[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 28. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Steinmetz Ádám jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy bejelentem, Dornbach Alajos, az Országgyűlés egykori alelnöke, életének 85. évében elhunyt. Dornbach Alajos a rendszerváltás előtt a demokratikus ellenzék jogi tanácsadójaként lett ismert, majd a rendszerváltás utáni első szabad országgyűlési választásokon, az SZDSZ országos listájáról szerzett mandátumot, és három cikluson keresztül, 2002-ig volt az Országgyűlés tagja. 1990 és 1994 között töltötte be az Országgyűlés alelnöki tisztségét. Megbízatása alatt a Mentelmi és összeférhetetlenségi, valamint az Önkormányzati és rendészeti bizottság alelnöke, illetve az Alkotmányügyi bizottság tagja volt. Országos tisztségei mellett nyugalmazásáig ügyvédként praktizált, melynek során számos országos jelentőségű ügyet képviselt. Kérem önöket, hogy képviselőtársunk emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A teremben lévők felállva adóznak az elhunyt emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Ház! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője. Megadom a szót. [[13.10]]
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szombaton tele volt tüntetőkkel az Andrássy út, megtelt velünk a Kossuth tér. Ez a tömeg Karácsony Gergellyel, Budapest főpolgármesterével, az MSZP-Párbeszéd-szövetség miniszterelnök-jelöltjével az élen, egyet akart: Budapesten magyar pénzből Diákváros épüljön és ne kínai egyetem; a Budapesten egyetemre járók olcsó lakhatását támogassa az állam, ne egy kínai campus felépítését. Ez a campus, a kínai termékek többségével ellentétben, nem „pici” és nem „ócó”, nagyon nem. A kormány saját számításai szerint mintegy 540 milliárd forintba fog kerülni. Engedjék meg, hogy a közösségi médiában terjedő egyik hasonlattal világítsam meg ennek az egésznek az abszurditását! Melyikük vállalná melyikük?! , hogy építene a saját telkén egy házat nekem úgy, hogy: 1. az én kölcsönömből építik fel; 2. ezt kiegészítik a saját pénzükkel; 3. az én cégem az én munkásaimmal építi fel; 4. a végén az én tulajdonomban lesz; 5. végül, de nem utolsósorban szépen visszafizetik, méghozzá kamatostul, azt a kölcsönt, amit én adtam az építkezéshez? A végeredmény: lesz egy házam az önök telkén, az önök pénzéből. Önök szerint ez így rendben van? Mert most erre készülnek, csak nem az én házammal, de egy magyar telken egy kínai egyetemet akarnak felépíteni a magyarok pénzéből. Ezért mentünk az utcára. Ez a tömegtüntetés nem tetszett a kínai külügynek, bírálta egy legitim tüntetés demokrata szónokait. Nem akarok erőszakosan beavatkozni a magyarok belügyeibe, de jelzem, hogy a magyar külügy ennél kevesebbért kéretett már be nagykövetet. Kérdezem én: ére a magyar szólásszabadság, Budapest főpolgármestere annyit, mint egy kapusedző? Ha igen, akkor minimum bekéretik a kínai nagykövetet a botrányos nyilatkozat után. De kérdezem én: mi történt önökkel egyáltalán? Önök több mint 30 éve fiatal demokrataként még tüntettek a Tienanmen téri vérengzések miatt akkor még fiatal demokraták voltak. Hogy jutottak odáig, hogy öregedő despotaként nemrég ugyanezen a téren megkoszorúzták a kommunisták hősi emlékművét? Hogy jutottak idáig?! Sőt, önök a világ eldugottabb szegletén is védik az üldözött keresztényeket, de nem tetszik önöknek, ha egy meghurcolt, bebörtönzött kínai katolikus püspökről utcát neveznek el Budapesten. Sőt, ha a szentatya Budapestre látogat, akkor persze szeretnének vele találkozni, de ha a pápa álláspontja nem tetszik önöknek, akkor önök szerint nem szentatya, hanem mindössze egy demens vénember. Hogy van ez? És aztán persze csodálkoznak, hogyha nem akar önökkel találkozni. Orbán Viktor pár éve még azt mondta: „Egy országot vagy karddal, vagy adóssággal lehet leigázni.” Most mit gondolnak, amikor nyakló nélkül veszik fel a hiteleket Oroszországtól és Kínától? A tüntetésnek volt máris hatása, igaz, hogy egyelőre ez összevissza beszédben mutatkozott meg. Gulyás miniszter engedékenynek mutatkozott népszavazásügyben, de jelezte, hogy társadalmi vitára szerinte alkalmatlan az egyetem ügye jelenleg. És parlamenti vitára alkalmasnak találják? Hiába maszatolnak, ködösítenek, hazudnak, hátrálnak, az emberek velünk vannak. Fudan nem lesz Budapesten. Diákváros lesz Budapesten. Kormányváltás lesz Magyarországon, és a következő kormány demokrata miniszterelnökét Karácsony Gergelynek fogják hívni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Válaszadásra Schanda Tamás államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Van annak egy diszkrét bája, hogy ön, aki a politikai pályáját az MSZMP-ben kezdte, most ön próbál bennünket kommunistázni [[Burány Sándor a kormánypárti padsorok felé mutat.]] , azért ez végtelen-végtelen furcsa, tisztelt képviselő úr. Az is teljesen egyértelmű, hogy amit szombaton a baloldal művelt, az nem más, mint politikai hisztériakeltés. Ebbe a kategóriába tartozik a Fudan Egyetem budapesti campusának a létrehozása elleni tiltakozás. Ennek azért sem volt értelme, mert ahogy többször elmondtuk itt az Országgyűlésben, elmondta a miniszterelnök, elmondtam többször én is, nekem is volt lehetőségem erről beszélni, hogy a folyamat jelenleg csak a tervezésnél tart. Sem a költségekről, sem a megvalósításról nincsen döntés. Erről akkor lehet dönteni, akkor lehet pénzügyi kérdésekről dönteni és sok minden másról, hogyha elérkezünk abba az időszakba, amikor elkészültek a tervek, és már látjuk, hogy miről is van konkrétan szó. Ez nagyjából egy-másfél éves, kétéves folyamat, ’22 második felében várható, hogy ez a kérdés valóban megnyílik, és erről a kérdésről egyáltalán érdemes döntést hozni. Tehát valójában nem történik más, tisztelt képviselő úr, mint hogy önök kreáltak maguknak egy mesét, és ezzel kapcsolatban próbálkoztak politikai hisztériakeltéssel Magyarországon, Budapesten. Önök valójában tehát nem mások, mint ködlovagok. Tisztelt Képviselő Úr! Az is világos és egyértelmű, hogy ha a fővárosi és a kerületi vezetők nem ezt a ködszurkálást folytatnák, nem a politikai bohóckodásban és utcatábla-avatókban tudnának gondolkodni, akkor a tárgyalóasztalnál segíthetnék az előkészületeket, segíthetnék a koncepcióalkotás folyamatát. Mert ha ezt nem teszik, ha ebben nem akarnak részt venni, akkor bizony az ő felelősségük lesz, tisztelt képviselő úr, hogy egy nagyszabású településfejlesztés helyszíne megmarad rozsdatemetőnek, szeméttelepnek vagy ahogyan önök mostanában beszélnek az ilyen területekről hatalmas méhlegelőnek. Tisztelt Képviselő Úr! Azért tegyük már tisztába azt a dolgot is, hogy a Fudan Egyetem a világ egyik legjobb egyeteme, 30 ezer hallgatóval, 4500 kiváló oktatóval, nagy tudományos és kutatási eredményekkel, egy olyan egyetem, amely egyébként az ön állításával és a baloldal állításaival szemben, világos tények mutatják, aktív részese a tudományos közéletnek, a nemzetközi tudományos vérkeringésnek, együttműködik a világ többi legjobb egyetemével is. Képviselő úr, ön sokat beszélt Kínáról. Álságos, képviselő úr, az a megközelítés, amit ön elmondott. Álságos, amit Kína-ellenes politikaként a teljes magyar baloldal folytat, mert jól látszódik az, hogy Magyarországnak is, mint mindenki másnak a világon, az az érdeke, hogy együttműködjön Kínával. Jól látjuk, hogy ezt teszik egyébként a nyugat-európai országok, ezt teszi mindenki más is a világban. [[13.20]] Erre egyébként, képviselő úr, pont a koronavírus-járvány is kiválóan rámutatott, hiszen a világon mindenki eszközöket és oltást is onnan próbált szerezni. S tetszik vagy sem, Kínának komoly kutatás-fejlesztési képessége és innovációs potenciálja van, érdemes velük ilyen területen együttműködni. Ahogy egyébként az ön főnöke, Gyurcsány Ferenc is tette ezt, amikor politikai felelősséget viselt. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arra is fölhívjam a figyelmet, hogy az egyetemi beruházást és a diákvárosi beruházást nem érdemes szembeállítani egymással, ez a két beruházás egymást egészíti ki, és együtt tenne vonzóvá egy lepusztult és elhanyagolt fővárosi területet. Ugyanakkor, ahogyan ezt már tegnap is elmondtuk, semmiképpen nem szeretnénk a budapestiekkel szemben, adott esetben az ő akaratuk ellenére jót tenni, éppen ezért támogatjuk, hogy amikor a beruházás feltételei már láthatóak és ismertek, amikor elkészültek azok a tervek, amelyekről érdemes ilyen vitát folytatni, akkor valóban, a budapestiek népszavazáson döntsenek arról, hogy akarnake Fudan Egyetemet. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az LMP képviselője, Ungár Péter következik. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az elején szeretnék a magyar valóságról pár mondatot mondani. Egy Facebook-csoportból idéznék, ahol szociális dolgozók beszéltek a bérhelyzetükről. Kezdem: 40 órás heti munkaviszony, 24 év ágy melletti pótlék, 251 ezer forint nettó. Harmincéves közalkalmazotti pálya, nettó 237 ezer forint, családsegítő. Gyermekvédelemben pedagógusként 32 év munkaviszonnyal, 30 év közalkalmazotti, két diplomával 235 ezer forint nettó. És szociális munkás egy idősek otthonában 21 éve, 235 ezer nettó, minden pótlékkal együtt. S most egy idézetet mondanék. 2010-ben azzal a céllal kezdték meg a kormányzást, hogy a közjó érdekében dolgozók élethelyzetén javítsanak ez a kormany.hu-ról van , azonban a gazdaság fejlődési ütemében csak lépésekben tudnak haladni. Elsőként a pedagógus-életpályamodell bevezetése történne meg, jövőre az egyenruhások követik őket, és megkezdődnek az egyeztetések a szociális ágazat béremeléséről. Mikori vajon ez az idézet? 2014-es ez az idézet a miniszterelnöktől a kormany.hu szerint. 2014 óta egyeztettek, és nem történt semmi, maradt ez a drámai bérhelyzet. Ha pedig az egyenruhások béréről lenne szó, akkor beszéljenek egy bv-dolgozóval vagy valakivel, aki rendőr, és el fogja mondani, hogy mit gondol az életpályáról meg a rendőri bérekről Magyarországon. Azért beszélek most erről, mert a Fudan Egyetem-ügy kapcsán értelemszerűen szólni kell a geopolitikai kontextusról, de szólni kell arról is, hogy 500 milliárd forintot akarnak úgy elkölteni a Fudan Egyetemre, hogy a szociális dolgozók egyszeri bérkiegészítésére nem volt 45 milliárd forintjuk. Úgy akarnak 500 milliárdot elkölteni a Fudan Egyetemre, hogy a szociális szektor bérrendezésére nincs 200 milliárd forintjuk, nincs 200 milliárd forintjuk a rendvédelmi dolgozók bérrendezésére, és nincs 200 milliárd forintjuk arra, hogy a kezdő pedagógusok fizetését megnöveljék. Az állami szektorban dolgozóknál önöknek fontosabb az, hogy egy kínai egyetemet, amit utána alapítványi fenntartásba raknak, megépítsenek. Az a helyzet, hogy az állami szektorban dolgozók a legrosszabbul kereső emberek közé tartoznak Magyarországon azért, mert az önök politikája neoliberális, és önök azt gondolják, hogy aki a köznek dolgozik, az nem érdemel valódi fizetést. Legutoljára valódi bérrendezés a közalkalmazotti szférában 2002-ben a száznapos program után volt, amit amúgy önök megszavaztak, helyesen, de azóta, amióta önök vannak kormányon, nem történt valódi bérrendezés. A Fudan Egyetem 500 milliárdja rengeteg pénz. Rengeteg pénz, amit önök úgy akartak eddig elkölteni, hogy nem kérdezték meg azokat az embereket, akiknek az adóforintjait akarták erre a projektre elkölteni. Örülünk, hogy visszakoztak, és örülünk, hogy támogatják a népszavazást. Az a helyzet, hogy az állami szektor bérrendezése azért sem várathat magára, mert nagyon sok olyan szektor van, amely olyan létszámhiánnyal küzd már most, ami veszélyezteti az ország működőképességét. Pontosan láttuk a koronavírus-járvány alatt, hogy az állami szektor nélkül nem lehet Magyarországon semmit csinálni, anélkül nem lehet az elsődleges munkaerőpiacra vagy a magánszektorra számítani, hiszen ezek alapozzák meg azt, hogy ez az ország működjön. Amíg 15 ezer betöltetlen álláshely van a szociális szektorban, amíg a rendvédelmi szektorban rettentő sok a hiány, addig nem lehet Magyarországon fejlődő gazdaságról beszélni. Összességében: önök ezeket az embereket cserben hagyták, cserben hagyták már tíz éve, és nem igazán tudnak mit mondani, hogy ez miért történt így. S igazából az a helyzet, hogy ha önök végiggondolják, hogy mennyit keres ma egy pedagógus, egy szociális dolgozó, vagy mondjuk, egy rendőr, akkor önök is pontosan tudják, hogy szégyellnivaló volt az eddigi kormányzati teljesítmény. Igazából önök is tudják, pontosan tudják, hogy ez a helyzet így tarthatatlan. Nem értem, miért nem tesznek valamit. Az LMP által támogatott miniszterelnök-jelölt, Karácsony Gergely, ha kormányra kerül, a gazdaság teljesítőképességéhez mérten, de az önök ígéreteinél kicsit gyorsabban tenni fog azért, hogy Magyarországon megbecsüljék újra az állami szektort.
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Bizonyára önnek is kellett egy Unicum ahhoz, hogy azt a Karácsony Gergelyt éltesse itt a parlamentben, aki az ön pártját és az ön pártjának a parlamenti frakcióját próbálta itt szétrobbantani annak érdekében, hogy a baloldalba olvassza be a Lehet Más a Politikát. Nagyot fordulnak az idők, úgy látszik, itt a parlamentben. Kicsit Horn Gyulát véltem fölfedezni az ön szavaiban ezt sem gondoltam volna, ez a második meglepetésem volt , aki azt mondta, hogy túl sokat költünk az egyetemistákra, és igazából ő máshol képzelné el azt a pénzt, semmint hogy olyan diplomákat kapjanak egyesek, amelyeknek ő nem látta az értelmét. Tehát ez a Horn Gyula-i retorika az ön szavaiban is visszaköszönt. Tisztelt Képviselő Úr! Ön nagyon helyesen úgy fogalmazott, hogy akik állami alkalmazásban dolgoznak én meg úgy mondanám, hogy akik másokért dolgoznak, akik arra teszik fel az életüket, hogy nehéz helyzetben lévő embereknek, családoknak segítsenek, hogy diákokat tanítsanak vagy betegeket gyógyítsanak , azokat nagyobb mértékben kell elismerni. Ezzel én teljes mértékben egyetértek, tisztelt képviselő úr. Csak akkor mondja meg nekem, hogy miért azokkal szövetkezik, akik hogy ha valaki diplomás végzettséget szeretett volna egy szociális munkakörhöz megszerezni, vagy akár tanár szeretett volna lenni, s ezért beiratkozott a pedagógusképzésre, és még sorolhatnám az orvosokat, ápolókat, a felsőfokú végzettségű ápolókat, ezeknek a végzettségeknek a megszerzését mind tandíjhoz kötötték?! Akkor ön miért őket támogatja, akik már eleve nem is segítettek volna abban, hogy valaki ilyen végzettséget szerezzen? [[Arató Gergely közbeszól.]]
Örülünk, hogy Arató úr megérkezett.
Ön most azokat támogatja, akik pontosan az egyik legnehezebb helyzetben lévő szociális dolgozóktól itt a parlamentben egy tollvonással, egy szavazással elvettek egyhavi bért. Ön erről elfeledkezett beszámolni, tisztelt képviselő úr. Mert akikkel ön szövetkezik, azok akkor, amikor egy maihoz hasonló válsághelyzet volt, amikor a világ minden országában gazdasági nehézségek voltak, nem azt mondták, mint amit mi mondtunk tavaly, hogy 14 százalékkal emeljük a szociális dolgozók bérét, hanem azt mondták, hogy mindenkinek a nadrágszíját beljebb kell venni, a szociális dolgozóknak is. Egyrészről csökkentették a normatívát, 100 ezer forint a kiemelt ellátásnál, 30 ezer forint a normál ellátásnál; azt mondta a kamuvideós Korózs Lajos, hogy a szomszédok, a barátok meg az ismerősök majd egy kicsit többet kell hogy vállaljanak a nehéz sorsú emberek kezelésében; és elvettek a szociális dolgozóktól egyhavi bért. A multiktól nem vettek el, a közműcégektől nem vettek el, saját maguktól nem vettek el, sőt még az áramot is olcsóbban vették. De azoktól az emberektől, akik a szociális szférában dolgoznak, elvettek. Meg a pedagógusoktól elvettek. Meg a rendőröktől elvettek. Meg az orvosoktól elvettek. Meg az ápolóktól elvettek. A multiktól, a bankoktól nem vettek el. Dobrev Klára kiket gyűjtött maga köré a kampány elején? Bankárokat. Hát, ennél őszintébb vallomás, hogy kiknek az érdekét fogja képviselni, kevés van. Akkor indult neki az országjárásnak, ha megvannak a bankárok. Persze ön most Karácsony Gergely mellett érvelt, hiszen, ahogy említettem, az ön pártját ő próbálta ezelőtt másfél ciklussal szétrobbantani. Beszéljen már azokkal, akik a szociális dolgozóktól elvettek egyhavi bért! Itt vannak most is, önnel együtt, talán ma is fölszólalnak: Hiller István, Korózs Lajos, Mesterházy Attila, Molnár Gyula, Molnár Zsolt, Szakács László, Arató Gergely, Gyurcsány Ferenc, Hajdu László, Oláh Lajos, Vadai Ágnes, Varga László, Varju László, Burány Sándor. Nekik elmondta azt, amit most itt elmondott az ország nyilvánossága előtt, hogy a szociális dolgozókat jobban meg kellene becsülni, és hogy esetleg ez egy óriási hiba volt az ő részükről? [[13.30]] Valószínűleg nem mondta el, mert különben nem velük szövetkezne, tisztelt képviselő úr. Vagy Karácsony Gergelynek elmondta, hogy amikor a Pesti úti idősek otthonába betört a koronavírus-járvány, esetleg elmehetett volna a szociális dolgozókhoz meg az ott ápoltakhoz, hogy legalább szimbolikusan segítsen rajtuk, hogyha már ténylegesen egyébként semmit nem tett az érdekükben, és még azt sem tudta megoldani, hogy folyamatos orvosi ellátás legyen egy szociális otthonban, a Pesti úti idősek otthonában, tisztelt képviselő úr? Ahogy említettem önnek, a világ szinte minden országában nehézségekkel küzdenek. De, tisztelt képviselő úr, az egészségügyre így is, főleg a következő évben, ha ön is megszavazná a költségvetést, akkor hozzájárulhatna, hogy 768 milliárddal többet költsünk, és így januártól az ápolók fizetését 30 százalékkal emeljük és az orvosok fizetését is tovább emeljük, hogy több mint a kétszeresét keressék majd jövő év után annak, mint amit tavaly kerestek. Vagy a köznevelés területén az iskolákra 101 milliárd forinttal több jut, vagy a szociális ellátásra is, tisztelt képviselő úr, 57 milliárd forinttal több jut a jövő évi költségvetésben, mint az idei éviben. Ez azt jelenti, hogy 2010 óta összesen 158 százalékos emelést hajtottunk végre, miközben a szociális szférában dolgozók fizetése is 110 százalékkal emelkedett, több mint kétszeresére. Egyetértünk azzal, hogy többet kellene keresniük, csak vannak olyan kormányok, amelyek csökkentették a fizetésüket, a rendszerváltás óta egyetlenként, ezekkel indul ön együtt a választáson, és van, aki évről évre emelte hol ágazati bérpótlékkal [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] hol ágazati bérkiegészítéssel. Ezek voltunk mi. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Gyurcsány Ferenc következik.
Nem kétséges, hogy a parlament hangulatán jól érzékelhető, hogy kevesebb mint egy év múlva parlamenti választások lesznek. Ez kikerülhetetlen. Az viszont már nem, hogy a kormánytöbbség minden kísérletet megakadályozva egész egyszerűen nem hajlandó beszélni a jövőről, itt minden héten azt hallgathatjuk meg, hogy ők mit gondolnak nemcsak az elmúlt tíz évről, hanem az azt megelőző nyolc évről. Hölgyeim és Uraim! Hogyha önök úgy gondolják, hogy önöknek a múltról kell beszélni és nem a jövőről, ez nem probléma, de ezzel a haza nem fog előremenni. Na, meg azzal sem fog előremenni, hogyha ebben a politikai vetélkedésben önök úgy mutatják be magukat, mint az egyetlen igaz eszmének a képviselőit, akik ráadásul erkölcsi-történelmi felsőbbrendűséget képviselnek a haza dolgában; ezzel egyébként megalapoznak minden olyan szándéknak, amely a kampányt agresszív szándékok terepévé kívánja tenni. Óvom önöket, hogy a maguk magatartása és politikája kiindulópontja és bátorítója legyen egy hideg-polgárháborúnak. Ha önök az ország egyik fele ellen folytatnak kíméletlen, erőszakos háborút, az ide fog vezetni. Nem velünk kell önöknek küzdeniük, hanem az országért kell küzdeni. Úgy látom, hogy önök tudnak beszélni a hazáról, a nemzetről, de tenni érte, a jövőt tervezni, a haza egyik felét megbecsülni, a nemzet részének tekinteni, azt önök nem tudják. Hát, kíséreljük meg a hátralévő három percben! Mit kell tennünk a következő években? Leginkább talán azt, hogy ennek a hazának a polgárait egyenrangú, egyformán értékes nemzetalkotónak tekintjük, merthogy az azonos gondolkodás, az azonos vélemény, az azonos hit követelése, az, őszintén szólva, csak a diktatúráknak a sajátja. Önök azt mondják, hogy nem azt akarnak építeni. Akkor tessék demokrataként viselkedni! [[Dr. Rétvári Bence: Mondani mindent lehet…]] Tessék együtt tartani az országot szociálisan is! Nem olyan világot teremteni, ahol az önök kegyeltjei emberi ésszel felfoghatatlan vagyonokat halmoznak fel, míg a többség gürcöl a napi megélhetésért! Teremtsenek olyan országot, ahol azok, akiknek naponta kell megdolgozni a megélhetésért, azok meg tudják védeni magukat, akkor is, hogyha nem az önök támogatói, mert olyan országot szeretnénk, ahol a sikerhez vezető út nem a Fideszhez való lojalitáson keresztül vezet. A sikerhez ne párttagkönyv kelljen, ne a kormány támogatása, hanem versenyképes teljesítmény és minőség. Az ország, amely nem erre épül, az nem lesz versenyképes a világban sem. A haza így nem előremegy, hanem előbb-utóbb tönkremegy az önök keze alatt. Ezt önök csinálják a hazával! Hála istennek, és közösen reméljük, hogy talán túl vagyunk a koronavírus-válság legnehezebb részén, de valamit megmutatott: az a semmittevés, amit önök produkáltak az elmúlt tizenegy évben az egészségügyben, annak iszonyatos következménye van. Önöknek egy dologhoz volt ereje: még ellenzékben megakadályozni egy valóságos, progresszív stratégiai reformot. Azt megakadályozták! [[Dr. Rétvári Bence: A vizitdíjat!]] Mit csináltak maguk az elmúlt tizenkét évben? Azt érték el, hogy aki minőségi szolgáltatást akar, azoknak a nagy többsége, ha teheti, az vagy megvásárolja ezt a szolgáltatást csúszópénzzel, hálapénzzel, vagy kimenekül a magánegészségügybe. Ez történik, kérem szépen, önök alatt! Az történik, hogy az iskoláinkban nem a jövőről beszélgetünk, nem arra készítjük fel őket, nem vesszük tudomásul, hogy minden gyerek más és minden közösség más, nem adunk nekik szabadságot, nem bátorítjuk őket a kérdezésre, hanem összesöprik őket, és azt gondolják, hogy a Szalay utcából meg lehet mondani, hogy az ország egyébként különböző településein különböző gondolkodású, különböző hátterű gyerekeket hogyan lehet elvinni a jövőbe közös erőfeszítéssel. A múlt tagjai maradtak minden tekintetben. Maguknak nincsen köze a jövőhöz [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] és ha nincsen közük a jövőhöz, akkor maradjanak is a múltban! Ez fog önökkel történni nemsoká. Addig már sokat ne ártsanak, legyenek kedvesek! [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Dömötör Csabának adom meg a szót válaszadásra.
[[Hangosítás nélkül:]] Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Elég sok szó esik a jövőről itt a Ház falai között. Az egy másik kérdés, hogy a legtöbb esetben [[Dr. Rétvári Bence: Nem hallunk semmit! Közbeszólás a Jobbik soraiból: Jó ez így! Mondjad! Működik a hangosítás.]] nincsen jelen, hogy ezt meghallgassa. Ami a jövőt illeti, hogyha ez a kormány nem foglalkozna a jövővel, akkor nem született volna döntés a fiatalok adókedvezményéről: jövő januárban életbe lép. Maguknak még csak eszébe sem jutott, hogy adómentességet biztosítsanak. Önök nem erősítették a nyugdíjakat, hanem elvettek egyhavit; ez a kormány adja vissza azt az egyhavi, 13. havi nyugdíjat, amit maguk elvettek. Fokozatosan vissza fogjuk adni. Ezért van az, hogy a kormány foglalkozik a jövővel, hogy az egyetemek soha nem látott mértékű támogatásokat kapnak az előttünk álló években. Ami az egészségügyet illeti: valóban túl vagyunk a vírusválság legnehezebb hetein, és ez az oltásoknak köszönhető, azoknak az oltásoknak, amelyeket önök támadtak. Hogyha az önök javaslatai alapján mentünk volna, akkor nem tartanánk itt, akkor nem lenne nyitás, és most nem azon gondolkoznánk, hogy hogyan indítsuk újra a gazdaságot. Amit ön progresszív reformnak nevezett, az ennél egyszerűbb megfogalmazásban fizetős egészségügy, napidíj, vizitdíj. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Ha azt elfogadtuk volna, hogyha egy népszavazás nem kaszálta volna el, akkor minden egyes koronavírusos betegnek vaskosan bele kellett volna nyúlnia a saját zsebébe, hogy kifizesse az ellátást. Ami pedig a hálapénzt illeti, ez a kormány volt az, amelyik kivezette, nem megerősítette, hanem kivezette. Ami pedig a számokat illeti, ez a kormány az önök kormányaihoz képest 1700 milliárd forinttal költ többet az egészségügyre. Tehát nem ugyanannyit költünk, hanem sokkal-sokkal-sokkal többet, és ez nagyon sokat elmond arról, hogy kinek mennyire fontos ez az ágazat. Ön utalt az erőszakos jelenségekre. Na, odáig azért ne jussunk el, tisztelt frakcióvezető úr, hogy megpróbálják magukat áldozatnak feltüntetni! Semmiféle erőszak és erőszakkal való fenyegetés nem fér bele a magyar közéletbe! Jó lenne azt hinni, hogy ezt maguk is így gondolják, csak az a helyzet, hogy ezzel ellentétes politikát folytattak az elmúlt években, olyan politikát, amely az erőszakosságra és a provokációkra épít folyamatosan. Vegyük például a parlamenti színteret! Ha hangosbeszélővel kiabálnak, többek között a köztársasági elnök arcába közvetlenül, ha székeket foglalnak, ha megpróbálják megakadályozni a döntéshozatalt vagy elfoglalni a pulpitust, azzal azt üzenik, hogy ha így lehet viselkedni a parlamentben, a Ház falai között, akkor a Ház falain kívül még durvábban lehet viselkedni. Azt üzenik, hogy mindent lehet márpedig nem lehet. Aztán nézzük a nyilvánosság más színtereit! Nem a kormánypárti politikusok fenyegettek újságírókat! Nem kormánypárti képviselő volt az, aki berontott egy szerkesztőségbe, fenyegetve az újságírót. Nem mi voltunk, hanem önök, valamennyien, gyakorlatilag minden párt részt vett benne. Berontottak egy tévészékházba, és ezek után még beszélnek erőszakosságról, hogy aztán az ön egyik alelnöke egyébként ruandai párhuzamot vonva fenyegessen újságírókat, egy másik baloldali képviselő meg arról elmélkedjen, hogy hogyan kellene majd a nem hozzájuk hasonlóan gondolkodó újságírókat eltiltani a foglalkozásuktól. [[13.40]] Ha mi mondtunk volna ilyet, akkor már rég a nemzetközi újságok címlapjain, illetve az Európai Parlament napirendjén lennénk, és önök jelentenének fel minket, ahogy szokták. Arra is jól emlékszünk, hogy egyértelműen arról beszéltek, nem tudják elítélni, ha egy épületet fizikai behatás ér. Na, az ilyen mondatoknak az egyértelmű következménye az, hogy az egyik baloldali pártvezető füstgránátot dobott a rendőrökre, vagy ahogy később megpróbálja az egészet letagadni: ejtett… akkor már megpróbálja letagadni. Ez az önök politikája. Az a helyzet, hogy a baloldali fenyegetések a politikusokat is érintik. Ön pár nappal ezelőtt a kormánypárti politikusokat börtönnel fenyegette, nem egy konkrét ügyben, hanem úgy általában mindenkit. Úgy általában mindenkit! Tóth Bertalan közigazgatási dolgozókat fenyegetett cserével, és az ön felesége az alkotmánybíróknak küldött fenyegető üzeneteket. Ilyen előzmények után, tisztelettel arra kérem, hogy ne próbálják meg az áldozati szerepet, ne próbáljanak meg ebbe bújni; ha valóban szeretnének békésebb közéletet Magyarországon, akkor ne hozzák vissza a tanácsköztársasági stílusú fenyegetéseket. És egyébként is, túlságosan is élénken él bennünk egy nap emléke, az a nap, amikor önök és maga nemcsak fenyegettek, hanem rá is lőttek a saját népükre [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] és nincs annyi vicces mintázatú ing, lazáskodó videó és fiataloskodó tornacipő, ami feledtetni tudná a gumilövedékeket. Már csak azért sem, mert a magyar nép mindig megjegyezte azt, ha valaki a saját népére támadt. Ezért sem fogják hagyni, hogy maguk még egyszer visszajöjjenek. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most Bangóné Borbély Ildikónak adom meg a szót; az MSZP képviseletében fog szólni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársak! Az jól látszik, hogy mennyire nem tud a kormánypárt képviselője vagy kormánypárti államtitkárok az elmúlt majdnem tizenkét év munkájáról beszélni, mert ha Rétvári Bencét nézem, a felszólalásának az öt percéből négy percet a múlttal van elfoglalva. És már hetek óta ezt hallgatjuk, az összes államtitkár csak a múltat emlegeti, csak a szocialista kormányzásról beszélnek. Államtitkár Úr! Ennek az országnak az egyik legnagyobb problémája az, hogyan véreztették ki az egészségügyet az elmúlt tizenkét évben. Ma Magyarországon százezer lakosra vetítve 325-en halnak meg azért, mert nem megfelelő a hazai betegségmegelőző vagy prevenciós rendszer. Százezer lakosra vetítve 176 lakos azért hal meg, mert nem kapja meg a megfelelő egészségügyi ellátást. Ez egy 2019-es felmérés. Államtitkár Úr! Ma már a szakma is elismeri, hogy a magas Covid-halálozás egyenesen arányos azzal, hogy nem megfelelő Magyarországon az egészségügyi ellátás. És ezt már nem mi, ellenzéki politikusok mondjuk, hanem a szakemberek. Tudják, államtitkár urak, önök folyamatosan csak az oltásról beszélnek. Mikor állnak fel a parlamentben, és mondják azt, hogy messze magasan Magyarországon haltak meg lakosságarányosan a legtöbben a Covid-járványban? Nem beszélnek arról, hogy 30 ezer honfitársunkat veszítettük el, és a legnagyobb mértékben csak azért, mert olyan állapotban van az egészségügy, hogy más betegségek miatt sem tudnák megmenteni őket, de egy ilyen járvány meg elvitte ezeket az embereket, meghaltak. Ma megjelent egy riport, Ádány Rózával, a Debreceni Egyetem professzor asszonyával, és ő is azt mondja, hogy azért haltak meg Magyarországon ilyen sokan a Covid-járványban, mert nem megfelelő az egészségügy állapota. Ha azt nézzük, hogy milyen halálozási arányok vezetnek Magyarországon: szív- és érrendszeri betegségek; daganatos betegségek; ha azt vizsgáljuk, hogy az európai országokban hányan betegszenek meg, akkor azt mondhatnánk, hogy a középmezőnyben van Magyarország, de halálozásban daganatos betegségekben messze magasan vezetjük a világranglistát. Ha azt nézzük meg, hogy miért halnak meg vagy hol haltak meg hála a jó égnek, most már nyilvánosságra hozták azt a településlistát, hogy melyik településen hányan haltak meg, bár ebben is vannak kételyeink, hogy ténylegesen a valós számokat írtáke le , akkor azt látjuk, ha a szegényebb településeket, az elmaradottabb régiókat vizsgáljuk, hogy ott, ahol kevésbé vannak háziorvosi körzetek vagy praxisközösségek, vagy praxisok állnak üresen, ott messze többen haltak meg, mint a fejlettebb régiókban. Tudja, államtitkár úr, csak egyszer állnának fel, és vallanák be az igazságot! Egyszer beszélnének arról, amit ma a magyar emberek átélnek! Beszélt államtitkár úr a fizetős egészségügyről. Tudja, államtitkár úr, egy éven keresztül egészségügyi ellátásban sem részesültek a magyar emberek, mert nem volt elérhető a számukra! Képzelje el, még a magánegészségügyben is olyan várólisták vannak, hogy vannak olyan betegek, akik már a magánegészségügyben sem tudtak időben orvoshoz fordulni, hogy a betegségüket meggyógyítsák. Egy egyszerű vérvételre ma, ha a magánegészségügybe elment a Covid alatt az ember, heteket kellett várni. Egy egyszerű vérvételre! Tudják, vannak olyan honfitársaink, akik nem tudják megfizetni a magánegészségügyi ellátást. Ma Magyarországon nekik esélyük sincsen, ha egy komolyabb betegséget elkapnak, hogy abból felgyógyuljanak. És jöhetnek azzal, hogy elmúlt nyolc év. Államtitkár úr, elmúlt tizenkét év, ami már az önök felelőssége. Senki másnak nem lehet a felelőssége, csak az önöké! És, tudják, az külön felháborító, hogy ha parlamenti képviselő vagy EU-parlamenti képviselők, mint Ujhelyi István, ki akar kérni önöktől egy szakmai anyagot, mondjuk, a gyermekegészségügyi szakmai programot vagy a rákellenes szakmai programot, akkor önök több mint 80 napig nem hajlandók érdemi választ adni, majd arra hivatkoznak, hogy nem adhatják ki ezeket a dokumentumokat. Tavaly készíttettek az egészségügyi ellátórendszer átalakításáról 350 millió forintért egy tanulmányt tíz évre titkosították. Önök azt mondják, hogy ma senkire nem tartozik önökön kívül a magyar egészségügy átalakítása. Miért titkolják ezeket az anyagokat? Mit tartalmaznak ezek az anyagok? Talán megismerhetnénk ezekből az anyagokból a valóságot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] amit leírtak önöknek, hogy nekünk van igazunk és azoknak a magyar embereknek, akik azt állítják, hogy önök tizenkét év alatt csak rombolni tudtak az egészségügyben? Köszönöm szépen, elnök úr.
