[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok, tisztelt képviselőtársaim! Kérem, foglalják el helyüket. Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, és köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik mai ülésünket. Az Országgyűlés mai ülésnapját megnyitom. Ez a tavaszi ülésszak 18. ülésnapja. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Bakos Bernadett jegyzők lesznek majd a segítségemre. Tisztelt Országgyűlés! A rendvédelmi szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény 137. §-a értelmében május 4e Szent Flórián vértanú napja, tűzoltóink és katasztrófavédelmi szervezetünk ünnepnapja. A tűzoltóságok és a katasztrófavédelmi szervezet nagy hagyományokkal rendelkező intézmény, és az ott dolgozó emberek magas szintű szakmai tudást és emberi tartást kívánó, sok áldozattal járó munkájukkal, szolgálatukkal folyamatosan azért dolgoznak, hogy a ránk és a környezetünkre leselkedő, legváratlanabb pillanatokban felbukkanó veszélyeket is képesek legyenek elhárítani. Tűzoltóink embert próbáló hivatásáról a közelmúltban a törökországi földrengés helyszínére kiutazó Hunor mentőcsapat küzdelmes helytállása szolgált kiemelkedő példával. A csapat elsőként indult a februári földrengés helyszínére; a rengést követő napon már a terepen mentették a romok alá szorult embereket. Az utórengések folyamatos veszélyei, a fizikai és mentális leterheltség ellenére összesen 17 ember életét mentették meg, köztük három gyermekét. A magyar csapat folyamatos váltással dolgozott a nap 24 órájában, megállás nélkül kutattak a túlélők után. „Egy átlagember onnan fut el, ahova mi bemegyünk, vagy ahol mi megjelenünk segíteni... Volt, akiért 16 órán át küzdöttünk. De nekünk ez a küldetésünk” foglalták össze tömören, mondhatni hétköznapi természetességgel a hazaérkező mentőcsapat tűzoltó tagjai nem mindennapi hivatásuk lényegét. Megnyugvás számunkra, hogy a katasztrófavédelmi szervezet tagjai mindennap ugyanezzel a töretlen helytállással és elhivatottsággal szolgálják biztonságunkat idehaza is. Ahogy hazánk polgárai, úgy mi, országgyűlési képviselők is megkülönböztetett tisztelettel fordulunk Szent Flórián mai utódai felé, és tisztelettel adózunk kivételes emberi és szakmai teljesítményük előtt. Szent Flórián mai ünnepnapján ezért a magyar Országgyűlés tiszteletét és köszönetét fejezi ki minden magyar tűzoltó, minden hazai katasztrófavédelmi és mentőalakulat tagja előtt. Isten óvja és Isten éltesse valamennyiüket! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy Novák Katalin… Bocsánat, nagy a különbség! Tájékoztatom önöket, hogy Novák Előd, a Mi Hazánk országgyűlési képviselője, mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2023. április 21-én 5.B.2032/2022. számon a Budai Központi Kerületi Bíróságtól rongálás bűntette miatt indított közvádas ügyben. Az Országgyűlés elnöke ezt megvizsgálásra kiadta a Mentelmi Bizottságnak. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Most soron következik a közműszolgáltatások egyszerűsítésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/3780. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyi képviselőtársam számára elérhető. Most megadom a szót Tuzson Bence államtitkár úrnak, a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A rezsicsökkentés egy nagyon fontos vívmány, hiszen emlékezzünk vissza, a családok számára a legnagyobb terhet mindig a rezsi jelentette. És ez nemcsak a rezsi összegét jelenti, hanem bizony azt is, hogy 2010 előtt folyamatosan változtak ezek az összegek, általában felfelé, és olyan mértéket tettek ki, amelyek már elviselhetetlenek voltak a családok számára. Ezért volt rendkívül nagy jelentősége annak, hogy a rezsicsökkentés politikája következtében az árak csökkentésre és rögzítésre kerültek, aminek következtében a családok egy állandó, csökkentett költséggel számolhattak és számolhatnak a mai napig is. Rendkívül fontos az, hogy ezt a politikát, a családok támogatását a rezsin keresztül is képesek legyünk hosszú távon fenntartani. Az elmúlt időszak megmutatta azt, hogy egyébként ez lehetséges, és bármennyire is nehéz a helyzet, nehéz egy koronavírus-járvány következtében vagy most például a szomszédunkban dúló háború következtében, vagy az ehhez kapcsolódó elhibázott brüsszeli szankciók következtében, hiába szállnak el Európa-szerte a rezsiárak, Magyarországon ezt kordában lehet tartani, és kordában is kell tartani. Erre kell törekedni a következő időszakban is, hiszen ha csak a felhasználóhelyek számát nézzük, 26 millió felhasználási hely van Magyarországon. Ez azt jelenti, hogy minden magyar állampolgárt, szinte minden magyar állampolgárt érint a rezsi kérdése, a rezsi ára is. De amellett, hogy a rezsi áráról kell beszélnünk, beszélni kell arról is, hogy milyen adminisztráció kíséri a rezsit, a közműveket, illetve a közműszolgáltatások igénybevételét. Rendkívül fontos és régi törekvése a kormánynak az, hogy az ehhez kapcsolódó bürokráciát képes legyen folyamatosan csökkenteni, és folyamatosan csökkenti is. Ezért én, mint aki egyébként a deregulációért felelős kormánybiztos, ezt különösen fontos feladatomnak is tekintem. Ezzel kapcsolatban már több intézkedés történt Magyarországon. Ilyen például az e-bejelentő szolgáltatás, aminek következtében a felhasználóváltozásokat már online lehet bejelenteni, illetve a felhasználó egyes adatainak változását is már online lehet bejelenteni. A mostani törvényjavaslat, ami az asztalon fekszik, több ponton segít a rezsihez kapcsolódó adminisztratív terhek változtatásában, csökkentésében. Ilyenek például az üzletszabályzattal kapcsolatos változások, hiszen mostantól kezdve nemcsak közzé kell tenni az üzletszabályzatban foglalt változásokat, hanem elektronikus úton vagy mobilalkalmazáson keresztül is tájékoztatni kell erről a felhasználókat. Ez nemcsak azt jelenti, hogy a jogszabály, illetve az üzletszabályzat szövegét kell megküldeni, hanem bizony összefoglalót kell ebből csinálni, és érthető módon kell közölni ezt az emberekkel, az ügyfelekkel. Részben ehhez kapcsolódik az is, hogy a felhasználói panasz fogalmát ez a törvény most pontosítja, ezzel elősegíti azt, hogy az ügyfelek beadványait könnyebben kezeljék a szolgáltatók, és így a panaszokra is hamarabb választ kapjanak, illetve megoldást találjanak a felvetett problémákra. Az elektronikus ügyintézés az, ami napjainkban szinte minden területen kísér már bennünket. Nem maradhatunk el ezen a területen sem, így ki kell terjeszteni azoknak a körét, akik az elektronikus ügyintézésre kötelezettek. Eddig a 150 ezer számlát kibocsátó szolgáltatók esetében volt ilyen jellegű kötelezettség, mostantól kezdve az 50 ezer számlát kibocsátó szolgáltatók esetében is ilyen kötelezettség lesz. Ez elő fogja segíteni azt, hogy sorban állás helyett egy gyorsabb elektronikus ügyintézést kapjanak a felhasználók, amivel időt spórolnak meg, és nem kell elszakadni a munkájuktól, illetve a családjuktól sem. [[9.10]] Egy kicsinek tűnő, de mégis fontos változás a kötelező helyszíni ellenőrzés megszüntetése. Itt arról van szó, hogy ha valaki elköltözött valahonnan valahova, tehát új ügyfél került a szolgáltatóhoz egy korábbi felhasználási helyen, abban az esetben eddig előírt volt egy kötelező ellenőrzés, tehát ki kellett jönni a szolgáltatónak, kötelező ellenőrzési folyamatot kellett elindítani, otthon kellett maradni, meg kellett várni a szolgáltató képviselőjét. Ez ma már nem kötelezettség, de természetesen az ügyfél joga fennmaradt, hogy kérje ezt az ellenőrzést, ha egyébként úgy látja. Ezt egyébként a szolgáltató önmagától is megteheti a továbbiakban is. Fontos változás még a túlfizetés elszámolásának a kérdése. Eddig egy korlátozott lehetőség volt erre, 3-5 ezer forint értékben lehetett a túlfizetéseket elszámolni a következő számlával, mostantól kezdve ez a lehetőség fenn fog állni teljes egészében, kivéve természetesen, ha a felhasználó másféle utasítást ad. De ha nem ad ellenkező rendelkezést, akkor ez az elszámolás lehetővé válik a következő időszakban. Megint egy fontos változás, ami az adatváltoztatással kapcsolatos változást jelenti: abban az esetben, ha egy szolgáltatónál többféle szolgáltatás van, tehát ha mondjuk, az elektromos áramot is onnan vételezi valaki, vagy a gázt onnan vételezi, a bejelentés esetén, ha adatváltozása van, a bejelentést követően a szolgáltatónak már lehetősége lesz arra, hogy ezeket az adatokat összevezesse, azaz egy változott adatot ne csak az egyik szolgáltatás esetében vezessen át, hanem a másik szolgáltatás esetében is. Ezzel is egyszerűbbé tesszük az emberek tevékenységét, az emberek bejelentési kötelezettségét, illetve a szolgáltatóknál is egyfajta adminisztrációcsökkentés valósulhat meg, így az ottani költségek is alacsonyabbá válhatnak. A védendő fogyasztók esetében is egy nagyon fontos változás fog bekövetkezni. Eddig az volt a szabály, hogy március 31-éig volt egy olyan bejelentési kötelezettség, hogy fennálle még ez a védendő státusz, erről mindig nyilatkoznia kellett a fogyasztónak, és ez tulajdonképpen jó pár fölösleges adminisztrációt jelentett, hiszen általában ez a védett állapot évről évre tovább szokott menni. Mostantól kezdve ez a kötelezettség már egyébként a védendő állapot megállapítására jogosult hatóság kötelezettsége lesz, azaz, hogy ez az állapot fennáll, erről neki a közműszolgáltatót is tájékoztatnia kell. Ezek azok a fontosabb rendelkezések, amelyeket most ez a törvényjavaslat tartalmaz. Fontos az, hogy képesek legyünk ezzel is segíteni az embereknek a munkáját, és az államot olyan állammá tenni Magyary Zoltán szavaival élve , hogy az állam legyen közel mindig az állampolgárokhoz, és a közigazgatás pedig egyre inkább emberarcúvá váljon. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Barcza Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A tisztelt Ház asztalán fekvő törvényjavaslat illeszkedik a kormány azon célkitűzéseihez, hogy biztosítsa az állampolgárok számára a rezsivédelmet és a rezsicsökkentést az energiaválság ellenére is, elősegítve ezzel a magyar családok védelmét és a hazai vállalkozások működését. Mindehhez kiemelten fontos, hogy a hazai közműszolgáltatásokat is egyszerűen és gyorsan tudják igénybe venni a fogyasztók, valamint az, hogy biztosítva legyen számukra a személyesen és online is elérhető szolgáltatások lehetősége. Fontos azt megemlíteni az energiaügyekkel kapcsolatban, hogy az elmúlt időszakban sajnos újabb szankciókat hirdettek Brüsszelben, és azt gondolom, mindenki számára világossá vált már a tisztelt Házban és az országban is, hogy bizony az energiaárak nem fognak visszatérni a háború előtti szinthez. Ezek a szankciók és a magas energiaárak inflációt hoztak, és ennek következtében összességében 4000 milliárd forinttal többet költött energiára Magyarország 2022-ben, mint 2021-ben, ez egy óriási összeg. A polgári kormány már eddig is számos intézkedést hozott a családokért és a vállalkozásokért, többek között a munkahelyek védelméért is. Példaként lehet említeni, talán a legnagyobb példa erre, hogy 2023-ban is marad a rezsicsökkentés az átlagos fogyasztásig, így egy család havonta nagyságrendileg 181 ezer forintot spórol, ami egyedülálló Európában. Itt fontos azt megemlíteni, hogy az Európai Unióban a rezsicsökkentett áron keresztül a magyar kormány költi a legtöbbet rezsitámogatásra, ami, azt gondolom, hogy nagy terhet vesz le a magyar családok válláról. [[Bakos Bernadett elfoglalja a jegyzői széket.]] Elmondható az, hogy működik a rezsivédelem. A földgáz egyetemes szolgáltatásában a fogyasztási helyek mintegy 80 százalékának, az áramellátásban pedig közel 75 százalékának tényleges felhasználása maradt teljes egészében a sávhatár alatt. Az Eurostat a napokban megjelent adatközlése megerősíti azt, hogy 2022 második felében a magyar háztartások jutottak a legolcsóbban a két legfontosabb energiahordozóhoz az Európai Unióban, és kiemelem még egyszer, hogy az Eurostat adataiból jutottam erre a következtetésre. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal legutóbbi nemzetközi ár-összehasonlítása alapján a tagállamok közül 2023 márciusában is Magyarországon került a legkevesebbe a villamos energia és a földgáz. Tisztelt Ház! A közműszolgáltatások tekintetében az ügyfelek elsődleges elvárása, hogy a szolgáltatásokat biztonságban tudják igénybe venni, és ezeknek az ügyeknek az intézése gördülékenyen tudjon történni. Ezen egyszerű elvárásokat segíti a most benyújtott törvényjavaslat több intézkedésével. Ennek során ki tudom emelni például, hogy megszűnik a felhasználóváltozás esetén a helyszíni ellenőrzés kötelezettsége, ugyanakkor mind a felhasználó, mind a szolgáltató a jövőben is jelezheti ennek a szükségességét vagy igényét. Ahogy államtitkár úr elmondta, én is kiemelném, hogy az elektronikus ügyintézés kiterjesztését jelenti, hogy ezután már azon közműszolgáltatók is kötelesek lesznek elektronikus ügyintézést biztosítani, akik az eddigi havi ahogy elhangzott 150 ezer helyett minimum 50 ezer számlát állítanak ki az ügyfelek számára. Számos eddigi adminisztratív szabály egyszerűsítése is megtörténik a most előttünk fekvő törvényjavaslatban, így például, ha az ügyfél adatváltozását egy közszolgáltatással jelenti be, akkor a szolgáltató, ha egyidejűleg több közszolgáltatást is nyújt az ügyfél részére, a változást valamennyi, általa nyújtott közműszolgáltatás tekintetében is átvezetheti. Egyszerűsödnek a túlfizetés szabályai, ami, azt gondolom, nagyon fontos az állampolgárok számára. Az eddigi mesterséges korlátok lebontásával, az ügyfél eltérő rendelkezése hiányában, valamennyi túlfizetés elszámolása lehetséges a felhasználó következő számláiban. Ez egy fontos változás. A törvényjavaslat kiemelten foglalkozik a védendő fogyasztók helyzetének javításával is. Az eddigi gyakorlattal ellentétben megszűnik az a szabályozás, hogy a védendő fogyasztónak minden év március 31-éig magának kell igazolnia a védendő státusza fennállását. A védendő fogyasztó helyett ezután a közigazgatási szervek kommunikálnak a közműszolgáltatókkal, közvetlenül igazolva a védendő fogyasztó státuszának fennállását vagy ennek bármilyen jellegű változását. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésként elmondható, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz a közműszolgáltatások egyszerűsítésével kapcsolatban, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elhangzottak ismeretében, a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Gréczy Zsolt képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az előttünk lévő törvényjavaslatnak azon részei, amelyek arról szólnak, hogy a fogyasztók és a szolgáltatók közötti kapcsolattartás egyszerűbb legyen, akár támogathatók is lehetnek. Tehát minden olyan, ami felhasználóbarát, kevesebb papírmunkát jelent, ezáltal környezetvédelmi szempontból is hasznos, akár támogatható is lehet. A probléma az, hogy már itt a bevezetőben is elhangzott, hogy milyen fantasztikusak a rezsiárak Magyarországon. Tavaly április óta, természetesen megvárva a választás időpontját, a választás után hirtelen duplájára emelkedett a villanyáram és hétszeresére a gáz ára. Nem a rezsicsökkentés kormánya az Orbán-kormány emiatt, hanem a rezsinövelés Orbán-kormánya. Ráadásul egész Európában mi vesszük a legdrágábban a gázt, és ezzel is segíti egyébként az Orbán-kormány Putyin hatalmon maradását és háborús céljait. [[9.20]] Elhangzott itt fideszes képviselőtársamtól, hogy az Eurostat adatai szerint mi fizetjük a legkevesebbet a rezsiért. De nem mindegy, hogy mekkora bérből számoljuk! Lehet, hogy egy osztrák fogyasztó 30 ezer forinttal többet fizet, mondjuk, a gázért, de nagy valószínűséggel félmillió forinttal többet keres forintra átszámítva, mint egy magyar fogyasztó. Azért itt is érdemes megnézni az állítás másik felét! Az Eurostat adataiból nemcsak az derül ki, hogy Magyarországon másokhoz képest olcsóbbnak számít a rezsi, hanem az is kiderül, hogy már csak Bulgária van mögöttünk az átlagkeresetet tekintve, már a románok is megelőztek minket. Ezenkívül azt is nagyon fontos megjegyezni, hogy a javaslat gyakorlatilag egy salátatörvény. Hiszen fontos eleme, hogy a környezetvédelmi törvény bizonyos követelményeit ezentúl nem lesz kötelező alkalmazni az új közcélú átviteli hálózati távvezeték és a villamosmű-főelosztó hálózat építésénél sem, ami azt jelenti, hogy újabb tervezett nagyberuházások kerülhetnek ki a környezetvédelmi törvény hatálya alól, és ez veszélyezteti az egészséges élethez való alapjog érvényesülését. Tehát azt gondolom, hogy a javaslat szolgáltatóbarát része lehet szimpatikus, de azt mondani, hogy itt egy rezsicsökkentő kormánnyal van dolgunk, amely fantasztikus áldozatokat hozott ezen a téren, ez egész egyszerűen nem felel meg a valóságnak. A magyar rezsi brutálisan nőtt tavaly április óta, és emiatt sok százezer magyar háztartásnak okozott az Orbán-kormány súlyos megélhetési gondokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Hollik István képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Intellektuálisan mindenképpen megsüvegelendő, hogy Gréczy Zsolt képviselőtársam 40 másodperc alatt képes volt a közműszolgáltatások egyszerűsítésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló javaslattól eljutni Putyinig. Mondom, intellektuálisan ez megsüvegelendő, de a lényeghez semmi köze nincs. És egy dolgot bizonyít, hogy bár a rezsicsökkentés tíz éve a magyar állampolgárok megelégedésével működik, önök tíz év alatt sem jutottak el oda, hogy végre belássák: a rezsicsökkentés hasznos, segíti a magyar embereket, stabilitást és segítséget nyújt a magyar családok számára. Főként igaz ez akkor, amikor azt láthatjuk, hogy az elhibázott brüsszeli szankciók milyen energiaválságot okoztak egész Európában, és milyen elképesztő árakat kell fizetni Nyugat-Európában. Tisztelt képviselőtársam, a helyzet az, hogy Nyugat-Európában ezen a télen nem is az volt a kérdés, hogy mennyibe kerül a gáz, hanem az, hogy lesze egyáltalán. És sajnos az a rossz hírünk, hogy amíg ezek a szankciók fennmaradnak, ez a kérdés továbbra is itt lesz az asztalon, és 2023-24 telén ugyanez lesz a kérdés, hogy lesze egyáltalán energia. S ha nem fog bennünket segíteni egy olyan enyhe tél, mint ami most segített Nyugat-Európában, akkor ez újra gondot okozhat. De mindez bajt, problémát nem fog okozni a magyar embereknek, mert a magyar emberek éppen tíz éve pontosan ugyanannyit fizetnek a rezsiért, mint amennyit az azt megelőző évben fizettek. Ez egy óriási eredmény. A kiszámíthatóság és a stabilitás nagyon sokat ér, és nemcsak a lakosságnak, teszem hozzá, hanem a vállalkozásoknak is. Teljesen egyértelmű, és úgy látom, abban hál’ istennek nem volt vita, hogy a javaslat érdemi része valójában bürokráciacsökkentést és felhasználóbarát intézkedéseket tartalmaz, és ezt mindenki támogatja ennek örülünk , természetesen a Kereszténydemokrata Néppárt is. Azt gondolom, hogy ha az elektronikus ügyintézés kiterjesztéséről beszélünk, akkor ez ma már alapelvárás, és nemcsak a piaci szektorral, hanem az állami szektorral kapcsolatban is. És az, hogy a védendő fogyasztókat érintő változások is megerősödnek, mindenképpen támogatandó. Én értem, hogy az ellenzéknek van kifogása a rezsicsökkentéssel kapcsolatban ezt már tudjuk , mégis arra kérem őket, hogy a Fideszhez és a KDNP-hez hasonlóan ezt a javaslatot szíveskedjenek támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Dudás Róbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik-Konzervatívok közössége mindig üdvözli azon változásokat, amelyek a bürokráciacsökkentést, valamint a hatékonyabb és egyszerűbb ügyintézést célozzák. A közműszolgáltatásokkal kapcsolatban különösen nagy szükség van erre. Egyetértek önökkel abban, az ügyfelek célja az, hogy a különböző közműszolgáltatásokat biztonságban tudják igénybe venni, az ügyeiket gyorsan és pontosan intézzék, és az őket érintő változásokról mindig időben és teljeskörűen értesüljenek. Sajnos azonban a valóságban ez egyáltalán nincs így. Gondoljunk csak a számlákra, amelyek olyan bonyolultak, hogy mondhatom azt is – nagyjából akkor lehet rajtuk elmenni, ha valaki leteszi őket a földre. Pláne így van ez a rezsicsökkentés megszüntetése, részleges megszüntetése óta, mert azóta a számlákon adott esetben két ár is szerepelhet, nem beszélve arról, hogy valakinek diktált vagy becsült a fogyasztása. De telefonos és a személyes ügyintézés esetén sem jobb a helyzet. Áldatlan állapotok voltak a rezsicsökkentés változása idején az MVM ügyfélszolgálatánál. Esőben, ködben órákig az utcán voltak kénytelenek várakozni az ügyfelek, köztük mozgáskorlátozottak, valamint számos esetben idős, nyugdíjas emberek. Tisztában vagyok vele, hogy ez egy extrém példa, viszont azt gondolom, hogy jól írja le a helyzetet. A konkrét javaslatra rátérve, először a védendő fogyasztókra vonatkozó szabályokat emelném ki. A javaslat szerint az eddigi gyakorlattal ellentétben megszűnik az a szabályozás, amely szerint a védendő fogyasztónak minden év március 31-éig magának kell igazolnia a jövőre nézve a védendő státuszának a fennállását. A védendő fogyasztó helyett ezután a közigazgatási szervek kommunikálnak a közműszolgáltatókkal, közvetlenül igazolva a védendő fogyasztó státuszának fennállását avagy változását. Csak reménykedni tudok abban, hogy ez a gyakorlatban is megfelelően fog működni. Örülök annak a változásnak, hogy olyan közműszolgáltatók is bevonásra kerültek az elektronikus ügyintézés kötelezettségébe, amelyeknek az ügyfelei eddig nem élhettek a kapcsolattartás ezen formájával. Úgy gondolom, hogy ez egy modern és XXI. századi előrelépés. És nagyon bízom benne, hogy a javaslatban megfogalmazottak a jogalkalmazás során is valóban az ügyfelek érdekeit fogják szolgálni. Úgy kezdtem, hogy támogatjuk ezt a törvényjavaslatot, és ezzel is szeretném zárni. Minden bürokráciacsökkentésre és a lakosság segítésére irányuló javaslatot támogatni fogunk, így ezt is. Ugyanakkor viszont engedjenek meg még néhány megjegyzést, amennyiben átalakításról, valamint a családok és a fogyasztók segítéséről van szó. A felszólalásomban röviden említettem a számlák bonyolultságát. Bizonyára önök is tisztában vannak azzal, hogy egy-egy csekk mellé csatolt számlarészletező hogy néz ki. Azt mondtam, ezen akkor lehet elmenni, amikor letesszük a földre, másképp véletlenül se. Nem tudom, hogy az a szolgáltató, amely kiállítja, értie egyáltalán, hogy mi van arra a számlára írva, de egyetlenegy fogyasztó sem tud azonosulni vele, és nem tudja belőle kiolvasni, hogy mi történt, mennyit fogyasztott, miért kerül annyiba, és hol vannak a szorzók. Egy eszméletlenül bonyolult rendszer került kialakításra. Amennyiben és ezt a legnagyobb jó szándékkal mondom, államtitkár úr a bürokráciacsökkentés mellett a családok segítése a cél, akkor kérem, hogy ezzel is foglalkozzanak, vegyék fel a kapcsolatot a szolgáltatókkal annak érdekében, hogy a magyar emberek számára ténylegesen elfogadható legyen ez a rendszer. És egy utolsó gondolat. A kormánypárti képviselők részéről egy hozsannát hallottunk arra vonatkozóan, hogy milyen jó a magyar embereknek, és hogy Európában a magyar kormány fordította a legtöbbet a rezsitámogatásra, a magyar embereknek kellett a legalacsonyabb rezsit fizetniük. Ha csak ezt a két dolgot nézzük, akkor én azt gondolom, hogy ez így önmagában akár még megsüvegelendő is lenne. De hát itt a legalacsonyabb a bér! Ez már más képviselőtársamtól is elhangzott. Azért ezt ne felejtsük el! [[9.30]] És hallottam, hogy a hanyatló Nyugaton, ugye, nem lesz mivel fűteni. Hát, azért köszönik szépen, a hanyatló Nyugaton azért jól elvoltak. Nyilvánvalóan megnőttek a rezsiszámlák ott is, lehet, hogy magasabb mértékben, nagyobb arányban nőttek meg, mint a magyar családokat tekintve, de ha a duplájára emelkedett is, mondjuk, egy rezsiszámla mondjuk Németországban, vagy bármely nyugati országot említhetném, de könyörgöm, négyszer-ötször és hatszor annyit keresnek! Tehát azért ne pusztán a számlákra írt összegekből induljunk ki, hanem abból induljunk ki és talán ez a legfontosabb , hogy ez az összeg mekkora terhet ró a magyar családokra! Államtitkár úr, köszönöm szépen az előterjesztést, a Jobbik-Konzervatívok frakciója támogatni fogja a törvényjavaslatot, és az általam megfogalmazott, a számlákra vonatkozó javaslatot, kérem, fontolják meg, és tegyenek lépéseket ebben a kérdésben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk, most van lehetőség kétperces felszólalásra. Gréczy Zsolt képviselő úr kért felszólalási lehetőséget két percben. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Csak annyi megjegyzést tennék, mert itt elhangzott Hollik képviselő úr szájából, hogy az elhibázott brüsszeli szankciók az okai itt mindennek: hát, egyetlenegy magyar ember szavazta meg ezeket az elhibázott brüsszeli szankciókat, úgy hívják, hogy Orbán Viktor. Aztán azt is mondta, hogy lesze gáz, ez a kérdés, hogy majd hogyan fogunk fűteni. Nem az a kérdés csak, hogy lesze gáz, az a kérdés, hogy orosz gáz lesze, és ugyanennyi orosz gázra vane szüksége Magyarországnak. Azért ne felejtsük el, ebben a gázválságban, ami kialakult, meg energiaválságban az történt itt az utóbbi időben, hogy több ország, többek között a haldokló Németország konkrétan teljesen, 100 százalékig kiváltotta az orosz gázt, és ugyanezt megtette most már Csehország, és más országok is erre az útra léptek. Azt gondolom tehát, hogy nekünk is efelé kellene menni, ez lenne, azt gondolom, a nemzeti érdek, de ehhez egy kicsit kijjebb kell jönni az Oroszországgal kötött katonai és egyéb szövetségből. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Rendes felszólalásra Gurmai Zita képviselő asszony következik. Parancsoljon! Csak nyugodtan, képviselő asszony, látom, hogy éppen rendezik az asztalát, köszönöm szépen [[Dr. Gurmai Zita: Köszönöm szépen.]] , tegye fel nyugodtan a mikrofont, akkor kezdünk, amikor minden rendben van. Kérem szépen majd az időt visszaállítani, köszönöm szépen. Gurmai Zita képviselő asszonyé a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedves Kollégák! Éppen szemben van velem egy képviselőtársam, akinek a halála mindig nagyon megüt, különös tekintettel hogyha hozzánk közeliek mennek el, úgyhogy engedjék meg, hogy először egy percben vagy legalábbis nagyon röviden rá emlékezzünk, mert én igenis azt gondolom, hogy bárki hal meg a padsorok bármelyik oldalán, az mindig is óriási veszteség; de azt gondolom, hogy róla ez a fénykép fog megmaradni, ez a mindig is mosolygós, mindig is kedves ember. No, és akkor most térjünk rá a hozzászólásra! Az előttünk fekvő törvényjavaslat kapcsán már az indítvány benyújtása is kérdéseket vet fel. 2022 novemberében, azaz alig néhány hónapja még azt hallottuk, hogy az energiaárak brutális emelkedése miatt egységes energiairányításra van szükség, ezért került felállításra az Energiaügyi Minisztérium Lantos Csaba miniszter úr vezetésével. Ebből tehát joggal gondoltuk azt, hogy minden kérdés, amely a közműszolgáltatásokkal, a rezsifizetéssel kapcsolatos, az Energiaügyi Minisztérium felelősségébe tartozik. Ezzel szemben most kiderül, hogy ez egyáltalán nem így van, ezt a javaslatot ugyanis, amely módosítani kívánja a távhőszolgáltatásról, a villamos energiáról és a földgázellátásról szóló törvényt, mégsem az energiaügyi miniszter nyújtotta be, hanem a Miniszterelnöki Kabinetirodát irányító Rogán Antal; az a Rogán Antal, aki nemrég itt az ülésteremben azt bizonygatta, hogy nem ismeri Schadl Györgyöt, csak remélni tudjuk, hogy ezzel szemben az energiaszektort alaposabban ismeri. De adódik a kérdés, hogy miért van nekünk Energiaügyi Minisztériumunk, ha elvonnak tőle egy elég egyértelműen az energiaügyet érintő szabályozást. Ekkora a baj, hogy már az energiaügyet is a kormányzati propagandát irányító miniszter befolyása alá kell rendelni? A kormány immáron szokásosnak mondható gyanús eljárásával kapcsolatosan az a Shakespeare Hamletjéből való, klasszikussá vált szállóige jut eszembe, hogy „Valami bűzlik Dániában”. Mit vétett szegény Lantos Csaba miniszter úr, hogy így megfosztották a javaslat benyújtásának lehetőségétől? Talán kezdhetnénk azzal a tervezet megvitatását, hogy indokolják ezt a döntést, vagy legalábbis tájékoztassanak arról, amit eddig nem hoztak nyilvánosságra. Ettől függetlenül azonban van néhány támogatható elem a javaslatok pontjai között. A Magyar Szocialista Párt elfogad minden olyan módosítást, amely a magyar fogyasztóknak előnyös. Ezek közé tartoznak például a védendő fogyasztókat érintő könnyítések. Helyesnek tartom, hogy megszűnik az a szabályozás, hogy a védendő fogyasztónak minden év március 31-éig magának kell igazolnia a védendő státusza fennállását. Ez azért fontos, mert valóban olyan intézkedésről van szó, amely gyakorlati segítséget nyújt. Nagy kár, hogy ezen kívül azonban nem lehet kiemelni semmit, ami a hazai családok rezsivel kapcsolatos problémáját oldaná meg. Pedig ha a lakosság vállára nehezedő terhek egyenes arányban mérséklődnének egyes kormánytagok hitelességének és szavahihetőségének csökkenő mértékével, akkor tudnánk támogatni az önök elképzeléseit. De sajnos szó sincs semmiféle könnyítésről, hiszen egyes esetekben még a fennálló helyzetnél is szigorúbb feltételeket teremtenek. Itt van például az elévülési idő emelésének ügye. A javaslat hatályon kívül helyezi azt a bekezdést, mely szerint a hálózathasználati szerződésből eredő igények három év alatt elévülnek, ebből tehát az következik, hogy a kérdésben a polgári törvénykönyv szabályai lesznek irányadóak, ami pedig azt mondja, hogy a követelések öt év alatt évülnek el. Gyakorlatilag tehát a törvényjavaslat úgy emeli meg a közműszolgáltatásból eredő igények elévülési idejét öt évre, hogy azt konkrétan le sem írja, sőt még az indoklásban sem tesz róla említést, nem támasztja tehát alá semmivel. Mi ennek az oka? Miért van akkor egyáltalán indoklás, ha erről nagyvonalúan megfeledkeznek? Történik mindez ráadásul annak ellenére, hogy teljesen életszerűtlen követelményt tartalmaz a magyar háztartásokkal szemben. Eddig sem volt valószínű, hogy mindenki három évig őrzött minden egyes teljesítésről szóló papírt, most azonban öt évig lesz köteles ezt megtenni, hogy bebizonyítsa, hogy nincs tartozása a szolgáltató felé. Adódik a kérdés: önök tényleg öt évig őrizgetnek otthon minden egyes befizetés bizonyítására alkalmas iratot? Lelki szemeim előtt valahogy nem látom azt a jelenetet, hogy a javaslatot benyújtó Rogán Antal miniszter úr reggel, munkába menet kiüríti a postaládáját, majd a közműszolgáltatóktól kapott leveleket gondosan elteszi a Gucci táskájába, és este, munka után, fáradtan, kimerülten hazaérve a befizetésekről szóló igazolásokat szépen lefűzi ötéves megőrzésre a helikopterezésről kiállított számlák mellé. Pedig néhány éve még a kormánypártok is úgy gondolták, hogy a saját követelésének behajtása a szolgáltatók felelőssége, ha ezt észszerű időn belül nem tudják megtenni, akkor ezzel már nem lehet a fogyasztókat terhelni. Mi az oka vajon a kormány pálfordulásának? Nehéz másra gondolni, mint az egyes szolgáltatók tulajdonosi hátterének a megváltoztatására. Teljesen egyértelmű, hogy a kormány a fogyasztók, a magyar családok helyett a szolgáltatók oldalára állt ebben az ügyben. Ez megengedhetetlen, és távolról sincs összhangban a családbarát kormány megnevezéssel. Ehhez képest technikai jellegű probléma, de egy kodifikációs hiba is becsúszott a javaslat szövegébe. A törvényjavaslat 3. § (11) bekezdése alkalmazni rendeli a folyamatban lévő ügyekre a villamos energiáról szóló törvény 36. § (2) bekezdésének i) pontját. Ezzel csak az a gond, hogy ennek a bekezdésnek nincsen i) pontja, mivel a (2) bekezdés a) ponttól h) pontig terjed, ráadásul a törvényjavaslat sem tervez ilyen pontot megállapítani. Mindannyian emberek vagyunk, bárki hibázhat, de én eddig is abban bíztam, hogy egy törvényjavaslat azért számos kézen keresztülmegy, mire az Országgyűlés elé kerül. Hogyan fordulhatott elő az, hogy senki sem vette észre, hogy egy ilyen hiba szerepel egy alig néhány oldalas tervezetben? Különösen egy olyan kormánypárt esetében komikusak az ilyen hibák, amelynek az alapítása és az alapítói egy jogász-szakkollégiumhoz köthetők. [[9.40]] Itt utalok vissza a felszólalásom elején tett észrevételre a javaslat benyújtójával kapcsolatban. Lehet, hogy mégsem a propagandaminisztérium a legfelkészültebb az energiaügyi törvények tekintetében. Egyszerűbbnek tűnik legközelebb a szaktárcához fordulni, ha már külön energiaügyi minisztériumunk is van. Mindenki hibázhat, de egy törvény esetében azonban ezt mégsem hagyhatjuk szó nélkül. Ez így egészen biztosan nem maradhat. Bízom benne, hogy ezt a hibát minél előbb korrigálni fogják. De nem ez a legrosszabb egyébként, amit a tárgyalt törvényjavaslat tartalmaz. Sokkal fontosabb az, ami kimaradt ebből a módosításból. A javaslat érinti például az adatkezelés szabályait. Nincs azonban utalás az indoklásban arra, hogy mindezt a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal egyeztették-e. Egyértelműnek tűnt pedig, hogy az ügyfelek adatait érintő módosítások kapcsán kikérik az illetékes hatóságok véleményét. A javaslatnak tehát csak akkor lenne szabad az Országgyűlés elé kerülnie, ha azt a NAIH megvizsgálta, és a módosítással egyetért. Mivel itt az ügyfelek adataiban történő változások esetére automatikus adatkezelést írnak elő, így a jogszerűségről meg kell bizonyosodnunk. Nem világos tehát, hogy miért nem kerül sor a NAIH vizsgálatára, miért nem szerepel a hatóság jóváhagyása a dokumentumban, pedig biztos vagyok benne, hogy Péterfalvi Attila kapva kapna az alkalmon, és pillanatok alatt elvégezné az ezzel kapcsolatos házi feladatát. A legfájóbb azonban mégis azoknak az intézkedéseknek a hiánya, amelyek valóban segítséget nyújtanának a magyar családoknak, mert lenne bőven teendő. Ha már hozzányúlunk az energiaügyhöz, akkor elvárható lenne, hogy könnyebbé tegyük azok helyzetét, akik erre leginkább rászorulnak. A Magyar Szocialista Párt számos javaslatot dolgozott ki ennek érdekében. Az első és legfontosabb, hogy garantáljuk az életben maradáshoz szükséges minimumot. Nem fordulhat elő olyan többé, hogy valaki halálra fagyjon saját otthonában. Biztosítani kell azt, hogy a lakóhelyén mindenki hozzáférjen a létfenntartáshoz szükséges áramhoz, gázhoz. Ezért egy olyan igazságos számlázást kell bevezetni, amely sávok szerinti árrendszert biztosít. A legnagyobb sávot pedig úgy kell kialakítani, hogy a legszegényebbek, a legszerényebb körülmények között élők se maradhassanak gáz-, áram- és vízszolgáltatás nélkül. Egyre hangosabbak az önkormányzatok, költségvetési szervek, kis- és középvállalkozások, valamint a közhasznú szervezetek, a civilek is. Egyszerűen nem tudják már elviselni azt a rezsiterhelést, amit a kormány rájuk rakott. Kiszámítható feltételekre van szükség, hogy meghatározott áron jussanak hozzá a működéshez szükséges gázhoz és áramhoz. Külön ki kell emelni azokat az alapítványokat, egyesületeket, melyek bentlakásos szociális intézményeket üzemeltetnek. Ezeknek a kis közösségeknek a rezsiköltsége brutálisan megemelkedett. Az ötszörös, nem ritkán tízszeres áremelkedéseket a legmegfelelőbb gazdálkodás mellett sem lehetett kifizetni, a bentlakókra pedig szintén nem terhelhetők tovább ezek a költségek, hiszen sokan az eddigieket sem tudták kifizetni. Nincs más megoldás, azonnal meg kell tenni mindent, hogy visszakerülhessenek a védett ellátási körbe. Régi követelésünk az előre fizetős mérőórák felszerelésének és visszakapcsolásának ingyenessé tétele. A visszakapcsolás költségei ugyanis olyan magasak, hogy akit egyszer kikapcsoltak, az nem tud újracsatlakozni, még akkor sem, ha időközben rendeződött a helyzete, ha már ki tudná fizetni a havi számlát. Nem nyerészkedhet tehát a szolgáltató ezeken a családokon, hanem lehetővé kell tenni a szolgáltatáshoz való hozzáférést. Szintén adós maradt a kormány ebben a javaslatban is a PB-gázpalackok helyzetének rendezésével. Hiába vezettek be hatósági árat, ha közben a gyártók a jogszabályban megszabott kiszerelést megszüntették. Már lassan egy éve jeleztük, hogy a hatósági áras 11,5 kilogrammos palack helyett egyre inkább másfajta palackok jelennek meg a piacon. Ezekre pedig nem vonatkozik a hatósági ár, ezért drágábban is lehet ezeket árulni. Így gyakorlatilag sikerült kijátszani a törvényhozói szándékot, és a magyar fogyasztókat nem védi a hatósági árszabályozás. Meddig hagyjuk még nyitva ezt a kiskaput? Szintén hiányzik ebből az energiaügyi salátatörvényből a földgáz és villamos energia egyetemes szolgáltatás áfakulcsának mérséklése. Ma már szinte közhely, hogy a kormány a magyar családokkal fizetteti Európa legdrágább áfáját. Ezt pontosan tudjuk, és azt is, hogy nem elég, hogy az ország történetének talán legnagyobb rezsiemelését hajtották végre, azt meg rekord méretű áfateherrel terhelik meg, fejelik meg, ezért akarjuk, hogy 27 százalék helyett 5 százalékos legyen az áfa a tüzelőanyagra. Persze pontosan látjuk, hogy a magas energiaárak és a magas áfa a kormány érdeke. A magas áraknak magasabb a lakosságra rakódó fogyasztási adóterhe is, ezzel nő a kormány bevétele. Talán éppen ebből a pénzből finanszírozzák azt a hirdetést, hogy nincsenek megszorítások. Közben pedig csak a magas áfának köszönhetően több mint 100 milliárd forintos adóemelés jelenik meg a magas energiaárakban. Személyes emberi tragédiák húzódnak meg a háztartásukban kizárólag áramot használók esetében. Rengeteg megkeresést kaptunk, amikor tavaly nyáron megszüntették az átlagfogyasztásnak tekintett szint feletti rezsicsökkentést. A leggyakoribb probléma a fűtéshez és a főzéshez is áramot használók körében merült fel. A felelős gondolkodás és a környezettudatosság jegyében sokan gondolkodtak úgy, hogy háztartásukban csak villamos energiát használnak. Derült égből villámcsapásként érte őket, hogy ezzel elestek a gázfogyasztás esetén őket is megillető kedvezményes áraktól. Az áramfogyasztás tekintetében viszont a kormány szemében átlag feletti fogyasztókká váltak, holott életkörülményeik egy cseppet sem változtak. Dömötör Csaba államtitkár a hasonló esetek kapcsán még július 17-én is úgy fogalmazott, hogy külön foglalkoznak azok helyzetével, akik csak áramot fogyasztanak, aztán csak halogatták az ügyet, és Gulyás miniszter úr október 25-én merte bevallani, hogy nem tesznek semmit. Megszegték tehát azt az ígéretüket, hogy a gázra vonatkozó kvótát ki nem használókkal külön foglalkozni fognak. Nem foglalkoztak semmit, egyszerűen cserbenhagyták azokat, akik jóhiszeműen árammal történő fűtésre álltak át. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Önök egy részével ellentétben a magyar családok zöme nem olyan problémákkal küzd, hogy otthon a feszített víztükrű medencét, vagy a kocsibeállót szeretné kifűteni. Ne tekintsük átlag feletti fogyasztónak azt, aki csak egy kisméretű átlag családi házban szeretne környezettudatosan élni. Hónapok óta adósak azzal, hogy országosan egységes földgázdíjrendszert alakítsanak ki. Ennek az lett a következménye, hogy az ország egyes területein sokkal drágább lett a gáz ára, mint máshol. Ezzel persze megint nem a magyar háztartások, hanem az energiaszolgáltatásba befektető kormányközeli körök járnak jól. Hol marad ehhez képest az Orbán-kormány által megígért nonprofit energiaszolgáltatás? Végül, de nem utolsósorban hol marad a felújításra váró családi házak, a társasházi és lakásszövetkezeti lakások korszerűsítése? A magyar családok túlnyomó többsége ma is ilyen ingatlanokban lakik, elemi érdekük tehát, hogy jól szigetelt, korszerűsített fűtési rendszerrel rendelkezzenek, mert még mindig az el nem használt energia a legolcsóbb energia. Innen fogom folytatni kétpercessel. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki a vitában felszólalni. Várom képviselő asszony gombnyomását, mert addig nem tudok szót adni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, kétperces felszólalásra öné a szó.
Nos, akkor zárszóként összességében tehát azt lehet elmondani, hogy egy-egy könnyítéstől eltekintve ez a javaslat nem sokat tesz a családok energiahasználatához kötődő gondjainak megoldásáért. Alapvetően egy hiányos, pontatlanul elkészített tervezettel állunk szemben. Az MSZP szerint az országnak rezsistopra van szüksége, a rezsiköltségek megfékezésére, nem pedig a fideszes megszorításokra, hiszen ahogy egy képviselőtársam nemrég fogalmazott, a kormány rezsicsökkentéssel kapcsolatos hitegetése és fogadkozása nem más, mint rezsirizsa. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Tuzson Bence államtitkár urat, hogy kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni, zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, öné a szó!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Röviden szeretnék reagálni az itt elhangzottakra, sorrendben visszafelé menve, képviselő asszony szavaira szeretnék reagálni, egyrészt arra, hogy ki terjesztette be ezt a törvényjavaslatot. Hadd világítsak rá, hogy jómagam egyébként a deregulációért felelős kormánybiztos vagyok, és ezt a munkát végzem amellett, hogy államtitkári tevékenységet végzek. Ez a munka is technikai szempontból a Miniszterelnöki Kabinetiroda technikai segítségével folyik. Ez az oka annak, hogy ez a javaslat ezen az ágon érkezik be. [[9.50]] Tehát tulajdonképpen ez a deregulációs kormánybiztos javaslata, de tekintettel arra, hogy hogyan lehet egy törvényt benyújtani, nyilván ennek megfelelően a Miniszterelnöki Kabinetirodán keresztül került benyújtásra. Úgyhogy számíthatnak arra a következő időszakban is, hogy lesznek olyan javaslatok, amik egyébként alapvetően adminisztrációcsökkentési, tehát deregulációs típusú javaslatok, amelyek ilyen formában a Miniszterelnöki Kabinetirodán keresztül fognak megérkezni az Országgyűlésbe. Tehát mielőtt bármiféle összeesküvés-elméleteket látna a dolog mögött, arról van szó, hogy én mint kormánybiztos, ilyenformán terjesztek javaslatot az Országgyűlés elé, ezért is vagyok egyébként én most ennek a törvényjavaslatnak az előadója. Ami a felszólalás további részét illeti, ugye, a rezsicsökkentésünket, többségében a rezsicsökkentést, a kormány rezsicsökkentő politikáját kritizálta felszólalásában. Szeretném megerősíteni azt, hogy a kormány a rezsicsökkentés tekintetében, a családok terheinek a csökkentése tekintetében továbbra is elkötelezett, és a legnehezebb körülmények között is fenn kívánja tartani ezt a politikát, és az átlagfogyasztók vagy az átlagfogyasztás alattiak tekintetében továbbra is jelentős segítséget kíván nyújtani. Felhívom a szíves figyelmet arra is, hogy az átlagfogyasztás felettiek tekintetében is egy kedvezményes ár érvényesül a rezsi tekintetében, tehát a rezsicsökkentés fennáll, és fenn is marad, és ehhez a politikához mindenképpen kötni is szeretnénk magunkat, hiszen nagyon nagy eredménye a kormányzásunknak, hogy jelentős társadalmi réteget sikerült kiemelni egyébként a mélyszegénységből a középosztály irányába, és ez jórészt a rezsicsökkentés politikájának köszönhető, és ezt a továbbiakban is fontosnak tartjuk. Nem mindegy az, hogy a polgártársaink milyen körülmények között élnek, és hogy milyen lesz a jövő magyar társadalma. Dudás Péter képviselőtársunk felszólalása tekintetében köszönöm a támogató szavakat. Valóban ez a munka az, aminek nem lehet a végére érni, tehát mindig lesznek olyan feladatok, amivel foglalkozni kell. Sajnos nincs most benn, de most jött vissza Dudás Péter képviselőtársam, és egy nagyon fontos kérdést vetett fel.
Államtitkár úr, Dudás Róbert!
Róbert, bocsánat! Egy nagyon fontos problémát vetett fel, és ez a probléma a számlaképnek a kérdése. Teljes egészében egyetértek egyébként önnel. Tehát ha valaki kézbe vesz egy számlát, ez így van már húsz éve Magyarországon, kézbe vesz egy számlát, ugye, némi egyszerűsítés történt a számlaképben, de az a számlakép még a mai napig sem érthető. Tehát olyan számlaképet látunk, amin olyan számok vannak különböző szorzókkal, amiből, ember legyen a talpán, aki kiigazodik. És ezért egyébként alakítottunk is pont egy munkacsoportot is, mert bonyolult kérdések is vannak, hogy a végén a polgár hogyan lesz tájékoztatva, vagy a tájékoztatáshoz való joga hogyan sérül meg, de akkor is, egy egyszerű, világos számnak ott kell állnia. Ennyit fogyasztottam, ez ennyibe került, és ezért ennyit kell fizetnem. Tehát ezt valahogy egyszerűen le kell írni, úgyhogy dolgozunk is azon, hogy ezt a problémát megoldjuk. Köszönöm szépen a felvetést is, de ilyen értelemben nyitott kapukat dönget, mert pont ezen a problémán dolgozunk, a szolgáltatókkal is egyeztetünk annak érdekében, hogy ezt a problémát rendezni tudjuk. Persze, számos ilyen kérdés van még ebben a világban is, de a bürokráciacsökkentéssel kapcsolatban én magam azt szoktam mondani, hogy ez tulajdonképpen egy véget nem érő munka lesz, tehát, ha földolgozzuk az elmúlt 50-100 év joganyagát, és szépen végigmegyünk rajta, számtalan olyan területet fogunk találni, ahol ezt a munkát el lehet végezni. Mondhatjuk azt is, hogy tíz évvel ezelőtt még abban az állapotban voltunk, hogy egy magyar állampolgár nem tudott leélni az életéből úgy egy évet, hogy nem is tudott róla, de egyébként megsértett valamilyen jogszabályt. Na, ezt egyébként fel kell számolni. Ha valaki normálisan, jogkövetően éli az életét, azt a lehetőséget meg kell adni számára, hogy ne legyenek olyan szabályok, amelyeket tudtán kívül sért meg, úgy, hogy egyébként jó szándékkal éli az életét. Úgyhogy, ha ebben az együttműködésükre számíthatok, azt köszönöm szépen. Gréczy Zsolt képviselőtársamnak csak néhány szót szeretnék mondani: megértem a zavarát a felszólaláskor, hiszen azért Gyurcsány Ferenc pártjából fölszólalva rezsicsökkentésről beszélni igen nehéz dolog lehet, hiszen az volt az az időszak, amikor sokszorosára emelkedtek a rezsiárak, és most azért mégiscsak arról van szó, hogy a rezsicsökkentés politikája következtében egy kiszámítható pályán van a családok élete, a családok költése Magyarországon. Egy egészen másik helyzetben vagyunk. A másik, ami egy fontos kérdés, és sokszor volt már erről szó a parlamentben, bár ez nem tartozik egyébként közvetlenül ehhez a törvényjavaslathoz, de azért mégis el kell mondanunk, hogy a gáz kérdése fizikai kérdés. Az nem egy ideológiai kérdés, ez egy fizikai kérdés: honnan tud megérkezni és milyen áron Magyarországra? Tehát a tengerparti országokat, ahol esetleg LNG-terminálok vannak, és máshonnan tudnak gázt kapni, azok egy másik helyzetben vannak, mint azok az országok, ahol egyébként történelmi adottságoknál fogva, mondjuk, gázvezetékek vezetnek valahonnan valahova. [[Gréczy Zsolt: Csehország.]] Egyébként nagyon nagy változások történtek itt is az interkonnektorok tekintetében, tehát az észak-déli interkonnektorok tekintetében az utóbbi időszakban. Az ország sokat tett azért, hogy a gázfüggőségtől megszabaduljon, de az is nagyon fontos, hogy egyik függőségből a másikba besétálni sem szabad, a függetlenség pont abból áll, hogy több forrásból be lehet szerezni az energiahordozókat. Ezt szeretnénk egyébként erősíteni a következő időszakban, ez Magyarországnak az érdeke. Függetlenül a szomszédunkból dúló háborútól, Magyarország érdeke, hogy a lehető legjobb áron és a legtöbb helyről tudjon energiát beszerezni, ezért kell az, hogy a különböző vezetékeket, akár a déli vezetékeket megépíteni, mind olaj, mind gáz tekintetében fejleszteni a hálózatot, és ne feledkezzünk el a villamosenergia-hálózat fejlesztéséről sem. Hiszen a következő időszak nagy kihívása az lesz, hogy a növekvő villamosenergia-igényt hogyan lehet nemcsak Magyarországon, hanem Európa-szerte mindenhol kielégíteni. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a családok ügyintézésének egyszerűsítésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/3769. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Tuzson Bence államtitkár úrnak, a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Itt ismételten egy olyan javaslattal állunk szembe, és hogy elébe is menjek a kérdéseknek, amit deregulációért felelős kormánybiztosként dolgoztunk ki kollégáimmal, és ezen az úton most a Miniszterelnöki Kabinetirodán keresztül érkezik az Országgyűlés elé. A családokat a magyar kormány a legfőbb bástyának tekinti, egy olyan pontnak, aminek az erősödése mint legkisebb közösségnek, feltétele annak, hogy Magyarország erősödjön. Hogyha a családokat erősítjük, akkor erősödik az ország, erősödik a nemzet, erős családok nélkül nem lehet erős nemzetről és erős országról beszélni. Ezért van az, hogy 2010-től kezdődően a magyar kormány mint családbarát és a családokat segítő kormány, számos intézkedést hozott, és ezeken az intézkedéseken dolgozunk is. Bármilyen nehéz a helyzet, bármilyen háború van a szomszédunkban, bárhogy sújtja ennek a következménye, illetve a brüsszeli szankcióknak a következménye Magyarországot, semmiképpen sem szeretnénk erről letenni, a családok erősítését tovább szeretnénk vinni. Nagyon sok eredményt értünk el az utóbbi időszakban, engedjék meg, hogy néhányat megemlítsek ebből. Ilyen a családi otthonteremtési kedvezmény rendszerének kidolgozása és működtetése, amelyet továbbra is szeretnénk fenntartani vagy az iskolások számára az ingyenes tankönyvellátás vagy a közétkeztetés támogatásának erősítése. De beszélhetnénk itt a különböző adókedvezményekről, ami a családokat érinti vagy a fiatalok adómentességéről, illetve a legújabb intézkedésről, ami január 1-jétől teszi lehetővé azt, hogy a családoknak egy újabb támogatása valósulhatott meg, hiszen azoknak a nőknek, akik nem érik még el a 30 éves kort, és gyermeket vállalnak, azok számára is a személyijövedelemadó-mentesség biztosítva lesz. Sorolhatnék még nagyon sok ilyen típusú kedvezményt, de az is igaz, hogy azt láthattuk, hogy a bürokrácia annak idején, 2010-ben ezen a területen is elburjánzott, és ha bármilyen ügyintézést kellett csinálni, akkor, ha egy család elindult ezen az úton, vagy kedvezményeket, támogatásokat akart igényelni, igen sok papírmunkát kellett elvégeznie. Ezért tekintettük át ezt a területet is, és megfogalmazunk itt néhány olyan javaslatot, amely javaslatok pont azt szolgálják, hogy a családok élete egyszerűbb legyen, és kevesebb adminisztrációt kelljen végezniük. Engedjék meg, hogy néhány ilyen javaslatot felsoroljak most a törvényből! Ilyen a tanulói jogviszony kötelező igazolása. Ugye, a tanulói jogviszony igazolását kétfelé választhatjuk, lényegében azokra, akik tankötelezettséggel terheltek, tehát akik 16. életévüket még nem töltötték be. [[10.00]] Számukra teljesen felesleges ez az igazolás, hiszen ők tankötelesek. Tehát ha valahova valamilyen kérelmet be kell nyújtani velük kapcsolatban, akkor az esetek nagy többségében ott a tankötelezettség fennáll, és az a kis eset, amikor másfajta jogsértés valósul meg, tehát a tankötelezettség nem teljesül, ott másfajta szankciók alapján, illetve a nyilvántartások alapján ez látszik, hogy ez a kötelezettség nem teljesült, tehát tulajdonképpen itt nincs erre szükség. 