvatimo ovo izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Želi li netko riječ još? Ne. Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Izvješće Zajedničkog povjerenstva. Tko je „za“? „Protiv“? Jedan „protiv“. „Suzdržan“? Prihvaćeno Izvješće Zajedničkog povjerenstva. Prelazimo na točku 7. Ad. 7. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme Vi znate da smo mi obavili raspravu, da nismo imali entitetsku podršku i Zastupnički dom je unatoč prihvaćanja tog na prvom čitanju a kod nas je to zapelo jer nismo imali podršku iz etiteta RS. 29 Sukladno članku 73. stavak (4) Poslovnika Doma naroda mi glasujemo o Prijedlogu zakona u onom drugom krugu. Da podsjetim samo, odluke se donose većinom glasova onih koji su nazočni ili koji glasuju pod uvjetom da glasovi „protiv“ ne smiju sadržavati dvije trećine ili više glasova izaslanika izabranih iz svakog entiteta. Ja vas molim da se odlučite, tko je „za“? „Za“, imamo tu: pet, tri, osam, dva, deset. „Protiv“? „Protiv“ imamo pet. Nema entitetske većine. Dakle, ovo izvješće, zakon, Prijedlog zakona nije dobio podršku u prvom čitanju. Idemo dalje. Točka 8. Ad. 8. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Zaključku koji je predložila gospođa Dušanka Majkić u svezi s Informacijom o kaznenim djelima protiv dostojanstva osobe i morala u BiH, s naglaskom na kaznena djela krijumčarenja i trgovine ljudima, u 2006. i 2007. godini i prvih devet mjeseci 2008. godine
Za Zaključak?
Da, o Zaključku glasujemo.
To je „za“ Zaključak.
Da, ovo je „za“ Zaključak.
Kojeg je predložila gospođa Majkić?
Tako je. 30
Hoćete li ponoviti, neki su spustili, neki nisu.
Samo malo. Dakle, ako bude „protiv“ dvije trećine i više, Zaključak nije prošao. Jasno je, ovo je drugi krug glasovanja. Tko je „za“ Zaključak? Tko je „protiv“? Zaključak je dobio potporu. Zaključak je ... ne treba nikoga sekirati ovaj zaključak. Ad. 9. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu u BiH (prvo čitanje) Također, nismo imali suglasnost u Kolegiju. Odluka se donosi većinom glasova koji su nazočni i koji glasuju, pod uvjetom da glasuju „protiv“ ne smiju sadržavati dvije trećine. Tko je „za“ Prijedlog zakona? „Protiv“? Četiri. Zakon nije prošao. I, jedan glas „suzdržan“, ispričavam se, Mladene. Jedan „suzdržan“. Dakle, ovaj zakon nije prošao. Pod točkom 10. je: Ad. 10. Zahtjev Kolegija Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda – predlagatelj: Kolegij Doma naroda
Komisiju treba formirati.
Imamo različitost, da znam, imamo različite tekstove usvojene u Zastupničkom domu i kod nas. Klub Hrvata predlaže gospodina Božu Rajića, člana Povjerenstva za financije i proračun. Da čujem prijedloge iz Kluba Bošnjaka. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Adem Ibrahimpašić.
I gospodin Ljubičić.
I gospodin Ljubičić iz Kluba srpskog naroda. Dakle, prijedlog je: Adem Ibrahimpašić, gospodin Božo Rajić i gospodin Drago Ljubičić, Komisija za usuglašavanje različitih tekstova ovoga zakona. Tko je „za“ da prihvatimo ovakvu Komisiju za usuglašavanje? Tko je „za“? Ima li netko“ protiv“? 33 „Suzdržan“? Jednoglasno smo i ovo prihvatili. Prelazimo na točku 14. Ad. 14. Prijedlog okvirnog zakona o osnovama znanstvenoistraživačke djelatnosti i koordinaciji unutarnje i međunarodne znanstvenoistraživačke suradnje (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara Zastupnički dom je prihvatio pet amandmana, zakon s pet amandmana. Povjerenstvo je naše prihvatilo Prijedlog zakona s pet amandmana koji su identični amandmanima usvojenim u Zastupničkom domu. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona. Tko je „za“? Ima li netko „protiv“? Dva „protiv“. „Suzdržan“? Zakon je prihvaćen. Prelazimo na točku 15., to je: Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara
Dakle, kao što se vidi iz Mišljenja o Prijedlogu zakona o fiskalnim kasama, sa tri glasa „za“ i jednim glasom „protiv“ su prihvaćeni principi ovog zakona. Međutim, ... moram da kažem da Klub delegata srpskog naroda ne može prihvatiti ovaj zakon zato što RS je već odavno uradila taj zakona i pri kraju je sa njegovom implementacijom i usvajanje ovog zakona koji dolazi poslije dvije-tri godine od zakona koji je usvojen u RS-u bi nanijelo nama nepotrebno komplikacije i zato mi nemamo, zaista, mislimo da nema potrebe da se usvoji jedan ovakav zakon na nivou BiH i smatramo da bi to trebalo da se uradi na federalnom nivou, tako da zaista mi ne možemo podržati ovaj zakon, tako da se zna za ovo.
Hvala lijepa. Dakle, dolazimo u situaciju sad, kad ovaj državni parlament mora usuglašavati zakone koje je usvojila Narodna skupština RS-a, nelogično malo. Mislim, ne može to biti razlog, jel'
Nema potrebe ... o fiskalnim kasama na nivou ...
Mislim, to obrazloženje je nelogično.
Pa, nije ni Vaše logično jer nema potrebe.
Ne, govorim samo o načelu subordinacije, o načelu hijerarhije, dakle u ovoj državi itd. jel'. No, Vaše je pravo reći tako kako želite reći. Malo reakcija kao diskusija. Otvaram raspravu. Tko želi dalje riječ? Doktor Ivanić. Izvolite. 35
Ono što je bitno jeste da u cijeloj BiH mora postojati fiskalizacija, a o metodama kako doći do toga su naravno različite. Ali nema efekta nikakva fiskalizacija ako ona ne bude primijenjena na nivou cijele BiH.
Tako je.
Da li će to donijeti entiteti i imati usklađene ili će donijeti BiH, to je pitanje više za pravne procedure, ali besmislena je fiskalizacija u jednom entitetu koje nema u drugom entitetu. I ovaj parlament, ako ništa drugo ne može, onda mora barem takav politički stav da zauzme da je nužna fiskalizacija, jer sve druge zemlje u okruženju to imaju, i da to mora postojati na cijelom prostoru BiH. Kako? To treba zaista vidjeti i vidjeti gdje je pravni osnov. Slažem se sa gospođom Majkić da nešto što je urađeno u RS-u sad ne treba komplikovati zato što nije bilo urađeno na drugoj strani. To ja mogu razumjeti. Ali nisam zato da se ova tema potpuno odbaci, da se barem u prvom čitanju o tome ne govori. Ne vidim razlog. Nećemo ništa napaviti ne bude li fiskalizacija na cijelom prostoru BiH, odnosno, da budem ja vrlo iskren, entitet koji će napraviti fiskalizaciju, u konkretnom slučaju RS će sada više doprinositi ako stvarno obuhvati više prihoda nego što se priča da će obuhvatiti, iako ja u to sumnjam kako je urađeno, ispalo bi da ona više doprinosi BiH institucijama nego onaj entitet koji nije. Ispalo bi da mi fiskalizaciju vršimo i dvije trećine novca ide za BiH sa ukupnog računa, znači onaj ko više doprinosi, pod navodnicima, samo teorijski razmatram, ne tvrdim da je tako i ispade da mi vršimo fiskalizaciju da bi samo jedna trećina ostala u RS-u, a dvije trećine išle na drugu stranu. Ali nema veze. Nije bitno, sad da ne ulazim u tu političku stvar. Mislim da možemo postići saglasnost da je fiskalizacija nužna na nivou cijele BiH, da tek tada može imati prave efekte i da se na tome nešto treba uraditi. To je moje duboko, duboko uvjerenje. Ja prihvatam ovo da se ne mora komplikovati život kad je na jednom dijelu urađeno, ali mislim da treba uraditi i na drugom. Je li to donošenje zakona, je li to rasprava barem o principima, pa da onda vidimo šta je tu neusklađeno, ali nisam zato da se zakon odmah obori i da se spriječi bilo kakva rasprava o ovoj temi i u institucijama BiH, tim prije što je Uprava za indirektno oporezivanje u nadležnosti, a fiskalne kase najviše doprinose indirektnim porezima.
Prije toga se javio – hvala lijepo, doktore Ivaniću – javio se Koprivica, pa se javio Šaraba. Ne, ne, onda nije Šaraba, onda je gospodin Adem Ibrahimpašić. Koprivica, pa Adem Ibrahimpašić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Moja diskusija je kratka. Mislim da 'Zakon o fiskalnim kasama' ne može biti usvojen na nivou BiH, jer je regulisanje i uređivanje unutrašnjeg prometa roba i usluga kao i registrovanje 36 prometa roba i usluga koji se uređuju ovim zakonom isključivo ustavna nadležnost entiteta RS-a i Federacije BiH i Brčko Distrikta. Stoga mislim da onaj stav koji smo maločas čuli i od gospodina Ivanića i od gospođe Majkić je sasvim na mjestu. Narodna skupština RS-a, po meni, tu nadležnost nije prenijela na institucije BiH, te stoga mi ne možemo i nećemo glasati za ovaj prijedlog. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Ibrahimpašić. Izvolite.
Ja bih apsolutno podržao ovu diskusiju gospodina Ivanića. Mi smo jedan ekonomski prostor. Hoćemo li mi to ili nećemo, o tome priče nema. Dakle, ja jesam zato da mi ovo pustimo u prvom čitanju, a ... ako taj zakon bude insistirao promjenu našeg zakona, ja ću razumjeti ako vi kažete mi to nećemo usvojiti u drugom čitanju. Ali da nam to treba, treba nam na nivou države, jer imamo jednu kesu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Tko želi dalje riječ? Gospođa Alma Čolo. Izvolite.