Rétvári Bence államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön azt mondta, hogy mi tíz éve folyamatosan visszautalunk a múltra, önök pedig, tisztelt képviselő asszony, 70 éve a múltat akarják végképp eltörölni. Soha semmiben nem vállalják a felelősséget, amikor saját kormányzásuk alatt saját miniszterelnökük bevallása szerint nem tesznek semmit; amikor nem tesznek az emberek javára; amikor csak kommunikációban bíznak; amikor már azt mondják, hogy messze túl vannak az ország teljesítőképességén; amikor beismerik, hogy az embereknek, az Európai Uniónak is folyamatosan hazudtak, és még a költségvetésük számai sem valósak, tisztelt képviselő asszony, akkor mondják önök azt, hogy a múltról nem szabad beszélni. Önök soha semmiért a felelősséget nem vállalják, ezért akarják a múltat végképp eltörölni, tisztelt képviselő asszony. De azt nagyon furcsállom, hogy akkor, amikor Magyarországot még Hans Kluge, a WHO európai regionális igazgatója is megdicséri, és a magyar orvosoknak, ápolóknak, az operatív törzsnek és a védekezésben közreműködő embereknek a teljesítményét méltatja, és azt mondja, hogy Magyarországon példaértékű oltási kampányt folytatnak, életmentő eszközként tekintenek a vakcinára, amelynek a kérdése túlmutat a geopolitikán, ilyen és hasonló mondatok jönnek világszervezeti vezetőktől szerencsére hónapok óta, akkor ön mégiscsak folyamatosan csak kritizálja a mai magyar védekezést, folyamatosan csak ellene próbál szólni. Márpedig a legfrissebb adatok alapján is Magyarországon már messze 54 százalék fölött van az átoltottság, miközben az Európai Unióban éppen hogy elérte a 40 százalékot, és az Amerikai Egyesült Államokat is megelőzzük, amely szintén 51 százalék alatt van, tisztelt képviselő asszony. Kevés olyan ország van ma a világon, ahol azok az emberek, akik be szeretnék oltatni magukat a koronavírussal szemben, egy elektronikus rendszerben ezt napok alatt meg tudják tenni; regisztrálnak, időpontot választanak, vakcinát tudnak választani, és pár napon belül meg is kapják a vakcinájukat. Ha önökön múlna, csak titkosított szerződések lennének a raktárakban, nem pedig vakcinák, amelyekkel az embereket be is tudjuk oltani, hiszen önök itt a parlamentben mindent, de mindent elleneztek, mindent, de mindent akadályoztak. Kamuvideókat, kamustatisztikákat készítettek, kamufotókat tettek közzé az interneten, hogy próbálják akadályozni a védekezést. Ön lebecsüli a magyar egészségügyi rendszert, a magyar kórházakat de Magyarországon az nem fordult elő, mint mondjuk, Olaszországban, hogy kórházi parkolóban kellett volna lélegeztetni a betegeket nagyobb számban, nem invazív lélegeztetéssel. Az nem történt meg Magyarországon, mint Franciaországban, hogy kemoterápiás kezeléseket halasztottak el, és súlyos, életmentő műtétekre sem került sor, tisztelt képviselő asszony. Az nem történhetett meg, ami sok más közép-európai országban megtörtént, hogy külföldről hívott be orvosokat, ápolókat, mert nem volt elegendő. Az nem történt meg, hogy orvosoknak arról kelljen dönteni, hogy kinek jut lélegeztetőgép, és ki kapjon kezelést, mert bár önök végig támadták, de Magyarországon mindenkinek jutott lélegeztetőgép, mert a kormány ezeket beszerezte. [[13.50]] Önök viszont ennek a beszerzésnek minden egyes fázisát folyamatosan csak támadni tudták, semmiben sem segítettek. Egyszer nem mondták azt, hogy hogyan tudnának önök segíteni, hogy több vakcina érkezzen Magyarországra; egyszer nem mondták azt, hogy hogyan tudnának segíteni abban, hogy hogyan legyen több lélegeztetőgép. Semmi, de semmi segítséget nem nyújtottak a védekezés során, de itt a parlamentben is, a nyilvánosságban is és az Európai Parlamentben, Brüsszelben folyamatosan igyekeztek álhírekkel Magyarországot lejáratni. De szintén nem került sor arra, bár ön folyamatosan a magyar kórházakat bírálta, hogy kórházak étkezőiben kellett volna betegeket ellátni. Nem került arra sor, mint mondjuk, Spanyolországban, hogy a kórházakban annyira nem tudták ellátni a betegeket, hogy szállodákban kellett ellátni a betegeket. De ilyen Magyarországon nem volt, képviselő asszony, ön mégis folyamatosan a magyar kórházakat, a magyar orvosokat, a magyar ápolókat szidta. Magyarországon nem történt meg az, ami Svájcban megtörtént, tisztelt képviselő asszony, hogy azt mondták az embereknek, a legjobb, ha előre végrendelkeznek, hogy pontosan hogyan is kezeljék őket, hogyha a járvány alatt kórházba kerültek volna. Ön mit szólt volna ahhoz ellenzéki képviselőként Svájcban, hogyha a kormány azt mondja, hogy az emberek már előre döntsék el, hogy kérike a kezelést, nem, milyen kezelést kérnek, milyen kezelést nem kérnek, hogyha a járvány ideje alatt a parlamentbe bekerülnek, mert a magyar orvosok, a magyar ápolók ebben a nagy nehézségben is derekasan viselkedtek, és minden magyar embernek az egészségét törekedtek megvédeni. De arra sem került sor, mint Görögországban, hogy vonatokkal szállították volna tömegesen a betegeket, mondjuk, a fővárosba, vagy ami például Belgiumban előfordult, hogy Németországba vitték át a betegeket, de ez több más országban is volt. Tisztelt Képviselő Asszony! Mi, magyarok közösen, közös erőfeszítéssel, azzal, hogy az emberek megváltoztatták az életformájukat, hogy nem találkoztak másokkal, még a rokonaikkal sem, az orvosok és az ápolók azzal, hogy nem törődtek magukkal, hanem bementek és gyógyítottak és kezeltek, és az operatív törzs, rendőrök és mindenki más összefogott, és igyekezett segíteni a védekezést, ezzel ezeket sikerült nekünk eltörölni. És ön nem megköszöni ezeknek az embereknek a munkáját, nem elismeri azt, hogy Magyarország sikeresebb volt ezeken a területeken [[Az elnök csenget.]] mint a többi ország, hanem folyamatosan támad, mert önt csak a politika érdekli, sem az emberélet, sem az egészség nem érdekli. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Most Jakab Péter következik, de még mielőtt megadnám a szót, szeretném felhívni a képviselő úr figyelmét arra, hogy tekintettel a parlamenten belüli meg azon kívüli előzményekre, nem tartom kizártnak, hogy ön ismét meg fogja sérteni azokat a rendelkezéseket [[Z. Kárpát Dániel: Ezt az előítéletet!]] a házszabályban, illetve átlépi azokat a határokat, amelyeket egyébként mindenki ismer, így köztük ön is. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Prejudikáció!]] Tehát arra szeretném előre figyelmeztetni, hogy képviselő úr mondhatja a mondanivalóját, én pedig, ha ismételten átlépi tudatosan azokat a határokat, amelyeket nem illendő a parlamentben, akkor alkalmazni fogom azokat a szankciókat, amelyeket a házszabály számomra rendelkezésre bocsát. Úgyhogy öné a szó.
Köszönöm a szót. Bevallom őszintén, nagyon sajnálom, hogy múlt héten nem tudtunk személyesen találkozni, de most azt kell hogy mondjam, ma nagyon jól néz ki, házelnök úr. Komolyan mondom, a bajusz, a nyakkendő, minden a helyén van, az ülésvezetés tényleg remek. Úgyhogy, ha az idegrendszer is bírja a nyomást, akkor szerintem vágjunk is bele, rögtön az elején rögzítve persze azt, hogy ha esetleg valamilyen okból kifolyólag a mai napon sem mondhatom el az igazságot a Parlament falain belül, akkor el fogom mondani a Parlament falain kívül, ahogy azt nemrég már megtettem, merthogy igenis mindenkinek joga van tudni mindenkinek joga van tudni! azt, hogy kik tették tönkre ezt az országot, és hogy mi vár a tolvajokra, ha mi jövünk, merthogy fizetni fognak. Fizetni fognak önök is minden aljasságért, amit elkövettek a nemzet ellen! Úgyhogy arra kérem önöket, jól gondolják meg, hogy mihez kezdenek a hatalommal a hátralévő néhány hónapban, mert már nem csak mi mondjuk, hogy önök nagy ívben tesznek a törvényekre. De ugyanezt mondja a fideszes Alkotmánybíróság is, amely végre-valahára kimondta, hogy önök 2018-ban alaptörvény-ellenesen szavazták meg a rabszolgatörvényt. Magyarán, önök éveken át törvénytelen eszközökkel kényszerítették túlmunkára a magyar melósokat. Na, ehhez mit szólnak?! Most mi a terv, képviselőtársak? Jön egy újabb alaptörvény-módosítás, vagy esetleg hajlandóak tudomásul venni azt, hogy még önök sem tehetnek meg akármit a magyar melósokkal? Igenis jár a túlórapénz, jár a pihenőidő, jár a jólét minden magyarnak, annak is, teszem hozzá, aki a sor mellett gürizik. Ehhez képest önök mit csinálnak? Nézem a jövő évi költségvetést, és azt látom, hogy önök még több adót akarnak beszedni a magyar lakosságtól. Már ne haragudjanak, de mire fel akarnak még több bőrt lehúzni a magyar emberekről, mire fel? Hát, nincs már bőr rajtuk! Nézzenek már szét! Nem látják a számokat? A magyarok 40 százalékának csökkent a jövedelme, több mint kétmillió honfitársunk él a létminimum alatt, közel egymillió nyugdíjasnak kell havi kevesebb mint százezer forintból kijönnie. Közben a zöldség ára 30 százalékkal fog emelkedni, a csirkehús ára 25 százalékkal fog emelkedni, a fizetés meg 7 százalékkal fog emelkedni, a nyugdíj meg 3 százalékkal, de azt viszi is az infláció. Nesze neked jólét, ugye?! A mentők, akik a harmadik hullámot harcolják végig, hogy mentsék az életeket, pénzt kértek a kormánytól, hogy egy kis pluszbevételhez juthassanak. Erre önök mit csináltak? Pénz helyett küldtek nekik egy levelet arról, hogy önök annyira, de annyira megbecsülik a mentők munkáját, hogy már rég meg is emelték a fizetésüket. Én megkérdeztem egy mentődolgozót, hogy árulja már el, mégis mennyire van megbecsülve a munkája. Tudják, mit mondott? Azt, hogy túlórával meg éjszakai pótlékkal együtt havi 240 ezer forintot visz haza. Havi 240 ezer forintért menti az életeket! És akkor Orbán Viktor azt mondja a rádióban, hogy a magyar ember soha nem elégedett azzal, amit kap, mert mindig többet akar? Hát, mégis mivel legyünk elégedettek? Az 56 ezres közmunkával, a 28 500-as minimálnyugdíjjal? Azzal legyünk elégedettek, hogy a dubaji világkiállításra elvernek 11 milliárdot, az atlétikai stadionra meg 150 milliárdot? Vagy azzal legyünk elégedettek, hogy most épp a dunaújvárosiaktól el akarnak venni évi 1 milliárd forintot csak azért, mert az újvárosiak az ellenzékre szavaztak? Vagy azzal legyünk elégedettek, hogy az Audinak adtak 1,2 milliárd forintos támogatást azok után, hogy maga az Audi vezérigazgatója mondta azt, hogy őket nem kell támogatni, mert ők túlélik a válságot? És igaza van! A multik túlélik a válságot, a magyar kis- és középvállalkozó meg beledöglik, mert semmilyen érdemi támogatást nem kap a kormánytól. Semmilyet! Együttérzést meg hitelt, azt igen, ahelyett, hogy önök visszamenőlegesen megadnák a 80 százalékos bértámogatást, elengednék a személyi jövedelemadót az átlag alatt kereső melósoknál, megdupláznák a családi pótlékot, csökkentenék a szegények adóját, az áfát. De nem, önök adni nem adnak semmit a népnek, csak elvesznek még több pénzt, még több adót. Igazi uzsorások maguk egytől egyik, a legrosszabb fajtából! És akkor figyeljenek! Jön Varga Judit igazságügyi miniszter, és azt mondja, hogy 2030-ra Magyarországon lesz az egyik legjobb az életszínvonal egész Európában. Na, persze! Hányszor hallottuk már ezt a szöveget, képviselőtársak, hányszor?! Harminc éve mást sem hallunk: már csak négy évet kell kibírni, már csak nyolcat, már csak tíz évet, aztán minden szép és jó lesz. Látjuk! Így akarnak önök nyugati életszínvonalat, így? Még több adóval, még magasabb árakkal, még gyengébb forinttal? Ez így nem fog menni, képviselőtársak! Tudják, mikor lesz itt nyugati életszínvonal? Akkor, ha önök eltűnnek a közéletből és megfizetnek mindenért. Igenis fizessenek meg a tolvajok, fizessenek meg az ellopott földekért, fizessenek meg az ellopott gyárakért, fizessenek meg az ellopott országért, fizessenek meg mindenért! Amikor ez megtörténik, na, akkor lesz újra remény arra, hogy ez az ország végre megkapja azt, amire harminc éve vár: a szabadságot és a jólétet. Jólétet minden magyarnak!
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Engedje meg, hogy én ne kiabáljak a felszólalásomban, mint ahogy ön megtette, de már megszoktuk egyébként. Engedje meg, hogy azzal kezdjem, hogy azt mondjam, hogy a melósoknak soha nem ment rosszabbul, mint azok idején, akikkel ön szövetséget kötött. Az a pénz, amiből maguk kampányolni fognak, könnyen lehet, hogy a privatizációkból származik, és könnyen lehet, hogy a melósoktól származik. Ami a bérek kérdését illeti: a minimálbér az ő kormányzásukhoz képest, akikkel önök most összefogtak, 73 ezerről 167 ezerre nőtt. A bruttó átlagkereset megduplázódott, 202 ezerről 403 ezerre. Ezek a tények, amivel véletlenül sem mondjuk azt, hogy ez elegendő, de azt igen, hogy emelkedő tendenciát mutattak, és folyamatosan nőnek. Akkor nem volt családtámogatási rendszer, most van. És ami a jövőt illeti, arra kérem tisztelettel, hogy nézze meg, hogy akikkel összeállt, mit ígértek írásba adva a jövőre nézve, mert hogyha a jövedelemadót nézzük, ez a kormány csökkentette a jövedelemadó mértékét 15 százalékra. Karácsony Gergelynek van ezzel kapcsolatos javaslata: kétkulcsosat akar bevezetni, akár 25-30 százalékos adókulccsal. Az a magasabb, nem az, amit ez a kormány eldöntött. A társasági adót 19 százalékra növelnék a mostani 9 százalék helyett, több mint duplájára. Abból nem lesz magasabb bér, abból kisebb bér lesz. A családtámogatási rendszert pedig úgy alakítanák át, hogy az ne legyen munkavégzéshez kötve. Ön nagyon jól tudja, hogy ez mivel járna: az járna 12 százalékos munkanélküliséggel. Egyébként, hogyha az ön szűkebb hazáját nézem, csak Borsodban több mint 17 százalékos munkanélküliségről 5 százalékra esett vissza a munkanélküliség. Ha ezen a kormányon múlik, akkor az még tovább fog csökkenni. [[Jakab Péter: Csak 5 százalék...]] Engedje meg, frakcióvezető úr, hogy a válaszom hátralévő részében ne csak önhöz, hanem az új főnökeihez is szóljak [[Közbeszólások a Jobbik soraiból]] mert úgy talán jobban célba ér a mondandó. Tehát Gyurcsány Ferencnek is szeretném mondani, és az összes baloldali képviselőnek [[Derültség és közbeszólások az ellenzék soraiból. Dr. Brenner Koloman: Szánalmas!]] hogy rendkívül méltatlan szerepet osztottak Jakab Péterre, el kell játszania ezt a gyűlöletserkentő, provokátor szerepet. És mindig van új produkció, hol táblákat hoz be, hol krumpliszsákot lóbál, hol TikTok-videókban parádézik, tényleg mindig van másik. [[Jakab Péter: De pisztolyt sosem tartok senki fejéhez!]] És látjuk, hogy nagyon néha azért beengedik beszélgetős műsorokba. Na, ott aztán elképesztő meredek dolgokat mond. [[14.00]] Például egészen nyíltan arról beszél, hogy a vidéki szavazók nem nagyon ásnak utána a dolgoknak, nem nagyon olvasnak programokat, miközben a nagyvárosokban jobban tájékozódtak. [[Jakab Péter: Éhes gyomorral nehéz, tudod?]] Én, tisztelt képviselő úr [[Jakab Péter: Bocs, te nem tudod!]] én, tisztelt képviselő úr, vidéken nőttem fel, és sokunk nevében kérdezem [[Közbeszólások a Jobbik soraiban.]] [[Közbeszólások a Jobbik soraiban.]] , hogy micsoda lenéző vidékizés már ez. Az SZDSZ nem engedett meg magának ilyet. (Közbeszólások a Jobbik soraiban.) Aztán az is feladata, az is a feladata, tisztelt képviselő úr, hogy egyenként kiálljon a posztkommunista jelöltek mellett. [[Közbeszólások a Jobbik soraiban.]] Nézzük az elmúlt napok példáit! Közös plakátok: Gy. Németh Erzsébet, Gyurcsány-párt; Varju László, Gyurcsány Ferenc államtitkára [[Dr. Fónagy János: Fáj, mi? Fáj?]] Hiller László Gyurcsány Ferenc minisztere. Nem kínos ezt a feladatot végrehajtani? [[Arató Gergely közbeszól.]] Hogyha Karácsony Gergelynek egy egész Unicumra volt szüksége, hogy ezt a feladatot megeméssze, akkor könnyen lehet, hogy magának egy egész hektós hordó kell. [[Jakab Péter közbeszól.]] Ön egy olyan KISZ-vezető mellett is kampányolt az elmúlt hetekben [[Jakab Péter: Persze!]] akinek eléggé dicstelen szerep jutott a privatizációs években. Hadd kérdezzem már meg önt, frakcióvezető úr, hogy ilyenkor hol vannak a tolvajozós számonkérések! Az az érzésünk magunk között szólva , hogy ha Rákosi Mátyás élne, akkor maga pár listás helyért még vele is szerepelne egy közös plakáton. [[Dr. Rétvári Bence: Így van! Így van! Így van! Taps a kormánypártok soraiban. Derültség, közbeszólások a Jobbik soraiban.]] Ez van! Nekünk van türelmünk… [[Jakab Péter: Én hozom ide a kínai kommunistákat, ugye? Istenem!]] Nekünk van türelmünk, és nem mondom, hogy szívesen, de végig fogjuk nézni az itteni előadásait, az itteni produkcióit, és legfeljebb majd halkan levonjuk a következtetést, hogy ön mindent megtagadott, amiért létrehoztak egy nemzeti pártot [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] hogy az ország legjobban fizetett provokátora legyen azok szolgálatában, akik ellen létrejöttek. [[Jakab Péter: Jövőre már nem kell nézned!]] És nekem ez a tolvajozós mondóka valahonnan ismerős volt, és rá is jöttem, honnan: egy évvel ezelőtt ön beszélt arról [[Szilágyi György közbeszól.]] hogy piszok nehéz volt egy tárgyalóasztalhoz ülni azokkal, akik ellen létrejöttek, mert a Jobbik, valljuk be, tolvajok ellen jött létre. Erre eltelt pár hónap, és maga nemhogy leült ezekkel a tolvajokkal egy tárgyalóasztalhoz [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] hanem alá is írt nekik, az aláíráson a vezérük mellett ült [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ti vagytok a legnagyobb tolvajok!]] , és ennek következményeként pár hónappal később Dunaújvárosban vele tartott közös sajtótájékoztatót, azon ember mellett, aki egyébként a privatizációért felelős, aláírta. Szóval, frakcióvezető úr, hogyha legközelebb [[Jakab Péter: Nem loptátok el az újvárosiak pénzét, ugye?]] az Apró-villában jár, nem tudom, hogy milyen gyakran teszi meg, és nem tudom, hogy kére kávét, de hogyha kap kávét, akkor legközelebb gondoljon arra, hogy lehet, hogy még a csésze is a privatizációkból jött össze! Szóval, a tolvajtémában megfogalmazott állításait, kérdéseit [[Az elnök csenget.]] címezze az új főnökéhez! Nagyon sokan fogjuk várni a választ. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólások a Jobbik soraiban.]]
Az államtitkár úrtól elnézést kérek, hogy nem próbáltam [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] rendreutasítással jobb légkört teremteni, hogy elmondja az ötperces mondandóját, de, gondolom, így előbb szabadult, úgyhogy megbocsátja ezt nekem. [[Z. Kárpát Dániel: Jaj! Nem lesz itt házmestervilág mindig! Közbeszólások, derültség a Jobbik soraiban.]] [[Jakab Péter felé fordulva:]] Tisztelt Frakcióvezető Úr! Az ön frakciója az elmúlt öt percben megint bizonyságát adta, hogy hogyan képzeli a demokráciát és a mások iránti tiszteletet, úgyhogy én azért is hagytam részben, hogy mindenki lássa, hogy milyen az, amikor nem szól közbe az ülésvezető elnök annál a produkciónál [[Z. Kárpát Dániel: Köszönjük a pedagógiai célzatot!]] amit önök itt kórusban elvégeznek [[Z. Kárpát Dániel: Nem kérünk a kioktatásból, köszönjük szépen!]] az ön ötperces magánszáma után. [[Jakab Péter: Köszönjük szépen, tanár úr!]] Nacsa Lőrincé a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindenekelőtt engedjék meg, hogy a tegnapi pedagógusnap alkalmából köszönetet mondjak minden pedagógusnak, a saját volt tanáraimnak is és mindenkinek, aki a gyermekeinkkel foglalkozik. Óvodapedagógusok, tanítók, tanárok, felsőoktatásban oktatók az elmúlt nehéz évben is bizonyították áldozatkészségüket, helytállásukat, a jövő nemzedékek oktatása-nevelése érdekében. Innen a magyar Országgyűlésből is köszönjük nekik. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország újraindult, kinyitottak a vendéglátóhelyek, az utcán lekerült a mosolygó arcokról a maszk, lehet rendezvényeket tartani, megszűnt a kijárási tilalom ez pedig mind a sikeres oltási programnak köszönhető. Az ország egészen kivételes eredménye, hogy Magyarország az egyetlen ország az Európai Unióban, ahol nem vakcinahiány, hanem vakcinabőség van. Válogatni lehet oltóanyagok között, időpontot lehet foglalni, és órákon, napokon belül meg lehet kapnia az oltást annak, aki kéri. Sehol az Unióban nincsen ehhez hasonló, ha önök beszélnek külföldi vagy külföldön élő magyar ismerőseikkel, pontosan látni fogják, hogy mennyire más a helyzet máshol. Sok uniós tagállamban még kijárási korlátozás vagy tilalom van, szabadtéri maszkviselési kötelezettség, sok helyen még zárva vannak a szállodák, éttermek. Értékeljük azt, hogy hamarabb visszakaptuk a szabadságunkat, valamint azt, hogy sok honfitársunk élete és egészsége menekült meg a sikeres oltási programnak köszönhetően. Ahogy a miniszterelnök is fogalmazott, az egyéni felelősségnek óriási szerepe van most. Mindenkit arra biztatunk, hogy ha még nem tette meg, vegye fel az oltást, és aki már megkapta, őt pedig arra, hogy ne hagyja ki a szükséges második oltást sem saját magunkért, családunkért, barátainkért, közösségeinkért és nemzetünkért. Magyarország át fog állni a tömegesről a készenléti oltásra, kijelölt oltóhelyeket tartunk majd fenn, aki oltást akar, az ott kaphatja meg. Azért jegyezzük meg, hogy ha a baloldalon múlt volna, ma nem itt tartanánk. Kétmillió emberrel kevesebb kapott volna oltást, és a korlátozó intézkedések nagy része még mindig velünk lenne. Hangulatkeltés, elbizonytalanító mondatok, petíció, határozati javaslat, betiltás csak pár példa a baloldal eszköztárából az elmúlt hónapokból, amikor az oltásellenes kampányukat a csúcsra járatták. Azóta, ha körülnézünk a baloldal háza táján, ezt láthatjuk: szabadtéri, maszk nélküli sajtótájékoztatók, országjárás, rendezvények, az előválasztásnak csúfolt színjáték előkészületei és tüntetés. Mi a közös bennük? Egyiket sem tudnák megtartani, ha Magyarország nem járna élen az oltások tekintetében, és ennek köszönhetően nem győztük volna le a harmadik hullámot. Ha a baloldalon múlt volna, még a saját tüntetését is ellehetetlenítette volna, csak hogy akadályozza az oltási program sikerét. Igen, a hétvégén volt minden. A magyar emberek örültek az első nyári időjárású hétvégének, és volt baloldali tüntetés is, amelyen több kommunista utódpárti zászló volt, mint nemzeti színű. Június 4-én, a nemzeti összetartozás napján Jakab Péter az összetartozáshoz hasonlította a Gyurcsány-koalíciót, de így legalább megtudták a jobbikosok, hogy miért kellett hónapokkal ezelőtt kidobniuk a nagy-magyarországos pólóikat: hát azért, hogy helyet csináljanak a TeamDobrev, de még inkább a TeamGyurcsány vadiúj pólóiknak. Most, hogy a posztkommunista jelöltek mellé áll be a Jobbik, és rasszista jelöltek mellé áll be a DK, legalább mindenki tudja, hogy az összefogásból már csak két dolog hiányzik: a józan ész és a gerinc. Végezetül, a hamarosan kezdődő Európa-bajnokság tekintetében szeretnék sok sikert és tisztes helytállást kívánni a magyar válogatottunknak, és biztosítani őket, hogy az egész ország már most büszke rájuk, és tizenkettedik emberként egy szívvel és lélekkel mindenki ott áll majd mögöttük, és hangosan fogja kiabálni, hogy „Hajrá, magyarok!” Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Ismét Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Egy rendkívüli tanév végén egy rendkívüli pedagógusnap volt valóban, hiszen nagyon sokat köszönhetünk az elmúlt egy-másfél évben a pedagógusoknak. Szerintem fontos, hogy innen a parlamentből is megerősítsük, hogy micsoda nagy erőfeszítés volt az, amit az elmúlt egy esztendőben tettek. Megszokták, hogy az iskolatábla előtt kell oktatniuk, és most a laptopok mögül oktatták a magyar diákokat, de kitartottak akkor is, amikor különleges módon, digitálisan kellett háromnapos átállással a diákok gondját viselni, és utána, amikor a soron kívüli oltás után újraindulhatott Magyarországon az oktatás, a nevelés nyilván az elsők között , akkor ők is jelenléti oktatással tudták oktatni a diákokat. Külön köszönjük azt, hogy a végzősöknek sem a tavalyi év, sem az idei év nem ment kárba, hiszen le tudtak érettségizni ezt köszönjük a felkészítő tanáraiknak, a vizsgáztatóknak, a vizsgáztatásban részt vevőknek , és így az egyetemi továbbtanulás lehetősége is megmaradt nekik; nem úgy, mint ahogy a baloldal javasolta, amely mindkét időszakban igyekezett volna ezeket a vizsgákat meg sem tartatni. [[Arató Gergely: Ez nem igaz!]] Köszönjük tehát a pedagógusoknak, hogy a rendkívüli helyzetben rendkívüli módon álltak helyt, segítették a diákokat ebben az esztendőben is. A képviselő úr is említette, hogy kik azok, akik most összefognak a baloldalon, akik számára az elmúlt egy év nem a járványkezelésről szólt, hanem egyrészről a járványkezelés támadásáról, másrészt pedig a helyezkedésről és a különböző listákon jelöltállításról. Gyurcsány Ferenc hogyan beszélt még egy-két esztendővel ezelőtt a Jobbikról? Azt mondta nem ez az egyetlen olyan mondata, amit utána egy szóval sem tartott be , hogy amíg én vagyok a DK elnöke, addig én nem fogom engedni, hogy a DK a Jobbikkal politikai szövetségre, együttműködésre lépjen. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Ezért mondta ma itt a parlamentben is azt, hogy ne is beszéljünk arról, hogy ő mit mondott a múltban, csak a jövőről beszéljünk. Rendkívül kínosak Gyurcsány Ferencnek akár ezeknél a tárgyalóasztaloknál is ezek a mondatai. Ilyeneket mondott Gyurcsány Ferenc a Jobbikról: a baloldali választók jelentős része az európai zászló égetését, az emberek listázását és a gárdázást nem felejtheti el. Úgy látszik, Gyurcsány Ferenc elsőként felejtette el ezeket a baloldali politikusok közül. Ezt is mondta: én nem tudom, képtelen vagyok, minden zsigeremmel tiltakozom az ellen, hogy újnáci eszméket valló radikálisokkal egy platformra kerüljek, majd itt ezen a héten meg a múlt héten jobbikos képviselőket, Jakab Péter frakcióvezetőt védte Gyurcsány Ferenc. Szintén egy Gyurcsány-idézet: „Ha a Jobbikkal kötünk megállapodást, báránybőrbe bújt farkassal állapodunk meg”, nácikkal pedig nem lehet és nem is kell kiegyezni mondta ezeket Gyurcsány Ferenc, majd ma azt mondta itt a parlamentben, hogy arról ne beszéljünk, hogy a múltban mi hangzott el. [[14.10]] Persze, Jakab Péter sem rajongott Gyurcsány Ferencért, még nem is olyan régen, 2020 januárjában azt mondta, hogy az embernek mindig vannak rossz gondolatai, amikor Gyurcsány Ferenc bedobja a közös lista ötletét. Most pedig mosolyogva, vidáman menetel a közös lista felé, Gy. Németh Erzsébetet és más, emblematikus baloldali figurákat a Jobbik saját jelöltjeként indít az előválasztáson. Ez két dolgot jelent: egyrészről azt, hogy a Jobbik minden hitelességét elveszítette; ami ellen létrejött, most pontosan azt támogatja. A másik pedig, hogy nyilván egy színjáték, egy Gyurcsány-show az egész baloldali előválasztás, mert akkor, amikor a Jobbik jelöltje, Gy. Németh Erzsébet, akkor nyilván nem gondolhatjuk komolyan, hogy itt egy valós versenyről van szó, ahol baloldali pártok jelöltjei egymás között megméretik magukat. És azt is láthattuk az utóbbi napokban, hogy amikor például a momentumos jelölt Tordai Bence javára lépett vissza, ebből is látszik, hogy semmifajta reális versenyt nem szeretnének, hanem még a verseny elindítása előtt szeretnék leosztani egymás között a pozíciókat. Ki hol indul, minél több versenytársat ebből a versengésből kiiktatni, hogy minél inkább csak Gyurcsány Ferenc Apró-villájában dőljenek el azok a fontos kérdések, hogy ki hányadik lesz a Gyurcsány-listán a következő esztendőben. Karácsony Gergely is ezt mondta: nem tagadom, néhány Unicumot meg kellett innom ma, hogy elviseljem a helyzetet; nem szeretem, hogy így alakult, de ez van. Ez amúgy minden részében, azt hiszem, hogy jellemző Karácsony Gergelyre, hogy hát, ha így alakult, akkor elfogadja, neki különösebb akarata ezen a téren sincsen. Úgyhogy jól láthatjuk, hogy a baloldalon semmi más nem számít, csak a hatalom. Vadai Ágnes 2012-ben az ügyészségtől azt kérte, hogy oszlassa föl a Jobbikot, most pedig azt kéri a jobbikosoktól, hogy támogassák őt a választásokon. Kálmán Olga nem engedett be jobbikosokat a műsorába, mert azt mondta, hogy náciknak nem biztosít terepet, most pedig büszkén [[Az elnök csenget.]] vállalja az ő támogatásukat. Hol van már a baloldalon az „egyenes beszéd”?! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Mai utolsó napirend előtti felszólalónk a Fidesz-frakció soraiból kerül ki. Zsigmond Barna Pál képviselő úrnak megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Ami nem öl meg, az megerősít, tartja a közmondás. Márpedig nekünk nincs mit szépítenünk rajta, Magyarországra és a magyar nemzetre 101 esztendővel ezelőtt a versailles-i Nagy-Trianon-kastélyban a halálos ítéletet mondták ki. A békediktátumhoz hasonló büntetést országra és nemzetre történelmi emlékezet óta még sosem róttak ki. De Magyarország képes volt túllépni a felfoghatatlan mértékű veszteségeken, és a mitológiai főnixmadár módjára saját hamvaiból újjáéledni. Ezzel párhuzamosan az elszakított nemzetrészek is élni akarásukról és képességükről tettek tanúbizonyságot, megszervezték magukat, és alkalmazkodtak a megváltozott viszonyokhoz. A második világháború újabb mérhetetlen veszteségeket okozott, és következtek az internacionalista kommunizmus évtizedei. Miközben az utódállamokban az állam működésének minden szintjét átszőtte a soviniszta ideológia, addig a kádári Magyarországon súlyos büntetés járt a Székely himnusz baráti körben való elénekléséért is. Az anyaországban legkevesebb két olyan generáció is felnőtt, akik legfeljebb családi körben hallhattak arról, hogy Magyarország egy olyan ország, amely önmagával határos, mert a határ másik oldalán is mindenhol magyarok élnek. Ez volt az a viszonyítási pont, ahonnan újjá kellett építeni a nemzeti összetartozás érzését. Tisztelt Képviselőtársaim! Június 4-én Csíksomlyón a székely hadosztály emlékművénél emlékeztünk a nemzeti tragédiára. A csíki huszárok megidézték a székely hadosztály emlékét is. Akkor, a nagy háború után a reménytelennek tűnő helyzetben néhány ezer székely magyar fegyverrel küzdött a magyar hazáért. Ma minden fiatalnak ismernie kéne ezt a történetet, mert erőt lehet meríteni a dicsőséges harcokból és a belső, kommunista ellenséggel is küzdő hadosztály példájából. Nincs veszett ügy, csak a magyar haza becsülete van, és ezért küzdeni kell, üzeni nekünk a székely hadosztály példája úgy, ahogy a harcosok együtt, egy emberként énekelték a harci indulóban: „Bajtárs, ha még tán csak öt perc az élet, mindegy, de győznünk muszáj!” Tisztelt Ház! Az elmúlt 30 éves menetelés során a megtett útnak voltak lélekemelő csúcspontjai és kiábrándító mélypontjai. A mából visszatekintve látjuk igazán, hogy a maga idején micsoda jelentősége is volt Antall József néhai miniszterelnök azon kijelentésének, hogy ő lélekben 15 millió magyar miniszterelnöke. Újabb csúcspontok voltak a státusztörvény, a kettős állampolgárságról szóló törvény, a határon túli család- és gazdaságfejlesztési támogatások rendszerének bevezetése. Azonban azt sem felejthetjük el, hogy lélekromboló mélypontok is voltak, amelyek lassan gyógyuló sebeket ejtettek a nemzet testén. Ilyen volt a Magyar Állandó Értekezlet megszüntetése és mindennek a minden kétséget kizáró negatív megkoronázása, a 2004. december 5-ei gyurcsányi nemzetárulás. Ez utóbbi egy olyan mélypontja volt a magyar politikának, amit megbocsátani még ma sem lehet. Talán azért sem, mert az a személy, aki ezt az ősbűnt, az anyaországi magyar külhoni magyar elleni hergelését koordinálta, sosem kért ezért bocsánatot. Az általa vezetett baloldal, Vadai Ágnesestül, Dobrev Klárástul pedig a mai napig ugyanazt a gyakorlatot folytatja, szórják a mételyt, és a külhoniak ellen hergelnek, és Gyurcsány emberei, a teljes baloldal követik az őszödi nemzetárulót. Szabó Timea a maszkokat sajnálta a külhoni magyaroktól. A jobbikos képviselőtársaink, akik korábban június 4-én a trianoni tragédiára emlékeztek, ma, a nemzeti gyász napján már újdonsült vezérük, Gyurcsány Ferenc születésnapját ünnepelik. Tisztelt Képviselőtársaim! Minden korábbi buktató és ármánykodás ellenére 2010 után Magyarország elmúlt több mint tíz éve egy történelmi léptékkel mérve is sikeres időszak volt. Az ország nemzetközi tekintélye folyamatosan erősödik, sikerült rendezni közös dolgainkat néhány szomszéd országgal. Ma több mint egymillió új magyar állampolgár van, és a magyar nemzet egységesebb, mint az elmúlt száz esztendőben bármikor. Az elmúlt egy évben ugyan elzárt egymástól a vírus, de ma azt remélhetjük, hogy közösen leküzdöttük a láthatatlan ellenséget, az oltás megvéd a vírustól, és pünkösdkor Csíksomlyó ismét meggyújtotta a remény lángját a Kárpát-medencében. Tisztelt Képviselőtársaim! Azok az erők, akik a magyarországi baloldalt alkotják, igazából annak a globális érdekcsoportnak a helyi gátlástalan kiszolgálói, akik egy nemzetek és helyi sajátosságok nélküli, hagyományaitól, keresztény értékeitől megfosztott, migráció által megbontott egységű Európában gondolkodnak. Az általuk álmodott új világban már abban sem lehetünk biztosak, hogy a fiú az fiú, a lány pedig lány. Azt is látni kell, hogy hívják a miniszterelnök-jelöltjüket bárkinek, alkossák bármilyen pártok a baloldali összefogást, annak karmestere és meghatározó alakja Gyurcsány Ferenc lesz, akinek a hatalom megszerzése érdekében semmi sem drága. Ha kell, hazudik reggel, éjjel meg este, és ha kell, éket ver külhoni és anyaországi magyar közé. Egy ilyen helyzetben minden, nemzetét és hazáját szerető magyar embernek az a dolga [[Az elnök csenget.]] , hogy a nemzetére támadó baloldal hatalomba való visszakerülését ne engedje, jövőre éljen majd szavazati jogával: szavazzon a nemzet felemelkedésére. A tét hatalmas, de nekünk áll a zászló, és a hosszú küzdelem…
Képviselő úr, lejárt az ideje immáron 15 másodperce.