16 év felett pedig elég a diákigazolvány, hiszen ezzel is ugyanúgy lehet a jogviszonyt igazolni. Nagyon sok kisgyermekes családot érint egy másik változtatás, hiszen százezres nagyságrendről beszélünk évente, amely a gyed és a gyes közötti váltást jelenti. Eddig az volt a rend, hogy ezt külön kérelmezni kellett, tehát aki gyesből gyedbe ment át, egy külön kérvényt kellett ezzel kapcsolatban benyújtania. Mivel az esetek 99 százalékában ez szintén megtörténik, tehát az emberek benyújtják ezeket a kérelmeket, és megy is tovább ez a típusú ellátás, ez teljesen feleslegessé vált, és felesleges is; egyszerűbb kivezetni ezt a kérelmet, és automatizmust bevezetni, tehát hogy a gyedbe a gyesből egyszerűen lehessen váltani. További egyszerűsítés, ami szintén egy adminisztrációs egyszerűsítést jelent, a családi pótlék 50-50 százalékos megosztása iránti kérelemre vonatkozik, hogy a külön élő, de egyébként közös szülői felügyeletet gyakorló szülők esetében lehetővé váljon az, hogy ezt a típusú megosztást a szülő kérje. Jó pár olyan javaslat van, vagy vannak olyan javaslatok ebben a jogszabályban, amelyek kifejezetten az elektronikus nyilvántartások összekapcsolásával kapcsolatosak, és a hatóságok számára betekintést engednek egyik nyilvántartásból a másikba a jogosultságok megállapítása érdekében, figyelemmel egyébként az adatvédelmi szabályokra. Tehát erre odafigyeltünk, és egyébként az egyeztetések során a lehető legszélesebb körű egyeztetést folytattuk le. Azt is lehetővé teszi most a jogszabály, hogy kép- és hangkapcsolaton keresztül jognyilatkozatot lehessen tenni gyámhatósági ügyekben, tehát ne legyen minden esetben kötelező a jelenlét. Természetesen vannak olyan speciális esetek, ilyen például az örökbefogadás vagy a származás megállapítása, ahol indokolt a személyes jelenlét, tehát ott továbbra is kötelező a személyes jelenlét, de a mostani informatikai eszközök fejlettsége és a kommunikáció fejlettsége mellett én ezt amúgy is fontosnak tartom, hogy minél szélesebb körben lehetővé tegyük az ilyen típusú kommunikációt. Egyébként más területen is előreléptünk ebben a kérdésben, például a szerződéskötések esetében, ami egy egészen más területet érint, de mégis nagyon fontos, hogy ott is az online szerződéskötések lehetősége akár az ingatlanokkal kapcsolatos adásvételeknél mindenféle biztosítékok mellett, de biztosítható legyen. Ez a XXI. században egyébként már elvárás. Én azt gondolom, hogy az egész államigazgatásnak, de nemcsak az államigazgatás, hanem a polgári jog területét is át kell tekinteni ebből a szempontból, tehát nagyon sok ilyen típusú változtatásra lesz szükség a következő időszakban, ha az ország versenyképességét növelni szeretnénk. Ezzel kapcsolatban majd egy külön csomaggal is szeretnénk jönni az Országgyűlés elé. Van egy másik, családokat segítő rendelkezésünk is, és engedjék meg, hogy itt a felsorolást be is fejezzem. A vér szerinti apa esetében is lehetővé teszi a jogszabály, hogy ha sajnálatos módon az anya az igénylés előtt elhalálozik, akkor az anyasági támogatásra vonatkozó igényét bejelenthesse. Nyilván egyrészt emberiességi szempontból is fontos, hogy ez megengedhető legyen, és az ügyintézést is egyszerűsíteni fogja. Összességében arra kérem önöket, mivel azt gondolom, hogy ez a családokat segítő intézkedéssorozat segíti a magyar embereket és segíti a magyar családokat a mindennapi életben is, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Fazekas Sándor képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Mai második napirendi pontunk a családok ügyintézésének egyszerűsítésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztés. Tisztelt Országgyűlés! Az Alaptörvény XV. és XVI. cikkelyének egyes szakaszai a következőket mondják ki: „Magyarország külön intézkedésekkel védi a családokat, a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket.” „A szülők kötelesek kiskorú gyermekükről gondoskodni. E kötelezettség magában foglalja gyermekük taníttatását. A nagykorú gyermekek kötelesek rászoruló szüleikről gondoskodni.” Az Alaptörvény imént idézett rendelkezései hűen tükrözik a Fidesz-KDNP-frakciószövetség által a családot mint sorsközösséget megillető alapvető védelemről alkotott álláspontot, miszerint a szülő a kiskorú gyermekeiről mindenkor, minden körülmények között köteles gondoskodni, míg a nagykorú gyermek a rászoruló szüleiről köteles gondoskodni. A család, mint a társadalom alapegysége, a benne lévő személyek kölcsönös szeretetén, támogatásán és védelmén alapul, melynek kiteljesüléséhez és megvalósításához a kormány az elmúlt 13 évben jó néhány ponton nyújtott támogatást, és szemmel látható, hogy a továbbiakban is szélesíteni kívánja a családok védelmét, valamint könnyebb boldogulását szolgáló intézkedések körét. Az elmúlt éveinket a koronavírus-járvány árnyékolta be, de a kormány ezalatt is számos, az emberek életszínvonalát növelő intézkedést vezetett be, illetve bővített ki. Gondoljunk a családalapítás előtt álló fiatalok CSOK-kal és babaváró hitellel való támogatására, a családosok szja-visszatérítésére, illetve a 25 év alatti fiatalok és a 30 év alatti anyák személyijövedelemadó-mentességére. A járványhelyzet mérséklődése után sajnos jelenünket már több mint egy éve a szomszédunkban zajló háború és az arra válaszul adott elhibázott brüsszeli szankciók által gerjesztett gazdasági és energiaválság árnyékolja be, mely helyzetben szintúgy a magyar emberek érdekeit védő döntések sorozatát kellett meghozni. Napjainkban mégis számos kritikát hallani a baloldal politikusai részéről, akik a nemzeti kormány által bevezetett, a családosok megélhetését is nagyban segítő intézkedéseket kérdőjelezik meg, miközben az egész Európát a csőd szélére sodró szankciós politikát vakon támogatják. Ha a baloldalon múlna, akkor nem lenne biztosítva az árstop az alapvető élelmiszerekre és nem létezne a magyar családokat védő rezsicsökkentés sem. Az előttünk fekvő javaslat is egy, a családok életét egyszerűbbé tenni kívánó logika mentén megalkotott módosítása a jelenleg hatályos törvénynek. A javaslat többek között az alábbiakkal kívánja egyszerűsíteni a családok ügyintézését. Ezek közül az első: a gyes megállapítása hivatalból. Jelen törvényjavaslat gyakorlati segítséget nyújt a családtámogatási ügyintézésekhez. Jelentős könnyítés, hogy a gyermekgondozási díjra való jogosultság, a gyed megszűnését követően a gyermekgondozást segítő ellátás, a gyes megállapítása hivatalból történik azon szülő esetében, aki gyermeke után gyermekgondozási díjra volt jogosult. Ez a módosítás 2024. július 1-jétől lépne hatályba. A második: a tanulói, hallgatói jogviszony igazolásának kérdése. Érdemi egyszerűsítés a szülők számára ahogy az előterjesztőtől is hallhattuk , hogy néhány kivételes esettől eltekintve a szülőtől vagy a tanulótól 2023. szeptember 1-jétől nem kérhető a tanulói jogviszony igazolása a tankötelezettség időtartama alatt annak a tanévnek a végéig, amelyben a tanuló a 16. életévét betölti. A tankötelezettség lejártát követően a tanuló érvényes diákigazolvánnyal igazolhatja a tanulói, hallgatói jogviszonyát egészen a felsőoktatási hallgatói jogviszony végéig. Ha a tanulói, hallgatói jogviszony időtartama alatt a jogviszony igazolása bíróság vagy közigazgatási hatóság eljárásában mégis szükséges, mert kétség merül fel a jogviszony fennállása tekintetében, a bíróság vagy a hatóság megkeresheti a tanulói, hallgatói jogviszony igazolása céljából az Oktatási Hivatalt vagy a szakképzési államigazgatási szervet. A harmadik: családi pótlék megosztása, anyasági támogatás. A polgári törvénykönyvről szóló törvény szülői felügyelet gyakorlásával kapcsolatos rendelkezéseinek változására tekintettel a javaslat módosítja a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény családi pótlék 50-50 százalékos megosztásáról szóló szabályozását annak érdekében, hogy a családi pótlék megosztása iránti kérelmet a külön élő szülők egyike is benyújthassa. [[10.10]] További változás, hogy a vér szerinti apa is jogosulttá válhat az anyasági támogatásra, megigényelheti az anyasági támogatást abban az esetben, ha az anya az igénylést megelőzően elhunyt, és az apa gondoskodik a gyermekről. A negyedik: gyámhatósági ügyintézés. Miközben az életvitelszerűen külföldön tartózkodó ügyfél esetén személyesen megtett jognyilatkozatnak kell tekinteni a kép- és hangkapcsolatot egyidejűleg biztosító, elektronikus úton megtett jognyilatkozatot, ez a belföldön élő ügyfelekre jelenleg nem adott, ennek kiterjesztése szükséges. Kivétel ez alól az örökbefogadással és a származás megállapításával összefüggő ügyek, ahol azok természetéből adódóan továbbra is indokolt a személyes meghallgatás. Az eljárásban részt vevő ügyfelek kímélete, illetve az eljáró hatóság adminisztrációs terheinek csökkentése érdekében olyan esetekben, ahol a tényállás a beérkező iratok alapján teljeskörűen tisztázott és új információ nem várható az ügyféltől sem, a meghallgatás mellőzhető lesz a gyámhatósági eljárásban. Az imént említettek tükrében látjuk, hogy a kormány e törvényjavaslattal könnyítené a családok és a közigazgatási szervek ügyintézését. A felmerülő adminisztratív terhek megtakarításával az ügyfelek, a családok és a hatóságok is kedvezőbb helyzetbe fognak kerülni. A kormány elkötelezett abban, hogy a családok ügyintézését a vonatkozó szabályok kedvezőbbé tételével támogassa. Meglátásom szerint a javaslat elfogadásával az ügyintézési hatékonyság érdemben javulhat, ez az érintettek számára fontos könnyítés lenne az adott élethelyzetekben, így arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, baloldali képviselőtársaimat is, hogy ezt tartsák szem előtt, amikor majd a döntésre kerül sor. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Kérem, hogy az elmondottak alapján támogassák ezt a javaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Gréczy Zsolt képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat számos eleme olyan, amely ellenzéki képviselők számára is támogatható lenne, van azonban néhány olyan része a javaslatnak, amelyre érdemes külön is kitérni, és utána még néhány szót szánnék arra is, hogy valóban családbaráte az Orbán-kormány. A törvényjavaslat 2. §-ában a módszertani központok kijelölése, amelyet egyébiránt az alapjogszabály is tartalmaz, azzal a különbséggel, hogy most nem a kormány, hanem a téma szerint illetékes miniszer fogja ezeket kijelölni. Mivel módszertani központokról van szó, esetleg a nevelőszülői hálózat egyre nyilvánvalóbb szakmai problémáit is lehetne itt feszegetni, ami az egyik súlyos problémája jelenleg a magyarországi családpolitikának. Magyarországon sok kiváló nevelőszülő van, akik mind hozzájárulnak ahhoz, hogy a náluk elhelyezett gyermekek a lehető legjobban fejlődhessenek. Ők rendelkeznek az ehhez szükséges személyiséggel, szakértelemmel, amivel valóban segíteni tudják a legnehezebb sorsú gyerekek boldogulását. Azonban a nevelőszülői ellátásnak főbb, rendszerszintű problémái is vannak. Például nincs elég nevelőszülő annak ellenére, hogy komoly állami és civil törekvések történtek, történnek a nevelőszülők toborzására. Az alacsony nevelőszülői számok mellett problémát jelent azok területi eloszlása is. több megyében is kifejezetten hiányoznak a nevelőszülők. A nevelőszülők megfelelő kiválasztására, szűrésére nincs egységes szakmai protokoll, ezért sok, a feladatra alkalmatlan nevelőszülő dolgozik a rendszerben. Hiába van valamelyest szabályozva a kiválasztási folyamat, gyakran megtörténik, hogy nincs lehetőség megfelelő szakemberekből válogatni, így a gyermek sürgős elhelyezésének indokoltsága miatt már a törvényi minimumszabályoknak megfelelő személyt is kiválaszthatják nevelőszülőnek. A nevelőszülői rendszerből hiányoznak továbbá azon nevelőszülők, akik képesek lennének gondozni a különleges vagy speciális igényű gyermekeket, így számukra az egyetlen megoldás az intézményi keretek között történő elhelyezés marad, ami ezen gyermekek számára további nagyon komoly traumát okozhat. Ez az a helyzet, ha azzal szembesül egy gyermek, hogy ő nem kell senkinek, nem viszik ki az otthonból, bezzeg egy társát még kiválasztották. Azt gondolom, hogy ez minden jóérzésű embernek bántaná a lelkét. Rendszerszintű probléma még a nevelőszülői utánpótlás akadozása, amely lényegében a jelenlegi nevelőszülők átlagéletkorának növekedését is jelenti, holott jogszabályi szinten került rögzítésre, hogy a gondozó és a gyermek között legfeljebb 50 év lehet a korkülönbség. A gyakorlatban ez az életkor még gyakran magasabb is lehet, amiről az alapvető jogok biztosa is megállapította, hogy ez semmiképpen sem segíti elő a gyermekek megfelelő fejlődését. Ehhez azt is hozzá szeretném tenni, hogy a fejlett családpolitikához, amely Magyarországon elkerülhetetlen lenne és rendkívül fontos lenne, hozzátartozna, hogy próbáljuk igazítani az európai számokhoz és összegekhez a magyarországi családpolitikai támogatási rendszert. Például: legyen európai minimálbér, európai minimálnyugdíj, európai családi pótlék és európai egészségügyi minimum. Ez a valódi családtámogatási rendszer, minden más ehhez képest gyakorlatilag csak mellébeszélésnek számít. Azt is szeretném elmondani, hogy éles vitában vagyunk az Orbán-kormánnyal az ügyben, hogy ők valóban családbarát kormány-e. Ismerem azokat a fordulatokat, amelyekkel ezt alá szokták támasztani, de hogyan lehet családbarát kormányról beszélni abban az esetben, ha 2010 óta 600 ezer magyar hagyta el Magyarországot?! 600 ezer magyar! Nincs ma jószerivel olyan magyar család, ahol ne lenne érintett, vagy legalább a közvetlen környezetében ne lenne olyan ember, aki effektíve elhagyta az országot. Rendkívül aggasztó az a felmérés is és ez sem a családpolitika dicsérete , hogy a megkérdezett középiskolások fele úgy tervezi, hogy külföldön szeretne boldogulni. Ez egész egyszerűen nemzeti tragédiához vezet. Ha a magyar fiatalok elhagyják az országot, abból az következik, hogy kint vállalnak munkát, kint tanulnak, kint fogja őket megtalálni a szerelem, kint fognak megszületni a gyermekeik. Már így is nagyon sok magyar gyerek születik külföldön, és ezek esetében sajnos arra kell fölkészülnünk, hogy lehet, hogy soha többet nem jönnek Magyarországra, sőt magyarul sem fognak megtanulni. Ez valóban egy nemzeti tragédia, amelyre mindannyiunknak nagyon oda kell figyelni. Aztán az is egy jellemző helyzet Magyarországon, amikor családbarát kormányról beszélünk, hogy sokkal kevesebb gyermek születik, mint akár 10-15 évvel ezelőtt. A Gyurcsány-kormány legrosszabb évében is több gyermek született, mint az Orbán-kormány legjobb évében; ez statisztikai tény. Akkor volt családipótlék-emelés, és voltak iskola-, óvodafelújítások, nem hiányzott ennyi gyermekorvos a rendszerből, mint amennyi most hiányzik. Csak meg kell nézni a lakáshitelezési rendszert ma Magyarországon. Egy mai fiatal pár, aki lakáshoz szeretne jutni, gyakorlatilag vagy a családtól kaphat valamilyen támogatást, vagy szinte reménytelen küzdelmet kell folytatnia azért, hogy egy megfelelő hitelkonstrukcióban lakáshoz jusson. Aki fölvesz egy 15 milliós hitelt, 25 milliót kell visszafizetnie. Ez gyakorlatilag szinte lehetetlen a magyarországi bérviszonyok közepette. Tehát, azt gondolom, hogy amikor családbarát politikáról beszélünk, akkor egyrészt segíteni kellene a családokat például azzal, hogy azokat a babaváró termékeket, amelyek ma is 27 százalékos áfával sújtott területek, egész egyszerűen csökkenteni kellene vagy 5 százalékra vagy nulla százalékra. Egész egyszerűen nincsen rendben, hogy mondjuk, a pelenka vagy a babakocsi 27 százalékos áfával adózik. Az nem családbarát gesztus, és azt gondolom, nem verné földhöz a költségvetést, ha ezekben előrelépés lenne. Fontosnak tartom azt is megjegyezni, hogy nem tesz jót egyébként az elvándorlás szempontjából az sem, ami az egyetemekkel történt, hogy a kormánypártok megszállták ezeket az egyetemeket speciális kuratóriumokat létrehozva, és nem segíti az sem Nagy Márton miniszter úrnak éppen egy mai bejelentése , hogy gyakorlatilag befagyott a hitelezés Magyarországon; ezt nem én mondom, ő mondja. Ez is mind azt jelzi, hogy nagyon nehéz ma egyről kettőre jutni egy fiatal családnak, egy fiatal párnak, és akkor arról nem is beszéltem, hogy a Karmelita kolostornál a tüntető diákok pedig azt látják, hogy könnygáz és erőszak fogadja őket a Várban, ahelyett, hogy érdemi tárgyalások folynának a magyar oktatási rendszer megjavításáról. Köszönöm szépen. [[10.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Földi László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mielőtt a törvénytervezet kapcsán szólnék, mivel az Országgyűlés ma tárgyalja a családok támogatásáról szóló törvényt, hadd jelentsem be, hogy ma reggel született meg a nyolcadik unokám. [[Taps. Rétvári Bence: Bravó!]] A kormány politikájának egyik elvi és egyben gyakorlati alapja a következetesség, céljainkat és módszereinket illetően nem szélkakas módjára forgunk. Az idegen politikai vagy kulturális áramlatok, netán hatalmak világtrenddé duzzasztott káros hatásainak tudatosan ellenállunk. Amikor a családok újabb és újabb támogatásainak formáit és eszközeit keressük, akkor is ezen az úton járunk, akkor is, ha ez az út göröngyös és olykor nagy az ellenszél. A világ értékválsága oda vezetett, hogy a családot, mint a társadalom legfontosabb egységét szét akarják zúzni. Amíg lehet és ahogyan csak lehet, mi ezt nem hagyjuk. Kiemelten kezeljük a demográfiai helyzet javítását és azon dolgozunk, hogy a családok és a gyermekvállalás támogatása a közgondolkodás minden szintjén középpontba kerüljön. A kormány az elmúlt években több száz milliárd forintot fordított a családtámogatásokra, amelyek segítségével a családok jobb anyagi helyzetbe kerültek. Adókedvezményeket vezettünk be, bevezettük a családi otthonteremtési kedvezményt, a nagyszülői gyedet is, bővítettük a bölcsődei és óvodai férőhelyeket, segítjük a nők munkaerőpiaci részvételét annak érdekében, hogy a nők könnyebben összeegyeztessék a munkát és a családi életet. Az a célunk, hogy Magyarországon családbarát környezet alakuljon ki, amely segíti a családokat abban, hogy boldog és teljes életet éljenek. A most tárgyalt törvénymódosítások is ezeket a célokat szolgálják. Röviden összefoglalva: legyen a családok élete egyszerűbb, az ügyintézés gyorsabb és főképpen a gyerekek érdeke érvényesüljön mindenekelőtt. Képviselőtársam, a Fidesz vezérszónoka és államtitkár úr is említette azokat a legfontosabb változásokat, amelyeket ez a törvénytervezet felsorol. Én is ezekre szeretnék kitérni röviden. Jelentős könnyítésnek tartjuk, hogy a gyermekgondozási díjra való jogosultság megszűnését követően a gyermekgondozást segítő ellátás, a gyes megállapítása hivatalból történik. Vagy azt is nagyon fontosnak tartjuk, hogy érdemi egyszerűsítés a szülők számára, hogy néhány kivételes esettől eltekintve, a szülőtől vagy a tanulótól ez év szeptember 1-jétől nem kérhető a tanulói jogviszony igazolása 16 éves korig, a tankötelezettség befejezéséig. A tankötelezettség lejártát követően pedig a tanuló érvényes diákigazolvánnyal igazolhatja tanulói, hallgatói jogviszonyát egészen a felsőoktatási hallgatói jogviszony végéig. Azt is kiemelten fontosnak tartjuk, hogy a családi pótlék 50-50 százalékos megosztása iránti kérelmet a jövőben a külön élő szülők egyike is benyújthatja majd, vagy hogy a vér szerinti apa is jogosulttá vált az anyasági támogatásra, ha az érdesanya elhalálozik. Azt is fontosnak tartjuk, hogy július 1-jétől a szociális nyilvántartásból az állami foglalkoztatási szerv a nyilvántartásba vétel, az ellátás megállapítása érdekében szükséges adatokat közvetlen lekérdezéssel elérheti. Tisztelt Ház! Miért kell támogatni a kormánynak azt, hogy a családok ügyintézése egyszerűbb legyen? Hét válaszom van erre. Az első válaszom az időmegtakarítás. Az ügyintézés egyszerűsítése és automatizálása csökkenti a bürokráciát és az adminisztrációs terheket, így a családok kevesebb időt töltenek el az ügyintézéssel és több időt fordíthatnak családjukra és egyéb más feladataikra. A második válaszom a pontosság. Az egyszerűsített eljárások és dokumentumok könnyebbé teszik az ügyintézést a családok számára. Ha a dokumentumok bonyolultak, akkor sokkal nehezebb helyesen kitölteni azokat, ami miatt hosszabb időt vehet igénybe az ügyintézés és növelheti a hibázás esélyét. A harmadik válaszom a pénzmegtakarítás. Az egyszerűbb és gyorsabb ügyintézés jelentős pénzmegtakarítást eredményezhet a családok számára. A negyedik válaszom a családok jobb elérhetősége. Az egyszerűsített ügyintézési eljárások segítségével a családok jobban elérhetővé válnak az állami szolgáltatások számára. Az ötödik válaszom a csökkenő bürokrácia. Az egyszerűsített rendszerek csökkentik a bürokráciát és az adminisztratív terheket, ami az állami szolgáltatások hatékonyságát is javíthatja. A hatodik válaszom a jobb életszínvonal. Az egyszerűsített és gyorsabb ügyintézésnek köszönhetően a családoknak több idejük és pénzük marad a legfontosabb dolgokra, mint például oktatásra, egészséges életre, szórakozásra. A hetedik válaszom, hogy az egyszerűsített családi ügyintézés javítja az állam és a polgárok kapcsolatát, mivel az állampolgárok elégedettebbek lesznek a kormányzati szolgálatások minőségével és hatékonyságával. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezekre hivatkozással a Kereszténydemokrata Néppárt országgyűlési képviselőcsoportja nevében frakciónk támogatásáról biztosítom az előterjesztést és tisztelettel erre kérem a parlament minden tagját. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Gurmai Zita képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kedves Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat több olyan módosítást tartalmaz, amelyek megkönnyítik az egyes ellátások igénylését, illetve egyszerűsítik az eljárásokat. Ezeket a lépéseket kedvezőnek tartjuk, ugyanakkor fel kell hívnunk rá a figyelmet, hogy 15 éve nem emelkedett az anyasági támogatás, a gyes, a családi pótlék és a babakötvény összege. Így bármennyire is impozánsnak tűnik az önálló törvényjavaslat, amit az adminisztráció egyszerűsítésére szánnak, a lényegen nem sokat változtat. Erre azért nehéz mondani azt a közkedvelt mondást, hogy nagy segítség ez a magyar családoknak. De mégis nézzük meg néhány elemét a javaslatnak! Kiemelendő, hogy a gyed megszüntetését követően automatikusan járni fog a gyes, nem kell külön kérvényezni. Ez azért elég logikus, hiszen a tovább járó gyesre lényegében mindenki jogosult, így a gyed lejárta után érthető, hogy felesleges lenne bajlódni külön kérvényezéssel. Mégis ez eddig valahogy nem jutott eszükbe, az elmúlt 13 évben pedig már számos, valóban könnyítéseket jelentő módosítás történt a családi ellátások igénylésével kapcsolatban. A mai központosított adminisztráció, illetve a modern technika együtt már bőven lehetővé teszi azt, hogy a családoknak minél kevesebbet kelljen bolyonganiuk a bürokratikus útvesztőkben. Itt elérkeztünk a javaslat kritikájához is, mivel ez az automatizmus csak 2024 nyarától lép életbe. Vajon miért? Remélem, államtitkár úr válaszolni fog. Örülünk annak, hogy a kormány végre eljutott oda, hogy ne kelljen egy olyan ellátást külön igényelni a szülőknek, amire egy másik ellátás megszűnése után szinte biztosan jogosultak, ilyen a gyed, gyes, de nem értjük, miért kell még egy évet várni erre is. A kormány honlapján található egy, a családok ügyintézésének egyszerűsítésével összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló tervezet, amelynek a hatásvizsgálati lapja szerint itt valami 28 millió forintba fog kerülni, de az nem derült ki, micsoda. Megtenné államtitkár úr, hogy tájékoztat erről? Nem világos, hogy ha valami egyszerűsödik, mondhatni, automatikussá válik, akkor miért kerül – huhú! többe. Szintén a gyedhez kapcsolódik, hogy a jövőben, ha a diplomás gyed folyósítása alatt vagy annak megszűnését követő egy éven belül születik a következő gyermek, akkor ismét lehetővé válik a diplomás gyed megállapítása. Ez nagyon jól hangzik, de sajnos nem sokakat érint. A kormány honlapján megtalálható jogszabálytervezetnél szereplő hatásvizsgálati lap szerint mindössze 1300 – megismétlem: 1300 fő kap egyáltalán diplomás gyedet. [[10.30]] Emlékszünk még arra, hogy annak idején telekürtölték a világot a gyed extra intézkedéscsomag elemeivel, aztán teleplakátolták a családvédelmi akciótervvel az országot. Tehát ennyit a családbarát kormány nagy és jelentős intézkedéseiről; egyes elemeinek igénybevételét elnézve többet költöttek még az erről szóló propagandára is, mint az érintettek támogatására. Aztán vannak olyan intézkedések is, amelyek valójában nem tűnnek érdemi módosításnak; ilyen az anyasági támogatás, amelyről az indoklás a következőket írja, egyébként erről korábban mind államtitkár úr, mind pedig képviselőtársam is beszélt: „A módosítással a vér szerinti apa is jogosulttá válhat az anyasági támogatásra, ezáltal megigényelheti az anyasági támogatást abban az esetben, ha az anya az igénylést megelőzően meghal, és az apa gondoskodik a gyermekről.” Ez tényleg tragédia, de meglepő, mert a hatályos törvény 30. §-ában viszont az szerepel: „Amennyiben az anyasági támogatásra jogosult nő a támogatás felvételét megelőzően meghal, úgy az anyasági támogatást az anyával egy háztartásban élt apának kell kifizetni, ezen személy hiányában annak a személynek, aki a gyermek gondozását ellátja.” Ráadásul az említett szakasz nem is érinti a mostani javaslatot, így lényegében két rendelkezés is lesz