Kolegice i kolege poslanici, poštovani gosti, otvaram 75. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dame i gospodo, na sjednicu smo pozvali naše redovne goste: predsjedavajućeg i članove Predsjedništva, predsjedavajućeg i članove Savjeta ministara BiH, predstavnike međunarodnih organizacija i nevladinih organizacija. Sve prisutne poslanike i goste pozdravljam, predstavnike medija. Prema informaciji službe prisutno je 30 poslanika. Odsustvo je opravdao uvaženi poslanik Vinko Zorić, Šefik Džaferović, Jerko Lijanović, Zlatko Lagumdžija. Konstatujem da za sjednicu imamo kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Što se tiče današnjeg dnevnog reda želim vas upoznati, a to ste dobili, ja se nadam, i na vaše klupe, da je došlo do izmjena. Naime, na zahtjev Ustavnopravne komisije skidaju se iz ranijeg prijedloga tačka 3. Prijedlog zakona o dezoksiribonukleinskoj kiselini i tačka 4. Prijedlog zakona o radu institucija, a skida se i tačka 11. Prijedlog zakona o praznicima BiH zbog neispunjavanja poslovničkih uslova za tu tačku. Tačku 21., sada je to tačka 18., smo dopunili pod tačkom f) Sporazum o zajmu – Projekat poboljšanje životnih uslova na selu – između BiH i Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Cijenjeni predsjedavajući, uvaženi gosti, u dnevnom redu kojeg smo dobili za 75. sjednicu Predstavničkog doma kao tačka 11. bila je predviđena, između ostalog, tačka koja nosi naziv Prijedlog zakona o praznicima BiH, u drugom čitanju. Prije pet minuta dobili smo novi izmijenjeni i dopunjeni dnevni red Predstavničkog doma, 75. dakle sjednice, u kojem te tačke nema. Prema informacijama koje smo dobili, obrazloženje je da nije bilo mogućnosti da se dostave amandmani nakon sjednice Ustavnopravne komisije u predviđenom roku. Ja samo želim ukazati na činjenicu da smo u identičnoj situaciji bili prije nekoliko mjeseci kada se u ovom parlamentu raspravljalo o budžetu BiH i kada je Klub poslanika SDP-a predložio 22 amandmana na budžet BiH, i samo zato što je sat vremena Klub poslanika SDP-a 2 zakasnio da dostavi ponovo te amandmane, oni uopšte nisu uvaženi. A danas imamo situaciju da u istoj takvoj situaciji postupamo na ovakav način i da Prijedlog zakona o praznicima BiH skidamo s dnevnog reda. Ja mislim da to danas treba da bude tačka dnevnog reda i da je trebamo uvrstiti u ovaj dnevni red. Naravno, svjestan sam da većina može izglasati i drugačije rješenje ali želim ukazati da nije dobro da imamo dvostruke aršine za potpuno iste stvari u ovom parlamentu.
Zahvaljujem. Mi smo ovo pitanje upravo raspravljali na Proširenom kolegijumu i bilo je i rasprave o tome da se automatski amandmani koji su odbijeni vode kao obnovljeni amandmani. Međutim, većinski stav je bio da se ne ustanovljava praksa da se izvještaj, komisijski izvještaj dobija na klupe netom pred sjednicu i da poslovnički nije moguće da se na takav izvještaj stavljaju amandmani. I da se ta praksa ne bi dešavala (jasno mi je da je nekad dolazilo do ustupaka, kao što se radi o budžetu, mada nije istovjetno) ... smatrali smo da se ništa neće desiti ako taj zakon dođe na sljedećem zasjedanju Doma na dnevni red. Prema tome, mislim da je situacija sasvim jasna, da je to bio stav Proširenog kolegijuma i da ne vidim nikome da je bilo šta uskraćeno. Uvaženi poslanik Drago Kalabić, diskusija. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Shodno stavu Kluba poslanika SNSD-a i funkciji Proširenog kolegijuma, mi želimo i danas da to naglasimo da poštujemo da se na Proširenom kolegijumu dogovaraju stvari i da on ostvaruje svoju funkciju zbog koje i postoji i zbog koje i radi, i da sve ono što poslovnički eventualno ima manjkavosti mi imamo načina da sve to uskladimo, pa tako vezano i za ovu tačku o kojoj je uvaženi kolega govorio. Stoga ja samo želim da najavim da je i SNSD juče najavio dvije tačke, odnosno dva prijedloga za današnju sjednicu. Jednu deklaraciju o osudi zločina genocida od strane Turske nad jermenskim narodom i jedan zakon kojim se zabranjuje ... nošenje odjeće kojom se skriva lice na javnim mjestima. Mi smo shodno dogovoru na Proširenom kolegijumu to dogovorili da to ne bi da ide u redovnu proceduru, znači da nismo to evo na neki način na vrijeme dostavili, a ne izaziva nikakvu hitnost, i da ćemo to jednostavno dostaviti u redovnu proceduru.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bakir Izetbegović, replika. Izvolite.
Meni je žao što ovo neće proći, ovo što SNSD danas traži, da riješimo tako važna dva problema za BiH. Kad ovih 10-tak žena u BiH skine burku, vjerovatno ćemo prodisati svi. I šta 3 ste još rekli: ovaj genocid koji se desio ili se nije desio u Turskoj prije 100 godina. To je toliko važno za BiH, nemamo prečih problema od toga. Molim vas, požurite s tim.
Ja vas molim da vodimo raspravu o onome što imamo na dnevnom redu, a o nekim najavama i o tome što nema papira raspravljaćemo kad to dođe na sjednicu. Ali evo, replika, uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Ja sam smatrao da dijelimo iste evropske vrijednosti. Radi se o univerzalnim stvarima koje su nama ovdje govorene da sve ono što Evropa traži da mi treba da uradimo. Ja govorim o evropskim vrijednostima. Nisam znao da se dijelimo na balkanske i evropske vrijednosti. Znači, ja sam samo govorio o tome i mislim da sam od drugih nekoliko puta uvjeravan da to treba da uradimo. Mi smo samo predložili nešto što traže evropske zemlje, odnosno, ne što traže, što su usvojile. Mnogo je ovdje stvari koje su prošle i mi smatramo da nisu trebale proći ali su pravdane evropskim principima i evo mi smo samo na tom stanovištu smatrali da i mi treba da se pridružimo.
Ja vas molim, ako je replika u vezi sa ovim, mi nemamo materijal nikakav. Nemojte da raspravljamo o nečemu o čemu ne znamo ni šta govori. Dajte da pokušamo da razgovaramo o dnevnom redu koji je trenutno na stolu i o tome da li ima neko primjedbu ili zamjerku na ovaj dnevni red. Da li neko po Poslovniku ima možda novu tačku dnevnog reda, da o tome raspravimo. O tome šta će biti i kad će biti, ostavimo to kad dobijemo materijale na dnevni red. Uvaženi poslanik Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Pa ja želim podsjetiti da mi danas u dnevnom redu imamo pod brojem 17. Prijedlog rezolucije o važnosti osude genocida u Srebrenici i ratnih zločina u BiH za izgradnju trajnog mira. Zbog toga vjerujem da ćemo danas smoći snage u ovom parlamentu da prije svega raščistimo stvari u našoj domovini. Prema tome, kada tu stvar danas završimo, dakle u BiH, kada jasno osudimo sve ratne zločince, bez obzira kojoj naciji i vjeri pripadali, kada jasno ukažemo poštovanje svim žrtvama u ovoj zemlji, mislim da ćemo onda moći pristupiti i rješavanju nekih vanjskopolitičkih problema, ako ova mala zemlja treba da rješava ... ta vanjskopolitička pitanja.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Salko Sokolović, replika. Izvolite. 4
Hvala, gospodine predsjedavajući. Replika gospodinu Kalabiću. Znači, univerzalne evropske svjetske vrijednosti su i ljudska prava. E sad, ako ćemo o tome da raspravljamo, znači dozvoljava se svašta pod firmom ljudskih prava, prema tome, evo kad dođe na red, raspravljat ćemo i o tome da li je to ljudsko pravo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić, replika. Izvolite.
Replika kratko gospodinu Kalabiću. Dakle, uz ovu rezoluciju, vjerovatno nisam čuo, ali očekujem, ne očekujem nego pretpostavljam da ćete osim ove deklaracije o zabrani nošenja odgovarajuće odjeće i predložiti deklaraciju o zabrani gradnje munara, jer je to isto tako evropski trend pa i to vjerovatno da imamo u jednoj cjelini sve to – i o zabrani nošenja odjeće i zabrani gradnje munara.
Dobro. Nema više prijavljenih. Zaključujem diskusiju. Konstatujem da 75. sjednica Doma ima sljedeći 1. Usvajanje zapisnika 73. i 74. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Predlog zakona o zaštiti oznaka geografskog porijekla – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-3-1810 od 3. 2. 2010. godine (drugo čitanje); 4. Predlog zakona o zaštiti topografije integrisanog kola – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-1610 od 3. 2. 2010. godine (drugo čitanje); 5. Predlog zakona o industrijskom dizajnu – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-1510 od 3. 2. 2010. godine (drugo čitanje); 6. Predlog zakona o žigu – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02- 5-1410 od 3. 2. 2010. godine (drugo čitanje); 7. Predog zakona o patentu – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02- 02-2-1710 od 3. 2. 2010. godine (drugo čitanje); 5 8. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagači poslanici Milorad Živković, Niko Lozančić i Šefik Džaferović, zakon broj 01-02-9-2010 od 10. 2. 2010. godine (drugo čitanje); 9. Predlog zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine – predlagač Ustavnopravna komisija, zakon broj 01-02-4-2110 od 16. 2. 2010. godine (drugo čitanje); 10. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o duvanu Bosne i Hercegovine; 11. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-110 od 6. 1. 2010. godine (drugo čitanje); 12. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Predlogu amandmana II, III i IV na Ustav BiH – predlagači poslanici Stranke za BiH, amandmani broj 01,02-01-1010 od 27. 1. 2010. godine (amandmani u prvom čitanju); 13. Izvještaj o radu Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za 2009. godinu – materijal Savjeta ministara BiH, broj 01,02-50-3-36010 od 22. 2. 2010. godine; 14. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika Bosne i Hercegovine za period oktobar–decembar 2009., materijal parlamentarnog vojnog povjerenika, broj 01,02- 50-3-41110 od 4. 3. 2010. godine; 15. Rasprava o zaključcima Savjeta Evropske unije za opšte i spoljne poslove o Bosni i Hercegovini i operaciji ALTHEA (EUFOR), predlog Komisije za spoljne poslove, zaključak s materijalom, broj 01,02,0311-05-3910 od 23. 3. 2010. godine; 16. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zaključka broj 2. Komisije za spoljne poslove sa 74. sjednice Doma, održane 24. 3. 2010. godine, povodom rasprave o Izvještaju o aktivnostima Savjeta Evrope u 2009. godini; 17. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zaključka poslanika Kluba SDP BiH sa 74. sjednice Doma, održane 24. 3. 2010. godine, povodom rasprave o Predlogu rezolucije o važnosti osude genocida u Srebrenici i ratnih zločina u Bosni i Hercegvovini za izgradnju trajnog mira; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Savjeta ministara BiH i Vlade Ruske Federacije, b) Sporazuma o finansiranju i projektu između KfW-a, Frankfurt na Majni, i Bosne i Herecgovine – Prikupljanje i tretman otpadnih voda, Bihać, c) Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj za projekat Mahovljanska petlja, d) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Crne Gore o prevozu putnika i tereta u međunarodnom drumskom saobraćaju, e) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Indije o međusobnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, f) Sporazuma o zajmu – Projekat poboljšanje životnih uslova na selu – između BiH i Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj, g) Memoranduma o razumijevanju između saveznog ministra odbrane i sporta Republike Austrije, Savjeta ministara BiH, Vlade Republike Hrvatske, Vlade Kraljevine Danske, Ministarstva spoljnih poslova Republike Francuske, Vlade Republike Mađarske, Vlade Republike Makedonije, Vlade Kraljevine 6 Holandije, Vlade Kraljevine Norveške, Vlade Republike Poljske, Vlade Švajcarske Konfederacije, Vlade Republike Turske, Vlade Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država u vezi sa saradnjom u radu Centra za obuku za operacije podrške miru u Bosni i Hercegovini.
Nije komentar odgovora, međutim komentar je na ovaj pregled. 7
Dobijenih?
Jeste dobijenih, ... nedobijenih odgovora.
Znači, dobili ste na Vaš zahtjev i taj pregled.
Dakle, ja sam prije nekoliko mjeseci postavio jedno pitanje da tražim od Ministarstva vanjskih poslova da mi se dostavi ..., meni i ostalim poslanicima, spisak nosilaca diplomatskih i službenih pasoša i obrazloženje po kom osnovu je kome izdat pasoš. Jer prema informaciji koju ja imam ima tamo dosta pasoša koji su izdati mimo zakona, nelegalno, i ima dosta nosilaca diplomatskih pasoša koji ne trebaju to imati. Međutim, do dana današnjeg nisam dobio odgovor na to pitanje, a vidim, zanimljivo je da ga nema ni u ovom pregledu, pa ću ja danas ponoviti to pitanje ponovo.
Zahvaljujem. Mi smo nekoliko puta slali urgencije na adresu Savjeta ministara da se odgovori na ta pitanja, vidjećemo da li je potrebno to obnoviti. Uvaženi poslanik Sadik Bahtić, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam dobio više odgovora na više pitanja. Komentarisat ću ovo samo jedno koje sam postavio: 'Zašto su otkazana dva ugovora sa Evropskom komisijom i nije realiziran novac za renoviranje graničnih prelaza?' Dobio sam odgovor, mislim da je tačan, zadovoljan sam. Vidi se da su naše državne institucije zatajile, da su propala sredstva. Tu su u pitanju bila dva granična prelaza, jedan 3,6 miliona eura za Brod, i drugi Gorica 3 miliona eura. Nažalost, svi smo svjesni da je još ovakvih slučajeva bilo gdje su nam propala ogromna sredstva zato što pojedinci ne rješavaju svoje obaveze. Smatram da svi oni koji rade u državnim institucijama treba da se profesionalno i odgovorno odnose prema sredstvima i da ispoštuju sve. Jer dobiti sredstva za ovakve namjene kada nam cvjeta šverc preko granice, a ne iskoristiti ih, za mene je to zločin na ekonomiju BiH. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Matić. Izvolite. 8
Hvala, gospodine predsjedatelju. Uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani gosti, ja se želim zahvaliti Tužiteljstvu BiH na brzoj dostavi odgovora na moje pitanje, ali iz sadržaja ovog odgovora se vidi da niti ja a niti bilo tko drugi, tko je zainteresiran za utvrđivanje istine i privođenje pravdi onih koji su počinili ubojstvo generala Šantića još prije 15-tak godina, ne mogu biti zadovoljni onim što je do sada urađeno. U ovom šturom odgovoru se konstatira da je još u lipnju 2003. godine, znači prije 10 godina, Tužiteljstvo Unsko-sanskog kantona podnijelo krivičnu prijavu protiv tri osobe i da je na sudu to sve palo radi nedostatka dokaza i ne vidi se da se od tada, punih ovih 10 godina, bilo što na tome uradilo osim konstatacije, u ovom odgovoru, da će Tužiteljstvo BiH nastaviti rad na ovom predmetu. Da li ovdje uistinu dolazi do izražaja ona izreka da je pravda spora ali dostižna, izgleda da je samo prvi dio te definicije za sada istinit. Da li će biti onaj drugi dio, tek treba vidjeti. Ali uistinu je nedopustivo da nešto što ne izgleda tako misteriozno, i ne bi trebalo biti, da nije do sada riješeno i razriješeno. Ja se uistinu nadam da će to biti u nekom razumnom vremenu i ovaj slučaj razriješen kako bi se skinule sumnje sa svih eventualnih osoba na koje se posumnjalo da eventualno su imali utjecaja na ono što se zbivalo i oko ovog ubojstva. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Adem Huskić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Članovi Vijeća ministara, poštovane kolege, gosti, ja sam postavio pitanje vezano za implementaciju izmjena Zakona o Službenom glasniku. Dobio sam odgovor koji je po meni dosta nejasan, konfuzan, ono što bi narod rekao 'okruglo pa na ćoše'. Oni otprilike kažu da će oni sve uraditi, sve poduzeti da implementiraju zakon, ali po mom mišljenju i uvjerenju nisu ništa poduzeli. I ja mislim da će ovaj parlament ili neko njegovo tijelo morati na neki način reagirati i pratiti kako se implementiraju zakoni koje mi ovdje donesemo. Samo da vas podsjetim da su pod tim izmjenama zakona obavezni da zakone i podzakonske akte objavljuju na web stranici i da budu besplatno dostupni javnosti, međutim to nije urađeno, ne znam iz kojih razloga. Zahvaljujem.
Ja se nadam da ste Vi dobili jedan dopis koji je Kolegijumu došao isto tako. Uvaženi poslanik Lazar Prodanović. Izvolite. 9
Gospodine predsjedavajući, ja sam dobio odgovor na dva pitanja. Dakle, zahvaljujem se nadležnim ministarstvima koji su dostavili, međutim imam primjedbu i na jedan i na drugi odgovor. Prvi odgovor se odnosi na položaj naših zdravstvenih radnika koji su angažovani putem različitih privatnih agencija u Libiji. Ministarstvo spoljnih poslova je iznijelo svoj stav da ne može bitno da utiče na taj način angažovanja od strane privatnih agencija. Međutim, ja smatram da država BiH, putem nadležnog Ministarstva civilnih poslova i nadležnih entitetskih ministarstava, kao i Agencije za rad i zapošljavanje BiH, treba što prije da pristupi potpisivanju bilateralnog sporazuma o saradnji između BiH i Libije u smislu razmjene privremenog angažovanja zdravstvenih radnika iz BiH u libijskim zdravstvenim ustanovama, jer podaci ukazuju da je položaj veoma nezavidan, nepovoljan, i da često ovi zdravstveni radnici ne obavljaju posao za koji se upućuju putem ovih agencija ili ga obavljaju sa značajno manjim sredstvima nego što je to predmet ugovora. Drugi odgovor na moje pitanje odnosi se na realizaciju projekata putem Fonda za povratak BiH. Ja sam zadovoljan onim što je nadležno Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice napisalo koji su projekti provođeni, ali ja sam tražio takođe da mi se navede u kojim opštinama i koje vrste projekata su provođene, koliki broj kuća je obnovljen, koja infrastruktura i šta je u tom smislu učinjeno, te u tom smislu molim da Ministarstvo ... putem nadležnog fonda ovaj odgovor konkretizuje u skladu sa mojim pitanjem. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Velimir Jukić. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, gosti, evo, ja najprije ću zahvaliti Vijeću ministara ovog puta što je bilo vrlo ekspeditivno. Dakle, evo u nepunih mjesec dana ja sam dobio neke odgovore na svoje pitanje. Moje pitanje bilo je upućeno na više adresa i dobio sam odgovor od većine tih adresa. E sada, sadržajem odgovora nisam sasvim zadovoljan iako neke od navedenih institucija kojima je bilo upućeno pitanje, radilo se o nezakonitoj eksploataciji rude boksita na prostoru općina Široki Brijeg i Posušje, ja očekujem da će nadležne institucije koje su dobile ovo pitanje nastaviti raditi. I jednu ću instituciju izdvojiti – MUP Federacije ipak je, po meni, dao najkorektniji odgovor, jer su napisali šta su vrlo konkretno uradili i šta rade. U suradnji sa MUP-om Zapadno-hercegovačke županije poduzimaju određene istražne radnje i uvid na terenu. Ja očekujem da će njihov posao ali i posao drugih institucija, koje su dobile ovo pitanje, kao prvo, informaciju za početak onog što trebaju uraditi i uraditi i očekujem da će ipak biti rezultata kao posljedice ovog pitanja. Zahvaljujem se.
Uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite. 10
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, evo, nakon nešto malo više od godinu dana dobio sam odgovor na pitanje postavljeno na 48. sjednici, održanoj 18. 3. 2009. godine. Moje pitanje se odnosilo: 'Kada će se izvršiti usklađivanje koeficijenata za obračun plaće za poslove koji po stupnju složenosti spadaju u pomoćne tehničke poslove na razini Vijeća ministara?' Ako se sjećate, mi smo u toku 2008. godine donijeli Zakon o plaćama u institucijama BiH i u skladu sa članom 25. stav (2) Zakona o plaćama Vijeće ministara trebalo je da donese podzakonske akte koji će utvrditi platne razrede C2, C3, C4 i C5. Međutim, očigledno je da u Vijeću ministara ne postoji ni želja ni volja da se ovo pitanje razriješi, odnosno da se donese podzakonski akt koji bi se mogao nazvati Metodologija za razvrstavanje radnih mjesta srednje stručne spreme u platne razrede C3, C4 i C5, iz razloga što ministri po svom nahođenju određuju ko će u koji platni razred da bude uvršten, pa su sekretarice i vozači ministara puno bolje plaćeni od drugih zaposlenika u institucijama BiH koji imaju isti stručnu spremu. Stoga je ovo moje pitanje aktuelno i danas, i evo Vijeće ministara ni do dan-danas nije utvrdilo metodologiju iako je formiralo radnu grupu koja je uradila taj dio posla i ja očekujem da Vijeće ministara zapravo u svom radu u narednih nekoliko dana konačno usvoji ovu metodologiju i da i oni koji nisu vozači ministara i sekretarice ministara budu adekvatno svojoj stručnoj spremi i sposobnosti finansijski nagrađeni, u skladu sa zakonom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Iscrpili smo sve reakcije na odgovore. b) Nova poslanička pitanja Ovo su prijavljeni za nova pitanja. Uvaženi poslanik Sadik Bahtić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poslaničko pitanje je za Ministarstvo sigurnosti BiH. Tražim od Ministarstva sigurnosti da mi odgovori: 'Šta poduzima protiv državljana BiH koji BiH u svijetu predstavljaju kao terorističku državu, državu koja pruža utočište teroristima i nameće hipoteku terorizma u BiH?' Konkretno, načelnik Jedinice za posebne namjene i istrage MUP-a RS-a autor je lažnog spiska 45 terorističkih organizacija u BiH. Također, u medijima sam pročitao da je ista osoba kao član bh. delegacije na seminaru u Češkoj o borbi protiv terorizma predstavio BiH kao balkansku kopču El-Kaide, te našu državu prikazao kao dio globalne terorističke mreže, da su 11 u BiH stacionirani centri za obuku terorista, a područje Sarajeva, Zenice i Tuzle označio kao teritorije na kojima se ukorijenila El-Kaida, (smij se ti, Šemso), da se u BiH nalaze džihadske ćelije te da je BiH teroristička zemlja, da kroz našu državu prolazi zelena transferzala. Nema čega nema, još je samo zaboravio reći, što kaže jedan građanin, da imamo atomske bombe u džamijama a u munarama su tamo, znači, topovska gnijeza. Smatram da ovo što se radi, a odgovorni šute, je nedopustivo i da je to nastavak rušenja BiH drugim sredstvima. Ono što se nije uspjelo u ratu sada se pokušava u miru. Ovo su sve dobro osmišljeni potezi da se uruši BiH kao država, da se u svijetu prikaže kao opasna teroristička zemlja, da se zaustavi naš napredak za članstvo u NATO, da BiH ne dobije bezvizni režim itd., itd. Kao državni poslanik ne mogu ovakvu šutnju nadležnih institucija prihvatiti, treba se reagirati. Jer šute institucije, šute odgovorni ministri, kao da se ništa ne dešava, a pred nama svima, pred našim očima svaki dan se nastavlja rušenje države BiH. Zahvaljujem.
Azra Alajbegović.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, dame i gospodo, ja imam jednu inicijativu prema Federalnom ministarstvu zdravlja i prema Odjelu za zdravstvo Ministarstva civilnih poslova. Inicijativa se odnosi na organizovanje stručnog tima koji bi napravio kompletan elaborat o smrti rahmetli Junuzović Adisa sa svim značajnim parametrima, s obzirom da imamo određene probleme oko razloga umiranja ovog mladog čovjeka. Ovaj elaborat nakon što stručni tim napravi treba objaviti u potpunosti, bez obzira koliko košta, u svim dnevnim novinama i na svim javnim emiterima, znači RTV Federacije, RTV RS-a i BHT, radi upoznavanja javnosti sa specifičnom problematikom same bolesti, mogućnostima liječenja takvih bolesnika u svijetu i kod nas i u svakom slučaju na neki način upoznati javnost sa procedurama liječenja i dijagnostike, također, u svijetu i kod nas. Znači, napraviti jednu komparativnu analizu ove smrti da bismo na neki način prvo shvatili koje su mogućnosti u svijetu, zatim da li su i jesu li uopće napravljene određene pogreške, ko je napravio takve pogreške i ne tražiti krivca nego pokušati sve pripremiti za situacije da se pogreške ne ponove. Ono što bih još htjela da kažem, poseban bi akcenat u ovako jednom elaboratu trebalo staviti zapravo na tretman takvih pacijenata u svijetu, osobito u EU, na smrtnost pacijenata u situacijama kada je moguće napraviti transplataciju i na uspješnost tih operacija. I u sklopu ovog elaborata mislim da bi se Odjel za zdravstvo Ministarstva civilnih poslova trebao na neki način obratiti javnosti sa kompletnom informacijom o Eurotransplantu, zato što je Eurotransplant jedna specifična organizacija u koju ne ulaze sve zemlje EU, kako je najveći broj medija ili humanista koji su optuživali nosioce, osobito izvršne i zakonodavne vlasti za smrt ovog mladog čovjeka, bilo u potpunosti upoznato. Znači, šta je Eurotransplant, koje zemlje ulaze u Eurotransplant, koje su, kako bih rekla, karakteristike mogućnosti prilaska 12 Eurotransplantu i da zapravo, na neki način, javnost bude upoznata sa određenim problemima koje ovi pacijenti imaju i u svijetu i kod nas. Apsolutno, znači suosjećam sa bolom porodice, izražavam naravno žaljenje što je došlo do smrti ovog mladog čovjeka, ali smatram da su neki mediji izvršili zloupotrebu smrti, rahmet duši ovom mladom čovjeku, da bi na neki način minimizirali ogroman trud i ogroman angažman i ogromna sredstva koja se ulažu u zdravstveno zbrinjavanje naših ljudi. Hvala lijepo.
Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, članovi Vijeća ministara, ja bih htio postaviti jedno poslaničko pitanje danas Vijeću ministara, Ministarstvu pravde i Centralnoj izbornoj komisiji. Poznata je činjenica da je Evropski sud za ljudska prava u predmetu Sejdić – Finci protiv BiH donio presudu i utvrdio povredu prava aplikanata i naložio BiH da u roku od tri mjeseca isplati dosuđene iznose troškova, oko 25.000 eura, kao i naložio izmjenu i relevantnih odredbi Ustava i Izbornog zakona. Postoje danas indicije i ozbiljni razgovori o tome i podaci da će se u BiH na ovim izborima prijaviti nekoliko stotina građana koji po sadašnjem zakonu nemaju pravo biti birani, na koje će se također odnositi ova presuda. A također, neko večer smo mogli čuti da čak i jedan od aplikanata koji je dobio presudu ima namjeru ponovo da se kandidira za člana Predsjedništva BiH. Ukoliko se to desi uz činjenicu da BiH nije postupila po presudi, postoji mogućnost da će BiH platiti milionske troškove, jer već postoji presuda i samo će biti utvrđivanje činjenice i da će biti BiH zatrpana presudama o kršenju ljudskih prava. Postavljam pitanje Vijeću ministara, Ministarstvu pravde i Centralnoj izbornoj komisiji: 'Ima li alternativu i šta će uraditi ukoliko se u parlamentarnoj proceduri ne usvoje potrebne izmjene Ustava i Izbornog zakona i ako ostaje ovakva činjenica da postoji mogućnost ovolikog broja najavljenih aplikacija, odnosno najavljenih prijava za izbore i kandidiranje za izbore za ona tijela kojima zakon ne dozvoljava, a presuda je to dozvolila?' I sljedeće, želim da danas podnesem jednu inicijativu za uvrštavanje u dnevni red na sljedećoj sjednici Predstavničkog doma tačke dnevnog reda na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma, te na osnovu zaključka ovog doma sa 68. sjednice, održane 30.12.2009. godine, kada smo raspravljali o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2010. godinu. Tada je ovaj dom donio i dva zaključka koji se odnose na istu stvar, tj. potreba da Vijeće ministara uradi informaciju o zakupu svih prostorija koje se finansiraju iz Budžeta institucija BiH i ta obaveza u oba zaključka je precizirana da Vijeće ministara uradi u roku od 30 dana. S obzirom da je od tada prošlo više od 90 dana, opravdano se postavlja pitanje i opravdana je ova incijativa i potreba da tražim od Vijeća ministara konačno da uradi tu informaciju i dostavi Parlamentarnoj skupštini na razmatranje. U tom smislu, znači podnosim u skladu sa članom 8. Poslovnika inicijativu za uvrštavanje na sljedećoj sjednici ovog parlamenta tačke sa navedenim dnevnim redom. Zahvaljujem se. 13
Željko Kuzmanović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, gospodo iz Savjeta ministara, dragi gosti, ja ću postaviti pitanje Ministarstvu vanjskih poslova i Savjetu ministara. Molim Ministarstvo vanjskih poslova i Savjet ministara da mi dostavi informaciju šta je urađeno povodom posljednje afere u ovom ministarstvu kada je Odjeljenje za borbu protiv ... kriminala jedne evropske zemlje utvrdilo da se sa jednog računara u okviru ovog ministarstva vršilo skidanje zabranjenih sadržaja sa interneta, konkretno dječije pornografije? Ne ulazeći u komentar ovako gnusnog čina i nezapamćenog skandala, ja moram podsjetiti ovaj dom da sam upravo na ovu temu postavio pitanje Agenciji za istrage i zaštitu, oktobra prošle godine, gdje sam aludirao upravo na zloupotrebi korišćenja interneta, odnosno dječije pornografije, i da li postoje kapaciteti u okviru ove institucije za borbu protiv istih. Dobio sam odgovor da nažalost ne postoje, odnosno da u Krivični zakon nisu uvrštena ovakva krivična djela. Ja molim Ministarstvo pravde, ... pošto vidim da se ništa ne poduzima na otkrivanju i kažnjavanju ovakvih krivičnih djela, molim Ministarstvo pravde da se u što skorijem roku pripremi prijedlog zakona, odnosno izmjena i dopuna Krivičnog zakona i pripremi prijedlog zakona za borbu protiv ... kriminala. Hvala vam puno.
Vesna Šain.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, moje pitanje glasi ovako: 'Molim Zajedničku komisiju za administrativne poslove da mi odgovori kada će biti usvojen kodeks ponašanja poslanika na sjednicama Predstavničkog doma?'
Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam dva pitanja. Moje prvo pitanje slično je pitanju kolegice Alajbegović i upućeno je ministru civilnih poslova u Vijeću ministara: 'Kakvo je sadašnje stanje i kakvi su planovi nadležnih institucija u BiH u cilju obezbjeđivanja zakonske regulative i finansiranja liječenja u inostranstvu pacijenata kojima je to jedina preostala šansa za ozdravljenje i često za život? Šta Vijeće ministara BiH poduzima na stvaranju uslova i članstvu BiH u programu Eurotransplanta kako bi građani BiH kroz evropsku donorsku mrežu imali više izgleda za transplantaciju organa koji su najčešće pitanje života ili smrti?' 14 Također, na postavljanje ovog pitanja potaknut sam tragičnom sudbinom i smrću devetnaestogodišnjeg Adisa Junuzovića od prije nekoliko dana, čije srce, prvo, nije izdržalo sistemsku neuređenost finansiranja neophodnog liječenja u inostranstvu, a, kada su apelima i akcijom humanista u BiH riješena sredstva za liječenje, onda se ispostavilo da Adisovo srce nije izdržalo čekanje donora jer nije bilo u prioritetu kako BiH nije članica Eurotransplanta. Adis Junuzović jeste žrtva teške bolesti, ali je samo posljednja žrtva i nemara vlasti u BiH da ovo pitanje sistemski urede na način da pruža više šansi i optimizma za građane BiH kojima je liječenje u inostranstvu ili transplantacija organa jedina preostala šansa za ozdravljenje i život. Ovako kako je to danas uređeno u BiH, građani BiH kojima je liječenje u inostranstvu jedini spas prepušteni su sami sebi, svojim porodicama i humanim ljudima, i sve to često bude prekasno u borbi sa bolešću, novcem za liječenje i administrativnim procedurama. Drugo pitanje je ministru za ljudska prava i izbjeglice u Vijeću ministara BiH: 'Kakva je daljnja sudbina kantonalnih komisija za implementaciju člana 143. Zakona o radu u Federaciji BiH i u konkretnom slučaju ove kantonalne komisije u Unsko-sanskom kantonu, s obzirom na činjenicu da veliki broj građana ovog kantona godinama bezuspješno čeka na rješavanje svojih predmeta kod ove komisije?' Za postavljanje ovog pitanja zamoljen sam od jednog broja građana koji po nekoliko godina čekaju na rješavanje svojih predmeta kod kantonalne komisije za implementaciju člana 143. Zakona o radu. Većina ovih građana je nakon godinu ili dvije čekanja uputila žalbe na ćutanje administracije Federalnoj komisiji za implementaciju člana 143. ili federalnom upravnom inspektoru. Meni je jedan građanin kantona dostavio dokumentaciju o pet raznih neuspjelih urgencija i intervencija upravnog inspektora prema ovoj kantonalnoj komisiji koje bi slobodno mogli konkurisati za rubriku vjerovali ili ne. Nezvanično sam saznao da se ova komisija raspala, jer navodno nisu obezbijeđena sredstva za njeno finansiranje i tako građani ostaju i bez odgovora i bez svojih prava. Hvala lijepo.
Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja obnavljam poslaničko pitanje koje sam uputio i ponovo ga upućujem Odboru Javnog RTV sistema BiH, koje glasi: 'Kakav je status TV predajnika Jablanica kod Bijeljine? Ko taj predajnik, pod kojim uslovima i na osnovu kojih propisa koristi?' Ja sam dobio odgovor sa kojim nisam zadovoljan. Oni su meni dostavili odgovor, Odbor mi je dostavio odgovor u jednoj rečenici. Očekujem obnovljen odgovor i da mi dostave bar odgovor u dvije rečenice. Naravno, uz to očekujem svakako i mišljenje člana Odbora Ahmeda Žilića s kojim se uglavnom slažu članovi Odbora RTV sistema. Dakle, očekujem ... ... da ću biti zadovoljan s ponovljenim odgovorom, odnosno proširenim odgovorom. Zahvaljujem se. 15
Šemsudin Mehmedović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja imam tri kratka pitanja za direktora SIPA-e. Naime, u ranijem periodu, tačnije u 10. mjesecu 2008. godine Dane Čanković iz Banja Luke, predsjednik nevladine organizacije Izbor je naš, javno na skupovima, putem sredstava informisanja, poziva Skupštinu RS-a i Vladu RS-a, pripadnike srpske nacionalnosti organa vlasti u institucijama BiH da napuste državne institucije, da na području RS-a se suspenduju svi zakoni BiH itd., što je direktno činjenje krivičnog djela protiv integriteta BiH. Pitanje je: 'Šta je Državna agencija za istrage i zaštitu, čija je to stvarna i zakonita nadležnost, učinila po ovom pitanju, te šta je uradio Odjel za borbu protiv terorizma na čelu sa načelnikom tog odjela?' Osim toga Udruženje Četnički ravnogorski pokret sa Duškom Sladojevićem na čelu i Rajkom Cvetkovićem su u selu Undurlje, koje je tokom agresije tih istih promijenilo ime u Draževo po Draži Mihajloviću, gradovima diljem BiH javno poziva na rušenje pravnog poretka BiH, čime čini veliku uznemirenost nesrpskog naroda u BiH. Krivični zakon BiH, odnosno član 170. je jasan po tom pitanju. Stoga postavljam pitanje SIPA-i, odnosno njenom Odjeljenju za borbu protiv terorizma, u koji se najviše utrošilo državnih i stranih investicija: 'Šta je učinilo po ovom pitanju, da li je bila ili još uvijek traje istraga s ciljem utvrđivanja odgovornih lica ili je jednostavnije pratiti šta se sve dešava u hladovini?' Zatim, Neđo Ošap i Milan Barišić iz Ravnogorskog četničkog pokreta bili su osobe koje je policija pratila kao potencijalne organizatore napada na papu prilikom posjete BiH. Isti se nalaze na listi američke administracije kao organizacija koja pomaže terorizam. Znači, treće pitanje SIPA-i: 'Šta je Odjeljenje za borbu protiv terorizma učinilo kako bi se sve ove i ovakve radnje dokumentovale i procesuirali počinitelji? Ko u SIPA-i sprečava procesuiranje ovakvih slučajeva?' Hvala lijepo.
Denis Bećirović.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, ja imam pitanje koje postavljam na tri adrese, ministru sigurnosti u Vijeću ministara BiH, Tužilaštvu BiH i visokom predstavniku u BiH, gospodinu Incku. 16 Naime, mi smo u BiH bili svjedoci ove velike policijske operacije koja je nazvana Svjetlost i čuli smo zvanično obrazloženje nadležnih da je ta operacija sprovedena zbog toga što je došlo do ugrožavanja, kako su rekli, teritorijalnog integriteta BiH. Iako smo mi u Klubu SDP-a tražili cjelovitu informaciju još prije nekoliko mjeseci, još uvijek nismo dobili tu informaciju kako bi mogli otvoriti argumentovanu raspravu o tome ovdje u Parlamentu. Međutim, ja ovdje želim postaviti sljedeće pitanje: 'U Izvještaju Monitoring komiteta Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope o funkcionisanju demokratskih institucija u BiH, dakle riječ je o Izvještaju Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, ne nekom izvještaju u BiH, u tom izvještaju je navedena ozbiljna konstatacija da vlasti RS-a podrivaju ustavnopravno ustrojstvo BiH kao i Dejtonski mirovni sporazum. Ovo je citat. Imajući u vidu ove krajnje ozbiljne ocjene Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, postavljam pitanje ministru sigurnosti, Tužilaštvu BiH i visokom predstavniku: Šta ćete konkretno preduzeti s ciljem zaustavljanja ovih antiustavnih i antidejtonskih aktivnosti vlasti RS-a?'
Sefer Halilović.
Poštovani predsjedavajući, ja ću samo ponoviti ovaj zahtjev prema Ministarstvu vanjskih poslova – da mi se dostavi spisak nosilaca diplomatskih i službenih pasoša i obrazloženje po kom su osnovu izdati. To sam pitanje postavio prije sedam, osam mjeseci, međutim nema odgovora i vidim da ga nema u ovom spisku pitanja na koje nije odgovoreno. Dakle, neko je stavio ispod stola, očigledno nešto tu nije uredu pa bih molio da mi se konačno dostavi odgovor na ovo pitanje.
Adem Huskić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja imam jedno vrlo kratko pitanje za Vijeće ministara: 'Ko je imenovao i na osnovu kojih propisa Upravni odbor i menadžment Javnog preduzeća Službeni list BiH?'
I imamo Selima Bešlagića. Izvolite, gospodine Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani koleginice i kolege, poštovani gosti, kako nisam dobio pozitivan odgovor - ko je zadužen da vodi kontrolu o realizaciji donesenih zakona u oba doma Parlamentarne skupštine BiH, te kakve su posljedice za one koji nisu primijenili usvojene zakone - predlažem inicijativu da Vijeće ministara napravi analizu primjene 17 usvojenih zakona te predloži načine za kontrolu primjenljivosti i način za sankcioniranje onih koji su bili dužni za realizaciju donesenih zakona. Ja ću samo navesti par primjera. Okvirni zakon o visokom obrazovanju apsolutno, ja govorim, nije usklađen u Tuzlanskom kantonu s ovim zakonom. Odgovor sam dobio da jednostavno nemamo mehanizam. Kad govorim o Okvirnom zakonu o ... sportu, isto nemamo odgovora ko je zadužen za usklađivanje. Kad govorimo samo Zakon o Javnom RTV servisu! Mislim, to je dokaz da sve niže instance krše ove zakone, odnosno ne primjenjuju ih. Iz tih razloga predlažem ovu inicijativu kako bismo definitivno donijeli odluku da zakone koje donesu oba doma Parlamenta je dužan da sprovodi onaj na nižem nivou kako bismo donijeli propise o sankcionisanju onih koji to nisu učinili.
Nema više prijavljenih. Zaključujem 2. tačku. Prelazimo na tačku 3. Ad. 3. Prijedlog zakona o zaštiti oznaka geografskog porijekla – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Na nastavku 73. sjednice ovaj zakon je usvojen, ovaj prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju. Vi imate Izvještaj Ustavnopravne komisije od 2. 4. i vidite da je pozitivan i vidite da su usvojena četiri amandmana koja su postala sastavni dio zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o zaštiti oznaka geografskog porijekla. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 4. Ad. 4. Prijedlog zakona o zaštiti toporgafije integrisanog kola – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje)
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, ja ću zaista iskoristiti priliku da i ove aktivnosti koje su navedene u ovom izvještaju za period otkada je imenovan vojni povjerenik i formiran taj institut da pohvalim način rada. I evo, nažalost, ovo što ste i konstatirali i u ostalim aktivnostima, povjerenik je jedan od rijetkih koji je i prisutan na našim sjednicama i po pitanjima koja se raspravljaju, znači na svim sjednicama Predstavničkog doma i na komisijama, kao što vidimo iz ovog izvještaja, nadležnim komisijama koje prate rad ovog tijela. ... Znači, to je jedan komentar. I drugi koji sam htio dati na ovaj izvještaj jeste da, evo vidimo iz ovih, u ovom periodu rada vezano za vojnog povjerenika imamo 25 pritužbi. Ukupno je došlo na određena postupanja iz te oblasti i ovdje se konstatira da još nije postupljeno po tim pritužbama, da se čeka primjena ovih određenih podzakonskih akata. Zbog toga sam htio uputiti apel jedan prema vojnom povjereniku da ... što prije uradi i da svi oni koji imaju eventualno ugrožena svoja prava, po bilo kom osnovu, da imaju mogućnost tražiti postupanje po tim njihovim zahtjevima. I na kraju, treću stvar koju želim reći jeste da kao i naša komisija podržavam ovaj izvještaj i treba, cijenim da je na ozbiljan način pristup samom radu i samom ovom izvještaju.