Pa, ja se ne bih složila sa gospodinom Koprivicom da je pitanje prometa roba i kapitala u isključivoj nadležnosti entiteta. Pogledajte član I tačka 4. Ustava BiH: BiH i entiteti su odgovorni da uspostave neometan promet roba, kapitala, novca na cijelom području BiH. Znači, to je ona nadležnost koju smo mi zajedno sa entitetima dužni da osiguramo. Pitanje ubiranja prihoda na nivou države, pitanje indirektnih poreza je u nadležnosti države BiH. I ovo što je gospodin Mladen Ivanić govorio, uvažavam njegovo znanje iz ove oblasti, a pitanje fiskalizacije je potrebno regulirati na nivou države BiH, jer se na taj način osigurava bolji priliv sredstava od indirektnih poreza, što je u nadležnosti države BiH, bolja kontrola tih sredstava i, naravno, bolji uvid u to koliko je sredstava BiH ostvarila po osnovu indirektnih poreza jer ukoliko nemamo ovaj zakon na državnom nivou, nećemo moći efikasno i mislim da nismo u situaciji da efikasno ubiremo indirektne poreze na cijelom prostoru BiH, da ubiremo sve one prihode koji se osvaruju na cijeloj teritoriji zemlje i zato mislim da je bespredmetno osporavanje nadležnosti od strane delegata iz RS-a i da je ovo nadležnost države BiH.
[[mikrofon nije uključen]] 37
Je li replika u pitanju?
Nije replika. Mogu da kažem još jednu rečenicu ...
Izvolite. Gospođa Majkić, replika.
U zadnje vrijeme postaje zaista sve češći problem: sve što se na nivou Federacije ne uradi, to se prenosi na državni nivo. Dakle, niko nije sprečavao Federaciju da uradi ni jedan od ovih zakona o kojima mi govorimo, koji se donose na državnom nivou. Ali ne možete da osporite pravo da mi uradimo nešto što mislimo da treba da uradimo. Pričamo toliko vremena o procentima koji entiteti imaju učešće u indirektnim porezima. I znamo da je to konstantno sporno. Sad ćemo tačno vidjeti koliki je taj procenat. Eto RS-u je stalo da to što prije utvrdi. Federaciji nije. Ona čeka da to bude na državnom nivou. Apsolutno nepotrebno, jer Vlada Federacije je mogla odavno donijeti i danas da uopšte ne pričamo o ovome. Dakle, činjenica je da sve što Vlada Federacije ne uradi prenese se na državni nivo. I mi ne prihvatamo takav način. Dakle, to su argumenti gdje pokušavam da vam objasnimo šta su argumenti zbog koga mi zakon ne možemo podržati.
Hvala lijepa gospođi Majkić. Želi li još netko riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona u prvom čitanju. Tko je „za“ Prijedlog zakona u prvom čitanju? Tko je „protiv“? Troje. Nismo dobili entitetsku podršku. Ne možemo to usuglasiti, nema gospodina Tihića.
/nije uključen mikrofon/
Molim?
Idemo usaglašavati.
Gospodin Tihić je u zgradi ili nije? ___________(?) 38 [[mikrofon nije uključen]] Molim? ___________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Hvala lijepa. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Povjerenstvo je podržalo na 33. sjednici od 10. 3. 2009. godine. Povjerenstvo podržava načela ovoga zakona i upućuje ga u parlamentarnu proceduru. Mislim da se kada je riječ o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH jasno je, znači zakoni koji se koriste i po kojima se radi, koji jesu u funkciji kao što je ovaj jeste u funkciji, moraju doživljavati transformacije, izmjene i dopune. I evo, ovo je dokaz da funkcionira i Ministarstvo obrane. I zato vas pozivam da podržimo ovaj zakon, odnosno izmjene i dopune ovoga zakona.
Hvala lijepa. 39 Tko želi riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH. Tko je „za“? Jednoglasno. Dakle, dobili smo ovaj. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ispričavam se, bolje da se niste javljali. Dakle, s jednim glasom „protiv“ prihvatili smo ovaj zakon, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH, u prvom čitanju. Idemo na točku 18. Ad. 18. Prijedlog zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku BiH (prvo čitanje) – predlagatelji: zastupnici Branko Zrno i Slobodan Šaraba
Riječ je o Prijedlogu zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku BiH, prvo čitanje, predlagatelji smo kolega Slobodan Šaraba i ja. Ja ću vam samo prevesti naslov ovoga zakona, riječ je o zakonu o ombudsmanu za vojna pitanja. To je suština ovoga zakona. Ono što poznaju moderne evropske vojske, što pomalo postaje praksa u svim vojskama u svijetu, jeste uvođenje, jednostavno, parlamentarne institucije vojnoga ombudsmana koji će za svoj rad odgovarati Parlamentu, a istodobno bit će veza između Parlamenta i Ministarstva obrane, odnosno onog dijela Ministarstva obrane koji se bavi ovim poslovima, a to je inspekcijska služba u Ministarstvu obrane. Funkcija tog pojedinca, odnosno njegovog kabineta neće biti ograničena ničim, znači imat će apsolutnu samostalnost u svome radu, a za svoj rad isključivo će odgovarati Parlamentarnoj skupštini BiH. Ja vas pozivam da u prvom čitanju podržite ovaj zakon, a sve što vam se čini da u njemu nije dobro, isto tako, vas molim i pozivam da amandmanima popravimo ovaj zakon za drugo čitanje. Hvala lijepa. 40
Hvala lijepa. Ima li potrebu drugi predlagatelj? Gospodin Šaraba, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dakle, reći ću nekoliko rečenica o ovome zakonu, budući da sam jedan od predlagača. Ideja da dobijemo ovaj zakona i ideja da se uđe u njegovu realizaciju nastala je prilikom posjete ... članova Zajedničke komisije institucijama odbrane i bezbjednosti Savezne Republike Njemačke i državnim institucijama te zemlje. Naime, prilikom našeg boravka ... upoznali smo se sa institucijom ombudsmena za vojna pitanja u toj zemlji i od tada je pokrenuta ideja i inicijativa da se u BiH dođe do jedne slične institucije, koja će omogućiti da se prava pripadnika nacionalnih manjina štite na jedan bolji i kvalitetniji način nego što se ostvaruju sada. Dakle, usvajanjem ovoga zakona će se omogućiti veći stepen zaštite prava pripadnika nacionalnih manjina. Pristup informacijama vezanim za Ministarstvo odbrane biće daleko brži i efikasniji. Inspekcijska kontrola i inspekcija jedinica Oružanih snaga BiH biće na jednom većem stepenu. Dakle, ova institucija je jedna novost i ja sam ubijeđen da će ona naći svoje mjesto pod suncem ovdje u BiH, a da će svojim kvalitetnim radom ove institucije omogućiti se veći, bolji, kvalitetniji i efikasniji stepen zaštite prava pripadnika Oružanih snaga. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, gospodine Šaraba. Tko želi dalje? Gospođa Čolo. Izvolite.
Ja bih željela da postavim predlagačima jedno pitanje: 'Da li to znači da mi formiramo jednu novu instituciju na nivou države koja će se baviti zaštitom ljudskih prava samo određenih kategorija stanovništva, a to su ... ... vojnici i kadeti u Oružanim snagama BiH?' Ja razumijem da jedna Njemačka, jedan Bundestag je formirao takvu instituciju, Njemačka je bogata zemlja i ima sredstava za to. Ali ja ne znam koliko je nama sad potrebno u ovoj situaciji pored Institucije ombudsmena koju smo formirali na nivou države BiH i svih problema koje imamo u objedinjavanju entitetskih institucija u državnu Instituciju ombudsmena, ja ne vidim problema da bi se na nivou Institucije ombudsmena BiH mogao imenovati jedan pomoćnik ombudsmena za vojna pitanja, koji bi bio zadužen samo za zaštitu ljudskih prava osoba koje su na službi u Oružanim snagama. Jer ovdje, kaže, kada su u pitanju finansijska sredstva, vi znate da po Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa je potrebno obrazložiti finansijska sredstva koja su neophodna za provođenje zakona – ovdje stoji da je to samo plaća ovog vojnog povjerenika. Ali to je samo u prvo vrijeme, jer kasnije će on uspostaviti samostalni Ured vojnog povjerenika. Mi ne znamo koliko će ljudi biti zaposleno u tom uredu i naravno to su sredstva koja će opteretiti Budžet BiH. A ovdje nije precizirano koliki je taj iznos sredstava i ja, vjerujte, sklonija sam prije za varijantu da pri Uredu ombudsmena BiH se formira vojni 41 povjerenik, pomoćnik ombudsmena. ... i dosadašnji ombudsmeni i entitetski su imali svoje pomoćnike za pojedine oblasti, da se formira pomoćnik ombudsmena za vojna pitanja, a da ne idemo na donošenje posebnog zakona da bismo uspostavili još jednu instituciju za zaštitu ljudskih prava. Mislim da u BiH imamo dovoljno takvih institucija. Hvala.
Hvala lijepa. Ovo je jedan novi koncept u odnosu na ono što je pred nama i što su predlagatelji ponudili. Tko će, je li ima potrebu netko od vas? Gospodine Šaraba, izvolite.
Evo, zahvaljujem. Dakle kratko, nastojaću da odgovorim dijelom na pitanje uvažene kolegice. Dakle, nadležnosti parlamentarnog vojnog povjerenika definisane su u članu 4. i ovo što ste rekli, uvažena gospođo Čolo, je samo jedan dio od onoga šta je nadležnost i čime će se baviti ova institucija. Činjenica da smo predvidjeli da to bude nova institucija jer ima za nju prostora, a to o čemu ste govorili je samo jedan segment iz djelatnosti i iz opisa onoga što će obavljati ova institucija, a to je definisano u članu 4. Dakle, ja ne sumnjam da smo ja i gospodin Zrno prilikom izrade ovoga teksta obuhvatili sve ono što treba da se obuhvati i vjerujem da ćemo kroz amandmansku fazu izvršiti odgovarajuće popravke i doći do jednog boljeg i kvalitetnijeg teksta. A, da ćemo sa ovom institucijom dobiti nešto novo i kvalitetnije u odnosu na postojeće stanje, u to ne sumnjam. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodin Zrno. Izvolite.