ugyanarról; igaz, annyi különbség van, hogy az egyikben, ahogy ezt említették, a „vér szerinti apa” kifejezés szerepel, a másikban pedig, a korábbiban az „egy háztartásban élt apa” megfogalmazás, de akkor sem tűnik logikusnak ez a kodifikáció. Az ügyfélkapuval kapcsolatosan is vannak változások. Az indokolás megfogalmazása alapján a Magyar Államkincstárnál megvalósult az a fejlesztés, ami biztosítja, hogy amennyiben az ügyfélnek van ügyfélkapus elérhetősége, akkor függetlenül attól, hogy az ügyfél nem elektronikusan nyújtotta be a kérelmét, az eljárás során keletkező hivatalos iratot az ügyfélkapus tárhelyre lehet kiküldeni, amennyiben a rendelkezési nyilvántartásban nem zárják ki ezt a kapcsolattartási módot. Ugyanakkor a normaszöveg szerint ez a lehetőség nem lesz, hanem alapvető kézbesítési mód, sőt az szerepel a tervezetben, hogy a választott kapcsolattartási formára tekintet nélkül az ügyfél biztonságos kézbesítési szolgáltatási címére kézbesíti, ha ezt az ügyfél az ügyintézés rendelkezésében nem zárta ki. Tehát ha jól értem, akkor csak akkor nem kapja majd elektronikusan az iratokat, ha kifejezetten kizárja annak a lehetőségét az ügyfél. Mindez akkor lenne egyértelműen pozitív lépés, ha az ügyfélkapu rendszere a mainál sokkal áttekinthetőbb és kezelhetőbb lenne. Érdemes egyébként ezt végiggondolni. A tervezet szerint, ha a második kézbesítés sikertelen, akkor kell postai úton kézbesíteni az iratot. Kérdés, hogy mi számít sikertelen kézbesítésnek az ügyfélkapunál, főként, hogy az ügyfélkapura érkezett küldeményekről szóló e-mailben jelenleg a feladó az, hogy „Értesítés központi rendszertől”, a tárgy az, hogy „Értesítés”, a tartalom pedig az, hogy „Ezúton értesítjük, hogy tárhelyére küldemény érkezett.”, ahelyett, hogy egy kattintással elérhető lenne maga az üzenet. Így sokak számára lehet, hogy el fog veszni egy fontos határozatról vagy döntésről szóló értesítés, talán így a fellebbezés lehetőségétől is elesnek. Végezetül pedig néhány gondolat a javaslat egyik fő eleméről. Örvendetes, hogy végre rájött a kormány, hogy a diákigazolvány kiválthatja a tanulói jogviszony igazolásáról szóló felesleges papírokat, illetve hogy megszűnik a tanulói, hallgatói jogviszony kötelező igazolása az egyes eljárásokban. Ugyanakkor érdemes megjegyezni, hogy 2016 óta létezik az e-személyi, amely egy olyan, csippel rendelkező kártya, amely elvileg minden más kártyánkat kiválthatta volna: tajkártya, adókártya. Ehhez képest a mai napig az első kérdés minden egyes egészségügyi intézményben, hogy vane tajkártya nálunk, de még az Államkincstárnál sem működik az e-személyi-olvasó, állítólag a szoftver is hibás, de sok helyen még olvasókészülék sincsen. Meg kell jegyeznünk, hogy nem világos, érintie mindez bármilyen módon a családi pótlékkal kapcsolatos szabályozást, ha ugyanis automatikusan tanulónak tekintik a tankötelezettségi korig a gyermeket, akkor hogyan vehetik el tőlük a támogatást? Összességében kedvezőnek tartjuk a módosításokat, de a lényegen továbbra sem változtatnak, ez pedig az ellátások iszonyatosan alacsony összege. Ismét elmondom: 15 éve nem emelkedett az anyasági támogatás, a gyes, a családi pótlék összege. A magyar családoknak ettől valójában nem lesz könnyebb a megélhetés, a gyermekvállalás, a gyermeknevelés. Köszönöm szépen, és várom államtitkár úrtól a válaszokat. Adtam néhány javaslatot, szerintem érdemes lenne azokat végiggondolni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Dudás Róbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedje meg, hogy először azzal kezdjem, hogy picit reagáljak az ön felvezető gondolataira. Ön azzal kezdte, hogy ha a családokat erősítjük, akkor magát a nemzetet erősítjük, és ha a családokat építjük, akkor magát a nemzetet építjük. Ezzel egyébként maximálisan, teljes mértékben egyet tudunk érteni, ugyanakkor bízom benne, hogy ön is és önök is látják azt, hogy bár számos támogatási rendszert vezettek be, és ezekkel egyet is értünk, közel sem mondhatjuk azt, hogy elérte volna a kormány a célját, és ténylegesen mindent megtett volna a lehetőségeihez mérten is a családok kapcsán. Ez egy olyan terület, aminél nem lehet, azt gondolom, különböző dicshimnuszokat zengeni, egyes támogatásokat időről időre felsorolni, mert ezeket folyamatosan felül kell vizsgálni, folyamatosan aktualizálni kell. Változik a világ, változik a rendszer, meg kell nézni, hogy egyébként a jó szándékkal meghozott támogatási rendszerek elérike azt a célt, elérike azt a hatást, amit egyébként a jogalkotó eredetileg megcélzott. Így én arra kérem a jelenlegi családtámogatási rendszerek megtartása mellett kardoskodva mondom mindezt önnek , hogy vizsgálják felül egyébként ténylegesen azokat a helyzeteket, hogy elérike a megfelelő hatást, mert én azt gondolom, hogy számos olyan van, ami újragondolást érdemel, és egyébként akár magasabb támogatási összeg vagy más rendszer kidolgozását teszi szükségessé. Tehát még egyszer mondom: nem elég mindezeket fenntartani, hanem ezeket folyamatosan felül kell vizsgálni. Említette államtitkár úr, hogy tartalmaz a törvényjavaslat egy olyan részt is, hogy innentől kezdve a családi pótlék akár 50-50 százalékban megosztható a két szülő között bizonyos esetekben. Legyünk őszinték, azért ez egy kis számra vonatkozik nagy valószínűség szerint, elég kevesen fogják ezt ilyenformán igénybe venni, de nem baj, ha csak néhánynak is, de lehetőség nyílik nekik erre, akkor az már egy eredmény. Ugyanakkor igazán komoly eredményt akkor tudnánk elérni, ha 2008 óta, mondjuk, történt volna a családi pótlék esetében emelés. Értem én, hogy munkaalapú társadalom, értem, és egyet is értek ezzel, egyet is értek önökkel, viszont a jelen törvényjavaslat tekintetében családtámogatásokról beszélünk. A családi pótlék összege 2008-ban teljesen más vásárlóerőt képviselt, mint 2023-ban, azt gondolom, ez egyértelmű. Tehát ebben az esetben, bár ezzel a javaslattal is egyetértünk, ez akkor érné el a kívánt hatást, amennyiben ez az összeg emelésre is került volna. Kitérek néhány pontra még a törvényjavaslattal kapcsolatban, ugyanakkor elöljáróban elmondom, hogy a Jobbik-Konzervatívok közössége helyesel minden pozitív családtámogatási lépést, ezért frakciónk ezt a törvényjavaslatot is támogatni fogja. Nemzetünk legfontosabb sorskérdésének tekinthetjük a teljes összeomlás rémével fenyegető népesedési katasztrófa megoldását, ezért üdvözöljük azokat az intézkedéseket, amelyek a bürokratikus hozzáállás helyett a humanisztikus megközelítést helyezik előtérbe, ezzel is bátorítva a családalapításra vállalkozó honfitársainkat. De nem tisztem, hogy hozsannát zengjek a kormánypárti javaslattal kapcsolatosan, hiszen annak pontjai ugyan pozitív, de mégsem kardinális lépéseket tartalmaznak, tehát azt hiszem, a hiányérzet jogos. Örvendetes, ha könnyítjük a családok helyzetét, de tekintetbe véve demográfiai helyzetünk súlyosságát talán jogos, ha kimondjuk azt a kritikát, hogy ennél sokkal jelentősebb előrelépésre volna szükség ahhoz, hogy el tudjuk kerülni a legrosszabb forgatókönyvet, ami a népesedési folyamatokban már évtizedek óta megfigyelhető Magyarországon, az ugyanis példátlan egész eddigi történelmünkben. [[10.40]] A Magyarország első sorskérdéséből fakadó probléma súlyával tisztában lévők mára nem a népességrobbanás, hanem a demográfiai összeomlás szerteágazó és roppant pusztító következményeitől tartanak, hiszen a népesedéspolitika összetettségénél fogva kölcsönhatásban áll az egészségpolitikával, a szociálpolitikával, a foglalkoztatáspolitikával, a lakáspolitikával és az oktatáspolitikával is, ezért mélységeiben csak ezek komplexitásában szemlélhető. A magyar nemzetre nehezedő demográfiai katasztrófa szinte megoldhatatlannak tűnik, az azonnali cselekvés mindennél sürgetőbb. Hazánkban már 1958 óta tart a demográfiai válság. Tehát nem új keletű dologról beszélünk. A teljes termékenységi arányszám először ekkor csökkent a reprodukcióhoz elengedhetetlenül szükséges 2,1 alá, azaz kevesebb gyermek született, mint amennyi a népesség szinten tartásához elegendő lett volna. 1962-ben pedig a népesség számához viszonyítva már nálunk született a legkevesebb gyerek az egész világon. A társadalmi, nemzeti tudatban bekövetkezett rombolás; a társadalom szövetrendszerének atomizálása; a többgenerációs, differenciált munkamegosztású nagycsaládok szétverése, szétesése; a családbarát foglalkoztatáspolitika hiánya; a társadalomra veszélyes devianciák járványszerű terjedése; a gyermekneveléshez szükséges feltételrendszer bizonytalanságának fokozódása és a társadalmi méretű anómia növekedése miatt csupán négy évben, 1974 és ’77 között reprodukálta magát a népesség. A népesedési dinamika törvényszerűségeinek köszönhetően a természetes fogyás azonban csak a nyolcvanas éveket követően vált láthatóvá, hiszen a nagyjából két évtizedes eltolódás a demográfiai ciklusok jellemzője. Ezért van, hogy a korábban kezdődött baj csak 1981-től vált észrevehetővé. Magyarország lakossága az 1980-as 10 millió 700 ezres szintről mostanra jó 10 százalékos csökkenéssel 9,5 millióra apadt. A természetes fogyás pedig az eddigi mélypontnak tekinthető ’99-es évben majdnem elérte az 50 ezret, és ha a jelenlegi tendenciák nem változnak, akkor a század közepére a trianoni Csonka-Magyarország lakossága még az optimistább becslések szerint is 7,5 millióra fog csökkenni. Ha beszámítjuk, hogy az elmúlt három és fél évtizedben sok határon túli nemzettestvérünk is áttelepült az elszakított területekről, akkor viszont kijelenthetjük, hogy a csonkaországi magyarság száma mintegy 2 millió fővel csökkent 1980 óta, ami mintegy 20 százalékos fogyásnak felel meg. Szomorú tény, hogy a mai Magyarország társadalmi normái, közigazgatási, szociálpolitikai feltételei miatt minden újabb gyermekvállalás olyan többletterhet jelent, ami a szülők számára anyagi javakban, társadalmi elismerésben, létbiztonságban még hosszú távon sem térül meg. Ha viszont egy szülőnemzedék a saját létbiztonsága vagy kényelme érdekében kénytelen lemondani a kettőnél több gyermekről, akkor ezzel sajnos nemzete jövőjének jelentékeny hányadáról is lemond. A KSH felméréseiből rendre kiviláglik, hogy a negatív folyamatok, tehát a születések számának csökkenése és a természetes fogyás fokozódása felgyorsultak, illetve a halandóság mérséklődése túlságosan lassú javulást mutat. A lefelé mutató spirál hatásaként már odáig jutottunk, hogy a népességfogyás mérhető gazdasági kiesést okoz. Neves angol közgazdász úgy vélte, hogy egyértelmű kölcsönhatás mutatható ki a gazdaság és a népesedés között, hiszen a fogyó, elöregedő népesség mellett tovább nőnek az infrastrukturális és intézményi költségek, a befektetési lehetőségek pedig törvényszerűen beszűkülnek. A korszerkezet arányainak az eltolódása még inkább hozzájárul a legdinamikusabb néprétegek elvándorlásához, és így megyéink humán erőforrása is legyengül. Tisztelt Államtitkár Úr! 20 százalékkal csökkent a születésszám az előző év azonos időszakához képest, és ami ennél még aggasztóbb, hogy a termékenység is visszaesett, amire 2011 óta nem volt példa. Ha családtámogatásról beszélünk: számos támogatási rendszert említett már ön is, én is említettem, és azt is hozzáfűztem, hogy ezekkel egyetértünk, ugyanakkor viszont folyamatosan felül kell ezeket vizsgálni, de azt gondolom, hogy a családok mindennapjainak a segítése, a gyermeknevelés segítése és oda minden eszköz megtalálása, valójában a kormány és az Országgyűlés feladata. Ilyen például a gyermeknevelési cikkek árának a csökkentése. Ez oly módon tehető meg, hogy a rátett Európa-rekorder, közel világrekorder áfát el kellene hogy engedjék. Azt gondolom, ez egy alapvető lépés lenne, hogy sem a pelenkán, sem a bébiételen, és most hosszan sorolhatnám a gyermeknevelési cikkeket, ami egyébként nagyon komoly kiadást jelent minden gyermeket nevelő szülő és család számára hónapról hónapra, ott a közel világrekorder áfát elengednék. Ugyanúgy, mint ahogyan elengednék az alapvető élelmiszerek áfáját. Tették ezt a környékbeli országok, voltak országok, ahol még a rezsi adóját is elengedték, voltak ilyen nyugat-európai országok. De nem akarom most ezt a rezsi irányába elvinni, ugyanakkor viszont akár ezt is meg lehet említeni, hiszen a családoknak ezeket a számlákat is ki kell fizetni. Viszont az alapvető élelmiszerek adójának elengedése, azt gondolom, elengedhetetlen és rendkívül fontos lenne. Ha az élelmiszerek áremelkedését nézzük, kilenc ország van előttünk a világon, ahol magasabb az áremelkedés. Tehát Magyarország a tizedik a 44 százalékos, most éppen 42,6 százalékos élelmiszerár-emelkedéssel, úgy, hogy egyébként az egész Európai Unióban nincs olyan ország, ahol a 30 százalékot meghaladná. Egyébként az átlag 19 százalék. Magyarországon több mint 40 százalékos ez. Ezt többek között azzal érték el, hogy a bevezetett ársapkákra, amire azon túl, hogy most hosszabbítás történt, még különböző kiegészítéseket is hozott a kormány. A bevezetett ársapkák egy nagyon jól kommunikálható üzenet, ugyanakkor viszont a gazdaságra és az inflációra gyakorolt hatása viszont rendkívül negatív. Hét-nyolc, nyolc-tíz termék rögzítésre került, ugyanakkor viszont minden más termék ára ennek köszönhetően arányait tekintve is jobban nőtt, hiszen a kereskedelmi láncok más termékekre tették rá ezeket a hasznokat. Ha a tavalyi évet nézzük, az első félévben kétezer kisvállalkozás ment tönkre. Ha ez a tendencia folytatódott erről nem tudok pontos adatot , akkor a tavalyi évben négyezer kisvállalkozás ment tönkre. Amennyiben most ez a kötelező akciózás bizonyos nagyvállalatoknál, nagy ellátó központoknál megvalósul, azt fogja jelenteni, hogy még több kisbolt lesz kénytelen sajnos bezárni. Beszélhetnék a sajátos nevelési igényű gyermekek irányába benyújtott határozati javaslatunkról, de ezt majd egy képviselőtársam fogja megemlíteni. Ez a lépés is olyan alapvető fontosságú, amire nem értjük, hogy miért nem kaptunk pozitív visszajelzést. Leszavazni nem merték, de egy határozott tartózkodással azért mégsem támogatták ezt a javaslatot. És egy utolsó gondolat erejéig, hiszen ha a családokat nézzük, természetes, hogy a család minden tagjáról beszélünk, ugyanakkor viszont az anya az, aki igazán, azt gondolom, az összetartója és a legfőbb támasza egy családnak. Alig találnak részmunkaidős állást a kisgyermekes anyák egy sajtóhírre hivatkozva mondom mindezt. A dolgozó anyák közel 64 százaléka dolgozik teljes munkaidőben, részmunkaidős állása csak 36 százaléknak van. Az anyák csaknem 70 százaléka nem otthonról dolgozik, mindössze 14,6 százalék tudja otthonról megoldani a munkavégzést és további hasonlóan 14,6 százalék dolgozik részben otthonról. Szóval, ha már a családok életének megkönnyítéséről van szó, akkor az ilyen javaslatokat is szívesen látnánk egy-egy törvényjavaslatban, hogy hogyan tudnánk az anyákat segíteni annak érdekében, hogy lehetőség szerint minél több, akár részmunkaidős, akár otthonról történő munkavégzést meg tudjanak valósítani, mert egyébként ezzel a gyermeknevelést tudjuk elősegíteni. [[10.50]] És akkor egy ténylegesen utolsó gondolat, talán ezzel is kezdtem, hogy támogatjuk, frakciónk támogatja ezt a törvényjavaslatot, pozitív, de úgy érezzük, hogy mégsem kardinális lépéseket tartalmaz, tehát azért van hiányérzetünk. Bízom benne, hogy számos hasonló, a családok életét pozitívan érintő törvényjavaslatot fogunk látni az előttünk álló időszakban.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka, Novák Előd képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A családok ügyintézésének egyszerűsítésével összefüggő törvénymódosítási csomagot támogatja a Mi Hazánk Mozgalom, viszont szeretnénk arra is rávilágítani, hogy egyrészt milyen hiányosságok vannak, másrészt hogy önmagában az egyszerűsítés azt a veszélyt is hordozza magában, hogy néha kiöntjük a fürdővízzel együtt a gyereket is; illetve nemcsak azért nem veszik igénybe sokszor a papíron elvileg persze járó állami támogatásokat a családok és ezáltal végső soron nem lesz könnyebb a gyermeknevelés, és nem lesz nagyobb a gyermekvállalási kedv , mert bonyolult, hanem azért, mert nem is tudnak róla. Tehát a bonyolultság és annak az egyszerűsítése mellett rendkívül fontos volna a tájékoztatás is, azonban társadalmi célú hirdetéseket nem nagyon látunk manapság, inkább csak kormánypropagandát, azt persze féktelenül. Ezért azt gondolom, hogy ha a kormányzat egy kis önmérsékletet tudna tanúsítani legalább a választást követő évben, egy kis békeidőszakban, nem választási hadjáratot folytatna, akkor helye volna akár óriásplakátokon, akár más módon a gyermekvállalási kedv fokozására valamiféle kampányt indítani, illetve ténylegesen hasznos társadalmi célú üzeneteket eljuttatni, hiszen sokszor nem is tudják, hogy mire jogosultak. Persze, értem én, hogy most túl sok mindent nem lehet a kirakatba tenni, nem véletlen, hogy megértük azt, hogy Orbán Viktor érvértékelő beszédében is lényegében semmit sem tudott nyújtani a családoknak, pedig eddig a legnagyobb, úgymond kirakatterülete a kormánynak pont a családpolitika volt, amire oly büszke volt. Ma pedig már ki tudná megmondani, hogy ki a családügyi államtitkár Magyarországon? Ide jutottunk, és a korábbi nagy vívmányok is, mint például a három gyermek után járó legendás 100 ezer vagy 99 ezer forintos adókedvezmény is az MNB hivatalos, még tavalyi, a nagy inflációt megelőző kimutatása szerint is csak feleannyit ért már akkor is, mint a bevezetésekor. És ez igaz természetesen lényegében a többi családtámogatásra, hogy a családi pótlékról ne is beszéljünk. De persze nem azért szakad meg a szívem elsősorban, hanem azért, mert sorra vagy kivezetnek bizonyos családtámogatási formákat, lakásfelújítási támogatást, nagycsaládosok autóvásárlási támogatását, és sorolhatnám, hogy mik azok, amelyek teljesen megszűntek és mik azok, amelyek elértéktelenednek, mert a kormány érdekelt abban sajnos, és kihasználja ezt a nagy inflációt, elinflálja tulajdonképpen a támogatásokat. Hiszen csak a nyugdíjak inflációkövetők úgy-ahogy, de legalábbis törvényben garantált módon, papíron, bár a fogyasztói kosárról lehetne vitatkozni, hogy mit kellene ebbe belemérni, de legalább valamelyest inflációkövető, a családtámogatások annyira sem. Sőt, semennyire nem, hiszen meg vannak rekedve, például ami a gerincét képezi a családtámogatásoknak, ez természetesen nem a családi pótlék, hanem mondjuk, a családi kedvezmény, az gyakorlatilag megrekedt a 2011-es bevezetése óta, és már feleannyit sem ér, mint a bevezetésekor. Fontos arra is fölhívni a figyelmet, hogy a jelenlegi törvényjavaslat egyszerűsít sok mindent, például a mostani módosítási javaslatok értelmében egyebek mellett megszűnik a tanulói, hallgatói jogviszony kötelező igazolása, ami kétségkívül egy felesleges bürokratikus mód volt, amivel talán egy kicsit arra is játszottak, hogy minél jobban bürokratizálják a rendszert, annál kevesebben veszik igénybe. Most viszont, hogy már elinflálták ezeket a támogatásokat, akár már könnyíteni is lehet a hozzáférés módján. Viszont a törvényjavaslatból nem derül ki egyértelműen, hogy pontosan mit jelent az, hogy a tanköteles gyerektől idézem „a tanulói jogviszony igazolása, törvényben vagy kormányrendeletben meghatározott kivétellel, nem kérhető”. Ez nem azt jelenti, hogy például a diákkedvezményhez kötött szolgáltatásokat igénybe vevő, mondjuk, cigány gyerekek tanulói jogviszonyát nem ellenőrizheti a kalauz. Tehát azért szerintem vigyázni kellene, és egy kicsit precízebben kellene ezeket a szabályozásokat megfogalmazni. Nem mintha egy életszerű dolog lett volna, hogy egy kalauz el meri kérni egy ilyen esetben, pláne ha idősebb, a megfelelő igazolásokat vagy magát a jegyet. Tudnánk erről sok történetet mesélni, sok tragédiába torkolló történetet is mesélni, ha esetleg mégis bátorkodott volna a kalauz vagy a BKV-ellenőr elkérni vagy fellépni. Mindenesetre precízebb módosításra volna szükség, és kérem, hogy ezért ezt tegyék egyértelművé akár az itt elmondott válaszban is. Másrészt a törvényjavaslat által módosított törvények, például a gyermekvédelmi törvény lehetőséget adott volna érdemibb módosításokra, azonban úgy tűnik, hogy ezt a gyermekvédelmi törvényt is inkább kampánycélokra használják, nyújtják, nyújtják a választásokig, most őszre tervezik ennek a módosítását. Minek várnak eddig? Ha akarnak, egy Alaptörvényt is átírnak egy nap alatt, indokolt volna. Hogy csak a legaktuálisabb dolgot említsem, épp most tiltották be a Mi Hazánk Mozgalom ellentüntetését, amit az LMBTQP-propagandával szemben, a propagandafelvonulásokkal szemben akartunk, miközben nem tiltják be azt a devianciát népszerűsítő, kisgyermekek számára is látható felvonulást, ami sajnos a gyermekvédelmi törvényt is, azt gondolom, hogy finoman szólva idézőjelbe teszi, és úgy tűnik, hogy azt is csak propagandacélokra használják. Nem kívánom most itt a különböző ötleteinket, javaslatainkat elmondani ezzel kapcsolatban, arra azonban világítsunk rá így a törvény kapcsán, hogy az egyszerűsítés, a bürokráciacsökkentés mindenképpen indokolt, és jó volna szembenézni azzal, amit egyébként már Matolcsy György jegybankelnök is kimondott, legutóbb itt a parlamentben egy azonnali kérdésemre ő maga is megerősítette, hogy bár 2010-ben szerinte jó irányba indult el a kormány, de 2016 óta a dinamika csökkent, sajnos csak az út felét sikerült megtenni a termékenységi ráta szükséges növelése terén. Megrekedtünk, visszaesés történt, ezért egy új demográfiai kormányprogramot szorgalmazott, amit úgy tűnik, hogy hiába szorgalmaz, nem látunk ilyet, nem látunk bővülő, még csak inflációkövető családtámogatást sem. Ezért elsődlegesen is szeretném szorgalmazni azt, hogy tegyék inflációkövetővé, kiszámíthatóvá, tervezhetővé a családtámogatásokat. Hiszen egy vállalkozást sem korrekt olyan feltételek elé állítani és úgy elindítani, hogy nem tudják, hogy milyen adópolitika vár rájuk; na, de ha egy gyermeket és a gyermeknevelést évtizedekre vállalja egy család, akkor az nem korrekt, hogy ilyen mértékben elinflálják, néhány év alatt már feleannyit sem ér, mint a bevezetésekor. Évente mintegy 20 ezerrel több újszülött kellene. A jegybankelnök is megerősítette, hogy demográfiai bővülés, növekedés nélkül nem lesz gazdasági siker sem. Tehát ennek többrétű oka van, hogy miért volna erre szükség, és miért fogalmaz úgy a Mi Hazánk Mozgalom Virradat programja is, hogy ez a magyarság legnagyobb tragédiája, és ezzel kapcsolatban egy komoly demográfiai programcsomagra van szükség, azonban nem látjuk ezt. És nemcsak a családi kedvezményt, hanem általánosságban mondhatjuk, hogy ma már és ezt a TÁRKI is többször kimutatta – nagycsaládosnak lenni nagyobb szegénységi kockázat, mint például nyugdíjasnak, idősnek lenni. Éppen ezért indokolt volna a javaslataink közül az inflációkövető családtámogatások mellett például megfontolni, egész pontosan: most már ne fontolgassák, vezessék be a gyermekneveléshez szükséges cikkek áfájának eltörlését, amit egyébként több más ellenzéki párt is szorgalmaz. Nézzenek szembe azzal is, hogy micsoda szégyen az, hogy a főállású szülőség vagy nem működik, vagy amennyiben működik ma Magyarországon ennek a családtámogatási formája, az tizenvalahány éve változatlanul 28 500 forint bruttóban. 28 500 forint, ha valaki, mondjuk, három-négy-öt gyermek nevelésével főállásban az egész életét szeretné a gyermeknevelésnek szentelni. Természetesen a cigánykérdést itt is szem előtt tartva különböző garanciákra szükség van, tehát iskolai végzettséget, korábbi tartós munkaviszonyt, büntetlen előéletet meg kell követelni, és ezt szorgalmazza a Mi Hazánk Mozgalom Virradat programja is, azonban az, hogy mindezeket lesöprik, az egy olyan komoly demográfiai katasztrófához vezet, amivel egyrészt kisebbséggé válhatunk még ebben a században a saját hazánkban, másrészt nem tartható fenn nemhogy a nyugdíjrendszer, de a társadalombiztosítás, az egész államháztartás összeomlása fenyeget, ha ezen nem változtatnak. [[11.00]] Ezért azt kérem, hogy első lépésként az inflációkövető családtámogatási rendszert teremtsék meg, mert ahhoz, hogy átlátható és tervezhető jövő legyen, az is szükséges, hogy ami most megvan, annak tudjuk, hogy mi lesz az értéke jövőre és azután. A családtámogatásoknál különösen indokolt volna ez, ezért kérem, tegye egyértelművé a kormány a válaszában amivel kapcsolatban eddig mindig csak mellébeszélt , hogy el tudjae fogadni a Mi Hazánk Mozgalomnak ezt az alapvetését, vagy csak toldozgatja-foldozgatja ezt az egyébként is keszekusza és nagyon bonyolult rendszert. Illetve akár csak gesztusértékkel is, de hajlandóke a kormánypropagandát visszaszorítva inkább a családtámogatásokkal kapcsolatban valódi társadalmi célú üzeneteket és akár gyermeknevelésre ösztönző vagy akár életvédő kampányt folytatni a kormánypropaganda helyett. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség rendes felszólalásokra. Megadom a szót Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon örülök, hogy a demográfiai katasztrófahelyzet súlyosságát egyre többen felismerik Magyarországon. Az utóbbi tíz évben számtalanszor volt alkalmunk irritáló és az ember jóérzését birizgáló demográfiai trendfordulóról hallani, vagy arról, mintha bizonyos folyamatok megfordultak volna Magyarországon. A termékenységi arányszám a vitathatatlan és üdvözlendő átmeneti emelkedése után sem érte el sajnos azt a szintet, ami elegendő lett volna ahhoz, hogy legalább csak ugyanannyian maradjunk ebben a hazában, mint ahányan most vagyunk. Tehát egyáltalán nem túlzók azok a jóslatok, amelyek az évszázad végére egy 6,5, nagyon jó forgatókönyvek esetén 7 milliós Magyarországról szólnak. Egy ilyen mértékű népességcsökkenés egy gazdasági kataklizmahelyzetet teremtene elő. Kevesen beszélnek arról, hogy az infrastruktúránk, a különböző ellátórendszereink egy sokkal nagyobb létszámra lettek kidolgozva, tehát egy alacsonyabb népességszám mellett ezeknek a hatékonysága elképesztő mértékben fog romlani. Azt látjuk, hogy ami ebben a javaslatban van, az szerintem jó, nagyon sok képviselőtársam elmondta, hogy miért jó, nem szeretném ezt ismételni, nem szeretném tovább mantrázni. Szerintem ezt támogatni kell. Arról viszont nagyon is érdemes beszélni, ami nincs benne ebben a javaslatban. Őszinte leszek, én nem értem a kormány bátortalanságát ezekben az ügyekben. Látom, hogy vannak alapfilozófiák: munkaalapú társadalom, támogatom, járjon alanyi jogon minél kevesebb, és járjon a munkához kötötten minél több, ezt is támogatom. Ebben nincs vita közöttünk. A kivitelezést nem értem nagyon sok esetben. A diplomásgyeddel kapcsolatos változásokat is üdvözöljük, de helyesen elhangzott egy ellenzéki képviselőtárs részéről, hogy ezzel 1300 érintett sorsát igyekszünk egy kicsit könnyebbé tenni. Ez jó, csak közben ott vannak százezrek rendezett sors nélkül. Azt is látjuk, hogy az egész családtámogatási rendszer a bevezetése pillanatában rendelkezett egy pozitív aurával. Bejött a családi adókedvezmény, látszott, hogy befagyasztották a családi pótlékot 2008-09-es szinten, de a másik oldalon ott volt a családi adókedvezmény. S valami érthetetlen módon ennek az értékét folyamatosan inflálják el, tehát évente nem növelik minden esetben az inflációval súlyozott módon. Ezzel párhuzamosan viszont a családi pótlék befagyott értéke ma már olyan parányi érték, hogy egy átlagos, egy gyermeket nevelő család által a gyermeknevelési cikkek után befizetett áfa összege meghaladja a családi pótlék összegét. Tehát most már a magyar költségvetést nagyobb mértékben támogatja egy egy gyermeket nevelő átlagosan, mint amennyi támogatást onnan alanyi jogon a gyermeke nevelésére megkap. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A családi pótlék egy örök vita közöttünk, szerintem érdemes ebben őszintének lenni. Értékének a befagyasztását látjuk, és a mögötte álló célokat is. Én abban partner vagyok, hogy alanyi jogon ne járjon senkinek a mostani családipótlék-érték háromszorosa. Erre találtuk ki ugyanakkor a családi kártya intézményét, amely képes lenne megduplázni a családi pótlékot. Ez nagyjából annyit érne most már, mintha inflációval súlyoznánk a 2010-es kormányváltás óta, viszont ezt ne lehessen bármire elkölteni. Mi vállaljuk ezt a vitát és ezt a küzdelmet, igen, kijelentem, hogy ne a félkarú rablóban végezze, ne szerencsejátékra és ne bizonyos élvezeti szerekre lehessen fordítani ezeket a pótlékösszegeket, hanem alapvető élelmiszerre, gyermeknevelési cikkre, a gyermek lakhatási költségeire, és egyébként a szellemi és fizikai fejlődéséhez szükséges szolgáltatásokat is lehetne fizetni vele. Így egyértelműen a gyermek érdekkörében hasznosulnának ezek az összegek. Értetlenül állok az előtt, hogy a kormány még csak végig sem gondolta a családi kártya intézményének ily módon történő bevezetését. Ennek a költsége az ebben az évben áfabevételből megjelenő pluszbevétel egyötöde lenne. Még egyszer mondom, a nem várt pluszbevétel egyötödéből lehetne ily módon nagyon-nagyon komoly, kiemelt mértékben támogatni a gyermeknevelést, gyermekvállalást. Ott meg már tényleg értetlenül áll az ember a kormány viselkedése előtt, amikor az SNI-s gyermekek, az autizmus spektrumzavarral élő gyermekek családjai esetében van egy támogatási igény, egy örökké visszatérő igény. Ez egy olyan kilométerdíj formájában testesül meg, amit akkor igényelhet az érintett család, ha az állam nem teljesíti a vállalt kötelezettségét, például ha egy SNI-s gyermek esetében nincs olyan fejlesztőintézmény a városban, a lakóhelyen, ahol az ő fejlesztését el lehetne látni, és máshova, más településre kell őt elszállítani, akár napi szinten. Erre lehet egy kilométerdíjat igényelni, ami igazából arra jó, hogy a család által jellemzően kapott gyod összegét ne párologtassa el pusztán az, hogy benzinre költenek az adott hónapban. Ez a kilométerdíj jelen pillanatban 21 forint/kilométer, egy elképesztően alacsony összeg, ami igazából az amortizáció megtérítésére sem elég. Benyújtottuk azt a teljesen logikus, az érintettektől származó javaslatot, hogy mindez legyen 50 forint/kilométer. Ennek a költségét is meg tudtuk jelölni. Az akkori 700 millióról nagyjából másfél milliárdra emelkedett volna az az SNI-s gyermekek családtagjainak járó támogatás, ami, még egyszer mondom, körülbelül arra elég, hogy a gyodot ne párologtassa el. Első körben a Népjóléti Bizottságban egy ígéretet kaptunk arra, hogy ezt támogatni fogják a kormánypárti képviselők, minimális módosítás után. Amikor a minimális módosítás megtörtént, akkor pedig egy félre-, összevissza szavazással, sok tartózkodással elkaszálták ezt a javaslatot, majd a TAB előtt közölték, hogy igazából azért nem fogják tudni támogatni, mert ez a másfél milliárdra történő emelés ami azóta egy kicsit több, de még mindig hasonló nagyságrend nem fér bele a költségvetésbe, mert értsük meg, hogy a háborús helyzet és a szankciók meg az infláció. Ezenközben egyetlen ilyen tárgyban megjelent plakátkampány költsége a sajtóhírek szerint 8 milliárdos nagyságrend volt. Tehát ennek a negyede biztos, hogy elég lett volna az összes érintett SNI-s gyermeket nevelő és igénylő család kiemelt támogatására. Értetlenül állok önök előtt! Még ha csak a politikai PR-szempontok mozgatják önöket, abban az esetben is ilyen alacsony költségvetési forrásból ennyi emberrel jót tenni nagyon nehéz. Tehát ez egy win-win szituáció lett volna. Én tehát arra kapacitálom önöket, hogy gondolják végig, nyújtsák be a saját nevük alatt, én meg fogom szavazni ezt a javaslatot, és vigyék végig, mert nem kerül sokba, viszont rettenetesen sokat segít az érintett családokon. Ugyanerre kapacitálom önöket a gyermeknevelési cikkek áfacsökkentése érdekében is, ami nagyon helyesen elhangzott már több képviselőtársam részéről. Még egyszer hangsúlyozom, csak a gyermeknevelési cikkek áfájára egy átlagos, egygyermekes család többet fizet be, mint amennyit családi pótlék formájában megkap. Itt a családi adókedvezmény érvényesíthetősége egy kérdés és egy feltételes móddal értékelendő vívmány. Ha nem tudják ezt igénybe venni vagy nem teljes egészében, akkor látható, hogy erőteljesen csorbulnak a gyermek érdekei. Teljesen logikus lenne tehát a családi kártya intézményének bevezetése, a gyermeknevelési cikkek áfájának lenullázása. S van még egy faktor: az egészségpénztár, a korábban lakhatásra vagy nyugdíj-előtakarékosságra visszaigényelhető, igazából adókedvezmény vagy támogatási forma. Ezt is nagyjából tíz éve vezették be, és ismereteim szerint ennek az összege szintén változatlan. Vegyünk egy tipikus példát: gyermeket nevelő család egészségpénztári kártyával egy csomó gyermeknevelési cikket meg tud vásárolni. Az ez után érvényesíthető adókedvezmény éves limitösszege talán 120 ezer forint, ami tíz éve változatlan. Itt is az inflációval kellene önöknek súlyozniuk, hogy ha egy gyermeket nevelő család hasonló termékeket vásárol, akkor ezt a 20 százalékot egy bizonyos értelmes összeghatárig igényelhesse vissza. A nyugdíj-előtakarékosság szintén hasonló történet, itt is van egy felső kalap. Az infláció robog, zabálja ezeknek a támogatási formáknak az értékét, ugyanakkor a felső kalap, a limit ugyanakkora nagyon-nagyon hosszú évek óta. Tehát az adó-visszatérítés mértékét szintén emelni kellene. Itt sokszor szóba került, hogy miért nem vállalnak gyermeket a családok. Ez egy évtizedek óta visszatérő kérdés. Az biztos, hogy két olyan területet látok, ahol a kormány beavatkozhatna, lenne kézzelfogható demográfiai eredménye a beavatkozásnak, de valamiért mégsem csinálják. [[11.10]] Teljesen egyértelmű, hogy a lakhatás frontja az egyik. Gondoljanak bele, önök tudták előre, hogy az osztrák, illetve a német munkaerőpiac mikor fog nyitni, a 2010-es években lehetett előre számítani arra, hogy Nagy-Britanniába nagyobb tömegű magyar munkaerő mikor tud kivándorolni jellemzően a magasabb bérek reményében, mégsem támasztottak semmi visszatartó erőt a szülőföldön boldogulás érdekében. Egy bérlakásprogram, egy állami hátterű, amit mi a „Mi Várunk” program néven letettünk az asztalra nagyon hosszú évekkel ezelőtt, segített volna ezen, mert egyre szélesebb az a társadalmi réteg, amely most már az anyagiak hiánya miatt egy hitel önrészére is nagyon nehezen tudja letenni az asztalra a szükséges pénzösszeget, viszont vannak családalapítási céljai, vannak tervei, szeretne gyermeket, gyermekeket vállalni. A mi igazi rejtett erőforrásunk, Magyarországé, az még mindig az a statisztikai mérés, amely a magyar hölgyek által vágyott gyermekek számáról szól, és itt kettő-három környéki, közötti értékeket kapunk. Az óriási szakadék a vágyott gyermekek és a valóban világra jött gyermekek száma között van, és akkor vagyunk sikeresek, ha ezt a szakadékot csökkentjük. Én állítom, hogy egy bérlakásprogram, ahol akár bizonyos feltételek mellett az a bérlakás egy pár év után, gyermekvállalás, családalapítás esetén akár bekerülési költségen megvásárolható is lehetne, nagyon komoly demográfiai hatással járna, de az biztos, hogy a kényszerű kivándorlás tendenciáit lassítaná. Ezt tehát azért lenne érdemes végiggondolni, mert erre is lenne pénz a költségvetésben. A másik ilyen terület pedig egyértelműen a bérkérdés, tehát a lakhatás mellett az anyagiak hiánya a másik jellemzően megjelölt ok. Tudom, hogy nagyon sok minden egyéb faktor van, ami miatt a gyermekvállalás elmaradhat, de nem lehet nem észrevenni azt a bérstratégiát, amit ez a kormány követ. Jellemzően a magasabb bérekre vágyókat hagyta kivándorolni, nem támasztott ellenerőt, és egyre nagyobb számban hozza azokat a vendégmunkásokat, akik meg alacsonyabb bérekért vállalják ugyanezeket a munkákat vagy más munkaköröket, de belekényszerítik az itt lévőket is abba, hogy rosszabb munkakörülményeket és alacsonyabb béreket fogadjanak el. És egyébként a korábbi béruniós koncepciónk lenne még a nyugdíjkérdés megoldása is, de számos demográfiai részkérdés megoldását is nyújthatná. Aki például most másfél-kétszeres nyugdíjemelést ígér, az hazudik, akár kormánypárti, akár ellenzéki oldalon, ha ilyet hallottam, mindig megjegyzem, hogy ez hazugság, nem tudja kitermelni a rendszer. Egy esetben lehet érdemben nyugdíjakat emelni: ha a magasabb fizetések után a magasabb szociális meg járulék jellegű befizetésekből emelkedik a kasszában lévő teljes összeg, mert a demográfiai viszonyokat megváltoztatni nyilván több évtizedes folyamat, és nem is nagyon látunk sikerprojekteket ezen a téren. Önmagában tehát a magasabb fizetések azok, amelyek egyébként a demográfiai célok megvalósításához is közelebb vezetnek, összefüggnek egyébként a lakhatási kérdésekkel is, de azt látjuk, hogy három terület is van, ahol beavatkozhatna ez a kormány, és ha legalább csak az egyiket elkezdené, már kézzelfogható lenyomatot képezne mindez a demográfiai adatokon. Az egyik, hogy itt van rengeteg multicég. Magasabb fizetést biztosítanak átlagosan, mint, mondjuk, az MKKV-szektorban? Jelen pillanatban igen, és szerintem ezt üdvözölni kell, nem büntetni kell őket érte, bár a vissza nem térítendő támogatások, a 200-300 milliárd forint teljesen értelmetlen nagy tömeg, de ha már van ilyen, azt miért nem nyitják ki a magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások felé? Ha viszont a multicégek képesek egy kicsivel magasabb fizetéseket kitermelni, az adófizetési hajlandóságuk legalábbis csonka ezt azért látjuk a társaságiadó-soron, tessék összehasonlítani, államtitkár úr, mondjuk, az szja-befizetési sorral, tehát azt látja, hogy a társaságiadó-befizetés egy ilyen kis parány ahhoz képest, amit mondjuk áfa formájában a családok befizetnek , ha az adófizetési hajlandóság csorba, legalább a stratégiai szerződéseket módosíthatnák annak szellemében, hogy a termelékenység által megengedett szintig egy lassú bérkiegyenlítési procedúra induljon el. Ugye, normális béreket kellene megcélozni egy normális országban normális munkáért. És azt látom, hogy a Jobbik-Konzervatívok közössége letette ennek a koncepcióját az asztalra. Három beavatkozási lehetőség lenne, de nem látjuk, hogy a kormány a multikkal újra akarná tárgyalni ezeket a szerződéseket, pedig kellene és lehetne; még egyszer mondom, nem elüldözve bárkit a piacról, de az itteni kiszámítható feltételeknek az egyik alappillére az, hogy a munkaerő biztonságban a szülőföldjén tudjon boldogulni, enélkül senki nem tud gazdasági prosperitást elérni. A másik lehetőség a már említett mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások szektora. Itt egyrészt a befagyasztott EU-forrásokat be kéne tenni a mikróba, kiengedni őket gyorsan, hazahozni és felhasználni, mert ezek járnak Magyarországnak csak ehhez egészen más gazdaságfilozófia és politikai viselkedés kellene a kormány részéről , és ezeket egy olyan alapba lehetne becsatornázni, ahonnan a magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások számára bérfejlesztési támogatást lehet nyújtani. A kohéziós források is alkalmasak erre és egyébként a már említett vissza nem térítendő támogatások megnyitása is a mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozások előtt. De van ám egy harmadik terület, ahol senkire nem kell várni, ez pedig az állami szektor. Az állami szektorban elkezdeni a béreket tisztességes szintre növelni, ez minden szempontból kifizetődő, egyébként a versenyszférát is képes maga után húzni, ahogy a versenyszféra is elkezdte húzni bizonyos szektorokban az állami szférát. Azt látjuk, hogy ha a szülőföldön boldoguláshoz ez a három beavatkozási lehetőség vagy ezek közül akár csak egy vagy kettő hozzásegít bennünket, akkor bizony a családtámogatásoknál is sokkal racionálisabbak lehetünk, és azt látjuk, hogy sokkal több családnak fog sokkal több jutni, és a demográfiai mélyrepülést is tudjuk lassítani, vagy ha valami csodát teszünk, akkor egy idő után megállítani. Ennél kisebb célt megfogalmazni pedig nem lenne értelme a magyar parlamentben. Köszönöm a figyelmet.
Köszöntöm képviselőtársaimat, egyúttal megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével a vitában. [[Senki nem jelentkezik.]] Mivel senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom, a válaszra pedig megadom a szót Tuzson Bence államtitkár úrnak 30 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Egy elég kiterjedt vitát láthattunk, és azt, hogy ettől a törvényjavaslattól hogyan lehet szinte mindenhez eljutni nyilván a családok egyébként az ország egészét átfogják, tehát mindenről lehet beszélni a témának a kapcsán. Nyilván nem is kívánok mindenre reagálni, mert nagyon hosszú lenne, szétfeszítenénk a 30 perces időkeretet is. Vannak olyan kérdések, amelyekben nem értünk egyet, a családtámogatás rendszere tekintetében sem és annak a hatékonysága tekintetében sem, de szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy egy olyan családtámogatási rendszer működik Magyarországon, amit komplexitásában egyben kell nézni, tehát kiemelve egy-egy elemét nem biztos, hogy átlátjuk azt, hogy ennek a családtámogatási rendszernek milyen hatása van a társadalom egészére, a demográfiai kérdésekre, és egyébként a családok jólétére is milyen hatással van. Nagyon sok kis elemből tevődik ez össze, és a kis elemeknek az összhatása az, ami összességében a családok életét befolyásolja. Mérőszámokat is lehet e tekintetben mondani, engedjék meg, hogy mondjak egyet! Magyarországon Európában a legmagasabb mértékű GDP-arányosan a támogatás mértéke a családok tekintetében, 4,5 százalék, ez messze meghaladja azt, ami Európában bárhol lenne. Persze beszélhetnénk arról, és beszélhetünk is arról, hogy mit lehet még a továbbiakban cselekedni majd a családok támogatása érdekében. Érdemes is erről egyébként beszélni, mert a kormány elkötelezett abban, hogy az ilyen támogatási rendszert tovább fejlessze, jelesül az utóbbi időben pont a 30 év alatti szülő nők esetében adómentességet biztosított a magyar kormány, illetve a magyar Országgyűlés, tehát ez is egy fontos változás az elmúlt időszakban, ami tovább segíti a családoknak a működését. Mindenesetre azt is szeretném elmondani, itt már kicsit áttérve a mostani jogszabályunkra, a mostani törvényjavaslatra, amely az asztalon fekszik, hogy vannak a nagy, átfogó célok, és a nagy, átfogó célok mentén azok a javaslatok, amelyek ezeket az átfogó célokat nagyban segítik, de mindig el kell végezni az úgynevezett aprómunkát is, mert általában úgy szokott lenni, hogy ha nagy célokat határozunk meg, de az aprómunka mögötte nincs elvégezve, akkor a nagy célok is el fognak veszni. Ennek a mostani törvényjavaslatnak az elsődleges célja, hogy pont ezt az aprómunkát végezze el, tehát olyan intézkedéseket hozzon, amelyek segítik azoknak a korábban alkotott jogszabályoknak, törvényeknek, rendeleteknek az érvényesülését, amelyek pont a családok életét segítik. Ezért van az, hogy arra a területre próbálunk itt koncentrálni, amely az adminisztrációnak a megkönnyítését jelenti, és ezen keresztül pedig a családoknak a megsegítését. A gyerekvállalási kedvhez és a gyerekvállalási hajlandósághoz nyilván az is hozzátartozik, hogy ezen a területen is komoly előrelépéseket tudjunk tenni, amit tettünk egyébként a múltban is, de ezen az úton folyamatosan tovább kell menni. Röviden reagálva egyébként a hozzászólásokra, Gréczy Zsolt számára, képviselőtársam számára szeretném csak mondani, hogy nyilván nehéz munka az és elég nehéz is elvégezni, és a lehetetlen küldetéssel valószínűleg azonos , hogy azt próbáljuk bemutatni, mintha a Gyurcsány-kormány valamit is tett volna vagy többet tett volna a családokért, mint ami azóta eltelt. Tehát én becsülöm, hogy ezt a munkát próbálja elvégezni, de lehetetlen küldetés, nem biztos, hogy összességében kéne próbálkozni ezzel. [[Gréczy Zsolt: Több gyermek született, ez a tény!]] [[11.20]] Gurmai Zita képviselő asszonynak szeretném mondani a hozzászólása kapcsán, sok mindenről beszélt ebben a hozzászólásban, egyetlenegy kérdésről hadd beszéljek itt, ami nagyon fontos kérdés: az informatikai rendszerek és az informatikai világ változásáról. Ezt felvetette a hozzászólásában. Való igaz, egyébként sok javaslatpont ehhez kapcsolódik. Ez mindig egy folyamat. Ha visszamennénk a közigazgatással kapcsolatos ilyen fejlesztésekhez, sokat lehetne erről egyébként beszélni, de ez valaha úgy kezdődött el, hogy kis lépésekben, ágazatonként kezdődtek el ezek a fejlesztések, majd végül az informatika történetét figyelve állnak össze ezek egységes rendszerré. Ebben a világban vagyunk benne, és ezt folyamatosan fejleszteni, figyelni kell, és az a lényeg, hogy ezek a nyilvántartások úgy érjenek össze egymással, hogy egyébként a személyiségi jogi, adatvédelmi szabályokat is képesek legyünk betartani, az előírásokat, a nemzetközi elvárásokat és a GDPR-szabályokat is. Tehát nem könnyű feladat egyébként. A korábbi magyar alkotmánybírósági gyakorlatot is figyelembe kell venni, de foglalkozni kell azzal is, hogy ott mi az, ami már meghaladott, és mi az, ami másfajta kihívás a világban. Elsősorban még nem informatikai jellegű kihívásokra épültek az akkori döntések. Ez egy nehéz és hosszú kérdés. És valóban, most tartalmaz előrelépéseket ez a törvényjavaslat ezzel kapcsolatban. Arra is fel kell hívni a figyelmet, hogy a különböző típusú rendszerek összehangolása pénzbe kerül. Itt, mondjuk, nem olyan nagyon jelentős pénzösszegről van szó a mostani esetben, de ezek a pénzek is az informatikai rendszerek összehangolásáról szólnak. Tehát az, hogy az egyik nyilvántartásból a másikba könnyen át lehessen menni, ahhoz kell a két nyilvántartás közötti kapcsolat is; másfajta adatbázisok, más alapon, más rendszerekben kiépülve jöttek létre, ezeket valamilyen formában össze kell kapcsolni. Haladunk is szépen ezen az úton, és azt remélem, hogy az az elképzelés, ami egy másik koncepciója a kormánynak, ez a digitális állampolgársággal kapcsolatos elképzelés, ami azt jelenti már, hogy az ügyeink jelentős részét a digitális térben is el tudjuk intézni, tehát egyszerűsítjük az állampolgárok ügyintézési képességét, ami persze, ennél jóval több is, erről nyilván egy külön javaslat keretében lehet beszélni, de az elő fogja segíteni azt, hogy mindazok a célok, amelyek itt is megfogalmazódnak és meg fognak fogalmazódni majd más javaslatainkban is, azok a legjobban és legkiterjedtebben érvényesülni tudjanak. Ez vonatkozik természetesen az ügyfélkapura is. A demográfiai kérdésekről külön nem szeretnék beszélni, erről már beszéltünk. Ezek a lépések mind azt szolgálják, hogy a családokat és a gyerekvállalást segítsük. Azt gondolom, én magam mint ötgyerekes családapa elkötelezett is vagyok ebben, hogy ezt az egész támogatási rendszerünk komplexitásában nézve kell tekinteni. Megjegyzem, egyébként Dudás Róbert képviselőtársunknak, aki most nincs itt, hogy egyébként az ársapka jó, és egyébként beváltotta a hozzá fűzött reményeket. A tanulói jogviszony igazolásával kapcsolatban annyit szeretnék csak megemlíteni Novák Előd képviselőtársamnak, hogy ott azokban az esetekben, amikor nem kell kérni, akkor is, abban az esetben, ha kétség merül fel a tanulói jogviszonnyal kapcsolatban, akkor az Oktatási Hivataltól továbbra is lehet egyébként ezeknek az adatoknak vagy a nyilatkozatnak ellenőrzését kérni, tehát lehetőség van továbbra is erre. [[Novák Előd: A kalauznak?]] A közlekedési szolgáltatónak is lehetősége van egyébként, de lehetősége van a hatóságnak is, tehát ez minden esetben igaz. Ezek voltak, azt hiszem, azok a fontosabb kérdések, amikre érdemes volt itt reagálni ebben a rövid válaszban. Azt szeretném kérni önöktől, tekintettel arra, hogy ez a törvényjavaslat kizárólag olyan elemeket tartalmaz, ami a családok életét segíti, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot, és e tekintetben minél szélesebb körben fogadja el az Országgyűlés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a hivatásos szolgálati jogviszonnyal összefüggő, valamint a nyilvántartásokkal kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/3757. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Rétvári Bence úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének harmincperces időkeretben. Államtitkár úr jelzi, hogy a pulpitusról mondja el az előterjesztést. [[Rétvári Bence a szónoki emelvényre lép.]] Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat gyűjtőszabályként a hivatásos szolgálati jogviszonnyal összefüggő, valamint a nyilvántartásokkal kapcsolatos egyes törvények módosítására az alábbi kiemelt témákban tesz javaslatot. Egyrészt a törvényjavaslat célja, hogy az európai uniós jogi normáknak való megfelelés érdekében módosítsa az EU-kékkártyával kapcsolatos szabályozást. Az EU-kékkártya olyan tartózkodási engedély, amely magas szintű képzettséggel rendelkező birtokosát valamely tagállam területén történő tartózkodásra és egyúttal magas szintű képzettséget igénylő munkavállalásra jogosítja. Az EU-kékkártya irányelv átültetése a migrációs kockázatot nem növeli, átültetésének elmaradása viszont kötelezettségszegési eljárás megindítását vonhatja maga után. Az idegenrendészeti tárgyú törvények módosítása vonatkozásában ki kell emelni az idegenrendészeti óvadék intézményének megteremtését. Ennek lényege az, hogy az idegenrendészeti hatóság az idegenrendészeti őrizetet abban az esetben is megszüntetheti, ha a külföldi rendelkezésre állása a hatóság előzetes mérlegelése alapján az óvadék megfizetése útján is biztosítható az eljárásban. Ez tehát a kitoloncolás végrehajtását nem veszélyezteti. Fontos hangsúlyozni, hogy óvadék elrendelése esetén a külföldi számára kötelező tartózkodási hely kerül kijelölésre. Az óvadék letételének engedélyezését a külföldi maga nem kérheti, annak feltételeit, esetleges alkalmazását hivatalból vizsgálja az idegenrendészeti hatóság, és azt akkor alkalmazza, ha a külföldi a hatóság felhívására úgy nyilatkozik, hogy vállalja az óvadék letételét. A törvényjavaslat egyes nyilvántartásokkal kapcsolatos módosításai, a belügyi adatszolgáltatásokra vonatkozó módosító rendelkezései alapvetően a jelenlegi adatszolgáltatási gyakorlat egyszerűsítésére, átláthatóbbá tételére irányulnak. A módosítás révén kivezetésre kerülnek a csoportos, azaz rendszeres adatszolgáltatások. Ezek esetében a jelenlegi gyakorlat szerint az ügyfél kérelmére egy hatósági döntés születik, majd az adatszolgáltatás ezt követően újabb hatósági döntés, ellenőrzés nélkül rendszeresen történik. A módosítás ezen annyiban változtat, hogy a jövőben minden nem állami szerv felé irányuló csoportos adatszolgáltatáshoz hatósági döntés kell majd, tehát nem kerülnek automatikusan kiadásra az adatok rendszeres jelleggel, egyetlen hatósági döntésre tekintettel. Az új megoldás tisztább jogi helyzetet teremt, valamint elősegíti az adatvédelmi szabályok érvényesülését, továbbá egyszerűbbé teszi az ellenőrzést is. A módosítások révén továbbá lehetővé válik, hogy a járási hivatal a szakrendszerekben rendelkezésre álló adatok alapján szintén tudjon adatszolgáltatást végezni a polgár személyazonosító igazolványának adattartalma, érvényessége és a lakcíme tekintetében, azok ellenőrzése, az érintett személy azonosítása céljából. 