Zahvaljujem se, gospodine Naniću. 22 Ja predlažem, naravno, bilo bi logično pošto čovjek nije tu da mu dostavimo izvod iz rasprave o ovom izvještaju, pa će on biti u prilici da vidi ovu Vašu inicijativu i da je na neki način respektuje i prihvati. Mi idemo, nemamo više prijavljenih, zaključujem tačku 14. Molim poslanike za strpljenje, nadam se da se niste već umorili, jer polako svaki čas imamo kvorum, nemamo kvorum. Ali evo, idemo na tačku 15. Ad. 15. Rasprava o zaključcima Savjeta Evropske unije za opšte i spoljne poslove o Bosni i Hercegovini i operaciji ALTHEA (EUFOR), prijedlog Komisije za spoljne poslove, zaključak s materijalom, broj: 01,02,03/11-05-39/10 od 23. 3. 2010. Komisija za spoljne poslove 18. 2. 2010. dostavila je zaključak koji glasi: 'Komisija za spoljne poslove predlaže Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH da se zbog značaja zaključaka Savjeta EU za opšte i spoljne poslove vezanih za BiH oni uvrste na dnevni red jedne od narednih sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH.' Kolegijum je na 124. sjednici, održanoj 22. 2., pozvao Komisiju da dostavi materijal za raspravu, kao i svoje mišljenje kako bi se ostvarile poslovničke pretpostavke za razmatranje ovog materijala. Komisija je 23. 3. dostavila potrebne materijale. Mišljenje ste dobili danas. Otvaram raspravu. Gospodine Matiću, imate li potrebu nešto dodatno? Nema. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 16. Ad. 16. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zaključka broj 2. Komisije za spoljne poslove sa 74. sjednice Doma, održane 24. 3. 2010., povodom rasprave o Izvještaju o aktivnostima Savjeta Evrope u 2009. godini
nije uključen mikrofon
Denise, pa nema rasprave u principu, zaista nema rasprave, dakle ovdje je samo ovaj izvještaj i glasat ćemo u drugom krugu. Dakle, zaključujem tačku 17. i idemo na tačku 18. Davanje saglasnosti na ratifikaciju. Branka, ne znam da li trebam pročitati radi zapisnika. Dakle, molim vas za strpljenje. Boško, sve je prošlo odlično. Dakle, ti ćeš nadoknaditi svojim prisustvom ovdje. Dakle, ja sam dužan radi zapisnika, molim vas, pročitati sporazume na koje danas dajemo saglasnost za ratifikaciju: Ad. 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Savjeta ministara BiH i Vlade Ruske Federacije, b) Sporazuma o finansiranju i projektu između KfW, Frankfurt na Majni, i Bosne i Herecgovine – Prikupljanje i tretman otpadnih voda, Bihać, c) Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj za projekat Mahovljanska petlja, d) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Crne Gore o prevozu putnika i tereta u međunarodnom drumskom saobraćaju, e) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Indije o međusobnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, f) Sporazum o zajmu – Projekat poboljšanje životnih uslova na selu – između BiH i Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj, g) Memoranduma o razumijevanju između saveznog ministra odbrane i sporta Republike Austrije, Savjeta ministara BiH, Vlade Republike Hrvatske, Vlade Kraljevine Danske, Ministarstva spoljnih poslova Republike Francuske, Vlade Republike Mađarske, Vlade Republike Makedonije, Vlade Kraljevine Holandije, Vlade Kraljevine Norveške, Vlade Republike Poljske, Vlade Švajcarske Konfederacije, Vlade Republike Turske, Vlade Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država u vezi za saradnjom u radu Centra za obuku za operacije podrške miru u Bosni i Hercegovini. 24 Mišljenje Komisije za spoljne poslove ste također dobili. Vidjeli ste da je to pozitivno mišljenje i da se predlaže da se da saglasnost za ratifikaciju. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu i o tački 18. Dakle, vraćamo se na tačku 13. Vidim ovdje prisutnu gospođu Ljilju iz kabineta gospodina predsjedavajućeg. Jeste li pokušali obezbijediti prisustvo gospodina predsjedavajućeg Vijeća ministara? Dakle, ja predlažem pauzu pola sata. Dakle, prenesite u Vijeće ministara da je Parlament bio prisiljen preskočiti raspravu o radu Vijeća ministara jer ni jedan ministar nije prisutan današnjoj sjednici. Zahvaljujem se, pauza je do 11,45 sati. [[PAUZA]]
Kolegice i kolege poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Ostala nam je ... 13. tačka dnevnog reda: Izvještaj o radu Savjeta ministara S obzirom da predsjedavajući Savjeta ministara je tu i ima potrebu da komentariše ili da prezentuje ovaj izvještaj, a da nakon toga neće biti prisutan, ja pozivam predsjedavajućeg Savjeta ministara Nikolu Špirića da i prezentuje Domu Izvještaj o radu Savjeta ministara za 2009. godinu. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, žao mi je što neću moći pratiti raspravu do kraja s obzirom na obaveze, jer imamo predstavnike Svjetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda ovde ... na razgovorima, ali evo, ocijenio sam, da ne bismo ugrozili ovu tačku dnevnog reda, da je potrebno da budem ovde i da se obratim i dam svoje viđenje vezano za aktivnosti vođene u 2009. godini. Naravno, ostaće ovde generalni sekretar i ministri, ukoliko bude pitanja na koja mogu da odgovore. Savjet ministara u toku 2009. godine održao je ukupno 42 sjednice, od čega 37 redovnih, jednu vanrednu i četiri tematske sjednice. U izvještajnom periodu razmatrane su 1.324 tačke, od čega 1.293 na redovnim sjednicama, jedna na vanrednoj sjednici i 31 tačka dnevnog reda na četiri tematske sjednice. 25 U ostvarivanju svojih planova i dužnosti Savjet ministara je utvrdio i jedan amandman na Ustav BiH, utvrdio je 66 zakona, usvojio je 24 strategije i akciona plana, donio 254 odluka, utvrdio 145 prijedloga o osnovama za vođenje pregovora radi zaključivanja međunarodnih ugovora i sporazuma, utvrdio 101 prijedlog odluka o ratifikaciji međunarodnih ugovora, usvojio 186 informacija iz različitih oblasti, usvojio 139 izvještaja, utvrdio 157 odgovora na poslanička i delegatska pitanja, utvrdio 41 mišljenje na prijedloge zakona, odnosno autentično tumačenje odredbi pojedinih zakona. Polazeći od činjenice da su dva strateška cilja, punopravno članstvo u EU i NATO savezu, aktivnosti koje su obilježile rad Savjeta ministara u 2009. godini su prije svega bile usmjerene na izvršavanje obaveza iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima, provođenje obaveza predviđenih Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju dokumentom Evropsko partnerstvo, te obaveza koje BiH predstoje na putu NATO integracija. S tim u vezi Savjet ministara je tokom 2009. godine preuzimao niz aktivnosti u svrhu ispunjenja uslova iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima a u skladu sa prethodno donesenim Planom aktivnosti za ispunjavanje preporuka Evropske komisije u vezi Mape puta. Zaključeno sa 31. decembrom 2009. godine Savjet ministara je od 174 uslova iz Mape puta ispunio 173, dok je zadnji uslov koji se odnosi na imenovanje direktora Direkcije za koordinaciju policijskih tijela ispunjen na 116. sjednici Savjeta ministara, održanoj 9. marta 2010. godine. U okviru bloka I koji tretira sigurnost dokumenata, potrebno je naglasiti da je nadležna Agencija za identifikaciona dokumenta počela sa izdavanjem biometrijskih pasoša, što je bila jedna od najznačajnijih obaveza iz ovog bloka. Ono što mogu da kažem: da je do sada izdato preko 80 hiljada biometrijskih pasoša. Od zakonskih projekata koji su bili uslov za viznu liberalizaciju, a koji je na prijedlog Savjeta ministara usvojila Parlamentarna skupština, prije svega treba navesti Zakon o graničnoj kontroli, Zakon o uspostavljanju Agencije za koordinaciju borbe protiv korupcije, Zakon o kontroli kretanja oružja i vojne opreme, Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, te izmjene i dopune Krivičnog zakona BiH kojim se on usklađuje sa međunarodnim zahtjevima i konvencijama. Osim navedenih zakona Savjet ministara je donio i niz strategija, pravilnika i drugih provedbenih akata koji su takođe predstavljali tehničke uslove za bijeli šengen. Tu prije svega treba naglasiti usvajanje Strategije za borbu protiv organizovanog kriminala, Strategije za borbu protiv korupcije, Strategije Akcionog plana za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti, te Državnog akcionog plana za borbu protiv zloupotrebe opojnih droga. Realizaciju obaveza iz dokumenta Evropsko partnerstvo, čija je dinamika prezentirana Akcionim planom za provođenje, realizovana je, dakle ne u potpunosti, u polugodišnjem pregledu došlo se do sljedećih podataka: od ukupno 222 predviđene aktivnosti sa planiranim rokom izvršenja u periodu 1. 7. 2009. do 31. 12. 2009. godine, u potpunosti je realizovano njih 88, dok je na prijedlog nadležnih institucija prolongirano izvršenje za 134 aktivnosti. U okviru ključnih prioriteta od 18 planiranih aktivnosti realizovano je šest. U okviru prioriteta iz poglavlja Politički kriterijumi od planirane 21 aktivnosti realizovano je 14. U okviru prioriteta iz glave Ekonomski kriterijumi od planiranih 11 aktivosti realizovane su tri. U okviru prioriteta iz poglavlja Unutrašnje tržište od planiranih 76 aktivnosti realizovana je 31 aktivnost. U okviru prioriteta iz poglavlja Sektorske politike od planiranih 69 aktivnosti realizovane su 21. U okviru prioriteta iz poglavlja Pravda, sloboda i sigurnost od planiranih 27 realizovano je 13. Najbolji rezultati postignuti su u oblasti Intelektualnog vlasništva gdje su realizovane sve četiri planirane aktivnosti. U oblasti 26 Carina i porezi gdje od 15 planiranih aktivnosti je realizovano devet, te u oblasti Viza, graničnih kontrola, azila, migracije: od 13 realizovano je osam. Najteži posao predstoji u oblasti Statistike gdje od sedam planiranih aktivnosti nije realizovana nijedna, u oblasti Finansijske kontrole gdje je od devet planiranih aktivnosti realizovana jedna, kao i u oblasti Poljoprivrede i ribarstva gdje od 41 planirane aktivnosti realizovano 14. Mjere iz Akcionog plana za provođenje obaveza iz Privremenog sporazuma, Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju provode sve nadležne institucije kontinuirano te je sadašnji stepen provođenja na zadovoljavajućem nivou. Sve ove mjere koje nisu provedene u dosadašnjim izvještajnim periodima ili za rok imaju kontinuirano provođenje programirane su u novom dokumentu: Program mjera za provedbu Privremenog sporazuma, Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju za period 1. 1. 2010. do 31. 12. 2011. godine. U toku 2009. godine održano je pet privremenih odbora, i to Privremeni odbor za transport i sektorski sastanak procesa za praćenje reformi RPM-a u oblasti transporta, životne sredine, energetike, regionalnog razvoja, održan 22. i 23. 1. 2009. godine u Sarajevu; zatim Privremeni odbor za poljoprivredu i ribarstvo ... sektorski sastanak procesa praćenja reformi RPM-a o bezbjednosti hrane, veterinarskim i fitosanitarnim pitanjima u ruralnom razvoju, održan 23. i 24. 2. 2009. godine u Briselu; Privremeni pododbor i sektorski sastanak procesa za praćenje reformi u oblasti trgovine, carina, poreza i saradnje s drugim zemljama kandidatima, održan 26. i 27. 2009. godine u Sarajevu; zatim Privremeni odbor i sektorski sastanak RPM-a o unutrašnjem tržištu i konkurenciji, održan 28. i 29. 4. u Briselu; Privremeni odbor RPM-a o ekonomskim i finansijskim pitanjima u statistici, održan 8. i 9. 6. 2009. godine u Sarajevu. Ministarstvo odbrane u saradnji sa Ministarstvom spoljnih poslova u izvještajnom periodu kontinuirano je izvršavalo obaveze za približavanje Sjevernoatlantskom savezu. Tokom 2009. godine BiH je ostvarila napredak pribavljanjem statusa intenziviranog dijaloga, ali NATO nije prihvatio aplikaciju za Akcioni plan za članstvo u MAP. Međutim, razlog neprihvatanja aplikacija je bio motivisan prije svega političkim faktorima u BiH, za koje je izraženo očekivanje da će biti prevaziđeni, a od strane NATO saveza jasno je pozdravljen postignuti napredak u odbrambenom sistemu. Iz okvira programa Partnerstvo za mir uspješno su realizovane sve aktivnosti, a odnose se, prije svega, na provođenje prosesa planiranja i revizije ... provođenja partnerskih ciljeva, individualnih partnerskih, Akcioni plan IPAP, i ažuriranje i provođenje ciljeva i izrada Imigralnog partnerskog programa BiH za 2010. godinu i provođenje za 2009. godinu, izrada popisa o provođenju Sporazuma o statusu trajnih vojnih snaga, te učešće u radu NATO struktura i radnih tijela po pozivu ili vlastitoj procjeni gdje su značajna unapređenja u saradnji ostvarena u oblasti standardizacije i zaštite, odnosno razmjene informacija po pitanju zračnog prostora. Savjet ministara BiH je usvojio strateški dokument: Komunikacijsku strategiju BiH u NATO integracijskom procesu, te Akcioni plan za provođenje iste Jedan od značajnih događaja u prethodnoj godini je svakako činjenica da je BiH 15. 10. 2009. godine izabrana za nestalnu članicu Savjeta bezbjednosti UN za period 2010-2011, što predstavlja jedan od najvećih uspjeha BiH na spoljnopolitičkoj sceni. 27 Svjesni globalnih prilika na polju ekonomije članovi Savjeta ministara, resorno ministarstvo i nadležne institucije pristupili su blagovremeno izradi mjera Savjeta ministara za ublažavanje posljedica ekonomske krize na privredu BiH koje su utvrđene i upućene Parlamentarnoj skupštini BiH radi upoznavanja. U svjetlu činjenica da je uz potpuni dogovor svih plitičkih aktera u BiH i Fiskalni savjet BiH potpisao stendbaj-aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom, Savjet ministara BiH je u toku 2009. godine ispunio sve obaveze koje su proizilazile iz pisma namjere za taj aranžman. U oblasti poljoprivrede u 2009. godini Savjet ministara je usvojio Strateški plan ... za harmonizaciju poljoprivrede, prehrane i ruralnog razvoja za 2008. do 2011. godine i Operativni program BiH za poljoprivredu, prehranu i ruralni razvoj 2008-2011. Takođe je usvojen i Prijedlog mjera za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji BiH koji je upućen u daljnju proceduru Parlamentarnoj skupštini na razmatranje i potvrđivanje. Savjet ministara je usvojio i druge važne strateške dokumente među kojima svakako treba podvući značaj Strategije razvoja i nauke BiH za 2010. do 2015. i Strategije razvoja sporta u BiH, kojima se na sistematski način pristupa ovim značajnim granama društvenog razvoja i života. Još jedan dokument kojim su ispunjeni ciljevi iz Evropskog partnerstva a kojim se na suštinski način pristupa regulisanju jedne od značajnih ekonomskih oblasti jeste Strategije razvoja malih i srednjih preduzeća, koju je Savjet ministara usvojio u aprilu 2009. godine. Strategija je poslužila kao osnov za dalje aktivnosti u ovoj oblasti što potvrđuje priprema 'Zakona o promociji malih i srednjih preduzeća', koji svoj osnov ima u navedenoj strategiji. Zakon je takođe u izvještajnom periodu proslijeđen u parlamentarnu proceduru. Ono što želim da naglasim jeste da je iz ove strategije i ovog zakona proizišla i aktivnost Savjeta ministara zajedno sa Svjetskom bankom i da je Svjetska banka pod povoljnim uslovima, IDA uslovima, odobrila 70 miliona dolara za podršku malim i srednjim preduzećima u BiH i već na narednoj sjednici imamo taj sporazum koji će doći i biti prosleđen Predsjedništvu na ratifikaciju. Mislim da će on dobro doći razvoju malih i srednjih preduzeća, i to je ono što se čini vezano za implementaciju te strategije. Sve ostale preduzete aktivnosti takođe kontinuirano i planski su izvršavane u izvještajnom periodu od strane resornih ministarstava u okviru postojećih kapaciteta i trenutačnih političkih prilika. Te aktivnosti su navedene u ovom iscrpnom izvještaju u kojem su detaljno opisane sve preduzete mjere i radnje na sprovođenju programa rada Savjeta ministara u toku 2009. godine od strane svakog ministarstva ponaosob, a u skladu sa usvojenom metodologijom za izradu koju je donio Savjet ministara. Vi ste svjedoci da je i u parlamentarnoj raspravi traženo da se utvrdi dakle jedinstvena metodologija izvještavanja o radu Savjeta ministara za prethodne godine. Mi smo to uradili i u skladu sa tom metodologijom vam dostavili ovaj izvještaj, ali sam ... smatrao svojom obavezom da kažem šta su to bili strateški pravci na kojima smo radili. Ja mislim da u skladu sa onim raspoloženjem koje je bilo, političkim raspoloženjem u BiH, da je Savjet ministara se trudio da maksimalno ispuni svoj program i plan rada. Negdje smo posao uspjeli završiti do kraja, negdje smo djelimično uspjeli i mislim i ja bih molio da se ne sumnja u opredjeljenje Savjeta ministara da radi na ubrzanju puta BiH na svom evroatlantskom putu. Koliko bude političke prohodnosti više, toliko će biti lakše u okviru Savjeta ministara donositi odluke koje će dolaziti u ovaj parlament. 28 Ja vam se zahvaljujem. Žao mi je što neću moći ostati do kraja rasprave, ali evo tu je generalni sekretar, vi imate detaljan izvještaj i mislim da se mogu postavljati pitanja i sa zadovoljstvom ćemo odgovoriti na vaša pitanja koja čujemo u raspravi. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Evo, na nama je ostalo da raspravljamo dalje o ovom izvještaju. Za diskusije su se prijavili i prvi ima riječ uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Cijenjeni predsjedavajući, uvažene kolege i koleginice, uvaženi članovi Vijeća ministara, mi u Klubu SDP-a BiH smatramo da o ovoj važnoj tački dnevnog reda treba voditi, prije svega, argumentovanu, tolerantnu rasprvu koja će biti zasnovana samo na golim činjenicama. Mi nemamo druge domovine osim BiH i zbog toga smo, prije svega kao građani BiH, zainteresovani da ova zemlja ide naprijed. Ako ništa, onda barem radi naše djece. Stoga danas želimo postaviti nekoliko pitanja na koje ovaj parlament treba da dobije odgovor. Mislim da se niko ne treba ljutiti ako najveća opoziciona partija u ovom parlamentu, SDP, postavi pitanje sada Vijeću ministara BiH: Zbog čega Vijeće ministara nije realiziralo više od 200 zaključaka ovog parlamenta? Koji su razlozi takvog jednog ignorantskog odnosa prema ovom najvišem zakonodavnom organu? Mi danas moramo postaviti pitanje da nam neko zvanično kaže u ovom parlamentu, od strane Vijeća ministara, ko je na kraju odgovoran za trakavicu koju smo imali gotovo pet mjeseci u prošloj godini kada je riječ o imenovanju ministra sigurnosti. Zbog čega je BiH, Vijeće ministara, ovaj parlament izgubio tako dragocjeno vrijeme na one silne rasprave, da bismo opet na kraju došli do istog rezultata kojeg smo mogli imati i odmah kada je izvršena smjena ministra sigurnosti. Danas bi bilo dobro da ovo Vijeće ministara argumentovano ovdje pred Parlamentom kaže šta je sa izvještajima Vijeća Evrope koji govore o izrazito negativnom stanju i radu vlasti u BiH. Hoćemo li napokon početi ozbiljno da shvatamo izvještaje Vijeća Evrope? Naravno, ne postoji bolnija tema, vjerovatno, u ovom trenutku za sve građane BiH i sve narode od pitanja liberalizacije viznog režima. Frustracije svih građana su ogromne. Ko će za to odgovarati u BiH? Da li je moguće da niko nije odgovoran za to stanje? Mi iz opozicije postavljamo jedno pitanje: Šta bi se desilo da recimo u Parlamentu Srbije, Crne Gore ili Makedonije – da te zemlje nisu dobile liberalizaciju viznog režima, da li bi ti parlamenti prećutali jednu takvu činjenicu? Da li bi te vlade mogle da nastave raditi da su te države u poziciji u kakvoj je BiH i dan-danas? Mi danas kroz ovaj Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH trebamo svi, sve političke partije, pa i individualno svi, da kažemo šta mislimo o radu Vijeća ministara BiH na čelu sa predsjedavajućim Vijeća ministara i da kažemo da li smo spremni amnestirati nerad ovog Vijeća ministara u 2009. godini. S obzirom da je Izvještaj za 2009. godinu, neću govoriti o prethodnim godinama. Žao mi je što je predsjedavajući Vijeća ministara izašao, ali trebalo bi postaviti nekoliko pitanja koje je on ovdje javno obećao u svom ekspozeu kada je postao predsjedavajući Vijeća 29 ministara. On nam je obećao kandidatski status u procesu eurointegracija. Postavljamo danas pitanje, evo šest mjeseci do izbora, do kraja ovog mandata, zašto smo tako daleko od