Ja nisam uvodno htio vas umarati sa puno detalja kada je riječ o ovome zakonu namjerno računajući, ovo je, zapravo, mi danas govorimo o principima ovoga zakona. Slobodan je nešto šire rekao. Alma, Vi ste u pravu, ovo jeste nova institucija, mi možemo naći formu kao što je želimo prisloniti ovom ombudsmanu koji imamo i mi sličnu formu u drugoj fazi možemo naći i kod nas u Parlamentu. Imamo odgovarajuća povjerenstva gdje možemo smjestiti Ured ili pojedinca koji će biti uistinu vojni ombudsman. A ja jednostavno ne sumnjam u potrebu uspostavljanja takve institucije pri Parlamentu BiH. Samo usput da vam kažem, ja sam prošli tjedan bio četiri dana u Berlinu na poziv njemačkog ombudsmana za vojna pitanja, gospodina Roda. Ne samo ja, bila je Međunarodna konferencija o vojnim povjerenicima na općoj razini, a napravljena je na jednoj strašnoj razini. Ono što sam tamo čuo, uvjerilo me je još više da smo u pravu, kad idemo sa ovim zakonom. 42 Mislim, moć je moć, njemački ured ima 150 uposlenih ljudi, naš će imati dva uposlena čovjeka. Ali je činjenica da vojnici zbog specifičnosti vlastitoga posla, iako na to apsolutno imaju pravo, vrlo rijetko, skoro nikada, imamo podatke i od ombudsmana BiH, četiri ili pet slučajeva gdje su se obraćali tom uredu o ugrožavanju njihovih prava. Ovdje se uistinu radi isključivo i jedino na zaštiti ljudskih, profesionalnih ili vojničkih prava. I problema ima. Jučer, kad sam to rekao na Ilidži, oni koji su bili u uniformi ili vezani uz vojsku to su apsolutno s odobravanjem učinili. Npr. Amerikanci idu sad u svaku svoju ... postrojbu, doslovno u svaku svoju, ne u zemlji nego u inozemstvu u svaku svoju postrojbu sa ovakvim povjerenikom. Znači, praksa jednostavno pokazuje, praksa čiji mi dio moramo biti, jer mi nemamo više onaj sustav regrutne i obvezne vojske, mi imamo 10 tisuća profesionalnih vojnika. A bojati sa za novac, ja nisam, mislim ovo što je i Slobodan rekao, mi u drugoj fazi, Alma, možemo ove stvari korigirati, prilagoditi, nismo nas dva toliko baš ni umni da stvorimo zakon.
Uključite se, gospodine Zrno.
Ali je bitno da on dobije prolaz u ovoj fazi. E, onda ga možemo svi ... ono što uporno i zagovaramo da nam ništa ne smije ostati, ako je dobilo potporu u ovom povjerenstvu, da mi ovdje rušimo principe, jer dajemo sami sebi mogućnost da, iako ja znam da vi nećete uslišiti ovaj zakon, ovaj prijedlog. Pa, je li tako? ___________(?) Nećemo. Hvala vam lijepa.
Gospodin Jović. Hvala, gospodine Zrno. Ispričavam se Joviću, prvo je tražio profesor Neimarlija.
Gospodine predsjedavjaući, kolege, gosti, dakle, mene je doista ovaj akt kad sam ga dobio i obavezao, između ostalog, i potpisima mojih kolega, koje cijenim i čiji prijedlog naravno maksimalno uvažavam. Ali, da budem iskren, doista sam bio pretečen ovim prijedlogom. Ne znam, naravno, da ima evo u Njemačkoj takva institucija, ali onako, gledajući je na prvi pogled, moj prvi doživljaj ovog akta kod mene je izazvao vrlo ozbiljne nedoumice. Pa evo, ja bih želio da predlagače upitam ... dio tih nedoumica je iskazala koleginica Čolo, dio je iskazao i uvaženi kolega Zrno kad je pomenuo da slična institucija u Americi, ako sam dobro razumio, funkcionira pri vojsci, ili, dobro, onda nisam razumio. 43
/nije uključen mikrofon/
Da, ali pri vojsci.
/nije uključen mikrofon/
Ko? A službenici su Kongresa?
/nije uključen mikrofon/
Evo zapravo, dvije smo makar otklonili dileme. Prije svega, zašto dakle specijalni ombudsmen za prava vojnika? Zašto ne specijalni ombudsmen onda i za prava rudara, prava sportista, prava studenata, prava bolesnika, ovako da budem direktan? Dakle, to je moja prva ozbiljna dilema: Da li je Parlament dakle taj, ili da li imamo pravo da mi izdvajamo određenu kategoriju za čija ćemo ljudska prava mi ekskluzivno da budemo zaduženi? To je, mislim da je to, mislim sasvim da ovo pitanje koje ... sam zadržao kao izraz prvog razumijevanja i prvog susreta s ovim aktom. A drugo je, što mi je opet zasmetalo, vjerovatno sam ja pretjerao s ovom prvom reakcijom. Podsjetio bih kolege iz ove Zajedničke komisije za nadzor nad sigurnosno- obavještajnim agencijama ili agencijom na jedan previd koji je izražavao jedno stanje svijesti kod nas, po kojemu se naša komisija zvala svojedobno ... Zajednička sigurnosno-obavještajna komisija za nadzor itd., pa je i njezin naslov upućivao na to da se mi zapravo bavimo sigusnosno-obavještajnim radom. I naziv ove institucije upućuje na to da se Parlament bavi ... vojnim, oprostite, pitanjima. Dakle, ne razumijem, volio bih evo da mi se razjasni zašto ekskluzivno nisu ovo, kao što sam čuo, nije mi dovoljna argumentacija da bih prihvatio da je Parlament dužan zapravo da možemo izdvojiti dakle vojnike i oficire, je li, i brinuti se za njihova povrijeđena ili ugrožena ljudska prava ekskluzivno. Dakle, da njih ekskluzivno izdvajamo, s jedne strane, i, s druge strane, ako već to treba da se radi, da li je postojao neki drugi način koji bi zapravo eliminirao ovu mogućnost da faktički ispadne da se Parlament bavi vojnim poslom, znate. Hvala.
Hvala lijepa, gospodine Neimarlija. Profesore Zrno, izvolite odgovoriti profesoru Neimarliji. 44
Pa, ne znam u kojem smijeru bih ja kolegi Hilmi odgovarao. Mislim, nisu apsolutno čudne rakcije ljudi. Kada govorimo o posebnoj kategoriji, Oružane snage BiH jesu posebna kategorija, najprije po broju pripadnika, 10 tisuća ljudi, plus po zakonu još 5 tzv. Aktivne rezerve. Znači po tom, po tom segmentu. Po drugom segmentu to je institucija koja je isključivo u nadležnosti države BiH. I to je jedan od razloga ... zašto smo se mi sa ove razine odlučili na prijedlog ovoga zakona. I treće, jednostavno praćenje trendova, ono što se dešava u suvremenim armijama. Jer ne bi ova djelatnost, molim vas, sljedeća konferencija članica te iste konferencije koje imaju vojnog ombudsmena bit će isključivo posvećena problemu ljudskih prava u jednom graničnom prostoru ili graničnom području koje pretpostavlja PTSP. I kažu da je to apsolutno, samo taj jedan jedini razlog dovoljan i opravdan i ružno je kazati kapitalan, da je dovoljno za utvrđivanje vojnoga povjerenika pri svakoj ... postojećoj, naravno, ovoga tipa, profesionalnoj armiji. Mislim, to su razlozi. I drugo, vojnički problemi su ipak, čuo sam to vrlo dobro, veoma, veoma specifični. Veoma, veoma specifični i zatvoreni. I drugo, vi ste tamo, Hilmo, odnosno kolega Hilmo, u zakonu dobro stoji da ovaj ombudsman najprije surađuje ... on je zapravo ispovjedaonica, u suštini, kojoj dolazi vojnik koji ne može otići nekakvom tamo generalu, koji je na čelu nekakvoga tima, jeste nekakvoga tima, koji mi zovemo, kako se službeno zove, nekakvim ... IVO
nije uključen mikrofon
Jeste. Znači, on dolazi tu. Postoji, uspostavlja se apsolutna veza sa postojećim ombudsmanima i sa odgovarajućim uredom u Ministarstvu. Njegova nadležnost, redovite postupke isključivo vodi Ministarstvo. Nezadovoljstvo svoje on iskazuje neprihvaćanjem određenih postupaka ili pravnih lijekova i može samostalno nastaviti raditi na određenom predmetu. U suštini, to je jednostavno osoba koja je uvijek na dispoziciji svakom pripadniku Oružanih snaga. Ne znači samo vojniku, to isto znači i generalu. Mi nažalost nemamo, nemamo uopće instituta koji se time na demokratski, parlamentaran način bavi u ovoj zemlji, ja ne znam.
Hvala lijepa. Dakle, još jedan predlagatelj gospodin Šaraba, pa onda Ivo Miro Jović.
Pa evo, kratko. Jedan od razloga koji je prilikom izrade ovoga zakona u jednom dijelu rukovodio mene što je reformom policije predviđeno da postoji Odbor za žalbe kao jedno profesionalno tijelo koje će se baviti samo žalbama, Odbor za žalbe policijskih službenika. 45 Dakle, ako na jednoj strani imamo taj jedan odbor kao profesionalno tijelo, onda na drugoj strani imamo jednog vojnog povjerenika koji će razmatrati eventualne žalbe i status 10 hiljada pripadnika Oružanih snaga u odnosu na 3 hiljade pripadnika policijskih službenika. Dakle, vodili smo računa da pokušamo da negdje napravimo tu ravnotežu, a vjerujem, ... opet kažem, kroz amandmansku fazu da ćemo uspjeti da napravimo odgovarajuće popravke i da zakon dovedemo u puni kapacitet, mada mislim da smo i ovim rješenjem uspjeli da napravimo jedan značajan pomak naprijed. Hvala.
Gospodin Jović, pa onda gospodin Rančić.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite, gospodine Rančiću.
... kolege Šarabe koji upoređuje Odbor za žalbe policijskih službenika sa Institucijom ombudsmena. Dakle, to dvoje nije ni blizu isto, ni približno, apsolutno. Odbor za žalbe policijskih službenika je drugostepeni organ za rješavanje statusnih pitanja policijskih službenika nakon što neko ko je nadležan u prvom stepenu riješi, a službenik misli da je oštećeno njegovo pravo, pa onda on upućuje svoju proceduru prema drugostepenom organu koji o tome rješava. I ako može samo kratko rečenicu dvije da se ne javljam ponovo, predsjedavajući. Dakle?
Ako Vam dopusti gospodin Jović.
Mogu li, kolega? Hvala lijepo. Evo, kad sam se već javio, zakon je, poštovane kolege govore o visokim ciljevima i to, ali zakon je jako loše napisan. Jako je, i bojim se da će ovakav zakon moći postići to šta želite, šta želimo. Dakle, evo npr. govori se da je ovo parlamentarni povjerenik i piše u članu 13. da će ga Parlament postaviti na odgovarajuće prijedloge. Ali pogledajte član 13. koji kaže da će prvo imenovanje izvršiti Zajednička komisija, ne Parlament. E sad, je li to vojni povjerenik Parlamenta ili je to vojni povjerenik Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost? Pa onda govori o dva mandata po pet godina, pa onda opet u članu 13. da je ovaj prvi mandat do 30. juna 2012. Jesu li to ove dvije, dvije ili tri, ili dvije i po godine i plus još ovih dva mandata po pet godina? 46 Pa onda u članu 10. o uslovima za izbore jako neprecizno, nepotpuno i loše su propisani uslovi za ispunjavanje ovog posla. Ako je uslov koji neko mora da ispuni da bi se bavio ovim poslom,
Mi o načelim raspravljamo, ne o pojedinostima.