…megerősödve, ezt a csatát együtt ismét meg fogjuk nyerni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Különlegesek voltak a pénteki, június 4-ei megemlékezések, hiszen nem lehettünk volna együtt, ha nem sikerült volna összefogással, a védekezésben részt vevők felkészültségével, okos vakcinabeszerzési politikával és az elő-előbukkanó oltásellenes hangok visszaszorításával letörni a koronavírus-járványt, nem jelenthetnénk ki ilyen határozottan, hogy végre hozzákezdhetünk Magyarország újraindításához. Az elmúlt egy évben a bezártság mindannyiunk számára nyomasztó érzése itt volt, illetve a folyamatos küzdelem határozta meg ezt az időszakot. Most azonban elmondhatjuk, hogy újra fel tudjuk emelni a fejünket, rendezni tudjuk közös dolgainkat, és van lehetőségünk elemezni a helyzetet, sőt terveket szőni. Még a mainál is nehezebb helyzettel találták szembe magukat elődeink 101 évvel ezelőtt, amikor egy szintén rendkívül súlyos csapás, a trianoni tragédia árnyékában kellett újjászervezniük a megcsonkított Magyarországot. Elődeink akkor nagy nekibuzdulással vágtak neki ennek a feladatnak, nem vesztették el a hitüket abban, hogy a magyarok számára szinte küldetés, egy ezeréves misszió az élet megszervezése a Kárpát-medencében, függetlenül attól, hogy országunk határai éppen merre húzódnak. Sem az utódállamok ellenségeskedése, sem a mögöttük álló nagyhatalmak cinikus gyarmati politikája nem tudta megingatni őket ebben a hitben. Voltak és vannak persze Magyarországon olyan erők is, melyek megkérdőjelezik ezt a helyzetértékelést. Egyes baloldali ideológiák hívei száz évvel ezelőtt, a legsúlyosabb pillanatban bénították meg Magyarországot, védtelenül kiszolgáltatva minket és alapvetően járulva hozzá a korábbi időszak építkező munkájának lerombolásához. A mai baloldali politika pedig most e dicstelen hagyomány folytatójaként az elmúlt évtized nemzetpolitikai építkezését akarja lerombolni. [[14.20]] Azt az építkezést, aminek köszönhetően Magyarország ismét a Kárpát-medence és az egész régió fontos szereplőjévé vált, és képes szuverén államként önálló döntéseket hozni a sorskérdéseit illetően; aminek köszönhetően sikerrel végrehajtotta a nemzethatáron átnyúló újraegyesítését, elsők között törtük le a járványt, és saját belső erőnkre támaszkodva gazdaságilag viszonylag sértetlenül úsztuk meg az elmúlt év csapásait. Egy nemzet összetartozásáról és a trianoni tragédiáról szóló felszólalásban nem maradhat megemlítetlenül a határok kérdése. Mi, magyarok, érthető módon kettősséget érzünk e fogalom kapcsán. Lehatárolás nélkül elképzelhetetlen lenne bármilyen politikai-kulturális közösség vagy nemzet. Az elhatárolás azonban nemcsak szétválaszt, de összetart, biztonságot és védelmet is ad. A ma létező államhatárok ugyanakkor fizikai értelemben immár több mint száz éve választják el az anyaországtól a Kárpát-medencében élő többi magyar nemzetrészt. Ugyanakkor éppen az elmúlt évtized nemzetegyesítő politikájának köszönhetően ma már nem akadályozhatnak meg egy magyart sem abban, hogy a nemzet teljes jogú tagjának érezhesse magát. Éppen ezért én itt és most csak arra hívnám fel a figyelmet, hogy a valódi határok sokszor nem ott vannak, ahol az útleveleket elkérik, hanem ott, ahol egy közösség kiterjedése, kisugárzása véget ér. A magyar nemzet akciórádiusza, -határa ma jóval tovább tart annál, mint ahol az állam határa áll. Mi magunk vagyunk a bizonyíték arra, hogy közös eredet, közös nyelv, közös szokások, közös vallás, közös törvények ugyanúgy határt képeznek, összekötik az azon belül élőket, és még egy globalizált világban is ez hatalmas felhajtóerőt jelent. Ezért azt javaslom mindenkinek, hogy a ma létező fizikai határokra elsősorban ne úgy tekintsünk, mint amik nemzetrészeket választanak el egymástól, hiszen mi magunk vagyunk a bizonyíték, mi magyarok; az elmúlt évtized politikája, közösségünk kiterjedése és erejének szétsugárzása túlmutat ezen. Ehelyett inkább úgy tekintsünk rájuk, mint a szomszédos országokkal való hivatalos kapcsolódási pontokra. Itt van újra a nemzeti összetartozás napja, ami egy jel; egy jele annak, hogy a velünk történt igazságtalanságot sosem feledjük, ellenfeleink sosem fognak tudni megtörni minket, hogy küldetésünk van a Kárpát-medencében, és hogy a határok nemcsak elválasztani, de össze is tudnak minket kötni. Sok dolgunk van, az új szabályok szerint működő új világ győztesévé és a XXI. század nyertesévé kell tennünk Magyarországot és benne egész Közép-Európát, de mi készen állunk. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Ház! A napirend előtti hozzászólások végére értünk, de hozzám az az információ jutott el, hogy Arató Gergely képviselő úr személyes érintettség okán kíván szólni. Ez megfelele a valóságnak? [[Arató Gergely bólint.]] Köszönöm. Én viszont úgy látom, hogy az felel meg a valóságnak, hogy semmilyen olyan megjegyzés senki részéről nem hangzott el, ami ezt indokolná. Innentől kezdve már csak az a kérdésem van, hogy kívánjae megszavaztatni a Házat ebben az ügyben. [[Arató Gergely nemet int.]] Nem. Köszönöm szépen. Akkor most felkérem Steinmetz Ádám jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli fölszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Dudás Róbert, Jobbik; Kálló Gergely, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Simon Róbert Balázs, Fidesz; Szakács László, MSZP; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Hajdu László, DK; Ander Balázs, Jobbik; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik; Stummer János, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás, Párbeszéd; Demeter Márta, LMP; Oláh Lajos, DK; Korózs Lajos, MSZP; Balczó Zoltán, Jobbik; Földi László, KDNP; Gelencsér Attila, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Kálló Gergely, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Nyitrai Zsolt, Fidesz; Simon Miklós, Fidesz; Bősz Anett, DK; Steinmetz Ádám, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Most, 14 óra 25 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. [[Zaj.]] Képviselőtársaim csendes és gyors mozgásra kérném fel, akinek az üléstermen kívül van dolga. [[Rövid szünet. Számos képviselő hagyja el a termet.]] Tisztelt Ház! Csányi Tamás, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Igazságügyi Minisztérium államtitkára fog válaszolni. Képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Mivel tudom, hogy önök nagy kedvelői az idézeteknek, így engedje meg, hogy egy Lánczi András-idézettel kezdjem: „Amit korrupciónak neveznek, az gyakorlatilag a Fidesz legfőbb politikája” mondta 2015 telén a Századvég akkori vezetője. Szerinte ugyanis a Fidesznek fontos, hogy a hazai vállalkozói réteg megerősödjön. Az idézet folytatódik: „Erre mondják azt, hogy de hát ez maga a korrupció. Ez politikai nézőpont, itt valójában a korrupció szó mitikussá tételéről van szó.” Eddig az idézet. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön egyetérte az egyik fő ideológusuk ezen állításaival? Ön szerint is a Fidesz politikájának lényege a korrupció? Mindez azért érdekes, tudja, mert Orbán Viktor miniszterelnök a legutóbbi azonnali kérdések órájában a Jobbikkal kapcsolatban találta azt mondani, hogy mi vagyunk a parlamentben a legkorruptabb párt, és ehhez az oligarchákat emlegette érvként; nyilván azt a pénzembert is, aki a G-nap előtt az önök minden politikai győzelméhez jelentősen hozzájárult. Némi ellentmondás van itt, nem gondolja? De ha már Orbán Viktor bennünket becsmérlő mondata… kérem, nevezzen meg a Jobbik soraiban olyan politikust, akit korrupciós bűncselekménnyel vádolnak vagy vádoltak meg. De engedje meg, hogy én azonban megnevezzek az önök soraiból néhányat, csak a tisztánlátás kedvéért. Kezdjük például Farkas Flóriánnal, akinek nevéhez 1,6 milliárd forintnyi visszaélés köthető abból az időből, amikor a fideszes országgyűlési képviselő volt a „Híd a munka világába” programot lebonyolító Országos Roma Önkormányzat elnöke. Az ügyészség az ügylet bonyolultságára tekintettel 2016 óta nem tudta lezárni az ügyet. Öt embert hallgattak eddig ki. Közben az EU Csalás Elleni Hivatala már három éve részletes jelentést készített a foglalkoztatásra szánt támogatások elsikkasztásáról, vagyis a Fidesz politikájának lényege a korrupció. Aztán itt van Mengyi Roland, az önök volt országgyűlési képviselője, akit költségvetési csalás kísérlete és más bűncselekmények miatt négy év letöltendő szabadságvesztésre ítélt a bíróság, vagyis a Fidesz politikájának lényege a korrupció. Úgy tűnik, ez a sors vár Simonka György is, aki még mindig itt a Házban nyomja a gombokat, biztosítván önöknek a kétharmadot, holott Simonka György és társai ellen bűnszervezetben elkövetett, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntette és más bűncselekmények miatt indult büntetőeljárás. Az ügyben 2019 augusztusában 33 vádlott ellen emelt vádat a Fővárosi Törvényszék. Vagyis a Fidesz politikájának lényege a korrupció. De itt ül a soraikban a „Boss”, Boldog István is, aki vezető beosztású hivatalos személyként az elő-nyért hivatali helyzetével egyébként visszaélve bűnszövetségben felbujtóként elkövetett hivatali vesztegetés elfogadásának bűntettét és felbujtóként elkövetett versenykorlátozó megállapodás közbeszerzési eljárásban bűntettét követte el. Vagyis a Fidesz politikájának lényege a korrupció. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön szerint ennek fényében kinek van igaza: Lánczi Andrásnak vagy Orbán Viktornak? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Válaszadásra Völner Pál államtitkár úré a szó. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Úgy gondolom, képviselő úr, hogy az ön és néhány, a szomszéd székekben helyet foglaló képviselőtársunk fejében is van némi zavar, ha a korrupció kifejezést hallják. Ön magyartanár, tehát tudhatná, hogy ha egy filozófus nyilatkozik arról, hogy a nemzeti tőke vé-delme ha ezt önök korrupciónak nevezik a multinacionális tőkével szemben és a nemzeti vállalkozások segítése önök szerint korrupció, akkor nevezhetik így. Ha ezt nem tudják megugrani, én erről nem tehetek. Nem kívánok részletekbe belemenni, de a büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény ’13. június 1-jétől kezdődő hatállyal a korrupciós bűncselekményeket egy külön, önálló fejezetbe helyezte, a 27. fejezetbe, a 290-300/A. §-okba. Javaslom, hogy ezeket önállóan vagy jogi segítség mellett tanulmányozzák át a tisztánlátás érdekében és mindannyiunk érdekében is. [[14.30]] Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország jogállam: a rendőrség, az ügyészség és a bíróságok a törvényeket mindenkivel betartatják és mindenkire alkalmaztatják. Dobálózhat a képviselő úr nevekkel, de a baloldallal ellentétben nálunk mindig megvannak a következményei annak, ha valaki letér a jog által szegélyezett ösvényről a mi közösségünk kiveti őket. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból, többek között Potocskáné Kőrösi Anita a kormánypártok padsorai felé mutatva: Itt ülnek…]] De nézzük, mit mondanak önök! Miniszterelnök úr minden szava igaz volt, amikor azt mondta, hogy a Jobbik a legkorruptabb párt. [[Dr. Gyüre Csaba: Na!]] Gondoljunk csak a plakátügyre, például Novák Előd is ezért lépett ki az önök soraiból. De ha a mostani időszakot nézzük, önök beálltak Gyurcsány Ferenc mögé [[Dr. Gyüre Csaba: És az korrupció?]] azzal ellentétben, megszegve az alapító okiratba foglalt céljukat , aki gyakorlatilag a pártállami nómenklatúrához köthető. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: És?]] Ezzel a Jobbik, vagyis ami lett belőle, elárulta a szavazóit, elárulták a 2006-os Gyurcsány-terror áldozatait. [[Potocskáné Kőrösi Anita: Jézusom!]] Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy pár idézetet felemlegessek önöktől vagy akár itt az egész baloldaltól. Ha időrendben haladunk, hogy a Jobbik-Párbeszéd duónál milyen nagy az összeborulás: Tordai Bence azt hangoztatta, hogy a Jobbik tele van sötét ügyekkel és köztörvényes figurákkal. [[Tordai Bence közbeszól.]] Keressék meg őket! Továbbmegyek. Ander Balázs, az ön párttársa a 2016. augusztus 30-ai Facebook-bejegyzésében szégyennek nevezte, hogy a 2006-os rendőrterrorért felelős Gyurcsány Ferenc és társai nem kerültek rács mögé. Idézném egyik frakcióvezető-helyettesüket is, aki 2020-ban Jakab Péter bejegyzését osztotta meg azzal a felirattal, hogy az Origo azt kérdezi, maradte a Jobbikban a Gyurcsány-vonal; erre pedig így reagált: már a kérdés is hazugság, hogyan maradhatna valami, ami nincs. Ha képviselő úr korrupcióról akar beszélni, akkor segítek: ez politika, ez korrupció amit önök művelnek, az politikai korrupció. [[Derültség a Jobbik padsoraiból.]] És még egy gondolat. Nem tudom, önök kihajítottáke már a gárdamellényt [[Dr. Gyüre Csaba: Az korrupció volt?]] , vagy majd előszedhetik újból, amikor Gyurcsány Ferenccel együtt tüntetnek azért, hogy a sarlót és kalapácsot ismét engedélyezzék. És végül említettük, hogy önöknek irodalmi műveltsége is kell hogy legyen. [[Dr. Gyüre Csaba: Betiltottátok a gárdamellényt…]] Dante Isteni színjátékának a pokolról szóló fejezetében van egy kilencedik kör. Nem tudom, fejből megye, hogy kik vannak ott jégbe fagyva, szenvedve vagy akár más formában a kilencedik körben igen, ez az árulók köre… [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból. Benne vagytok…]] Tanulmányozzák ezt a helyzetet! Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Viszonválaszra ismét képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tudja, államtitkár úr, az lep meg engem leginkább, hogy én már szerdán leadtam ezt az interpellációmat, úgyhogy volt elég idő arra, hogy felkészüljenek belőle, hogy vajon valóban, azok az ügyek, amelyeket én idehoztam a Ház elé, és amelyeket felsoroltam, azok a korrupció ügyei, vagy pedig éppenséggel beleférnek bármilyen más kategóriába. Én azt gondolom, hogy gazdasági korrupcióról illik beszélni, és ezek az ügyek pontosan a gazdasági korrupció kategóriájába sorolhatók. A szerecsenmosdatásával természetesen nem tudok egyetérteni, mint ahogyan a baloldali vádaskodással sem, hiszen azt gondolom, hogy itt nem vádaskodóan nagyon konkrét ügyek, nagyon konkrét személyek és nagyon konkrét nyomozati hiányok is felsorolásra kerültek. Én azt gondolom, hogy ha itt kormányváltás lesz 2022-ben, márpedig nagy valószínűséggel az lesz, akkor ezeket az ügyeket fel kell gyorsítani. Ezt a választ pedig nem tudom önnek elfogadni. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra holnapi ülésnapunkon kerül sor minden egyes olyan interpelláció esetében, amelyet a kérdező nem fogad el. Most Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője következik, aki interpellációt nyújtott be a családokért felelős tárca nélküli miniszterhez. Megadom a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány ismét belenyúl a meddőségi kezelések rendszerébe. Az évekkel ezelőtti átalakítás után újra törvénymódosítást nyújtottak be. Sokat elárul, hogy mindez egy vagyongazdálkodási kérdésekről szóló törvényjavaslatban került be a múlt héten. A javaslat alapján a jövőben az emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárások nyújtására kizárólag az állam által fenntartott egészségügyi szolgáltató, valamint az egységes állami egészségügyi irányítás részét képező, a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló törvény szerinti klinikai központ jogosult. Azon szolgáltatók, amelyek most ilyen engedéllyel rendelkeznek, a jövő nyáron elveszítik ezt a jogosultságukat. Másrészt az a megjelölés, hogy „közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló törvény szerinti klinikai központ”, magyarul azt jelenti, hogy a nemrégiben tucatjával létrehozott egyetemi alapítványok által fenntartott klinikák végezhetik még a meddőségi beavatkozásokat az állami szolgáltatók mellett. Tehát nem lehet nem állami, de végül is mégiscsak lehetőséget biztosítanak majd alapítványokon keresztül arra, hogy ez megtörténjen. Az államosítás nem most kezdődött, hiszen 2019 végén már hat meddőségi centrumot államosítottak; mementóként elenyésző számú, három-négy klinika maradt fent, de most már ennek is vége. A beszántásra kerülő klinikák kötelesek lesznek átadni a náluk tárolt embriókat és ivarsejteket, ugyanakkor a tulajdonosváltáson áteső cégek állami kártalanításra lesznek jogosultak. Az is érdekes, hogy mennyire sietnek mindezzel, hiszen szeptember 30-át követően új reprodukciós eljárás már az idén , további meddőségkezelési célú, önálló új beavatkozás nem kezdhető már meg a mostani centrumokban, pedig csak jövőre élesedik ez a törvény. Ehhez az indoklás hozzáteszi nagyon előzékenyen , hogy az „átmeneti időtartamot az ellátás folyamatosságában rejlő népesedéspolitikai célok érvényesülése teszi indokolttá”. De vajon mire ez a nagy sietség? Csak nem a választások előtt akarják ezt is még beszántani? Azt is szeretném majd államtitkár úrtól megkérdezni és tudni, hogy kelle beleegyezés ahhoz, hogy önök egy harmadik félnek adják át az embriókat és az ivarsejteket, hogy ez nem törvényellenes-e. És azt is szeretném megkérdezni államtitkár úrtól, ha már miniszter asszony nincs itt, hogy a javaslatot miért a Miniszterelnökséget vezető Gulyás Gergely miniszter új nyújtotta be. Van egy tárca nélküli miniszter asszonyunk, akit úgy hívnak, hogy Novák Katalin. Elég érdekes, hogy ezt a nagyon fontos törvénymódosítást nem a családokért felelős miniszter adja be, hanem a Miniszterelnökséget vezető miniszter. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Kérdezem tehát, államtitkár úr, mire volt ez a nagy sietség, és ténylegesen a meddőség programját segítike ezek az átalakítások. Várom megtisztelő válaszát.
Zsigó Róbert államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A meddőséggel küzdő nők és férfiak aránya az elmúlt évtizedekben világszerte növekszik. Ma hazánkban a nemzetközi arányokhoz hasonlóan minden ötödik párkapcsolatban nehézségbe ütközik a tervezett teherbe esés. Szakértői becslések szerint az összes meddőségi problémával küzdő házaspárok száma eléri a párok 15 százalékát, ami mintegy 150 ezer párt jelent. Ma Magyarországon minden vágyott és felelősséggel vállalt gyermek megszületését támogatjuk. Az eddig megtett intézkedéseink segítik a fő célunk elérését, azt, hogy hazánkban minél több egészséges gyermek születhessen meg. Ennek érdekében a korábbi, összesen öt támogatott IVF-kezeléssel szemben 2017-től a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő öt IVF-ciklust támogat az első gyermek megszületéséhez, míg a további gyermekek esetében gyermekenként újabb négy-négy ciklus vehető igénybe közfinanszírozottan. Tisztelt Országgyűlés! 2020. február 1-jétől jelentősen átalakult a meddőségi ellátások finanszírozása Magyarországon, 100 százalékos támogatásúvá váltak az ellátásban használatos gyógykezelések. Eltöröltük az állami támogatással lombikkezelést végző intézetek teljesítményvolumen-korlátját. Bevezettünk eddig nem finanszírozott diagnosztikai ellátásokat, így közel 100 százalékossá vált tehát az állami szerepvállalás a meddőségkezelésben. Elengedhetetlen fontosságú nemzeti szintű rendszerben fejleszteni, működtetni és vezetni a kormányzati irányítás alá tartozó intézményeket; szükséges továbbá a központi irányítás megszervezése mellett az egységes irányelv és eljárásrend szakma általi elfogadtatása és egészségügyi hatósági betartatása. Ugyancsak kiemelkedő fontosságú a gyermekáldásra ösztönző finanszírozási eszközök biztosítása is. Összességében elmondható, hogy az elmúlt években közel megdupláztuk a meddőségkezelésre fordított finanszírozás összegét. El kell mondanom, elnök úr, hogy képviselő asszony részben mondta el az interpellációját, és van még két dolog, amit annak ellenére szeretnék megválaszolni, hogy nem mondta el képviselő asszony, mert írásban megvan az egyik, a képviselő asszony adatszolgáltatásra vonatkozó kérdése, amelyre azt válaszolom, hogy a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő adatszolgáltatása alapján a járvány miatti leállás figyelembevételével is a 2020-as évben az állami szolgáltatóknál az embrióbeültetések száma egyes hónapokban magasabb volt, mint előtte egy évvel, 2019-ben. A további adatokra vonatkozóan a NEAK honlapján talál a képviselő asszony adatokat. [[14.40]] Tájékoztatom az Országgyűlést arról is, hogy amit képviselő asszony leírt a CSOK-kal kapcsolatos ügyben, az több tévedést is tartalmaz. Ha elolvasta volna a képviselő asszony a vonatkozó jogszabályt, akkor egyértelművé vált volna a számára, hogy az, amit mondott, természetesen nem felel meg a valóságnak. Azt írta a képviselő asszony, idézem: „Ha ugyanis meghatározott időn belül nem érkezik meg a betervezett, vállalt gyermek, kötelező jelleggel meddőségi kezelésen kell részt venni a pároknak.” Ilyet semmilyen jogszabály nem tartalmaz Magyarországon. Az új lakások építéséhez, vásárlásához kapcsolódó lakáscélú támogatásokról szóló kormányrendelet részletesen szabályozza a különös méltánylást érdemlő helyzeteket is a gyermekvállalási feltételek és a lakáscélú támogatások összefüggéseinek vonatkozásában, kifejezetten abból a célból, hogy minél több tervezett és vállalt gyermek megszülethessen. Azt tudom mondani, hogy nem jó, ha szándékosan akár félreértelmezzük a jogszabályokat, mert azzal bizonyos pároknak, akiknek fontos ez [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] megnehezítjük vagy elkeserítjük a szándékát. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm, hogy kitért arra a részletre, hogy rákérdeztem néhány hónappal ezelőtt, hogy az elmúlt években hány gyermek született Magyarországon lombikkezelés által. Önök csak egy ilyen körülbelüli számot tudtak megadni, ráadásul a KSH-nak kötelező lenne 2014 előtt is meg utána is közzétenni adatokat, hogy hányan vettek részt reprodukciós kezelésben, és hány gyermek született ebből. 2014 óta ennek a törvényi kötelezettségének a KSH nem tesz eleget. Ráadásul, az egyik belső alkalmazott írta le, hogy ezt a törvényi kötelezettséget nem látják el, és nem értem, hogy egy minisztérium vagy egy államtitkárság hogy nem tud pontos számot adni, hogy ilyen kezelések által hány gyermek születik Magyarországon, mert pontosan tudnia kell a minisztériumnak is. Államtitkár úr, nem tudom elfogadni a válaszát, mert arra nem adott választ, hogy milyen érdekek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] vezérlik a törvénykezést, hogy még az utolsó magánklinikákat is állami kézbe adják. Köszönöm szépen, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy minapi felmérés sokkoló eredménye szerint a belügyi és a rendvédelmi dolgozók 70 százaléka fontolgatja, hogy pályát módosít. Lényegében az önök nem kormányzásának a következménye, hogy a rendőrök, a büntetés-végrehajtásban dolgozók és a tűzoltók több mint kétharmada gondolkodik azon, hogy új munkát keres magának. Szeretném megkérdezni államtitkár urat, hogy ön szerint ez így rendben vane, nem kellenee esetleg két vadászati kiállítás között olyan dologra költeni az adófizetők pénzét, ami az embereket érdekli, és ami az emberek életében fontos. Az, hogy legyen rendőr az utcán, az, hogy legyen tűzoltó, aki eloltja a tüzet, és legyen olyan ember a büntetés-végrehajtásban, aki őrzi a rabokat, és elég sok más feladat is van ott, ez egyébként nagyon fontos kérdés az emberek számára. Sajnos azt kell mondjam, önöket az foglalja le, hogy széthordják a közvagyont. Itt van az úgynevezett modellváltás, ahogy önök hívják. Mi csak úgy hívjuk, hogy a közpénz-százmilliárdokat kilapátolják fideszes magánalapítványokba. Ez annyira leköti minden erejüket, hogy egyébként észre sem veszik, hogy egy nagyon fontos csoport ad az elégedetlenségének hangot, a rendvédelmi dolgozók csoportja. Pedig egyébként nem ártana két alapítvány gründolása ami mondhatjuk, hogy sajnos fideszes házipénztár között azzal foglalkozni, hogy a belügyi és rendvédelmi dolgozóknak alig több mint a 2 százaléka gondolja úgy, hogy megfelelően elismerik a munkáját és rendesen megfizetik őt. Ez nem csoda, hiszen itt is fontos elmondjuk, hogy egy frissen felszerelt rendőr átlagkeresete lényegében a garantált bérminimum összegével azonos, államtitkár úr, ez 145 635 forint. Tehát ezért vannak ők kinn folyamatosan az utcán, és azt most nem is szeretném még pluszban idecitálni, mert egy külön interpellációt érdemel, hogy elképesztő mértékű túlmunkát és túlszolgálatot látnak el ezek az emberek pontosan a hatalmas létszámhiány miatt, amit egyébként önök folyamatosan tagadnak. Tehát most az önök nem kormányzásának lassan a tizenkettedik évében ott tartunk, hogy még mindig küzdeni kell azért, hogy a rendvédelmi illetményalapot 60 ezer forintra emeljék. Államtitkár úr, más illetményalapokat megemeltek valamennyivel, nem sokkal, de megemeltek. Most ott tartunk, hogy lényegében a Magyar Honvédség elszipkázza a belügyi szervek meg a rendvédelem állományát. Ez semmiképpen nem megoldás, ezt önök is tudják. Azóta még át is szervezték őket, tehát a jogviszonyokat módosítgatják, lényegében ezek az emberek ugyanazt a munkát végzik, amit eddig, mégis kikerültek a közszolgálati státuszból, alacsony bért kapnak, sokkal alacsonyabbat, az előrelépési lehetőség lassabb, kevesebb lett a szabadságuk is. Nyilvánvaló, hogy az ő helyzetük rendezése már a 2022-ben létrejövő új nemzeti egységkormány feladata lesz. Mi ezt meg is fogjuk tenni, és rendezni fogjuk az ő körülményeiket, de egyébként nyilvánvalóan [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nem lesz elfelejtve az önök áldásos tevékenysége. Az a kérdésem, államtitkár úr: mikor emelik végre 60 ezer forintra a rendvédelemben dolgozók bérét?
Kontrát Károly államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön által hivatkozott felmérés nem tekinthető sem hitelesnek, sem pedig reprezentatívnak, bárki akárhányszor kitölthette ezt a kérdőívet. Nézzük a tényeket! 2010-ben a kormány azt a célt tűzte ki maga elé, és azt ígérte, hogy helyreállítja a rendet és a közbiztonságot Magyarországon. Ennek eredményeképpen ma azt mondhatjuk, hogy 2010-hez képest harmadára, tehát nem harmadával, hanem harmadára csökkent a bűncselekmények száma. Magyarország közbiztonsága kiegyensúlyozott és szilárd. Felmérések szerint az állampolgárok szubjektív biztonságérzete az elmúlt években jelentősen javult. Ezúton is itt, az Országgyűlés előtt köszönetet mondok a rendvédelmi hivatásos állománynak, a sokszor embert próbáló szolgálatuk biztosítja mindannyiunk biztonságát, helytállnak a belbiztonság megteremtésében és fenntartásában, a határok őrizetében és a Covid elleni küzdelemben is. Köszönjük szépen. Önök folyamatosan és rendszeresen elferdítik a valóságot, csúsztatnak. Az illetményekről szóló egyeztetéseket, megbeszéléseket a Belügyminisztérium korábban sem a nyilvánosság előtt folytatta, és ezt a gyakorlatot nem akarjuk a jövőben sem folytatni, fenntartjuk az egyeztetéseket. 2021 első négy hónapjában 253 hivatásos vette le az egyenruhát, ebbe a számba beletartozik a nyugállományba helyezés és az elhalálozás is, ugyanakkor 85 százalékkal több a jelentkező a testületbe. A 10 hónapos képzést 189 fő kezdte meg, akik körülbelül két hónap múlva kerülnek kinevezésre. Ami az illetményalapot illeti, tisztelt képviselő asszony, szeretném fölhívni a figyelmet, hogy az új illetményrendszer más elemek növelésével, illetve újraszabályozásával jelentős fizetésemelést, jelentős keresetnövekedést okozott a hivatásos állományúaknak. 2015 júliusában az új szolgálati törvénnyel elindítottuk a rendvédelmi életpályaprogramot, a hivatásos állomány átlagosan 50 százalékos illetményfejlesztésben részesült, ezt a programot 2019-re teljesítettük, tehát megvalósítottuk. 2016-tól bevezettük a teljesítményjuttatást, ehhez a kormány 12 milliárd forint többletforrást biztosított; ez is jelentős bevételt, jelentős keresetnövekedést jelentett a hivatásosoknak. 2011-ben sor került a lakhatási támogatások bővítésére, ennek az összege jelenleg is évente 2,8 milliárd forint. 2017. január 1-jével bevezettük a rendvédelmi egészségkárosodási ellátás rendszerét, intézményét. Eszerint a szolgálati törvény hatálya alá tartozó az öregségi nyugdíjkorhatár előtt öt évvel rendszeres illetményre jogosultak kérelmük esetén 2019 decemberében minden rendvédelmi hivatásos állományú egyösszegű bruttó 500 ezer forint jutalmat kapott. Ezzel az év elejéhez képest 10 százalékos emelés valósult meg, és 2020. január 1-jétől a hivatásos állomány 10 százalékkal magasabb jövedelemben részesül jövedelemrész-kiegészítő juttatás jogcímen, ami alanyi jogon minden hónapban biztosított, és a kormány a 2021-es, ’22-es, ’23-as költségvetésben összesen hathavi pluszbérnek megfelelő összeget különített el, tehát hathavi pluszbérnek megfelelő összeget különített el a rendvédelem hivatásos állomány személyi juttatásának biztosítására. Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány, ahogy eddig is, biztosította a megfelelő forrásokat a rendészeti feladatok eredményes ellátása érdekében, elismeri a hivatásos állomány munkáját, ezt tette 2020-ban, ’21-ben, ’22-ben is ezt fogjuk tenni. Ha ön is ezt akarja elérni, akkor kérem, hogy a 2022-es költségvetést a zárószavazásnál szavazatával támogassa. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Ismét képviselő asszonyé a szó. [[14.50]]
Tisztelt Államtitkár Úr! Önök úgy emelték a tűzoltók, rendőrök és bv-sek fizetését, ahogy két hét alatt rendet tettek ebben az országban. Az állománynak nem tudnak hazudni, teljesen mindegy, hogy mit mondanak itt a parlamentben, mi kerül jegyzőkönyvbe, milyen hazugságokat mondanak. Ők pontosan tudják, hogy mi a valóság, az emberek pedig sajnos érzik a saját bőrükön is, hogy milyen hiány van az állományban. Tehát ezzel foglalkozzanak, hogy legyen rendőr az utcán, legyenek tűzoltók, akik eloltják a tüzet, legyenek bv-sek, akik őrzik a rabokat, és egyébként ez az önök felelőssége. Most még, jelen pillanatban, már nem sokáig, de önök kormányoznak. Az eddigi mutatvány nagyjából azt mutatja egyébként, hogy képtelek erre. A jövő évi költségvetéshez benyújtottam azt a módosító javaslatot, amely garantálná a rendvédelemben dolgozók illetményalapjának 60 ezer forintra emelését, ezzel nagyban hozzájárulva az állomány feltöltéséhez. Vonatkozik ez egyébként Józsefvárosra, Ferencvárosra, a VIII., a IX. kerületre ugyanúgy, mint ahogy országosan. Ha fontos önöknek, megszavazzák ezt, államtitkár úr. Köszönöm szépen.
Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszterhez. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkára fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ez a méregdrága vadászati kiállítás önmagában is felháborító a járvány közepette, de ha jobban megnézzük a részleteket, akkor sajnos az látszik, hogy ez egy olyan pénzpocsékolás és olyan extrém drága, hogy minden képzeletet felülmúl. Nem világos, hogy mi szükség volt egy olyan helyre szervezni a kiállítást, amire még jó pár tízmilliárdot rá kell költeni. Történt ugyanis, hogy a kormány a Hungexpót 2016 áprilisában megvette 17,3 milliárd forintért, de egy nagyon fura és előnytelen szerződéssel. A szerződés szerint ugyanis 2035-ig egy francia cégnek van bérbe adva ez a terület, a szerződésben foglalt feltételek szerint az államnak nincs hozzáférése a pavilonokhoz, így van az, hogy 2,5 milliárd forintért bérlik a vadászati kiállításhoz ezt a területet. Másrészt az állam kénytelen újabb milliárdokat rákölteni a Hungexpóra, amely egy külföldi, francia cégnek van bérbe adva. Hát, ember legyen a talpán, aki ezt érti. A lényeg, hogy a világkiállítás az Hungexpo épületének felújításával valójában sokkal több, mint amit a kormány mond. Pontosan nem is tudjuk, hogy mennyi lesz a vége. A múlt héten további 6 milliárd forint közpénzzel dobta meg az ön főnöke, Palkovics László innovációs miniszter a kiállítást, így most már bőven 70 milliárd fölött van az összköltség ebben a programban. Semjén Zsolt többször nyilatkozta, hogy rentábilis lesz ez a világkiállítás, meg fog térülni, a valóság ezzel szemben az, hogy a legutóbb hozzácsapott 6 milliárd forint önmagában több, mint amennyit a külföldi vadászok egy év alatt itt hagynak Magyarországon cakompakk. Összefoglalva tehát: egy méregdrága, teljesen felesleges kiállítás egy világjárvány közepén, egy olyan helyen rendezve, ahol az állam, vagyis a magyar adófizetők duplán ráfizetnek. Ezek alapján a következők a kérdéseim: önök szerint mennyi lesz az esemény és a kapcsolt beruházások végösszege? Hol a határ? Mi az, ami már önöknek is sok: 100 milliárd, 200 milliárd, vagy a határ a csillagos ég? Mitől lesz rentábilis ez a beruházás? Hány vadász fog érkezni, mennyi vendégéjszakát töltenek itt, vannake erre valamilyen kalkulációk? Ha vannak, akkor legyenek kedvesek, mutassák meg, nagyon kíváncsiak vagyunk rá. És igazából ez a kérdés a legfontosabb: nem lennee olcsóbb ezt az egészet most lemondani, és az erre fenntartott pénzeket a védekezésre, az egészségügyi, a szociális dolgozók béremelésére fordítani, a turizmusban, a vendéglátásban lévő vállalkozókat segíteni? Várom válaszát.
Schanda Tamás államtitkár úré a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy ön már megint nem mond igazat, amit ön csinál az Országgyűlésben rendszeresen, nem más, mint 99 százalék hazugság és 1 százalék bohóckodás. Tisztelt Képviselő Úr! Ön összekever mindent mindennel. Persze, azt is mondhatnám, hogy a személyes kudarcomnak tartom, hogy már számtalanszor próbáltam önnek elmagyarázni a különböző számokat, mindig teljesen sikertelenül. Most mégis tennék egy kósza kísérletet arra, bár nagy reményeim nincsenek a megértésben, hogy sikerül megértetnem önökkel az alapvető tényeket. Magyarország szeptember 25e és október 14e között a ’71-es vadászati kiállítás 50. évfordulója alkalmából „Egy a természettel” címen rendez egy komoly nemzetközi rendezvényt. Ennek az összköltsége, ahogyan ön is mondta, 17 milliárd forint, és ez tartalmazza azt a 6 milliárd forintot is, amiről ön beszélt. Tehát még egyszer: 17 milliárd forint, és tartalmazza azt a 6 milliárdot, semmifajta pluszköltségről, új tételről nincs szó. Ez az összeg világosan tartalmazza a 20 napos vadászati világkiállítás 75 ezer négyzetméteren megvalósuló komplett egészét, fél tucat nemzetközi konferenciát, valamint számos hazai kiegészítő rendezvényt, amelyek a világkiállítás felvezetéseként valósulnak meg. A Hungexpo fejlesztésének összköltsége 55 milliárd forint, a rekonstrukció megfelelően halad, és kész lesz a vadászati és természeti világkiállításra, de az eucharisztikus kongresszus megtartásához is ha ez a szó bármit is jelent önnek hozzá tud járulni. Ráadásul ez a fejlesztés teljes mértékben független mind az eucharisztikus világkongresszustól, mind pedig a vadászati világkiállítástól, hiszen ez a későbbiekben is használható és fontos helyszín lesz, ahol szintén nemzetközi színvonalú rendezvényeket lehet majd szervezni Budapesten. A kőbányai vásárvárosban megújulnak a kiállítócsarnokok, és ki is egészülnek egy új fogadóépülettel, valamint egy új konferencia-központtal, ami azt jelenti, hogy nemcsak Budapesten és Magyarországon, hanem teljes Közép-Európában egy hatalmas, a legnagyobb befogadóképességű ilyen típusú intézmény jön létre. Ez hozzásegít bennünket ahhoz, hogy Budapest, amelyet mi fejleszteni szeretnénk, a jövőben regionális kiállítási és konferenciacentrummá tudjon válni, még inkább megjelenjen ezen a területen is. Éppen ezért teljesen érthetetlen, hogy miért akar ön és egyébként a teljes komplett baloldal különböző célokat folyamatosan összemosni és elferdíteni a különböző összegeket. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Azt is elmondtuk már számtalan alkalommal, hogy az élet újraindítása szempontjából kiemelt jelentőségű ezen rendezvények budapesti megtartása, amit önök már csak azért is érthetnének, mert az ön barátja, Karácsony Gergely vezeti Budapest fővárost, és ahelyett, hogy éppen támogatná a budapesti turizmus újraindítását és fejlesztését, ön itt a parlamentben szónokol Budapest ellen. Ön szembemegy a taxisokkal, a hotelesekkel, az éttermesekkel és mindenkivel egyébként, aki a turizmusból él Budapesten. Én nem is értem ezt, tisztelt képviselő úr, nem értem. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Az egyperces lehetőségre visszaadom a szót Kocsis-Cake Olivio képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem sikerült elmagyarázni a dolgokat, de mondjuk, legalább nem süllyedt olyan alacsonyra, mint múltkor, amikor levelet hamisított, egy 2019-es levelet olvasott fel [[Schanda Tamás János: Én?]] 2021-ben. [[Schanda Tamás: Ez nem igaz!]] Tehát 10 milliárd forint körülire mondták ezt a kiállítást nem olyan rég. Semjén miniszterelnök-helyettes úr nyilatkozott erről, hogy 10 milliárd környékén lesz. Most akkor kiderül, államtitkár úrtól most már tudjuk, hogy csak 17 milliárd lesz a vége. [[Schanda Tamás János: 70 milliárdról beszéltél!]] Tehát ön úgy állítja be, mintha ez a 6 milliárd már eddig is bele lett volna tervezve, miközben eddig körülbelül 10 milliárdos költségről beszéltek. Most kiderül, hogy már 17 milliárd. Ezért mondom, hogy úgy növekednek ezek az összegek, hogy elképesztő. A világjárvány közepén, egy válsághelyzetben önöknek a miniszterelnök-helyettes hobbija a legfontosabb, erre rászánnak 17 milliárd forintot. Ez nagyon jól jellemzi az egész kormány hozzáállását ehhez a kérdéshez. Biztos vagyok benne, hogy sem a vendéglátósok, akikre most ön hivatkozik, sem a turisztikai szakemberek nem fogadnák el ezt a választ, úgyhogy én sem fogadom el.