tog obećanja? On nam je obećao da će ovo biti zemlja iz koje će dolaziti dobre vijesti. Svašta je iz BiH otišlo u Evropu i svijet, ali vrlo malo dobrih vijesti i u 2009. i u prethodnim godinama. Rečeno nam je da će doći do ubrzanog otvaranja novih radnih mjesta i veće zaposlenosti. Na to ću se osvrnuti u nastavku diskusije sa konkretnim činjenicama koje govore o tome. Rečeno nam je da ćemo ovde u Parlamentu donijeti zakon o oduzimanju nezakonito stečene imovine, a takvog zakona nema na državnom nivou. Rečeno nam je, i pored ostalog, je li, da će Vijeće ministara BiH raditi mnogo brže nego prethodna vijeća ministara kako bi nadoknadili zaostatak. A evo, svjedoci smo svi zajedno, bez obzira da li pripadali poziciji ili opoziciji, ne samo da nismo radili kao prethodna, da ovo Vijeće ministara nije radilo kao prethodna vijeća ministara, već je bilo znatno sporije. Prije četiri godine u ovom parlamentu smo govorili o tome kako će se otvoriti 150 hiljada novih radnih mjesta u BiH. Samo u poređenju sa 2008. godinom, u 2009. godini broj registrovanih zaposlenih je manji za preko 20 hiljada. Broj nezaposlenih se povećao za preko 27 hiljada. Stopa nezaposlenosti u BiH je preko 42%, a u EU je prosjek 10%. Imamo li mi pravo ovde u Parlamentu BiH da našu vladu, naše Vijeće ministara BiH kompariramo sa drugim državama? Da krenemo od susjeda. Bez obzira na ustavna ograničenja u BiH, zašto ne smijemo da kažemo da ovo Vijeće ministara ne može za četiri godine usvojiti zakona koliko Vlada Republike Hrvatske ili Vlada Republike Srbije može samo za jednu godinu, a i mi, ili barem tako deklarativno se govori, da želimo u EU i da želimo ispunjavati evropske standarde. Možda bi neko i napravio problem o tome što opozicija tako misli o Vijeću ministara i o Vladi BiH, međutim postoje zvanični izvještaji Vijeća Evrope i drugih evropskih foruma koje neću sada citirati, nema potrebe, koji govore o krajnje nezadovoljavajućem stanju. Ja znam da će mnogi pokušati da negiraju određene ocjene opozicije, ali i kada to čine neka to čine činjenicama. Međutim, bilo bi dobro zaista, i to još jednom želim ponoviti, da najozbiljnije shvatimo upozorenje iz Evrope i ocjene koje je Vijeće Evrope dalo o BiH. Samo u jednom od izvještaja sa rasprave u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope se kaže, citiram, 'BiH je veoma malo napredovala u pogledu ispunjavanja obaveza i angažmana koje treba da ispuni prema Vijeću Evrope', i da ne navodimo sve ostale ocjene koje nisu nimalo pozitivne o BiH. U ovom trenutku, s obzirom da imam nešto manje od dvije minute još za diskusiju, ja mislim da bi bilo dobro da ova rasprava urodi nekim konkretnim zaključcima. Zbog toga ću predložiti pet zaključaka Predstavničkom domu na izjašnjenje povodom ove tačke. Prva tri neću čitati, dostavit ću ih u pisanoj formi, a 4. i 5. želim javno predočiti. Naime, u 4. zaključku predlažem da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zaduži Vijeće ministara da u roku od 20 dana dostavi navedenom domu izvještaj o radu Vijeća ministara u dosadašnjem dijelu ovog mandatnog perioda, od januara 2007. do aprila 2010. godine, s posebnim osvrtom na sljedeće: - Odgovornost Vijeća ministara BiH za izrazito nizak stepen realizacije planiranih sopstvenih godišnjih programa, kao i planova po ministarstvima, - Odgovornost predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH za neefikasan rad Vijeća ministara BiH, - Odgovornost Vijeća ministara BiH za kašnjenje BiH u procesu realizacije obaveza iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima, 30 - Odgovornost Vijeća ministara BiH za nepostojanje preciznog akcionog plana za ispunjavanje obaveza iz Sporazuma o stabilizaciju i pridruživanju. I, 5. zaključak, nakon svega, po meni, jedini logičan: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zbog nedopustivo loše realizacije planiranih aktivnosti, neispunajvanja obaveza i zadataka predviđenih u programu Vijeća ministara, kao i zbog ove užasne činjenice da građani BiH su rijetki taoci na jugoistoku Evrope koji ne smiju slobodno da putuju, da Vijeće ministara BiH, odnosno da ovaj paralment najkasnije do 1. maja 2010. godine pokrene proceduru za smjenu Vijeća ministara BiH. Ja mislim da je to jedini mogući zaključak ovog parlamenta u trenutku kada su gotovo sva obećanja iznevjerena i kada su građani BiH dovedeni u ovakvu poziciju. Bez obzira kako zvučao ovaj zaključak, ako ćemo razgovarati o ovoj temi isključivo jezikom činjenica, ja mislim da je on jedini moguć.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Zapravo, radi se o poslovničkoj intervenciji. Naime, evo mi smo čuli uvodno izlaganje gospodina Špirića, odnosno predsjedavajućeg Vijeća ministara, i mislim da je neprimjereno da on nama ispriča svoju priču i mi ovdje bez prisustva ijednog jedinog ministra raspravljamo o radu, odnosno o Izvještaju o radu Vijeća ministara. Jer, trebali su ministri i predsjedavajući Vijeća ministara ovde da čuju pitanja na koja samo oni mogu odgovoriti, ne mogu nikakvi sekretari, niti pomoćnici, niti savjetnici. Jer treba gospodin Špirić da odgovori zbog čega, zato što je upravo on najveća kočnica BiH na putu prema EU, treba da odgovori o svojim govorima u Generalnoj skupštini UN-a, treba da odgovori i o pitanjima korupcije koja je evidentna u institucijama BiH, a za koja je on odgovoran, pa i oko nabavke vozila, oko nabavke prostorija za Službeni list BiH itd. Prema tome, ja mislim da je bespotrebno uopće da mi raspravljamo danas, mi smo mogli ove političke poruke poslati jedni drugima i putem medija, nismo trebali uopšte imati raspravu na dnevnom redu. I stoga mislim da je možda primjereno, evo, predlažem da mi ovo odgodimo kad mogu biti gospoda ministri prisutni i predsjedavajući Vijeća ministara pa da im postavljamo pitanja, da oni odgovore zbog čega nekih stvari nema uopće u ovom izvještaju i ne pominju se. Naravno, pravo opozicije je da nastupa ovako i čini mi se da opozicija je preblaga u odnosu na probleme koje BiH ima i probleme koje nam, nažalost, proizvodi i Vijeće ministara. Hvala lijepo.
Replika, predsjedavajući Živković. 31
Zahvaljujem. Naime, u dogovoru sa sekretarom a i sa predsjedavajućim Savjeta ministara, mi smo pretpostavljali da će se ova tačka dnevnog reda naći poslije pauze za ručak, ali evo, uradili smo danas posao mnogo brže nego što smo planirali, tako da neki od ministara nisu mogli da prisustvuju ovoj tački dnevnog reda. Predsjedavajući Savjeta ministara je molio da to bude sad, da on bude prisutan i da nakon toga ima zakazane sastanke, tako da mislim da nije korektno da njih optužujemo za nešto što mi možemo da uradimo. Ipak, doza samokritike mora postojati u ovome parlamentu. I na dnevnom redu imamo Izvještaj o radu Savjeta ministara koji su sa 11 izvještaja naše komisije popratile. Tamo su bili svi oni kojima su se mogla postaviti pitanja u okviru njihove nadležnosti, od svih članova komisija. Podsjetit ću vas da u 11 izvještaja naših komisija: svi su usvojili Izvještaj o radu Savjeta ministara. Evo, znači možemo da idemo korak dalje pa da kažemo, kada smo stavljali primjedbe Savjetu ministara u prošlim godinama kako nema jedinstvenu metodologiju u pravljenju izvještaja, da naše komisije su na različite načine pravile izvještaj, da su neke komisije samo prihvatale k znanju, druge komisije napisale da prosljeđuju Parlamentu na daljnje odlučivanje, treće komisije usvajale zaključke, a četvrte komisije pravile usvajanje ovog izvještaja sa zaključcima. Pa budimo malo samokritični, da naše komisije su ovde trebale da napišu makar metodološki da se izvještaji usvajaju, da se informacije primaju k znanju, a da komisije imaju pravo da predlažu Domu i određene zaključke. Ako je rasprava o Savjetu ministara, odnosno predsjedavajućem Savjeta minitara, dajte da otvorimo temu povjerenja, a ne temu ovog izvještaja, o kome su 11 komisija dale i podržale ovaj izvještaj. Prema tome, izgovora može biti puno, a današnja tačka dnevnog reda mislim da je dovoljno elaborirana u komisijama i da mi ovde trebamo to samo da zaokružimo. Hvala. Uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Iako ste uzeli dio moje diskusije, nisam vidio da ste se javili za repliku, jer mi to odavde ne vidimo, ali ja u svakom slučaju ne mogu da ne podržim potrebu uvijek za prisustvom i predsjedavajućeg i članova Vijeća ministara ovdje. Ali istovremeno i našu principijelnost kada je u pitanju odnos, evo ovo što je rekao gospodin Mehmedović, ne stoji nigdje u izvještajima komisija, a vjerovatno je i on učestvovao u radu neke od komisija kada su u pitanju ove stvari, ali ovde smo sad radi ove javne predstave i svako ima pravo na svoj stav, tako i on da za sve te stvari, njegovo je pravo da koketira sa vjerovatno novom pozicijom, za koju on žali što nije ..., a vjerovatno sve su stvari uperene za oktobar i želju ko će biti pozicija. Pozivanje opozicije, to još nisam čuo, da je preblaga od strane pozicije, to samo ima ovakva država, što samo još više pokazuje o odnosima u njoj, i pitanje ko je ovdje opozicija, ko je vlast. Takođe, kada smo principijelni za sve ono što nam se dešavalo, mogla je i SDA da ono što mi ne možemo, da pribavi vjerovatno i one ministre, svoje članove, koje je ona optužila prošle godine za koketiranje sa terorističkim aktivnostima i zbog kojih je BiH stajala nekoliko mjeseci. Pošto oni sada nisu članovi Vijeća ministara, učestvovali su dijelom svojom pozicijom u Vijeću ministara, naša je molba da i oni budu tu, pa da i mi možemo postaviti neka pitanja, ako se upustimo u utvrđivanje 32 eventualno i odgovornosti i onoga što se dešavalo u samom Vijeću ministara i u ovom parlamentu. Znači, ako smo, što ja podržavam, imamo zahtjeve, treba da budemo principijelni pa da i sami učinimo ono što mi možemo u okviru svojih političkih partija, eventualno, klubova ili onoga na koga možemo uticati da se ponašaju u skladu sa onim što mi govorimo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege i koleginice, vidite, ja mislim da ova danas rasprava nije moguća, ne zato što nema predsjedavajućeg Savjeta ministara nego zato što nema predsjedavajućeg Savjeta ministara i ministara. Naime, mi znamo kako funkcioniše Savjet ministara, svima nama je ovdje jasno kako je zakonski ta oblast regulisana. I voditi danas raspravu, a bazirati je samo na zahtjev da ovdje bude prisutan predsjedavajući Savjeta ministara bez svih ministara, nema smisla. Ja takođe mislim da nema smisla da vodimo raspravu ako ovdje nije kompletan Savjet ministara. Pazite, imamo mi izvještaje naših komisija, nije to sporno, imamo mi Izvještaj Komisije za spoljnu trgovinu i carine koja je rekla 'Komisija predlaže Predstavničkom domu da usvoji Izvještaj o radu Savjeta ministara u dijelu koji se odnosi na aktivnosti Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa.' A to ministarstvo je sa 44% realizovalo svoj program, onaj program, koji je ono samo pred sebe postavilo. Ili recimo, Komisija sa saobraćaj i komunikacije koja kaže: 'Nakon opšte rasprave Komisija za saobraćaj i komunikcije jednoglasno je prihvatila Izvještaj u dijelu koji se odnosi na rad Ministarstva komunikacija i transporta', a to ministarstvo je sa 39% realizovalo programske ciljeve koje je samo pred sebe postavilo. Dakle, imamo jedan skup izvještaja koji, bez obzira na ono što pisalo tamo u ovom izvještaju, na jedan jednoobrazan način ili, evo kako oni kažu ovde sličnom metodologijom, potpuno istom metodologijom ocjenjuju rad ministarstava, odnosno onog dijela Savjeta ministara koji su oni analizirali. Ja se dakle pridružujem onima koji misle da nije moguće obaviti ozbiljnu raspravu o radu Savjeta ministara ukoliko ovde nije prisutan i predsjedavajući i svi ministri. Ako to ne možemo uraditi danas, onda treba da kažemo kad možemo to da uradimo i da obavimo kvalitetnu raspravu. Pri tome, naravno, aposlutno se protivim idejama o smjeni Savjeta ministara šest mjeseci prije izbora. Dakle, ljudi treba da rade do kraja, narod će ocjenjivati i glasači je li to bilo dobro ili nije bilo dobro. Ali sad to je već stvar diskusije, dakle, koju ću imati ukoliko se ne prihvati ovaj prijedlog i ja bih molio da dam pismeno taj prijedlog 'da se odlaže rasprava o ovom pitanju, dok se ne obezbijedi prisustvo predsjedavajućeg i svih ministara.' Hvala.
Zahvaljujem. Znači, u skladu sa Poslovnikom o svakoj tački dnevnog reda možemo da raspravljamo iako predlagač nije tu. Ako ima zahtjeva da predlagač obavezno bude tu, onda to moramo staviti na 33 glasanje. I molim vas, dajte te prijedloge i ja ću staviti na glasanje. Ako odlučimo da raspravljamo o tome bez predlagača, onda ćemo napraviti raspravu, tako smo i do sada radili. Zadovoljiću replike koje su prijavljenje i nakon toga raspravu ćemo, ako je potrebno, nastaviti nakon glasanja o tom prijedlogu odmah. Gospodin Ahmetović, ministar bezbjednosti, ima riječ. Izvolite.
Poštovane kolege, poštovani poslanici, poštovane dame i gospodo, ja nemam mandat govoriti, naravno, u ime Vijeća ministara ali želim reći da je Ministarstvo sigurnosti imalo najviše projektovanih zadataka u protekloj godini i evo negdje u postupku od 84% je izvršilo i svrstava se možda, po onoj statistici koja je napravljena u Vijeću ministara, u jedno od najuspješnijih ministarstava, ali nije poenta te priče, jer želim nešto reći kada je u pitanju liberalizacija viznog režima s obzirom da postoje neki, ili dolaze neki izvještaji, nagovještaji iz Brisela. Mi smo našu Mapu puta ispunili, završena, kao što sam već rekao na prošloj sjednici, evaluacija. U maju će otprilike biti odluka Evropske komisije. Dakle, ja sam, evo sad prije nego što sam došao ovdje, razgovarao sa ministrom vanjskih poslova Španije, ima nekih nagovještaja koje bi trebali možda uraditi, oni se ne nalaze u Mapi puta, ali bi možda poslali dobru poruku prema Briselu da se ovaj proces ubrza. Kao što vam je poznato, usvojen je 'Zakon o antikorupciji', u proceduri je imenovanje Upravnog odbora ili tijela koje treba da imenuje direktora. Ova procedura ide sporo i ja želim danas ovdje dakle vas zamoliti Parlament da imenuje vršioca dužnosti direktora ovog antikorupcionog tijela, do izbora direktora. Plašim se da će se procedura popune ova tri člana, pa onda raspisivanje konkursa, pa izbor direktora oduljiti i da će nam eventualno to biti problem u našim razgovorima da građani BiH dođu do liberalizacije u toku ove godine. Stoga vas molim, dakle evo jutros sam razgovarao i sa Kolegijem, danas dakle evo zamoljavam vas da donesemo jedan zaključak da ovaj parlament imenuje vršioca dužnosti direktora ovog antikorupcionog tijela do izbora direktora u redovnoj proceduri. Ja vam se zahvaljujem, ja sam tu ako ima nekih pitanja i spreman sam na njih odgovoriti. Nemam pismeni prijedlog, ali evo dakle možemo i na takav način. Predsjedavajući, ja vam se zahvaljujem što ste mi dali riječ. Hvala.
Zahvaljujem ministru. Idemo redom replike. Uvažena poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa ja sam se javila da kažem, prvo, da generalno podržavam sve one koji su rekli da je potrebno i korisno da u diskusiji kada razgovaramo o Izvještaju o radu Vijeća ministara je potrebno i poželjno da tu budu prisutni i predsjedavajući i svi ministri. 34 Međutim, replika moja se odnosi na izlaganje gospodina Mehmedovića koji je imputirao i opteretio gospodina Špirića kao predsjedavajućeg Vijeća ministara za to što danas pojedini, odnosno evo da kažem osim jednog, ministri nisu prisutni. Mislim da je to nekorektno zato što je gospodin Špirić ipak odvojio vrijeme i došao, obratio se Parlamentu i rekao kakve su njegove obaveze i zbog čega ne može ostati dalje. A mi sada možemo sebi postaviti pitanje: Da li je prirodno i normalno da mi se prilagodimao kao Parlament obavezama koje i on ima kao predsjedavajući i eventualno neki drugi ministri, ili da tražimo da se MMF i Svjetska banka prilagodi nama, pa da oni tamo negdje čekaju dok mi zaršimo raspravu, ispostavljamo pitanja, replike i sve ostalo? Gospodine Mehmedoviću, Vi znate vrlo dobro da je gospodin Špirić samo prvi među jednakim i da nije njegova odgovornost u pogledu političke kontrole i stranačkog disciplinovanja ministara koji sjede u Vijeću ministara i ... to treba da rade političke partije koje su ih tamo predložile i imenovale. A to se prije svega odnosi na Vašu partiju i Vaše ministre. Vi sada imputirate gospodinu Špiriću da je on odgovoran za ovo, za ono, za mnogo štošta, a niste postavljali ta pitanja kada su za mnogo teže stvari nego što ste Vi njemu danas, čime ste ga opteretili, Vaši ministri, iz Vaših redova pravili određene probleme i znamo kako su otišli sa pozicije, ministarskih pozicija, i šta su sve radili i koje su se zemlje oglašavale i kako su se odnosile i prema njima kao ministrima i prema BiH. Tako da smatram da je to nekorektno i hoću da kažem da gospodin Špirić nije odgovoran zato što ministri, on je lijepo rekao zbog čega ne može biti, a upravo kada sam pomislila da kažem da bi stranka SDA trebala prvo da disciplinuje svoje ministre da dođu i da budu prisutni, gospodin Ahmetović kao da me je čuo pa se upravo u tom trenutku pojavio na vratima. Treba biti, voditi računa o tome da smo korektni i principijelni kad nekog za nešto prozivamo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Nisam ni očekivao da gospodin Špirić ima ovoliko advokata u Parlamentarnoj skupštini BiH. Ali dozvolite mi, ja sam pokušao zaista da budem principijelan i rekao sam da nema ni jednog ministra, nisam rekao ni iz koje političke stranke, i nekorektno je da predsjedavajući Vijeća ministara nama ispriča svoju priču i napusti ovu salu. Znao je za današnju sjednicu, znao je za tačku dnevnog reda, prema tome, trebao je planirati svoje obaveze ..., a ne da se Parlament prilagođava predsjedavajućem Vijeća ministara ili Vijeću ministara kompletnom. Tačno je to da sam ja kao član Komisije za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose i Komisije za promet i komunikacije učestvovao u raspravi ove dvije komisije i tačno je da sam i podržao Izvještaj o radu Vijeća ministara u domenu rada ova dva ministarstva iz razloga što je i u ova dva ministarstva došlo do promjene ministara i dolaskom novih ministara u ova dva ministarstva i krenulo se ... Oni su zaista pokrenuli rad tih ministarstava s mrtve tačke. I zbog toga, to je znači jedan podstrek i ministrima da evo još bolje rade. Druga stvar, ovdje je gospodin Kalabić napomenuo da neko koketira sa terorističkim aktivnostima. Vjerovatno je slušao moje zastupničko pitanje na početku ove sjednice, pa ako se odnosi na to, uredu, ali ja zaista ne bih mogao 100% tvrditi na šta se ovo odnosilo. Ali bilo kakvog koketiranja s opozicijom ne dolazi u obzir, mi smo dvije suprotstavljene političke strane u ovom 35 parlamentu, ali kažem da opoziciji evo dajemo materijala i samim činom izlaska predsjedavajućeg Vijeća ministara, jer ne želi da odgovara na pitanja. I evo, mi zastupnici iz pozicije imali smo također pitanja, zašto ne, je li to neko ne smije u ovom parlamentu da pita predsjedavajućeg Vijeća ministara o nekim stvarima iz domena njegovog rada. Nećemo ga pitati naravno zbog čega evo ne imenuje direktore određenih bh. institucija. To je njegov posao i on koči zapravo imenovanje. Zbog čega? Neka kaže je li to nedostatak političke volje političkih stranaka, je li to nepoštivanje zakona itd.? On zna da je skoro pet mjeseci kršio Zakon o Vijeću ministara neimenovanjem ministra sigurnosti, gospodina Ahmetovića. Osim toga, ja ne znam zaista da li ovde postoje SDA ministri. Ovde postoje ministri u Vijeću ministara koje je izabrao i ovaj dom. Prema tome, to su ministri BiH, odnosno Vijeća ministara. I ja bih molio da se takva terminologija ne koristi u smislu, eto, postoje SDA ministri i sad SDA treba da disciplinira svoje ministre. Mi smo znači skloni da očekujemo od ministara i tražimo od ministara i od predsjedavajućeg Vijeća ministara da poštuju Zakon o Vijeću ministara, ministarstvima itd. Ne vidim ja da bilo kakva politička stranka treba da disciplinira bilo kojeg ministra. Prema tome,
Vrijeme!