Da, da, ali načelno, dakle definisanje ovih uslova je loše i to ide na način da kaže 'pored općih uslova', pa onda definiše šta ne može, valjda je logično da se kaže: pored općih uslova, posebni uslovi su to, to, to, a u sljedećem stavu onda ili u sljedećem članu ono šta neko ne bi mogao raditi. I u članu 12. definisanje plate i naknade. Nije li ovo mjesto u Zakonu o platama svih zaposlenih u institucijama BiH? Evo toliko, hvala.
Hvala lijepa. Prešli smo u pojedinosti. Izvolite, gospodine Joviću. IVO MIRO
: Tako malo teksta, toliko puno rečenog. Mi danas raspravljamo u prvom čitanju o ovom zakonu i nije dobro da ulazimo u unutarnja rješenja. Ja odmah moram reći da sam jako ugodno iznenađen prijedlogom ovakvog zakona, koji ću podržati, a u amandmanskoj fazi vjerojatno ću i ja imati primjedbi i djelovati da ovaj zakon bude što kvalitetniji. Koji su razlozi moje podrške? Prvo što Parlament BiH, kao i u drugim civiliziranim zemljama i razvijene demokracije, ima pravo i obvezu biti, u neku ruku, kontrolor ili civilni kontrolor Oružanih snaga. S druge pak strane, zasigurno, kad se govori o vojnoj službi, onda to nema ni sa čime da se može usporediti. Vojnik je do 35 godina života angažiran u Oružanim snagama, vojnik je jedini koji nosi pušku i gdje ... njegov život znači ovisi od uporabe oružja. On također po specifičnosti idi vani, mi smo zemlja koja smo na pragu ulaska u NATO pakt pa, prema tome, i ono što nas obvezivat će pripadnost alijansi, vojnoj alijansi, znači, naši ljudi će biti izloženi u raznim situacijama različitim mogućnostima kršenja njihovih prava. On postaje uposlenikom ugovora u kojemu mu već stoji unaprijed do 35 godina života, jer je to standard NATO-a. ... prolazeći kroz vršenje te službe, izložen je raznim znači ovim utjecajima, gdje je također moguće da njegova prava budu narušena i mislim da je ovo jedan od načina kako tim ljudima pomoći u situacijama kad se krše njihova prava, bilo iz radnog odnosa, bilo iz nekog drugog segmenta. I ono što je ključno, mi smo se opredijelili biti zemljom članicom NATO saveza, 85% smo ispunili obveza na tom putu. Ako je ovo, a jeste, što čine zemlje članice, onda sam zato da što je moguće prije, pa i u malim segmentima, postanemo to što oni rade da i mi uradimo. 47
Hvala lijepa. Želi još netko riječ? Gospodin Zrno. Izvolite.
Da, nije replika nego usput da ne bude zabuna ovo što je Jović zadnje rekao. Ovo nije nikakav uvjet za naše, hajde, naš dalji NATO put. Samo, Hazime, čudi me pa sad pričaš ovo što pričaš. Ti si član Komsije, bio si na Komisiji, mogao si direktno utjecati na ispravke koje si sada ulazeći u suštinu zakona naveo. To si mogao odraditi prije. Ali danas je riječ o načelima. Molim vas, ja mislim da nema smisla čak više raspravljati o ovom zakonu. Izjasnimo se pa to je to.
Ja vas predlagatelje molim da budete vi strpljivi i da strpljivo saslušate i ono što drugi misle o ovom vašem prijedlogu i bez ikakve ljutnje za različita gledanja kad je riječ o načelima. Mi govorimo o načelima i neophodnosti donošenja ovoga zakona, to je naša priča. Ne ulazimo u pojedinosti. Izvolite, gospodine Joviću, i nemojte ... predsjedavajućeg Komisije. IVO MIRO
: Da, da, nisam spomenuo uvjet, nego da se ugledamo.
Dobro bi bilo pogledati stenogram, ali da ne ulazimo u tu raspravu, da ne ulazimo. Želi li još netko riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Prijedlog zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku u prvom čitanju. Tko je „za“? Tko je „protiv“? Dobili smo Prijedlog zakona u prvom čitanju. Dakle, „za“ je bilo devet, tri „protiv“, jedan „suzdržan“. Dobili smo ovaj zakon u prvom čitanju. A u drugom čitanju, imat ćemo sada u amandmanskoj fazi, ovoj komisijskoj fazi, mogućnosti djelovati po svim elementima, po svim člancima, a nema ih puno. Prelazimo na točku 19. Ad. 19. Prijedlog zakona o postupku sklapanja i provođenja međunarodnih ugovora (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeća ministara Zastupnički dom je prihvatio ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. 48 Gospođo Čolo, imate potrebu? Otvaram raspravu. Prijedlog zakona o postupku sklapanja i provođenja međunarodnih ugovora. Profesor Ivanić. Izvolite.
Nesporno je da postoji ustavna osnova za donošenje ovog zakona, ali mislim da bi trebalo dobro obratiti pažnju na sami sadržaj. Podsjetiću vas da je članom ovdje predviđeno, i govorim to zbog opet ustavnog osnova, predviđeno je da se metodologija zaključivanja ugovora u cjelini primjenjuje i na međunarodne ugovore kojima se definišu kreditne i druge finansijske obaveze. Mi smo do sada imali praksu da su to ratifikovale i entitetske skupštine, odnosno da su učestvovale u tom procesu. Ovim nacrtom zakona to je potpuno zanemareno. Zato me interesuje stav, posebno, mislim, kolega iz vladajuće strukture, iz SNSD-a, da li oni stoje iza ovakvog konceptualnog dijela? I ja mislim da nije loše da ta procedura bude pojednostavljena, ona je jako dugo trajala, posebno za ove međunarodne finansijske obaveze. Ali suština je da tu se zadužuju entiteti, entiteti vraćaju taj novac za projekte koji su uglavnom definisani entitetima. Pogledajte sve projekte Svjetske banke pa ćete vidjeti da je to tako. Jedan mali dio je ono što finansira, vraća BiH iz svojih vlastitih prihoda koje ima, iz svog budžeta, ali najveći dio toga je entitetske obaveze i entitetsko plaćanje: da li za taj dio ugovora ima osnove da ostane uključena ili ne, za ostale ugovore mislim da ne moraju biti ratifikacije, da treba da idu normalnom procedurom i da je zakon predvidio određeno pojednostavljenje, koje uopšte nije loše s obzirom na moju praksu koju sam imao dok sam bio ministar i ... I drugo što ja moram reći je: ja mislim da se posebna pažnja treba posvetiti pitanju čuvanja međunarodnih ugovora. Katastrofa je u Ministarstvu inostranih poslova, posebno iz ranijih perioda da nekih ključnih ugovora, sporazuma, konvencija – nema, nema, ne postoje. Ja ne mogu da nabrojim tačno ali znam nekoliko krupnih ključnih ne postoje u periodu sve do '97., '98. i mislim da ovim zakonom to pitanje se mora riješiti, ali baš zakonom, da se zakonom mora obavezati nadležne institucije, ako ništa drugo, zemlje su potpisnice, da pokušamo natjerati nas da tražimo od njih. Jer neozbiljna je zemlja koja nema ugovore ... pristupila međunarodnoj konvenciji, kojima je pristupila, ja vas uvjeravam da ih ima na desetine takvih koje mi u suštini nigdje nemamo, jedan od članova ovdje to ... predviđa. Dakle, predlažem da se usvoji i molim zaista kolege posebno da provjere da li finansijski oblik i ugovori kojima se preuzimaju finansijska zaduženja treba da budu ratifikovani bez učešća parlamenata entiteta. Ja mislim da to ne treba, ali evo.
Hvala lijepa, gospodine Ivaniću. Gospođa Majkić. 49
Mislim da su sve dobre preporuke poželjne, ali posebno kad dolaze od ljudi koji su radili u određenim ministarstvima kao što ste Vi, gospodine Ivaniću, i vjerujem da sve ono što ste uočili u to vrijeme da nije dobro da, vjerovatno, ni danas nije dobro. I mi danas usvajamo ovaj zakon u prvom čitanju, ne sporeći da sve ono što mislite da nije dobro, a imate konkretno iskustvo za razliku od nas ostalih, da ćete to uobličiti u kompletnu formu amandmana i da ćemo tako ispraviti greške ... ako postoje. Mi danas govorimo o usvajanju. Ovaj zakon je napravljen ovako u odnosu na zakon kakav smo imali. Dakle, mi, Parlamentarna skupština donosi saglasnost na ratifikacije, pri tom nema nikakve mogućnosti da utiče na bilo šta. Mi stalno ... moramo biti saglasni i do sada, ne sjećam se, jedan, mislim, zakon da nismo, jedan sporazum da nismo ratifikovali. Dakle, predlažem da svi oni koji imaju dobro iskustvo, jer to su ipak stvari koje su vezane za uzak krug ljudi i poznavanje zaista uskog kruga ljudi, da iskoristite vašu mogućnost i da sve to dobro ugradimo u ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa, gospođo Majkić. Gospodin Šaraba. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dakle, evo tragom ove diskusije gospođe Majkić, u više navrata do sada bio sam u situaciji, kad se raspravljalo o zaključivanju međunarodnih ugovora na Komisiji, da smo mi članovi Komisije imali određene sugestije ili primjedbe na tekst međunarodnog ugovora. Navešću samo jedan slučaj, primjer zaključenja međunarodnog ugovora između BiH i Evropske banke po pitanju odobravanju sredstava za sliv Neretve i Trebišnjice, prije nekih mjesec dana, kada smo imali određene značajne primjedbe. I čini mi se da bi bilo dobro, a ta diskusija se jednom razvila i na Komisiji: da u postupku zaključivanja međunarodnih ugovora bude jedna međufaza ... kada bi međunarodni ugovor koji se usvaja došao ovdje u Parlamentarnu skupštinu radi dobivanja prethodne saglasnosti. Dakle, to iznosim samo kao određenu dilemu i kao pitanje o kome treba razmisliti sa jednim mojim mišljenjem da bi u tom slučaju, ukoliko bi se prihvatila takva ideja, taj međunarodni ugovor u BiH u Parlamentu BiH bio kratko vrijeme i razmatrao se .../mikrofon isključen/...