2023. január 1. napjától a jármű vezetője nem köteles magánál tartani a vezetői engedélyt. Annak érdekében, hogy a közterület-felügyelet előéleti pontot állapítson meg és intézkedjen annak bejegyzésére, szükséges a járművezető vagy járművezető-jelölt természetes személyazonosító adatának, valamint az engedély típusára, okmányazonosító jelére, kiadási, érvényességi idejére, kategóriájára, cseréjére, visszavonására vagy bevonására vonatkozó adatok ismerete. A módosítás a közterület-felügyelet vonatkozásában lehetővé teszi az említett adatoknak a lekérdezését a közúti közlekedési nyilvántartásból. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény, valamint a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosítását a Magyarország helyreállítási és ellenálló képességi tervében megvalósuló, az önellátásra korlátozottan képes emberek biztonságát és életvédelmét szolgáló digitalizációs program közismertebb nevén a „Gondosóra” program megvalósításához szükséges adatkezelést végző jogi személy kijelölésére vonatkozó szabály pontosítása indokolja. [[11.30]] A törvényjavaslatnak a közfoglalkoztatásra vonatkozó rendelkezései egyszerűsítik a közfoglalkoztatottak munkaerőpiaci szolgáltatásban való részvételének járási hivatalok által történő nyilvántartását, ezáltal a mérés és a visszakövethetőség hatékonyabbá válik. A módosítás továbbá egyszerűsíti a Start szociális szövetkezetek létrehozását és működését is. Pozitív hatása a haszonkölcsön-szerződés feltételeinek enyhítésével az, hogy több beszerzett eszköz kerülhet át a szociális szövetkezetekhez állami felügyelet mellett, továbbá a feltételek enyhítésével könnyebbé válik a szociális szövetkezetek alapítása is. A törvényjavaslat rendelkezik a rendvédelmi szervek hivatásos állományát érintő több módosításról is. Az egyik ilyen módosítás lényege az előzetes véleményalkotási eljárás céljainak szűk körű bővítése. Az előzetes véleményalkotási eljárás nem jelent mást, mint a személyügyi alapnyilvántartásba és az annak alapjául szolgáló iratokba történő betekintést és az ezek alapján megfogalmazott javaslatot. Az előzetes véleményalkotási eljárásra jelenleg két esetben van lehetőség, így a vezetővé kinevezést és a rendfokozatban történő soron kívüli előléptetést megelőzően. A vonatkozó törvények módosítása nem hoz létre új jogintézményt, mindössze a jelenleg is meglévő lehetőségek igénybevételét bővíti, jogilag is jól belátható két esetkörrel: az egyik a miniszter által alapított díj, plakett, emléklap elismerést megelőzően; valamint a miniszter által vezetett minisztériumban vagy miniszter által irányított szervhez vezetői besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztásba vezénylést megelőzően. A módosítás egyúttal kiegészíti az előzetes véleményalkotási eljárás kezdeményezésére jogosultak körét is, hiszen a vezénylés esetén a vezénylés helye szerinti szerv munkáltatói jogkört gyakorló vezetője részére indokolt a kezdeményezés lehetőségét biztosítani. További módosítás a hivatásos állomány tagjai körében végezhető ismételt alkalmassági vizsgálattal kapcsolatos, amelynek keretében „alkalmas kategóriaváltással” minősítés is meghatározható, valamint az, hogy a személy az egészségi, pszichikai vagy fizikai állapota alapján mely alkalmassági kategóriában alkalmazható a továbbiakban. E minősítés alapján tehát nem merül fel az érintettnek a hivatásos szolgálatra alkalmatlansága, kizárólag az általa betöltött szolgálati beosztáshoz tartozó alkalmassági kategóriában nem foglalkoztatható tovább. Ebben az esetben a rendvédelmi szerv a hivatásos állomány tagjának ezen új alkalmassági kategóriába tartozó szolgálati beosztásba történő helyezéséről intézkedik. A törvényjavaslat ezzel is azt a fő célt szolgálja, hogy az egyén jogviszonya fennmaradjon. A törvényjavaslat törvényi szintre hozza fel a vezetői besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztások esetén megállapítható hivatásos pótlék mértékének meghatározására vonatkozó rendelkezést, amely jelenleg azonos tartalommal ugyan, de miniszteri rendeletben szabályozott. A törvényjavaslat tartalmaz a kártérítési felelősséggel kapcsolatos módosításokat is, annak érdekében, hogy a Hszt. azaz a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény hatálya alá tartozó munkavállalók kártérítési felelőssége a hivatásos állományra és a rendvédelmi igazgatási alkalmazottra vonatkozó rendelkezésekkel egységesen kerüljön szabályozásra. A Hszt. a szülői szabadság tekintetében rendelkezik arról, hogy a rendvédelmi szerv vezetője a szülői szabadság igénybevételére vonatkozó kérelem elbírálása során jogosult a kért időpont elhalasztásáról dönteni, amely halasztásra vonatkozó döntését indokolni köteles, és egyidejűleg közli a kiadás munkáltató által javasolt időpontját. Az egységes jogalkalmazás érde-kében garanciális szabályként szükséges rögzíteni az elhalasztás időtartamára vonatkozó rendelkezést, amelynek értelmében a munkáltató a szülői szabadság igénybevételét a kérelemben meghatározott időponttól legfeljebb 60 nappal lesz jogosult elhalasztani. A rendvédelmi igazgatási alkalmazottak esetében azonos módon a Hszt. hatálya alá tartozó hivatásos állomány és a munkavállalókra vonatkozó szabályozással szükséges rögzíteni, hogy a szülői szabadság időtartama alatt nem szüntethető meg a rendvédelmi igazgatási alkalmazotti jogviszony felmentéssel. További módosítással érintett a Hszt. 12. melléklete, amely tartalmazza a rendvédelmi igazgatási alkalmazottak illetményére, annak alsó és felső határára vonatkozó bértáblázatot. A Hszt. külön rendelkezése rögzíti továbbá, hogy a rendvédelmi igazgatási alkalmazott alapilletményének a garantált bérminimum összegét el kell érnie, és a besorolása szerinti felső határ nem haladhatja meg a Hszt. 12. melléklet szerint meghatározott felső értéket. A rendvédelmi igazgatási alkalmazottakra vonatkozó illetménytábla szerinti legalacsonyabb fizetési fokozat felső határa jelenleg 273 ezer forint, így a felső határ nem éri el a garantált bérminimum 2023. évi emelése által megállapított összeget. A bértábla fentiekkel kapcsolatos módosítása következtében az illetménycsökkenés kizárását átmeneti rendelkezés biztosítja. Bízom benne, hogy e rövid ismertetővel sikerült önöknek rávilágítani arra, hogy a törvényjavaslatban foglalt intézkedések, rendelkezések célja a polgárok biztonságának megerősítése, az egyes eljárások gyorsítása, az egységes joggyakorlat erősítése, a működőképesség fenntartása, így végrehajtásuk ezáltal helyes célokat szolgál. Meggyőződésem, hogy a törvényjavaslat elfogadása megfelelően biztosítaná az említett célokat. Minderre tekintettel kérem tehát önöket, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Államtitkár úr expozéja után a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, ezek sorát pedig Fazekas Sándor képviselő úr nyitja, a Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka. Megadom a szót 15 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat összességében egy áttekinthető előterjesztés. Annak ellenére, hogy viszonylag sok törvényt nyit meg, mélységében csak néhány kiemelt témakörrel foglalkozik. Én sem tennék másként most az általános vitában, csak néhány rendelkezést emelnék ki. A rendvédelmi hivatásos szolgálati jogviszonyról szóló törvény a Hszt. az egyik olyan jogszabály, amely alaposabb frissítést kap az előterjesztés szerint. Elsőként a rendvédelmi ágazatban foglalkoztatott szakdolgozók illetményemelését, valamint az igazgatási alkalmazottak illetményére vonatkozó bértábla garantált bérminimumhoz igazítását említem meg. Ezek a kisebb, de fontos változások is jelzik a Belügyminisztérium szándékát arra, hogy méltó bérezést biztosítson minden felelősségi körébe tartozó szakmában. Kis lépésekkel történő haladásról beszélünk, de a szándék még a mostani nehéz gazdasági és költségvetési környezet ellenére is megvan. A Hszt. módosítása kapcsán megemlítem az előzetes véleményalkotási eljárás esetkörének bővítését, amelyre az előterjesztő is külön kitért. Az eljárást ezentúl kitüntetések adományozását, továbbá vezetői beosztásba történő kinevezést megelőzően is le lehet folytatni. Azt gondolom, ez egy észszerű változtatás. Szintén említést érdemel a jubileumi jutalom biztosítására vonatkozó szabályok életszerűbbé tétele, a kártérítési felelősség szabályainak egységesítése, a szülői szabadság kiadási szabályainak rugalmasabbá tétele megfelelő garanciák biztosításával; valamint az ismételt alkalmassági vizsgálatot követő alacsonyabb beosztásba helyezés lehetőségének megteremtése is, amely az érintett jogviszonyának fennmaradását szolgálja olyan megváltozott egészségi, pszichikai vagy fizikai körülmények között, amelyek kapcsán még nem merül fel a szolgálatra való alkalmatlanság kérdése. Ez egy méltányos megoldás. Ezek mind olyan javaslatok, amelyek a Hszt. szabályainak hétköznapi alkalmazása során felmerülő problémákra adnak válaszokat. Az általunk tárgyalt törvényjavaslat egy másik fontos területére térnék rá: az idegenrendészetre. Mindig messze vezet, amikor ilyen kérdésekről tárgyalunk; elég csak az elmúlt néhány hétre visszatekinteni. A Honvédelmi és Rendészeti Bizottságban a már 2015 óta készülő európai uniós migrációs reform rendelettervezetét véleményeztük egy hosszas vitában, ahol képviselőtársaim a legkülönbözőbb véleményeknek adtak hangot. [[11.40]] Ferenc pápa múlt heti magyarországi látogatása is képes volt felkorbácsolni az illegális migrációval kapcsolatos társadalmi vita hullámait. Arról viszont sokkal kevesebbet hallani, hogy a magyar határ mellett közvetlen közel, a szerbiai magyar városban, Horgoson, néhány napja újabb lövöldözés volt. Fegyveres migráns bandák csaptak össze a településen, miközben az ott élők épp a gyermekeiket várták haza az iskolából. Ezek szinte háborús állapotok a magyar határ közelében. Magyarországon az Európára nehezedő migrációs nyomás mellett csak úgy lehet garantálni a rendet és a biztonságot, ha a témában minél kevesebb nyitott kérdés van és az érintett magyar szervek odafigyeléssel, körültekintően, de határozottan járnak el. A Belügyminisztérium ebből kifolyólag felelősséggel végzi a jogalkotási munkákat is. Az előttünk fekvő javaslat a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény módosításával megteremti az idegenrendészeti óvadék intézményét. Ez az idegenrendészeti őrizet kiváltására biztosít lehetőséget olyan esetekben, amikor egy külföldi személy rendelkezésre állása őrizet nélkül is megfelelően biztosítható. Az óvadék eszközének alkalmazását az idegenrendészeti hatóság vizsgálja és ajánlja fel a külföldi számára. Az alkalmazás leglényegesebb szabályait a javaslat törvényi szinten vezeti be, de az illetékes miniszter rendeletalkotási felhatalmazást is kap a részletes eljárási szabályok kidolgozásához. Eljárási egyszerűsítéseket is tartalmaz a javaslat. Ilyenek: a szálláshely-bejelentés egyszerűsítésére vonatkozó rendelkezések és az adóhatóság ügyterheinek csökkentését szolgáló módosítások, amelyek a jogtalanul felvett menekültügyi ellátások és szolgáltatások összegének visszafizetésére irányuló eljárások könnyebb lezárását teszik lehetővé, továbbá azok a nyilvántartásokra vonatkozó kisebb változások, amelyek egyrészt a külföldiek által meghatalmazott képviselők elérhetőségi adataihoz biztosítanak egyszerűbb hozzáférést az idegenrendészeti ügyekben eljáró hatóságok számára, másrészt pedig automatikus jelzéseket vezetnek be egyes engedélyek vagy okmányok lejárta esetén, ezzel növelve a hatékonyságot a hatóságok ügyintézési feladatai terén. Fontos még említést tennem az EU-kékkártyára vonatkozó uniós szabályok módosításáról, amelyek itthon jogharmonizációs lépéseket tesznek szükségessé. Az Európai Parlament még 2021 őszén fogadta el azt az irányelvet, amely egyszerűsíti a magasabb szintű képességekkel rendelkező harmadik országbeli munkavállalók által igényelhető tartózkodási és munkavállalási engedélyt is biztosító EU-kékkártya megszerzését. A jövőben az eddigieknél rövidebb időtartamra vonatkozó állásajánlat birtokában a munkavállaláshoz szükséges egészségbiztosítás megszerzésére vonatkozó eljárást elindítva, valamint akár végzettség nélkül is, de a megfelelően igazolt szakmai tapasztalat megléte esetén is igényelhető lesz az EU-kékkártya. Az uniós jogalkotók azt remélik, hogy a módosításoknak köszönhetően Európa előrébb léphet a magasan képzett vagy speciális ismeretekkel rendelkező munkavállalókért folyó nemzetközi versenyben. Hazánkban kifejezetten alacsony az EU-kékkártyával itt dolgozó harmadik országbeli állampolgárok száma. Ettől függetlenül minden olyan uniós kezdeményezést örömmel fogadunk, amely az illegális migráció szándékolt vagy mellékhatásként megjelenő gerjesztése helyett a tartózkodási és letelepedési engedélyek megfelelő feltételekhez kötött, így a célország számára döntési lehetőséget szavatoló, legális úton történő megszerzésére ösztönöz. Továbblépve, az előttünk fekvő javaslat témakörei között még említést tennék néhány olyan módosításról, amely a nyilvántartások kezelésével, illetve az adatszolgáltatásokkal függ össze. A polgári kormányoknak mindig is kifejezett célja volt a bürokráciacsökkentés; a technika fejlődése lehetővé is teszi, hogy a különféle eljárásainkat egyszerűbbé és hatékonyabbá tegyük. Az általunk tárgyalt javaslatcsomag elsősorban a hatósági nyilvántartásokkal kapcsolatos eljárás munkaterheinek csökkentését tűzi ki célul, de ez a hatékonyságnövelésen keresztül az állampolgárok oldalán is érzékelhető eredményeket hozhat. Néhány példát már említettem az idegenrendészeti módosítások között, de a javaslat több más, a nyilvántartások kezelésével kapcsolatos könnyítést is tartalmaz. Egyszerűsödik és életszerűbbé válik például a közfoglalkoztatottak munkaerőpiaci szolgáltatásban való részvételének járási hivatalok által történő nyilvántartása azáltal, hogy a javaslat a szolgáltatások időtartamát reálisabban határozza meg. A közlekedés, valamint a közterületek rendjének hatékonyabb biztosítása érdekében a közterület-felügyeleti szerv is hozzáférést kap a jogosítványokban szereplő egyes adatokhoz, hiszen idén január 1. óta a járművezetők nem kötelesek maguknál hordani a vezetői engedélyüket. Pontosításra kerülnek a Központi Statisztikai Hivatal nem állami szereplők felé történő statisztikai adatszolgáltatásai. Elkülöníthetővé válnak az általános és rendszeres, valamint az egyedi adatkörökre irányuló adatszolgáltatási megkeresések csoportjai, így olyan szolgáltatási modellek kidolgozására és bevezetésére nyílt lehetőség, amelyek jobban megfelelnek a változó, valós igényeknek. A jogtechnikai jellegű, kisebb módosításokra külön már nem térnék ki; természetes, hogy egy ilyen irányú javaslatban van helye ezeknek a kiigazításoknak. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslat elfogadását, illetve, ha bármilyen jobbító szándékú észrevételük van az itt szereplő jogszabály-módosítások kapcsán, akkor szíveskedjenek módosító javaslatokat is benyújtani, hogy a további vitaszakaszokban érdemi eszmecserét tudjunk folytatni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
A Demokratikus Koalíció képviselőcsoportjának vezérszónoka, Gréczy Zsolt következik. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! A törvénycsomag néhány eleméhez szeretnék röviden hozzászólni. Az EU-kékkártya kapcsán azt gondolom, hogy ez egy fontos jogharmonizációs lépés az Európai Unióval. Itt arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy Magyarországnak az elmúlt években is érdeke lett volna, hogy az olyan emberek között, akik Magyarországra érkeznek akár mint menekültek, meg kell találni azokat az embereket, akik megfelelő tudással, képzettséggel rendelkeznek és segíthetik Magyarországot egy-egy olyan hiányszakma pótlásában, amelyre égetően szükségünk lenne, mérnökök, orvosok, informatikai szakemberek és még sokan mások. Ők nagy segítséget jelenthetnek Magyarországnak akkor is, hogyha nem magyar állampolgárok. Erre érdemes lett volna figyelemmel lenni akkor is, amikor a menekülteket még csak a kormányzati üldözési kampány próbálta elriasztani az országtól. Érdemes lett volna már akkor megnézni, mint ahogy sok nyugat-európai ország élt is ezzel a lehetőséggel; Németország például kifejezetten akciót indított arra, hogy a hozzájuk érkező sok-sok menekültből megkeresse azokat, akiket rögtön munkával tudnak segíteni, ezáltal a beilleszkedésüket is tudják segíteni, és egy-egy hiányterületen, ahol éppen szükségük van munkaerőre, ez hatékonyan működött is, úgyhogy azt gondolom, hogy ez Magyarországnak is érdeke. Örülök, hogyha egy ilyen uniós jogharmonizációs eljárás keretében ebben sikerül előrelépni. Azt gondolom, nagyon fontos a törvényjavaslatban, hogy legyünk arra figyelemmel, hogy a személyes adatok védelme mindenképpen biztonságban legyen. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 11. § (1) bekezdés j) pontja a módosítás alapján hatályát veszti; az érintett rendelkezés szerint a nyilvántartásnak tartalmaznia kell a polgár adatairól történő rendszeres adatszolgáltatásra vonatkozó jelzést. A jelenlegi módosítás ezt veszi ki a törvényből, így az állampolgár ezek után nem tud majd információt szerezni arról, ha a nyilvántartásban szereplő adatait rendszeresen átadják, illetve felhasználják. Erre is érdemes lenne a jogalkotónak odafigyelni. [[11.50]] Az idegenrendészeti szabályok módosításánál az óvadékról szeretnék néhány mondatot mondani. Azt gondolom, hogy ez is nyilván uniós jogharmonizációs feladata a magyar kormánynak. Nyilván a megfelelő körültekintéssel és az ország biztonságára való tekintettel kiemelten kell ezt a kérdést kezelni, és az is nagyon fontos, hogy ez ne egy költségvetési bevételi forrás legyen elsősorban, hanem egy rugalmas jogszabály-alkalmazás, ugyancsak egy integratív lehetőség, amely az alkalmatlanokat kiszűri az országból, viszont akik valóban segítségre szorulnak, azok a megfelelő védelmet meg tudják kapni. Szeretnék néhány megjegyzést tenni még arról is, hogy az előzetes véleményalkotási eljárás kapcsán a Demokratikus Koalíció úgy látja, hogy a módosítás után is alulszabályozott marad ez a kérdés. A szabályozásból nem derül ki egyértelműen, hogy a Nemzeti Védelmi Szolgálat milyen forrásból származó adatokat milyen módon mérlegelhet a vélemény megfogalmazása során, indokolt lenne az alapvető eljárási szabályok törvényi rögzítése. Talán kicsit túlzottnak tűnik az is, hogy a díj, plakett, emléklap adományozását megelőzően a Nemzeti Védelmi Szolgálat vizsgálatára is külön szükség van. Nem biztos, hogy feltétlenül fontos, de ez valóban részletkérdés. Ami az illetményeket illeti, ott természetesen előfordulhat, hogy valaki alkalmasságát veszíti ilyen-olyan okból egy bizonyos feladat elvégzésére. Ebben az esetben nagyon fontosnak tartjuk azt, hogy ha nem mulasztás vagy törvénysértés alapján történik ez a fajta képességelvesztés, tehát nem egy bizalmi kérdésről van szó, hanem, mondjuk, egészségügyi vagy pszichés kérdésről van szó, akkor azt gondoljuk, hogy az alapilletménynél fontos lenne, hogy ne vezessen illetménycsökkentéshez, tehát, hogy esetleg érdemes ezeket a személyeket, akik a haza szolgálatára bármilyen módon fölesküdtek, ugyanabban a kategóriában tolerálni. A fizetési fokozatok megszüntetése azt fogja eredményezni, hogy a munkáltatói jogkör gyakorlója a jelenlegi 1-6-os fizetési fokozatba tartozó személyek esetében jogosult lesz magasabb illetmény meghatározására. Azt gondolom, hogy ez is egy szabad döntés. A hatásvizsgálati adatok alapján ez feltehetően az egészségügyi szakdolgozók illetményének emelése miatt szükséges azért, hogy a megfelelő arányok megmaradjanak. Bár hozzáteszem, az itt törvénybe iktatott, alig négyszáz-valahányezer forintos illetmények azért nem verik az eget, de természetesen az is fontos lenne, hogy ebben is előbb-utóbb előrelépés történjen. A módosító szabályok birtokában fogja a Demokratikus Koalíció az álláspontját képviselni. A személyes adatok védelmére vonatkozó aggályainkat pedig fenntartjuk, ebben nem támogatjuk a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
A következő a KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Hollik István képviselő úr. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Miniszterhelyettes Úr! Képviselőtársaim! Valóban egy sokrétű és szerteágazó javaslatcsomag van előttünk, ami a hivatásos szolgálati jogviszonnyal összefüggő, valamint a nyilvántartásokkal kapcsolatos egyes törvények módosításáról szól. Minthogy miniszterhelyettes úr és képviselőtársam is részletesen ismertette a törvényjavaslat egyes elemeinek a lényegét, én csak hármat szeretnék röviden kiemelni. Egyrészt azt, hogy azt látjuk, hogy a javaslat több ponton is tartalmaz az uniós kék kártyával kapcsolatos jogharmonizációs záradékból fakadó feladatokat, illetve módosításokat. Itt én fontosnak tartom azt aláhúzni, hogy ez valóban segítséget jelenthet Magyarország számára, a magyar munkaerőpiac számára úgy, hogy egyébként semmilyen migrációs kockázatot nem jelent. Eljutottunk 2010 után oda dacára annak, hogy energiaválság van és korábban meg koronavírus-járvány volt , hogy Magyarországon ma munkaerőhiány van bizonyos területeken, így valóban a kékkártyával kapcsolatos szabályoknak a hatékonyabbá tétele és a magyar jogrendszerbe való beültetése segíteni tud, még egyszer aláhúzom, úgy, hogy ez nem jelent migrációs kockázatot. A második rész, amire szeretném felhívni a figyelmet, és amit mi a magunk részéről fontosnak tartunk, ez pedig a csoportos adatszolgáltatással kapcsolatos változtatás. Ma, amikor a big data korát éljük, akkor azt láthatjuk, hogy önmagában a személyes adatoknak hihetetlen értéke van. A személyes adataink teszik például a közösségi platformokat a világ legnagyobb értékű cégeivé, tehát nem nehéz azt belátni, hogy a személyes adatoknak ma hihetetlen nagy értéke van, és ehhez a változáshoz az államnak, mint aki a személyi adatok legnagyobb és legfontosabb kezelője, igazodnia kell, és érdemes a személyi adatokat őrizni. Ezért, bár technikainak tűnik, én nagyon fontos változtatásnak tartom a csoportos adatszolgáltatással kapcsolatos változtatást, amely valójában a személyi adatok védelmét jelenti azzal, hogy kimondja, hogy a jövőben minden nem állami szerv felé irányuló csoportos adatszolgáltatáshoz hatósági döntés kell, tehát nem kerülnek automatikusan kiadásra az adatok rendszeres jelleggel, csak egyedileg. Azt gondolom, hogy ez egy fontos módosítás, és a személyes adatok védelmét jelenti. Illetve a harmadik, amit kiemelnék ezt miniszterhelyettes úr is említette , hogy van olyan változtatás, ami a Gondosóra-programhoz fűződő jogszabályi módosítást igényel, ezt is támogatjuk. Azt gondolom, hogy a Gondosóra-program egy hihetetlen innovatív kormányzati intézkedés, és az idősek számára egy biztonságérzetet nagymértékben növelő, és egyébként valódi egészségügyi segítséget nyújtó programról van szó. Ezért minden olyan jogszabály-módosítást támogatunk, amely azt szolgálja, hogy ez a Gondosóra-program el tudjon indulni, és jól tudjon működni. De egyébként nemcsak ezt a részét, hanem a teljes javaslatcsomagot a KDNP a maga részéről támogatja. Kérem az ellenzéki képviselőtársaimat, hogy tegyenek ugyanígy. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka, Novák Előd következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! A hivatásos szolgálati jogviszonnyal, valamint a nyilvántartásokkal kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 60 oldalas törvényjavaslat címével köszönőviszonyban sem lévő tárgyköröket is szabályoz, így átláthatatlan. Például az sem derül ki a törvényjavaslat címéből, hogy az EU-kékkártya-irányelvet ez a jogszabály implementálná. Ami a rendvédelmi igazgatási alkalmazottakra vonatkozó illetményemelést illeti, a részletes indokolás szavajárásával élve tulajdonképpen a következő kellemetlen ellentmondás feloldását jelenti. Az illetménytábla legalacsonyabb fizetési fokozatának felső határa jelenleg 273 ezer forint, így a felső határ nem éri el a garantált bérminimum összegét. Ez szégyen! Viszont a legijesztőbb a törvényjavaslat 10. §-a, mely a nyugdíjasok listázását vezetné be valamiért. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló törvényt kiegészítenék azzal, hogy a nyilvántartást kezelő szerv a Magyarország helyreállítási és ellenálló-képességi tervében megvalósuló, az önellátásra korlátozottan képes emberek biztonságát és életvédelmét szolgáló digitalizációs program megvalósítása céljából átadja a kormány által a program megvalósítására kijelölt jogi személy részére, a program időtartama alatt minden év december 15. napjáig azon Magyarországon élő magyar állampolgárságú személyek természetes személyazonosító adatait, érvényes lakcímadatait, akik a tárgyévet követő december 31-éig betöltik a 65. évüket. [[12.00]] Ezt kell tehát átadni, ami, azt gondolom, hogy érthetetlen, tehát akárhogy is olvassuk ezt a nemes célt sugalló rendelkezést, bár önmagában kérdést vet fel, hogy az önellátásra korlátozottan képes emberek biztonságát és életvédelmét miért egy digitalizációs programmal úgymond a virtuális térben akarják megvalósítani, de a fő kérdés most itt inkább az, hogy a végeredménye ennek a rendelkezésnek, hogy a nyugdíjasokról készülne egy lista. Miért? Tehát, mondjuk, talán Kubatov Gábor elvárása ez? A salátatörvényben történő szabályozással miért vezetik be a nyugdíjasok listázását? Erre mindenképpen kérnék egy egyértelmű választ, államtitkár úr. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Az előterjesztő képviseletében Rétvári Bence államtitkár úrnak van lehetősége válaszolni a vitában elhangzottakra, 30 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Köszönöm szépen mindenkinek a hozzászólását. A hozzászólásokból is érződött, a hozzászólások elsöprő többségéből, hogy nagyjából mindenki egyetért. Én is úgy gondolom, hogy ez mind Magyarország biztonságát, mind az állam jó működését tudja szolgálni. Amit fontosnak tartunk mindig elmondani itt a kékkártya kapcsán is, hiszen ezek a fogalmak kicsit keverednek, hogy nagyon fontos megkülönböztetni nyilván a migrációnak az illegális és a legális részét, Magyarország mindig is azt mondta, hogy aki legálisan akar Magyarországra jönni, az a törvényi keretek között megteheti. Aki valódi menekült, aki Ukrajnából érkezik, azok számára nyitva áll Magyarország. Egymillió példánk is van erre, bizonyítékunk is van erre, hogy ezt megtettük. Aki azonban illegálisan jönne, aki még arra a minimális együttműködésre sem hajlandó, hogy elmondja, hogy hívják, mikor született, felmutasson egy igazolványt, és ezt tudatosan teszi, hiszen mobiltelefont hoz magával, de az útlevele nincsen már meg, mire Európába érkezik, nos, azok esetében teljesen más nyilván az elbírálás. Az ilyesfajta tömeges illegális migrációt elutasítjuk, de mindenkinek a tisztességes, törvényes igényét, kérelmét elbíráljuk, és ha megfelel a törvényi feltételeknek, természetesen engedélyt is kaphat. De ha elvárjuk minden magyar embertől, hogy a születésétől fogva egész életében a törvényeket tartsa be, akkor nyilvánvalóan mindenki mástól is, aki egy másik országból érkezik ide, elvárjuk, hogy már az első lépése is törvényes legyen, ne törvénytelenül a zöldhatáron érkezzen, mert akkor valószínűleg a jogszabályokat más területen sem tartaná be. A személyes adatok védelméről beszélt képviselő úr. Ez valóban szerintünk is egy fontos kérdés. Minden garanciát szeretnénk megadni arra, nyilván azt szeretnénk, hogy bárkinek bármilyen adata, amit az állam kezel, még biztonságosabb legyen, mint bárhol, egy internetbankban vagy bárhol máshol kezelt adata. Igyekszünk meg is védeni ezeket az adatbázisokat. Hála istennek, ebben nagyobb probléma az elmúlt években nem is történt, de nyilván mivel egyre több minden elektronizált, ezért fontos az is, hogy egyszerre az adatbázisok jobban kommunikáljanak, tehát ezeket az adatokat le lehessen kérni. Ennek fontos része, hogy idén év elejétől nem kell már jogosítványt se kinek-kinek magánál tartani. Fontos, hogy ezeket a kényelmi funkciókat is az állam biztosítsa, és mellette természetesen mindenfajta adatfeltöréstől vagy mástól is megóvja az állami adatbázisokat. Erre többszörös garancia van, úgyhogy ebben mi is fontos irányt látunk. A bérek garantálása, a béremelések garantálása, a bércsökkenés lehetőségének kizárása szintén ezen előterjesztés része. Valóban nagymértékben emelkedett a minimálbér, évi 20 százalékkal is. Sajnos látjuk, hogy erre szükség is van, hiszen nagyon magas a szankciós infláció mind Magyarországon, mind más országokban. Tehát fontos, hogy ezt a béremelkedést, minimálbér-emelkedést, átlagbér-emelkedést minden máshol is leképezzük. A gondosóra kapcsán, tisztelt képviselő úr, nyilván ez egy teljesen újfajta közszolgáltatása az államnak, hogy valaki a karján hordozva, a nyakába lógatva hordja, hiszen több helyre is lehet rögzíteni ezt a készüléket, ami nem is óra, és nemcsak egy vészjelző gomb, hanem egy beszédlehetőség egy call centerben lévő diszpécserrel bár biztosan lehetne ezt valahogyan magyarosabban is mondani , tehát az ott levő segítő kollégával való kapcsolatfelvétel lehetősége, és nyilván az ott levő kolléga pedig értesíti azt a hozzátartozót, akit megadott az idős ember. Ez egy önkéntes lehetőség; tehát aki akar, csatlakozik hozzá, aki nem akar, nem csatlakozik hozzá. Nyilván aki egy háztartásban él a gyerekével vagy más fiatalabb hozzátartozójával, azoknak ez kevésbé jellemző, de aki egyedül él, az idős emberek jó része egyedül él, azok számára ez egy biztonságot adhat. De én találkoztam olyannal is, hogy férj és feleség együtt élt, mind a ketten jó karban voltak, de mégiscsak igényelték ezt. Mi biztatunk is minél többeket, hogy ezt igényeljék, mert bárki elcsúszhat a kertben, a fürdőszobában, s a többi, és ha rajta van ez a gondosóra, akkor a segítség hívható. De nyilván, hogy a segítség hívható legyen, hogy hol lakik ez az idős ember, ki az ismerőse, általában a gyereke, akit fel kell hívni vész esetén, ezeket az adatokat nyilvánvalóan ennek a telefonközpontnak kezelnie kell, így tud segítséget nyújtani. De hangsúlyozom, ez önkéntes. Aki csatlakozik hozzá, csatlakozik, aki nem csatlakozik, nem csatlakozik. A hozzájárulása, tudta, akarata ellenére senkinek sem a telefonszámát, sem a nevét, sem a címét, semmi mást nem fog a gondosóraprojekt nyilvántartani, úgyhogy ez duplán is biztonságos, a fizikai biztonság szempontjából is biztonságos, az adatbiztonság szempontjából is. Pontosan ezért iktatjuk törvénybe ezeket a javaslatokat, hogy a legmagasabb fokú garanciát kapja meg mindenki a személyes adatánál, törvényi szintű biztosítékot kapjon, hogy csak kifejezetten azokra a célokra használják az adatait, amelyekre ő megadja. De ebben nyilvánvalóan a kapcsolattartásnak egy bizonyos lehetősége is benne van hiszen az illető kezdeményezi a hívást , az ott való beszélgetés és az azzal kapcsolatos adatkezelés. Köszönöm szépen még egyszer a hozzászólásokat, mert még az is lehet, hogy lesz olyan az ellenzéki padsorokból, aki ezt támogatja. De ha a végszavazásnál nem is támogatja az egész törvényjavaslatot, annak az elsöprő többségével, úgy érzem, mindenki egyetértett, és mindenki támogatja. Lehet, hogy lesz egy-két olyan pont, ami miatt valaki ellenzékből ezt nem javasolja, de én azt hiszem, hogy sokféle területet szabályoz, és mindegyikben előrelépést tartalmaz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes gazdasági, vagyongazdálkodási és postaügyet érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/3778. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Az előterjesztő képviseletében megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak 30 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes gazdasági, vagyongazdálkodási és postaügyet érintő törvények módosításáról szóló T/3778. számú törvényjavaslat célja a gazdaságfejlesztési miniszter feladatkörébe tartozó, valamint a feladatkörét érintő egyes törvények módosítása. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat aktualizálja, illetve kiegészíti a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény egyes rendelkezéseit. A korábbi szabályozás alapján a felszámolók névjegyzékét vezető szerv a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter tevékenységének segítésére kijelölt Miniszterelnöki Kormányiroda önálló szervezeti egysége volt, azonban a jelenlegi jogszabályi környezetben a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága mint önálló szabályozó szerv látja el a felszámolók egyes tevékenységei, valamint a felszámolói szervezetrendszer feletti hatósági felügyelet és hatósági ellenőrzés gyakorlásával és szabályozásával kapcsolatos feladatokat. A szervezeti változásra tekintettel indokolttá vált, hogy amennyiben a felszámolóbiztos olyan ingatlant, vagyontárgyat értékesít, amelyről megállapítható, hogy környezeti kárral vagy környezeti teherrel érintett, az értékesítést megelőzően a továbbiakban már ne az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter, hanem az Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának elnöke hozzájárulását kelljen ehhez beszereznie. A törvényjavaslat, a felszámolási eljárások mielőbbi lefolytatásához fűződő társadalmi érdeket szem előtt tartva, rendelkezést tartalmaz arra az esetre, amikor a felszámoló hivatalbóli felmentésére a felszámolók névjegyzékéből való törlése miatt kerül sor. Ekkor a bíróság már a felmentő végzés meghozatalával egyidejűleg, anélkül, hogy a felmentett felszámolóval folytatott esetleges elszámolási vita végét megvárná, másik felszámolót kell hogy kirendeljen annak érdekében, hogy a felszámolás alatt álló cég ne maradjon gazdátlanul, és legyen olyan személy, aki a cég életében szükséges döntéseket meghozza. [[12.10]] A törvényjavaslat további célja, hogy a felszámolói díjazás méltányos rendezésével megteremtse az eredményes és színvonalas fizetésképtelenségi szakértői munka feltételeit. Emelkedik a felszámolóidíj-minimum, illetve a felszámolás során az eredményesen végzett felszámolói tevékenység után járó díj százalékos mértéke. A törvényjavaslat a hitelezői befizetéseket is érinti, ezzel megteremtve a megemelt felszámolói díjak fedezetét. A javaslat a gyakorlatban felmerülő igényekre reagálva lehetővé teszi a nemrég bevezetett, bűnügyi vagyont érintő felszámolás rendelkezéseinek következetes alkalmazását. Tisztelt Ház! Az állami vagyonról szóló törvény kis terjedelmű módosítása a Nemzeti Földügyi Központ és a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., illetve a Maradványvagyon-hasznosító Zrt. közös tulajdonosijog-gyakorlása alatt álló vagyon tekintetében pontosítja a tulajdonosijog-gyakorló megjelölését. A Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap részéről átadott vagyon jogszabályban meghatározottak szerint történő felhasználására figyelemmel a törvényjavaslat hatályon kívül helyezi az e vagyon kezelésére vonatkozó speciális szabályokat. A lakosság digitális jártasságának növekedése, valamint a járványügyi időszakban kialakult és a veszélyhelyzet megszűnését követően is fennmaradó, megváltozott fogyasztói szokások a postai szolgáltatásokról szóló törvény felülvizsgálatát tették szükségessé. A felülvizsgálat alapján az egyetemes postai szolgáltatásokon belül a postacsomagok esetében az eddigi 20 kilogrammos tömeghatár 10 kilogrammra csökken, továbbá az általános szerződési feltételek hozzáférhetőségére vonatkozó rendelkezések is modernizálásra kerülnek. A módosítás további célja a letéti -hangsúlyozni szeretném, letéti kézbesítési pontok létesítésére vonatkozó előírások fogyasztói szokásokhoz való igazítása, valamint a jelenleg különböző funkcionalitású, illetve műszaki kialakítású csomagautomaták egységesítését előíró rendeleti szabályozás megalkotásához szükséges felhatalmazás megadása. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény módosítására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz. A javaslattal érintett, adatfelhasználással kapcsolatos tárgykör jelenleg rendeleti szinten szabályozott terület, ugyanakkor az adatok védelmének, gyűjtésének és felhasználásának biztonságát a törvényi szintre történő emelés garantálja. A dohánytermék-kereskedelem zárt rendszerének egyik sarokköve a piac méretének pontos ismerete, amelynek elsődleges eszköze a folyamatos forgalmiadat-szolgáltatás a dohánytermék-nagykereskedőkről és a dohányboltokat dohányzást kiegészítő termékekkel ellátó vállalkozásokról, az általuk Magyarországon forgalomba hozott termékek nyilvántartásba vétele, valamint az e termékek kiskereskedelmére vonatkozó adatszolgáltatás. A Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága mindezen adatokról közhiteles hatósági nyilvántartást vezet. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat tartalmazza továbbá a dohánytermék-kiskereskedők által szolgáltatott forgalmi adatok felhasználására vonatkozó rendelkezéseket is. Ezek a forgalmi adatok számos szakpolitikai cél elérését támogatják. Egészségügyi szempontból jelentős információ származik a dohányzótársadalomról, és irányt szabhat a prevenciós intézkedéseknek. A dohánytermékpiac pontos adataiból az illegális piacra vonatkozó következtetések és tendenciák állapíthatók meg, az államháztartás jövedékiadó- és áfabevételeinek tervezéséhez biztos alapot adnak. Mindezek alapján az SZTFH saját elemzési célokra is felhasználja, illetve átadja a Nemzeti Adó- és Vámhivatal részére kockázatelemzési és bűnmegelőzési célból. A dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultság átengedésével, valamint a koncessziós szerződések megkötésével kapcsolatos feladatok felelősségének egységesítése érdekében eddig az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter által ellátandó feladatokat is a kormány rendeletében az e feladatok ellátására kijelölt miniszter veszi át. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat több, az állami vagyon különféle egyházi, civil és egyéb kedvezményezettek részére történő átadásával kapcsolatos rendelkezést is tartalmaz. A vagyonjuttatások kedvezményezettjei az állami, elsősorban szociális, egészségügyi és kulturális feladatok ellátásában való közreműködésükre figyelemmel ingyenesen kapnak tulajdonba állami tulajdonú ingatlan és ingó vagyonelemeket. A tulajdonátruházás feltételeit az átruházásról szóló rendeletek, rendelkezések rögzítik, több esetben azzal, hogy a feladatellátás tartós biztosítása érdekében az átadásra kerülő ingatlanok tekintetében a magyar állam javára határozatlan ideig tartó elidegenítési tilalom kerül az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzésre. Tisztelt Ház! A digitalizáció rohamos fejlődésével összefüggésben a hétköznapi életben tömegesen előforduló szerződések kötésekor is egyre nagyobb jelentőséggel bírnak az elektronikusan aláírt okiratok. Ahhoz, hogy a jognyilatkozatok elektronikus magánokiratba foglalásában rejlő előnyöket maximálisan ki lehessen használni, az is szükséges, hogy a törvényhozás egyértelmű jogszabályi hátteret biztosítson ennek a szerződési gyakorlatnak. Az önök előtt fekvő javaslat ezt a célt szem előtt tartva az e-ügyintézési törvény módosításával meghatározza a polgári jog alapvető szabályait tartalmazó polgári törvénykönyv szerint írásba foglaltnak minősülő elektronikus magánokirat fogalmát. Annak érdekében, hogy a szabályozás minél szélesebb körben alkalmazható legyen, de kellő biztonsági garanciákat is nyújtson, a módosítás a vonatkozó uniós normákat tartalmazó eIDAS-rendelet szerinti fokozott biztonságú elektronikus aláírást és az időpont azonosítására alkalmas időbélyegző használatát követeli meg az elektronikus magánokiratkénti minősítéshez. A javaslat biztosítja a hosszú távú jogszabályi hátteret a pénzügyi szektor által kialakított szerződési gyakorlatnak, azzal hogy teljes bizonyító erejű elektronikus magánokiratként ismeri el az ebben a szektorban működő szervezetek által azonosított ügyfél által tett jognyilatkozatot akkor is, ha azt a fél csak egyszerű elektronikus aláírással írta alá. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat az eddigiekben részletesen bemutatott módosítási javaslatokon túl további két törvény, kis terjedelmű, jogtechnikai jellegű módosítására is javaslatot tesz. Mindezek alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a T/3778. számú törvényjavaslatot megvitatni, az abban megfogalmazott szabályozási szándékot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmüket, elnök asszonynak a lehetőséget. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Államtitkár úr expozéja után a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Ennek keretében elsőként Barcza Attila képviselő úrnak adok szót, aki a Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A tisztelt Ház asztalán fekvő, az egyes gazdasági, vagyongazdálkodási és postaügyet érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslatnak a célja, ahogy azt már az expozéban most hallhattuk az előterjesztőtől is, a gazdaságfejlesztési miniszter szabályozási feladatkörébe tartozó, valamint egyéb törvényeknek az állami vagyongazdálkodást és gazdálkodási jogi szabályozást érintő, jogalkalmazást segítő módosítása. A javaslat nem kevesebb mint 15 törvény módosítását tartalmazza, amelyek közül most a vezérszónoki felszólalásomban néhányat külön is szeretnék kiemelni és röviden szakmailag megindokolni. [[12.20]] Az előterjesztés a gyakorlati tapasztalatok alapján javaslatot tesz a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény módosítására, amely szerint, ha a felszámoló hivatalbóli felmentésére a felszámolók névjegyzékéből való törlés miatt kerül sor, akkor a bíróság a felmentő végzés meghozatalával egyidejűleg másik felszámolót rendel ki, és ebben az esetben a felszámoló a felmentő végzésnek az őt megillető díját és a költségtérítést megállapító rendelkezése ellen élhet a fellebbezéssel. A módosítás elősegíti a vagyonfelügyelők és a felszámolók érdekeltségének növelését az eljárások eredményes lefolytatásában, illetve a hatékony és színvonalas fizetésképtelenségi szakértői munka alapvető feltételét meg tudja teremteni. A javaslat alapján emelkedik a vagyonfelügyelő, az ideiglenes vagyonfelügyelő és a felszámoló díja. A felszámolóidíj-minimum 500 ezer forint plusz áfa összegben kerül megállapításra; az egyszerűsített felszámolási eljárásban a garantált díjminimum 350 ezer forint plusz áfa összegre emelkedik. Fontos újítás, hogy az adós felszámolás alatti tevékenysége esetén az ebből eredő bevétel 2 százaléka helyett 4 százaléka vehető díjként figyelembe. Ha a felszámolási eljárást sikertelen csődeljárás előzte meg, akkor is az általános díjelőleg illeti meg a felszámolót. Tisztelt Ház! A postai szolgáltatásokról szóló törvény módosításával kapcsolatban elmondható, hogy a lakosság digitális érettségének növekedése, az elektronikus információgyűjtés széles körű elterjedése, valamint a Covid-19 okozta járványidőszak jelentősen megváltoztatta a fogyasztói szokásokat, ami indokolttá teszi és indokolttá tette a postai szolgáltatásokkal kapcsolatos szabályozások felülvizsgálatát, hogy ezekről a problémákról és új irányokról beszéljünk. A javaslat a fentiekre tekintettel az egyetemes postai szolgáltatásokon belül a postacsomagok esetében a 20 kilogrammos tömeghatár 10 kilogrammra való csökkentését rögzíti, összhangban az uniós szabályozással. A megfelelő és elérhető helyettesítő termék a postai termékportfólióban rendelkezésre áll. A javaslat mind a polgári törvénykönyv, mind a fogyasztóvédelemről szóló törvény általános szerződési feltételekre vonatkozó előírásainak megfelelve az általános szerződési feltételek hozzáférhetőségére vonatkozó rendelkezések modernizálását, azok elektronikus formában történő hozzáférhetőségének előírását tartalmazzák. Ugyanakkor a lakosság által leggyakrabban igénybe vett postai szolgáltatások díjszabásának minden postai szolgáltatóhelyen nyomtatott formában való megtekinthetősége továbbra is kötelező marad minden postai szolgáltatónak. A javaslat továbbá felhatalmazást ad a jelenleg különböző funkcionalitású, illetve műszaki kialakítású csomagautomaták sztenderdizálását előíró rendeleti szabályozás megalkotásához, hogy ezek egységesek legyenek. Tisztelt Országgyűlés! A törvénytervezet további célja a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvényben a dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet végző személyek részére a meghatározott nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséhez kapcsolódó rendelkezések megállapítása. A törvénytervezet alapján a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága hatósági nyilvántartást vezet a dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenységet végzők által forgalmazott és az adatszolgáltatási kötelezettséggel érintett termékeket először Magyarországon forgalomba hozó gyártókról, nagykereskedőkről és importőrökről. A nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási kötelezettség egységes teljesítése és az így keletkezett adatok minél pontosabb és szélesebb körben történő felhasználhatósága érdekében a hatóság az adatszolgáltatási kötelezettséggel érintett termékekről szintén hatósági nyilvántartást vezet. Az egyes termékek nyilvántartásba vételét a termékregisztrátorok kötelesek kérni a hatóságtól, a belföldi forgalmazás megkezdése előtt természetesen. A dohánytermékek kiskereskedelmi tevékenységét végzők adatszolgáltatása kapcsán keletkező adatokat a hatóság feldolgozza, elemzi és különböző célokra átadja. A piaci igények felmérése és a piac tisztaságának előmozdítása céljából az adatszolgáltatás és az adatfeldolgozás során keletkező adatmennyiséget a hatóság a termékregisztrátorok és a dohány-kiskereskedelmi ellátó részére szerződés alapján adhatja át. A jövedéki adóval kapcsolatos kockázatok elemzéséhez és a költségvetési csalás bűncselekmények megelőzése céljából a dohányboltok forgalmi adatait a hatóság a nyilvántartás-vezetésről és az adatszolgáltatásról szóló rendelet szerint rendszerességgel adja át az állami adó- és vámhatóság részére. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésként elmondható, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz az egyes gazdálkodási, vagyongazdálkodási és postaügyet érintő törvények tekintetében. Ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elhangzottak ismeretében a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan ezt a javaslatcsomagot majd támogassák. Köszönöm szépen a szót, elnök asszony, és köszönöm mindenkinek a figyelmet. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
A következő vezérszónok a Demokratikus Koalíció képviselőcsoportjából Gréczy Zsolt képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat számos területre kiterjed, én azonban most, miután ez itt a napokban amúgy is a viták kereszttüzébe került, elsősorban a posta körüli történésekkel kívánok foglalkozni. Az történik ugyanis, hogy amikor a Gyurcsány-kormány bezárt néhány postát, akkor a Fidesz a vidék kivéreztetéséről, tönkretételéről nyilatkozott itt a parlamentben is, sajtótájékoztatót tartottak, és tüntetéseket és ellenállást helyeztek kilátásba, most pedig ennek a sokszorosa történik postabezárás szempontjából. Azt gondolom, hogy ez azért mindenképpen figyelmeztető és önleleplező pillanat. Lefolytatódott egyfajta társadalmi egyeztetés arról, hogy a postákkal mi történjen, hiszen a kormányzati portálra is fölkerült egy ilyen vitaanyag. A társadalmi egyeztetés folyamata során természetesen nem változott meg a kormány álláspontja, ugyanis a jogszabályt változatlan tartalommal nyújtották be a parlamentnek, így pedig a törvényi lehetőség biztosítva lesz arra, hogy a nagyvárosi posták százait zárhatják be. Tessenek kapaszkodni: Budapesten mindössze 55 postahivatal marad. Ha egy nagyjából 1,7 milliós városra 55 postahivatal marad, az nem túl sok. Természetesen lehet arra hivatkozni, hogy digitalizáció és Covid és egyebek, de nagyon sok helyen, vidéken ez nem ilyen egyszerű, hogy akkor most csatlakoztunk a digitalizációhoz. A kisposta egy kisebb településen a helyi kulturális élet része volt, a helyi kultúrához hozzátartozott, a helyi viselkedéshez. Az emberek sokszor elmentek a postára, ott beszélgettek, találkoztak, megvitatták a közös ügyeiket. Most egy újabb efféle fórumot zár el a kormány az emberek elől. Ez még inkább oda fog vezetni az amúgy is elnéptelenedő falvakban, hogy még inkább be fognak zárkózni az emberek, és egyre kevesebbet fognak beszélgetni egymással. Ráadásul ez a törvényi szabályozás arra is kitér, hogy eddig a 25 ezer fő fölötti településeknél kötelező egy postahivatal fenntartása. Most ez is módosul, és 30 ezerre tolják ki ezt a keretet, ami, azt gondolom, hogy szintén ugyanezt a veszélyhelyzetet állítja elő. Ismeretes, hogy tavaly összesen 210 település 336 postahivatalát zárta be a Magyar Posta. Eredetileg azt nyilatkozták, hogy ideiglenes bezárásról van szó, de természetesen már akkor is lehetett tudni, hogy ha egy postát valahol bezárnak, akkor olyan nincs, hogy egy-két év múlva újraindítjuk, mert hol lesz már az, aki ott alkalmazott, meg az emberek el is szoknak tőle, illetve azt a helyzetet szokják meg, hogy nincs posta. Ráadásul múlt héten az is megtörtént már, hogy az újságokat is kivonták, az újságszolgáltatást, az újság vásárlásának lehetőségét is kivonták a posták tevékenységi köréből, ami egyébként szintén meglehetősen elkeserítő. [[12.30]] Az emberek egy része, főleg kistelepüléseken, még a postán vette meg azt a pár újságot, amit oda levittek egy-egy napilapból, hetilapból, folyóiratból; most ez a fajta információfelvételi lehetőség is megszűnik. A Demokratikus Koalíció ezzel sem ért egyet. Az önkormányzatok 32 egységet vettek át a bezárt postákból. Egyébként nemcsak ellenzéki, hanem fideszes önkormányzatok is úgy érezték bizonyos helyeken, hogy ez rendkívül kellemetlen, hogy bezárják a postát, és ezért kezdeményezték, hogy ezeket a hivatalokat megpróbálják megmenteni, mert az a fideszes képviselő vagy fideszes polgármester is pontosan érezte, hogy az emberek, amikor egy postát bezárnak a városukban, abban nem a fejlődést fogják látni, hanem a városuk életkörülményeinek elsorvadását. 2022-ben a KSH szerint a Magyar Postának 1890 saját üzemeltetésű hivatala volt. Amennyiben a minisztérium által tartósan fennmaradó hivatalszám valóban 1600 [[Dr. Fónagy János bólogat.]] államtitkár úrnak volt ilyen nyilatkozata, látom, bólogat, tehát pontos az információm , akkor ez 16 százalékos csökkenésnek felel meg. A csökkentés ugyanakkor azt is jelenti, hogy a postai lefedettség lényegesen alacsonyabb lesz, mint az Európai Unió átlaga, az 1,6 hivatal 10 ezer lakosra, szemben az európai 2,91-gyel. Természetesen lehetnek olyan gazdasági megfontolások, amikor valamilyen racionalizálás igényelt, de azt gondolja a Demokratikus Koalíció, hogy egy ilyen széles körű letarolása a postahivataloknak semmiképpen nem magyarázható, és ezért a Demokratikus Koalíció ezt a salátatörvényt így nem fogja támogatni. Köszönöm a figyelmet.