u smislu odgovornosti određenog ministra, mi smo poduzimali mjere, mi očekujemo i od drugih političkih stranaka da u skladu sa svojim ovlaštenjima i mogućnostima, jel, traže odgovornost ministara koje su oni predlagali. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Branko Dokić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Moja replika je kolegi Novakoviću ili bolje rečeno, hajde, to je jedno obrazloženje. Neću da ga demantujem jer je on bio u pravu kad je rekao da je između ostalog i Komisija za komunikacije i transport podržala izvještaj resornog ministarstva. Želim samo da vas podsjetim da smo mi dobili ovaj put, za razliku od prethodnih godina, nekakav skraćeni izvještaj od Savjeta ministara, da u tom izvještaju nije bilo cijelih oblasti koje pokriva to ministarstvo. Rečeno nam je da je to neki novi pristup Savjeta ministara. Ako uzmete u obzir činjenicu da smo mi prošle godine, da vas samo podsjetim, dva puta vraćali Izvještaj Ministarstva komunikacija i transporta, tek u trećem navratu smo ga sa rezervom predložili ovom domu, bilo je izuzev nas iz ove komisije, ne sjećam se da je još neko nešto diskutovao, dakle nikakvog efekta od toga nije bilo. Ponukani tim iskustvom i računajući da nikakvog efekta neće biti ni ovaj put, mi smo postupili tako kako smo postupili. Moram da kažem da nije bilo ni velike rasprave. Ministar je bio prisutan i trajalo je to vrlo kratko uz konstataciju da mi nismo uopšte dobili, ja ne znam da li je to vama dostavljeno, da mi uopšte nismo dobili 36 kompletan izvještaj već samo neke izvode iz izvještaja, tako da mi nismo mogli ni da se opredjeljujemo o svim stvarima. Kad sam već dobio riječ (završiću za manje od pola minuta) podržavam ovu inicijativu kolege Novakovića uz napomenu da bi onda Kolegijum trebao da u koordinaciji sa predsjedavajućim Savjeta ministara odredi jedan dan kad će biti ta rasprava koja ne mora da bude dan kada mi održavamo sjednicu. Može to biti i posebna rasprava, ukoliko, još jednom naglašavam, mislimo da ćemo iz te rasprave imati nekakve koristi, s obzirom na činjenicu da do sljedećih izbora imamo još samo šest mjeseci.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović, replika. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja ću samo kratko u replici se osvrnuti na prijedloge i konstatacije da nije dobro da obavljamo raspravu bez prisustva Vijeća ministara. Vidite, ovaj dom je izabrao Vijeće ministara i ovaj dom može govoriti i raspravljati o Izvještaju o radu Vijeća ministara ili izvještaj o neradu ili neučinjenom, kada je u pitanju izvršni organ, jel, u vlasti BiH. Ja nisam za to. Mi smo jutros imali raspravu o dnevnom redu, niko nije predložio, iako smo već na Kolegiju imali nagovještaj da predsjedavajući ima obaveza u zakazano vrijeme i da se može desiti da ne bude prisutan, cijelo vrijeme nije bilo riječi o ostalim ministrima. Neko je vjerovatno opravdano, neko neopravdano danas izostao, ali nisam za to da mi sad tokom rasprave odgađamo raspravu, smatrajući posebno važnim prisustvo ovdje ministara i predsjedavajućeg Vijeća ministara. Vidite, tačka dnevnog reda je, da vas podsjetim, Izvještaj o radu Vijeća ministara. Može se nekome ne dopadati rad Vijeća ministara, ali ovaj izvještaj je dobrim dijelom ocijenjen po nadležnim komisijama onako kako je ocijenjen. Međutim, cijenim nešto mnogo korisnijim, a to je da se stenogram sa današnje rasprave povodom Izvještaja o radu Vijeća ministara dostavi Vijeću ministara koje će možda imati priliku da se očituje o nekim stavkama koje će biti iznesene tokom današnje rasprave. Dakle, bez odgađanja, mislim, da možemo raspravljati o radu Vijeća ministara. Zato nam može poslužiti Izvještaj o radu kao podloga, kao osnova, a jednako tako cijenim da se Vijeće ministara može očitovati i dogovoriti sa Kolegijem o jednoj raspravi zajedničkoj na ovom domu koja bi se odnosila na eventualno razloge nezadovoljstva u ovom parlamentu koji su već i nagoviješteni u današnjoj raspravi o radu ili dinamici rada Vijeća ministara. Stoga predlažem da mi danas obavimo raspravu. Ja opet podsjećam, imamo Izvještaj o radu Vijeća ministara, dakle da se fokusiramo na ovaj izvještaj, a poslanička pitanja i odgovori bili su jutros sat vremena, 99,9% njih se odnosilo na Vijeće ministara, sa izuzetkom jednog koje je upućeno visokom predstavniku, jel tako. Dakle, mi imamo formu da ministrima i Vijeću ministara u cjelini upućujemo pitanja i na to dobivamo odgovore, ali koncentrišimo se na rasprave i na suštinu. Zahvaljujem. 37
Zahvaljujem. Evo, imamo još jednog prijavljenog za repliku, nakon čega ću dati na glasanje ono o čemu smo govorili. Uvaženi poslanik Husein Nanić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, ja sam greškom izbrisao se sa prijedloga za diskusiju, ali sam imao repliku, evo, ... vezano za ovaj zaključak gospodina Novakovića i ove diskusije koje smo mi imali danas po pitanju ovom ... odnosa Vijeće ministara – Parlament itd. Ja postavljam pitanje odnosa Kolegija i Vijeća ministara. Vi ste nas kao poslanike, ili niste, niste nas obavijestili, doveli u situaciju da mi o ovom raspravljamo pola sata i da tražimo da bude Vijeće ministara ili ne bude. Ja zaista smatram da je to moglo biti sasvim jednostavno riješeno na način da je Kolegij Doma sa Vijećem ministara utvrdio kada nema obaveza Vijeće ministara. Ja znam da neki ministri, bez obzira ako mi odgodimo i danas i sutra, nisu uopće u BiH, da od ponedjeljka su tu itd., tako da ste mogli izbjeći ovu situaciju da ste u dogovoru sa Vijećem ministara obezbijedili da to bude možda i jedna tačka dnevnog reda, da bude obezbijeđeno prisustvo Vijeća ministara u vrijeme kada i njima to odgovara i da onda na jednom, na zaista jednom korektnom pristupu imamo ovdje mogućnost da kažemo sve i da čujemo i razmišljanje i objašnjenja ministara o ovom izvještaju. I sljedeću stvar koju ovdje, posebno ovo govorim iz razloga što smo mi imali kroz komisije, ovo što ste rekli 11 sjednica, 11 komisija je dostavilo svoje mišljenje, što smo mi kroz komisije dobili od Kolegija nalog ili takav zahtjev da razmatra ova komisija materijale onih ministarstava na koje se odnose. I sada smo mi u situaciji jednoj kada bi znači pojedinačno svaki ministar trebao izaći, ne samo predsjedavajući Vijeća ministara, reći o svom ministarstvu, jer je tako zauzimalo stavove ove komisije i onda imate, vidjeli ste tamo ovo što je gospodin Novaković rekao vezano za izvještaje, određene zaključke ove komisije, koje ovdje ne bih u ovom momentu komentarisati, koji zaista dovode do apsurda ovu situaciju. Da zaključim, znači zaista ste nas, ja mislim, evo izvinjavam se ako ste vi to uradili, ali zaista mislim da je to moglo biti usaglašeno sa Vijećem ministara od Kolegija i da onda ne dovodimo Parlament u ovu situaciju.
Replika, uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Samo kratko. Dakle, nije nikom određenom replika, pokušaj da se stvari pojasne u svjetlu ovog prijedloga koji je došao iz Kluba SDA. Meni osobno ne smeta, niti mislim bilo kome ovdje u Parlamentu da mi raspravljamo i kad nema ni gospodina Špirića niti bilo koga od 38 ministara, međutim pitanje je efekata. Mi smo se pripremili, imamo šta da kažemo, jel tako, na tu temu, ali raspravljati o radu Vijeću ministara, zapravo nije to rasprava na način kako je podnesen ovaj izvještaj i na način kako je to napisano ovdje. To je nešto što je mnogo, mnogo dublje. Ja želim da raspravljam o Vijeću ministara koje treba da bude motor reformskih procesa u BiH i s tim u vezi nije moguće rad Vijeća ministara odvojiti od opće aktuelne političke situacije u BiH. I meni zbog toga treba i predsjedavajući Vijeća ministara i ministri u Vijeću ministara, a ako je moguće i predsjednici svih parlamentarnih političkih stranaka, pa i članovi Predsjedništva. Ovo je za mene jedno od najvažnijih pitanja. Jer ova rasprava treba da poluči, treba da poluči nešto. Mi imamo nekoliko mjeseci do izbora, da vidimo šta ćemo da napravimo za ovih nekoliko mjeseci, možemo li da napravimo išta za ovih nekoliko mjeseci, jer nije moguće izdvojiti rad Vijeća ministara iz konteksta opće političke situacije. I zbog toga su za početak, makar predsjedavajući Vijeća ministara koji treba da ima kontakt sa predsjednicima stranaka, sa članovima Predsjedništva, po svojoj funkciji, i ministri, neophodno potrebni ovdje. I ja sam tako razumio ovaj prijedlog koji je došao iz Kluba SDA. Mislim da je mnogo bolje da danas to pomjerimo, da im kažemo kad će biti ta rasprava. Neka dođu da se pogledamo oči u oči i kažemo pošteno jedni drugima šta imamo da kažemo. Ništa više.
Zahvaljujem. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, ja razumijem gospodina Nanića. To je logično, logično postavljena stvar, dakle da za svaku sjednicu se pokušava obezbijediti predlagač materijala, o ovom važnom slučaju, dakle i cijelo Vijeće ministara. Mi smo obavještavali, zvali, evo pauzu smo pravili pa smo zvali po kabinetima itd. i dobili informacije: jedan je na službenom putu van zemlje, drugi je sa važnim delegacijama ovdje u BiH, predsjedavajući je sa predstavnicima Svjetske banke itd., i to će ot- prilike skoro uvijek biti tako i uvijek ćemo imati teškoća oko usaglašavanja. Međutim, ja sam se javio, a pokušali jesmo, ali evo očigledno bez uspjeha i dakle postoji veliki broj očigledno poslanika koji su potpuno uvjereni da bi se stvari potpuno promijenile da sada svi ovdje sjede na čelu sa predsjedavajućim. Ja mislim da je preambicizno očekivati da u jednoj prilici, dakle u raspravi, u jednom izvještaju generalno promijenimo odnos koji mi gradimo godinama između ovog zakonodavnog tijela i izvršne vlasti. Dakle, mi smo propustili priliku i u ovom mandatu ... da se pozicioniramo onako kako u svim demokratskim zemljama zakonodavna vlast ima tu kontrolnu funkciju prema izvršnoj vlasti i da izvršna vlast, na neki način, vodi računa o stavovima. Čuli ste maločas da ima 200 zaključaka koji nisu realizirani, ali mi smo propustili da upotrijebimo jedini instrument mogući, a to je smjena vlade. Mi to nismo uradili. I sada pokušavati, kroz jednu tačku dnevnog reda, kroz jedan izvještaj stvari promijeniti, ja nisam baš optimista. 39
Zahvaljujem. Još se nismo dotakli ovog izvještaja, govorimo o radu i načinu rada. Replika, uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Mi u vezi s ovom tačkom imamo 11 izvještaja komisija, ovo o čemu ste Vi govorili. Dakle, kad pogledamo izvještaje komisija možemo da uočimo da su samo Zajednička komisija za evropske integracije i Komisija za spoljnu trgovinu i carine imali određene primjedbe i Komisija za odbranu primjedbe načelne prirode. Dakle, ove ostale komisije su prihvatale takve te izvještaje. Dakle, mi možemo, ako ovi predsjedavajući komisija, od komisije do komisije da ovdje otvorimo raspravu o izvještaju iz nadležnosti tih komisija. Prema tome, zaista postavlja se pitanje koliko smo mi u komisijama ozbiljno ovome pristupili. Dakle, samo dvije komisije, iz ovog izvještaja, one su imale odgovarajuće primjedbe, ovo ostalo nije. Prema tome, postavlja se jedno principijelno pitanje - koliko smo mi i kroz te komisije imali takav jedan odnos prema ovom pitanju - tako da smatram da mi možemo ovo pitanje raspraviti i bez prisustva ovih ljudi iz Vijeća ministara.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, replika. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja ću da dam repliku svima onima koji danas misle da se može, odnosno da se treba raspravljati. Naravno da se može, ali ja mislim da ne treba da se raspravlja danas o ovom izvještaju iz više razloga. Navešću dva ključna razloga. Jedan razlog je taj što za Savjet ministara nema ništa preče nego da usklade svoje obaveze sa sjednicom Parlamenta kada treba da se raspravlja o njihovom izvještaju, jer je njima badava da bilo kakve druge obaveze smatraju prečim ukoliko se desi da Parlament kako bi i trebao, ali nažalost nema te mogućnosti, ocijeni njihov izvještaj ili njihov rad kroz izvještaj takvim da ne može dobiti prolaznu ocjenu, i evo, ne daj Bože za njih još nekakve druge mjere kao što je ovdje neko predlagao. Recimo, pokretanje inicijative o smjeni itd., itd. Drugi razlog je zato što mene ne interesuje samo predsjedavajući Savjeta ministara ili možda neko od prisutnih. Mene interesuje kompletan sastav Savjeta ministara zato što ja imam više pitanja iz više oblasti, odnosno koje tretira više ministarstava. Ja neću ovdje da pitam predsjedavajućeg Savjeta ministara prije nego što pitam jednog od ministra nekog ministarstva za određene moje primjedbe, pa kad čujem od njega primjedbe, koje su to, onda ću da pitam i Savjet ministara je li on na to mogao uticati ili nije mogao uticati, je li nešto preduzeo. Znači, to je razlog zbog čega bi trebao da bude ovdje kompletan Savjet ministara. 40 Dalje, kada se tiče rasprava po komisijama, mislim da je to stvar koja nema veze s vezom što se tiče ovog izvještaja. Došlo se na komisije sa zahtjevom da se raspravlja o Izvještaju o radu Savjeta ministara, koje ne znam ni kako, da li je poslanički (svi se čudimo na komisijama otkud to itd.) iz djelokruga rada, odnosno iz nadležnosti komisija, tako da onaj ko je u jednoj komisiji može da Izvještaj o radu komentariše samo o onome što je nadležna njegova komisija. I vjerovatno, putem stihije je došao odgovor onakav kakav jeste došao od tih komisija, a mene interesuje da ja mogu da raspravljam i da dajem kritike ili pohvale Savjetu ministara iz oblasti koje nisu u nadležnosti onih komisija u kojima sam ja član. Ja hoću da imam mogućnosti da postavim određenom ministru pitanje čije ministarstvo se ne prepliće kroz ovu komisiju ili kroz komisije gdje sam ja član. Prema tome, i moj je prijedlog, pridružujem se onima koji misle da je bolje da današnju raspravu, i radi čuvanja digniteta ovog parlamenta, odgodimo, da zadužimo Kolegijum da usaglasi sa Savjetom ministara kada se može održati ta sjednica. Naravno, svjestan sam ja i toga da ne mogu svi ministri, odnosno da nije baš tolika potreba da svi budu 100% zastupljeni ovdje, ali mogu da budu zastupljeni u nekom manjem broju njihovi zamjenici, a da većinom budu tu ministri i predsjedavajući, a da recimo jedno dva ministarstva, ako se to desi uz veliko opravdanje, da mogu biti i zamjenici. Međutim, ovako ovo zaista nema smisla, jer nema mogućnosti da se kvalitetno raspravlja.
Vrijeme!
Dalje, evo odmah završavam, kako je ovo započelo, čini mi se da sada i nema ni potrebe da opozicija ovdje bilo šta i govori o Savjetu ministara. Mi smo mnogo puta o tome govorili kroz neke naše ranije prijedloge, a potvrda svemu tome da poziciji ne treba opozicija zato što su oni sami sebi opozicija kada je u pitanju rad Savjeta ministara, odnosno, evo kroz ovaj izvještaj se to može tako i potvrditi. Znači, prijedlog je da zadužimo vas da usaglasite kad se to može i da danas o tome ne raspravljamo. A naravno, ukoliko budemo to odbili, i ako budemo raspravljali, kasnije ću se javiti za diskusiju. Hvala lijepo.
10 minuta pauze.
Dobro. Napravićemo pauzu, znači 10 minuta. Samo, znači dobili ste svi ovaj prijedlog gospodina Novakovića. Jeste li dobili? Znači, to je u skladu sa Poslovnikom: 'Član 68. (2) U slučaju odsustva predlagača sa sjednice Doma, Dom može odlučiti da raspravu vodi i bez prisustva predlagača.' Mi ćemo glasati u vezi sa ovim zahtjevom i onda odlučiti da ili nastavimo ili prekinemo raspravu u vezi sa time. 10 minuta pauze na zahtjev Kluba SNSD-a. 41 [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas za malo strpljenja. Klub poslanika SNSD-a je tražio desetomitnu pauzu. Imate li potrebu da obrazložite pauzu? Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Pa evo, imamo potrebu da kažemo da smo u određenim konsultacijama razjasnili neke stvari. Mi pozivamo sve da nastavimo danas raspravu, mislimo da su uslovi svi stečeni ovdje, evo predsjedavajući je tu. Takođe, normalno, ne bježimo ni od glasanja o bilo kakvom drugačijem prijedlogu i zaključku. Poziv za odgađanje, i onih koji će to podržati, mi shvatamo da žele razgovarati i o nepovjerenju Savjetu ministara i mi smo spremni i za tu priču. Znači, ako gospoda iz SDA smatra da o tom treba da razgovaramo i da se i o tome izjasnimo, nije to sporno. Mi tako tumačimo vaš poziv za odgađanje ove rasprave i što se nas tiče nije sporno, ali mislimo da je najlogičnije da danas nastavimo. I mi pozivamo i ostale da završimo ovu tačku dnevnog reda.