Uključite se, molim.
Dakle, mi parlamentarci bi bili u situaciji da u tom slučaju damo određene sugestije i primjedbe na međunarodni ugovor koji se zaključuje. Dakle, u tom pravcu iznosim dilemu i nastojaću ... a koju prihvatam ja lično i smatram da bi bilo dobro da se međunarodni ugovor u određenom trenutku nađe ovdje u Parlamentu radi 50 dobivanja prethodne saglasnosti, i u tom pravcu nastojaću da amandmanski djelujem na ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, gospodine Šaraba. Želi još netko riječ? Zaključujem raspravu. Molim vas da se izjasnimo o prijedlogu ovog zakona u prvom čitanju. Tko je „za“? Ima li neko „protiv“? Nema. Konstatiram da smo jednoglasno onda prihvatili Prijedlog zakona, uz Mišljenje Povjerenstva za vanjsku trgovinu, politiku, carine, promet i veze. Imamo i prijedlog jednog zaključka. Pročitali ste taj zaključak ili ga trebam pročitati. Pročitat ću, niste ga pročitali. Zaključak glasi: 'Budući da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH još nije okončao proceduru usvajanja Prijedloga zakona o postupku sklapanja i provođenja međunarodnih ugovora, produljuje se amandmanska faza za ovaj prijedlog zakona do 48 sati prije održavanja sjednice Povjerenstva na kojoj će biti razmatran.' Dakle, naše povjerenstvo predlaže da mi prihvatimo identičan zaključak. Tko je „za“ prijedlog ovog zaključka? Netko „protiv“? „Suzdržan“? Prihvatili smo jednoglasno i prijedlog ovog zaključka i ovaj prijedlog zakona, u prvom čitanju. Prelazimo na točku 20., to je: Ad. 20. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa roba i usluga od strateške važnosti za sigurnost BiH (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara Zastupnički dom je prihvatio ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Ima li potrebe predsjedatelj Povjerenstva? Nema. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje prijedlog ovog zakona u prvom čitanju. Tko je „za“? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju pod točkom 20. dnevnog reda. Točka 21. je: 51 Ad. 21. Godišnje izvješće Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2008.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Kao član Komisije prisustvovao sam raspravi o ovom materijalu ove naše komisije, o prvoj informaciji, izvještaju. Ja ću se zadržati na dijelu teksta ove informacije jer za mene je jedan dio teksta ovdje posebno interesantan jer mi otvara jednu dilemu i za mene je to jedno otvoreno pitanje na koje još uvijek nismo dobili odgovor i ne znam da li ćemo dobiti odgovor. Inače, problem državljanstva mi znamo da je dugo vremena otvoreno pitanje u ovoj državi. Mi smo imali prilike, kada je u pitanju rad ove komisije, da nekoliko puta dobijamo izvještaj o njihovom radu. I u sve i jednom izvještaju do sada koje smo imali prilike da vidimo, pa i u ovom, konstatovani su, ponekad manje, nekad više, određeni propusti u radu određenih institucija kada je u pitanju znači dodjeljivanje i davanje državljanstva BiH. I, da skratim, evo zadržaću se ponovo i ovdje, mislim, da je jedan dio teksta na Komisiji komentarisala gospođa Alma, rad DKP u Študgartu, a ja sam komentarisao i ovdje ću, evo, ja spominjem taj dio teksta, i za mene je to jedno otvoreno pitanje i jedan veliki propust na koga nemamo odgovor. I, drugi dio teksta, koji je za mene na istoj ovoj strani interesantan kada je u pitanju dodjeljivanje državljanstava licima sa područja bivše SFRJ, ovdje se spominje jedna cifra, za mene interesantna, 20.000 lica kojima je državljanstvo BiH dodijeljeno naturalizacijom, a članom 41. Zakona o državljanstvu BiH predviđeno je dalje, dalje, itd. Ja ovdje sam mogao iz ovog dijela da zaključim, i za mene je to sporno da mi ne znamo adrese ovih ljudi, gledajte, i ne znamo status ovih ljudi, gdje su ti ljudi itd. Ja sam bar razumio na takav način ovaj dio teksta. To je za mene jedno veliko i krupno pitanje na koje treba dati odgovor. Prema tome, znači ovo je za mene, ovo su za mene otvorena pitanja, uz ove konstatacije, za mene ovo nisu bezazlena pitanja, vrlo su ozbiljna, uzimajući u obzir određene obaveze BiH kada je u pitanju znači uvođenje reda u izdavanje državljanstava. Znamo iz kojih razloga, znamo zbog kojih potreba itd., da ne otvaram dalju raspravu. I, ja mislim da nadležne institucije bi morale dati odgovor na ovakva i slična pitanja, odnosno na ovakve propuste. Da li će sada, do sada nismo ili ja bar nisam vidio i možda sam zaboravio, ali mislim da nismo imali u bilo kojoj informaciji odgovor na ovakve ili slične propuste određenih ljudi koji su radili u određenim institucijama i po meni su ovo ozbiljni propusti. Ja očekujem da određene institucije reaguju na propuste, znači ljudi koji su radili na ovakvim pitanjima i na ovakvim poslovima. Hvala vam.
Hvala lijepa, gospodine Ljubičiću. Želi još netko riječ? Gospođa Čolo. Izvolite. 53
Pa, i ja bih se složila sa gospodinom Ljubičićem ali ja ne bih to nazvala propusti, jer mi smo iz zadnjeg izvještaja mogli vidjeti da su državljanstva davana u nekim našim DKP-ima u određenom periodu a da se u tim rješenjima, u preambuli tih rješenja pozivalo na propis koji je donesen tek poslije, i godinu dana nakon što je izdato i doneseno takvo rješenje. Znači, to nije propust, to je ozbiljna zloupotreba položaja osoba koje su donosile takva rješenja, tako da mislim da se radi o veoma krupnim, namjernim radnjama kojima je prouzrokovana šteta BiH i za koju neko treba da odgovara.
Hvala lijepa gospođi Čolo. Tko želi dalje riječ? Gospodin Jović. Izvolite. IVO MIRO
: Hvala lijepa. Pa, nije ovo već, ne znam hoću li točno reći, ali dvije godine, svakih šest mjeseci imamo ova izvješća i uvijek su predmet pozornosti i uvijek ta izvješća su dobijala prolaznu ocjenu nas koji smo to promatrali i donosili odluku o tome. Ali, i ovom zgodom želim neke stvari pojasniti i naglasiti. Prije svega, treba reći da je ovo jedan od teško nesređenih problema u ovoj zemlji. Radi se o desecima tisuća ljudi koji su na razne načine, a najčešće mimo zakonskog propisa, ostvarili pravo biti građani ove zemlje. Mi smo i danas imali jedno pitanje koje smo raspravili i sa velikim ohrabrenjem čuli izvjestitelja sa Povjerenstva kako sa uređivanjem putovnice BiH može očekivati da se vizni sustav u primjeni prema građanima BiH olakša ili čak i ukine. I ja nisam u tome optimista. Ključna stvar promatranja BiH u ovom dijelu i jeste ovo što smo i sada čuli od uvažene kolegice Čolo – nekoliko bitnih stvari. I danas, i u zemlji i u svijetu, nalazimo ljude sa dokumentima BiH koji nisu nigdje zavedeni u evidenciji, a oni ih koriste. Ja ću i sada napomenuti najdrastičniji primjer: djevojka rođena '97., primljena u državljanstvo '94. ili kada su u pitanju naša diplomatsko-konzularna zastupstva u svijetu onda sa drugog kontinenta se faksira i rukopisno napisano ime i prezime, ime oca, bez drugih pokazatelja a uzvraća mu se poštom, poštom mu se uzvraća putovnica. Nikada nije vidio Europu, a ne da je vidio BiH. I, onda, ono što mi je jako zasmetalo, kada se ustvrde takve činjenice, onda u rubrici smo imali jedne zgode kod ovakvih izvješća, za gonjenje kazneno, kaže – zastario slučaj. Ja ne znam hoćemo li se i kada uozbiljiti i kazati da je ovo povjerenstvo uradilo enormno važan, velik, korektan i pošten posao. I, da je bogdo bilo suradnje institucija BiH koje su mogle biti i trebale biti suport ovom povjerenstvu, ono je moglo puno, puno više učiniti nego što jeste. Ali, i u ovakvim okolnostima u kojima je radilo ovo povjerenstvo, ja izričem osobnu veliku zahvalnost i ovako se bori za valjanost dokumenata, za rad institucija i ugled BiH u svijetu. U tome im ja čestitam i odajem punu podršku. 54 A, onda došlo ono čega smo se najmanje nadali, da ljudi koji su se sučelili sa ovako teškim problemom, sa nizom opstrukcija, da ti ljudi dožive da ono što po ugovoru imaju pravo ne bude im priznato od strane onog dijela rada institucija BiH a što Vijeće ministara ne prepozna i tim ljudima ne uzvrati, ne adekvatno nego simbolično naknadu za koju su oni radili. I evo, godinu dana se to vuče, tim ljudima to nije učinjeno. Izlazeći iz ovakvog stanja onda se pronašlo jedno, ja ne znam, ni po čemu opravdano rješenje da to bude pri jednom ministarstvu koje ni po jednom elementu nije osposobljeno raditi taj posao. I mi ćemo vjerovatno na ovim poslovima stagnirati još neko (i to ja vjerujem i godina) vrijeme a naši građani i dalje neće imati olakšavajuću okolnost kod viznog sustava. I drugo, što mi nećemo još dugi niz godina znati tko u BiH stvarno živi, i tko ima pravo, i tko nosi dokumenta BiH. Ovo što je Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava usvojilo zaključke, to je onaj minimum koji se u ovom trenutku mogao pružiti. Vjerovatno popis zaključaka je trebao biti puno duži ali i ovo je minimum koji trebamo, i ja bih želio kada bi mi to danas usvojili i dali punu podršku Povjerenstvu da ono radi svoj posao za šta je zaduženo, sve dok ne bude druga institucija osposobljena da preuzme te predmete i poslove koji su sigurno u tisućama primjeraka a sa druge strane da za to ne bude više upitno hoće li za taj rad dobiti sredstva ili ne.