A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Hollik István képviselő úr következik. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Valóban egy olyan javaslat van előttünk, amely sok törvényt módosít: a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról szóló törvény, a bányászatról, állami vagyonról, a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény, valamint az itt Gréczy képviselő úr által említett postai szolgáltatásokról szóló törvény. Ennek a részletes ismertetését államtitkár úr megtette, képviselőtársam kiegészítette, én ezt nem szeretném megismételni. A magunk részéről, a KDNP részéről ezt a javaslatot természetesen támogatni fogjuk, ezért én a hozzászólást csak arra szűkíteném, hogy reagálok a Gréczy képviselő úr által tett megjegyzésekre. Egyrészt összehasonlítani két teljesen különböző helyzetet, mondjuk, a 2010 előtti helyzetet a mostanival a postai szolgáltatások tekintetében, tipikus gyurcsányi módszer, de ezen nem lepődünk meg. De azt gondolom, azért sincs ennek értelme, hiszen teljesen megváltozott a világ, a postai szolgáltatásokat tekintve ezt el lehet mondani, ez egészen biztos. Hiszen a postai szolgáltatások, ha csak az elmúlt öt évet, nem az elmúlt 15 évet, hanem az elmúlt öt évet nézzük, akkor is radikális változáson mentek keresztül, nem Magyarországon, egész Európában és az egész világon. Tehát akkor, amikor 2010 előtt a Fidesz számonkérte a posták bezárását, az azt jelentette, hogy mi akkor azt kértük számon a Gyurcsány-kormányon, hogy a posták bezárásával a postai szolgáltatás elérhetőségét szűkítette és csorbította a kormány. De ma, a mai átalakítás célja egy olyan átalakítás, amely a postai szolgáltatás színvonalát egyáltalán nem érinti, és a postai szolgáltatások elérhetőségét egyáltalán nem csorbítja. Ez a lényegi különbség, tisztelt képviselő úr, ezt szerintem ön is tudja. Azt egyébként meg nagyon kedves gesztusnak tartom az önök részéről, hogy aggódnak a falvakért. Bár tették volna ezt, amikor kormányon voltak, vagy legalább tették volna ezt akkor, amikor a magyar kormány létrehozta a „Magyar falu” programot vagy éppen a falusi CSOK-ot, pont annak érdekében, hogy a magyar falvak életszínvonala és az életlehetőségei ne legyenek alacsonyabbak a városi életlehetőségeknél, de ezeket önök nem tették meg, úgyhogy azt gondolom, az ilyen típusú aggódásuk a falvakért nem tekinthető hitelesnek. Még egyszer, ami a postai szolgáltatásokat illeti, én azt gondolom, egy másik világban vagyunk, a lakosság digitális érettsége valóban sokkal nagyobb, mint tizenakárhány évvel ezelőtt, amikor még nem is volt, nem is létezett ilyen, ráadásul valóban vannak olyan gyakorlati tapasztalatok, amelyek ezt az átalakítást lehetővé teszik. Mindezt, hangsúlyozom, úgy, hogy a lakosság nem fogja úgy érezni, hogy a postai szolgáltatás távolabb kerül tőle, vagy elérhetetlenné válik bárki számára. Mindezek figyelembevételével én kérem ellenzéki képviselőtársaimat, hogy ahogy a KDNP, úgy önök is legyenek szívesek ezt a javaslatot támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Gurmai Zita képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Asszony! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A Gazdaságfejlesztési Minisztérium neve bár a fejlesztésre utal, azonban az új kormányzati ciklus első évében inkább a leépítés áll a középpontban sajnálatos módon, épp elég, ha a Magyar Postára vagy az állami vagyonra gondolunk. A Magyar Postánál egymást érik a leépítési hullámokról szóló döntésekről szóló hírek. Miközben 2023-ban is megalázóan alacsony bérért lehet dolgozni a legnagyobb állami foglalkoztatónál, mégis leépítésekről hoznak döntéseket, arról nem is beszélve, hogy sorozatban zárják be a postákat. Bezárták a postákat a kistelepüléseken, bezárták a postákat a megyeszékhelyeken és bezárták a postákat Budapesten is; erre konkrét számadatokat is mondott Gréczy Zsolt képviselőtársam. Például az egyik legnagyobb postabezárási hullám Szegedet érintette, ahol a posták kétharmadát zárták be. E törvényjavaslat sem oldja meg a posta gondjait, sőt újabb szolgáltatáscsökkenés olvasható ki, miszerint a feladható csomag maximális súlyhatárát a felére vágják vissza. Így tehát egész egyszerűen feladják a harcot a nagyobb csomagküldő szolgálatokkal, hiszen 10 kiló felett a Magyar Posta kivonul az üzletből. Olvashattuk, hogy a postaautomatákat próbálják majd egységesíteni. Ezen a téren bőven van tennivalója a tulajdonos minisztériumnak, mert a postaautomaták száma fájdalmasan alacsony. Már nemcsak a nagyobb városokban, de vidéken is egyre több településen bele lehet futni a nagy cégek automatáiba, addig a Magyar Postáét úgy kell keresni, ha egyáltalán van kihelyezve. Ezen a téren is fájdalmasan le van maradva az állami cég. Immár 13. éve vezetik önök ezt a szervezetet, így a lemaradással kapcsolatos felelősség is az önöké. Hasonló leépítés figyelhető meg az állami vagyon területén is. Különösen az előző ciklusban magántulajdonba ajándékoztak mindent, ami mozdítható volt, legyen szó egyetemekről, kastélyokról, MOL- vagy Richter-részvényekről. Ebbe a nem túl nemes sorba állítható be az, hogy most éppen Kézdivásárhelynek adnak át egy állami tulajdonban álló ingatlant, ingatlanokat, illetve ingóságokat. Ennek részleteiről azonban a törvényjavaslat indokolása sajnálatos módon igen mélyen hallgat. Ami még említésre érdemes, az a felszámolók díjának szemmel látható növelése. A fizetések emelése mert lényegében itt is erről van szó támogatható általánosságban, pláne a Fidesz-generálta 25 százalékos infláció idején. A probléma főleg az igen szelektív fizetésemelésekkel van. A minisztériumi vezetők, a közigazgatási államtitkárok esetében lehet, a tanárok esetében pedig nem; a felszámolóknak, úgy tűnik, lehet, de a szociális munkásoknak nem; a miniszterelnöknek lehet, a postai alkalmazottaknak sajnálatos módon nem. A kifejtettek alapján a Magyar Szocialista Párt sajnálatos módon a javaslatot nem tudja támogatni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka, Z. Kárpát Dániel következik. Parancsoljon! [[12.40]]
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Csillaghegyen, ahol én felnőttem, Óbudának egy polgári szegletében az utóbbi tíz évben sajnálatos módon bezárt a könyvtár. Volt egyébként utána számonkérés a főváros irányába, hogy miért zárt be a könyvtár, de aztán egy állami, kormányzati hátterű ígéret hangzott el arra vonatkozóan, hogy lesz forrás ennek a nyitvatartására. Végül nem lett; ily módon a könyvtárunk bezárt. Most, az utóbbi hónapokban bezárt a postánk is. Szeretném hangsúlyozni, hogy egy olyan polgári övezetről van szó, ahol az idős honfitársaink aránya az országos átlagot közelíti vagy azt meghaladja. Az utóbbi hónapokban egymást érték a panaszok a Csillaghegyet érintő Facebook-csoportban arról, hogy idős honfitársaink számára milyen nehézségeket okoz ez a helyzet. Én magam is azt látom, hogy amikor át kell menni Békásmegyerre egy csomagot átvenni amit nálunk gyalogszerrel egy idős ember nagyon nehezen tud megtenni , akkor az olyan aránytalan nehézségeket okoz, ami nem egy helyi közösség gyarapodásához járul hozzá. Inkább azt látom, hogy a közszolgáltatások leépültek nálunk, ebben a városrészben, pedig ez, még egyszer mondom, egy szerencsés adottságokkal rendelkező, polgári hátterű, egyébként a családokat és hagyományokat tisztelő közösséget takar. Nálunk van a csodálatos csillaghegyi Árpád fürdő, mindenféle történelmi emlékével együtt, mégis azt látjuk, hogy a településrész főutcája elnéptelenedik, az a szolgáltató vagy üzletsort takaró centrum, amely a korábbiakban jól működött, most az ürességtől kong. Ebben volt egyébként a posta épülete is. Most egy környékbeli plázában folyik egy újranyitási kísérlet, amely egy, a posta funkcióit részben megőrző egységet nyitna meg, de, még egyszer mondom, olyan távolságban, hogy oda vagy autóval lehet eljutni, vagy tömegközlekedéssel. Összességében úgy gondolom, hogy a mi közösségünk problémái nem egyedülállóak, nagyon sok hasonlót találunk még az országban. S az előttünk fekvő salátatörvény sem persze lehetne a felszámolók díjának emeléséről és egyebekről vitatkozni orvosolja alapvetően ezt a problémát. Persze értjük mi, hogy itt van a globalizált világ és ezek a közszolgáltatások nagyon sokszor leépülnek, de ez ne legyen szükségszerű. Számomra is felfoghatatlan az, hogy a különböző multinacionális csomagküldő cégek automatáit valóban egymásra pakolászva most már minden benzinkútnál látjuk, de ugyanezt a technikát az óriási méretgazdaságossági előnnyel rendelkező Magyar Posta nem tudta kellő hatékonysággal meghonosítani. Az én kerületemben is van olyan környék, ahol a multicégnek működik ez a csomagautomatája, s mellette áll egy Magyar Posta automata, amit sehogy sem sikerül a különböző rendszerekbe beütni és működésbe hozni, tehát nem nagyon lehet oda csomagot rendelni, bár kétségkívül egy doboz ott van. Nem értem azt, hogy egy ekkora pénzügyi háttérrel rendelkező cég miért nem tudja hatékonyabban ellátni azt a szolgáltatást, amit egy idejövő közepes méretű vállalkozás egy éven belül ki tudott építeni. Nem akarom azt sugallni, hogy mintha a Posta tudatos leépítése lenne a szándék, de azt látom és az jön szembe, hogy bezárnak a posták. Még az olyan üzletágakban sem, ahol profitot lehetne realizálni, ilyen a nagyobb csomagok piaca és a különböző csomagküldő automatás vívmányok, még itt sem képes a Posta úgy teljesíteni, ahogy az piaci alapon elvárható lenne, mert egy ekkora logisztikával rendelkező cég számára olcsóbb egy hálózatot kiépíteni, mint egy olyan külföldi számára, aki nulláról megjelenik a magyar piacon, és vélhetően költségvetési forrásokat sem kap ugyanehhez a tevékenységhez. Összességében azt látom, hogy volt egy nagyon rosszízű dolog is ebben a folyamatban. Amikor nálunk, Csillaghegyen bezárt a posta, a helyi kormánypárti volt jelöltek, potentátok elkezdtek a helyi önkormányzatra mutogatni, hogy jó, de miért nem egyeztek meg a posta fenntartásáról. S attól az önkormányzattól várták a csodát, amely forrásainak egy részét elvonták a korábbi években, és nem feltétlenül volt elvárható, hogy egyedül megoldást produkáljon. Összességében mindenképpen a kormányzat felelőssége az, ami előttünk fekszik. A kormányzat nyújt be egy salátatörvényt erről a területről, tehát úgy gondolom, hogy nála kell keresni azt a felelősséget is, hogy ezek a posták meg tudnak maradni vagy sem. Nekem sokkal jobban tetszett volna egy bővítő rendszer. Ha digitális kompetenciákról beszélünk, akkor az tetszett volna, ha a postákon alapszintű banki vagy egyéb szolgáltatásokkal bővítették volna a portfóliót, hogy az említett idős honfitársaink, akik Csillaghegyen a főutcát könnyűszerrel be tudják barangolni, de messzebbre nem szívesen vagy nem könnyen jutnak el, adott esetben még egy bankfiók meglátogatását is megúszhatták volna azzal, hogy a postán egy alapműveletet el tudnak végezni. Ez egy abszolút életszerű, reális és a digitális kornak is megfelelő vívmány, bővítési lehetőség lehetett volna. Ezzel szemben azt látjuk, hogy a lakosság digitális kompetenciáira, érettségére hivatkozva gyakorlatilag ideológiailag megalapoznak a postabezárásoknak, miközben ugyanez a kormány például fogyasztóvédelmi tárgykörben arról beszél, hogy nem szabad a fizikai békéltetési lehetőséget megszüntetni, mert a lakosság digitálisan még nem tart ott, hogy csak az online békéltetés legyen elérhető mindenhol. Én egyébként egyetértek a kormánnyal a fogyasztóvédelmi indoklását illetően. Itt pedig szembejön egy teljesen ellentétes előjelű indoklás. Amikor a kormány érdekét az szolgálja, hogy be akar zárni valamit, akkor megindokolja, hogy minden nyugdíjaskorú honfitársunk kényelmesen szörföl az interneten és megoldja ezeket. Bárcsak igaz lenne, de nem igaz, és nem is minden esetben várható el. Ez még mind vitaképes lett volna eddig. De van egy dolog, amit rettenetesen nehéz hova tenni, illetve megbocsátani s úgy gondolom, kormánypárti képviselőtársaim nagy többsége is egyetért velem ebben , ez pedig a különböző napilapok, hetilapok, hírlapok árusításának a megszüntetése a különböző típusú postahivatalokban. Úgy gondolom, minden olyan lépést elképesztő módon alá kell húznunk, amely az olvasás, az írott és nyomtatott információhoz való hozzáférés ellen szól, márpedig ez a lépés ellene szól. Teljesen egyértelmű, hogy egy olyan korszakban, amikor mi is rákényszerültünk arra, hogy a „Mentsük meg a könyveket” programot kihirdessük, és a nyomtatottat minden szempontból védeni kéne az ingyenes és sokszor sokkal silányabb digitális, internetes tartalommal szemben, akkor egy ilyen szintű lépés, amely községi, települési szinten a nyomtatott sajtó hozzáférhetőségét nagyságrendekkel tudja csökkenteni, katasztrofális, beláthatatlan következményekkel bír. Így is nagyon nehéz helyzetben van az egyik kedvenc hetilapom, a Magyar Hang, amikor ki kell adnia az ő számait folyamatosan növekvő nyomdaköltségek mellett. De van olyan a hetilapok és a havilapok között, amely Magyarországon belül még olyan nyomdát sem talált, amely megfizethető lett volna, máshol kell nyomtatnia; ez is egészen elképesztő helyzet. De ezek a heti- és havilapok tényleg a létükért küzdenek. Ha nem lehet megvásárolni őket ezentúl a postahivatalokban vagy a környékükön, az nagyon sok esetben katasztrofális következményekkel járhat. Tehát ezt a folyamatot én semmiképpen nem tudom támogatni. Még egyszer mondom, nagyon sok minden a digitális korban vitaképes a javaslat tárgyait illetően, de egyik esetben sem érzem azt, hogy pozitív irányba változna a szabályozás, éppen ezért a Jobbik-Konzervatívok frakciója ezt így, ebben a formában egészen biztos, hogy nem tudja támogatni. Köszönöm a figyelmet.
A Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka, Szabadi István képviselő úr következik, aki a pulpitusról mondja el vezérszónoki felszólalását. Megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Az előttünk álló törvényjavaslat a gazdaságfejlesztési miniszter felelősségi körébe tartozó törvények módosítását tartalmazza, a legtöbb esetben azonban látszatintézkedésekre kerül sor. A csődtörvény alapján a felszámoló felmentéséről szóló bírósági végzés ellen a hitelezőnek öt munkanapja van fellebbezni. Álláspontunk szerint ezt az időtartamot nyolc munkanapra kell felemelni, annál is inkább, mert a fellebbezésről a másodfokú bíróságnak is nyolc munkanapja van dönteni. A Mi Hazánk Mozgalom által kivizsgált esetek alapján a végrehajtókhoz hasonlóan a felszámolók is visszaélnek a hatalmukkal, csak ennek nincs akkora visszhangja a köztudatban, ezért is fontos lenne a hitelezők határidejét is meghosszabbítani. Célszerűnek tartanánk, hogy a végrehajtási eljárásban is vezessenek be hasonló kötelező határidőt a végrehajtási kifogások elbírálásánál. A hatályos szabályozás szerint, amíg az adósnak a végrehajtási kifogás benyújtására 15 napja van, addig a bíróság hónapokon át ül a döntésen, ez alatt pedig az ingatlant akár el is árverezhetik. Ez rendkívül helytelen gyakorlat. Az általunk csak szuperhatóságként emlegetett szerv eddigi legelőrébb mutató intézkedésének tartjuk, hogy a törvényjavaslat alapján a környezeti kárral vagy környezeti teherrel érintett vagyontárgy értékesítése kapcsán ezentúl szakmai egyeztetés szükséges. A Mi Hazánk Mozgalom elkötelezett környezetvédőként fontosnak tartaná, hogy a kormány ehhez hasonlóan az akkumulátorgyárak ügyében és a vízgazdálkodás kapcsán is a környezetvédelmi szempontokat helyezze előtérbe. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem értünk egyet a felszámolói díjak emelésével. Álláspontunk szerint a felszámolás alá vont cégekre az eljárás már eddig is nagymértékű terhet rótt. [[12.50]] Nem emelni, hanem csökkenteni kellene az összegeket. Jobbnak látnánk, ha a felszámolói díjak helyett a tanárok és a szociális dolgozók fizetését emelnék. Ehelyett a felszámolók zsebét szeretnék jobban kitömni, miközben a felszámolás alá vont személyeket, cégeket így is kizsigerelik. Gyakran megesik, hogy a felszámolás alatt olyan értékvesztés következik be, ami megengedhetetlen és felháborító. Ilyen például a pártunk által kivizsgált hajdúszoboszlói Hotel Aqua Blue felszámolási ügye. A város frekventált helyén elhelyezkedő, nagy hasznos alapterülettel rendelkező, felújított ingatlan becsértékét a felszámolási eljárás során 2017 januárjában 1,4 milliárd forintban határozták meg. Az időközben kirendelt új felszámolóbiztos szakértője 2019. áprilisban az ingatlant már csak 385 millió forintra értékelte, vagyis két év alatt a becsült érték 1 milliárd forinttal csökkent. De ugyanígy van példa más komoly vagyonvesztésre is, amit a felszámolók okoztak, ilyen például a Soltvadkert és Vidéke Takarékszövetkezet ügye: hat felszámoló több milliárd forint értékben herdálta el a vagyont, és a bírósági eljárások során még adatot sem voltak hajlandóak szolgáltatni, mert úgy érzik a felszámolók, hogy azt csinálhatnak ebben az országban, amit akarnak a bírósági végrehajtókhoz hasonlóan. Az értékbecsléssel és az ingatlan-árverezéssel tehát a felszámolók óriási károkat okoznak, ezért a törvénytelenül működő felszámolókkal szemben sokkal határozottabb fellépést sürgetünk, ami nemcsak a jövőre nézve, hanem visszamenőleg is feltárja a felszámolásokkal kapcsolatos szabálytalanságokat. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat nem tartja indokoltnak fenntartani a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap által az állam tulajdonába térítésmentesen átadott eszközök tekintetében a speciális vagyongazdálkodási szabályokat, mert a vagyon jórészt felhasználásra került. Nem mehetünk el szó nélkül amellett, hogy a magánnyugdíjpénztáraktól még 2010 végén 3000 milliárd forint vagyont vettek el, amivel a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap gazdálkodott. 2015. januárban azzal az indokkal szüntették meg, hogy betöltötte funkcióját. Ez mellébeszélés! Ez valójában azt jelentette, hogy a pénz elfogyott, az Államadósság Kezelő Központ mindössze 100 millió forintot utalt át a költségvetésbe. Ezzel szemben az államadósság továbbra is az egekben van, és a nyugdíjrendszer problémái azóta sincsenek megoldva. Tisztelt Országgyűlés! Nézzük a postaügyet érintő törvények módosítását! egy kis váltás. A törvényjavaslat felhatalmazza a kormányt arra, hogy rendeletben határozza meg a csomagautomaták működtetésének egységes feltételeit és követelményeit. A digitalizációval és a modernizációval önmagában semmi probléma nincs, ez a jövő. Ha azonban figyelembe vesszük azt a tényt, hogy a Posta egyre nagyobb munkaerőhiánnyal számol, azért az emberi tényező digitális, automatizált folyamatokkal történő kiváltása már némi kockázatot rejt magában az élőmunkaerőt tekintve. Idén tavasszal országszerte 300-nál is több postát zártak be végleg, arra hivatkozással, hogy megváltoztak az ügyfelek szokásai – hát, nyilván ha bezárunk egy postát, utána már nem tudnak elmenni a postára, akkor már az nyilván megváltozott , egyre kevesebb levelet és csekket adnak fel, ilyen indokokkal próbálják ezt magyarázni. A tömeges postabezárások egyik hozadéka, hogy sok nyugdíjas, aki eddig a postán vette át a nyugdíját, vagy a kézbesítő vitte ki neki, kénytelen lesz átállni a bankkártyás módra, ami a készpénzforgalom visszaszorításához vezet. Mivel a globális politika része a készpénzhasználat teljes megszüntetése, követeljük, hogy a készpénzhasználat alkotmányos jog legyen és maradjon Magyarországon. A kormány az 1221/2022. számú határozatával tavaly az ország második legnagyobb pszichiátriai intézményének, a pomázi Gálfi Béla Kórháznak jelenlegi nevén Boldog Gellért Közhasznú Nonprofit Kft. a tulajdonjogát ingyenesen átadta a Máltai Szeretetszolgálatnak. Az átruházásra annak fejében került sor, hogy a továbbiakban a máltaiak látják el az intézményben végzett egészségügyi és szociális közfeladatokat. A kórháznak helyet biztosító három, állami tulajdonban lévő ingatlant eddig a Máltai Szeretetszolgálat ingyenesen használta, a törvényjavaslattal viszont az állam ingyenesen átruházza a tulajdonjogot. Amíg a törvényjavaslat alapján az ingatlanokra határozatlan időre szóló elidegenítési tilalom áll fenn nagyon helyesen, addig a kórházat fenntartó kft. üzletrészét tavaly 15 évig tartó elidegenítési tilalommal adták át. Emiatt célszerűnek tartjuk a 15 évet határozatlan időre módosítani ugyanúgy, mint az ingatlan esetében. Évek óta tartó tendencia, hogy az állam igyekszik kivonulni a számára terhet jelentő szociális és egészségügyi közfeladatok ellátásából, bár úgy néz ki, hogy a kormány a szakrendelők államosítását legalább az önkormányzati választásokig elhalasztotta erről már korábban is beszéltem. A közfeladatok folyamatos kiszervezése is azt támasztja alá, hogy az állam a szakrendelőknek sem lenne gondosabb gazdája az önkormányzatoknál. A törvényjavaslat szerint a technikai fejlődés miatt az elmúlt években új jognyilatkozati formák jelentek meg. Ezek írásbelisége tekintetében viszont nem alakult ki egységes bírói gyakorlat, továbbá a hatályos jogszabályokban nem szerepel az elektronikus magánokirat definíciója. Ezeket a hiányosságokat eddig egy uniós rendelettel pótolták. A pártunkhoz beérkezett szakértői vélemények szerint azonban a rendelet nem nyújt segítséget az elektronikus aláírások terén, ezért a hazai bíróságok kénytelenek voltak precedensjellegű ítéletekben legitimálni az általuk elfogadott e-aláírásos szolgáltatókat. A törvényjavaslat ezeket a hiányosságokat pótolja, amit összességében elkésettnek tartunk, hiszen a bankok már 2020-tól működtetik távoli beazonosításra alkalmas önkiszolgáló rendszerüket. Ezt a törvényjavaslatot összességében a Mi Hazánk Mozgalom nem tudja támogatni, mert a felszámolási eljárások esetében és a postaügyben nem törekszik a problémák tényleges és valódi megoldására. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra jelentkezett Gréczy Zsolt képviselő úr, Demokratikus Koalíció. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tényleg csak néhány rövid megjegyzés. Hollik István képviselőtársam azt bírta mondani, hogy a postai szolgáltatások elérhetőségét nem csorbítják a postabezárások. Hát, ez teljes képtelenség! Ha valamiből kevesebb van, akkor nyilván csorbul. De hát, hogy ez a mondat így elhangozhatott, az nyilván Steindl Imre munkásságát dicséri. Ezenkívül muszáj azt is hozzátennem, hogy a postabezárások azért is tragikusak, mert tulajdonképpen nagyon nehéz lesz elmagyarázni Ököritófülpösön Sanyi bácsinak és Kati néninek, hogy eddig, mondjuk, volt posta, most már nincs posta, és értse már meg, Sanyi bácsi, maga belépett a digitális korba, és élvezze ennek az áldásait; jó, jó, de a sorsjegyet hol fogom megvenni a Józsitól, aki bent ül a postahivatalban, és akkor hova kell mennem majd, amikor Bácsalmásról az unokatestvérem küldi a csomagot karácsonykor? Tehát ezekre a kérdésekre a digitalizáció és a Covid meg semmi hasonló nem ad választ, ellenben azt gondoljuk, a Demokratikus Koalíciónak az az álláspontja, hogy ez a fajta tömeges postabezárás egy költségvetési takarékossági intézkedés. Itt a költségvetés soha nem látott hiánnyal küszködik, már most jelentősen elérte a tervezett éves hiány nagy részét, tehát azt gondoljuk, hogy ez itt semmi másról nem szól, mint egy költségvetési megszorító intézkedés, ha úgy tetszik, egy Orbán-csomag, amely nyilvánvalóan az elhibázott orbáni gazdaságpolitikának a következménye. Köszönöm szépen.
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Mivel senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Az előterjesztő képviseletében Fónagy János államtitkár úrnak van lehetősége válaszolni. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az általunk előterjesztett indítvány valóban számos szakmai területet érint, és az elhangzott vezérszónoki képviseletekből és a legutóbbi kétpercesből is az derült ki, hogy alapvetően a postai szolgáltatással és a csőddel, csődeljárással kapcsolatos kérdések keltették fel az önök érdeklődését. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az előterjesztések reményem szerint az expozémból is kitűnően szakmai jellegűek voltak, de tekintettel arra, hogy Gréczy képviselőtársam érzelmi húrokat is megpengetett érthető, ezért vagyunk itt , engedje meg, hogy egy-két mondat erejéig én is erre a pályára tévedjek! [[13.00]] Azt hiszem, hogy számos képviselőtársamtól eltérően én 38 évig vidéken szolgáltam, ebből 15 évet azokban a gömöri kis falvakban, ahol valóban az elmúlt 151 év alatt esetenként jöttek létre postahivatalok és voltak, amikor megszűntek. Abban önnek tökéletesen igaza van, hogy ezek a másfél évszázados postahelyek a kistelepüléseknek bizonyos fokig agorái, találkozási helyek voltak, azt hiszem, ma elegánsan ezt úgy mondjuk, hogy információáramlásra adtak lehetőséget, hiszen az a Rózsika, aki postás kisasszonyként ott ült, mindent tudott a községben történtekről, és valóban az emberek a boltból jövet s menet betértek oda. De ez egy 151 éves történet, és éppen azért, amit önök szinte kivétel nélkül mindnyájan feladatként vagy ha úgy tetszik, pótlandó hiányként fogalmaztak meg a postával szemben, az arra szorítja a mindenkori államot és a mindenkori kormányt, jelenleg minket, hogy eleget tegyünk ezeknek a kihívásoknak és változtassunk ezen, amihez hozzátartozik, hogy ezen a 151 éves postai szervezeten is változtassunk. Nem akarom Hollik képviselőtársam szavait megismételni, de tekintettel arra, hogy az ön által is annak idején emlegetett parlamenti hozzászólásoknak egyik elkövetője én voltam, engedje meg, hogy személyes indíttatásból is mondjam, hogy azért valóban az a különbség az akkori meg a mostani folyamatok között, hogy akkor bezártak néhány hivatalt, de nem volt helyette más kínálat. Mi most kivétel nélkül mindenkinek, minden településnek kínálunk partneri viszonyt, szerződéses lehetőséget, maga a szolgáltatás azon a településen nem változik, a címzett küldeményeket, leveleket a postás pont ugyanúgy kiviszi címre, kiviszi a címzett újságokat, a nyugdíjat is. Ezt kellett volna előre mondanom, hiszen túlnyomórészt önök is az idősek képviseletében szólaltak meg, a nyugdíjakat kiviszik. Az ebben a javaslatban is szereplő lehetséges, nem szükségszerű, de lehetséges változás pedig alapvetően azokra az úgynevezett letéti postákra vonatkozik hogy érthető legyen mind képviselőtársaim, mind a munkánkat figyelemmel kísérők számára , ahova a címzett küldeményeket a postás visszaviszi, mondjuk, ajánlott leveleket, és ahonnan azokat el lehet aztán hozni. A többi szolgáltatás nem változik, hiszen ma már több mint 250 településen egyébként sikeres és jól fogadott mobilposta-rendszerek működnek, felajánljuk, sikerrel, az együttműködést, hiszen számos eredményes, már eredményt felmutató tárgyalás folytatódott partneri kapcsolatokról, szerződéses viszonyokról. Amikor azt mondjuk, hogy a postai szolgáltatások érdemben nem változnak, akkor kérem, ne azzal próbálja szembeállítani, hogy hány ilyen postahely van, hanem azzal, hogy maga a szolgáltatás mennyire marad fenn. Márpedig az megmarad, belső szerkezetét tekintve pedig jelentős fejlesztések árán korszerűsödik. Az újságforgalmazást, azt hiszem, ön is, más képviselőtársam is felvetette. Egy: nagyon kevesen vásároltak már a postán újságot, kettő: ez a posta számára egy kifejezetten veszteséges üzletág volt. Ma már önálló újságárusító, ezzel foglalkozó boltok vannak túlnyomórészt plázákban és bevásárlóközpontokban, a postának ez egy kifejezett ráfizetéses tevékenysége volt. Gurmai képviselőtársam elment, de engedjék meg, hogy a jegyzőkönyv számára elmondjam, mert emlékezetem szerint Kézdivásárhely kérdését ő vetette fel, hogy Kézdivásárhelyen jelenleg a felépítmények vannak a magyar állam tulajdonában, a hordozó ingatlan jelenleg is a város tulajdona. Az épületek romos állapotban vannak, azokban működik Erdély egyetlen fotótörténeti múzeuma. A város szívesen felújítaná, de a román törvények alapján idegen állam tulajdonában lévő ingatlant nem lehet romániai közpénzből felújítani, ezért kérte az önkormányzat, hogy az ingatlanokat adjuk át számára. A múzeumot a Kézdivásárhelyi Múzeumbarátok Köre üzemelteti immáron húsz éve. Csak ha már ellenzéki képviselőtársam példaként ezt hozta fel, engedjék meg, hogy a kormány indokait is a jegyzőkönyv számára elmondjam. A felszámolói díjakkal többen foglalkoztak, Szabadi képviselőtársam is. Egyébként 1992-ben megállapított díjakkal dolgoztak a felszámolók, tehát próbálom gyorsan kiszámítani közel 30 éves díjakkal dolgoztak. Csak néhány példa arra, hogy mi a jelentős meg mi a nem jelentős. A felszámolói díj vagyonértékesítés és követelésbehajtás után eddig 5 százalék volt, most 6 százalékra módosul; a minimális díj 300 ezer forintról 500 ezerre. A felszámolói díj felszámolás alatti tevékenység esetén a bevétel 2 százaléka volt eddig, ettől a bíróság egyébként különösen indokolt okokból eltérhet, ezt 2 százalékkal emeli meg a javaslat. A garantált díjminimum egyszerűsített felszámolás esetén, ez viszonylag gyakori, 150 ezer forint volt plusz áfa, ezt most 350 ezer forint plusz áfára emelte a törvény. Tehát úgy gondolom, hogy a 30 éves díjakat nézve ezek nem annyira jelentős emelések. Ahhoz, hogy egy szakmailag megfelelő felszámolói garnitúra álljon rendelkezésre, ezeket meg kell emelni. [[A távozni készülő Z. Kárpát Dánielnek:]] Mielőtt Z. Kárpát Dániel kollégám elmegy, menet közben mondom, hogy a csomagküldő szolgálatokkal kapcsolatban osztom a véleményét. [[Z. Kárpát Dániel elfoglalja helyét.]] Én is úgy gondolom, hogy sokkal jobb lett volna, ha a Magyar Posta 20 vagy 25 évvel ezelőtt és ebben, úgy gondolom, most a parlament mindkét oldalán ülők így vagy úgy ludasak ezt a piaci szegmenst nem engedte volna át külföldieknek. Éppen ezért úgy gondolom, hogy jobb későn, mint soha, most minden logisztikai fejlesztésünk arra irányul, hogy ezt pótoljuk. Egyébként jelentős ráfordítással nagyon komoly logisztikai központok épültek és épülnek ki, ami előfeltétele annak, hogy korszerű csomagküldő szolgálatot tudjon a Magyar Posta biztosítani. A napilapok árusítására az előbb már kitértem veszteséges. Meg szeretném jegyezni, hogy ez egyébként nem tartozik az egyetemes szolgáltatási körbe, tehát ilyet nem kötelező ellátni. Ami Óbuda és Csillaghegy központi sétányának elnéptelenedését illeti, ez, úgy gondolom, bár messze meghaladja a jelen törvénytervezet tárgyalási kereteit, annak a hatása, hogy az elmúlt évtizedekben a nagyvárosokban engedélyezett bevásárlóközpontok és plázák mennyire teszik tönkre egy-egy településközpontnak az egyébként évszázad alatt kialakult belső struktúráját. Ezt mondom a Kossuth Lajos utcától kezdve akár a Csillaghegyi utcáig is. [[Gréczy Zsolt: Nagykörút!]] De gondolom, ez nem ennek a tervezetnek a témája. [[13.10]] Szabadi kollégának mondom, hogy a határidő kérdésében azt javaslom, ha van módosító javaslatuk, nyújtsák be. Ez egy olyan szakmai kérdés, amit egy ilyen általános vita keretében nem tudok és nem is szándékozok megnyitni. Ha van ettől eltérő javaslatuk, kérem, megfelelő indokolással nyújtsák be. A pomázi otthon kapcsán, amelyet a máltaiaknak átadtunk, egyébként számos más ilyen jellegű ingatlannal együtt, mindig a hatályos jogszabályok alapján történik a szerződések kötése, ezek kétoldalú kontraktusok. Jelenleg egyébként nincs arra kormányzati szándék, hogy korábbi években megkötött szerződéseket módosítsunk. Megint azt kell mondanom, ha van ilyen javaslatuk, kérem, terjesszék elő. Én nem tartom méltányosnak, mert az utóbb megjelent törvények visszamenőleges alkalmazását, úgy gondolom, egyikünk sem tartja, hogy mondjam, elegáns megoldásnak, nem beszélve a törvényességi részéről. Az utolsó szó jogán mondom: én a posta korszerűsítésében és az ezzel kapcsolatos intézkedések megtételében úgy gondolom, az egész társadalmat érintő és hatásában kedvező folyamatot látok, ezért azt kérem képviselőtársamtól, hogy napi politikai aktualitásból ne minősítse a postának ilyetén intézkedéseit. A törvényjavaslatból is kitűnik, hogy ezek szakmai indíttatású javaslatok, és a Posta egész működésével kapcsolatban meggyőződésem szerint nem a politika, hanem a szakmai érvek járnak ez előtt. Mindezek alapján kérem, hogy ha lehet, akkor az elutasító álláspontjukat vizsgálják felül. Köszönöm a figyelmüket. Elnök asszony, illetve elnök úr, köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Az átváltozás itt is megtörtént, úgyhogy köszöntöm képviselőtársaimat. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Napirend utáni felszólalásra senki nincs jelen az ülésteremben, így megköszönöm egész heti munkájukat. Valamennyiüknek szép és jó hazatérést kívánva tájékoztatom önöket, hogy hétfőn 11 órakor folytatja az Országgyűlés a munkáját. Viszontlátásra!