Zahvaljujem. Želim da vas obavijestim da je uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara napustio sastanak sa gospodinom Kurkulasom i ovdje je prisutan i željan da odgovori na postavljena pitanja koja su ovdje spomenuta. Da smo dobili dopise od Ministarstva spoljnih poslova o tome da je prisutan sekretar, gospodin Adnan Hadžikapetanović. Da smo dobili usmena obavještenja od Ministarstva civilnih poslova i Ministarstva trgovine da su takođe sekretari iz njihovih ministarstava ovdje prisutni (zamjenici su na službenom putu) tako da se, da kažem, otvaraju mogućnosti da se ova rasprava napravi. Međutim, prema onome kako smo se dogovorili, glasamo o zaključku uvaženog poslanika Momčila Novakovića: 'Predstavnički dom odlaže raspravu o Izvještaj o radu Savjeta ministara. Zadužuje se Kolegijum Predstavničkog doma da prilikom rasprave o ovoj temi obezbijedi prisustvo predsjedavajućeg i ministara.' Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je pet, „protiv“ 16, „uzdržanih“ devet. Konstatujem da ovaj zaključak nije prihvaćen i nastavljamo sa raspravom o ovoj tački dnevnog reda. Prijavljena je uvažena poslanica Nermina Uzunović. Izvolite. 42
Hvala lijepo. Uvaženi predjedavajući, kolegice i kolege, ja bih par stvari koje su mi bile vrlo zanimljive kad sam pročitala ovo. Naime, imamo jako puno podataka, imamo nešto što se zove izvještaj i što je netipično, u kome nisu izvještaji o radu pojedinih ministarstava, nego se to zove: najvažnije aktivnosti i stanje u određenom ministarstvu. Mi kada smo to raspravljali na komisijama onda smo tako i shvatili svoju obavezu da konstatujemo činjenice, ono što je napravljeno, i mi protiv činjenica ne možemo biti protiv, ne možemo biti protiv činjenica. Dakle, činjenice su bile da je nešto rađeno i da nešto nije rađeno. Dakle, mi smo usvojili činjenice koje stoje, a činjenice su, nažalost, ovdje kad ulazimo u meritum stvari, poražavajuće. Ja bih ovdje sve da nas podsjetim da je ovo godina, jel tako, kad ovo Vijeće ministara završava svoj mandat i da smo trebali da dobijemo, uz ovo, šta je urađeno u toku ovog cijelog perioda. Naime, za onog kao što sam ja, koji gleda ovaj izvještaj samo za 2009. godinu, susreće se sa masom pitanja na koja ne može dobiti odgovor. Prije svega, od svih poređenja šta su ministarstva trebala da urade a šta su uradili, dobili smo jednu tablicu koju smo dobili negdje na kraju ovog izvještaja, koja je opet katastrofalna što se tiče rezultata baš svakog ministarstva. Nema ni jednog ministarstva koje je ispunilo ono što je zacrtano. U tekstu stoji čak da su neka ministarstva i smanjivala, smatrajući da su im preveliki planovi koje su usvojili, pa su te planove smanjivali, a onda i od tog smanjenog plana realizacija nije bila naravno 100% nego samo neki procenat manje od 50%. Vijeće ministara i ova Parlamentarna skupština ne postoji sama zbog sebe i ona nije svrha sama sebi. I ovo što Vijeće ministara je uradilo ili nije uradilo ne treba da interesuje samo nas. Mi smo ovdje izabrani od strane građana i mi tim građanima treba da polažemo račune. I, kada je formirana vladajuća koalicija, ona je obećala građanima da će im, i sve vladajuće i političke partije iz opozicije potpisale su građansku platformu u kojoj su se obavezali da će ispuniti nekih 12 uslova. Ti uslovi su nužno povezani sa radom Vijeća ministara i sa funkcionisanjem koalicije. Ja ovdje neću izdvajati pojedinačne političke partije ni pojedinačne ministre. I najmanje ću kritikovati samo predsjedavajućeg Vijeća ministara. Naravno, on je samo jedan od onih koji nisu dobro radili. Dakle, oni svi zajedno dijele odgovornost, istu onu odgovornost koju dijele političke partije koje su u koaliciji, koje su imenovale tu vladu i koje nisu na vrijeme našle snage i našle hrabrosti da pokrenu postupke kojima će disciplinirati rad svojih ministara u Vijeću ministara. I kad pogledamo šta je to konkretno, jer se ovdje radi o Izvještaju o radu Vijeća ministara, za koje nije samo Vijeće ministara krivo nego kompletna vladajuća koalicija, onda se dolazi do vrlo mjerljivih činjenica. Mi ovdje imamo podatak koliko je metara kanala iskopano da bi se izvršilo deminiranje. Mi ovdje imamo činjenicu koliko je zahtjeva na nekim šalterima zaprimljeno više nego što je to bilo u prethodnom periodu. Ali nažalost, nemamo podatak, koji eksplicitno može svim građanima da bude jasan, šta je to Vijeće ministara, koje je rezultat ove vladajuće koalicije, uradilo da one strateške ciljeve, na koje se obavezalo potpisivajući građansku platformu, obećavajući međunarodnoj zajednici da će ispuniti određene uslove – šta je to uradilo? 43 Pa imamo rezultat da, naravno od onog obećanja, ne da nema ništa nego je to samo onako bila izgleda šarena laža od onih 150.000 novih radnih mjesta. Da ne govorimo o ekstremnom siromaštvu koje, ne da nije iskorijenjeno nego je povećano. Ako krenete po općinama, zaključit ćete da svako u svojoj lokalnoj zajednici ima više narodnih kuhinja, ako ćemo uzeti to kao ekstremno mjerilo, da BiH nije postala zemlja jednakih mogućnosti za mlade. I same ankete koje možete bilo gdje pročitati pokazuju da iza oba entiteta 70% mladih bi ljudi željelo da ode iz ove zemlje, zato vjerovatno što im je jako dobro i što im je vlast funkcionalna. Zatim, da nije smanjena javna potrošnja, zatim da reforma obrazovnog sistema, koliko god ona bila na nižim nivoima vlasti, koliko god ona bila, ona počinje odavde, ovdje se kreiraju krovni zakoni koji nažalost nisu uvijek usklađeni sa međunarodnim i bili smo svjedoci jednog od tih da naša djeca, naši studenti nemaju ista prava kao oni u okolini. A što se tiče onog zašto je najviše Vijeće ministara bilo odgovorno, to je ispunjenje uslova za sticanje kandidatskog statusa za članstvo u EU, sam predsjedavajući je maloprije u svom kratkom izlaganju sasvim jasno rekao da od 222 predviđene aktivnosti je izvršeno samo 88. To je poražavajuća činjenica, ne samo za predsjedavajućeg Vijeća ministara nego za sve koji drže ovu vlast, koji su u koaliciji, oni nisu uspjeli da se dogovore da realiziraju ono što su trebali, što im je bila zajednička obaveza. Još dalje, ako pogledamo ključne prioritete: od 18 planiranih izvršeno šest. Od političkih kriterija, dakle grupe političkih: od 21 – 14 itd., da ne ponavljam ono što piše u ovom izvještaju i ono što je predsjedavajući rekao. Moram da kad govorim ovako kritički, moram da naglasim i svijetle primjere. Maloprije smo imali primjer Instituta za intelektualno vlasništvo. Da se može, ako se hoće uraditi, onda vidimo da su dvije, Institut i jedna agencija uradile 100% ono što su planirali. Dakle, postoji i pojedinačna odgovornost, a ne samo politička odgovornost. Evo, imali smo jučer Ekonomski forum i priča se o direktnim stranim ulaganjima. Gospodo, i Vijeće ministara i predstavnici stranaka koalicije obećali ste da će direktna strana ulaganja biti mnogo veća. Nažalost, podaci pokazuju, a to vi bolje znate ovdje, da to nije istina. Znamo da postoje politički i postoje birokratski faktori. Ako niste mogli političke, mogli ste bar te birokratske faktore u Vijeću ministara eliminirati da bi olakšali, da kažem, ovim koji žele da investiraju, investitorima da dođu u BiH. Dakle, ono na čemu je zasnovana ova koalicija, na čemu je ona imenovala Vijeće ministara, na čemu je Vijeće ministara zasnovalo svoj rad, odnosno moramo da kažemo svi, sviđalo se to nekome ili ne, evidentan nerad činjenično potkrijepljen, da predizborna obećanja koja su političke partije dale 2006. godine građanima da će riješiti njihove probleme nisu realizirana. Može se odavde, iz ovog rada Vijeća ministara, može se reći zbilja da vladajuća koalicija, još jednom, da vladajuća koalicija je nefunkcionalna koalicija koja nije u stanju da odgovori ni djelimično na potrebe građana, nije u stanju da ono što je obećala ni u manjoj mjeri realizira. Šta mislite kad bismo imali sad neko preduzeće od ovih koje bi formirali ovdje investitori koje mi zdušno želimo da privučemo i kada bi u
Vrijeme! 44 NERMINA
samo da završim, i kada bi u tom preduzeću neko 50% rekao - neću to da radim - a onda od tih 50% samo dio realizirao. Šta mislite šta bi bilo sa tim menandžmentom i s tim radnicima koji su postigli takav rezultat? Ja tako vidim ovdje, i mi iz SDP-a tako vidimo rad Vijeća ministara. Oni su izvršna vlast koja je u službi građana ove države. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanici, želim da vas upozorim na ove dobre i loše strane replika i diskusija. Naime, tehničke mogućnosti su takve da ko se prijavi za repliku automatski ga briše sa diskusija tako da je potrebno ponovo se prijaviti, a s druge strane kod replika imate pravo prvenstva. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Replika na izlaganje kolegice Uzunović. Ja bih Vaše sad izlaganje potpisao da smo mi članovi švedskog parlamenta. Uvažena kolegice, ja neću braniti Izvještaj o radu Savjeta ministara, ni bilo koga, ali Vi ste, nisam brojao, najmanje 10-15 puta pomenuli koalicija. Prvo, nema koalicije. Ovo su bili partnerski odnosi iz nužde formiranja vlasti, jer stranke iz RS-a nisu birale svoje partnere u Federaciji, niti su oni nas birali. E sad, da ste vi sami na vlasti, SDP, i da imate svoj Savjet ministara, vi ništa od ovoga što ste sve nabrojali i što kritikujete ne biste ostvarili. Bili ste vi na vlasti kao i mnoge druge stranke pa je ostalo neriješenih bezbroj problema. Ali, uvažena kolegice, mi živimo u takvoj zemlji gdje postoje interesi tri konstitutivna naroda i ostalih i dva entiteta. I samo ste trebali da imate na umu da je u parlamentarnoj proceduri ovdje bilo na stotine ili desetine zakona koji su bili protivustavni i nije se moglo tako dalje ići u realizacije kako Vi sad to želite da ovdje prezentirate. Niko ništa nije radio; a samo da ste vi bili na vlasti, vi bi sve uradili. E pa, vi niste jer vam narod ne vjeruje, a, ako vam nekad povjeruje, opet ćete biti u gorim problemima jer će vam tada još manje vjerovati, jer ste imali šansu, a niste iskoristili. I zaista, nema potrebe da stalno upotrebljavate termin koalicija, koalicija. Nema koalicije, nikad nije niko potpisao, nikad o njoj nije govorio. Šta ste htjeli? Da mi iz RS-a ili naši partneri iz Federacije kažu - nećemo formirati Savjet ministara - i da budemo u pat poziciji. Jeste li tako mislili? Mi smo iz najboljih namjera formirali Savjet ministara da uradi što je bilo moguće. Naravno da i ja nisam zadovoljan. Ali može li predsjedavajući Savjeta ministara da smijeni nekog ministra ako nije odgovorio svojim obavezama i zadacima, ako nije realizovao to što Vi govorite? Naravno da ne može. Ali morate shvatiti u kakvoj mi državi živimo i kako je ona ustavno koncipirana, kako je teritorijalno postavljena, kakvi se sve ovdje interesi prelamaju. I da vam ja govorim što Vi niste rekli, jer to stalno se potencira, entitetsko glasanje nešto sprečavalo, nije moglo na Savjetu ministara, ... Parlamentu. Nikad nije zloupotrijebljeno ako su bili u parlamentarnoj proceduri ustavni zakoni, jer mi nismo bili i nećemo biti remetilački faktor, nego aktivni kreatori boljih odnosa u BiH. 45 Ali zato i vas pozdravljamo kad kritikujete, jer tek onda vidimo i poredimo, pravimo paralelu, da ste vi kojim slučajem, ne daj Bože, onda o ovome ne bi imali ni rasprave, jer ne biste ništa uradili, ništa apsolutno. Zato izvolite kritikujte, ali nećete uspjeti u tome što imate namjeru, samo da ospete paljbu po ovome, onome, a šta je Vaš doprinos bio da idemo naprijed. Ništa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Sljedeći je uvaženi zastupnik Remzija Kadrić, replika.
Replika kratko uvaženoj zastupnici Uzunović. Dakle, nama je poslanica Uzunović maloprije održala jedan predizborni miting SDP-a u trajanju od 10 minuta, dajući paušalne ocjene o radu Vijeća ministara, i pogotovo određenih ministarstava. Dakle, to su bile jedne paušalne ocjene, koristeći to da održi ovdje jedan predizborni miting SDP-a u trajanju od 10 minuta.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Kadriću. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Rifat Dolić, rasprava.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja prvo moram odati priznanje Vijeću ministara na hrabrosti da nakon svega što je urađeno, bolje rečeno, što nije urađeno u 2009. godini, podnese izvještaj ovome domu i transparentno prikaže šta su od planiranih aktivnosti u 2009. godini uradili, a šta nisu uradili. Treba zaista biti hrabar pa javno napisati da je najodgovornija institucija izvršne vlasti države BiH izvršila jedva nešto više od 30% planiranih aktivnosti u 2009. godini. Vjerujem da odluka o podnošenju Izvještaja o radu Vijeća ministara u ovo predizborno vrijeme sasvim sigurno nije donesena uz znanje i saglasnost izbornih štabova stranaka parlamentarne većine. Mislim da neću pogriješiti ako kažem da je 2009. godina jedna od najneuspješnijih godina u BiH u poslijeratnom periodu rada Vijeća ministara. Ako bi bar djelimično naveli osnovne karakteristike stanja u BiH u kojem je radilo Vijeće ministara i koje je, na neki način, proizvod rada Vijeća ministara, onda bi to bilo sljedeće. Nismo ispunili uslove za bijeli šengen i uz Albaniju smo, dakle, ostali jedina zemlja u regionu čiji građani za putovanje u zemlje EU trebaju vize, čija zemlja je izolirana itd. Nije od strane NATO-a dakle prihvaćen Akcioni plan za MAP, unatoč određenom napretku reformi u oblasti odbrane u BiH, što je nesporno. Nije ostvaren niti jedan korak u ostvarivanju reformi u BiH, prije svega, onih reformi koje su uslov za približavanje BiH EU. Nije napravljen ni najmanji napredak reforme Ustava BiH, čak se može govoriti o vraćanju nekoliko koraka nazad i jačanju ambijenta dezintegracije i podjele 46 BiH. Ekonomska kriza i recesija haraju BiH i nema nikakvih koordiniranih antirecesijskih mjera za ublažavanje posljedica krize u zemlji. Prisutna je tendencija finansijskog zaduživanja BiH kod MMF-a i drugih finansijskih institucija, od čega veći dio je usmjeren za finansiranje potrošnje i održavanja ove vlasti, a računi za naplatu takvog ponašanja će biti skupi i doći će vrlo brzo na naplatu. S druge strane, BiH ima oko 2 milijarde KM odobrenih kredita koji nisu stavljeni u fazu korištenja i zbog čega BiH godišnje plaća 8 do 10 miliona kaznene kamate. Veći dio ovih kredita, napominjem, namijenjen je za javne radove u javnom sektoru, Željeznice, Elektroprivredu, putnu infrastrukturu itd. Ostvareni prihodi Uprave za indirektno oporezivanje za 1 milijardu KM manji su u odnosu na 2008. godinu. Ostvaren je pad zaposlenosti u odnosu na 2008. godinu za oko 4%, a samo kao posljedica ekonomske krize i recesije otpušteno je u BiH oko 50.000 radnika. BiH diplomacija je radila na nivou koji je ispod svakog minimuma koji bi bio primjeren i potreban za sadašnju poziciju BiH. Parlamentarna skupština, unatoč ozbiljnim upozorenjima međunarodne zajednice, gotovo cijelu godinu nije postigla konsenzus o imenovanjima čelnih ljudi u institucijama koje su od velikog značaja, prije svega, za evropske integracije i evropski put BiH. BiH je po gotovo svim parametrima ekonomskog razvoja, po borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala, stranim investicija i dr. pala na rang-listama zemalja svijeta. BiH je u samom vrhu zemalja prema kojima međunarodna zajednica izražava veliku zabrinutost i upućuje jako puno upozorenja itd. Ono što se iz ovog Izvještaja o radu Vijeća ministara ne može vidjeti, a što je ključni faktor neefikasnosti Vijeća ministara – to su sami odnosi unutar Vijeća ministara. Nije tajna da Vijeće ministara često i oko ključnih pitanja za ovu zemlju nije uspjelo postići konsenzus i da funkcionira na daljinski upravljač lidera stranaka parlamentarne većine. Odnos Vijeća ministara prema ovome domu je posebna priča, a to najbolje ilustrije činjenica da Vijeće ministara dakle nije realiziralo, ne 200 nego 240 zaključaka ovoga doma. Uz časne izuzetke, mi imamo ministre u Vijeću ministara koji do ovoga doma i do poslanika drže koliko i do lanjskog snijega. Dakle, osobno za mene, ovaj Izvještaj o radu Vijeća ministara ima prolaznu ocjenu kao dokumenat. Ali u ovom izvještaju je konstatirano da je Vijeće ministara u 2009. godini izvršilo svega jednu trećinu obaveza koje su sami sebi planirali. Znači, Izvještaj o radu Vijeća ministara ima prolaznu ocjenu, ali prolaznu ocjenu za svoj rad nema Vijeće ministara. Ja se slažem da nema sada, šest mjeseci prije izbora, ni logike glasati ili izglasati nepovjerenje Vijeću ministara, jer bi to za njih u ovom momentu bila i svojevrsna nagrada. Ovo Vijeće ministara treba ostaviti da radi još ovih šest-sedam mjeseci i da se na kraju uslikaju sa ovim manje od 30% poslova koje su sami planirali i sa sumornom slikom stanja u BiH koje ostavljaju i koje, moram reći, da su oni velikim dijelom naslikali. Ovo je slika i ove parlamentarne većine koja je itekako dirigirala radom Vijeća ministara, koje je samo barometar rada Vijeća ministara. Kako će tu sliku građani ove zemlje iskenirati i memorisati, ostaje da vidimo za manje od šest mjeseci. U ovom osvrtu ja nisam navodio i pozitivne pomake i pozitivne primjere kojih je bilo, jer ja te pozitivne primjere zaista podrazumijevam. Svakako, izbor BiH za nestalnu članicu Vijeća sigurnosti UN-a je jedna od pozitivnih stvari koje su se desile ovoj zemlji u prošloj godini. 47 Na kraju, dakle još jednom, Izvještaj kao dokumenat za mene zaslužuje pozitivnu ocjenu, a Vijeće ministara je daleko od pozitivne ocjene. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Savo Erić.