Hvala lijepa, gospodine Joviću. Gospodin Koprivica. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ne bih ponavljao ono što smo već imali priliku čuti od prethodnih govornika. Evo, pred nama je jedno, kako reče gospodin Jović, od zaista neriješenih pitanja u BiH, jedno od pitanja koja su sigurno jedan od ključnih uslova za dolazak u poziciju da građani BiH i BiH kao država, kao cjelina, dobije status ili bezvizni režim o kome govorimo sa punim ustima. I, bojim se da za kratko vrijeme i ukoliko dođemo u poziciju da usvojimo određene zakonske projekte o kojima se juče govorilo ovdje u ovom parlamentu da li ćemo zbog ovih nekih drugih razloga, a jedan od tih je upravo i pitanje oko dvadeset i nešto hiljada građana, odnosno stranih državljana, koji imaju, ili nelegalno imaju državljanstvo BiH. Znači, pred nama je jedno zaista pitanje koje će sigurno imati jedan poseban značaj u budućnosti i kome ćemo morati, htjeli ili ne htjeli, radi većine građana BiH, dati jedan veći značaj i naći rješenje na koji način riješiti ova pitanja. Naravno, kao član Komisije ja sam imao priliku govoriti i diskutovati o svim ovim pitanjima i problemima. Prihvatam ono što je Komisija kao minimum na toj sjednici predložila i Parlamentu, odnosno, i jednom i drugom domu. Zaista jedan ogroman posao koji će Ministarstvo za civilna pitanja, kada preuzme ove nadležnosti od ove komisije, imati pred sobom. Mislim da svi moramo dati podršku i pomoć Ministarstvu da se ova pitanja konačno jednim ubrzanim tempom počnu rješavati. Ostalo nam je jedino neriješeno pitanje plaćanja članovima ove komisije. Mi smo imali dva puta ili tri, ja mislim, na sjednici Komisije ovo pitanje na dnevnom redu, i mislim da bi taj zaključak koji je bio i zaključak i ovog doma a i Predstavničkog doma – ispoštovati u smislu da 55 se naknada članovima Komisije koji su godinama radili ovaj posao isplati kako je to bilo predviđeno i odobreno. Stoga predlažem da nakon ove rasprave prihvatimo Izvještaj Komisije za ljudska prava i da zaista učinimo jedan veliki iskorak u smislu da pružimo svu podršku Ministarstvu civilnih pitanja koje će, u vremenu koje je pred nama, ovom pitanju zaista morati pridati maksimalan značaj i pažnju da bi se što prije došlo u poziciju da jednostavno imamo povjerenje i EU i svih stranih partnera kada je riječ o BiH i njenom državljanstvu, jer ne može imati državljanstvo onaj kome je ono nelegalno dodijeljeno. Stoga, znači, predlažem ove zaključke koje je Komisija ovdje predložila da prihvatimo u tekstu kako ...
Hvala lijepa. U točki 2. zaključaka se poziva na odluke jednog i drugog doma u odnosu na obveze koje nisu izvršene prema članovima koji su radili ovaj težak i dugotrajan posao. Želi još netko riječ? Zaključujem raspravu. Prvo ćemo se izjasniti o Izvješću a onda o zaključcima. Tko je „za“ prijedlog ovog izvješća? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili prijedlog izvješća. Molim vas sada da se izjasnimo i o zaključcima. Ima pet zaključaka u sastavu ovog izvješća. Tko je „za“ ove zaključke? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili i zaključke uz Izvješće o radu Državnog povjerenstva za reviziju odluka o naturalizaciji stranih državljana u BiH za navedeno razdoblje u Izvješću. Točka 24. Ad. 24. Izvješće o radu i Financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2008. godinu Zastupnički dom je prihvatio ovo izvješće. Ja otvaram raspravu. Tko želi riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Izvješće o radu i Financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za prošlu godinu. Tko je „za“? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili ovo izvješće pod točkom 24. našeg dnevnog reda. 56 25. je: Ad. 25. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za prošlu godinu
/nije uključen mikrofon/
Izvolite, gospodine Ibrahimpašiću.
Hoćeš ti? Evo, Alma će.
Predsjedavajući, s obzirom da je sastavni dio Izvještaja i Prijedlog zaključaka, ja ne znam sada na kojoj je ovo strani, piše strana 7., međutim to je negdje pri kraju ovog teksta koji ima četrdesetak strana, mi nećemo podržati ove zaključke kako je predložio Ured za razmatranje žalbi, jer se ovdje predlaže, u tački 2. 'da u cilju isplate naknade za prekovremeni rad 57 predsjedavajućim i članovima Ureda za razmatranje žalbi u periodu od 1. 3. 2007., to je znači godinu dana retroaktivno, pa do 30. 6. 2008. priznaje pravo na naknadu za svaku riješenu žalbu zaprimljenu do 19. 9. 2006. u iznosu od 150 KM za svaku pojedinačnu žalbu. I tu imaju neke alternative. Prema tome, mi se moramo izjasniti o ovim zaključcima jer ovdje ima i alternativa 1., alternativa 2., tako da mi nećemo podržati ove zaključke da neko u okviru svoje redovne aktivnosti naplaćuje 150 maraka po svakoj riješenoj žalbi, i to retroaktivno u periodu dužem od godinu dana.
Mi smo se, samo da objasnim, mi imamo, mi smo se izjasnili o Izvješću o radu Ureda za razmatranje žalbi, i to smo prihvatili. Mi smo dobili i Izvješće mjerodavnog povjerenstva koje nije predložilo nikakve zaključke. ___________(?) Jedan zaključak. Jedan zaključak, ispričavam se, jedan zaključak uz Izvještaj. Mogu li ga pročitati? Zaključak Povjerenstva, Mladene, o njemu govorim. Izvoli.
Ja mislim da se rješava stvar time što smo mi usvojili Izvještaj bez zaključaka koje su predložili iz Ureda. Za nas su samo obavezujući zaključci Komisije da se o njima izjasnimo. Dakle, da to bude jasna formulacija: usvojen Izvještaj, bez zaključaka.
Dakle, mi imamo jedan predloženi zaključak od mjerodavnog povjerenstva i jesmo li ga pročitali svi, ne treba ga čitati. Stavljam na izjašnjavanje prijedlog tog zaključka mjerodavnog povjerenstva koji je potpisala Dušanka Majkić. Tko je „za“? Branko, je li to zeleno ili je to? Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Prijedlog zaključka koji je uz Izvješće. 27. je: 58 Ad. 27. Izvješće o radu Pravobraniteljstva BiH za razdoblje od 1. 1. 2008. do 31. 12. 2008. godine Zastupnički dom je usvojio Izvješće. Ja otvaram raspravu. Znači da se slažemo, zaključujem raspravu. Ja stavljam na...
/nije uključen mikrofon/
Molim? Gospodine Rančić, kasno ste potegli. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Dakle, u vezi Izvještaja o radu Pravobranilaštva, podržat ćemo da se ili primi k znanju ili usvoji ovaj izvještaj, kao i stavove nadležne komisije, ali ono što želim osporiti u ovom izvještaju jeste programska orijentacija Pravobranilaštva, i to pod tačkom 3. na strani 17., kaže: 'Pravobranilaštvo BiH će se posebno angažovati na zaštiti imovine i imovinskih interesa BiH nakon donošenja Zakona o državnoj imovini, kojim ... će biti propisano koja imovina će biti vlasništvo BiH u cilju preduzimanja pravnih radnji, te nakon toga Pravobranilaštvo će preduzimati pravne radnje, tj. upisa prava svojine i prava posjeda u javne knjige, zemljišne knjige i katastar nekretnina, te ukoliko bude potrebno podnositi stvarno pravne tužbe u cilju zaštite iste.' Za mene je ovo apsolutno neprihvatljivo. Ovo mi liči na stav: kad se donese zakon, mi ćemo se brinuti o imovini i imovinskim interesima BiH i štitit ćemo ih jer je to naša nadležnost. Pa iz ovog proizilazi, kad se donese taj zakon i kad Bosna bude imala imovinu i imovinske interese, onda ćemo mi osnovati pravobranilaštvo. Ne, nije tako. BiH ima svoju imovinu, ima svoje interese, da to ne obrazlažemo, ima svoje Pravobranilaštvo i molim lijepo da štiti imovinu i imovinske interese BiH, a ne na način kad bude i ako bude, pa mi ćemo tek onda. A šta ćete raditi do tada? Naravno, štititi imovinu i imovinske interese BiH. Hvala.
Hvala lijepa. Profesor Ivanić, replika.
Pa ja mislim da je ovo bilo potpuno nepotrebno. Čak mislim da ovaj stav, što se mene tiče, prihvatam vaše i predlažem da se isključi. Razmislite šta ste napravili. Ako ste za to, 59 saglasan sam. Dakle, predlažem i molim i Pravobranilaštvo da povuče svoj zahtjev da se bavi pitanjem ovako kako je definisano.
Samo malo.
Možda sam pogrešno shvatio, ali mislim da je apsolutno bilo nepotrebno zato što Pravobranilaštvo radi posao koji je određen sudom, zahtjevom nadležnih institucija, daje svoja mišljenja i apsolutno nepotrebna je bilo priča o politizaciji. Čak ste ovdje otvorili sebi previše posla, po mom uvjerenju, a bio sam spreman da ih podržim. No, saglasan sam, evo, ako su ostali članovi Doma naroda da povučemo ovaj zaključak da se on izbriše, da usvojimo bez ovog njihovog prijedloga, saglasan sam.
Samo malo, oprostite. Izaći ćemo mi iz ove situacije, ne trebamo vatrit. Ne može Pravobraniteljstvo, mi smo u procesu raprave na našem domu, i sad ne može nitko povući ništa što je došlo u redovitoj proceduri i postala sastavnicom, dakle obvezne točke dnevnog reda. Dakle, to ne ide. Ovo što je problematizirao, ako mogu primijetiti, gospodin Rančić, je otklonjeno zaključkom Ustavnopravne komisije i imate u točki 2. Mogu li pročitati? Kaže: 'Povjerenstvo je usvojilo zaključak da Pravobraniteljstvo BiH naknadno', dakle to nema u Izvješću, 'dostavi posebno izvješće o imovini BiH koja se nalazi u inozemstvu, u kojem će biti navedene mjere koje je Pravobraniteljstvo poduzelo u cilju zaštite te imovine.' Ovdje se radi o imovini vani. No, dakle da otklonimo samo dileme, raspravljat ćemo o onome što nam je na stolu. Gospodin Adem Ibrahimpašić, pa gospođa Čolo.
Hvala, predsjedavajući. Ja sam ovo shvatio ovako, dakle Pravobranilaštvo je dužno da vodi računa o državnoj imovini bez obzira na to kako ćemo je podijeliti.
Upravo tako.
Tako sam ja to razumio.