Köszönöm szépen. A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Bánki Erik képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Hány munkahelyet sikerült megvédeni a Kormány munkahelyvédelmi intézkedéseinek köszönhetően?” címmel. Tisztelt képviselő úr, Schanda Tamás államtitkár úr fog önnek válaszolni. Bánki Erik képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[15.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus-járvány példátlan kihívás elé állította hazánkat az elmúlt év során. A járvány elleni küzdelemben az első nyilvánvalóan az emberek életének és egészségének védelme, de emellett mindent meg kellett tennünk annak érdekében, hogy meg tudjuk óvni a magyar gazdaságot és ezáltal az emberek munkahelyét is. Nem kétséges, hogy a magyar családok megélhetése csak akkor biztosítható, tisztelt képviselőtársaim, ha dolgozni tudnak, és ebből el tudják tartani a családjukat, ehhez pedig arra van szükség, hogy a gazdaság mihamarabb ki tudjon lábalni a pandémia okozta válsághelyzetből, és minél jobb eredményeket tudjunk elérni már rövid távon is. Tény, hogy a kormány mindent elkövet a munkahelyek megtartásáért, újak létrehozásáért, illetve a vállalkozások életben tartásáért, amit ezúton is köszönünk. A cél tehát nem kevesebb, mint az ország működőképességének fenntartása annak érdekében, hogy a legtöbb ágazatban megtörténhessen az újraindítás. Ennek érdekében a kormány most is töretlenül dolgozik a gazdaság újraindításán, hiszen erős nemzeti vállalkozások nélkül nincs erős nemzetgazdaság. A gazdaságvédelmi akcióterv keretében bevezetett bértámogatásoknak köszönhetően Magyarország működőképességét sikerült fenntartani. Az adó- és járulékkedvezményeken, a hatékonyságnövelő és versenyképesség-javító támogatásokon túl a munkaerőpiaci lépések bevezetése szintén nagymértékben hozzájárult az elmúlt 10 évben elért eredmények megőrzéséhez. A kormány célja, hogy mindenki, aki elvesztette a munkahelyét, vissza tudja azt szerezni, vagy új munkahelyet kaphasson. Látható, hogy ezek nem csak üres szavak, hiszen a jövő évi költségvetés is teljes mértékben a gazdaság újraindítására fókuszál. A gazdaság-újraindítási akcióterv lehetővé teszi, hogy mindenki, akit a járvány nehéz helyzetbe hozott, talpra tudjon állni. A sikeres újraindításhoz kulcsfontosságú a vállalkozások beruházásainak támogatása, hiszen ha a hazai vállalkozások megerősödve kerülnek ki a válságból, akkor a magyar munkahelyek védelme is biztosított lesz ezáltal. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány intézkedései jól mutatják a különbséget a nemzeti kormány, illetve a korábbi baloldali kormány gondolkodása és cselekedetei között: a baloldal kormányzása idején csak sanyargatta a családokat és a vállalkozókat, adókat és rezsit emelt, százezreket hagyott munka nélkül, konkrétan több mint 200 ezer munkahelyet szüntetett meg, ezzel szemben a polgári kormány mindent megtett és megtesz az otthonoknak, a munkahelyeknek, a családok életszínvonalának a védelme érdekében. Kérdezem tehát a tisztelt államtitkár urat, hogy hány munkahelyet sikerült megvédeni a kormány munkahelyvédelmi intézkedéseinek köszönhetően. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úrnak, ahogy említettem, a választ Schanda Tamás államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogyan ön is elmondta, és ahogy mindannyian tudjuk itt az országban, a koronavírus nemcsak az egészségünket és az életünket veszélyeztette, hanem a gazdaságot is megtámadta, a magyar emberekkel és a magyar vállalkozásokkal közösen elért eredményeinkre is veszélyt jelentett. Éppen ezért a kormány vállalta és vállalja is, hogy legalább annyi munkahelyet hoz létre, amennyit a vírus elpusztít, mindenkinek segítséget nyújtunk, mindenkivel ott vagyunk, aki a koronavírus-járvány miatt bajba került. Ezért hoztuk létre hazánk történetének legnagyobb gazdaságvédelmi akciótervét, amely a munkahelyek megőrzésére, a munkahelyteremtésre, a kiemelt ágazatok megerősítésére, a vállalkozások támogatására, a magyar családok és a nyugdíjasok segítésére épült. Többek között hitelmoratóriumot vezettünk be, bértámogatást nyújtottunk a legnehezebb helyzetben lévő vállalkozásoknak, ott a bérek felét átvállaltuk, és elengedtük a szociális hozzájárulási adót is, mindemellett pedig a vállalkozások számára a felére csökkentettük az iparűzési adót is. Az időben meghozott intézkedéseknek köszönhetően 1,7 millióan részesülhettek Magyarországon valamilyen kormányzati támogatásban. Az a szomorú viszont, tisztelt képviselő úr, hogy a védekezés kapcsán nemzeti egység alakult ki, ugyanakkor ebben a nemzeti egységben a baloldal nem akart részt venni, nem támogatta azokat a gazdasági intézkedéseket sem, amelyek a magyar családoknak és a magyar vállalkozásoknak nyújtottak segítséget, sokszor életbe vágó segítséget. Ha a baloldalon múlt volna, akiknek volt lehetősége ezeket az intézkedéseket támogatni itt az Országgyűlésben, akkor nem lett volna bértámogatás és nem lett volna hitelmoratórium sem. Ahogy csak tudták, itt is akadályozták a védekezést. Tisztelt Képviselő Úr! A bértámogatások kapcsán engedje meg, hogy arról tájékoztassam, hogy május 31-éig igényelhették a cégek ezt a támogatási formát, elsősorban a turizmus és a vendéglátás területén, de mindenütt, ahol komolyabb bajba kerültek. Tavaly november óta mintegy 30 ezer vállalat kért a magyar kormánytól segítséget 180 ezer munkavállalónak a megtartásához, ezt a támogatást pedig biztosítottuk is számukra, de összesen közel 30 milliárd forinttal segítettünk egy speciális területen: a magasan képzett szakemberek munkahelyének megőrzése érdekében. Ennek keretében mintegy 1500 cég tarthatta meg többek között a mérnökeit és az informatikusait, a kutatás-fejlesztésben dolgozó szakembereit. Tavaly összesen 23 ezer, idén pedig mintegy 17 ezer munkahely megőrzéséhez tudtunk ezen a programon keresztül is hozzájárulni. Ez azért különösen fontos, mert így a gazdaság újraindításának időszakában ezek az összeszokott mérnök-informatikus, kutatás-fejlesztéssel foglalkozó csapatok rendelkezésre állnak a hazai vállalkozásoknál, és így valóban van esélyünk arra, hogy kanyarban előzzünk. Tisztelt Képviselő Úr! Végezetül engedje meg, hogy tájékoztassam arról, hogy a tavaly júniusi foglalkoztatási mélyponthoz képest több mint 100 ezerrel csökkent a regisztrált álláskeresők száma hazánkban, és a gazdaságvédelmi intézkedéseknek és a magyar vállalkozásoknak köszönhetően [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] tartósan 4,5 milliónál többen dolgoznak hazánkban. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a korrekt és kimerítő válaszát. Megnyugtató számomra az, hogy amit a kormány ígért, amit miniszterelnök úr személyesen itt a parlamentben ígért meg a magyar választóknak, hogy senkit nem hagy a magyar kormány az út szélén, az az államtitkár úr által elmondottakból is kiderül, hiszen tartósan 4,5 millió fölött van a foglalkoztatottak száma, tehát gyakorlatilag elmondhatjuk, hogy szinte ugyanazt a foglalkoztatási szintet tudjuk produkálni most, a válság után, mint amit 2019-ben, a válság előtti utolsó évben tudtunk tenni. Azt gondolom, erre mindannyian büszkék lehetünk, hiszen ahogy a felszólalásomban is említettem, az az egyik legfontosabb dolog, hogy legyen mindenkinek munkája, aki tud, az dolgozhasson is Magyarországon. Emellett nagyon fontos, államtitkár úr, amit megemlített, hogy nemcsak erre fókuszált a kormány, hanem a nyugdíjasokra, illetve a családokra is. A jövő évi költségvetésben látjuk, hogy a nyugdíjak visszaépítésében már félhavi nyugdíjnál fogunk tartani, a családtámogatási rendszer pedig tovább bővül. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Csak így tovább! Köszönöm szépen, a válaszát természetesen elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Mint hallhattuk, a képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Dudás Róbert képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Kőszállítást a vasútra!” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Schanda Tamás államtitkár úr fog önnek válaszolni. Dudás Róbert képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt 10 évben számos alkalommal emeltem fel a hangom azzal kapcsolatban, hogy a kőszállító autók teljesen tönkreteszik a kistelepülések életét, azok útjait, repedeznek a házak az út mentén, a közlekedést pedig veszélyessé teszik a száguldozásukkal. Levelet írtam évekkel ezelőtt a megyei közgyűlés elnökének nem válaszolt. Levelet írtam az országgyűlési képviselőnek évekkel ezelőtt nem válaszolt. Mára olyan szinten tönkrement néhány település útja, hogy azon közlekedni már nem lehet, az ott élőknek viszont muszáj ezzel együtt élnie, hiszen élniük kell a mindennapjaikat. Megjelent nemrégiben egy kezdeményezés, amely azt célozza, hogy végre vasútra kerülnek ezek a kövek; ennek mindenki örül, én is. A múlt héten, napirend után támogatásomról biztosítottam a körzet képviselőjét, hogy bár én már sokszor kezdeményeztem, és eddig ő sem méltatott válaszra sem, ugyanakkor én nem pártpolitikai alapon közelítek a megoldandó feladatokhoz, hanem az alapján, hogy az fontose az ott élők számára, avagy sem; ez pedig nagyon fontos, így számíthat a támogatásomra ő is és mindenki, aki pozitívan gondolkodik ebben a kérdésben. [[15.10]] Olyannyira, hogy költségvetési módosítót adtam be ebben a kérdésben, hogy ne pusztán ígéret legyen, ne kelljen pályázatra várni, és legfőképp ne kelljen bárhová is kilincselni, legyen benne az országos költségvetésben, ami garanciát nyújt arra vonatkozóan, hogy több tízezer ember élete megkönnyebbül. Meghívtam a módosítómhoz a körzet képviselőjét is, aki viszont nem csatlakozott hozzá, így nincsenek illúzióim, hogy a szavazásnál is ellene fog voksolni. Két kérdésem lenne, illetve van államtitkár úrhoz. Lesze állami forrás a megvalósításhoz? Esetleg vane már erre elkülönítve összeg, mert mint említettem, nagyon sok ember életkörülményeit befolyásolja ez a beruházás döntően. A körzet képviselője kiemelte, hogy a Recsk és Kál-Kápolna közötti szakaszon valósul meg a kőszállítás, és lesz tehermentesítve ezáltal a közút. És mi lesz a Recsk és Kisterenye közötti szakasszal, és mi lesz az azon a nyomvonalon lévő településekkel és azok útjaival? Ez pontosan az a szakasz, amit a pár évvel ezelőtt befejezett 21-es főút négysávosítása kapcsán tönkretettek a kőszállító autók. Ezekkel kapcsolatban várom államtitkár úr megtisztelő válaszát, mert bár évekkel ezelőtt már foglalkozni kellett volna ezzel a problémával, most viszont már tényleg nem várathat magára. Eredményt, mindenki számára elfogadható eredményt akkor tudunk elérni, ha a teljes szakaszt figyelembe vesszük, nemcsak az egyik, hanem mindkét irányban. Ígéret van, bízunk benne, hogy megoldás is lesz. Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdésem szakmai, és nem politikai vonatkozású. Kérem önt is, hogy ön is szakmai választ adjon, ami nemcsak az én érdekem, hanem az ott élő több mint tízezer ember érdeke, és kíváncsian várják az ön válaszát. Ez a döntés az öné, az önöké. Az élet viszont, amit ez döntően befolyásol, a mienk, helybelieké. Várom válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Schanda Tamás államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Furcsa, hogy ön sajnálkozik egy vasútvonal bezárásán, miközben nem nevezi meg a felelősöket egyébként. Az ön vasútellenes baloldali barátai zárták be ezt a vasútvonalat, és ön pedig ezeket a régi embereket akarja visszasegíteni a hatalomba. Ön ehhez asszisztál nap mint nap, sőt valójában a Jobbiknak nevezett egyik baloldali párt alelnökeként, ennek az egyik főszereplőjeként is közreműködik. Tény, tisztelt képviselő úr, tény, hogy a szóban forgó vasútvonalat az első Orbán-kormány újíttatta fel, és éppen a Gyurcsány-kormány záratta be. Az is tény, tisztelt képviselő úr, hogy ön nem tájékozott a térség ügyeiben. Ön csak szónokolni tud innen, Budapestről a térségben élők életéről, mert lehet, hogy ön ott él, de ezek szerint egyáltalán nem ismeri a történéseket, le van nem is kicsit maradva. A térség országgyűlési képviselője, Horváth László képviselő úr ezzel szemben, önnel szemben valóban a szárnyai alá vette ezt az ügyet, és többször felszólalt a magyar nyilvánosság előtt és itt az Országgyűlésben is ebben a témában. Horváth képviselő úr valóban a szívén viseli az ott élők sorsát, és ezt is meg tudom erősíteni, hogy kemény nyomást tud gyakorolni akár a kormányra is és a minisztériumokra, ha erre van szükség ahhoz, hogy a Heves megyei térségben élő emberek érdekében tudjon valamilyen fejlesztésért lobbizni. Horváth képviselő úr el is intézte, ahogyan megígérte, a kormány pedig jelentős összeggel támogatja azt, hogy Verpelét vasútállomásán vasúti kőátrakó épüljön. Nemcsak megoldást keresett és talált egy fontos problémára, hanem valódi fejlesztést is visz a térségbe. A kormány döntött, amit Horváth László képviselő úr már be is jelentett a pénteki nap folyamán. Azt ajánlom, hogy legközelebb picit jobban tájékozódjon, képviselő úr. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Szerdáig volt leadva! Szerdáig le kellett adni!]] Sőt, arról se feledkezzünk meg, hogy a képviselő úr még egy petíciót is eljuttatott hozzánk, amelyet ötezer ember írt alá, az ott élők kértek hathatós segítséget és támogatást a kormánytól, hogy a szállítással járó problémákat a lehető leggyorsabban próbáljuk megoldani. El is kezdődött tehát a tervezési folyamat, hogy hogyan lehetne csökkenteni a teherautók okozta terhelést. A Kisterenye-Kál-Kápolna vasútvonalon található Verpelét állomás korszerűsítése és a közforgalmú rakodó kialakítása lehetővé teszi azt, hogy a környékbeli kőbányák termékeinek közútról vasútra terelése mellett más szállítmányozó számára is környezetbarát áruszállítási mód váljon igénybe vehetővé, és a fejlesztéssel számtalan település juthat segítséghez, és mentesülhet a közúti teherszállítás káros mellékhatásaitól. A fejlesztés az érintett települések számára nagy könnyebbséget jelent, a vállalkozások számára pedig lehetővé teszi a vasúti teherszállítást, és ez a legfontosabb az ott lakók életkörülményei pedig jelentősen javulhatnak a csökkenő forgalom miatt. Egyet tudok javasolni, képviselő úr, köszönje meg Horváth képviselő úrnak az intézkedést. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel kérdezem Dudás Róbert képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, ön is nagyon jól tudja, hogy múlt hét szerdáig le kellett adni egyébként szó szerint az interpelláció szövegét, amit én le is adtam, és nem tértem el tőle. Talán ennél kicsit többet vár az ember, több szakmaiságot. Kértem is, semmi szakmaiság nem volt. Nem válaszolt arra a kérdésemre, hiába vonogatja a vállát, hogy például a Recsk-Kisterenye szakaszra vonatkozike egyébként ez a beruházás, mert azt az utat is tönkretették. Az ott élő több tízezer ember várja ezt a felújítást. Ön nagyon könnyen mondja innen, Budapestről, hogy ez mekkora segítség. Tényleg óriási segítség, csak végre meglenne ez az ígéret, ne pedig úgy, hogy ha már kiemelte Horváth Lászlót, éveken keresztül írogatjuk neki helyből a levelet képviselőként, polgármesterként, de még nem is válaszol. Államtitkár úr, teszek egy felajánlást. Minden ott élő embernek, így nekem is, helybéli képviselőnek nagyon fontos, hogy ez megvalósuljon. Csinálják meg, kérem, mindannyian örülni fogunk: hozzanak tőlem akárhány kilométeres nemzetiszínű szalagot, vágják át annyian, amennyien akarják, csináljanak belőle pártpropagandát, legyen a dicsőség az önöké. Nekünk, helyieknek elég, ha visszatér a nyugodt életünk. Köszönöm, elnök úr, a választ nem tudom elfogadni. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Mint hallhatták, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Aradszki András képviselő úr, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációs és technológiáért felelős miniszterhez: „Hol tart a "Tisztítsuk meg az országot" program?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Schanda Tamás államtitkár úr fog önnek válaszolni. Aradszki András képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az éghajlatváltozás, a szélsőséges időjárási jelenségek, a társadalmi hatások egyre több embert érintenek. A klímaválságot éppen ezért nem lehet félvállról venni, beszéd helyett cselekedni szükséges. Magyarország számára elsődleges feladat a Kárpát-medence természeti környezetének, gazdag vízkészletének, termőföldjeinek, erdeinek, változatos élővilágának megóvása és megőrzése. A Kárpát-medence ugyanis alkalmas hely arra, hogy a kedvezőtlenebb klímaforgatókönyvek bekövetkezése esetén is képes legyen fenntartani a magyar családok közös életterét. A klíma- és természetvédelmi akcióterv keretében a Fidesz-KDNP-kormányzat deklarálta, hogy Magyarország 2050-re klímasemleges ország kíván lenni. A nulla nettó kibocsátású gazdaságra való átállás költségeit ezen klímavédelmi akcióterv értelmében első helyen a klímarongálóknak, második helyen a jelentős szennyező országoknak és a nagyvállalatoknak kell megfizetni. Tisztelt Miniszter Úr! A klíma- és természetvédelmi akcióterv első pontja azt tartalmazta, hogy a kormányzat vállalja az illegális hulladéktól való megtisztítását az országnak. [[15.20]] A hulladék helytelen gyűjtése, kezelése, ártalmatlanítása, feldolgozása, lerakása esetén a lehető legszigorúbb intézkedések kerülnek bevezetésre. Határozott lépéseket tesz a kormányzat az illegális hulladéklerakók felszámolása és az elkövetők megbüntetése érdekében. Ez utóbbi cél azért is fontos, mert Magyarországon évente 328 ezer köbméter illegális hulladék kerül lerakásra, amely hat méter magasan lepné el a Kossuth teret. Magyarország Kormánya a vírusválság ellenére is elkötelezetten küzd az illegális hulladéklerakók és a szemetelés ellen. 2020-ban indult a „Tisztítsuk meg Magyarországot!” program, amelyben pályázati támogatás mellett nagy vállalati partnerek és szervezetek, mint például a MÁV, a Magyar Közút, az Országos Vízügyi Főigazgatóság és az állami erdőgazdaságok is segítik a sikeres végrehajtást. Tisztelt Államtitkár Úr! A program immár majdnem egy éve tart, így a részletek iránt érdeklődve kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy hol tart a „Tisztítsuk meg Magyarországot!” program, milyen intézkedéseket tett a kormány az illegálishulladék-kezelés megszüntetése érdekében. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Schanda Tamás államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Jó önnek újra válaszolni itt az Országgyűlésben. A nemzeti polgári kormánynak ahogyan ön is elmondta meggyőződése, hogy a klímaváltozással szemben nem szavakkal, hanem cselekvéssel lehet és kell is fellépni. Mi nem Facebook-posztokat akarunk gyártani, nem a klímavészhelyzet kihirdetésétől várjuk a megoldást, és azt sem gondoljuk, hogy darázsgarázsokkal és üres lózungok mantrázásával, látszatintézkedésekkel lehet megvédeni a környezeti értékeinket. Mi a cselekvésben hiszünk, abban, hogy valódi döntések és valódi lépések kellenek. Tisztelt Képviselő Úr! A klíma- és természetvédelmi akciótervet 2020 januárjában fogadta el a kormány, és a célja az, hogy minden tőlünk telhetőt megtegyünk azért, hogy gyermekeink és unokáink jobb állapotban örökölhessék meg hazánk környezeti értékeit, a teremtett világot, mint ahogy mi kaptuk. Az intézkedések ahhoz is hozzájárulhatnak, hogy Magyarország 2050-re klímasemleges országgá váljon. Az akciótervnek, amelyet végrehajtunk a koronavírus-járvány okozta nehézségek ellenére is, az egyik fontos célkitűzése az illegális hulladéklerakók felszámolása, illetve az érintett területek megtisztítása. 2020 nyarán meg is kezdtük ezt a folyamatot, és a „Tisztítsuk meg az országot!” című projekt keretében eddig több mint 27 ezer tonna illegális hulladékot számoltunk föl a különböző közreműködő szervezetekkel közösen. Ennek keretében 181 önkormányzat részesült például közel 1 milliárd forint támogatásban, további 285 pályázó pedig 2,4 milliárd forintot kapott, hogy ők is kivehessék a részüket ebben a munkában. De létrehoztunk egy alkalmazást is, a HulladékRadar applikációt, amelyet közel 16,5 ezren le is töltöttek már, és mintegy 17 ezer bejelentést tettek ezen keresztül illegális szeméttelepekről. Az is fontos előrelépés, hogy júliustól megtiltjuk bizonyos egyszer használatos műanyagok forgalmazását is, hiszen nem hagyhatjuk, hogy szeméthegyek lepjék el az országot. Engedje meg, képviselő úr, hogy kihasználjam az alkalmat, hogy megköszönjem mindenkinek, aki akár e pályázat keretében, akár máskor és más formában hozzájárult ahhoz, hogy közösen küzdjünk az illegális hulladéklerakókkal szemben. Tisztelt Képviselő Úr! Azt is engedje meg, hogy elmondjam, hogy az Országgyűlés által elfogadott egyes energetikai és hulladékgazdálkodási tárgyú törvények módosításáról szóló törvény egyik kifejezett célja pont az illegális hulladék és szemetelés visszaszorítása volt. Ezzel a törvénnyel kiiktatjuk a kiskapukat, és nem hagyjuk, hogy egyes emberek az ország és főleg a gyermekeink rovására szemeteljenek, sőt akár veszélyes hulladékkal szennyezzék a földeket és vizeket. Akik pedig nem tartják be a szabályokat, azokat szigorúan meg fogjuk büntetni. Egészen szörnyű az, hogy a baloldal itt sem akart segíteni, még ezt a magyar emberek érdekében, a jövőnk érdekében hozott törvényt sem támogatta, hanem a szemetelők oldalára állt. De ez nem meglepő, hiszen míg mi küzdünk, a nemzeti-polgári józan oldal küzd a szemét és a szemetelés ellen, addig a baloldal főpolgármestere, Karácsony Gergely leszereli Budapesten a köztéri kukák 25 százalékát. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Aradszki András képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a lehetőséget, hogy válaszolhatok. Természetesen elfogadom a választ, már csak annak tudatában is, hogy nagyon fontos célt tűzött ki magának a magyar kormány és ezáltal a magyar társadalom, hogy áttérünk a körkörös gazdaság létrehozatalára, amelynek segítségével elérhetővé válik, hogy ezek a hulladékok ilyen mértékben és ilyen arányban ne jöjjenek létre. Ezért fontos lesz majd a jövő jogalkotásában az államtitkár úr által elmondottakon túl, tehát a törvényalkotási és a költségvetési intézkedéseken túl egy olyan rendszer felállítása, amely a nem háztartási hulladékok szervezett, szakszerű és a gazdaságba beilleszkedő visszagyűjtésére, felhasználására fog létrejönni. Ez egy nagy munka lesz, a kormány elkötelezett ennek a munkának az elvégzésére. Megjegyzem, Érden a hulladékgazdálkodással vannak kis gondok, ami 2019-ig működött, az most nem működik. Ennek minden bizonnyal az az oka, hogy alkalmasabb vezetők voltak korábban. Még egyszer összegezve: elfogadom a választ. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallhattuk, képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Bana Tibor képviselő úr interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Milyen útfejlesztésekre számíthatunk Körmend, Szentgotthárd, Vasvár, Jánosháza és Őriszentpéter térségében?” címmel. Tisztelt képviselő úr, Schanda Tamás államtitkár úr fog önnek válaszolni. Bana Tibor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Vas megyében továbbra sincs egyetlen kilométer autópálya sem, holott Orbán Viktor miniszterelnök úr több alkalommal is megígérte Körmenden, hogy Budapestről Körmendig, majd Körmendtől Szentgotthárdig, az országhatárig autópályán közlekedhetünk majd. Ehhez képest az M80-as autóút csak kétszer egy sávon valósul meg Szentgotthárd és Körmend között, ráadásul, elképesztő módon, fizetős lesz. Elfogadhatatlan, hogy egy ilyen útszakasz használatáért pénzt kérnek a térségben élőktől és a hozzánk látogatóktól. A korábbi ígéretüket tehát megszegték. Sajnos azonban nemcsak ezzel van probléma, hanem az alsóbbrendű utak jellemző állapotával is. A teljesség igénye nélkül több javaslatot is benyújtottam a jövő évi költségvetéshez útfejlesztések érdekében, amelyek mellett a Költségvetési bizottság ülésén is érveltem. Sajnos a kormánypárti képviselők, V. Németh Zsolttal az élen, nem támogatták ezeket. Sajnálom, hogy képviselőtársam már nem várta meg az interpellációmat, két perce még itt volt a teremben. Leszavazták ugyanis a 76-os főút Hegyháthodász-Hegyhátsál utáni szakaszának fejlesztését, a 84-es főútról kanyarodósáv létesítését Kissomlyónál, az Apátistvánfalva-Szentgotthárd összekötő út, az Őriszentpéter-Kondorfa-Csörötnek összekötő út, a Szentgotthárd-Máriaújfalu-Farkasfa-Szalafő összekötő út, a Szalafő-Hodos határon át vezető murvás út, a Szattán átmenő út, szentgotthárdi állami utak és a Velemér-Magyarszombatfa összekötő út felújítását. A sort persze hosszasan folytathatnám a felújításra váró utak felsorolásával a régi 8-as út egyes szakaszaitól vagy Ispánktól, Viszáktól kezdve Nagyrákoson, Rábagyarmaton, Rátóton át akár Jánosháza, Káld, Kemenespálfa vagy Szentpéterfa térségéig is. De további településeket is mondhatnék a Kemenesaljáról, a Kemeneshátról, a Vasi-Hegyhátról, az Őrségből vagy a Vendvidékről, hiszen megyénkben, azon belül is elsősorban a körmendi-szentgotthárdi választókerületben rengeteg további problémás útszakasz található. Nézzük például a fürdőhelyeinket! Többek között Borgáta, Mesteri, Celldömölk, Bük, Sárvár, Szombathely, Körmend vagy Szentgotthárd esetében is az a helyzet, hogy e települések környékén nagyon sok esetben kritikán aluli az utak minősége, és akik hozzánk látogatnak, azok számára ez biztos, hogy nem egy pozitív élmény, emlék, de ugyanez igaz azokra is, akik kirándulni jönnek az Őrségbe, a Vendvidékre, a Ság-hegyhez vagy éppen Kőszeg környékére. Ezeket is meg kellene oldani, érdemi lépéseket kellene tenni. Tisztelt Államtitkár Úr! Körmend, Szentgotthárd, Vasvár, Jánosháza és Őriszentpéter térségében rengetegen vagyunk kíváncsiak az alábbi kérdésekre adott válaszaira. Számíthatunke belátható időn belül az érintett útszakaszok megújítására, további útszakaszok fejlesztésére, valamint az első kilométer autópálya megépítésére Vas megyében? Várjuk érdemi válaszait. [[15.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Schanda Tamás államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Természetesen jogos a Vas megyei emberek igénye, hogy minél több és minél jobb út épüljön, illetve korszerűsödjön, és azt is látni kell, tisztelt képviselő úr, hogy a magyar kormány, a nemzeti polgári kormány ezért tesz is, hiszen soha nem látott mennyiségű forrást költünk el útfejlesztésekre. Tisztelt Képviselő Úr! Az is tény azonban, hogy V. Németh Zsolt képviselő úr egyébként, az ön által elmondottakkal szemben támogatta azokat a javaslatokat, amikről ön beszélt. [[Bana Tibor: Nem támogatta őket!]] A kormány stratégiai célja, tisztelt képviselő úr, a megyei jogú városoknak a bekötése a gyorsforgalmi úthálózatba, az autópályák és autóutak elvezetése az országhatárokig és a technológiai és ipari központok elérhetőségének a javítása. Ezen dolgoztunk az elmúlt évtizedben is, és ezért dolgozunk a továbbiakban is. Ennek eredménye, hogy míg 2010-ben Magyarországon 1300 kilométer alatt volt a gyorsforgalmi úthálózatnak a hossza, ez mostanára 1700 kilométerre nőtt. 2020 végére már a magyar emberek 86 százaléka juthat el legfeljebb fél óra alatt egy gyorsforgalmi vagy kiemelt főúti hálózati pontig, és 2025-re már tízből kilenc magyar emberre lesz igaz, hogy 30 perces távolságra lakik a gyorsforgalmi úthálózattól. Tisztelt Képviselő Úr! Az is igaz, és talán ebben nincsen vita közöttünk, hogy a 2010 előtti időszakban rengeteg karbantartás, rengeteg fejlesztés maradt el, és nekünk ezt az elmúlt évtizedben, illetve a következő években kell ledolgoznunk, ez továbbra is rengeteg feladatot jelent. Idén is több mint ezer kilométeren kezdődhetnek útfelújítási munkák, ez a tavalyinak egyébként a kétszerese. A kormány döntésének értelmében idén és jövőre több mint 157 milliárd forintot biztosítunk közel 590 kilométernyi útszakasz rendbetételére, és a „Magyar falu” program részeként is 600 kilométeren tesznek rendbe utakat a kistelepülések. Vas megyében is komoly és fontos útfejlesztésekkel segítjük az ott élőket és az ott működő vállalkozásokat. Az M76-os gyorsforgalmi út Zalaegerszeg-Fenékpuszta közötti kétszer kétsávos autóútjának kiépítése előkészítés alatt áll, a kivitelezés 2021 negyedik negyedévében, a forgalomba helyezés pedig 2024 negyedik negyedévében tervezett. Ennek folytatásaként az M76-os autóút Zalaegerszeg-Körmend közötti, mintegy 30 kilométer hosszú része is előkészítés alatt van. Az M80-as autóút, a Körmend-Rábafüzes-országhatár, kétszer egysávos autóút kivitelezése megkezdődött, kivitelezés alatt van, a Körmend-Vasszentmihály közötti szakasz ’21 októberében, míg a Vasszentmihály-Szentgotthárd 6,6 kilométeres szakaszt június 3-án adták át, ezáltal Rönök és Szentgotthárd-Jakabháza ettől kezdve mentesül az átmenő forgalom alól. Az M86-os autóút Körmend-Szombathely-Zanat közötti kétszer kétsávos, 26 kilométer hosszú nyomvonalának tervezése folyamatban van; az M87-es gyorsforgalmi út Szombathely-Kőszeg közötti területének a tervezése szintén készül, amelynek a célja a települések elkerülése mellett [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] azok gyorsforgalmi úthálózatba való csatlakoztatásának a biztosítása is. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Bana Tibor képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnos az az állítása, hogy V. Németh Zsolt képviselőtársam a Költségvetési bizottságban támogatta a javaslataimat, annyira igaz, mint hogy az M80-as kétszer két sávon valósult meg. Tartózkodott ugyanis képviselőtársam mindegyik indítványomnál, ráadásul mindezt pökhendi, arrogáns és lekezelő stílusban tette, ezzel kapcsolatban nagyon sok negatív visszajelzés érkezett hozzám. Én egyébként minden esetben elismertem azt, hogyha előrelépések történtek útfejlesztések kapcsán, hiszen például az ön által említettek közül is a 76-os út tekintetében az egy pozitív fejlemény, amiről beszélt. De összességében mégis azt látom, és sajnos válaszában nem tért ki rá, hogy a legtöbb Vas megyei útszakasz, egyébként a főútvonalak és az alsóbbrendű utak tekintetében pedig ez még inkább igaz, egyáltalán nincsenek a prioritási lista élén. Tehát érdemi felújításokra a közeljövőben nem számíthatunk, holott a térségben élők és a hozzánk látogatók megérdemelnék azt, hogy megfelelő minőségű utakon és XXI. századi körülmények között autózhassanak. Nem tudom elfogadni a válaszát. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallhattuk, tisztelt képviselőtársaim, a képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Ezzel az interpellációs időszak végére értünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Most 15 óra 35 perc van, áttérünk az azonnali kérdések órájára. Tisztelt Képviselőtársaim! Jakab Péter frakcióvezető úr és Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította fel. Kérdezem önt, képviselő úr, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
[[Hangosítás nélkül:]] Megvárjuk Orbán Viktort a kérdéssel. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt és a tisztelt Házat, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell önnek válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök kabinetfőnökének: „Mi lesz veled, Balatoni Nyár?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Tájékoztatom önt, hogy Dömötör Csaba államtitkár úr fog önnek válaszolni, és azt is kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Potocskáné Kőrösi Anita bólint.]] Nagyon szépen köszönöm, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Ennek megfelelően Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Abban szerintem nincsen köztünk vita, hogy Magyarországnak a turizmus az egyik húzóágazata, és nemzetgazdasági szempontból az egyik legfontosabb ágazata, és abban sem gondolom, hogy van köztünk vita, hogy a koronavírus-járvány talán ezt az ágazatot sújtotta a legjobban. De amikor engem magánszálláshelyek tömkelege keres meg azért, mert a foglalásokat visszautasítják a védettségi igazolvány hiánya miatt, és a védettségi igazolvány miatti szálláshely-igénybevétel miatt, akkor lenne lehetőség ezen változtatni. Én a mai felszólalásomban ezt kérdezem a kormánytól, hogy tervezike önök, hogy ugyanúgy, ahogy Horvátországban, itt, Magyarországon is negatív PCR-teszttel igénybe lehessen venni szolgáltatásokat, szálláshelyeket. Ez azért is fontos, mert az elmúlt években önök a Kisfaludy-programon keresztül nagyon sok magánszálláshelyet felújítottak. Ezek a magánszálláshelyek zömében egy család számára kibérelhető komplett házak, tehát a járványügyi intézkedéseknek maximálisan eleget tudnak tenni. Most mégis azt tapasztalják a szállásadók, hogy míg az előző években egypár nap alatt elkeltek a szálláshelyek, most bizony vannak olyan családok, ahol egy-egy fő akár egészségügyi okokból vagy akár más okokból nem rendelkezik védettségi igazolvánnyal, tekintettel arra, hogy nem oltatta be magát. Így a turisztikai ágazat, különösen most, a nyár kezdetén egy ismételt lejtmenetbe kerülhet, hiszen a tavalyi év során erre a védettségi igazolványra nem volt szükség, tavaly ugyanis minden szálláshely maximális kapacitással tudott működni. Tehát úgy gondoljuk, hogy ennek a tesztnek igenis lenne relevanciája, és éppen ezért Rig Lajos képviselőtársam is benyújtott egy határozati javaslatot annak érdekében, hogy a kormányzat biztosítson ingyenes tesztelést, és ezekkel a tesztekkel lehessen igénybe venni azokat a szolgáltatásokat, amelyeket egyébként csak védettségi igazolvánnyal lehetne. Mi azt gondoljuk, hogy ez egy lehetőség lenne a turisztikai ágazatnak, és így különösen a nyári idegenforgalmi szezon kezdetén nagy segítség lenne. Ezt a magánszálláshely-kiadók [[Az elnök csenget.]] nagyon-nagyon várják. Köszönöm szépen, elnök úr.