Gospodo predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, cijenjeni gosti, meni je drago da raspravljamo o ovom izvještaju jer teško je u ovoj instituciji doći do nekih izvještaja od mnogih institucija. To je jedno. I veliko je zadovoljstvo vidjeti neke ministre, prošlo je tri i po godine kako smo ih izabrali, od tada ih nisam ni vidio, možda su se promijenili pa iskreno ne bih ih mogao ni preoznati sad. Hvala ovima koji su došli, bar, da uvaže mišljenje nas parlamentaraca, a ujedno da se uvaži i mišljenje ljudi, naroda na koje se često pozivamo, a izgleda da je to samo deklarativno. Ono što bih ja želio reći, ne bih sada ponavljao, većina kolega je rekla o svim pitanjima, ... zašto ne možemo ovu raspravu transparentno uraditi. Zato što nema adekvatnih ljudi kojima bi postavili pitanje. Evo, mene sada zanima DKP mreža, zanimaju me ambasadori koji ovu zemlju predstavljaju, zanimaju me ljudi koji su tamo postavljeni, šta rade, i to je veoma bitno pitanje ako govorimo već o našem putu i veze sa svijetom koje su nam neophodne, jer jednostavno, oni su naši ambasadori i ljudi koji trasiraju tu priču. Ali najvjerovatnije ... ministra nema, a pretpostavljam da ga ne zanima ni šta misli ni predsjedavajući Savjeta ministara i mi poslanici. Ono što me još zanima, znači kakva je bezbjednost u državi. Obavještajne službe potrošile su ovolike pare i, znači, mi sami znamo kakva nam je bezbjednost i u kakvim uslovima živimo. Baš me zanima, znači gdje su trošili te pare i da nam obrazlože šta su unaprijedili i šta su uradili u odnosu na svoj plan koji su iznijeli kada smo usvajali budžet. Postavlja se pitanje da li ćemo, zbog ovakvog načina, doći do pozicije da razmišljamo šta je sa starom štednjom i svih tih nesretnih ljudi. Hoćemo li završiti povratak izbjeglica, hoćemo li još koji projekat završiti koji je bitan i koji je bio u planu, a nije realizovan. Veoma je bitno, znači koju imamo zaduženost, da li smo ostavili šta para da vraćamo ili ćemo stalno da se dodvoravamo. Meni je drago da je gospodin Špirić sada bio sa MMF-om, da treba još da ... isprosi još malo para pa da to potrošimo, postavlja se pitanje ko će to vraćati. Da li je neko razmišljao u toj priči o unutrašnjem dugu koji je omča oko vrata i koji će nas odvesti na dno okeana iz koga neće biti povratka. Ali najvjerovatnije da mi sada razmišljamo: ima još šest mjeseci, izdržaćemo i kraj je priče, pa ćemo vidjeti šta dalje. Ono što je bitno i što treba realno shvatiti zašto je ovakvo stanje, znači imamo partijske ministre, partijska naređenja, i to je veoma teško predvoditi i voditi takav tim, ali je sada kasno o tome raspravljati i samo to treba prihvatiti kao činjenicu. Postavlja se pitanje, evo sada su mnogi diskutovali, imali smo neki plan, taj plan je dobar, ono što je evidentno – šta je sa 48 njegovom realizacijom. Zaista je sramno i teško pitanje da kažemo da smo samo 30% realizovali od onoga što je planirano. Da li smo to loše planirali ili ljudi nisu htjeli da rade. Postavlja se pitanje: ako ministri imaju takav odnos, kakvi su tek njegovi saradnici i kakav oni respekt imaju prema dičnim ministrima i prema obavezama i prema platama koje primaju. Ono što je bitno da razmotrimo, znači ovih 1.300.000.000 do kraja ove godine kako ćemo potrošiti. Da li razmišljamo i dalje o budućnosti? Ako imamo loš plan, znači da li ima kakva svijetla tačka da ćemo nešto promijeniti do kraja kalendarske ove godine pa da kažemo da ćemo nešto promijeniti. Da 2009. godina bude loša godina, u njoj ne možemo mnogo promijeniti osim što ćemo samo reći. I ono što mene zanima jeste da li pitanje krize koja je prošle godine ... i rečeno nam je za ovom govornicom ovdje da neće biti krize, da će ona nas zaobići, da smo mi mali, a evo kriza nas davi. Do kraja godine sigurno da ćemo ostati još bez mnogo radnih mjesta, mnogo ljudi će zatvoriti svoje firme, mnogi su prezaduženi i postavlja se pitanje, oni očekuju da neko misli o njima i da zakoni i zakonske procedure će im pokušati olakšati ta pitanja, međutim očigledno da mi nemamo namjeru u 2010. godini bilo šta promijeniti rukovodeći se ovim bilansima iz 2009. godine. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Za riječ se javio uvaženi predsjedatelj Vijeća ministara, doktor Nikola Špirić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, javio sam se iz razloga što ću ponovo dva sata morati biti odsutan i žao mi je što na ovom izvještaju neću biti do kraja ali ću nastojati da se vratim. Nadam se da rasprava neće biti završena. Ono što želim da kažem jeste da namjerno ili slučajno brkamo stvari. Ovo nije vlada, ovo je Savjet ministara. Svi znamo da su suštinske razlike između vlade i Savjeta ministara. Ja znam da je izvještaj koji podnosi Savjet ministara ovom parlamentu zgodna prilika da se pričaju i političke priče. I to mi ne pada teško, ali mi Izvještaj o radu Savjeta ministara za 2009. godinu ne možemo promijeniti. On je odraz stanja u BiH. Rekao sam na početku da bih volio da je stvorena veća prohodnost u Savjetu ministara. Mi smo zakonodavnu aktivnost ispunili 66%. Gdje je ona ugrožena? Zašto je svedena na 30% ili na 20%? Ne postoji dovoljan politički konsenzus unutar zemlje i ovo je odraz stanja u zemlji. I naravno da Parlament treba da raspravlja na koji način dalje možemo unaprijediti ovu stvar. Dakle, Parlament se pita. Dakle, ovaj izvještaj, nemam potrebe, ovo je po prvi put, vi znate kakvih smo imali problema, ja sam 12 godina u Parlamentu, u stvari osam bio, nismo dobili nikakav izvještaj. Ovo je prvi. ___________________ [[nije uključen mikrofon]] Molim? 49 ___________________ [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem uvaženom predsjedatelju Vijeća ministara. Replika, uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, zamolio bih samo predsjedavajućeg Vijeća ministara još samo minut. Zato ću ja odustati od diskusije svoje, govorit ću o replici. Dakle, ja razumijem poziciju u kojoj jeste Vijeće ministara. Vi niste vlada, vi ste jedan organ šefa izvršne vlasti koje se zove Predsjedništvo BiH. I, mi smo to prepoznali i vidjeli smo da je potrebeno to mijenjati u BiH, treba Vijeće ministara pozicionirati kao vladu. Vijeće ministara ima obaveze na evropskom putu koje imaju vlade, a ima kapacitet kakav ima i meni je to potpuno jasno, meni o tome ne treba ništa govoriti, ja sam se prije nekoliko godina jako zalagao da se ta stvar u BiH promijeni. Međutim, gospodine predsjedavajući, ima jedna druga stvar kojoj Vi i svi dakle mi ovdje trebamo pogledati otvoreno u oči. Meni nije ovdje cilj da mijenjam Vijeća ministara, da rušim, ja ostajem u ovoj parlamentarnoj većini, mislim da nešto bolje nije moguće ni dobiti ni sada, ne znam poslije izbora kako će u BiH biti, ali u ovoj zemlji postoji konsenzus da zemlja ide u EU i u NATO, dakle u evroatlantske integracije, dakle taj konsenzus postoji. I kada govorimo o EU, EU je ta koja nam kaže šta treba da uradimo, daje nam zadatak. Ja mislim da vi kao Vijeće ministara u kapacitetu kojeg imate niste iskoristili tu poziciju koju imate na bazi već iskazanog političkog konsenzusa. Ne možete govoriti da nema političkog konsenzusa kada je u pitanju evropski put BiH, on postoji. I ja od vas očekujem da ne podliježete politikama stranaka iz kojih dolazi Vijeće ministara, nego da se postavite kao lider u svemu tome. Da, politika je kazala - evropski put, EU kaže - mora se u zemlji uraditi to i to. Ja očekujem i želim da čujem od vas takav glas. Mislim da niste do kraja iskoristili tu priliku. Bilo je nekoliko situacija, nekoliko slučajeva, ali mislim da, na kraju, opet bude onako kako traži EU, a mi samo džaba izgubimo vrijeme i bivamo kažnjeni. Na liberalizaciji viznog režima izgubili smo šest-sedam mjeseci i zbog toga smo kažnjeni da bi nakon šest-sedam mjeseci uradili istu onu 52 stvar koju smo mogli uraditi prije šest-sedam mjeseci i ne biti kažnjeni i svi pretrpiti posljedice. Ja želim samo da tu stvar vi vidite kao Vijeće ministara i želim od Vas, kao predsjedavajućeg Vijeća ministara, da se na tu temu više govori u Vijeću ministara. To je, dakle jedna stvar. I druga stvar, primijetio sam da ova opća politička klima, osim što nije ovo iskorišteno, zapravo proizvodi jednu letargiju, jednu nezainteresiranost u ukupnom državnom aparatu, ne samo u Vijeću ministara nego i u Parlamentu i svugdje. Pa se onda desi da dobijemo Amandman na Ustav bez odredbe koja govori kad treba da stupi na snagu. Pa se onda desi, ja svaki dan to u Ustavnopravnoj komisiji gore imam i počet ćemo vraćati zakone nazad, želim da u ovoj zemlji vi kao Vijeće ministara u okviru onoga što radite podignete stvar na viši nivo odgovornosti, na viši nivo, potreban nam je veći stepen odgovornosti u ovoj zemlji ukoliko hoćemo da idemo naprijed. Dakle, želim potpuno povodom ovog izvještaja da ukažem na ove stvari, ne želim ja nikoga da rušim, izbori dolaze za nekoliko mjeseci, narod će kazati šta ima da kaže na tu temu. Hvala Vam što ste ostali i saslušali me.
Uvaženi predsjedatelj Vijeća ministara, doktor Nikola Špirić.
Žao mi je što ne mogu ostati duže, ali ja mislim da ove rasprave koje ja jako poštujem, jer ja se i Šefik apsolutno razumijemo, možemo mi nastaviti i poslije kod mene i kod njega u kabinetu, ja sam apsolutno otvoren da na ovakav način razgovaramo. Ja najbolje znam kakvu atmosferu mogu da iskoristim za dobre stvari za BiH. A sjetite se samo, evo govorili smo o liberalizaciji viznog režima, ne nisam ja čovjek koji će svaki dan pričati o mojim aktivnostima i mojim razgovorima sa ministrima kad im kažem da nije ministar koji sjedi u kancelariji, mora se otići u Banja Luku, u Mostar, mora se otići i razgovarati da bi se došlo do prihvatljivog rješenja. Ali morate da shvatite da je Vijeće ministara po konstituciji mini parlament i da partije određuju ministre, a ne ja. ... Nemam ja primjedbi na moje kolege, radimo, radimo koliko možemo. I dakle, to što se tiče Evropskog partnerstva, dakle mi imamo taj problem, ali je on snažnije izražen ovdje u Parlamentu. Dakle, ja govorim da su obadvije adrese te koje moraju da ponesu taj izazov. Slažem se ja kad je Evropsko partnerstvo u pitanju – nema tu obaveza koje stoje na Vijeću ministara, ali postoji nešto što je politika, stvar dogovaranja. Ako neko neće da razgovara, to je kazna za BiH. Dakle, ja sam samo čovjek koji poziva dnevno da traju razgovori. Ja mislim da su sve stvari rješive, gdje god sjede ljudi da je moguće napraviti kompromis. I ja sam spreman i, na kraju krajeva, moram vam reći da nije bilo moje uloge da taj kompromis ne bi bio ni postignut, ali ja očekujem da i vi to kažete. Zašto je sramota, ako ima, ako postoji neko, ja sam spreman da aplaudiram svakom boljem rješenju na ovom mjestu. Ali neću, ja nisam došao ovdje da se žalim na uslove, oni su takvi kakvi jesu. I slažem se sa Šefikom, dajte da izgradimo uslove bolje onima koji dolaze, a zato treba razgovarati. Može li se doći do nove kondicije, može li Vijeće ministara dobiti ove obrise o kojima se govori ili ne? To ne zavisi od Nikole Špirića. I ja razumijem, mi možemo o ovome, i ja mislim da je ovo prava tema, ali ne danas vezano za ovaj izvještaj. 53 Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom predsjedatelju Vijeća ministara. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Bilo je zaista korisno što nam je predsjedavajući Vijeća ministara u nekoliko ovih obraćanja rekao o atmosferi, koju mi znamo, u kojoj radi Vijeće ministara i određenu svoju nemoć pokazao jasno, korektno, istinito i mislim da je to takvo stanje, posebno kada je rekao da Vijeće ministara funkcioniše kao mini parlament. Ono što kod ovog Izvještaja o radu Vijeća ministara za 2009. godinu, koji je dokument koji nam daje sliku o radu naše izvršne vlasti, mogu reći prvu stvar, prvu pohvalnu stvar a to ... je da smo dobili na vrijeme ovaj izvještaj, da on odgovara znači periodu kad je urađen i u jako korektnom vremenu je dostavljen da mi možemo dati ocjenu još uvijek pod utiskom o radu iz prošle godine. Također, može se reći na osnovu generalnih, ukupnih rezultata u ovom izvještaju i atmosfere o kojoj je malo predsjedavajući Vijeća ministara govorio, i kad se sjetimo propalih razgovora političkih lidera od Pruda, Butmira, atmosfere u BiH, globalne financijske ekonomske krize u svijetu, da situacija u BiH ... što predsjedavajući Vijeća ministara kaže – nije toliko crna koliko je mi i sami pravimo i koliko želi se predstaviti. One stvari koje svakako treba pohvaliti u prošloj godini jeste da je naše Fiskalno vijeće BiH potpisalo stendbaj-aranžman i ispunilo sve obaveze po tom aranžmanu, da su uslovi iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima u potpunosti ispunjeni i ... da su to ispunile vlasti BiH. I ovdje dolazim do ovog neslaganja kod kolega, posebno iz opozicije koji napadaju, jer BiH nije dobila nikakav uvjet i nikakav poklon već su bili grubi do kraja, tražili su da BiH ispoštuje 174 uvjeta i Vijeće ministara je to uradilo, muški je to uradilo. Trebalo je to uraditi. ___________________ [[nije uključen mikrofon]] Jeste, to je, možda je to, mislim da su to dobro uradili, s obzirom na atmosferu koju ... ne znam kako prevodite to, oprostite ovako što upadam, ne znam kako, na koji način ste shvatili ovaj moj izraz, ali možete i polemisati. Mislim da u narodu postoji jedan žargon da je to nepotrebno dalje objašnjavati. Dalje što želim reći da u BiH je valuta stabilna, da funkcioniše Centralna banka, da BiH redovno izmiruje svoje obaveze prema vanjskom dugu i da na svim nivoima u BiH svi budžetski korisnici dobivaju redovno plate. Možemo pogledati i okruženje i zemalja koje su i u EU, šta se dešava sa budžetima i kakvo ... je stanje u tim zemljama, da ne pominjem ovdje neke od njih kod kojih je jako, jako loše stanje. 54 Ono što ja želim posebno ovdje da komentarišem vezano je za dva ministarstva o kojima je bila rasprava u komisijama, u kojim sam ja član – jeste Ministarstvo za vanjske poslove i Ministarstvo za promet i komunikacije. I iz tog se može vidjeti, posebno znači za Ministarstvo vanjskih poslova da su dvije ključne stvari, jako bitne i ključne stvari, strateške stvari za BiH – nestalno članstvo i liberalizacija viznog režima da su uspješne priče. Nažalost, u približavanju NATO-u imamo zastoj. Imamo informacije šta je to razlog, da su to objektivne stvari. Ono što želim također da pohvalim iz ovog ministarstva jeste da je konačno ... u sklopu ovog ministarstva napravljen plan aktivnosti, odnosno akcioni plan vezano za strana ulaganja, odnosno tzv. ekonomsku diplomaciju, i da imamo jako uspješne pregovore ministra, odnosno uspješne razgovore ovog ministarstva vezano za strana ulaganja sa Katarom, sa Libijom, sa Kuvajtom o značajnim sredstvima koja su obezbjeđena za BiH. Također je uspješna priča o broju ratificiranih međunarodnih sporazuma, i to 89, a 31 ... u proceduri i 35 u fazi pripreme. I ono što također je pozitivna priča jeste da BiH širi svoje diplomatske aktivnosti i uspostavljanje diplomatskih odnosa i da je u prošloj godini uspostavila diplomatske odnose sa 11 novih država. Također, generalno može se reći da ovo ministarstvo, znači i iz ove oblasti Komisija za vanjske poslove je davala ocjenu, može dobiti pozitivnu ocjenu uz sve probleme koje ima u funkcionisanju samog ministarstva. I također vezano za Ministarstvo prometa i komunikacija ja želim ovdje, možda moja je subjektivna ocjena, posebno po dolasku novog ministra da imamo zaista jednu pozitivnu priču o digitalizaciji u BiH, o projektu Autoputa na Koridoru Vc. Drago mi je da Vijeće ministara u svojim aktivnostima ima i određene aktivnosti vezano za željeznički saobraćaj, pruga Čapljina – Nikšić, i aktivnosti vezano za Jadransko-jonsku cestu, uglavnom, također može se reći da je i u oblasti ovog ministarstva pozitivna priča i da se može dati generalno pozitivna ocjena o radu u ova dva ministarstva. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Hvala Vam, uvaženi predsjedavajući. Evo, ja ću pokušati zaista da skratim diskusiju i da preskočim puno tog što sam mislio reći. No, evidentno je dakle da mi imamo pred sobom ovaj izvještaj koji broji negdje 313, ne negdje nego 313 stranica, od čega je pet stranica nekakav uvodni dio koji govori o Savjetu ministara, a sve ostalo su izvještaji pojedinačno, znači ministarstava i institucija uz 20-tak stranica priloga. Sam način izvještavanja o radu Savjeta ministara govori o suštini funkcionisanja Savjeta ministara. Moram reći da, kad gledamo šta je obilježilo funkcionisanje Savjeta ministara u 2009. godini, onda prije svega da Savjet ministara funkcioniše i funkcionisao je kao skup partijskih funkcionera. Dakle, skup ljudi koji su pokušali da provedu partijske ciljeva i najčešće onaj radikalniji dio partijskih ciljeva. I ako je to tako onda nije ni čudo što je ostalo toliko toga neurađenog u prethodnom periodu. Naravno, ja ne želim ovim pravdati Savjet ministara, nije mi to najmanja namjera, ali želim reći da su ove partije, dakle da je Savjet ministara bio i jeste slika međupartijskih sukoba unutar parlamentarne većine. I zbog 55 toga ne mogu prihvatiti repliku kolege Jovičića da se ovdje radi o pukoj većini da bi se stvorila vlast, formirala vlast, jer su sedam partija koje su formirale vlast potpisale dokument. Da nije tog dokumenta, možda bi to i bila i bilo bi onako kako on kaže. Nažalost, postoji dokument i kroz taj dokument su definisani ciljevi funkcionisanja koje su pred sebe postavile stranke parlamentarne većine. Drugo što obilježava ili što je obilježilo funkcionisanje Savjeta ministara jesu afere sa ministrima bezbjednosti. Naime, ovo su jedine afere koje su na ovaj način, znači, isplivale na površinu, obilježile funkcionisanje Savjeta ministara. Ne bih govorio sada kad počnem pričati o aferama ... šta je još sve, to smo svjedoci šta se u 2009. godini dešavalo u pojedinim ministarstvima, zašto su sve optuživani ministri, predsjedavajući itd. o korupciji, o ne znam ni ja, svemu, sve smo mi to čuli i nema potrebe da uzimam ni ja vama puno vremena, a mislim da ni nemam toliko prostora da sve to može da se iznese. Sljedeće je nizak stepen realizacije programskih zadataka. Naime, na strani 221. ovog izvještaja stoji stepen realizacije programskih zadataka koje su sama ministarstva i institucije stavili preda se i on se kreće od 0 do 100%. Dakle, 0% Kancelarija koordinatora za reformu javne uprave je ralizovala svoje programske zadatke do 100% Agencija za rad i zapošljavanje. Ali je indikativno da su neka ministarstva to uradila sa 39 ili, ne znam, 40-tak postotaka i da su ona nažalost dobila potpunu podršku naših komisija, odnosno izvještaja naših komisija. Takođe je evidentan nizak stepen realizacije zakonodavnih aktivnosti. Naime, ja ovdje imam Program rada Savjeta ministara za 2009. godinu koji je predvidio usvajanje 101-nog zakona. U ovom izvještaju ima doduše 97, negdje su se četiri zakona u međuvremenu od programa do izvještaja izgubila, i 41 od tih 97 zakona nije predložen. Nisam računao procenat, ali je evidentno dakle da je to preko 40, da je bilo preko 40%; da od onih 56 predloženih zakona 25 nije usvojeno u Parlamentu; 31 od predloženih zakona ispred Savjeta ministara je usvojen, od čega 29 u Parlamentu i dva su nametnuta od strane Visokog predstavnika. To je taj stepen realizacije sopstvenog plana. Dakle, stepen realizacije sopstvenih ciljeva i zakona koje je ovaj Savjet ministara predložio. Naravno, moglo bi se govoriti sada o nizu razloga. Slažem se sa predsjedavajućim Savjeta ministara da je rad Savjeta ministara apsolutno rezultat jedne opšte klime koja danas postoji u BiH. Ali gospodo, oni koji danas čine parlamentarnu većinu su odgovorni za tu klimu, nije ta klima sama po sebi nastala, tako da Savjet ministara i bez obzira na to dijeli dio odgovornosti i za tako stvorenu klimu danas u BiH. I još ću dvije stvari reći, ponavljam ono što sam rekao u replici, ja nisam za ostavku Savjeta ministara, nisam za glasanje o povjerenju Savjeta ministara i neću podržati ovaj zaključak SDP-a. Prije svega, zato što mislim da bi danas ostavka Savjeta ministara ili smjena Savjeta ministara dovela u još veću krizu realizaciju određenih ciljeva, pa i želja koje imamo svi mi ovdje. Ako ih iskreno imamo, stvorilo bi se novo stanje haosa koje nije daleko, znači u ovoj zemlji, i mislim da bi smjena Savjeta ministara taman bila ta još granica koja bi to prelila. Ne predstavljam političku partiju koja misli ... da je rješenje stvaranje haosa, nego upravo suprotno, i zbog toga neću podržati ovaj stav, odnosno ovaj zaključak SDP-a. Naravno, pri tome ja mislim da bi ovo bilo i avanzovanje nerada Savjeta ministara, jer jednostavno, kakav god napravili narednih šest mjeseci, sve ovo što se dešavalo u tri i po godine bi se dalo sakriti iza tih šest mjeseci. 56 I još jedno pitanje, to je o inače metodu rada na ovom izvještaju. Naime, ja sam ovdje pročitao jedan stav Zajedničke komisije za odbranu da ubuduće ovi izvještaji ne bi trebali biti predmet rasprava na komisijama, i moram reći da apsolutno podržavam taj stav. Ja mislim da je besmislena rasprava na način kako je mi vodimo u komisijama o izvještaju Savjeta ministara. Evo vidite, recimo, hajte sad da ja ne bih, evo, citiraću ja koleginicu Azru, uz njeno dopuštenje, i upravo ta njena rečenica pokazuje svu suštinu te rasprave. Koleginica Azra je ovako rekla: 'Izvještaj o radu Savjeta ministara je u komisijama dobrim dijelom ocijenjen onako kako je ocijenjen.' Upravo tako, znači taj izvještaj je dobrim djelom ocijenjen onako kako je ocijenjen. Naime, vidjeli smo pozitivno mišljenje komisija o izvještajima ministarstava, radu ministarstava koja su realizovala 39%, pa 44%. Pa ima kako smo mi raspravljali u komisijama. Evo recimo, na Ustavnopravnoj komisiji mi smo jednoglasno odlučili da Izvještaj o radu Savjeta ministara uputimo Predstavničkom domu. I nismo raspravljali ni sekunde o njemu na Ustavnopravnoj komisji, nego smo mi donijeli eto odluku da ga uputimo u Predstavnički dom što je već bilo urađeno prije nas. Dakle, ne mislim da je dobro da izvještaje raspravljaju komisije, mislim da bi morali naći drugu formu koja bi bila efikasnija, koja ne bi .. samo bila formalna i da onda ima smisla, znači, parlamentarna rasprava o ovakvim izvještajima, inače na ovaj način ona zaista gubi svaki smisao.
Vrijeme!