Zato su osnovani. Oni štite interese države. 60 Izvolite, profesore Ivaniću, nećemo Vam oduzeti riječ.
Ma nepotrebna je ova priča. Sud određuje koga poziva kao stranu čije izjašnjenje očekuje. Ako zaista mislite da će Pravobranilaštvo BiH da se izjašnjava ako je, recimo, škola neka u RS-u oštećena, pa šta mislite? Ulazimo u temu zakona o imovini, nije pametno da ulazimo povodom ovog zakona. Ja stvarno mislim da nije pametno i da nema potrebe. I opet ne razumijem šta je prijedlog? Ako je prijedlog da se izbriše ovaj zaključak, ja sam saglasan. I da zaustavimo dalju raspravu, jer ćemo ući u prebacivanje bez potrebe.
Hvala lijepa. Samo malo, ne možemo preskakati. Je li to replika ili šta je to?
Evo, da to pojasnim, replika gospodinu Ivaniću.
Gospodin Rančić, replika.
Hvala lijepo. Dakle, poštovane kolegice i kolege, pročitajte stav (1) Programske orijentacije koji kaže: 'Pravobranilaštvo BiH će svoje angažovanje usmjeriti što stručnijoj, profesionalnoj, kvalitetnijoj i blagovremenoj pravnoj zaštiti imovine i imovinskih prava BiH, shodno odredbama Zakona o Pravobranilaštvu BiH i drugim pravnim propisima.' Ova stvar je u suprotnosti sa ovom trećom, bez treće prva, to je u skladu sa Zakonom o Pravobranilaštvu i molim lijepo.
Eto, ta ..., što se mene tiče, ja ću glasati za brisanje stava (3).
Mladene, javit ćemo se za riječ, pa onda, može? Dogovorili smo se. Gospođa Alma Čolo. Izvolite.
Evo, ne znam koliko ću pomoći, a čini mi se da se nismo razumjeli. Ja mislim da i sad Pravobranilaštvo radi na zaštiti interesa imovine BiH, jer vidimo iz broja predmeta koji su oni uradili i postupaka u kojima su učestvovali aktivno na sudovima u BiH da oni štite imovinu. Također, to smo vidjeli i iz Informacije koja je došla naknadno po zahtjevu Ustavnopravne komisije, a taj zaključak nam je sadržan u Izvještaju Ustavnopravne komisije. 61 Oni su dostavili Informaciju o imovini BiH u inostranstvu. I tu je slijed aktivnosti koje je Pravobranilaštvo u prethodnom periodu preduzelo na zaštiti te imovine. Možda mi nismo svi zadovoljni sa onim što je urađeno, ali pretpostavljam da nastavak tih aktivnosti slijedi, i to je trajni zadatak Pravobranilaštva tako da ja mislim da je možda, možda, ovaj stav (3) koji je ovdje predložen, možda, nije ni trebao da stoji, jer oni su slijedom onoga što se dešava na našoj političkoj sceni, a i slijedom zakona koji se priprema o zaštiti državne imovine, rekli da sve ono što nije uknjiženo na državu BiH, a bit će predmet tog zakona, oni će preduzeti aktivnosti da to uknjiže, jer ima puno imovine države BiH koja se vodi još uvijek na SR BiH, pa naravno da će taj transfer trebati uraditi, tako da mislim da moj kolega bi trebao odustati od ovoga što je predložio, ali eto ako insistira.
Hvala lijepa gospođi Čolo. Gospođa Majkić.
Molim vas samo kratko. Ja koliko vidim, ovo se zove Izvještaj o radu Pravobranilaštva za period 1. 1. 2008. do 31. 12. 2008., a zaključci su ... Dakle, prvo, ... apsolutno nepotrebno je iskomplikovao situaciju, izuzev zaključka koji kaže da se usvoji i izdvaja Izvještaj o radu Pravobranilaštva za 2008. Sve ovo je nepotrebno. Nepotrebno, ne pričamo o planu vaših budućih aktivnosti, nego govorimo o Izvještaju o radu za 2008. Dakle, ja mislim nepotrebno smo se uvukli u ovu polemiku sa vašim ovim zaključcima, vašom programskom orijentacijom, pa nije predmet današnje rasprave. Ovo je Izvještaj o radu Pravobranilaštva za 2008. i na tome se treba zaustaviti.
Hvala lijepa. Ima li još netko potrebu? Gospođa Dušanka je pročitala naslov materijala o kojem mi danas raspravljamo i tako smo ga uvrstili u dnevni red. Meni to nije bilo sporno niti jednog trenutka, ali hvala da ste nam to pojasnili. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Samo malo, jesam li ponukao još nekoga na raspravu? Profesor Neimarlija. Izvolite.
... [[nije uključen mikrofon]] 62
Uključite se, molim Vas.
... Ovdje je konstatirano, recimo, da pitanje razrješenja stvarnih prava na imovinu koju koriste institucije bez želje da ih kompliciram, zaista u skladu što je ukazala gospođa Majkić, ali da bi se otklonile dileme ... i koje ja evo imam, zamolio bih evo gospođu Miletić da objasni, ako je ovdje konstatirano ... poznato je da pitanja razgraničenja starih prava na imovinu koju koriste institucije BiH i njeni entiteti nisu na adekvatan način riješeni i da je Pravobranilaštvo bilo dužno da učestvuje i prije ovoga izvještaja, ranijih godina, u rješavanju svih, recimo, uzurpacija imovine BiH od strane entiteta. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja samo pitam, ja samo postavljam pitanje. [[zajednička diskusija]]
Samo malo, to je bilo pitanje. Molim vas, profesore Naimarlija, Vi ste uputili pitanje kome?
Miletić.
Pravobraniteljici Miletić. Molim Vas, gospođo pravobraniteljice, uzmite riječ. Odgovorite zastupniku, Vi ste to dužni, jer sjedite s nama.
Hvala, predsjedavajući. Poštovani predsjedavajući, cijenjeni delegati,
Molim vas, molim vas, izvolite, gospođo. Mladene, gospođa je uzela riječ. Izvolite. 63
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, cijenjeni delegati, ja, pošto sam dobila konkretno pitanje od uvaženog delegata, ja ću da odgovorim na ovo postavljeno pitanje. Pravobranilaštvo je osnovano zakonom, i to da zastupa interese i imovinu, imovinu i imovinske interese BiH. U tom cilju Pravobranilaštvo poduzima sve pravne radnje i štiti imovinu i imovinske interese BiH. Ovdje smo se fokusirali samo za zaštitu nekretnina. Pri tom niste vodili računa da Pravobranilaštvo zastupa i druge imovinske interese BiH i da je poduzelo pravne radnje i time zaštitilo budžet BiH ... u predmetima gdje je tužena bila BiH iz raznih pravnih osnova. Kad su u pitanju nekretnine, Pravobranilaštvo BiH je samoinicijativno, a to stoji i u zakonskoj odredbi člana 13. da poduzima pravne radnje u zaštiti te imovine. Pravobranilaštvo je konstituisano 2003. godine i od 2003. godine poduzima pravne radnje u zaštiti imovine BiH. Vi vrlo dobro znate da smo mi 2004. godine riješili imovinsko-pravne interese na kasarni Maršal Tito, da smo riješili pitanje imovine i zaštite njene imovine Doma pisaca, govorim konkretno na teritoriji BiH. Pa takođe riješili smo Univerzitet, Kampus Univerziteta Sarajevo, i još drugi niz radnji, ali ovdje nismo sve to naveli. Također smo poveli jedan spor o zaštiti imovine i imovinskih interesa između BiH, kao tužiteljice, protiv Federacije BiH, taj spor smo dobili. A da ne kažem, moja koleginica Alma je rekla, da smo mi dostavili Informaciju o zaštiti imovine koja se nalazi van teritorije BiH. Ta Informacija je razmatrana na Ustavnopravnoj komisiji. Razmatrana je i na Zastupničkom domu i usvojena je. Ali morate znati da Pravobranilaštvo nije organ koji vrši evidenciju, popis tih nekretnina. Mi u biti stvarno ne znamo šta ima, šta je imala SR BiH kao pravni ... BiH. Ja moram da to kažem. A to nije u nadležnosti Pravobranilaštva, nego drugih organa. I, za sve ono za šta imamo indicije da je bilo SR BiH ili BiH, mi poduzimamo pravne radnje radi vraćanja u posjed te imovine. Ali znate da imamo zakon koji je donio Visoki predstavnik kojim ... se zabranjuje raspolaganje državnom imovinom čiji je titular BiH. A pod tom zabranom, tim zakonom se zabranjuje ne samo prenos prava raspolaganja bez ... /mikrofon isključen/... Prema tome, Pravobranilaštvo sada u ovoj fazi ne može vršiti promjenu imena naziva u zemljišnim knjigama čiji je titular bila SR BiH. Ne možemo. Stavićemo ... na legitimacije, ili će se pak tražiti prekid postupka pred sudovima nadležnim kad pokrenemo tužbe radi predaje u posjed tih nekretnina.
Hvala Vam lijepa. Da otklonimo samo još jedan problem. Dakle, mi imamo u dnevnom redu Izvještaj o radu Pravobraniteljstva BiH. Neko je dobio još nekakav materijal koji se zove Informacija o stanju i statusu imovine države, poduzeća i građana BiH. Mi ne raspravljamo o tom materijalu. On nije mogao biti, to je moglo biti pridodato još što god hoćete. Ne raspravljamo o tome. I tu je Mladen u pravu. Točka dnevnog reda je potpuno jasna i taj materijal koji imamo uz Izvješće o radu Pravobraniteljstva – o njemu raspravljamo i o njemu ćemo se izjasniti. 64 Želi li još netko riječ? Zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje Izvješće o radu Pravobraniteljstva za razdoblje od 1. 1. do 31. 12. 2008. godine. O tome i o ničem više se ne izjašnjavamo vezano za ovu točku dnevnog reda. Tko je „za“ da prihvatimo Izvješće? Jednoglasno. „Protiv“ nema, „suzdržannih“ nema, jednoglasno. Eto vidite kako smo bez veze ušli u raspravu o nečemu što nije uopće u dnevnom redu. Zočka 28. je: Ad. 28. Izvješće Privremenog Zajedničkog povjerenstva za utvrđivanje stare devizne štednje građana BiH položene na račune domicilnih banaka i podružnica u BiH Zastupnički dom usvojio je Izvješće sa zaključcima predloženim u Izvješću i ispravkom koji je ovo povjerenstvo naknadno dostavilo. Ja molim, kako nema ovdje a bio je predviđen da po ovoj točki uzme riječ gospodin Rajić, molim gospođu Majkić da progovori par riječi prije nego uđemo u raspravu oko ove točke.