[[Hangosítás nélkül:]] Köszönöm szépen, képviselő asszony. Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Örülök annak, hogy beszélhetünk erről, ami annak köszönhető, hogy az oltások száma elérte azt a pontot, azt a számot, hogy arról tudunk itt vitázni vagy szakmai párbeszédet folytatni, hogy hogyan is nézzen ki a balatoni nyár és azon belül a turizmus. [[15.40]] Az, hogy egyébként milyen intézkedéseket lehet meghozni, és a magyaroknak mennyire van kedve a Balatonra menni a nyáron, milyen számban teszik majd meg, az mindenekelőtt a járványügyi helyzettől függ. Arról szeretném biztosítani, hogy akár a védettségi igazolvánnyal kapcsolatos döntések, akár más járványügyi döntések minden esetben az egészségügyi szakemberek előterjesztésén, javaslatain, véleményén alapulnak. Kérem, vegye figyelembe, hogy ebből az alapelvből nem tudunk engedni, miközben egyébként a turizmus, a turisztikai ágazat, illetve a magánszálláshelyek szempontjait is igyekszünk figyelembe venni. Egyébként örülök annak, hogy felhozta ezt a kérdést, már csak azért is, mert a Kisfaludy-programban pár általános politikai állítással szemben nemcsak közepes és nagyobb szálláshelyek újultak meg, hanem a magánszálláshelyek is, 14 ezer magánszálláshely egymillió forintos támogatást kaphatott, azokban a hónapokban, amikor egyébként a zárás miatt nagy problémákkal küszködtek. Ez összesen 42 milliárd forintnyi támogatást jelent; gyakorlatilag mindenki kaphatott támogatást, aki megfelelt a feltételeknek. Úgyhogy, ha ebben egyetértünk, minden belpolitikai vitánk ellenére egyetértünk ennek jelentőségében, akkor szerintem tettünk egy fontos lépést előre. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A kérdés az, hogy tervezike akár egészségügyi szakemberekkel egyeztetve, hogy ugyanúgy, ahogy Horvátországban, lehetőség legyen PCR-teszttel igénybe venni ezeket a szolgáltatásokat. Mert most az történik, hogy mivel nem tudnak Magyarországra eljönni azok, akik nem oltatták be magukat, és nem rendelkeznek védettségi igazolvánnyal, el fognak menni az Adriára, és tényleg be fog teljesülni az, amit Orbán Viktor miniszterelnök úr mondott, hogy az Adriára mennek az emberek. De nemcsak ezt készítik elő, és nemcsak ennek ágyaznak meg, hanem a vadkempingezésnek is. Emberek azt fogják tenni, hogy lemennek a Balaton partjára, és nem szálláshelyeken fognak aludni, hanem parkolókban fognak éjszakázni. Ennek sokkal nagyobb közegészségügyi kockázata is van. Kérem, gondolják meg, és engedélyezzék a PCR-teszttel való szálláshely-igénybevételt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Dömötör Csaba államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Engedje meg, hogy emlékeztessem arra, hogy a tavalyi évben minden nehézség ellenére azért elég jelentős vendégszám mellett futott a balatoni turizmus, mondom, minden nehézség ellenére, és minden reményünk megvan arra, hogy az idei nyár is erősebb lehessen a nyitások mellett. Az alapelvet tudom önnek megerősíteni: szeretnénk minden korlátozó intézkedést a járványügyi helyzettől függően minél hamarabb feloldani. Azt gondolom, hogy az elmúlt napok is bizonyították ezt. Tehát amint a megbetegedések száma, az oltások száma, az elhunytak száma, a kórházban ápoltak száma azt lehetővé teszi, akkor a korlátozásokat a kormány szeretné feloldani, szeretnénk minél hamarabb visszatérni a normális kerékvágásba. Egyébként, ami a többi intézkedést illeti: szeretnénk sok oldalról megtámasztani azt, hogy a Balaton vonzó célpont legyen, talán önnek is, illetve az ön által említett magánszálláshely-tulajdonosoknak is jó hír ez. 125 milliárd forintnyi fejlesztés van folyamatban; 45 szabadstrand megújul; megújulnak a katamaránok [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] két új katamarán is szolgálatba áll, két új komp is; illetve a kikötők is megújulhatnak. Szerintem ezek olyan célok, amelyekkel ön is egyetérthet. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Szakács László képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Ez így rendben van?” címmel. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, hogy Schanda Tamás államtitkár urat jogosította fel miniszter úr hivatalos távolléte miatt. Kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Szakács László bólint.]] Nagyon szépen köszönöm, hogy máris jelzi számomra, hogy elfogadja. Szakács László képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Államtitkár Urak! A beruházásoknak mindig örülni kell, egy város életében mindig jó, ha jönnek a beruházások, hiszen gazdagodik tőle a város, és épül és szépül. Ezt általában egyébként így gondoljuk, de nálunk, Komlón most híresek lettek a beruházások, legfőképpen attól lettek híresek a beruházások, hogy menet közben átkozottul megdrágulnak, van, amelyik a felével, van, amelyik annál egy kicsivel kevesebbel megdrágul, mire befejezik ezt a beruházást. Mondjuk, így volt a vásárcsarnok épülete, ami 500 millió forintról indult, aztán 750 millió forint lett, mire befejeződött, vagy így volt egy tér, amely a megújulása közben nagyjában-egészében 100-120 millió forinttal lett drágább, mint amire az ajánlatot adták, illetve kérték. Ilyenkor persze felmerül a kérdés, hogy mire adott ajánlatot az a vállalkozó, akinél ennyire fölmennek a költségek. Az is felmerül, hogy mire kért ajánlatot az, aki ezt a beruházást megrendelte. De ezeket a kérdéseket föl kell tenni, mert különben csak azt halljuk, hogy nyert a város a pályázaton. Persze, nyert a város a pályázaton, meg kifizette az önrészt is, ez rendben van, aztán a plusz kormányzati támogatás, aztán még jön pluszhitel, és majdnem minden esetben jön még a pótmunka is. Így drágulnak meg ezek a beruházások. Azt látjuk, hogy ezekben az esetekben a vállalkozó általában jól jár, hiszen nagyjából 50 százalékkal nő a beruházás összege, amit neki kifizetnek, és körülbelül 20-30 százalékkal csökken a műszaki tartalom, tehát amit meg kell neki építeni. Államtitkár úr, mi mindig örülünk a beruházásoknak, viszont az a kérdésem: ilyenkor önök ezt kivizsgálják, rendben vannak így ezek a dolgok? Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Remélem, nem kevert engem össze Komló polgármesterével. Viszont a kérdése kapcsán, engedje meg, hogy világossá és egyértelművé tegyem azt a gyakorlatot, amit évek óta folytat a magyar kormány, ha kormányzati forrásról van szó: megítélünk egy támogatást, és ha a támogatás kivitelezése közben kiderül, hogy több pénzre van szükség, mert előre nem látható műszaki problémák adódnak, ilyen előfordulhat egy fejlesztésnél, szerintem ön is hallott róla, vagy megdrágulnak bizonyos építőanyagok, valami drágább lesz, ilyenről is hallhatunk, ilyen is előfordul, akkor a magyar kormány minden esetben kivizsgálja, hogy indokolte plusztámogatást adni. Ha 15 százaléknál nagyobb a drágulás, ha 15 százalékot meghalad az úgynevezett költségnövekmény, akkor igazságügyi szakértői vizsgálatnak is alávetjük az érintett beruházást, és kizárólag csak ennek a véleménynek az ismeretében hozza meg azt a döntést a kormányzat, hogy támogatja a pluszköltségek finanszírozását, vagy pedig nem támogatja. Abban vagyunk érdekeltek, tisztelt képviselő úr, hogy Magyarország minden települése fejlődjön, így Komló is fejlődjön. Így remélem, hogy ön is támogatja egyébként a beruházásokat és a fejlődést, és nem akar egy virtigli baloldali beruházásellenes politikát folytatni. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Szakács László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Gyorsan a nekem feltett két kérdésre: nem, nem kevertem össze a polgármesterrel, önök azok, akik a finanszírozást, illetve annak a felügyeletét látják el. Illetve: nem, nem vagyok a beruházások ellen, sőt én azt szeretném, ha ezek a beruházások megvalósulhatnának, sokkal kevesebb vitával valósulhatnának meg. Előre nem látható dolgok természetesen vannak. Amiről eddig beszéltem, az a múlt volt, most mondok olyat, ami az elkövetkezendő időszak beruházásainál kellett volna előre látni. Három beruházásból három van elrontva. Az egyikben nem tudták, hogy majd kell lift egy többemeletes épületben, amit a vállalkozóknak adnak. A másiknál nem fér el a tervezett épület a telken. A harmadiknál pedig nem tudják, hogy a buszpályaudvar alatt milyen talajmechanikai szerkezet van, tehát nem tudják, hogy milyen a talaj ott, ahol a buszok fognak menni. Én arra kérem önöket, segítsenek Komló polgármesterének abban, hogy le tudja menedzselni ezeket az ügyeket, mert úgy látszik, hogy egyedül hoz döntéseket, túlvállalja magát, hibás döntéseket hoz, és ez nagyon sok pénzébe kerül a magyar adófizetőknek is meg a komlóiaknak is. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Schanda Tamás államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A viszonválaszából mégis volt egy olyan érzésem, hogy összekever engem Komló város polgármesterével. De, tisztelt képviselő úr, meg tudom önt nyugtatni, hogy mindenkinek segítünk, aki ezt kéri, minden fejlesztést, minden fejlődést, minden beruházást támogatunk, ami a helyben élők életszínvonala emelkedéséhez hozzá tud járulni. Arra kérem önt is, hogy tegyen ön is így. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[15.50]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Varju László képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Elvesztegetett évtized, avagy már az Orbán-pártkatona jegybankelnök is az Orbán-kormányt bírálja” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettest, miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Varju László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Néhány napja az Orbán-kormány minisztere, a jelenleg nem független és nem is önálló jegybank nem független, ámde fideszes elnöke hosszú dolgozatban fejtette ki, mi mindennel maradt adós a Fidesz-KDNP-kormány az elmúlt évtizedben. Ahhoz képest, hogy önök teljhatalommal rendelkeztek, egy ország számára ez teljesen tragikus. Nehéz eldönteni, hogy sírjunk vagy nevessünk azon, hogy Matolcsy György éppen önt vagy főnöküket, Orbán Viktort bírálja, sőt támadja, már csak azért is, mert Matolcsy György Orbán Viktor leválthatatlan jobbkeze, és ő részben felelős azért a válságért, ami kialakult ebben az országban. De hogy mit is mondott? Elmaradt egy nemzeti jövőkép vitája, elmaradt egy hosszú távú versenyképességi program kidolgozása, elmaradt a felsőoktatás teljes megújítása, elmaradt az egészségügy megújítása és fejlett egészségipar kiépítése, elmaradt a közlekedési infrastruktúra teljes megújítása, és még sorolhatnám, mert ő ennél még sokkal többet mondott, de ez sem kevés már. A vádbeszéd az élet számos területére kiterjed, és éppen ezért önök ezzel a felelősséggel kell hogy szembenézzenek. Matolcsy György nem kevesebbet állít, mint hogy önök felélték a jelent és a közeljövőt. Azt már én teszem hozzá, hogy eközben a kormányzás helyett szétverték a köztársaságot, felszámolták annak fontos intézményeit, és ezzel szándékosan hírhedt korrupt országot teremtettek. Nemzetközileg is elhíresült, hiszen a „helló, diktátor” megszólítás után már nem csodálkozunk azon, hogy Orbán Viktor és családja az elmúlt hét év alatt 15 milliárd forinttal gazdagodott. Tisztelt Miniszter Úr! Dobálhatják a felelősséget mint forró krumplit ide vagy oda. De mit érez, mit gondol azért, hogy az elmúlt, elvesztegetett évtized után mekkora felelősség terheli önöket és akár önt személyesen? Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Varga Mihály miniszterelnök-helyettes miniszter úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Szerencsére abban a helyzetben vagyunk, hogy ön mint parlamenti képviselő közvetlenül is megkérdezheti majd a jegybankelnököt, hogyha a felvetéseivel kapcsolatban kételyek vagy kérdések merültek föl. Az ön kérdését hallgatva nekem inkább egy évtizedekkel ezelőtti orosz film címe jutott eszembe: Nicsak, ki beszél! Nicsak, ki beszél, hogyha elvesztegetett évtizedről beszélünk hiszen nem ön volt akkor a Gazdasági Minisztérium államtitkára, amikor Magyarországot figyelmeztették, hogy ne csalja el a költségvetési számokat és gazdasági számokat? Emlékezzen vissza a képviselő úr: 2005 őszén az Európai Bizottság spanyol szocialista biztosa, Almunia úr volt az, aki figyelmeztette önöket, hogy rosszul könyvelnek, csalnak, magyarul. [[Varju László közbeszól.]] Nem ön volt az, és nem az ön főnöke volt az, tisztelt képviselő úr, aki azt mondta, hogy hazudtunk reggel, éjjel meg este? Hogyha elvesztegetett évtizedről beszélünk a magyar történelemben, akkor szerintem pont a kétezres éveknek az a szakasza volt elvesztegetett, amikor önök voltak kormányon. Ennek eklatáns példája volt az, hogy 2008-ban az elsők között fordultunk külső segítségért, a lejáró államadósságot különben nem tudtuk volna finanszírozni. Ön volt akkor az államtitkár. Tisztelt Képviselő Úr! Ezzel szemben most rendbe hoztuk a gazdaságot, lekerültünk a szégyenpadról úgy nevezték, hogy túlzottdeficit-eljárás, önök tettek bennünket oda, az országot oda, ma már Magyarország nincs ezek között az országok között , az IMF-hitelt, amit önök fölvettek, ezeket törlesztettük, vissza tudtuk fizetni, és az elmúlt években pedig olyan gazdasági növekedés alakult ki, amikor dobogósok voltunk, sőt volt, amikor elsők voltunk az Európai Unió 28, most 27 tagországa közül. Ebből a szempontból a munkanélküliség csökkentése, a nyugdíjak emelése, a hiány leszorítása, az adósságcsökkentés mind ellentmond annak, mint amit ön a kérdésében állított. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Varju László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Miniszter úr, élek a biztatásával, és akkor a jegybank elnökét is megkérdezem erről. De ha már filmről esett szó, a fő felelős Orbán Viktor miniszterelnök, akkor A tanú című filmből hadd idézzem önnek, hogy „egy brancs maguk mind”. Tehát ebből a szempontból közös az önök felelőssége. És amíg önök itt egymásra kenik a felelősséget, esetleg még ezen túl is mutatnak, én eközben elmondom, hogy mit kellene csinálni: csökkenteni kell a szegénységet, emelni kell a családi pótlékot, bezárás helyett ki kell nyitni az egyetemeket, bérlakásprogramot kell indítani, emelni kell a nyugdíjat, ezekkel kellene foglalkozni. Vissza kell szereznünk az egészségügyben felmondott orvosokat, ápolókat a gyógyítás érdekében. Ezt a célt fogja szolgálni az ellenzék közös kormányprogramja, hogy Matolcsy és mindenki lássa, vannak még olyanok, igaz, a Fideszen kívül, akiknek tényleg fontos Magyarország jövője. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Varga Mihály miniszterelnök-helyettes miniszter urat. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Akkor, ha jól értem, mindannak az ellenkezőjét kell csinálni, amit önök csináltak 2010-ig, mert az katasztrófához vezetett, csődbe vitte az országot, nem tudtuk fizetni a lejáró államadósságot, és mindeközben magas volt a munkanélküliség, az emberek kilátástalanok voltak a munkaerőpiacon, nem találtak maguknak munkalehetőséget, és jelentős reálbér-, valamint reálnyugdíj-veszteséget okoztak a nyugdíjasoknak és a munkavállalóknak. Ígérem, tisztelt képviselő úr, hogy megfogadjuk a tanácsát, és folytatjuk azt a gazdasági növekedést, amit elkezdtünk. Szeretnék arra emlékeztetni, hogy az első negyedév, már a járvány utáni gazdasági visszaesés első negyedéve, most 2021 első negyedéve is egy jelentős javulást hozott. Tehát miközben nem mi okoztuk a járványt és az emögötti gazdasági visszaesést, elsők között tudunk kijönni ebből a válságból. Magyarország az összevetésben a hatodik helyen van az Európai Unió tagországai közül. Minden reményünk megvan tehát arra, hogy visszakapaszkodjunk arra a növekedési pályára, ahol voltunk. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit tervez a kormány?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Megvárnám miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt és a tisztelt Házat, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Lesz egységes egészségügyi ellátás?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Képviselő asszony jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Köszönöm szépen. Hohn Krisztina képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Gondoltam, hogy folytassuk a múlt héten megkezdett párbeszédet a szakorvosi ellátással kapcsolatban. A múltkor elmondtam önnek, hogy többen is bajba kerültek amiatt, hogy a német pont forintértéke már 2017 óta nem emelkedik, és a helyesen megemelt orvosi béreket így nem tudják kigazdálkodni ezek az ellátók. Tehát ezek olyan egészségügyi szolgáltató kft.-k például, amelyek azzal foglalkoznak, hogy többnyire akár saját ingatlanban, saját eszközökkel látnak el közfeladatokat NEAK-finanszírozással, NEAK-szerződéssel. Ez azt jelenti, hogy ők ezért semmilyen pénzt nem fogadnak el a betegektől, nem is fogadhatnak el természetesen. Vannak olyan cégek ezek között, most már tízen vannak egyébként azóta, mióta megtörtént múlt héten a napirend előtti felszólalás, amelyek jelezték, hogy komoly problémákkal küzdenek emiatt. Van, amelyik már több mint húsz éve működik, van, amelyik kevesebb mint húsz éve, de már régóta lát el valamilyen közfeladatot, például urológiai szakrendelést, ultrahangot, pszichológiai vagy pszichiátriai szakrendelést, ideggyógyászati és egyéb más szakrendeléseket látnak el ezek a szolgáltatók. Ők most amiatt vannak gondban, hogy nem tudják kifizetni ezeket a megemelt orvosi béreket, pedig ez szükséges lenne ahhoz, hogy továbbra is fenn tudják tartani majd ezeket a szakrendeléseket. Például Komlón a kórház annak idején átadta ezeket a feladatokat, mert nem tudta ellátni orvoshiány miatt, és Pécsett ugyanez volt például a helyzet. De más szolgáltatókat is emlegethetnék, de most természetesen ezt nem teszem az időszűke miatt. [[16.00]] Viszont szeretnék választ kapni arra a kérdésre, hogy felülvizsgáljáke ezt az álláspontjukat, vagy továbbra is úgy gondolják, hogy ezeknek a szolgáltatóknak nincs szükségük pluszkiegészítésre. Köszönöm szépen, ha érdemi választ kapok. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra Rétvári Bence államtitkár urat kérem. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A mi gondolkodásunk és a NEAK finanszírozása is a betegekből indul ki, a betegek gyógyításának a költségéből, nem pedig különböző szolgáltatókból, hogy az most magánszolgáltató, az önkormányzat vagy egy önkormányzati tulajdonú cég. A NEAK bárkivel köt szerződést, ugyanolyan összeget fizet ugyanarra a kezelésre, ugyanarra a gyógyításra, bárkiről is legyen szó. Nyilván ezek az összegek folyamatosan emelkednek, ön is tudja, ön is ismeri, hogy több mint két és félszerese lesz a jövő évi költségvetésben elfogadott egészségügyi költségvetési rész, mint amennyi volt 2010-ben, tehát folyamatosan emelkedtek. A mostani emelkedésnek is fontos okai vannak: egyrészről az orvosok bérének a több mint kétszeresére emelésének a következő lépése, másrészről a 30 százalékos ápolóibér-emelés idén januártól. Ha tehát állami, önkormányzati feladatellátás történik, ha magán-feladatellátás történik, az állam nem fog többet fizetni egy magáncégnek azért, hogy ugyanazt a feladatot ellássa. Az államnak az a célja, hogy egy közfeladatot egy adott területen ellásson, nyilván a járóbeteg-ellátás is ebbe tartozik. A költségvetés így van megtervezve, hasonló területnagyságok hasonló tervezett összegekkel, ugyanazok az ellátások ugyanazokkal a finanszírozásokkal. Szerintem egyáltalán nem lenne logikus és egyáltalán nem is lehetne vállalható, hogy egy magánszolgáltató többlettámogatást kapjon azért, mert ő magánszolgáltató, ahhoz képest, hogyha egy kórháznak egy része, egy épülettömbje a járóbeteg-rendelő, és ők a most hatályos támogatásból üzemeltetik ugyanezt a feladatot, és kifizetik a béreket, kifizetik a rezsit, az ügyeleti díjakat, és a többi, és a többi. Én úgy gondolom tehát, hogy nem szabad nem szektorsemlegesen beszélni itt a finanszírozásról, nem indokolt az, hogy valaki azért, mert magánszolgáltató, azért többletet kapjon. Nyilvánvalóan nagyon összetett a járóbeteg-rendelőknél is vagy a járóbeteg-ellátásban is, hogy hol éppen hogyan oldották meg. [[Az elnök csenget.]] A mi célunk az, hogy ez minél inkább biztonságos és minél inkább egységes legyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Hohn Krisztina képviselő asszony a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Én nem arra gondoltam, hogy ők kivételesen kapjanak pluszt, hanem arra, hogy kapják meg azt a lehetőséget, amit az állami, az önkormányzati és az egyházi ellátók kapnak, tehát hogy magára az orvosibér-emelésre kapjanak kiegészítést. Nem azt mondtam tehát, hogy csak ők kapjanak valami plusz külön hozzájárulást, hanem hogy ők kimaradtak a törvényből, és ők is szeretnének ebben benne lenni, mivel közfeladatot látnak el NEAK-finanszírozással, és képtelenek utolérni az orvosbéremelést. Mondjuk, például tudok olyat, akinek kétmillió pontja van egy hónapban, az négymillió forint, tehát egy kicsit nehéz utolérni magukat, ami a béremelést illeti, és tudomásom szerint a többi szektorban, tehát az államiban, az önkormányzatiban és az egyháziban pedig kapnak valamilyen pluszjuttatást. Én erre gondoltam, hogy ők is kaphassák meg azt, amit a többi. Nem pluszra gondoltam. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg az államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Én nem tudok önnel azonosulni és azon keseregni, hogy most már egy állami kórházban vagy egy állami rendelőben olyan, magasabb fizetést kapnak az orvosok, hogy otthagyják a magáncéget, a kft.-t, és abból eljönnek, és inkább az állami szolgáltatónál dolgoznak. Én nem értem, hogy ez miért probléma önnek, tisztelt képviselő asszony. Hála istennek, hogy végre többet keresnek az állami kórházban. Hála istennek, hogy végre nem azon gondolkoznak, hogy külföldre menjenek, mint a szocialista kormányzás idejében, amikor több mint nyolcszáz orvos kért külföldi munkavállaláshoz engedélyt, most pedig már kevesebb mint háromszáz. Örülök, hogy nem azon gondolkodnak, hogy magánszolgáltatóhoz mennek, hanem ön egy olyan tendenciáról beszél szerintem, amit minden józan gondolkodású ember üdvözöl, hogy úgy megemelkedett az egészségügyi bér a magánszolgáltatókhoz képest az állami szolgáltatónál, hogy sok orvos, sok ápoló inkább az állami rendszerben dolgozik, mert ott magasabb fizetést kap. Szerintem ez egy nem egy olyan dolog, amin búsongani kéne, ez olyan dolog, aminek örülni kéne. Örülni kéne, hogy az orvosok, az ápolók többet is keresnek, és örülni kéne, hogy az állami rendszer kellőképpen meg tudja becsülni ezeket az embereket [[Az elnök csenget.]] nem pedig a kft.-knek többletjuttatást adni, hogy ezt a folyamatot megfordítsuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Tisztelt képviselő úr, a miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes, miniszter urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Tordai Bence bólint.]] Nagyon szépen köszönöm, hogy jelzi felém, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Tordai Bence képviselő urat illeti a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Először is szeretnék nem önnek, hanem azoknak köszönetet mondani, akik eljöttek a Diákváros melletti, a Fudan Egyetem projektje elleni tüntetésre, és ezzel meghátrálásra kényszerítették önöket, a Fidesz-kormányt, ezzel is bebizonyítva, hogy az emberek hatalma mindig erősebb a hatalom embereinél. Sajnálom, hogy nem Gulyás Gergely miniszter úr van itt, mert az ő szavainak az értelmezésére kérném fel, ő ugyanis vasárnap már azt mondta, hogy „a Fudan Egyetem ügye közéleti vitára alkalmas formában pillanatnyilag nem létezik”. Ezzel szemben áprilisban kijött egy kormányhatározat, májusban pedig önök benyújtottak egy törvényjavaslatot, amely jelenleg is az Országgyűlés előtt fekszik, az a címe, hogy „a Fudan Hungary Egyetemért Alapítványról, a Fudan Hungary Egyetem Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról”, tehát létrehoznak egy alapítványt, amely az egyetem létrehozásáért felel, és értékes budapesti ingatlanokat, a Diákvárosnak ígért ingatlanokat ajándékoznák nekik oda a törvényjavaslat szerint. Értsüke akkor úgy Gulyás miniszter úr nyilatkozatát, hogy önök visszavonják ezt a törvényjavaslatot? kérdezem öntől először is. Másodjára: azt is mondta a minisztertársa, hogy tervek sem állnak rendelkezésre. Hát, ehhez képest mi már két adag tervet is láttunk Fürjes Balázstól, aztán Palkovics Lászlótól, és hosszan büszkélkedtek azzal itt a törvény vitájában is, hogy milyen alaposan előkészített és kidolgozott tervek állnak rendelkezésre. Akkor a második kérdésem, hogy ezek szerint eltöröltéke a Fudanra vonatkozó terveket tehát az eredeti koncepció szerint megvalósulhat a Diákváros? A harmadik, amire kérném, hogy értelmezze, hogy ha támogatják a népszavazást, mert nem akarnak a budapestiek vagy a magyarok érdekei ellenében velük úgymond jót tenni, akkor miről lesz még népszavazás. Lesze a Budapest-Belgrád vasútról? Lesze az ezeknél is sokkal drágább Paks II.-ről? Lesze a fideszes alapítványoknak átadott egyetemekről és közvagyonról? Miről rendeznek még népszavazást terveik szerint? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. [[Dr. Rétvári Bence: Hol a taps? Hol a taps?]] A választ Varga Mihály miniszterelnök-helyettestől fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Én magam is meg tudom erősíteni Gulyás miniszter úrnak a szavait, amelyeket a Fudan Egyetem kérdésében mondott. A kormány támogatja, hogy ha a beruházás feltételei már ismertek, akkor a budapestiek 2023-ban népszavazáson dönthessenek, akarnake Fudan Egyetemet. A Fudan Egyetem ügye közéleti vitára alkalmas formában egyelőre nem létezik, majd akkor lehet dönteni, ha lesznek tervek, világos pénzügyi feltételek, és ez várhatóan még másfél év. Kérem a válaszom elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Tordai Bence képviselő urat. Parancsoljon!
Sajnálom, hogy nem használta ki az idejét, mert így nem sokat tudtunk meg a tegnapiakhoz képest, pedig lennének további kérdéseim is. Az elég harciasan viselkedő magyar külügy fellépe vajon, miután a kínai követség olyanokat írt, hogy Karácsony Gergely beszédében bemocskolta Kínát, amikor olyan szavakat mondott, mint „Tienanmen téri tüntetés”, „demokrácia” vagy „emberi jogok”, illetve olyanokat írtak, hogy: a beszéd tele van ideológiai előítéletekkel, ellenségességet és konfrontációt szül; súlyos beavatkozás Kína belügyeibe, és szándékos tönkretétele a baráti, mindkét fél számára előnyös viszonynak a két ország között; határozottan tiltakozunk és elítéljük ezt. Tehát a legmagasabb közvetlenül választott magyar közjogi méltóságot, a főpolgármestert támadta meg a kínai nagykövetség. Fellépneke ez ellen, erre lennék még rettentően kíváncsi; továbbá arra is, hogy a keresztényüldözés ellen oly harciasan küzdő Fidesz-kormány a Kínában folyó keresztényüldözés ellen fellépe a továbbiakban, támogatjáke, hogy Hszie Si-kuang püspökről, aki 28 évet ült a kínai diktatúra börtönében, nevezzenek el utcát [[Az elnök csenget.]] Budapesten.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Varga Mihály miniszter urat is. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Azt tudom önnek újra a figyelmébe ajánlani, hogy az az ügy, amelyet ön idehozott most az azonnali kérdések keretében a Ház falai közé, az még közéleti vitára alkalmas formában nem létezik, tehát ezt újra szeretném önnek megerősíteni. [[16.10]] Ha lesznek tervek, világos pénzügyi feltételek, akkor lehet ebben a kérdésben érdemi vitát folytatni. Ami pedig a mostani felvetését illeti, abban azért talán egyet tudunk érteni, hogy ez az ügy nem segíti Kína és Magyarország együttműködését, természetesen, ha valaki együtt akar működni a másikkal. Ha nem akar együttműködni, akkor lehet olyan kérdéseket felvetni, amelyek a viszonyt inkább mérgezik vagy rontják. Ha azt gondoljuk, hogy vannak olyan kérdések, amelyek segítik a két ország együttműködését, akkor inkább ilyeneket kéne a Parlament falai közé is hozni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Simon Róbert képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Mikortól lesz használható Európa-szerte a digitális Covid19-igazolvány?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat nevezte meg. Köszönöm szépen, hogy jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Simon Róbert Balázs képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hazánk nemcsak Európában, de az egész világ tekintetében élen jár a koronavírus-fertőzés megelőzésére beadott vakcinák számában. Sikeres védekezésünknek köszönhetően legyőztük a harmadik hullámot, megvédtük a munkahelyeket, és közel vagyunk a normális életünkhöz való visszatéréshez. A világjárvány következményét azonban kizárólag átfogó európai válaszintézkedések révén lehet megfékezni. A kontinens szívében Magyarország az elsők között zárta le a határait, hatásos keleti vakcinákat szerzett be, védekezési eszközöket és oltóanyagot adományozott a rászorulóknak, továbbá a védettségi igazolványok bevezetésével is proaktívan jártunk el, figyelembe véve, hogy a jövőben egy közös uniós szabályozás esetén is megfeleljen a határainkon is túlnyúló követelményeknek. Az uniós Covid-19-igazolvány digitális és nyomtatott verzióban is tartalmazni fog egy QR-kódot, amely alapvető információkkal és digitális bélyegzőkkel lesz ellátva a hitelesség igazolásának érdekében. Ezt, a tagállamok megállapodásának köszönhetően EU-szerte el fogják fogadni, így, akik megkapják, azok mentesülnek a járványügyi korlátozások alól, és szabadon utazhatnak az Unió területén belül, amennyiben az Európai Gyógyszerügynökség által elfogadott oltástípusban részesültek. Ezen túlmenően Magyarország már 12 országgal kötött kétoldalú megállapodást a védettségi igazolványok kölcsönös elfogadásáról, és az országok tagállami hatáskörben bármely vakcinatípust elfogadhatják a területekre lépéshez. Az anyaföldön tapasztalható kedvező járványügyi adatok ebben a tekintetben bizakodásra adhatnak okot, ahogy az is, hogy a WHO elfogadta a Sinopharm-vakcina vészhelyzeti alkalmazását, és a Szputnyik V Európai Gyógyszerügynökség általi engedélyezése is folyamatban van, amit a bajor miniszterelnök is sürget. A védettséget bizonyító magyar alkalmazás 2021. május 13. óta elérhető, és június 15-éig tartalmazni fogja a beadott oltások típusát és időpontját, így az alkalmas lesz az igazolvány kiváltására. Mindezek alapján kérdezem, tisztelt államtitkár úr: mikortól lesz használható Európa-szerte a digitális Covid-19-igazolvány.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nagy tisztelettel arra kérem, hogy máskor az időkeretet igyekezzen jobban betartani. Mint említettem, a választ Völner Pál államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány hatékony oltási tervének köszönhetően kimondhatjuk, hogy letörtük a harmadik hullámot. Amíg Brüsszel elszúrta a vakcinabeszerzéseket, nem szállított időben megfelelő mennyiségű vakcinát, illetve a mai napig homály fedi a megkötött szerződéseiket, addig a kormány a keleti, orosz és kínai vakcinákkal elérte, hogy mára már az 54 százalékot is meghaladja az átoltottság Magyarországon, valamint az átláthatóság jegyében nyilvánosságra hozta ezeket a szerződéseket. Magyarország az egyetlen az Európai Unióban, ahol nincs vakcinahiány, hanem vakcinabőség van, és kimondhatjuk: a járvány véget ért azoknak, akik beoltatták magukat. A magyar védettségi igazolvány birtokában pedig újra tudjuk indítani az életet itthon. Tisztelt Ház! Május végén hosszas tárgyalásokat követően megállapodott az Európai Parlament és a Tanács a digitális zöldigazolásra vonatkozó rendelettervezet kapcsán annak érdekében, hogy megteremtsék a tagállamok közötti biztonságos utazás feltételeit. A parlamenti és tanácsi jóváhagyást követően majd július 1-jétől állhat fel az uniós igazolványok rendszere. A koronavírus elleni védettséget igazoló magyar igazolvány digitális verziója már működik. Az applikáció meg fog felelni az európai digitális Covid-igazolásra vonatkozó szabályoknak. A védettségi igazolvány digitális változata az uniós szabályokkal összhangban többek között az első és a második oltás időpontját, valamint az oltóanyag típusát is tartalmazni fogja. Magyarország a magas átoltottsággal, a hazai védettségi igazolvány kiterjesztésével bőven Európa előtt jár. Az uniós digitális zöldigazolásra vonatkozó rendelettervezet azt mondja ki, hogy minden, az Európai Gyógyszerügynökség által engedélyezett oltóanyagot el kell, minden mást pedig el lehet fogadni. Ugyanakkor a kormány már most 12 országgal kötött a védettség és az oltások kölcsönös elfogadására vonatkozó kétoldalú megállapodásokat. Várjuk, hogy Brüsszel is eljusson erre a szintre, de mi addig is megkötjük a további kétoldalú megállapodásokat. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Simon Róbert képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ebből is látszik, hogy Magyarország valóban mindent megtett annak érdekében és ezt a számok is alátámasztják , hogy ott tartunk ma Magyarországon, hogy több mint 5 millió 300 ezer állampolgár megkapta már legalább az első védőoltását, és tulajdonképpen választhatnak az állampolgárok a védőoltások közül. Az is örömteli, amit államtitkár úr említett, hogy a Covid-igazolványok tekintetében Magyarország szintén európai szinten élen jár, hiszen a technikai hátteret ehhez mindenképpen Magyarország tudja biztosítani, és itt is látszik, hogy Magyarországhoz képest most jelen pillanatban legalábbis Brüsszel van vagy az Európai Unió központja van elmaradásban, hiszen az igazolványok használata még nem teljes mértékben elterjedt, illetve erre még pár hetet vagy hónapot kell várni. Az viszont örömteli mindenképpen, hogy 12 országgal már megkötöttük a megállapodást, hiszen turisztikai szempontból ez rendkívül fontos. Elsősorban azért is vetettem fel a kérdést, mert a választókörzetemben, fogadóórákon és különböző érdeklődések szintjén ez rendszeresen felmerült. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Völner Pál államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Azok az országok, amelyekkel a kormány kétoldalú megállapodásokat kötött, elfogadják az összes, Magyarországon elismert oltóanyagot. Ne felejtsük el, hogy a sajtóban továbbra is kemény harc folyik azért, hogy az oltásellenes hangok megingassák a vakcinák iránti bizalmat. A baloldal továbbra is mindent megtesz azért, hogy politikai kérdést csináljon az oltásokból, többek között diszkriminációt emlegetnek az olyan felelősségteljes emberekkel szemben, akik mindent megtettek saját és mások egészsége védelme érdekében, és beoltatták magukat. Fontos hangsúlyoznunk, hogy a magyar védettségi igazolvány alkalmas lesz az uniós zöldigazolvány kiváltására, és teljes lesz az utazási szabadság az Unóban azok számára, akik beoltatták magukat, ellentétben mindenféle híresztelésekkel. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Kálló Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Mikor tájékoztatnak minket?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy a miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkárt kérte föl. Tisztelettel kérdezem igen, köszönöm szépen, képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Kálló Gergely képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Bár igyekeztek eltitkolni, zárt ajtók mögött megbeszélni Székesfehérváron, egy fideszes szűk körben, de mára széles sajtó-, ezáltal társadalmi nyilvánosságot kapott az az igazságtalan terv, amelyet önök Dunaújváros és a környező települések ellen akarnak elkövetni egy különleges gazdasági övezet létrehozásával. Dr. Molnár Krisztián választókerületi elnök és már a többször leszerepelt Dorkota Lajos bosszúja ez, amellyel nem mást szeretnének, mint Székesfehérvárra csoportosítani az iparűzési adót, hogy aztán visszaoszthassanak belőle kényük-kedvük szerint, ezzel kiszúrva a békés többséggel és kiszolgálva néhány alattvalójukat, annak ellenére, hogy a jelenlegi, fennálló befizetési rendszer igazságos, hiszen 51 ezer ember javát szolgálja. Az önök által benyújtott javaslat csak 14 500 embernek nyújt segítséget, ezzel dőlt meg az az érvük, hogy önök igazságosan akarnak visszaosztani. De miért volna még igazságtalan elvenni Dunaújvárostól az oda befolyó adót? [[16.20]] Az Iváncsán és Rácalmáson létrejött és létrejövő beruházás elképzelhetetlen lett volna anélkül, hogy a dunaújvárosiak pénze ne került volna oda befektetésre. Az iparűzési adó szétosztásáról így jogi szerződések is köttettek, melyeket önök most bosszúvágytól vezényelve, az önkormányzatokat és az embereket egymás ellen hangolva akarják felrúgni. Teszik ezt úgy, hogy nem is értesítették az ott élőket, illetve a körzet legnagyobb városainak polgármesterét, Pintér Tamást sem. Kérdezem tehát önöket: mikor kívánják tájékoztatni Pintér Tamást, Dunaújváros polgármesterét az önök tervéről? Megvalósule a kiemelt gazdasági övezet, és ha megvalósul, mikor? Illetve azért is szükséges, hogy szóljanak, mert már most, ha megvalósul, újra kell tervezni például Dunaújváros költségvetését az 500 millió forintos mínusz miatt, ami várható a terv megvalósulásával. Köszönöm a szót. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Orbán Balázs államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ha jól értelmezem az ön szavait, akkor valójában arról van szó, hogy egy Fejér megyei beruházással kapcsolatos helyi konfliktust hoz ön a parlament elé. Azt gondolom, hogy félrevezeti a választópolgárokat, mert arról beszél, hogy bárki bármit is elvenne Dunaújvárostól vagy a Fejér megyeiektől. Valójában arról van szó, hogy Fejér megyében nagyon komoly gazdasági fejlesztések zajlanak. Nagyon komoly beruházások zajlanak, és az ebből keletkező adóbevételek a Fejér megyeieket fogják szolgálni. Az, hogy melyik közvetlenül választott, demokratikus legitimációval rendelkező megyei, területi vagy helyi önkormányzat milyen arányban részesedik ebből, ezzel kapcsolatban még döntés nincsen, az ezzel kapcsolatos tárgyalások zajlanak. Egyébként önnek igaza lenne akkor vagy jogos lenne a felvetése akkor, ha egyébként Dunaújváros helyzete nem lenne stabil. De az előttem álló számokból teljesen egyértelműen látszik, hogy Dunaújváros városvezetése jól dolgozik. Adóerő-képesség tekintetében kifejezetten jó helyzetben van a város. Pénzeszközei jelentősek: 2019-ben 15 milliárd forint, ’20-ban 16 milliárd forint, ’21-ben pedig 17 milliárd forint volt kereskedelmi banki számlán, Kincstárnál. Költségvetési egyenlege a városnak évről évre szufficites vagy ahhoz közeli; maradványfelhasználással korrigált egyenleg szerint pedig kifejezetten többlete van. Tehát az önkormányzatok túlnyomó többségéhez képest erős pénzügyi helyzetben van. Jelentős pénzeszközállománnyal rendelkezik, adósságállománya minimális, helyiadó-bevételek összege magas, gazdálkodása egyensúlyos. Mi ennek a kormány részéről örülünk, támogatjuk Dunaújvárost. Jól látom, a jelenleg futó fejlesztések teljes becsült forrásigénye több mint 38 milliárd forint. Tehát azt tudom mondani, hogy támogatjuk Dunaújvárost, és támogatjuk a Fejér megyei fejlesztéseket. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Kálló Gergely képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! A dicséretet köszönjük, hazaviszem. Csak egyet felejtenek el, hogy a jó gazdasági mutatók ellenére önök mindent megtesznek azért, hogy a bevételeiktől megfosszák a várost. Tehát ezt így tegyük tisztába! A másik dolog, hogy több kérdésre nem kaptam választ. Például arra, hogy mi lesz azokkal a máig élő szerződésekkel, amelyek a várossal és egyéb településekkel megköttettek annak fejében, hogy Dunaújváros erőforrásokat biztosított a beruházások kapcsán. Felrúgják ezeket a szerződéseket, vagy nem rúgják fel ezeket a szerződéseket? A másik konkrét kérdésem… és nem egy Fejér megyei dolgot hozok én elő, önök elé került ez a tervezet. A kormány elé került már ez a tervezet. Nekünk köszönhető az, hogy az emberek egyáltalán tudnak erről a tervezetről. A kérdésem tehát az, hogy megvalósule a különleges gazdasági övezet a jelen tervek szerint. Ha megvalósul, mikor, illetve mikor óhajtanak tárgyalni Dunaújvárossal arról, hogy az iparűzési adójának jelentős részét el szeretnék venni. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Orbán Balázs államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Csak még egyszer meg tudom ismételni azt, amit az előbb elmondtam: Dunaújváros helyzete stabil, és nem értem, hogy egyébként pedig az, hogy Fejér megyében ilyen komoly, több száz milliárd forintos fejlesztések zajlanak, amelyek nyilvánvalóan megyei jelentőségűek, ez önnek miért fáj. Ez a Fejér megyei választópolgárokat egyébként támogató dolog, a helyi gazdaságot erősítő kérdés, ez önnek miért fáj? Ez önnek miért probléma? És annál is inkább álságosnak érzem azt, amit ön itt hétről hétre előad elvileg a dunaújvárosiak képviseletében a parlamentben, mert az ön jelenlegi baloldali szövetségese, Gyurcsány Ferenc és egyébként Bajnai Gordon volt az, aki Dunaújváros legkomolyabb problémáját, a Dunaferr erőmű privatizációját levezényelte. Abban az időszakban, a 2002-2010 közötti kormányzás alatt történt az a nagy strukturális probléma és az a válság, ami jelen pillanatban leginkább a térséget sújtja. Úgyhogy inkább ahelyett, hogy itt felszólal a parlamentben, át kéne gondolnia, hogy vajon illike önnek ezek után szövetségben indulni Gyurcsány Ferenccel és népi zenekarával. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Vejkey Imre képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Ígéretek és valóság a baloldal nem változik?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jelölte ki. [[Dr. Vejkey Imre bólint.]] Nagyon szépen köszönöm, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Vejkey Imre képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-KDNP-kormány intézkedései, az egészségügyi dolgozók áldozatos munkája és az egész magyar társadalom összefogása kellett ahhoz, hogy mára azt mondhassuk, sikerült visszaszorítani a koronavírus-járvány harmadik hullámát is. A koronavírus elleni másfél éves küzdelemben világossá vált, hogy a vírus elleni összefogásban a magyar baloldal nem kívánt részt venni, lelkük rajta. Ők ehelyett a felelőtlen és hiteltelen állításaik és ígérgetéseik mögé bújtak, vagyis nem tettek egyebet, mint amikor korábbi kormányzásuk idején már tőlük megtapasztaltunk. Emlékezzenek: a Gyurcsány-kormányt, majd a Bajnai-kormányt az a felelőtlen politizálás jellemezte, hogy minden egyes betarthatatlan vállalásukat két újabb hazug ígérettel fejelték meg. Mára a baloldalnak ez a felelőtlen politizálása kissé a felejtés homályába veszett, ezért nem árt, ha emlékezünk és emlékeztetünk erre. Nem volt olyan régen, amikor a baloldal a pénzügyi összeomlásba kormányozta az országot, mely magas munkanélküliséghez, súlyos eladósodottsághoz, az életkörülmények romlásához, a családtámogatások és a szociális kiadások megvonásához, a 13. havi nyugdíj elvételéhez és általános depriváltságérzéshez vagyis megfosztottságérzéshez vezetett. Éppen ezért kérdezem a tisztelt államtitkár urat: mi a véleménye a baloldal felelőtlen politikájáról? Mit várhatunk Gyurcsányéktól a korábbi sikertelen kormányzásuk ismeretében? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Orbán Balázs államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Hát, nem sokat várhatnánk, és objektív adatok és tények állnak rendelkezésünkre ennek a vélemények az alátámasztására, ugyanis a baloldal kormányon a 2008-2009-es pénzügyi válság esetén megszorításokkal próbálta kezelni, de ehelyett csak tovább mélyítette a válságot. Köztudomású, hogy ők abban hittek, hogy több mint kétmillió nyugdíjastól el kell venni a 13. havi nyugdíjat, csökkenteni kell a gyes időtartamát, az áfakulcsot általános módon növelni kell, megadóztatták a családi pótlékot, elvettek egyhavi bért a teljes közszolgálati szektortól, és az IMF gigahitelének felvételével teljes pénzügyi kiszolgáltatottságba taszították az országot, amelynek köszönhetően Európában az egyik legsúlyosabb módon Magyarországot érintette a pénzügyi-gazdasági válság. A jobboldali válságkezelés ennek totális ellenkezője, teljesen más gazdaság- és társadalomfilozófián alapul. Mi abban hiszünk, hogy válság esetén a családok adójának mérséklése mellett a vállalkozások terheit kell csökkenteni, és ezzel összefüggésben hoztunk döntéseket az elmúlt több mint egy évben. Több mint 1000 milliárd forintnyi adócsökkentésről döntött a kormány, a hitelmoratórium több mint 1,6 millió családnak és mintegy félmillió cégnek jelentett segítséget. [[16.30]] Dobrev Klára azt mondta egy őszinte pillanatában, hogy nekik a bankokat sikerült megmenteni, az embereket nem. Mi ezzel ellentétes módon gondolkodunk. Indul a 25 év alattiak teljes személyijövedelemadó-mentessége, visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat, csökken a lakásépítések áfája, lakásfelújítási program is indul, olyan, ami korábban még nem volt, és az egészségügyben is korábban soha nem látott mértékben állnak rendelkezésre béremelésre és infrastruktúra-fejlesztésre források. Szerintünk ez a jó út, ezen kell továbbmenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Vejkey Imre képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm, hogy az Orbán-kormány intézkedéseivel egyrészt visszaépítette a korábban a baloldal által mindannyiunktól elvont támogatásokat, másrészt visszaadta az emberek jövőbe vetett hitét. Óriási dolog az, hogy ma hazánk az Unió leggyorsabban növekedő országai közé tartozik. A béremelések, a szociális biztonság helyreállítása, a munkahelyteremtés, a 13. havi nyugdíj bevezetése, a családtámogatási rendszer kiépítése mind-mind azt jelzi, érdemes átgondolt, modern reálpolitikát folytatni. Ma megvan az esély arra, hogy a járvány utáni új korszak nyertesei közé tartozzunk. Ne hagyjuk, hogy a baloldal újabb felelőtlen ígérgetései miatt mindezt elveszítsük! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Orbán Balázs államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Csak egy példát hadd mondjak önnek: mai napirend előtti felszólalás, mit hallunk Gyurcsány Ferenctől? Hogy védi, sőt dicséri a kórházi napidíj és a vizitdíj bevezetését mint egy fontos stratégiai célt. Tehát teljesen egyértelmű, hogy 2022 után Gyurcsány Ferencék ennek a visszavezetésére tesznek javaslatot, mert szerintük ez egy fair és igazságos elképzelés. Szerintünk ez egy borzalmas humán tragédiát okozott volna, ha van kórházi napidíj és vizitdíj a koronavírus kellős közepén. Mi ehhez képest 2884 milliárd forintot, 1700 milliárd forinttal többet költünk egészségügyre, mi a béremelésekben és az infrastruktúra-fejlesztésekben hiszünk. Teljesen egyértelmű, hogy 2022-ben a baloldal részéről a 2010 előtti politika kopogtat az ajtókon. A magyar emberek nem fogják őket beengedni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Szabó Sándor képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mire számíthatnak az egészségügyi és szociális dolgozók?” címmel. Tisztelt Képviselőtársaim! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, hogy jelzi számomra, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy mindannyiunk számára nagyon nehéz időszak volt az elmúlt egy év a járvány kitörése óta, és azt gondolom, hogy abban is egyetérthetünk, hogy különösen igaz ez az egészségügyi dolgozókra, valamint a szociális dolgozókra, akik az elmúlt egy évben, különösen a mögöttünk álló fél évben, amikor a második és a harmadik hullám szinte egybeért, nagyon kemény munkát folytattak, emberéleteket mentettek, közben az egészségügyi rendszert is fenntartották. Örömteli, hogy a kormány az MSZP javaslatát tavaly elfogadta, és egyszeri 500 ezer forintos juttatást tudott biztosítani az egészségügyi dolgozók számára. Sajnos, mára ez nem valósult meg a szociális dolgozók területén, többszöri kérésünk ellenére sem, valamint a parlament elé benyújtott indítványunk ellenére sem. A múlt héten a kormány részéről elhangzott egy olyan ígéret vagy legalábbis, hogy a kormány vizsgálja azt a kérdést , hogy azért a megterhelő időszakért, ami az egészségügyi dolgozókat mind fizikailag, mind mentálisan és lelkileg érintette az elmúlt fél évben, pluszszabadságokat biztosíthatnak számukra. Ekkor kerestek meg többen az egészségügyből, hogy ez egy szép gesztus volna, és örülnének is neki, csak az a nagy helyzet, hogy az egészségügyi jogviszonyról szóló szolgálati törvény értelmében többen, ötezren is elhagyták a pályát márciustól, és bizony-bizony bármennyire is szeretnének szabadságra menni, vélhetően nem tudják ezt a szabadságot igénybe venni, és ha már nem tudják igénybe venni, akkor számíthatnake esetleg arra, hogy a kormány ezt pénzügyileg ellentételezi számukra. Úgyhogy a kérdés úgy merült fel, hogy mire számíthatnak az egészségügyi dolgozók. Egyrészt valóban kapnake ilyen pluszszabadságot ezért a komoly megterhelő időszak miatt, ami mögöttük áll, és ha kapnak, akkor lehetőségük lesze ezt a szabadságot kivenni, ha pedig nem lesz lehetőségük kivenni ezt a szabadságot, akkor kapnake pénzügyi ellentételezést? S a szociális dolgozók felületén is kérdezném, hogy kapnake egyszeri 500 ezer forintos juttatást. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Rétvári Bence államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban jó lenne, ha mindig így, a tisztelet hangján beszélnének a baloldali padsorokból is a védekezésben közreműködőkről, hiszen valóban, a mai napon is már többször előkerült, hogy nálunk sokkal gazdagabb, sokkal tehetősebb, sokkal békésebb XX. századi történelemmel rendelkező országoknál is jobban tudtak a magyar kórházak védekezni a járvánnyal szemben. Mindenkit elláttak, mindenki megkapta a megfelelő kezelést, mindenkinek jutott ágy, mindenkinek jutott lélegeztetőgép, mindenkinek jutott ellátás, mindenkinek jutott gyógyszer. Amit lehetett, igyekeztek megtenni a kórházakba került koronavírusos betegekért az ott dolgozók. Ezért köszönet illeti őket. Nem az, amit az ön párttársa tett, Korózs Lajos, aki azt mondta, hogy úgy küldték haza a betegeket az orvosok, hogy tíz betegből kilenc utána otthonában elhunyt. Azzal a felelőtlenséggel vádolta az orvosokat, hogy olyan betegeket küldenek haza, akiknek igazából kórházi ellátásra lenne szüksége. Örülök, hogy ön más hangot ütött most itt meg, mint Korózs Lajos, és elismerte az ő tevékenységüket tavaly január-február-márciustól kezdve egészen mostanáig, hiszen nagyon derekasan helytálltak. Ezért is döntött úgy a kormány, hogy 500 ezer forintos külön juttatást is biztosított, és szerintem ön sem tud egy másik országot mondani világszerte, amelyik arról döntött volna, hogy a koronavírus-járvány alatt megduplázza az orvosok fizetését. Engedje meg, hogy egy példát mondjak erre önnek: az az orvos, aki az önök kormányzásának az utolsó évében 197 ezer forintos alapbérrel rendelkezett, egy körülbelül 20 éves munkaviszonnyal rendelkező orvos ezen nincsenek rajta a pótlékok és egyéb elemek , ő 2019-ben 510 ezer forintot keresett már, most az emelés után idén 1 millió 44 ezer forintot keres, és az emelési folyamat végén 1 millió 491 ezer forintot. Tehát 197 ezer forintos 2010-es bér helyett 2023-ban 1 millió 491 ezer forint lesz a jövedelme. Ez is egy fontos lépés volt, de az is egy fontos lépés lesz, aminek a részleteit a kormány a későbbiekben fogja kidolgozni, hogy miként lehet a pihenési időt is az egészségügyi dolgozók számára biztosítani a járvány után. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Valóban nagyon nehéz időszakon vannak túl az egészségügyi dolgozók, és csak a köszönet hangján tudunk szólni itt a parlamentben. Nem tisztem megvédeni Korózs Lajost, azt gondolom, hogy megteszi azt maga, de az MSZP mindent megtett annak érdekében, párttársainkkal együtt közösen, hogy az egészségügyi dolgozókat és munkájukat segítsük. Innen is köszönet illeti őket. Államtitkár úr nagyon szépen kifejtette, és örülök annak, hogy elfogadták azt a javaslatunkat egyébként tényleg mi voltunk, akik először felterjesztettük , hogy kapjanak egy egyszeri 500 ezer forintos juttatást az egészségügyi dolgozók, de azokra a kérdésekre igazából három másodpercet szánt, amit igazából feltettem. Úgyhogy szeretném megismételni. Mire számíthatnak az egészségügyi és szociális dolgozók? Lesze pluszszabadságuk? Ha lesz pluszszabadságuk, ki tudjáke venni? Ha nem tudják kivenni, akkor pénzbeli ellenszolgáltatást vagy ellentételezést kapnak-e? Megkapjáke a szociális ágazatban lévő dolgozók is az egyszeri 500 ezer forintos juttatást? Erre kérem, válaszoljon.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Engem megdöbbent, hogy ön még a mai napon is Korózs Lajost és az ő kamuvideóját védi, tisztelt képviselő úr, és azt mondja, hogy az egészségügyi dolgozók segítése volt az MSZP részéről, hogy egy nem egészségügyi dolgozót, egy álmentőst odaállítottak a kamera elé, azt mondta, hogy ő mentős, miközben nem mentős, semmilyen egészségügyi dolgozói nyilvántartásban nem szerepelt, és valótlanságokkal vádolta meg az egészségügyi dolgozókat. Furcsán értékelik önök a „segítség” kifejezést. Ezek szerint az is segítség volt az önök részéről, amikor 2008 környékén minden orvostól meg minden ápolótól elvettek egyhavi bért? Vagy nem tudom, hogy önöknél a „segítség” szó a szótárban pontosan mit is jelent, tisztelt képviselő úr. Ahogy említettem önnek, az, hogy az egészségügyi dolgozóknak ez a többletpihenési lehetősége hogyan valósul meg, ennek részleteit a kormány később fogja kidolgozni, később tudja nyilvánosságra hozni. Most az biztos, hogy a kormánynak szándéka az egészségügyi dolgozók béremelése, ez az orvosoknál is meg fog valósulni, erre a példákat elmondtam önnek. [[16.40]] Az ápolók esetében januárban egy 30 százalékos béremelés lesz, és ezenkívül a továbbiak részleteit, ahogy mondtam, a kormány majd a későbbiekben fogja kidolgozni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 16 óra 39 perc van; az azonnali kérdések órájának a végére értünk. Most a kérdések következnek. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mikor hallják meg végre a méhészek segélykiáltását?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Farkas Sándor államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Borzasztóan elkeseredettek a hazai méhészek, és ha beszélt eggyel is közülük az elmúlt időszakban, bizonyára ezt ön sem fogja tudni megcáfolni. A tavalyi év számukra minősíthetetlenül rossz volt, sok évtized legrosszabb átlagát tudták hozni a rendkívül szerencsétlen időjárási körülmények miatt, és az idei év sem néz ki túl rózsásan számukra. Ráadásul a korábbi készletek is, már akinek voltak ilyenek, már elfogytak. Legrosszabbul azok a családok jártak, akiknek kizárólag ez az egyetlen bevételi forrása, és bizony ez a tél, ahogy már említettem, szintén nem kedvezett nekik. Egyrészt hosszúra húzódott, így a méhcsaládokat is jobban megviselte, másrészt pedig a tavaszi fagyok is a lehető legrosszabbkor jöttek, és az akác mintegy 90 százaléka elfagyott. Mostanában zajlik az utóvirágzás, de jól tudjuk, hogy az akácfán a nektár jelentős részét a fő virágzás adta volna. És ha már akácról beszélünk, azért kell ezt külön kiemelnem, hiszen a hazai méhészek legjelentősebb bevételi forrását mégiscsak az akácméz jelenti. Ez most már sorozatosan az ötödik katasztrofális szezon az akáccal kapcsolatban. De a mérgezések mellett sem mehetünk el szó nélkül. Egy Baranya megyei példát részleteztem államtitkár úrnak a leírásban, ahol bizony az is kiderült, hogy jó néhány gazdálkodó már tiltott szereket alkalmaz ilyen esetekben, ami azért is szomorú, mert nemcsak a méhekről és a beporzók védelméről van szó, hanem bizony a talajvízen keresztül beszivárogva állati és emberi életet is veszélyeztetnek ezek a felelőtlen termelők. És tudom, hogy majd a nemzetközi piaccal fog védekezni, meg azzal, hogy ezer forintot biztosítanak kaptáranként a méhészeknek, de azért lássuk be, ennél jóval több kell, ha valóban komolyan gondolják, hogy Magyarországon meg kell menteni a magyar mézet és a méhészcsaládokat. Ha ugyanis azonnal nem tesznek valamit, akkor ugyanúgy fogunk járni, mint a paprika, a hagyma, a fokhagyma, a málna és számtalan más zöldség-gyümölcs esetén, amelyeket hagyományosan hazai termelésű zöldségnek és gyümölcsnek gondolunk, mégis a felelőtlen politika miatt most behozatalra szorulunk ezekből. Ne hagyjuk, hogy eltűnjenek a magyar méheszek!
Köszönöm szépen. A válaszra Farkas Sándor államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Örülök a képviselő úr kérdésének, amely ráirányítja a figyelmet a méhészek nehéz helyzetére, ugyanakkor azért mélyen felháborítónak tartom, hogy a kormányzatot kívánja felelőssé tenni az évek óta tartó, kifejezetten kedvezőtlen és kiszámíthatatlan időjárás okozta nehézségekért. A kormány kiemelt figyelmet szentel a méhészeti ágazatnak. Ezt csak meg szeretném erősíteni. Új információ, hogy megpróbálunk új támogatási rendszert kidolgozni ez mai napi, a ma reggeli egyeztetés eredménye [[Magyar Zoltán közbeszól.]] de nem az ön kedvéért. Példaként említeném rögtön a magyar méhészeti nemzeti programot, ebből több mint 3 milliárd forint forrás jut a méhészeti ágazatnak. Emellett, ahogy ön is említette, egyéb plusztámogatások is rendelkezésre állnak a méhészek számára. Azt szeretném hangsúlyozni, hogy határozottan fellépünk a növényvédő szerekkel szabálytalanul kezelt növénykultúrák kiszűrése érdekében. Ahol fény derül a gazdálkodók növényvédelmi problémáira, ott a lehető legnagyobb szigorral járnak el a hatóságaink. A mézpiac anomáliáit is rendezni szükséges, aminek már többször is határozottan hangot adtunk a Bizottság előtt is, de azt azért meg kell mondani, hogy ezek a tárgyalások nem mindig jutottak eredményre. Azt ugyanakkor szeretném megjegyezni, hogy most ez a méhlegelős program, ami itt Budapesten zajlik, nevetséges szakmailag, szeretném hangsúlyozni és itt most elmondani, mert ez nem méhlegelő, ez gaztenger, és jelen pillanatban méhcsaládok Budapesten nincsenek általában a lakosoknál, akár egy lakótelepen. Tehát a méhésztársadalom és a méhészettel foglalkozó emberek leértékelésének tartom, hogy a fővárosi vezetés méhlegelőnek szánja azokat a közterületeket, amelyek gaztengerek. Ezt szakmailag, de akár politikailag is határozottan vissza kell utasítanom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Molnár Gyula képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért kellett átadni a fővárosi nevelőszülői hálózatot az egyháznak? Jobb lesz ettől a gyerekeknek?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Rétvári Bence államtitkár úr fog majd válaszolni az ön kérdésére. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Van egy tendencia, amit mindig kritizáltunk, ez pedig az, hogy egyre inkább centralizálnak mindent, egyre inkább elveszik a települési önkormányzatoktól a hatásköröket és a forrásokat. Néhány évvel ezelőtt ez megtörtént a szociális terület jelentős részén, és megtörtént itt a teljes gyermekvédelmi intézményrendszernél is, hogy az állam magához vonta. Tudja, államtitkár úr, ilyenkor mindig az a fontos tételünk van, hogy minél közelebb van a döntés azokhoz, akiket érint, annál olcsóbban és valószínűleg annál hatékonyabban lehet döntést hozni. Önök nem ezt a politikát követik; lelkük rajta, de még egyszer mondom: nem értünk ezzel egyet. És akkor jött a hír egy hónappal ezelőtt, ami teljesen érthetetlen és felfoghatatlan, hogy a budapesti területi gyermekvédelmi szolgálat a Szeged-Csanádi Egyházmegyéhez kerül mint fenntartóhoz. Nem teljesen világos azt mondják, hogy körülbelül 130 nevelőszülőt érint és 300 gyereket , hogy mi abban a logika, hogy egy ilyen megyei püspökség úgy gondolhatja, hogy ezt a feladatot az ország több részén, különösen egyébként az ilyen speciális helyen, mint Budapest, el tudja látni. Azt mondják a nevelőszülőknek, hogy lehet azt mondani, hogy nem megy át, de akkor kormányhivatali engedélyt kell kérni, és az engedély 60 nap. Ugye, ezt belátja, államtitkár úr, hogy ilyenkor már a dolog lehetetlen, hiszen 60 napig nem lehet egy gyerek ellátatlan? Van egy jó hír is, mert nyilván az egyházi normatíva több, mint adott esetben az állami. Kérdezem, igaze, hogy több pénzt fog kapni ez a nevelőszülői hálózat. A kérdéseimet látja: kinek jó ez, miért kellett ezt az egész dolgot megcsinálni? Csak nem megint megyés püspök úr valamit el tudott intézni? És az is kérdés, hogy a több pénz azt jelentie, hogy több pénz jut a nevelőszülőknek és a gyerekeknek. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem képviselő úr is pontosan tapasztalta polgármesterként, hogy az egyházi intézményekben, akár oktatási, akár szociális intézmények, nagyon lelkiismeretesen igyekeznek a gyermekek, a rászorulók érdekét képviselni és őket ellátni. Helyben, amikor helyben van valaki, ezeket az intézményeket mindig elismerik, az egyházi fenntartókat elismerik, hiszen az egyházak régebb óta foglalkoznak bármiféle gyermekvédelmi, oktatási vagy egészségügyi ellátással, mint mióta állam létezik egyáltalán itt a Kárpát-medencében. De tudjuk, hogy a baloldal vezetője, Gyurcsány Ferenc kiadta az egyházellenes jelszót; kimondta, hogy felmondaná a vatikáni megállapodást, és egyetlenegy fillér hitéleti támogatást sem fizetne ki. Ezek rendkívül felelőtlen mondások, hiszen több százezer diák oktatása kerülne így veszélybe; 234 ezer, a szociális alapellátásban vagy bármilyen más szociális szakosított vagy gyermekvédelmi ellátásban részt vevő rászorult, támogatott fiatal, idős ellátása kerülne veszélybe, de Gyurcsány Ferencék már nyíltan is megfenyegették Kiss-Rigó László püspök atyát, hogy mindent el fognak tőle venni. Azért ez nem a rendszerváltás utáni hangnem, amikor egy püspököt nyíltan egy párt, a Demokratikus Koalíció nevű párt, a DK nyílt közleményben azzal fenyeget, hogy el fogja kobozni a püspökség vagyonát. De láthattuk, hogy 2010 előtt erre a támogatások tekintetében volt is példa, amikor igyekeztek ott keresztbe tenni az egyházi intézményeknek, ahol tudtak. Tisztelt Képviselő Úr! Ha ön akár az egyházmegyék, akár a Szent Ágota-misszió tevékenységét megismeri, olyan széles körű, a gyermekvédelemben is szerzett tapasztalatuk van, ami szerintem példaértékű. Érdemes az eredményeiket megnézni. Az Erzsébet-táboroztatás, ön is tudja, már az ő irányításuk mellett zajlik; érdemes elmenni és érdemes megnézni. Láthatja, hogy itt sok százezer gyermek számára próbálják a nehézségeket áthidalni, és az életet azoknak, akiknek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] nehezebb sors jutott, mint nekünk, egy kicsit könnyíteni. Szerintem ezeket érdemes támogatni, nem pedig támadni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[16.50]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mindenki megőrült a kormánynál?” címmel. Tisztelt képviselő úr, tájékoztatom önt, hogy Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Rejtő Jenő megvan, ugye, A három testőr Afrikában? Tuskó Hopkins Igoriban, a szétlopott városban, mikor az ikszedik őrült lopást látja, odasúgja a haverjának, Csülöknek, hogy „Itt csupa hülye van”. Nem akarok bántó lenni, és igazán ne vegyék magukra [[Dr. Rétvári Bence: Nem szoktuk!]] , de azt tudom mondani, hogy Tuskó Hopkins, ha most itt élne önök között, valószínűleg ugyanezt mondaná. Itt van példának okáért őrült lopásra a debreceni velodrom ügye, kiemelt nemzetgazdasági jelentőségűvé nyilvánították, és az már csak hab a tortán, mert tudjuk nagyon jól, hogy a beruházásra szánt pénz jelentős részének ellopására készülnek. A beruházást különben 3-4 milliárd forintra taksálják, de tudjuk, ismerve magukat, hogy ennek a végeredménye meg fogja közelíteni, súrolni fogja a 15 milliárdot. Az üzemeltetés költségeit pedig, ami több tíz-, sokak szerint akár a százmillió forintot is elérheti évente, azt természetesen különben a városra lőcsölték, majd mi fogjuk fizetni ezt, holott bevétellel számolni nagyon nem lehet, hiszen a kerékpárossportnak a városban azon kívül, hogy Kósa Lajos, korábbi polgármester annak idején egy ócska 28-as kerékpárral érkezett meg a politikába és csinált karriert, más egyéb hagyománya nem nagyon van. Eközben persze alapvető fejlesztésekre egy fillért sem adnak önök, nem működik a panelprogram, a közútjaink állapota siralmas, a keleti városrész gyakorlatilag a vasúti fő közlekedési pályával el van zárva a belvárostól, és a kelet-délkeleti városrészeket pedig évtizedek óta fenyegeti a belvíz. Emlékeznek? Dobrev Klára, a Demokratikus Koalíció miniszterelnök-jelöltje a minap immár sokadjára is figyelmeztette önöket, hogy a XXI. században a fejlődés szempontjából bizony nem jó befektetés vasba és betonba önteni az adófizetők pénzét. Persze, értem én, hogy érzik a jövő évi vereség szelét, meg kapuzárás előtti pánikban vannak, és mindent ellopnak, ami létezik, de azért mégiscsak megkérdezném: nem lenne okosabb végre egyszer a végén Debrecenben olyanokra költeni a pénzt, ami a debrecenieknek is fontos és lényeges? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A választ Orbán Balázs államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország jelen pillanatban nem rendelkezik a nemzetközi sportszövetségi előírásoknak megfelelő fedett pályás kerékpáros-versenypályával. A nagy hagyományokkal bíró sportág fejlesztése érdekében a kormány 2020-ban egy kelet-magyarországi velodrom és velopark építéséről határozott. Debrecen, az ön állításával ellentétben, a kerékpárossportban mindig is kiemelt, jelentős szerepet töltött be. A XIX. század végén Debrecenben két velodrom is működött, az ötvenes években, a kilencven-kétezres években a DSI, DVSC klubok versenyzői száznál több bajnoki érmet nyertek, ifjúsági világbajnokság résztvevői voltak, félszáz válogatott kerettag versenyzett debreceni mezben. Jelenleg a magyar kerékpáros-utánpótlás 25-30 százalékát Debrecen adja, a város rendezi évek óta a sportág diákolimpiai számait, 2014 óta újra felnőtt országos bajnokságot is rendeznek. A jövőbeni debreceni létesítmény komplexitása rendkívül vonzó lesz nemzetközi edzőtáborok, edzőképzés, versenyzők itteni közös felkészülése számára, mely utánpótlásképzés központjává válhat. Régióközpontként a Nemzetközi Kerékpáros Szövetség is támogatja. A különböző szakágak, a sportági szakszövetség különböző szakágai közösen fogják használni. Nagyközönséget kiszolgáló rendezvények, szabadidős programok lebonyolítására is alkalmas lesz. Ez a debreceni pálya zöldmezős beruházásként épül meg. A projekt több éven keresztül és a megépülését követően is több száz embernek ad munkát, családjuknak megélhetést, adóbevételt és nemzetközi presztízst is hoz Debrecen városának. Ez az, amit ön és Dobrev Klára nem támogat. És ön így akarja a debreceniek szimpátiáját elnyerni. Huh, nem lesz könnyű! Ki is őrült meg kettőnk közül? Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Rétvári Bence: Merjünk kicsik lenni!]] (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Földi László váltja fel.)
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP frakcióvezetője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Ha valóban elkészült a kormány alkalmatlansága, és elhibázott döntései miatt az összeomlás szélére került víziközmű-szektor megmentésére, illetve e feladat finanszírozására készített kormányzati stratégia, és az azt alátámasztó részletes cselekvési terv, akkor azt miért nem látta még senki, miért titkolják, és főleg miért nem valósítják meg?” címmel. Tisztelt frakcióvezető úr, Schanda Tamás államtitkár úr fog önnek majd válaszolni. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Nagyon remélem, hogy válaszolni fog Schanda Tamás államtitkár úr, és nem a 2010 előtti kormányokról hallhatjuk meg majd huszonhatodszor is a véleményét. Államtitkár úr, én nagyon régóta próbálom megtudni azt, hogy hol van a kormány titkos terve a legfontosabb közszolgáltatás, tehát az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés, az ehhez szükséges hálózat karbantartásának és pótlási munkáinak forrásai tekintetében. Tehát konkrétan: hol vannak ezek a források? A miniszterelnök úr elismerte egy azonnali kérdés során, hogy ezermilliárdos nagyságrendű forrás hiányzik a meglévő forrásokon túl, és ezt a kormánynak biztosítani kell. Miniszterelnök úrnak az ígéretét nem sikerült teljesítenie, az európai uniós helyreállítási alapban ennek nem látjuk nyomát. Megnéztük a 2022-es évi költségvetést, ebben is csak a töredéke szerepel a szükséges forrásoknak. Benyújtottunk módosító javaslatokat, amelyek országos szinten százmilliárdos nagyságrendben adnának pótlólagos forrásokat a karbantartási és a pótlási munkákhoz a víziközmű-infrastruktúrát érintően. Erre az önök frakciója, a Fidesz-KDNP-frakció nemmel szavazott. Én konkrétan még beadtam módosító javaslatokat Pécs, Komló és Kozármisleny városok számára is támogatásként, hogy ezt a legfontosabb közszolgáltatást fenn lehessen tartani, biztosítani lehessen. Erre is nemet mondtak. Minden egyes javaslatunkra nemet mondtak. Konkrétan ön beszél valamiféle ködös stratégiáról, de én még nem találkoztam emberrel, kollégával, aki ezt látta volna érdemben, részleteiben. Hol van ez a bizonyos stratégia, ha valóban elkészült, miért nem mutatják be a szakmának, miért nem mutatják be a nyilvánosságnak részleteiben az érdemi cselekvési tervüket, és főleg miért nem hajtják végre ezt a cselekvési tervet? Miniszterhelyettes úr, 2011 óta, ön is pontosan tudja, duplájára nőtt a meghibásodások száma. Itt az ideje, hogy a 2010 előtti kormányok gyalázása helyett végre elmondják, hogy pontosan hogyan fogják megoldani ezt a feladatot, hogyan biztosítják ezt az 1500 és 3000 milliárd közé becsült forrást, amely hiányzik ahhoz, hogy az egészséges ivóvíz biztosítását Magyarországon meg lehessen oldani. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Schanda Tamás államtitkár úrnak adok szót a válaszra. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Valóban, már több alkalommal beszéltünk itt az Országgyűlésben erről a kérdésről. Most is megerősítem önnek, hogy a kormány kiemelt feladatának tekinti a víziközmű-szolgáltatás fenntarthatóságának és zavartalan működésének biztosítását. Ráadásul elkötelezettek vagyunk a jó minőségű ivóvíz-szolgáltatás fejlesztése és korszerűsítése iránt. Célunk az, és ezt biztosítjuk is, hogy minden magyar ember tiszta és egészséges ivóvízhez jusson. A víziközművek állapota minden magyar embert érint. Ebben egyébként egyetértünk önnel, és valóban, az ön által említett szám helyes, nagyjából ezermilliárd forintos fejlesztési igény van ezen a területen, amit a következő években biztosítani kell. A következő években ezt biztosítani is fogjuk hazai és európai uniós forrásokból. De hogy miért alakult ki ez a helyzet, az sem lényegtelen. Tudom, hogy ez kínos önnek, tisztelt képviselő úr, frakcióvezető úr, de azért ne menjünk el amellett szó nélkül, hogy ez többek között és leginkább a baloldali kormányoknak köszönhető, akik elkótyavetyélték, elprivatizálták ezeket az alapvető fontosságú területeket, a külföldi cégek pedig ahelyett, hogy fejlesztettek volna, karbantartottak volna, hagyták lepusztulni a közműveket, miközben a családoktól elvett extraprofitot pedig kitalicskázták az országból. Ha újra hatalomba kerül a baloldal, akkor újra ezt a játékot akarja eljátszani, újra el akarják adni ezeket a közműcégeket. Ön pedig, képviselő úr, és ebben van felelőssége, személyesen asszisztál ehhez a politikai programhoz. Ezt teljesen érthetetlennek tartom, ahogy azt is, hogy nem támogatta a víziközmű-szolgáltatókat egy igazságosabb adózásban. Ön ezt nem szavazta meg az Országgyűlésben, ezzel is tovább nehezítve a szolgáltatók helyzetét. Köszönöm a megtisztelő figyelmét.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Melyik fontosabb az Agrárminisztériumnak: a természetvédelem vagy a NER nagyberuházói?” címmel. Tisztelt képviselő úr, Farkas Sándor államtitkár úr, miniszterhelyettes fog önnek majd válaszolni. Parancsoljon, öné a szó. [[17.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Bizonyára ön is értesülhetett róla, hogy május 26-án az Országgyűlés Fenntartható fejlődés bizottságának fideszes többsége 6:4 arányban, kivétel Bencsik János képviselő úr, mert ő támogatta, bármiféle ellenérv és indok nélkül leszavazta a Nagy Tavak Koalíció, a civil szervezetek javaslatát. Ez a javaslat azért példaértékű, mert az történt, hogy országszerte a civilek összefogtak a Balaton mellett, a tatai Öreg-tó mellett, a Fertő tó mellett, a Velencei-tó mellett közösen, és a civil kurázsi mentén kidolgoztak egy javaslatot, amelyet mi minden változtatás nélkül benyújtottunk a bizottságnak, az Országgyűlésnek. Ebben a javaslatban garanciák vannak arra nézve, hogy a továbbiakban ne lehessen elhordani egy fél hegyoldalt, mint ahogy a Balatonon tették, ne lehessen nádakat irtani, ahogy ezt a Balatonon teszik, és más tavaknál teszik, ne lehessen megszüntetni szabadstrandokat, ahogy azt a Velencei-tónál teszik, ne lehessen százszobás szállodát építeni a Fertő tóhoz, amit most az UNESCO is leállítana, elvenné a világörökség-bélyeget erről a területről. Ezért kérdezem önt mint az illetékes miniszter képviselőjét, hogy mit tud megnyugtatásul mondani a Nagy Tavak Koalíciónak, mit tud megnyugtatásul mondani a civileknek. Tervezike az abban foglaltakat végrehajtani, beemelni, határozati javaslatot benyújtani erről? A hat pontból hányról gondolják úgy, hogy támogatható? Amiről azt gondolják, hogy nem támogatható, az miért nem támogatható? Legyen olyan kedves megindokolni! Úgy gondolom, hogy a civilek megérdemelnek egy érdemi választ, és nem azt, hogy mindenféle indokolás nélkül lesöprik a javaslatukat az asztalról. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, Farkas Sándor államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tavaink védelme kiemelten fontos a kormányzat számára. Sajnos, megszokhattuk, hogy képviselő urat a szakkérdések érdemi vizsgálatára hivatott, abban szakszerűen eljáró szervezetek, hatóságok által lefolytatott eljárások eredményei sem szokták meggyőzni, de ennek ellenére én megpróbálok most azért mégis úgy válaszolni. A több mint 70 civil szervezet alkotta Nagy Tavak Koalíciónak a nagy állóvizek biztosabb védelmét garantáló javaslatát megvizsgálva megállapítható, hogy a javasolt módosítások nélkül is garantálható nagy tavaink védelme, az azt biztosító jogszabályi keretek adottak. Az Alaptörvény kimondja, hogy felelősséget viselünk utódainkért, ezért anyagi, szellemi és természeti erőforrásaink gondos használatával védelmezzük az utánunk jövő nemzedékek életfeltételeit. Az Alaptörvény betartása mindenkinek, mindannyiunknak és a kormánynak is alapvető feladata és kötelessége, ennek szellemében a hatályos jogszabályok biztosítják a természeti-kulturális örökség védelmét. A folyamatban lévő és tervezett beruházások, fejlesztések esetén az eljáró hatóságok, a közreműködő szervezetek a hatályos jogszabályi előírásokra figyelemmel alakítják ki állásfoglalásukat, és hozzák meg döntéseiket. Tekintettel erre, nincs szükség még egy külön országgyűlési határozat megalkotására. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Szeretném csak megemlíteni, hogy nagy tavaink, köztük a Balaton védelmét olyannyira kiemelten kezeli a kormányzat és az Agrárminisztérium, hogy egy önálló miniszteri biztos dolgozik május 1-jétől a Balaton élővilágának megóvása érdekében, a víz megőrzése, a vízminőség megőrzése érdekében ez részben, ugye, az Agrárminisztérium feladatához tartozik , és együttműködik azokkal a társszervezetekkel, amelyek szintén érdekeltek a Balaton fejlesztésében. Köszönöm, hogy meghallgatta a válaszomat, és remélem, meggyőzték képviselő urat a tények. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Barcza Attila, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „A baloldal folyamatos támadásai ellenére kitarte a fejlesztés mellett Magyarország Kormánya?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Sopron-Fertő térsége megállíthatatlanul fejlődik, és elindult hazánk egyik legnagyobb vidéki turisztikai beruházása, a Fertő-part fejlesztése is. Sajnálatos, hogy a baloldal, a Jobbiktól a DK-ig ezt a hiánypótló beruházást tűzte a zászlajára, és hazugságokkal próbálják ezt a fejlesztést akadályozni. Az ellenzék hazug módon szállodaberuházásnak titulál egy olyan fejlesztést, amely rengeteg családnak okoz majd örömöt, és a számtalan közösségi funkciónak köszönhetően végre a Fertő tó magyar oldalán is kulturált strand lehet, ami véget vet annak, hogy néhány kiváltságos, főleg osztrák vagyonos ember kisajátítsa a Fertő tó magyar oldala egyetlen közvetlen vízparti szakaszának az 50 százalékát. Egy olyan civil csoportosulásra hivatkoznak, amelynek a jobbikos Brenner Koloman az alapítója, és amely csoport, élén Brenner Kolomannal, kizárólag osztrák érdekeket képviselve egy magyar fejlesztést támad minden létező fórumon. Én tudom, mert itt születtem, itt élek, hogy a soproni családoknak elegük van abból, hogy ha kulturált tóparti kikapcsolódást szeretnének, át kell menni Ausztriába. Az ellenzék tiltakozik az ellen, hogy a Fertő tó magyar oldalán szabadidőközpont épüljön, de nem tiltakoznak azért, hogy Ausztriában legalább egy tucat ugyanilyen központ épült. Tiltakoznak az ellen, hogy parkoló épül a strandhoz, de nem tiltakoznak az ellen, hogy néhány kilométerrel odébb 6 ezer férőhelyes víziszínpad van a tavon. A fejlesztés valamennyi környezetvédelmi, természetvédelmi, vízügyi engedéllyel rendelkezik, jóváhagyta az ICOMOS magyar tanácsa, támogatja a Ramsari Egyezmény Magyar Nemzeti Bizottsága, a nemzeti park, a világörökségi egyesület, támogatják mindazok a valós civil szervezetek, akik ott működnek, és a polgármesterek. Kérem, hagyják abba az osztrák érdekek előtérbe helyezését, ez itt Magyarország! A fentiek alapján kérdezem államtitkár urat, hogy a baloldal folyamatos támadásai ellenére kitarte a fejlesztés mellett Magyarország Kormánya.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek, aki válaszol az elhangzott kérdésre. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország Kormánya minden olyan beruházást támogat, amely egy adott térség fejlődését szolgálja, így van ez a Fertő-part fejlesztésének esetében is. Sopron megyei jogú város és a kormány között még 2015-ben született meg az együttműködési megállapodás a „Modern városok” program keretében, amely tartalmazta ezt a fejlesztést. 30 év lemaradását pótolnánk be a helyiek igénye alapján, ennek köszönhetően magas színvonalú közösségi és turisztikai célponttá fejlődik a Fertő tó magyarországi oldali egyetlen vízitelepe. A beruházás méltó módon, a világörökség követelményeinek megfelelően rendezi az eredetileg is turisztikai célra kialakított területet. A fejlesztés ugyan világörökségi helyszínen található, de a korábban mesterségesen létrehozott és lepusztult állapotú fertőrákosi vízitelepen valósul meg, ahol hiányos az infrastruktúra, nincs szálláslehetőség, családok pihenését szolgáló strand és élménypark. Ahogy ön is említette, ezzel párhuzamosan az osztrák oldalon folyamatosak az ennél jóval nagyobb volumenű fejlesztések. A magyar emberek is megérdemlik, hogy saját hazájukban méltó körülmények között, korszerű színvonalú parton tölthessék szabadidejüket, élvezhessék a környezetet, és felfedezhessék a Fertő-táj élővilágát. A folyamatos ellenzéki kritikákkal szemben ez nem egy szállodaprojekt, hanem egy közösségi beruházás, amelyben természetvédelmi oktatóközpont, szabadidőközpont, sportpálya és sétányok is kialakításra kerülnek. A szakmai és a valódi civil egyesületek támogatják ezt a fejlesztést. Ökocentrumot is hoznánk létre 12 hektáros ökoparkkal egy olyan területen, ahol eddig illegális szemétlerakóként használt nádas állt. A Fertő tó fejlesztése hosszú távon hozzájárul a világörökségi és természeti értékeinek megőrzéséhez és méltó bemutatásához. Ezzel párhuzamosan a helyiekkel, a helyiek oldalára állva Magyarország Kormánya továbbra is támogatja a Fertő tavi beruházást. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] (Dr. Steinmetz Ádámot a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.)