Bio sam zaista kratak, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Pa uvaženi kolega Novakoviću, Vi ste danas govorili u jednom dijelu kao da ste predstavnik Centra civilnih inicijativa. A Vi znate da ja dajem ogromnu podršku nevladinom sektoru, ali tako oni izađu sa ciframa: predviđeno 106 zakona, 94, usvojeno 12, 14, a niko ne kaže, ni od njih, ni od nas ovdje, je li moglo više. Ja ću vam danas reći da nije i neće nikad moći biti pa da jedna stranka čini ovdje vlast, a ne ovih sedam kako ste vi rekli i taj sporazum neki. Pa, potpisano je ovdje bezbroj sporazuma, ali je još više stvoreno bezbroj nesporazuma na osnovu tih sporazuma. Dakle, mi nikad ne uzimamo u kontekstu ambijent u kojem radi Savjet ministara i ovaj parlament. Prelamaju se interesi stranaka, entiteta, naroda, gradova, sela, pojedinaca i na kraju, naravno, imamo ovu situaciju. Gospodine Novakoviću, kažem, uvažavam sve što ste rekli, ali tu izađu naši prijatelji, kojima dajem podršku, i oni izađu konferencije, sutra će opet organizovati – Savjet ministara ništa nije uradio, Parlament još gori, a ne kažu što smo to. Pa mi smo dana i dane izgubili da 57 usaglašavamo neke zakone i na kraju ih odbili. Zašto? Ponavljam vam zato što su bili protivustavni. Niko neće da kaže da je u parlamentarnoj proceduri bilo na desetine protivustavnih zakona. Jesmo li mogli to prihvatiti? Nismo i nećemo. Nije ovo ucjena, ali to je ambijent u kojem radimo. Zato razne brojke planirali, ne planirali, ima li iko osjećaj i vidi li u kojem živimo, prvo, političkom prostoru u cijeloj Evropi a ne samo u BiH, pa onda u ekonomskom ambijentu. Planirali ove zakone, planirali one. 14 zakona usvojeno za posljednju godinu iz ekonomske oblasti koji daju zaista mogućnost da idemo naprijed. Neće niko danas da afirmiše, niko, ni jedan novinar to neće sutra napisati, nego će reći, kao što me tamo čekaju, hoće li biti deklaracija o Jermeniji, pa ne znam ni ja. Pustite ljudi, dajte da vidimo šta smo uradili i šta je moguće. Nisam ni ja zadovoljan, naravno, moglo je više, ali kako je moglo više. I još jedna stvar, gospodine Novakoviću, bili ste Vi u Parlamentu, pa je Vaš ministar pravde ovdje jedan dan govorio da nije član Vaše stranke, pa ste ga Vi htjeli smijeniti, pa drugu sjednicu niste ga dali, a bili ste u Parlamentu, što ga niste smijenili. Evo, ja bih danas smijenio pola članova Savjeta ministara kad bih ja bio u mogućnosti. Ali to nije moguće, nema kapacitet ni jedna stranka, ni ova koalicija o kojoj Vi govorite. Ali Vi ste malo ublažili u odnosu na ove druge vaše partnere iz opozicije, pa ste rekli - partneri su potpisali. Pa šta su potpisali? Potpisali su svašta, ali ja sam partner ovdje Vama, gospodine Novakoviću, i Vi meni, hajmo zajedno da radimo. Ali ja Vas pitam, a Vi znate bolje od mene, jer ste duže u Parlamentu - šta je moguće bolje, šta je moguće da uradimo više? Ja Vam kažem da nije više moguće od ovog. Hvala.
Zahvaljujem. Sad ponovo imamo dvije replike. Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Ja želim da pojasnim nekoliko posljednjih navoda gospodina Novakovića na sljedeći način. Naime, mi smo svi svjedoci bili danas da je ovdje – ne samo SDP i opozicija da su iskazali svoje nezadovoljstvo radom Vijeća ministara već je to bila većinska ocjena svih poslanika ovdje u Parlamentu. Čak nam je poručeno iz pozicionih stranaka da je opozicija blaga. Ja ne znam šta može biti blaže ili ne može, ali evo, kad pokrenete smjenu Vijeća ministara, ne znam šta može biti blaže od toga. E sada da se vratim na ovo iskazano nezadovoljstvo. Mi, kolega Novakoviću, ovdje u Parlamentu samo na dva načina možemo manifestirati svoje nezadovoljstvo s radom Vijeća ministara. Prvi je način, i to je teoretska mogućnost, da se podrži ovaj Izvještaj o radu Vijeća ministara što implicira i podršku Vijeću ministara. Drugi je način da odbijemo danas ovaj Izvještaj o radu Vijeća ministara što implicira i smjenu Vijeća ministara BiH. Moram reći za sve one koji su nezadovoljni sa Vijećem ministara da je potpuno nelogično da danas podrže ovaj izvještaj a samim tim i Vijeće ministara. Kolega Novakoviću, nema potrebe da tako dramatično shvatate demokratski čin izbora i smjene bilo koje vlade i u Evropi i u BiH. Da je na takav način razmišljao vaš predsjednik Dragan Čavić 2006. godine, pitanje ko bi i kada došao na vlast. Prema toma, to je demokratska tekovina i postavljanje Vijeća ministara i smjena Vijeća ministara. Međutim, sa smjenom 58 Vijeća ministara mi bi pokazali dvije poruke, ne više za sadašnjost već za budućnost. Kakve poruke? Prvo, da ovaj parlament i ova zemlja više ne žele tolerisati nerad i opstrukciju i, drugo, da budućim vladama, koje dolaze od oktobra, poručimo: gospodo, ako ne radite dobro, bit ćete smijenjeni zato što ne radite dobro. Mislim da je to zaista sasvim normalna stvar i ovdje sada predstavlja problem da mi u četiri godine jednom promijenimo Vijeće ministara, a na zapadu ljudi promijene u jednom mandatu po tri, četiri vlade, pa nikakav problem. Šta je problem ovdje promijeniti ljude, neka imanuje ova parlamentarna većina možda neke nove ljude, koji će možda napraviti bolje iskorake nego što je to uradilo ovo Vijeća ministara. Prema tome, bilo bi dobro da, pored svih ovih ocjena, posebno naglasimo ono što dolazi iz Evrope, što dolazi od strane Vijeća Evrope i da vidimo kako i na koji način ćemo uvažiti njihove izvještaje i njihove ocjene. Ako je rješenje ovom parlamentu da za sav ovaj rad, odnosno nerad Vijeća ministara, danas podržimo ovaj izvještaj, a samim tim i ovo Vijeće ministara, i to ima pravo neko da misli i da govori, ali stav SDP-a kao opozicione partije jeste da ovako dalje ne ide i mislim da je ovo jedini pravi izlaz koji ...
Replika, uvaženi poslanik Momčilo Novaković. Izvolite.
Ja prije svega želim da se izvinem gospodinu Jovičiću što sam čitao ono što piše. Dakle, mogao sam da čitam i ono što ne piše, kao što je on čitao što ne piše, pa bi onda došao do njegovih zaključaka. Znači, čitao sam ono što piše, a piše ono što sam pročitao, to ste i vi mogli tamo naći. Nažalost, to je tako, to je slika. Slažem se da o razlozima za to trebate govoriti vi koji činite Savjet ministara, treba da tražite razloge zbog čega je to tako, ali, i da to jeste tako, jeste tako. Što se tiče ovog, kolega Bećiroviću, pazite, ja moram reći da ja nisam shvatio da ako budem protiv ovog izvještaja da sam za smjenu Savjeta ministara. Ja sam shvatio da sam protiv načina rada ovog Savjeta ministara i rezultata koje su oni postigli i zato neću podržati ovaj izvještaj, sasvim normalno da ga neću podržati. Ali isto tako ne mislim da trebam sve svoje primjedbe koje imam na rad Savjeta ministara zapečatiti time ... što će ono biti smijenjeno i doći neko drugo i reći će, evo, mi sad imamo šest mjeseci, mi smo zaboravili što je ovo radilo i građani će zaboraviti šta je ovaj Savjet ministara radio i nije radio. Ovo novo nije imalo vremena da uradi ništa, pa čak ni da nastavi ono što je dobro u ovom Savjetu ministara, a kakva god mi bili opozicija, evidentno je da je u Savjetu ministara bilo nečeg dobrog. I to trebamo reći, znači bilo je nečeg dobrog. Je li ono rezultat smanjivanja kriterija međunarodne zajednice, popusta BiH, uvažavajući odnose u BiH, ja o tome ne govorim. Ja ne pričam zbog čega je potpisan ovaj sporazum, dakle ja ne želim o tom, ja mislim da je to bilo popuštanje BiH. Ja mislim da je međunarodna zajednica mogla napraviti i još jedan korak u tome da omogući ovu liberalizaciju. Ali to, mislim ja nažalost, to samo, ne samo nego ja i možda još neki ljudi misle tako, ali međunarodna zajednica i ljudi koji tamo odlučuju nisu mislili tako. Dakle, ne mislim da smo riješili problem, nego upravo suprotno, mislim da smo stvorili još jedan problem BiH ukoliko bi sada razriješili ovaj saziv Savjeta ministara, ukoliko bi naredna tri mjeseca funkcionisali bez Savjeta ministara ili sa ovim Savjetom ministara u 59 tehničkom mandatu. Ja ne vidim tu rješenje. Naravno, vi imate pravo da ga vidite, kao i ja da ga ne vidim, a obojica smo opozicija.
Nema više prijavljenih i zaključujem raspravu. Poštovani poslanici, u okviru rasprave o Izvještaju o radu Savjeta ministara imali smo prijedloge u smislu potrebe imenovanja vršioca dužnosti direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Naša obaveza je utvrđena zakonom, i to čini Parlamentarnu skupštinu BiH, rok 90 dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona. On je stupio 7. januara i 7. aprila ističe taj rok. Kako je u toku okončanje procedure za imenovanje još tri člana u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije, imamo dvije mogućnosti da, kažem kao Parlament uradimo posao koji je naznačen kao još jedan uslov koji trebamo ispuniti kako bi BiH dobila liberalizaciju viznog režima. A to su da na sljedećoj sjednici izvršimo hitne promjene u Zakonu o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije i omogućimo imenovanje vršioca dužnosti. Naravno, sve mora uraditi i drugi dom ili da na današnjoj sjednici donesemo poseban zaključak kojim ćemo se obavezati da na sljedećoj sjednici uradimo imenovanje vršioca dužnosti direktora Agencije koji će obavljati te poslove do završetka procedure koja je utvrđena zakonom. Prijedlog Kolegijuma je bio da se obaveže ministar bezbjednosti BiH da vrši tu dužnost do imenovanja direktora. Mislim da je to jedan izlaz da Evropska komisija ima ime čovjeka koji je vršilac dužnosti dok se ne završi ... Zato ćemo mi u Kolegijumu napraviti tu vrstu zaključka, a iduću sjednicu imenovati ministra bezbjednosti kao vršioca dužnosti dok se ne provede konkurs i time završiti i onu zadnju (znači što su sad rekli, kao da postoji prepreka) obavezu za liberalizaciju viznog režima. Da li se slažete sa tim prijedlogom? Uvaženi poslanik Dokić. Izvolite.
Neću na kraju imati ništa protiv ni da bude tako, ali čini mi se da bi bilo racionalnije da ste predložili da zamjenik istog tog ministarstva obavlja tu funkciju iz prostog razloga što znamo svi da posao zamjenika je neuporedivo, neuporedivo manji nego ministra, dakle i suštinski će moći biti prisutniji. Tu ovdje zaista ne gledam ime ni prezime, nego, ako to zadovoljava, ja mislim da bi to bilo racionalnije.
Gospodine Dokiću, mi ćemo predložiti zaključak da to uradimo iduće sjednice, a u međuvremenu možemo se dogovoriti ko će to biti. Znači, daćemo zaključak da ćemo iduće sjednice imenovati, a možemo se dogovoriti i sa predsjedavajućim Savjeta ministara i sa Ministarstvom bezbjednosti ko bi bila osoba koja bi to mogla da uradi. U 15,00 sati glasanje. 60 [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Nadam se da smo u punom sastavu. Molim vas, glasamo o Zapisniku sa 73. sjednice. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 30, „ protiv“ jedan, „uzdržanih“ nije bilo. Konstatujem da smo usvojili Zapisnik sa 73. sjednice. Glasamo o Zapisniku sa 74. sjednice. Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 32, „protiv“ i „uzdržanih“ nije bilo. Konstatujem da smo usvojili Zapisnik sa 74. sjednice. Tačka 3. Predlog zakona o zaštiti oznaka geografskog porijekla – predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje). Glasa se o Predlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 32, „protiv“ i „uzdržanih“ nije bilo. Konstatujem da smo usvojili Zakon o zaštiti oznaka geografskog porijekla. Tačka 4. Predlog zakona o zaštiti topografije integrisanog kola – predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje). Glasamo o Predlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 34, „protiv“ i „uzdržanih“ nije bilo. Konstatujem da smo usvojili Zakon o zaštiti topografije integrisanog kola. Tačka 5. Predlog zakona o industrijskom dizajnu – predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje). Glasa se o Predlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 36, „protiv“ i „uzdržanih“ nije bilo. 61 Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona o industrijskom dizajnu. Tačka 6. Predlog zakona o žigu – predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje). Glasa se o Predlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 34, „protiv“ i „uzdržanih“ nije bilo. Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona o žigu. Tačka 7. Predlog zakona o patentu – predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje). Glasa se o Predlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 36, „protiv“ i „uzdržanih“ nije bilo. Konstatujem da smo usvojili Zakon o patentu. Tačka 8. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici Milorad Živković, Niko Lozančić i Šefik Džaferović (drugo čitanje). Glasa se o amandmanima Vinka Zorića. Ima četiri amandmana koji se ponovo brane. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasa se o Amandmanu I. Možete glasati, sad! „Za“ je tri, „protiv“ 18, „uzdržanih“ 11. Ovaj amandman nije dobio podršku. Glasamo o Amandmanu II. Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je pet, „protiv“ 18, „uzdržanih“ 14. Ni ovaj amandman nije dobio podršku. Prelazimo na glasanje o Amandmanu III. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad. „Za“ je dva, „protiv“ 18, „uzdržanih“ 16. Nije dobio podršku Amandman III. Glasamo o Amandmanu IV. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! 62 „Za“ je četiri, „protiv“ 18, „uzdržanih“ 15. Nije dobio podršku ni Amandman IV. Glasamo o Predlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 28, „protiv“ četiri, „uzdržanih“ pet. Konstatujem da smo usvojili izmjene i dopune Izbornog zakona u drugom čitanju. Tačka 9. Predlog zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine – predlagač: Ustavnopravna komisija (drugo čitanje). Glasamo o Predlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati,, sad. „Za“ je 35, „protiv“ nije bilo, „uzdržanih“ dva. Konstatujem da smo usvojili Predlog zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama u drugom čitanju. Tačka 10. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o duvanu Bosne i Hercegovine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 32, „protiv“ nije bilo, „uzdržanih“ dva. Konstatujem da da smo usvojili ovaj izvještaj naše zajedničke komisije. Tačka 11. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju postizanja saglasnosti o Predlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje). Glasamo u drugom krugu o Predlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad. „Za“ je 21, „protiv“ pet, „uzdržanih“ 11. Nedovoljne dvije trećine glasova „protiv“. Konstatujem da smo usvojili Zakon o carinskoj politici u drugom čitanju. Tačka 12. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju postizanja saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Predlogu amandmana II, III i IV na Ustav Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici Stranke za Bosnu i Hercegovinu (amandmani u prvom čitanju). Glasamo u drugom krugu o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Amandmanu II. 63 Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! Mišljenje Komisije je bilo negativno. „Za“ je 19, „protiv“ sedam, „uzdržanih“ devet. Nedovoljna entitetska podrška iz Federacije BiH.
Ne, ne, ovo je drugi krug.
A ovo je drugi krug glasanja?
Drugi krug. Nema dovoljno glasova „protiv“, prihvaćeno je.
Znači, nema dovoljno glasova „protiv“. Hoćete li ponoviti, da ponovimo glasanje? Molim vas da ponovimo glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 20, „protiv“ sedam, „uzdržanih“ 11. Nedovoljne dvije trećine iz Federacije. Znači pao je Amandman II. Glasamo u drugom krugu o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Amandmanu III. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! Sve isto kao i za prošli amandman. „Za“ je 19, „protiv“ sedam, „uzdržanih“ 12. Nedovoljne dvije trećine „protiv“. Konstatujem da i ovaj amandman nije usvojen. Glasamo u drugom krugu o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Amandmanu IV. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad. „Za“ je 20, „protiv“ 16, „uzdržanih“ dva. Nedovoljne dvije trećine „protiv“. I ovaj amandman nije prošao. Tačka 13. Izvještaj o radu Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za 2009. godinu – materijal Savjeta ministara BiH. Glasamo o usvajanju ovog izvještaja sa primjedbama i zaključcima iz mišljenja naših komisija.
Mogu li?
Izvolite. 64
Ja mislim da trebate staviti jer Klub SDP-a je dostavio pet zaključaka i mi tražimo od 1. do 5. da se izjasnimo o tim zaključcima, a nakon toga naravno i o ovom izvještaju. Takva je procedura.
Dobro. Da bi ubrzali proceduru, da li Vi se slažete da glasamo o svim zaključcima odjednom?
Pojedinačno.
A pojedinačno želite? Dobro. Da li se slažemo da glasamo o tome?
Može.
mikrofon nije uključen
Glasamo o Predlogu zaključka poslanika Denisa Bećirovića pod brojem 1. Ima li potrebe da čitam to? ___________ Nema. Dobro, zahvaljujem. Možete da glasate, sad! „Za“ je osam, „protiv“ 26, „uzdržanih“ tri. Konstatujem da zaključak broj 1. nije prošao. Prelazimo na glasanje o zaključku broj 2. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je devet, „protiv“ 26, „uzdržanih“ tri. Konstatujem da zaključak broj 2. nije prihvaćen. 65 Prelazimo na glasanje o zaključku broj 3. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 24, „protiv“ 11, „uzdržanih“ dva. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak. Prelazimo na glasanje o zaključku broj 4. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je šest, „protiv“ 27, „uzdržanih“ tri. Konstatujem da ovaj zaključak nije prošao. I zadnji, najbolji, glasamo o zaključku broj 5. Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je četiri, „protiv“ 28, „uzdržanih“ pet. Konstatujem da nije usvojen zaključak. Glasamo o usvajanju Izvještaja o radu Savjeta ministara BiH, sa primjedbama i zaključcima i mišljenjima komisija. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 24, „protiv“ devet, „uzdržanih“ tri. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj o radu Savjeta ministara, sa mišljenjima komisija. Glasamo o Zaključku Kolegijuma Doma, koji glasi: 'Obavezuje se Predstavnički dom da na sljedećoj sjednici izvrši imenovanje vršioca dužnosti direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije koji će te poslove obavljati do imenovanja direktora.' Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 34, „protiv“ nije bilo, „uzdržanih“ dva. Konstatujem da smo usvojili Zaključak Kolegijuma. Tačka 14. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika Bosne i Hercegovine za period oktobar-decembar 2009. godine, materijal parlamentarnog vojnog povjerenika. Glasamo o usvajanju ovog izvještaja. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 36, „protiv“ nije bilo, „uzdržanih“ dva. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika. 66 Tačka 15. Rasprava o zaključcima Savjeta Evropske unije za opšte i spoljne poslove o Bosni i Hercegovini i operaciji ALTHEA (EUFOR) – predlog Komisije za spoljne poslove Glasamo o Zaključku Komisije za spoljne poslove, koji glasi: 'Predlaže se Predstavničkom domu da ove dokumente primi k znanju i da pozove sve nadležne institucije na ispunjavanje obaveza navedenih u ovim dokumentima.' Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 36, „protiv“ nije bilo, „uzdržanih“ dva. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak. Tačka 16. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju postizanja saglasnosti o Predlogu zaključka broj 2. Komisije za spoljne poslove sa 74. sjednice Doma povodom rasprave o Izvještaju o aktivnostima Savjeta Evrope u 2009. godini. Glasamo u drugom krugu o Predlogu zaključka broj 2. Komisije za spoljne poslove. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ je 23, „protiv“ 11, „uzdržanih“ četiri. Konstatujem da ovaj zaključak nije prošao. Tačka 17. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju postizanja saglasnosti o Predlogu zaključka poslanika Kluba SDP-a sa 74. sjednici Doma povodom rasprave o Predlogu rezolucije o važnosti osude genocida u Srebrenici i ratnih zločina u BiH za izgradnju trajnog mira. Predlog zaključka glasi: 'Rezoluciju tretirati kao prvo čitanje, a da se kroz amandmansku fazu omoguće eventualne popravke i poboljšanje teksta.' Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! ___________________ Ponovo glasanje.
Dva ... Usaglašavanje, prvi krug.
Molim? Da, dva „protiv“. Pardon, ovdje je glasanje u prvom krugu. Možemo ići na drugi krug. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sad! „Za“ je 26, „protiv“ 12, „uzdržanih“ nije bilo. Konstatujem da nismo usvojili Predlog rezolucije.
nije uključen mikrofon
Poslovnička intervencija. Izvolite.
Mi u ime Kluba SDP-a želimo vas obavijestiti da je ovakvo glasanje i odbijanje ove rezolucije uvreda za sve bošnjačke, srpske, hrvatske i druge žrtve u ovoj zemlji.
Dobili ste upravo opomenu.
I ovo je linija razdjelnica.
Upravo ste dobili opomenu.
Mi napuštamo ovu sjednicu, gospodine predsjedavajući,
Slobodno. 68
a Vama neka dadne opomenu narod i sve žrtve u ovoj zemlji.
Dobro.
Pozivamo i sve druge da napuste ovu sjednicu u ovom trenutku.
Imamo još glasati o jednoj tački dnevnog reda. Tačka 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju. Molim vas da se dogovorimo da glasamo u paketu od a) do g). Pripremite se za glasanje. Glasamo znači u paketu od a) do g). Možete glasati, sad! „Za“ je 32, „protiv“ jedan, „uzdržanih“ nije bilo. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju od a) do g). Zaključujem sjednicu i napominjem da je 76. sjednica zakazana za 21. april. Hvala na saradnji. Sjednica je završena u 15,30 časova.