Prvo hoću da vas podsjetim da je ova komisija formirana na zahtjev Predstavničkog doma i da smo mi bili protiv toga, ali evo natjerali su nas da budemo članovi te komisije. Ta je komisija zaista imala mukotrpan i neprijatan rad pokušavajući da dobije više informacija nego što je to dobila komisija koja je u prethodnom sazivu takođe radila ovo. Mislim da sve dileme koje je ova komisija imala su iznesene u ovom jednom obimnom materijalu. Ono što bih ja htjela samo da se zadržimo, to je da se organizira i samo malo nakratko zadržimo na predloženim mjerama. Mislim da to ima smisla, jer Komisija ne može da vjeruje da podaci koje smo dobili su relevantni, a to nije dobro kad poslije, drugi put da se formira slična komisija, drugi put radi po različitim papirima u kontaktima sa različitim institucijama, ponovo smo konstatovali da mi ne možemo da tvrdimo da smo podatke koje smo dobili da su oni relevantni za donošenje meritornih zaključaka koji će pomoći u rješavanju ovog značajnog problema našeg društva. Dakle, ovdje imamo te predložene mjere i ja bih rekla ovih nekoliko zaključaka koji su bitni. Znači: 'Imajući u vidu da je veliki broj štediša u ratnom periodu ostao bez štednih knjižica, Parlamentarna skupština BiH nalaže svim institucijama koje raspolažu podacima o staroj deviznoj štednji da izdaju duplikate štednih knjižica ili druge pisane dokaze njenim vlasnicima, uključuje vrstu i iznos deviznih sredstava.' 65 Dakle, bilo je puno ljudi koji su promijenili prezime, ... različitih problema s kojima se susreću, oni ne mogu da izvrše verifikaciju jer nemaju odgovarajući dokument koji bi pokazali agencijama koje su vršile verifikaciju. 'Sve institucije u BiH koje raspolažu podacima o staroj deviznoj štednji dužne su da ih na zahtjev vlasnika stare devizne štednje i njihovih nasljednika stave na raspolaganje'. To je zaključak koji će teško biti ispuniti. Znamo dobro, znamo koliko su stare devizne štediše suočene sa problemom da kad odu u neku od banaka koje su privatizovane da one u stvari ne mogu da dobiju odgovor, jer kažu, izvinite, molim vas, sve obaveze po tom osnovu su prenesene u nadležnost ovih agencija koje to rade i mi s tim nemamo ništa. Dakle, i to je zaključak koji mislim da će se veoma teško ispuniti. 'Parlamentarna skupština nalaže svim institucijama BiH koje se bave po osnovu uloga stare devizne štednje u saradnji sa entitetskim ministarstvima finansija, Direkcijom za finansije Brčko Distrikta, poslovnim bankama i komisijama da odmah pristupe sravnjavanju stanja na računima stare devizne štednje sa vlasnicima i o njihovim posljedicama'. Vi znate da mi nemamo i koliki je mali stepen verifikacije stare devizne štednje. Kako ćemo se mi izvući iz toga i kako će se to biti prihvaćeno od stare devizne štednje. Vidite da su oni odmah poslali protestno pismo prije nego što smo mi konačno usvojili ovaj izvještaj. Za štediše koje nisu zadovoljne utvrđen je iznos njihove stare devizne štednje na ovaj način. Treba ostaviti mogućnost da mogu sudskim putem dokazivati stvarni iznos njihove stare devizne štednje. Dakle, ostaje im mučni i dugotrajni sudski procesi. Pod 2. 'Parlamentarna skupština poziva sve nadležne institucije BiH da u skladu sa važećim zakonima i presudom Ustavnog suda BiH izvrše emisiju hartija od vrijednosti kako bi se spriječila dalja diskriminacija građana po tom osnovu. Pitanje hartija od vrijednosti treba regulisati tako da budu prihvatljivi za štediše, što podrazumijeva utvrđeni rok dospijeća, garantovanu gotovinsku isplatu, kao i mogućnost korištenja drugih modaliteta isplate prije roka dospijeća, u skladu sa tržnim uslovima.' Isto tako je poznato da u RS već uveliko na tom poslu se radi, da su stare devizne štediše isplaćene dijelom u gotovini, dijelom su emitovane obveznice koje vrlo dobro kotiraju na berzi, tako da u Federaciji je problem, jer tu ... ovdje Centralna banka nije prihvatila da bude fiskalni agent samo za jedan entitet. Tu se ponovo suočavamo sa tom nejednakošću i neravnopravnošću. Na kraju, državni zakon podrazumijeva povrat od sedam godina, zakon koji je donijela RS je pet godina i znamo da je Ustavni sud rekao da to nije u suprotnosti, tako da znači trebalo bi da se što prije unutar Federacije definiše taj element da bi mogli da stare devizne štediše iz Federacije budu u ravnopravnom odnosu. ...'Imajući u vidu predložene zaključke koje je stavilo Udruženje štediša, Privremena zajednička komisija predlaže Parlamentarnoj skupštini da formira radnu grupu koja će izraditi i Parlamentarnoj skupštini dostaviti Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje.' Dakle, ovo je pitanje koje je postavljeno unutar ove komisije, ali bojim se da za to nećemo imati konsenzus, i evo, u osnovi, to je jedan problematičan rad bez dovoljno podrške 66 institucija. Komisija je nailazila na mnoga zatvorena vrata i kucala je često uzalud, tako da mislim da nismo, ali evo završili smo jedan posao, evo poslali smo jednu ispravku, to se ovdje odnosi na ispravljanje pojedinih elemenata ovog izvještaja, ali vidim dobili ste to i vi. To je ono što se odnosi, posebno kad su u pitanju ove banke koje nisu imale domicilno mjesto u BiH, znači to se odnosi na Ljubljansku, Invest banku, gdje praktično nije ništa urađeno. BiH nije uradila ništa bar da u tim bilateralnim kontaktima napravi mogućnost da se obeštete stare devizne štediše poput, bar, ovih kako je to urađeno za domicilne banke. Dakle, kod formiranja svake nove komisije treba biti zaista oprezan, odnosno vidjeti kakav je u stvari kapacitet tih komisija, šta oni mogu da iznesu uopšte u svom ovom poslu i koji je to novi kvalitet koji oni mogu da donesu. Ja zaista sumnjam u to i teško bi mi bilo da podržim ... niti da budem član a niti da dignem glas za neku novu komisiju koja će opet raditi dugo vremena bez posebnih efekata. Toliko.
Hvala lijepa gospođi Majkić. Gospodin Rančić.
Hvala lijepo. Dakle, evo i kolegica je konstatovala, to smo mi i medijski objavljivali da prva dva zadatka koji su dati pred ovo ad hoc povjerenstvo, komisiju, da utvrdimo iznos stare devizne štednje građana BiH koja je položena na račun domicilnih banaka i filijala kao i da to stanje stare devizne štednje utvrdimo na dan 1. 6. 2007. godine – mi to nismo uspjeli jer institucije, nadležne institucije koje imaju podatke o ovom, ja odgovorno tvrdim, nisu htjele dostaviti tačne i precizne podatke. I odgovorno tvrdim da i entitetske institucije iz oblasti finansija, ministarstava finansija, agencije za privatizaciju, institucije Brčko Distrikta, tačno i precizno znaju ove podatke ali, nažalost, nismo mogli do njih doći. Kad je u pitanju tačka c) naših zadataka, kolegica Majkić je govorila o ovim našim prijedlozima zaključaka, pa ću ja samo osvrt dati vezano za ove ispravke, dakle, kod eventualnog našeg glasanja. Dakle, ispravke se odnose na stranu 14: tačka 4. je brisana pod a) i b) stav (1) itd. A na 15. strani u zaključku broj 2. stav (2) je brisan s ovim ispravkama, tako da ovaj tekst koji glasi: 'Pitanje vrijednosnih papira treba regulirati tako da to rješenje bude prihvatljivo za štediše, što podrazumijeva definiran rok dospijeća, garantiranu gotovinsku isplatu, kao i mogućnost korištenja drugih načina isplate prije isteka roka dospijeća, u skladu s tržišnim uslovima poslovanja.' Taj dio je izbrisan, jel tako. I dodata su ova dva nova zaključka ... čija je bila otprilike suština na strani 14., ali smo ih premjestili u zaključke, a ne u ovaj tekstualni dio, koji glase: 'Parlamentarna skupština BiH zahtijeva od nadležnih institucija da istraže ko je kada i kako potrošio staru deviznu štednju.' I pod 5. kolegica je govorila o tom dijelu našeg posla, samo nije pročitala zaključak: 'Parlamentarna skupština BiH obavezuje Vijeće ministara BiH da u skladu sa zakonom preduzme 67 mjere za rješavanje pitanja stare devizne štednje u Ljubljanskoj banci i Invest banci Beograd, te da je obavijesti o poduzetim bilateralnim aktivnostima na rješavanju ovog pitanja.' Evo toliko, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Uglavnom ste nam dosad čitali ono što već imamo u materijalima.
Da, ali kolegica je govorila, pročitala neke stvari itd.
Želi li još netko reći nešto što ne piše u materijalima? Zaključujem raspravu. Molim vas da se prvo izjasnimo o Izvješću. Tko je „za“ Izvješće? Ima li „protiv“? Jedan „protiv“. Prihvatili smo Izvješće. I sad, vas molim, dakle čuli smo, gospođa Dušanka je pročitala tri zaključka. Dva je pročitao gospodin Rančić. Dakle, mi sad govorimo, čak je pročitao i ono što je izbrisano, govorimo o pet zaključaka. Dva su ispravak prvih, a ovo je, prva tri su sa revidiranim drugim skraćenim već postojanim. Dakle, stavljam na izjašnjavanje ove zaključke koje su kolegica i kolega pročitali. Tko je „za“?
Odjednom sve.
Da, da. To je tih pet.
... formiranje nove komisije.
Kako ste se Vi izjasnili? Jeste li podržali ovaj zaključak ili ne?
Ne mogu to podržati da se formira ponovo komisija koja će se baviti ovim. Ja to ne mogu da prihvatim. 68 ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Prihvatili smo zaključke, gospođo Dušanka. Idemo dalje. ___________(?) Uz jedan „protiv“. I jedan „protiv“. I jedan se nije izjasnjio, „suzdržan“ je glas gospođe Dušanke Majkić. Idemo dalje. Točka 29. je: Ad. 29. Prijedlog odluke o imenovanju Stalnog izaslanstva ... Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Mediterana