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „11 éve Önök kormányoznak. Miért nem vásárolták vissza a BB-t, a Móring József Attila által 2009-ben elmondottak szerint?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! 2009-ben, a választások előtt Móring József Attila azt mondta, hogy a Balatonboglári Borgazdaságot vissza kell vásárolni a külföldiektől. A Fidesz-kormány 2010 óta számos külföldi tulajdont vásárolt vissza, a BB-t azonban mégsem sikerült. Vagy nem is akarták? Mondhatják persze, hogy azért, mert nem volt eladó, de ez nem igaz: az üzem egy részét nemrég értékesítették, és nem az állam vette meg. Tisztelt Államtitkár Úr! A BB privatizációja óta a balatonboglári borvidék 3200 hektárján megtermelt szőlő mintegy 70 százaléka feldolgozatlanul hagyja el a térséget. [[17.10]] A felvásárlók által kínált szemtelenül alacsony felvásárlási ár pedig sokszor még az önköltséget sem fedezi. Nem véletlen, hogy ezért már rengetegen befejezték a gazdálkodást, pedig korábban évi 30 ezer tonnányi szőlőt és egyéb gyümölcsöt is feldolgozott a BB, biztos megélhetést nyújtva ezzel 1600 dolgozójának és a somogyi termelőknek. Az Agrárkamara és a helyi gazdák korábban indítványozták egy új, korszerű közösségi feldolgozóüzem megépítését. Több tízmillióért készültek tervek is, de a projekt végül nem valósult meg, a Turisztikai Ügynökség pedig még a terveket is elzárta előlünk. Tisztelettel kérdezem ezért államtitkár urat, miért nem adják ki a tervezett feldolgozóüzem közpénzből elkészített dokumentumait. Miért nem vásárolták vissza a BB-t a Móring József Attila által elmondottak szerint? Tetteke egyáltalán vételi ajánlatot a BB-re? Igen vagy nem? És miért nem építették meg a somogyi termelők megélhetését biztosító szőlőfeldolgozó üzemet Balatonbogláron? Várjuk megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Farkas Sándor államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ezt a kérdést akár én is feltehettem volna a csongrádi borvidék vonatkozásában, de hát egy ilyen vásárlás mindig kettőn áll, az eladón és a vevőn. Ha a társaság nem kívánta eladni és nem kívánja gyakorlatilag eladni, akkor ezt nem lehet megvenni. Ez hasonló, nekem is van egy ilyen témám a csongrádi borvidék vonatkozásában. Remélhetőleg ott is fog segíteni az a program, amelyet az elkövetkezendő időszakban meg fogunk hirdetni. A borvidék termelőinek figyelmébe ajánlom a vidékfejlesztési program most júniusban meghirdetésre kerülő, élelmiszer-feldolgozó kapacitások fejlesztésére irányuló pályázatát, amely borászati és gyümölcsfeldolgozásra irányul, kifejezetten nagyobb léptékű fejlesztések finanszírozására is igénybe vehető a mezőgazdasági termelők számára. Ez egy működő eszköz lehet a helybeli fejlesztési igények megtámogatására. A szőlőtermelők érdekvédelmi lehetőségeinek erősítése terén pedig számtalan ágazati döntés, javaslat és nem utolsósorban program készült 2012 óta, de ami ennél talán még fontosabb, a napi érdekérvényesítésben tavaly óta a szőlőtermelők számára is lehetőség van termelői integrációs szervezetek létrehozására, amelyek keretében megszerveződve, nagyobb árualappal, eredményesebben tudnak jobb piaci pozíciót kialakítani a felvásárlókkal szemben. Tudomásom van arról, hogy egy ilyen szervezetet a térség szőlőtermelői szeretnének létrehozni, és én azt hiszem, ezek az eszközök azok, amelyekkel ezek a kisebb, bár talán nem is igazán ez a helyes kifejezés, hogy kisebb, de ezek a szőlőültetvények, ezek a körzetek megmenekülhetnek. De itt egy nagyon fontos kérdés van, a szőlőtermelők összefogása és integrációja, akkor tudnak versenyhelyzetben ezek az üzemek megmaradni és újjáépülni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A kérdések tárgyalásának végére értünk. Most soron következik a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény és a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló 2009. évi CXXV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Tapolczai Gergely, Fidesz, és Nyitrai Zsolt, Fidesz, képviselők által benyújtott előterjesztés T/15981. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem Tapolczai Gergely képviselő urat, az előterjesztő képviseletében kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót, képviselő úr. Parancsoljon!
[[Hozzászólását jelnyelvi tolmács közreműködésével teszi meg.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló törvényhez, illetve a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról szóló törvényhez benyújtott módosító javaslatot a Népjóléti bizottság egyhangúlag elfogadta, ezáltal bízom abban, hogy holnap minden frakció támogatni fogja az előterjesztésünket. Az elfogadás után pedig megnyílhat a lehetőség nemcsak a középiskolás kortól kezdve, hanem már az óvodai neveléstől kezdve a hallássérült gyermekek számára arra, hogy kiegészítő órakeret alapján igényelhessenek tolmácsszolgáltatást, illetve a középiskolától kezdve két lépcsőben több óraszámban, magasabb órakerettel igényelhetnek tolmácsolást, illetve a siketvakok számára is többletórát fogunk biztosítani. Felhatalmazást kap a szociális ügyekért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza a vakokat és gyengénlátókat segítő kutyák képzésével kapcsolatos, illetve a képzők képzésével kapcsolatos szakmai és vizsgakövetelményeket. Ugyanerre kap felhatalmazást a szociális ügyekért felelős miniszter a sikettolmácsok és a jelnyelvi tolmácsok esetében, tehát ott is rendeletben szabályozhatja a képzési és vizsgakövetelményeket. Bízom abban, hogy ez a javaslat minden frakció támogatását élvezni fogja. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom, hogy a további felszólalásra a vita során 13 perc áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Fülöp Attila államtitkár urat, a kormány nevében most vagy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Tájékoztatom önöket, hogy a napirend szerinti időkeretben felszólalásra senki nem jelentkezett. Képviselői normál időkeretben történő felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Jellemzően itt az Országgyűlésben igen kemény pengeváltások vannak a két oldal között, és én azt gondolom, a mai napon is itt az összegző viták során is ez lesz a jellemző, és mondhatjuk úgy, hogy inkább az egyet nem értés, mint az egyetértés fogja jellemezni ezeket a mai vitákat. Ugyanakkor fontosnak tartottam, hogy ennél a napirendi pontnál nagyon röviden felszólaljak, és jelezzem azt, hogy ez az elképzelése képviselő úrnak mint előterjesztőnek, hogy bízik benne, hogy széles körű támogatással fogjuk tudni ezt megszavazni, az LMP-frakción nem fog múlni. Úgyhogy ezt a javaslatot az LMP támogatni fogja. Itt olyan kérdéseket érint az indítványozó, amelyek, azt gondolom, mindannyiunk számára rendkívül fontosak, és meg is kell tennünk mindent annak érdekében, hogy ezeket a célokat elérjük. Mi úgy látjuk, hogy ez egy ilyen javaslat, úgyhogy mi igennel fogunk erre szavazni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki felszólalni a napirend keretében. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván szólni. Megkérdezem Tapolczai Gergely képviselő urat, hogy kíváne válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pártalapítványokat érintő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Bajkai István, Fidesz, képviselő úr által benyújtott előterjesztés T/16222. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Bajkai István képviselő urat, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy most nem kíván felszólalni. Megkérdezem, a kormány részéről kíváne felszólalni Völner államtitkár úr. [[Jelzésre:]] Völner államtitkár úr, miniszterhelyettes jelzi, hogy nem kíván szólni. Megkérdezem a képviselőtársakat, kíváne valaki élni a felszólalási lehetőséggel. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezetőnek, LMP. [[17.20]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az előterjesztők nevében jelen van Bajkai képviselő úr. Most nem tudok olyan pozitívan szólni, mint az iménti törvényjavaslatnál. Mi azt tudjuk mondani, hogy ez a javaslat semmilyen módon nem illeszkedik ahhoz a szellemiséghez és célrendszerhez, amiért a pártalapítványok létre lettek hozva. Sajnos mi azt a veszélyt látjuk, hogy ez abba az irányba megy el, ami egyébként jellemző a kormányzatra, a kormányzás elmúlt tíz évére, hogy az egyre átláthatatlanabb működést fogják maguk után vonni. Mi azt gondoljuk, hogy pontosan a másik irányba kellene törvénymódosításokat tenni, a másik irányba kellene törekedni, hogy minél inkább láthassák a magyar polgárok, hogy milyen módon gazdálkodnak a közpénzekkel akár a pártalapítványok, akár a pártok. Maga a javaslat egyébként egy kicsit emlékeztet minket a közhasznú vagyonkezelő alapítványok filozófiájára. Mintha ez beakadt volna a Fidesznél, hogy mindent ilyen kis alapítványokba elrejteni, és ha oda bekerül egyszer a közpénz, akkor úgymond a lehető leglazábban lehessen vele gazdálkodni. Ez minden szempontból ellentétes azzal, amit az LMP a közpénzekkel való felelős bánásról és felelős gazdálkodásról gondol. Erre a javaslatra az LMP nemmel fog szavazni. Semmilyen módon nem látjuk, hogy ez mennyire vinné előre a pártalapítványok eredetileg deklarált céljainak a végrehajtását pozitív irányba. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bajkai István képviselő úrnak, ha a vita ebben a szakaszában kíván szólni. Vagy pedig már a választ kívánja elmondani? Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előbb elhangzott egy rövid észrevétel az alapítványok működésével, illetve a gazdasági vállalkozási tevékenységgel összefüggésben tervezett módosítással kapcsolatban. Bár a tisztelt felszólaló képviselőtársam valójában sem jogi, sem szakmai indokot nem adott most elő a tisztelt Ház előtt, szeretném elmondani, de ez a törvénytervezetből is egyértelműen kitűnik, az nem kérdés, hogy a pártok által létrehozott alapítványok ismeretterjesztő, tudományos, kutatási, oktatási tevékenysége egy jogállami megoldás, a jogállamokban ez teljesen elfogadott intézmény, s nemcsak Magyarországon, hanem szerte a világon. És az sem kérdőjelezhető meg, hogy mindez a tevékenység hozzájárul a jogállamisághoz, hozzájárul a demokrácia építéséhez, s nem utolsósorban az oktatási és a tudományos munka révén a szélesebb körű politikai ismeretek átadásához. Azt gondolom, hogy ez érték. Ha megnézzük más alapítványok működését, amit nem pártok hoznak létre, ott a gazdasági vállalkozási tevékenység, amely kiegészítő jellegű, és csak kiegészítő jelleggel van megfogalmazva a jelen törvényjavaslatban is ez a megoldás, az valójában egy természetes működése az alapítványoknak; mint ahogy természetes működése a kiegészítő jellegű, az eredeti célt nem veszélyeztető gazdasági vállalkozási tevékenység úgy általában a civil szervezetek esetében. Bár nem hangzott el ezzel kapcsolatban semmilyen érvelés, nyugodtan mondhatom, hogy a pártok által létrehozott alapítvány nem többet kap, nem kevesebbet eddig kevesebb jogosítványai voltak , mint amilyen jogosítványok megilletik ma az alapítványokat vagy megilletik a civil szervezeteket. Az átláthatóság kapcsán is megfogalmazott egy kritikát, egy észrevételt a tisztelt képviselőtársam, bár ehhez sem fűzött komolyabb jogi muníciót. Ebben a törvényjavaslatban is szerepel, hogy a gazdasági vállalkozási tevékenység eredményéről és magáról erről a tevékenységről elkülönített számviteli nyilvántartást kell vezetni. Ez az átláthatóságot szolgálja. Ez is jogállami megoldás, és minden fejlett jogrendszerben hasonló megoldásokat alkalmaznak, ebben nincs semmilyen eltérés. Én azt gondolom, hogy a törvényjavaslat messzemenőkig támogatandó, és az imént elnagyoltan elnézést a kifejezésért elhangzott kritikai észrevételnek nincs szakmai-jogi alapja. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Kérdezem miniszterhelyettes urat, hogy kíváne szólni. [[Dr. Völner Pál: Köszönöm, nem.]] Nem kíván szólni a miniszterhelyettes úr. Képviselő úr a vita lezárásaként, gondolom, már elmondta a gondolatait, így nyilván ő sem kíván most szólni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a kényszertörlési eljárásra és a felszámolási eljárásra vonatkozó és kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/16205. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. június 3-án tartott ülésén megtárgyalta a kényszertörlési eljárásra és a felszámolási eljárásra vonatkozó és kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló T/16205. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvényjavaslat a kényszertörlési eljárásokat alapjaiban változtatja meg az elmúlt évek gyakorlati tapasztalatai alapján. A hatályos szabályozás szerint a kényszertörlést abban az esetben rendeli el a cégbíróság, ha a céget megszűntnek nyilvánítja, vagy ha a végelszámolás három éven belül nem lett befejezve, vagy abban az esetben, ha a társaság jogutód nélküli megszűnése állt elő és végelszámolás lefolytatásának nincs helye. A jelen törvényjavaslat a kényszertörlési eljárások reformját valósítaná meg. Gyakran előfordul, hogy a cégek azért élnek a kényszertörlés eszközével, mert ez a legkényelmesebb, legegyszerűbb és legolcsóbb alternatíva. E kiskapu megszüntetésére a javaslat az eljárás lefolytatására tételes illetéket vezet be, így a cégbíróság nem állami szolgáltatásként törli a céget. A javaslat csak a kis értékű ügyeket hagyja a kényszertörlési ügyszakban. Ha a céggel szemben 400 ezer forintot elérő összkövetelést jelentenek be, vagy a cégnek van vagyona és van követelés ezzel a vagyonnal szemben, felszámolási eljárásként folytatódik a cég kivezetése a gazdaságból. A felszámolási eljárásban a felszámoló a vezető tisztségviselővel, illetve a tagokkal szemben lép fel, a számviteli és adójogi kötelezettségeket teljesíti. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat jelentősen átalakítja a kényszertörlés végelszámolással és felszámolással való viszonyát is. Ha a céget kényszertörlésben törlik, akkor vagy nem volt hitelezői követelés, vagy az 400 ezer forint alatti összeg volt, amelyet az eltiltott tagok kötelesek a hitelezőnek megfizetni. Tehát a hitelezők nem járnak rosszabbul, mint a végelszámolás esetén jártak volna. Ha a cégnek van vagyona, 400 ezer forint vagy afeletti, és van hitelezői követelés, a céget felszámolják. Ha a céggel szembeni követelések elérik a 400 ezer forintot, szintén felszámolásra kerül sor. Fontos tehát, hogy a kis értékű eljárások maradnak a kényszertörlési ügyszakban, a nagyobb vagyonnal vagy tartozásállománnyal rendelkező cégeket felszámolási eljárásban vezetik ki a gazdaságból. Tisztelt Országgyűlés! Lényeges pont, hogy amennyiben a cég helyreállítja a jogszerű működését és kifizeti az esedékes tartozásait, akkor lehetőséget kap arra, hogy kérje a kényszertörlés megszüntetését. Erre az eljárás kezdetétől 90 napig van lehetőség. Számos lényeges eljárási szabályt, változást lehetne még kiemelni az előttünk fekvő törvényjavaslatból, amelyek szinte kivétel nélkül a gazdasági élet tisztaságának és a hitelezővédelem biztosításának eszközei. A javaslattal egyértelművé válik, hogy a kényszertörlési eljárás nem egy állami szolgáltatás, amit a cégek ingyenesen igénybe vehetnek a cég jogutód nélküli megszüntetésének eszközeként. Ugyanakkor fontos, hogy a gazdaságvédelem és a munkahelyvédelem érdekében a tovább működni tudó cégek számára a javaslat által lehetővé válik az eljárás megszüntetése is. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassák szavazataikkal a javaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiban.]] [[17.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Völner Pál miniszterhelyettes urat, hogy a vita e szakaszában kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Az államtitkár úr jelzi, hogy a vita e szakaszában nem kíván szólni. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Megkérdezem, kíváne élni valaki ezzel a lehetőséggel. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr, miniszterhelyettes úr jelzi, hogy nem kíván reagálni a bizottsági felszólalásra. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az atomenergiáról szóló 1996. évi CXVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/15989. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megkérdezem Steiner Attila államtitkár urat, hogy az előterjesztő képviseletében kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Az államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván a vita e szakaszában felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az általános vita során bizonyos dolgokról elmondtam a véleményünket az ügy kapcsán, illetve tettem föl kérdéseket is. Elmondtam, hogy az atomenergiát sem zöldnek, sem olcsónak, sem biztonságosnak nem tekintjük, és arra is felhívtam a figyelmet, hogy egy rendkívül komoly kihívásról van szó a konkrét előterjesztés kapcsán is, hiszen a nagy aktivitású radioaktív hulladékok végleges elhelyezését még sehol a világon nem tudták megoldani. Az államtitkár úr válaszában hallhattunk néhány skandináv példáról. Pontosan tudja az államtitkár úr is, hogy itt a leginkább előrehaladott projektek esetében is voltak olyan döntések, olyan bírósági döntések is, amelyek azt támasztották alá, hogy nincs olyan technológia, ami teljes mértékben megbízható lenne. Tehát konkrétan még senki nem tudott szakmai alternatívát mondani a mélygeológiai tárolásra, ugyanakkor magának a radioaktív hulladékoknak és a kiégett fűtőelemeknek a leszigetelésére, becsomagolására, tárolására sehol nem tudtak olyan alternatívát mutatni, ami garantáltan nemhogy több tízezer évig, hanem akár száz évig is biztonságosan elzárná ezeket a rendkívül veszélyes anyagokat. Ugyanis itt is probléma van Magyarországon, itt a finanszírozás kérdése van konkrétan napirenden. Én rákérdeztem az államtitkár úrnál arra vonatkozóan, hogy mégis mi a kihívás, tehát mennyibe fog kerülni Paks I. leszerelése és a már meglévő radioaktív hulladékoknak és a kiégett fűtőelemeknek a végleges elhelyezése. Erre többféle szakmai becslést láthatunk, 1700 milliárdnál kezdődik, tehát ennél csak lényegesen nagyobb szakmai becsléseket olvashatunk, és hogyha megnézzük azt, hogy mikor jut el odáig, mondjuk, Paks I., tehát a jelenleg még működő blokkok, hogy a végleges elhelyezést, illetve a leszerelést és a végleges elhelyezést is meg kell kezdeni, akkor mondhatjuk, hogy aggasztó, ami a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap jelenlegi helyzetét illeti. Mi lesz a garancia? Most jön egy változás, amire azt mondhatjuk, hogy pozitív önmagában. De mi a garancia, hogy a befizetések majd olyan mértékben gyarapodnak az erőmű részéről, hogy valóban fedezi ezeket a költségeket? Milyen választ tud erre adni a kormány, amikor még odáig sem tudnak eljutni egyébként itt az új atomerőművi blokkok engedélyezésének folyamatában, hogy egyáltalán egy fix, konkrét összeget mondjanak, hogy mibe fog ez kerülni? Tehát mibe fog kerülni az elhelyezés, és mibe fog kerülni a hulladékok végleges elhelyezése? De hátha most… annyira már nem vagyok optimista, de hátha most valamilyen számot, mondjuk, mond az államtitkár úr, és arra vonatkozóan is ad valamiféle információt, hogy az eddigi helyzethez képest, amiből láthattuk, hogy csak a töredékét fizeti be az atomerőmű az alapba a szükséges mértéknek, valamiféle információt ad az államtitkár úr, hogy mi fog megváltozni. Még egy kérdésem lenne. Múlt héten egy azonnali kérdést intéztem Orbán Viktor miniszterelnök úrhoz, ahol jeleztem neki, illetve ismét emlékeztettem arra, hogy 2015-ben tett egy nagyon-nagyon világos vállalást és egy világos ígéretet Pécsnek és Baranyának; elmondta, hogy a térségben élők hozzájárulása nélkül nem lesz ilyen objektum. Itt van Nagy Csaba képviselő úr is, hála istennek, a térség egyik érintett országgyűlési képviselője. Ahhoz képest, hogy a miniszterelnök úr ’15-ben tett egy ilyen világos ígéretet, és ezzel elismerte, hogy konkrétan joga van véleményt formálni a térségnek, ideértve Pécset is vagy akár éppen Szentlőrinc városát, hogy a képviselő úrnak a választókerületére gondoljak, ehhez képest azóta senki nem kérdezte meg a térség lakosságát. Sőt, olyan módon módosult az atomtörvény, hogy még ki is zárták a jogi lehetőségét, hogy ezek az önkormányzatok ebben az eljárásban részt vegyenek. Tehát, azt hiszem, 500 méterre korlátozták egy ilyen nukleáris objektumnak a hatásterületét, ami egészen megdöbbentő. Tehát azóta, hogy ezt az ígéretet megtette a miniszterelnök úr, és mégsem kérdezték meg a térség lakosságát, azóta körülbelül 8 milliárd forintot használtak fel ezekre a kutatási projektekre. És azért azt tudjuk, hogy ez a munka, tehát egy majdani mélygeológiai tároló lehetséges helyszínének a kutatása több évtizedet vesz igénybe, és azt is tudjuk, hogy elképesztően drága. Tehát én nem értem: a kormány annyira ráér időben? Tehát az időt mint erőforrást továbbra is akarjae pocsékolni azáltal, hogy nem dönti el most világosan, hogy ez a térség egyáltalán társadalmi szempontból befogadja-e? És álle ennyi pénz rendelkezésre most a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapról beszélünk , hogy mennek el így most a nyolcmilliárdok egy olyan kutatásra, aminek a végeredményét mindenki borítékolja, mert pontosan tudják azt, hogy Pécs nemet fog mondani erre a projektre. Fichtinger Gyula, az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója néhány hete távozott, ő egy Bodán tartott közmeghallgatáson elismerte azt, hogy valóban látható az illetékesek számára az a nagyfokú tiltakozás, az a teljesen jogos tiltakozás, ami az atomtemető közelsége miatt fogalmazódott meg, és azt tudta válaszolni konkrétan, hogy ő ezt a problémát továbbította a kormány felé. A kormány mit kezd ezzel a problémával? Mert láthatóan semmit. Mivel a miniszterelnök úrnak a válasza sem volt túl megnyugtató, egyrészt nem magyarázta meg, hogy miért csapták be a pécsieket, és hogyha ő ígéretet tett, akkor miért nem kérdezték meg a lakosságot, de valami egészen furcsa terveket emlegetett a miniszterelnök úr, itt a hulladékoknak és a fűtőelemeknek az újrafelhasználásáról szólt. Tudjuk, hogy létezik ilyen eljárás, a reprocesszálási eljárás, de ez egyébként rendkívül veszélyes. Ezt követően, hogy ez megtörténik, és mondjuk, a kiégett fűtőelemeket elszállítják Oroszországba, és ott megpróbálják, ahogy a miniszterelnök úr fogalmazott, még kinyerni belőle, amit ki lehet és újra felhasználni, ebből is keletkezik egy rendkívül veszélyes hulladék, a reprocesszálási hulladék, amit a nemzetközi jog értelmében megint csak Magyarországnak kell majd véglegesen elhelyezni. Tehát ezzel nem adott választ a miniszterelnök úr, a radioaktív hulladékokat, a nagy aktivitású hulladékokat is Magyarországnak kell a vállalt kötelezettség miatt véglegesen elhelyezni. Ugyanakkor továbbra is úgy látjuk, hogy a kormány vakon menetel egy ilyen úton, aminek, pontosan tudják, mi lesz a vége. Mikor jut el odáig a kormány, egyáltalán napirenden vane ez a minisztériumban, hogy átértékeljék, hogy ez társadalmi-gazdasági szempontból nem alkalmas térség, és megpróbálják azt a bőven több mint tíz, közel húsz, geológiai és műszaki szempontból lehetséges körzetet ilyen módon újraértékelni, és kiadni az utasítást alternatív helyszínek kutatására? Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselőtársaimat, kíváne még élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, kíváne reagálni. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné mint előterjesztőé a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslatnak az a célja, hogy a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapnak, amely egy elkülönített állami pénzalap, az értékállóságát a jövőben is hosszú távon biztosítani tudjuk. Sajnos, kialakult egy olyan kamatpiaci környezet, ami alapján ennek az alapnak az értéke elkezdett csökkenni, és ezt felismerve és a különböző formulákat megváltoztatva szeretnénk azt pontosan biztosítani, amit Keresztes képviselő úr is említ, hogy hosszú távon legyen elegendő finanszírozási forrás arra, hogy a nukleáris hulladék kezelése megoldott legyen, illetve a Paksi Atomerőmű leszerelésére is legyen elég forrás. Tekintettel arra, hogy nem érkezett sem önálló képviselői módosító indítvány, sem a Gazdasági részéről módosító indítvány, így én bízom abban, hogy a tisztelt képviselő hölgyek és urak tudják támogatni a kormányzatnak ezen javaslatát, amely, szintén hangsúlyozom még egyszer, hogy az alapban lévő források értékállóságának a megőrzését tűzi ki célul. Engedjék meg, hogy röviden reagáljak Keresztes képviselő úr felvetéseire is. Azt kell hogy ismét megerősítsem a képviselő úr részére, hogy az atomenergia szerepéről teljesen más véleményen vagyunk. Én úgy gondolom, hogy a 2050-es klímacélok elérése az atomenergia alkalmazása nélkül nem lehetséges. Magyarország nincs teljesen egyedül ezzel a véleményével, még nagyon sok más olyan tagállam is van, ahol egyszerűen, hogyha nem alkalmaznának atomenergiát, akkor ezek a klímasemlegességi célkitűzések teljesen irreálisak lennének. [[17.40]] Én azt gondolom, a képviselő úr is nagyon jól tudja, hogy a nemzeti programunkban nem definiáltuk azt, és nem döntöttük el még egyelőre azt, hogy hol fog megvalósulni ez a kutatási projekt, jelenleg ezeknek a feltérképezése folyik. És majd alapvetően, amikor már abban a fázisban vagyunk, akkor az Országgyűlés fogja eldönteni, hol kerüljön megvalósításra ez a projekt. Úgyhogy én úgy gondolom, hogy mindenki meg lesz kérdezve, és maga az Országgyűlés mondhatja ki majd erre a programra az áment. És igen, az idő kérdése természetesen fontos, de a nukleáris biztonság kérdése is fontos, és én azt gondolom, hogy az idő nem mehet a nukleáris biztonság rovására. Úgyhogy itt ténylegesen egy nagyon jól előkészített projekttel lehet csak előremenni, ehhez viszont minden kutatást el kell tudni végezni, és ehhez viszont idő kell. Úgyhogy én szeretném megnyugtatni képviselő urat arról, hogy nem lesz a képviselő úr sem kihagyva ennek a döntésnek a meghozatalából, ez a Ház fogja meghozni majd azt a döntést, amikor már abba a fázisba érkeztünk, hogyan haladjunk tovább. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek az egyszülős családok életkörülményeinek javítása érdekében történő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/16203. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. június 3-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek az egyszülős családok életkörülményeinek javítása érdekében történő módosításáról szóló T/16203. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 32 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat egy, a családok védelmét szolgáló célok mentén megalkotott módosítása a jelenleg hatályos törvényeknek, mely módosítások mentén sok, gyermeke felnevelésében magára hagyott szülő tudja hatékonyabb módon érvényesíteni a gyermektartásra való jogosultságát. A javaslatban rögzített módosítások a gyermektartásdíj megállapítása, valamint annak behajtása kapcsán indult eljárások gyorsításával, továbbá az érdekérvényesítés hatékonyságának növelésével segítik az egyszülős családok helyzetét, amely mellett a gyermektartásdíj megelőlegezésére vonatkozó jogszabályi feltételek is kedvezőbbek lehetnek a jövőben. Engedjék meg, hogy néhány eszközre felhívjam a figyelmet, amely eszközök segíteni kívánják az említett családok helyzetét. Ilyen a polgári perrendtartás szabályainak, a gyermektartásdíj megállapításával kapcsolatos perek hatékonyságának növelése. Ezen belül a javaslat a kiskorú gyermek tartása iránti per gyorsítása érdekében kizárja a további írásbeli perfelvétel lehetőségét, és jelentősen lerövidíti az írásbeli ellenkérelem előterjesztésére nyitva álló határidőt. Az ellenkérelemben a félnek fel kell tüntetnie havi nettó jövedelmét, a munkáltatóját vagy a számára jövedelmet folyósító más szerv, szervek adatait. E körbe tartozik az a javaslat is, hogy a gyakorlatban felmerülő problémát is kívánja orvosolni, amikor a tartásra kötelezett teljesítőképessége ellenére sem tesz eleget tartási kötelezettségének. Ezért lehetővé teszi a bíróság számára hivatalbóli bizonyítás keretében a tartásra kötelezett jövedelmi, vagyoni helyzetének feltárását, a munkáltatójának vagy más, számára jövedelmet folyósító személynek, szervezetnek a felkutatását. Ilyen elem továbbá a javaslatban, ami előírja, hogy a bíróság tájékoztassa a felet a közvetlen bírósági felhívás lehetőségéről, abban az esetben is, ha a munkabérben vagy más jövedelemben részesülő személyt ideiglenes intézkedést elrendelő végzéssel kötelezi tartásdíj fizetésére. Más intézkedés vagy célzott csomag a bírósági végrehajtást érintő szabályok egyszerűsítése. Ezen belül amennyiben a végrehajtási eljárás abból az okból szünetel, hogy az adósnak nincs lefoglalható vagyontárgya, és így a követelés behajthatatlan, a végrehajtás továbbfolytatására akkor kerülhet sor, ha valószínűsítették, hogy az adósnak van olyan vagyontárgya, amely lefoglalható, értékesíthető. A javaslat lehetővé teszi, hogy a végrehajtó a végrehajtást kérő kérelmére akár a lefoglalható vagyontárgy valószínűsítése nélkül tovább folytathassa a végrehajtást. További ilyen elem az, hogy a hatósági átutalási megbízást a végrehajtó egyszer bocsátja ki, és a végrehajtást kérő kérelmére nyújthatja be ismételten, ha a hatósági átutalási megbízás fedezet hiánya miatt nem vagy csak részben vezetett eredményre. A javaslat lehetővé teszi, hogy fedezethiány esetén a hatósági átutalási megbízás kibocsátására hivatalból ismételten sor kerülhessen, gyermektartásdíj-követelés esetén pedig akár többször a követelés behajtása érdekében abban az esetben is, ha a végrehajtást kérő azt nem kérte. További ilyen elem: a végrehajtási eljárások során a befolyt összegből mindenekelőtt az adott üggyel kapcsolatos végrehajtási költséget meghatározott kivétel figyelembevételével kell kielégíteni. A javaslat a gyermektartásdíj-követelési ügyben kivételként fogalmazza meg, hogy ezen végrehajtási ügyekben a végrehajtást kérők követelésének teljes kielégítését követően kerülhet sor a végrehajtási költségek kielégítésére. A harmadik ilyen intézkedéscsomag a gyermektartásdíjak állami megelőlegezése. Ennek keretében néhány fontos elemet hadd említsek. A szociális belépési jövedelemhatárt a törvénytervezet eltörli, a jelenlegi 6 hónapos helyett legfeljebb 3 hónapos behajthatatlanság lesz a feltétele a megelőlegezésnek. Akkor nincs helye a gyermektartásdíj megelőlegezésének, illetve a megelőlegezett gyermektartásdíj folyósítását akkor függeszti fel a gyámhatóság, ha a teljesítés vagy behajtás mértéke az alapösszeg 80 százalékát meghaladja. Jelenleg ez 50 százalék. A jogosultsághoz szükséges belépési jövedelemhatár eltörlésre kerül, illetve a megelőlegezett gyermektartásdíj felső határa a minimálbér 30 százalékára emelkedik, ami jelenleg 50 220 forint. Ez eddig 14 250 forint volt, tehát közel háromszorosára emelkedik. Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt képviselőtársaim támogatását a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Zsigó Róbert Vilmos államtitkár urat, mint előterjesztő a kormány nevében kíváne felszólalni. Parancsoljon! [[Zsigó Róbert: A végén.]] A vita későbbi szakaszában, jelzi államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, a kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Igyekszem kihasználni a nyugodtabb pillanatokat, és egy-két szakmai észrevételt is megosztani önökkel a javaslatot illetően. Nagyon sokat gondolkodtam erről az általánosvita-szakasz óta. A tartásdíjakhoz való könnyebb hozzáférés elérése ugyanis egy olyan közös cél lehetne, amely izmusoktól független, politikai pártállástól függetlenül szerintem mindenki tudja ezt támogatni, tehát egy nemzeti minimum része lehetne. Ugyanakkor az általános vita tekintetében én nagyon elcsodálkoztam azon, hogy itt hosszú vitákat folytattunk főleg kormánypárti oldalról érveltek az 50 százalékról 80 százalék átültetése mellett, illetve az összeg felső határa tekintetében, és még mindig azt látom, hogy persze jó felé mozdulnak el ezek a határok, és ne vitassuk az e mögött húzódó jó szándékot, de továbbra is érthetetlennek tartom azt, hogy bizonyos élethelyzeteket miért nem akar rendezni a kormány, és miért nem akar rendezni a jogalkotó. [[17.50]] Nagyon sok olyan családdal találkozunk, nyilván nem a legszerencsésebb társadalmi osztályok között, ahol a kettő hónapos csúszás, az egy hónapos tartásdíjat illető csúszás is komoly gondokat okoz, menedzselhetetlen helyzetbe hozza a családi kasszát adott esetben. Tehát értem én itt, hogy kedvező irányba változnak a feltételek, és már nem kell megvárni a hat hónapos elmaradást, hanem elég, hogyha három hónapos elmaradásban van az, aki nem fizetett, ugyanakkor szeretném jelezni önöknek, hogy nagyon-nagyon sok családnál a néhány hetes csúszás is egy kigazdálkodhatatlan helyzetet teremt. Tehát a Jobbik javaslata egyszerű, és én ebben a tárgyban be is nyújtottam egy módosító javaslatot: vizsgáljuk meg az érintett családok helyzetét, bármilyen késedelem esetén a magyar állam, az adófizetők, a költségvetés előlegezze meg azt a tartásdíjat, amihez nem tudott hozzájutni a gyermeket nevelő szülő, adjuk ezt oda mindenféle akadékoskodás, mindenféle egyéb kikötés és mindenféle haladék nélkül az érintett családnak, aztán természetesen ez egy tartozás, amit meg kell fizetnie annak, aki a fizetésre kötelezett, tehát akinek ezt a tartásdíjat eredetileg is meg kellett volna fizetnie, illetve el kellett volna juttatnia a gyermeket nevelőhöz, de ezt utána érvényesítse Magyarország, érvényesítse az állam. Ez egy lényegesen egyszerűbb rendszer. Értem én, hogy egy kicsit többe kerülne, tehát némiképp több költségvetési forrást emésztene fel, de mi ezt kigazdálkodhatónak találjuk a büdzsé ismeretében. Mivel most itt kegyelmi órákat élünk, ezért nem akarok nagyon sok olyan irritáló tételt idehozni a költségvetésből, amelyek kárára, úgy érezzük, hogy vígan lehetne költeni arra, hogy megelőlegezzük a ki nem fizetett tartásdíjakat. Azt sem szeretném kiszámolni, hogy a Budapest-Belgrád-beruházás önrészének hány százaléka az, amiről beszélünk vélhetően 1 százalék alatti összeg. [[Zsigó Róbert felé:]] Jobbulást kívánok államtitkár úrnak, mert innen nézni is rossz volt, ahogy beütötte magát, a legőszintébben mondom. Azt sem szeretném kiszámolni, hogy a Fudanra, a kínai egyetemre felvett hitelösszeg hányad részéről beszélünk, de megint csak annak 1 százaléka alatti összegről vitázunk most, amit a nehéz helyzetben lévő magyar családok számára kellene gyakorlatilag „átutalnunk”, hiszen ezek a követelések utána behajthatóvá válnak azokon, akik nem fizettek és nem járultak hozzá gyermekük nevelésének, gondozásának a költségéhez. Tehát értékelem én az 50 százalékról 80 százalékra emelést, azt is, hogy a felső határ a korábbi 14 ezerről 50 ezer forintig mozdul el. Én ugyanakkor nem bonyolítanám ennyire túl ezt a rendszert: a magyar állam előlegezzen meg minden ki nem fizetett tartásdíjat. Hosszan tudnám sorolni azt is, hogy mennyire nehéz helyzetben vannak a nem éppen felső középosztályhoz sorolható családok, hanem azok, akik számára hónapról hónapra a mindennapi betevő, illetve a gyermekek ruházkodása egy olyan megoldandó problémát jelent, ami sokszor teljesíthetetlen feladattá válik. A mai nap folyamán is elhangzott, hogy a zöldség-gyümölcs tekintetében bizonyos élelmiszertípusok ára 30 százalékkal drágul várhatóan a közeljövőben, még a csirkemellfilé tekintetében is volt olyan szakmai várakozás, amely 25 százalékos áremelkedést vizionált. Április hónapban egész Európa legmagasabb inflációs adatával tudott szolgálni sajnos Magyarország. A 25-30 százalékos árnövekmény-várakozások mellett egy 7-8 százalékos béremelési többletet tudunk felmutatni, és egy olyan 3 százalékos nyugdíjemelést, amit az infláció gyakorlatilag meg is evett. És azt látjuk, hogy az alapvető élelmiszerfajták drágulása kapcsán Magyarország Kormánya sem tud semmi biztatót mondani. Azt látjuk, hogy dicsérjük meg azt, ami jó, nézzük meg a családi adókedvezmények rendszerét, bár egy-két eleme nem inflációkövető és be van fagyva, egy-két más eleme pedig a nem rászorulók számára is adományokat, támogatásokat juttat. Azért dicsérjük meg, hogy van családi adókedvezmény, szerintem ez jó dolog. Bővíteni kellene, igazságosabbá kellene tenni, és ez a véleményünk a teljes támogatási rendszerről. Mi, jobbikosok és majd egy leendő nemzeti egységkormány miniszteri fizetés mellé biztos, hogy nem adnánk 10 millió forintos támogatást falusi CSOK-kal, a valóban rászorulók számára pedig a kedvezményes hitel helyett inkább a támogatás felé mozdulnánk el a lehető legnagyobb összeggel. De nézzük meg a családok zsebét! Az egyikbe bekerül a családi adókedvezménnyel jó esetben egy-két tízezer forint, és legyünk optimisták, hogy tudják ezt realizálni. A másik zsebből viszont egy tipikus családi nagybevásárlás esetében is több ezer forint kerül ki már csak azzal, hogy 27 százalékos áfatartalom van alapvető élelmiszereken, illetve, ami szerintem államtitkár úrral minket közösen irritál, csak az egyikünk kimondhatja, a másik nem, hogy a gyermeknevelési cikkeken Európa legbrutálisabb büntetőadója itt van Magyarországon, a 27 százalékos áfa. Márpedig mi demográfiai fordulatot szeretnénk. Ennek alapfeltétele lenne, hogy ne büntetőadózzuk szét a magyar családokat. Ez is egy több ezer forintos tétel minden hónapban. [[Folytatás 207/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. június 7. hétfő 207/2. szám Országgyűlési Napló És azt is látjuk, hogy a családi pótlék tízéves befagyasztása teljesen tudatos cél a kormány részéről: arra törekszik, hogy mindenkit a munka világával való ismerkedésre sarkalljon. Nyilván itt az alapelvek tekintetében azért nincs olyan nagy különbség szerintem egyik parlamenti párt álláspontja között sem: mindenki azt szeretné, hogy a lehető legtöbben magas, méltó, munkával elérhető jövedelmet realizáljanak. Mi viszont azt mondjuk gyermekvédelmi megközelítésből, hogy a családi pótlék összegét, ami alanyi jogon jár, duplázni kell, viszont rá kell tenni egy családi kártyára, egy SZÉP-kártyára emlékeztető eszközre, amivel alapvető élelmiszert, gyermeknevelési cikket, a gyermek lakhatásához szükséges költségeket és a gyermek szellemi épüléséhez szükséges javakat, szolgáltatásokat lehet kifizetni, megvásárolni. Ennél nettóbb gyermekvédelmi javaslat a magyar palament előtt kevés van. Mi elszántak vagyunk a tekintetben, hogy a gyermekeket védjük minden körülmények között ezzel a javaslattal is, és ha sikerülne ezeken az elmaradott területeken egy kis kormányzati előrelépést elérni, akkor úgy látnánk, hogy sokkal jobban lehetne kedvezni a családoknak. Jelen pillanatban minimális kedvezmény ellenében a túloldalon egy sokszoros terhelés áll, a gyenge forint hatásait egyébként még nem is említettem, de a családok zsebéből többszöröse esik ki ezen negatív tényezők által, mint amennyit, mondjuk, egy családi adókedvezmény benne tud hagyni. Ez az alaphelyzet, amire rárakódik, mondjuk, egy elmaradt tartásdíj minden következménye. Az a következmény, hogy az a család, amely néhány ezer forintokon kell hogy sakkozzon, most lehet, hogy majd nem kell hogy hat hónapig várjon az elmaradt pénzére, hanem csak három hónapig, de az első, a második és a harmadik hónap is ugyanolyan nehéz és kegyetlen tud lenni. Éppen ezért javasoljuk azt, hogy egy állami alap előlegezzen meg minden összeget, aztán az elmaradt összegeket az állam próbálja behajtani azokon, akik nem fizettek. Ennél tisztább, egyszerűbb megoldást erre az egész problémakörre igen nehéz kitalálni. Ha ezt nem fogja támogatni a kormány, engem leginkább csak az érdekel majd, hogy miért nem, tehát markánsan és határozottan indokolást várunk el a kormánytól azt illetően, hogy hogyan vélekedik az ellenzék itt artikulált megoldási javaslatáról, illetve ha nem támogatja azt, miért nem. Köszönöm a figyelmet. [[Ander Balázs és Potocskáné Kőrösi Anita tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Zsigó Róbert Vilmos államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra. Öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nem húzva senkinek az idejét, köszönöm képviselő úrnak a mérsékelt hangú hozzászólását. A képviselő úr megnyitotta szinte az egész családtámogatási meg családpolitikai rendszer vitáját. Én ezt most nem akarnám lefolytatni; megértem, amiket mondott. Egyetlen dologra szeretném csak felhívni a figyelmét, ami kicsit ellentmondásos volt a hozzászólásában. Egyrészt azt mondta szó szerint, hogy igazságosabbá kell tenni a családtámogatási rendszert, és elmondta, hogy kiknek nem adnának, vagy ha más szemüvegen keresztül nézem, hogy kitől vennék el bizonyos elemeit a családtámogatási rendszernek, míg a másik oldalon a törvényjavaslattal kapcsolatban azt mondta, hogy a magyar állam előlegezzen meg minden tartásdíjat. Ez a két szemlélet nincs összhangban egymással [[Z. Kárpát Dániel: Szerintem igen.]] , de nem akarom én ezt feloldani. A javaslatával kapcsolatban, ami a hat hónapról három hónapra történő megelőlegezést is soknak tartja, merthogy vannak olyan családok, amelyeknek ez is nehézséget okoz, illetve az 50 vagy a 80 százalékos határ eltörlését, törvényalkotási bizottsági ülésen elmondtam erről a véleményemet, ezt most is elmondom. A benyújtott törvényjavaslatunk célja a gyermekeken való segítés, azokon a gyermekeken, akik egyszülős családban kénytelenek felnőni. Ezért próbáljuk meg azokat a szabályokat erőteljesebbé tenni, amelyek védik a családot és védik a gyermekeket. De nem célja a törvényjavaslatnak, hogy a kötelezettől átvállaljon minden kötelezettséget. Tehát nem gondoljuk azt, hogy attól minden kötelezettséget át kell vállalnunk [[Z. Kárpát Dániel: Ez a baj!]] , aki egyébként nem fizeti meg a tartásdíjat és ezzel nem segíti a gyereket, illetve az eltartottat. Hozzáteszem, hogy ezen törvénymódosítás elfogadása után a felhalmozódott tartásdíj köztartozás lesz. Tehát azt gondolom, hogy ez elég erőteljes szabály ahhoz, hogy tudjunk segíteni a gyermekes családokon. [[18.00]] Ne felejtsük el, a tervezett módosításokkal egyrészt ahogy a képviselő úr is mondta a gyermektartásdíj megállapításával kapcsolatos perek hatékonysága növekszik, másrészt a gyermektartásdíj behajtása is gyorsabbá és hatékonyabbá válhat, továbbá a gyermektartásdíj megelőlegezésével kapcsolatos jogi szabályozás is kedvezőbbé válik. Ahogy mondtam, a javaslat a gyermekek érdekeit helyezi előtérbe, a gyermektartásdíjhoz való hozzájutást az állam minden gyermek részére azonos módon kívánja elősegíteni. Ne felejtsük el azt sem, hogy a módosítás eltörli a gyermektartásdíj megelőlegezéséhez jelenleg jogosultsági feltételként előírt jövedelemhatárt, így a jövőben az egy főre jutó jövedelemtől függetlenül igényelhető lesz majd; ezentúl minden olyan egyszülős család élhet majd ezzel a lehetőséggel, amelynek behajthatatlan gyermektartásdíj-követelése van, így visszautalva a képviselő úr hozzászólására, ha a családtámogatásokkal kapcsolatban elmondott mondatát veszem ide, akkor ez egy igazságosabb rendszer lesz. A javaslat a gyermektartásdíjhoz való korábbi hozzájutást is előmozdítja, ahogy beszéltünk is erről, hogy a jelenleg előírt hat hónap behajthatatlanság helyett elegendő lesz három hónap behajthatatlanság is, és még egyszer mondom a tartásdíjtartozás ezt követően köztartozásnak minősül majd. A megelőlegezett gyermektartásdíj felső határa a minimálbér 30 százalékának megfelelő mértékű összegre emelkedik, ami jelenleg 50 220 forint. Ez nemcsak azt jelenti, hogy több mint háromszorosára, egészen pontosan három és félszeresére növekszik az állam által megelőlegezhető maximális összeg, hanem azt is, hogy a minimálbér emelkedésével ez a felső határ is automatikusan emelkedni fog. Szeretném megköszönni mindenkinek, aki részt vett a vitában, a jó szándékú javaslatait, észrevételeit, és mindenkit arra kérek, hogy akik az egyszülős családok életkörülményeinek javítását fontosnak tartják, azok a törvényjavaslatot a holnapi napon a szavazásnál támogassák. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/16217. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Most a vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. június 3-án tartott ülésén megtárgyalta az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény módosításáról szóló T/16217. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 20 igen szavazattal, 5 nem szavazat és 6 tartózkodás mellett elfogadta. A koronavírus-járvány és a nyomában kialakult gazdasági hatások világszerte megváltoztatták a mindennapjainkat, így a soron következő programozási időszak igényeit figyelembe véve módosítanunk szükséges az állami projektértékelői rendszert is, sok minden egyéb mellett ezt is. Az európai uniós forrásokat igénybe venni kívánó támogatási kérelmek átlátható, elfogulatlan és piaci aktoroktól, piaci aktorok érdekeitől független tartalmi értékelése közfeladat, amely az állami projektértékelői jogviszonyban állók feladata. Hazánk megvédte a munkahelyeket, és kiemelkedő eredményeket ért ez az egészségügyi szektorban dolgozó emberek bérének rendezésében, de az így kialakult állami egészségügyi szolgáltatónál fennálló egészségügyi szolgálati jogviszony jelenleg még akadálya az állami projektértékelői jogviszony létesítésének. Ezt rendeznünk kell, és számukra is lehetőséget kell biztosítani ilyen jogviszony létesítésére, hiszen korábban az érintett személyek még a törvény hatálya alatt álltak. Hangsúlyos célja a módosításnak az is, hogy az állami projektértékelői rendszer a Helyreállítási és Ellenállóképességi Eszköz segítségével megvalósítani kívánt projektek közbeszerzéseinek műszaki szempontú ellenőrzése tekintetében alkalmazható legyen, ezért a törvény alkalmazási körét érdemes kiegészíteni ezen kritérium szerint. A megváltozott helyzet következtében az értékelő fogalmát is módosítani kell a feladatköri változások függvényében, és a pályázói adatlapnak is tartalmaznia kell, hogy az értékelő melyik típusú tevékenység ellátására szeretne jelentkezni. A tevékenység típusát a későbbiekben a pályázóval megkötött szerződésnek is tartalmaznia kell. A korábbi tapasztalatok nyomán nem érdemes korlátozni az értékelőt azzal, hogy három napig nem kezdheti meg az értékelési munkát, hanem lehetősége kell legyen a feladatelrendelést követően a tevékenység elvégzésének megkezdésére. Praktikus és közérdekű, ha a munkáltató a projektértékelői pályázati eljárás keretében a pályázó későbbi állami projektértékelői jogviszonya létesítéséhez és az alkalmazási feltételeinek való megfelelés utólagos ellenőrzéséhez a kormány rendeletében előírt iskolai végzettséget igazoló oklevelének, bizonyítványának, illetve a szakmai tapasztalat igazolásának másolati vagy elektronikus példányát bekéri és kezeli. Az átláthatóságot javítja az is, ha a szakértői névsor tartalmazza az értékelő nevén és tématerületén túlmenően azt is, hogy milyen tevékenység keretében vállal szakértői feladatokat, így a többi adathoz hasonlóan azt is érdemes nyilvánosságra hozni. Ez a törvényjavaslat tehát egyszerre szolgálja a hatékonyság növelését és biztosítja az átláthatóságot, ami segíti a gazdaságunk újbóli növekedési pályára állását. A benyújtott javaslatot ennek fényében, kérem, támogassák. Köszönöm megtisztelő bizalmukat. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Orbán Balázs államtitkár urat, hogy a vita e szakaszában [[Dr. Orbán Balázs nemet int.]] vagy későbbi szakaszában kíván szólni. Az államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Európai ügyek bizottsága nem állított előadót. Most képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnake élni ezzel. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Kérdezem az államtitkár urat, kíváne szólni. [[Dr. Orbán Balázs jelzésére:]] Nem, nem kíván szólni az államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott előterjesztés T/16200. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. június 3-án tartott ülésén megtárgyalta a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról szóló T/16200. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Jelenleg 13 őshonos nemzetiség él hazánkban, amelyek megmaradásáért, kultúrájuk ápolásáért, valamint identitásuk minél szélesebb körű megélésért a 2010 óta fennálló kormányzat nagyon sokat tett. [[18.10]] Az előttünk fekvő törvénytervezet a hatályos szabályozást kiegészítve egyértelművé teszi, hogy az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlésén az adott nemzetiséghez tartozó, a nemzetiségi listán mandátumot szerzett országgyűlési nemzetiségi képviselő, továbbá a nemzetiségi szószóló állandó meghívottként tanácskozási joggal részt vehet, tekintet nélkül arra, hogy a közgyűlés ülése nyilvános vagy zárt. A demokratikus legitimáció biztosítása érdekében hangsúlyozandó a javaslat azon rendelkezése, miszerint az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlése át nem ruházható hatáskörében hoz döntést a nemzetiségi lista állításáról. E helyütt megjegyzendő az is, hogy a megüresedett listás mandátum betöltéséhez is a listaállításra irányadó szabályokat kell alkalmazni. Kiemelendő, hogy a közgyűlés zárt ülést tarthat a listaállítás kérdésében, továbbá, hogy a döntésből személyes érintettség miatt a képviselő nem zárható ki. Fontos előírása az is, miszerint a nemzetiségi lista állításáról szóló döntést legkorábban az országgyűlési képviselők általános választását megelőző naptári év október 1-jén, legkésőbb pedig annak kitűzését követő 20 napon belül hozza meg a közgyűlés. Az ilyen módon megszületett döntést legkésőbb a döntést követő naptári napon írásba kell foglalni, és azt az országos nemzetiségi önkormányzat honlapján közzé kell tenni. A döntésről készült jegyzőkönyvet pedig a döntést követő harmadik naptári napig írásba kell foglalni, majd pedig meg kell küldeni a törvényességi felügyeletet ellátó szervnek, azaz a fővárosi vagy a megyei kormányhivatalnak. A választási jogorvoslatokhoz hasonló módon a megszületett döntést sommás eljárásban lehet majd felülvizsgálni, ezzel is elősegítve a jogerős döntés minél korábbi meghozatalát. Ebben az esetben a választási iroda felterjesztő funkcióját a fővárosi és megyei kormányhivatal látja el. Megemlítendő azonban, hogy a kormányhivatal törvényességi felügyeleti jogkörében eljárva, a törvény erejénél fogva maga is kezdeményezheti a döntés felülvizsgálatát, amennyiben annak jogszerűtlenségét észleli. A javaslat szerint a felülvizsgálati kérelmet kizárólag a törvény rendelkezésének súlyos megsértésére hivatkozással lehet benyújtani. Példaként szolgálva ilyennek tekintendő különösen a listaállítás jogszerűségét érdemben befolyásoló törvénysértés, vagy ha a listaállítás során az e törvényben foglalt jogok és kötelezettségek gyakorlása nem felel meg a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. A Kúria a választási eljárással szemben a közgyűlés határozatát helybenhagyja vagy megsemmisíti. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország Kormánya 2010-ben úgy határozott, hogy hazánk nemzetstratégiai érdekeinek érvényesítésében és közös céljaink elérésében szoros kapcsolatot kíván fenntartani államalkotó nemzetiségeinkkel. A hazánkban élő nemzetiségek kultúrájukkal és hagyományaikkal egyaránt gyarapították a magyar nemzet közös kulturális örökségét. A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat ennek fényében, fentiek értelmében támogatandó, bízom támogatásukban, ugyanis, mint önök is érthetik, ez magas szinten képes garantálni a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak érvényesülését és társadalmi szerepvállalásuk támogatását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Ritter Imre urat, a Magyarországi nemzetiségek bizottságának elnökét mint előterjesztőt, kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Öné a szó.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich als Einreicher der Gesetzesvorlage, mit Nr. 16.200 über das Gesetz Nr. CLXXIX von Jahr 2011 über die Rechte der Nationalitäten, entwickele. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében röviden kifejtsem álláspontunkat a T/16200. számon bizottságunk által benyújtott, „A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról” című törvényjavaslatról. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a hivatkozott törvényjavaslatot hosszas egyeztetést követően, 2021. május 11-én nyújtotta be a parlament részére. A törvényjavaslat alapvető célja volt, hogy egyrészt az országos nemzetiségi önkormányzatok közgyűlései nemzetiségi lista állításáról szóló döntéseinek szabályait világosan és tisztán rögzítsük annak érdekében, hogy biztosítva legyen a demokratikus legitimáció, az országgyűlési képviselők választásán országos listaként állított nemzetiségi lista egyértelműen az országos nemzetiségi önkormányzatok közgyűléseinek jogszerű döntésén alapuljon. Másrészt biztosítottuk a döntés nyilvánosságát, a döntésre vonatkozó napirend egésze törvényes lefolyásának az egyértelmű törvényességi ellenőrizhetőségét, valamint a 117./A §. (1) bekezdése szerinti döntés elleni jogorvoslatot, az erre vonatkozó közigazgatási, nemperes eljárás teljes részletességű szabályozását. A benyújtott törvényjavaslathoz a parlamenti eljárás keretében az Igazságügyi bizottság mint kijelölt bizottság, 2021. május 26-án nyújtotta be a T/16200/2. számú részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot, majd a Törvényalkotási bizottság 2021. június 3-án nyújtotta be a T/16200/5. számú összegző módosító javaslatot, melyekkel a Magyarországi nemzetiségek bizottsága mint előterjesztő teljes mértékben egyetértett. Végül, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a ma reggeli ülésén a törvényjavaslat előterjesztői indokolásában annak végleges elfogadását és benyújtását megelőzően tett még egy nyelvhelyességi módosítást, majd benyújtottuk. Mindezek eredményeként a Magyarországi nemzetiségek bizottsága elnökeként, a törvényjavaslat benyújtójaként tolmácsolhatom bizottságunk és a magyarországi őshonos nemzetiségek azon egységes véleményét, személyes meggyőződésemet is, hogy a benyújtott törvényjavaslattal olyan joghézagokat tudunk reményeink szerint megfelelő módon kiküszöbölni és szabályozni, melyekkel elősegíthető, biztosítható, hogy a magyarországi nemzetiségek parlamenti képviseletére vonatkozó döntés az adott nemzetiségek többségi akaratát tükrözze, és az erre vonatkozó eljárás és döntés minden szempontból jogszerű legyen. Ez pedig nemcsak nemzetiségi kérdés, függetlenül attól, hogy a módosító javaslatunk kizárólag a nemzetiségi szószólók és a nemzetiségi képviselők megválasztására vonatkozó szabályokra terjed ki, de ez része a mindenkori parlamenti választásnak is, így rendkívül fontosnak tartjuk, a demokrácia alapkövének tekintjük, hogy ez megfelelő szabályozási környezetben történjen. Mindezek alapján tisztelettel kérem önöket, hogy csakúgy, mint a törvényjavaslat előkészítése, valamint az általános vitája során, ezúttal is támogassák a módosító javaslatunkat. Természetesen ennek ellenére készséggel várom a véleményüket, esetleges észrevételeiket, és ezekre a legjobb tudásom szerint igyekszem válaszolni. Köszönöm, hogy meghallgattak! Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Orbán Balázs államtitkár urat, miniszterhelyettest a kormány részéről, hogy kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek, Urak! Tisztelt Nemzetiségi Szószóló Hölgyek, Urak! Magyarország Kormánya büszke arra az európai szinten is példaértékű nemzetiségi politikára, mellyel a hazánkban élő 13 őshonos nemzetiséget támogatjuk, 2010 óta pedig megsokszorozódott a nemzetiségi intézmények száma, illetve a nemzetiségi identitás, nyelv és kultúra anyagi támogatása is. Ezek mellett fontos megítélésünk szerint, hogy a jogi környezetet is a nemzetiségek segítése érdekében alakítsuk. [[18.20]] Ezért a kormány támogatja az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott törvénymódosító javaslatot, melyet széles körű egyeztetés előzött meg. Mivel a kormányzati álláspontot a vita korábbi szakaszában a kollégák részletesen ismertették, ez önök előtt is ismert, ezért azokat nem ismétlem meg. Abban bízva támogatjuk a T/16200. számú törvényjavaslatot, hogy a módosításnak köszönhetően tovább erősödhet a Magyarországon őshonos nemzetiségi közösségek demokratikus képviselete legitimitása. A kormány nevében pedig arra szeretném kérni az Országgyűlés valamennyi frakcióját és képviselőjét, hogy a nemzetiségek érdekében, hazánk nemzetstratégiai céljaival egyezően, pártpolitikai megfontolásokat félretéve szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, kíváne élni ezzel valaki képviselőtársaim közül. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem elnök urat, illetve először megkérdezem, a kormány nevében államtitkár úr, miniszterhelyettes úr kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Elnök úr, kérdezem, kíváne szólni. Igen, elnök úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Mindössze annyit szeretnék a magunk részéről zárszóként mondani, hogy egyrészt szeretném megköszönni mindenkinek, aki a törvény előkészítésében segítségünkre volt: a Magyarországi Nemzetiségek Országos Önkormányzatai Szövetségének, az Alapvető Jogok Biztosa Hivatala nemzetiségek jogaiért felelős biztoshelyettesnek és munkatársainak, természetesen a Nemzeti Választási Iroda, a Miniszterelnökség és az Igazságügyi Minisztérium érintett szakmai apparátusának, hiszen nyilvánvalóan ennek a törvénymódosításnak jelentős része tisztán jogi kérdés, amelyben nem kívánnánk a nemzetiségi bizottság részéről meghatározó szerepet játszani. Én megköszönöm ezúton is az előkészítés során azt a munkát, amit mindenki, az eltérő nézőpontok ellenére is tényleg célirányosan és hatékonyan beletett, és szeretném kérni én is a parlament minden frakcióját, független képviselőket is, hogy a zárószavazásnál támogassák a Magyarországi nemzetiségek bizottsága törvénymódosító javaslatának az elfogadását. Köszönöm.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes adótörvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/16208. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Nagy Csaba képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. június 3-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes adótörvények módosításáról szóló T/16208. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 9 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja egyrészt az egyes uniós jogharmonizációs kötelezettségekből eredő módosításnak a nemzeti jogrendbe való átültetése, másrészt pedig a gazdaság újraindítását és a fehéredését segítő, az adminisztráció egyszerűsítését és a jogalkalmazás könnyítését szolgáló rendelkezések törvénybe iktatása. Az illetékek vonatkozásában történő módosításokkal kapcsolatos legfontosabb módosítás, hogy 2021-től a családi otthonteremtési kedvezmény, a CSOK igénybevételével vásárolt lakás illetékmentes. Az illetéket ugyanakkor később meg kell fizetni, ha a vagyonszerző megelőlegezett családi otthonteremtési kedvezményt vett igénybe, és a gyermekvállalás teljesítésének elmaradása miatt a családi otthonteremtési kedvezmény visszafizetését a hatóság elrendelte, vagy azt a vagyonszerző önként fizette vissza. A társadalombiztosítás tekintetében a javaslat módosítja a családi járulékkedvezmény érvényesítésének szabályait azzal összefüggésben, hogy átalakulnak az átalányadózás szabályai a személyi jövedelemadóban. Az új szabályok értelmében az átalányadózást választó egyéni vállalkozó az éves minimálbér felét el nem érő jövedelme tekintetében mentesül a személyi jövedelemadó alól, így az átalányadózó egyéni vállalkozónak csak akkortól kezdve kell adóelőleget megállapítania, ha az átalányban megállapított jövedelme meghaladja az éves minimálbér felét. Tisztelt Ház! Fontos megjegyeznünk, hogy a gazdaság újraindítását az adópolitikán keresztül is segíti a kormány, így erről szóló javaslat az adókönnyítő törvényjavaslat is. A szociális hozzájárulási adó 15 százalékra mérséklődik. A szakképzési hozzájárulás pedig a kedvezmények fenntartása mellett beépül az adóba. A munkát terhelő adók mértéke így 2 százalékponttal csökken, valamint tovább egyszerűsödik az adórendszer. A változások eredményeként évente 250 milliárd forinttal több marad a vállalkozásoknál. A rezsicsökkentés megőrzését szolgálja az a rendelkezés, miszerint az energiaellátók a veszteségüket a következő öt adóévben levonhatják az adózás előtti eredményükből. Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Kérem képviselőtársaimat, a szavazás során járjanak el javaslatom szerint. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Izer Norbert államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló úrnak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki az első mondatokat nemzetiségi nyelven ismerteti, majd magyarra fordítja azt. Parancsoljon!
Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint felkért szószóló és úgy is, mint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága Költségvetési albizottságának elnöke, engedjék meg, hogy az egyes adótörvények módosításáról szóló T/16208. számú törvényjavaslat tekintetében kifejtsem álláspontunkat. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a határozati házszabály 43-45. §-ai alapján 2021. június 1-jei ülésén lefolytatta a részletes vitát a nemzetiségi napirenddé nyilvánított, az egyes adótörvények módosításáról szóló T/16208. számú törvényjavaslat tekinte-tében. A törvényjavaslathoz módosító javaslattal kapcsolatban bizottságunk nem foglalt állást, további módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg, így a bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be, továbbá 13 egyhangú szavazattal elfogadta a részletes vitáról szóló jelentést. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága üdvözli a kormány minden azon törekvését és intézkedését, mely az adószabályok módosításával hozzájárul a családok és a gazdaság fejlődéséhez. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága elfogadásra javasolja az egyes adótörvények módosításáról szóló T/16208. számon benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание!
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, a Jobbik-képviselőcsoportból. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Mély hallgatás, ez jellemző erre a vitára, amikor is meghallgattuk a Törvényalkotási bizottságnak az álláspontját erről a benyújtott törvényjavaslatról. Én az elmúlt időszakban, a bizottsági szakaszban és a plenárison az általános vitában is elmondtam, hogy ez az adótörvénycsomag tökéletes lenne, ha nem lenne a társasági adóra való módosítás bent a javaslatban. [[18.30]] És természetesen ez lesz az az ok, ami miatt a képviselőcsoportunk nem fogja tudni támogatni ezt a javaslatot. És miért mondtam, hogy mély hallgatás? Egy szó nem hangzott el arról a Törvényalkotási bizottság véleményével kapcsolatosan, hogy itt bizony a társasági adóban a közalapítványokat egy 300 százalékos adókedvezménnyel, adóelőnnyel szeretnék megjutalmazni. Amikor az általános vitában én ezt szóvá tettem, és kértem államtitkár urat, hogy mondják már meg, hogy ezt miért kell tenni, akkor erre az volt a válasz: de hát minden alapítványnak megjár, amelyik közhasznú, az a bizonyos 50 százalékos úgynevezett társaságiadóalap-csökkentő tétel. Ezt emelték meg ezeknél a közalapítványoknál, amelyekről mindannyian tudjuk, hogy semmi másról nem szól, csak a nemzeti vagyon, a közös, az adóbevételeknek a privatizációja, szépen kimentése, amiből aztán meglátjuk majd, hogy a közalapítványok hogyan gazdálkodnak. Van egy halvány sejtésünk, már ha azt látjuk, hogy az elmúlt tizenegy évben mit műveltek önök a magyar emberek pénzével. Tehát a lényeg, hogy ez most kimaradt. Akkor szeretném megkérdezni, hogy akkor ekkora nagy egyöntetű vélemény, hogy ez így fantasztikusan jól van, hogy 300 százalékos adóelőnyhöz jutnak ezek a közalapítványok. Azért, ha ezt számszerűsítjük, akkor az is előfordulhat, hogy a teljes adóalapjuk ezeknek a cégeknek, akik támogatták ezeket az alapítványokat, eltűnhet, így a magyar költségvetésben a társasági adó betervezett összege… Hát, akkor én megkérdezem most, de komolyan: akkor hogy állították össze a költségvetést? Hát, akkor ezzel kellett számolni önöknek, hogy majd nem fog befolyni a társasági adó ezekkel az adóelőnyökkel, mert láthatóan azok a cégek, amelyek támogatják majd a közalapítványokat, olyan mértékű adóelőnyhöz jutnak, amellyel, mondom, teljes mértékben akár le is nullázhatják a társaságiadó-befizetési kötelezettségüket. Tehát már nem elég az, hogy a látvány-csapatsportokba ott is a kedvencbe, a fociba ömlik a társasági adó, most már a közalapítványokba is elfolydogálnak a magyar emberek pénzei. Az kellett volna, hogy a törvényalkotási bizottsági véleményben legalább egy fél mondatot ennek szenteljenek. Elhiszem, hogy sokkal egyszerűbb nem beszélni erről, mert akkor azt gondolják, hogy ez nincs. De igenis van, és amikor meg arra mutogatnak mert már ismerem teljesen az elmúlt időszakból, hogy miről szól ez a történet. Salátatörvényekbe beraknak olyan pontot mondjuk, ezt az adócsomagot , 117 oldalas maga az adótörvénycsomag, és ebben van ez az egy pont, természetesen az ellenzék erre nem tud igent nyomni. Majd aztán az lesz, hogy mi nem támogattuk a szociális hozzájárulási adó csökkentését, és azokat az egyébként, én is azt mondom, hogy előremutató adójogszabályi változásokat, amelyre mi is boldogan nyomnánk igent. De hát mégis, most ezt hogy képzelik? Én elhiszem, hogy most jön a kampány, és erre kell koncentrálni, hogy aztán az ellenzéket üssék-verjék, de hát azért nézzük meg, hogy ennek milyen költségvetési vonzata van! Mert mondom, nem elég arról beszélni, hogy az a 300 százalékos adóelőny hova fog majd vándorolni, arról is kell beszélni, hogy ennek a 2022-es költségvetésre milyen hatásai lesznek, hiszen a törvényalkotási bizottsági ülésre hozták be ezt a módosítót, még ahhoz sem volt merszük, hogy a Gazdasági bizottsághoz terjesszék be! Én egyszerűen nem tudom, hogy ezzel…, nyilván tudom, hogy mi önöknek a céljuk: egyetlen céljuk van, hogy az ellenzék erre nemet nyomjon. A Jobbik ezt fogja tenni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kívánnake még élni a további felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Izer Norbert államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselők! Szeretnék reagálni a felvetésre. Már sajtócikkekben is elhangzott az, hogy mély hallgatás volt a TAB-on a felvetés kapcsán. A TAB-on nem alakult ki vita ennek a módosító javaslatnak a kapcsán. Ott voltunk, felkészültek voltunk, ha lett volna kérdés, örömmel elmondtam volna azt, amit most a képviselő asszonynak el fogok mondani. Ahogy az általános vita szakaszában is jeleztük, az alapítványoknak, tehát ezeknek a közérdekű alapítványoknak most olyan adóelőnyöket biztosítottunk, amilyen jelenleg a civil szervezeteknek, a közhasznú civil szervezeteknek is van. Nem jobbat, nem nagyobb volumenűt, mint ami rájuk vonatkozik. A 300 százalékos adóalap-kedvezmény, megint csak a sajtóban is elhangzott, a képviselő asszony is jelezte, hogy egy óriási lyukat fog ütni a magyar költségvetésen. Elhangzott az is, hogy egy példa nélküli adóalap-kedvezményről van szó, egy korábbi pénzügyminiszter nyilatkozta ezt. Ennek a pénzügyminiszternek az idejében, tehát 2004-ben lett beemelve a magyar adójogba, ami a mai napig hatályos, egy másik 300 százalékos adóalap-kedvezmény, ahol az egyetemekkel, kutatóintézetekkel ha vállalkozások kötnek egy kutatási megállapodást, közösen kutatnak, fejlesztenek, 300 százalékos adóalap-kedvezményre jogosultak. 2004 óta létezik ez a szabály, a mai nap is hatályos. Az elmúlt években nem folyt el a költségvetés ezen a kiskapun, úgymond. A cégek jól felfogott érdekeik szerint támogatják a kutatás-fejlesztést; hogyha ebben ők előnyt látnak, akkor támogatják ezt a tevékenységet. Az adóalap-kedvezmény, ahogy egyébként a korábbi pénzügyminiszter úr is jelezte, azt jelenti, hogy ha valaki 100 egység támogatást ad, akkor 27 egység támogatást kap az államtól. Hogyha ez egy olyan tevékenység lenne, ami nem célszerű, nem szerencsés, nem jó irányba mutat, miért fizetne valaki 100 egység támogatást azért, hogy 27 egység előnyt szerezzen? Nem logikus. Pont ezért van egy mérsékelt igénybevételi kedvezmény, ahogy láttuk egyébként ezt a 300 százalékos igénybevételt, tehát ez nem fogja a költségvetés teherviselő képességét megborítani vagy az egyensúlyát megborítani, de cserébe azoknak az egyetemeknek, azoknak a közérdekű alapítványoknak, akik jó cél érdekében jó tevékenységet, jó programokat fognak összeállítani, ez egy újabb lehetőség arra, hogy forrásokat vonjanak be, piaci forrásokat vonjanak be a tevékenységhez. És itt is hangsúlyozom, ahogy egyébként az alap-adókedvezménynél, amit a Ház is megvitatott az általános vitában, ott is igaz volt az, hogy ugyanazokat a kedvezményeket akarjuk biztosítani, mint amit a civil szervezetek kapnak, ugyanígy ez a 300 százalékos kedvezmény is pontosan ugyanaz a típusú kedvezmény, amit egyébként ezek a kutatóhelyek és kutatóintézetek is megkaphatnak; és egyébként a felsőoktatási intézményeknek is van egy 50 százalékos kedvezménye 2014 óta, tehát maga az, hogy az egyetemeket egyébként egy széles támogatási spektrumon próbálja az adótörvény támogatni, ez 2014 óta létezik. Tehát ezeknek az előd kedvezményeknek a lényege van benne ebben a mostani javaslatban, és továbbra is azt gondoljuk, hogy olyan adókedvezményeket biztosít, ami még a többlettámogatást elősegíti, de mindenesetre kell hozzá egy jó program, egy előremutató terv az egyetemek és a közalapítványok részéről, ahogy ön fogalmazott. Úgyhogy összességében szeretnék megnyugtatni mindenkit, hogy a költségvetés nincs veszélyben ez által a módosító javaslat által. Nagy képviselő úr összefoglalta a javaslat szakmai tartalmát. Nagyon szépen köszönöm a hozzászólásokat, illetve az építő kritikákat, és kérem, hogy a szavazás során támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/16118. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A költségvetésitörvény-javaslat részletes vitáját a bizottságok lefolytatták. A Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/16118/1160. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslata T/16118/1159. számon, a vitához kapcsolódó bizottságok jelentései pedig T/16118/1152., 1153., 1155-1158., 1160-1162., valamint 1164-1168. számokon az informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat tárgyalása során a Törvényalkotási bizottság szerepkörében eljáró Költségvetési bizottság összegző módosító javaslata T/1168/1170. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokról szóló összegző jelentése pedig T/1168/1171. számon a honlapon elérhető. A vitában elsőként a Költségvetési bizottság előadói kapnak szót. Emlékeztetem önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint a bizottság előadója a tárgyaló bizottságok véleményét is összefoglalva, valamint a kisebbségi vélemény ismertetője az írásban megfogalmazódott kisebbségi véleményeket összefoglalva, összesen 60 perces időkeretben szólalhatnak fel úgy, hogy a kisebbségi vélemény ismertetésére 30 percet kell biztosítani. [[18.40]] Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A 2022. évi költségvetés törvényjavaslata fekszik előttünk, aminek általános vitája május 19-21e között 30 órás időkeretben lezajlott. A költségvetési törvényt a Költségvetési bizottságon kívül a parlament valamennyi állandó bizottsága és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága is megtárgyalta, és lefolytatta a részletes vitát. Mint a kijelölt bizottság előadója ezúton az ő véleményüket is ismertetem. A tárgyaló bizottságok mindegyike megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek. Azt is szeretném elmondani, hogy ahol az a bizottság, amely ezt tárgyalta, nem közölt különvéleményt, ott ezt a mondandómat, amely a házszabályi rendelkezéseknek való megfelelést tartalmazza, nem fogom elismételni. A tárgyaló bizottságok véleményeit sorolva kezdem a Költségvetési bizottsággal. A bizottság többségi véleménye szerint a kormány a kiszámíthatóság je-gyében idén is tavasszal nyújtotta be a jövő évi költségvetési tervezetet. Az elmúlt évek tapasztalatai bebizonyították, hogy a korai benyújtás egyáltalán nem befolyásolja a tervezői munka minőségét, sőt inkább segíti a gazdasági szereplők felkészülését a jövő évre. Magyarország számára a koronavírus-világjárványt megelőzően elért gazdasági és fiskális eredményei biztos alapot teremtettek a járvány okozta negatív hatások enyhítésére, de a hátrányos következmények így is számottevőek. 2020 márciusától a koronavírus-világjárvány következtében kibontakozó recesszió világszerte a munkanélküliség növekedését hozta magával. A kormány sosem segélyeket kívánt adni, hanem a munkahelyeket kívánta megőrizni. A magas foglalkoztatási szint fenntartásában és a munkaerőpiac stabilizálásában komoly szerepet játszottak a járvány hatásainak kezelésére bevezetett munkahelymegőrző intézkedések. A kilábalást követően azonban újból a foglalkoztatás bővítése, a gazdaság munkaerőigényének kielégítése válik hangsúlyossá. Továbbra is úgy véljük, hogy a munkát nem büntetni, hanem ösztönözni kell. Az az adórendszer, amely adóelkerülésre ösztönöz és feketemunkára sarkallja a vállalkozásokat, nem jó. Éppen ezért a polgári kormány mindig is a munkát terhelő adók, járulékok csökkentésében hitt, és ennek jegyében nyújtotta be a jövő évi költségvetést is. A 2022. évi költségvetés kapcsán külön ki kell emelni, hogy jövőre a nyugdíjasok immáron meg fogják kapni a 13. havi nyugdíj felét, amit annak idején válságkezelés címén a baloldali kormányok vettek el tőlük. Ez is azt mutatja, hogy a 2022. évi költségvetés nem elvesz az emberektől, hanem fenntartja a támogatásokat, sőt növeli azokat. Úgy vélem, hogy a javaslat minden tekintetben segíteni fogja a magyar gazdaság egészét, a családok anyagi helyzetét, valamint Magyarország mihamarabbi újraindítását. A Külügyi bizottság véleménye. A Külgazdasági és Külügyminisztérium jövő évi költségvetése lehetővé teszi, hogy a tárca aktívan hozzájáruljon Magyarország újraindításához. A beruházásösztönzés és az exportfejlesztés ebben a tekintetben kiemelt jelentőséggel bír. Új elemként létrejön a „brexit alkalmazkodási tartalék” nevű alap az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépése következtében hátrányba került gazdasági szektorok és szereplők támogatására, az Indonéziában végrehajtandó infrastrukturális nagyprojektek megvalósulásához szükséges tőkebefektetések fedezetéül a magyar-indonéz tőkealap. Örömteli, hogy az Információs Hivatal költségvetése, a külképviseleti beruházások támogatása, illetve a Stipendium Hungaricum kiválósági ösztöndíjprogram finanszírozása is mind-mind jelentősen nő. A Fenntartható fejlődés bizottságának véleménye. A lakosság életminőségének javításához, az egészséges környezethez való alkotmányos jog érvényesítéséhez, a társadalom és a gazdaság fejlődéséhez kulcsfontosságú a természeti erőforrások hosszú távon fenntartható használata, a környezet minőségének javítása, amelyek a környezetvédelmi szakterület legfőbb cselekvési területeit képezik. A 2022. év során a rendelkezésre álló támogatási lehetőségek kihasználásával megvalósulhatnak a változó igényekhez és a külső feltételekhez igazodó, többek között a mezőgazdaságban is a környezeti, a klímapolitikai és versenyképességi célok összehangolása, a generációváltás, a jövedelmezőség növekedése és az alkalmazkodás a hazai tájak eltérő természeti adottságaihoz. A fenntartható fejlődés céljainak elérését szolgálják a környezeti tudatosság fejlesztésére, a környezeti nevelésre irányuló törekvések. Az ilyen jellegű programok már több éve folynak, és 2022-ben is folytatásra kerülnek, úgymint az országos iskolakert-fejlesztési program, a „Zöld óvoda” program, a Biotikus Index a Középiskolai Oktatásban BISEL , „Ments meg egy kertet!” ökoiskola-program, erdeióvoda- és erdeiiskola-programok, valamint ismeretterjesztő és szemléletformáló akciók és kampányok. Mindezen túl a jövő év során is kiemelt feladatot jelent a levegőminőség javításával és a zajterhelés csökkentésével összefüggő intézkedések megvalósítása. A fő célkitűzés ugyanis a környezeti levegő minőségének javítása, az emberi egészséget és a természeti környezetet veszélyeztető légszennyezettség kialakulásának megelőzése. A Gazdasági bizottság véleménye. A Gazdasági bizottság részéről üdvözlendő, hogy a kormány által benyújtott 2022. évi költségvetés az ország újraindításának a költségvetése. Ennek jegyében indul el a gazdaság-újraindítási akcióterv, a modern Magyarország történetének legnagyobb gazdasági programja, amely a gazdaság újraindításán túl az élet újraindításáról is szól. Az akcióterv nemcsak munkahelyeket teremt a magyar emberek számára, hanem segítségével Magyarország újra az európai összehasonlításban is kiemelkedő növekedési pályára állhat. Egy nemzet jövőjét a családok és a gyermekek jelentik, ezért az eddigi családvédelmi intézkedéseken túlmenően tovább bővül a gyermekes és a gyermeket vállaló családok támogatása. Az otthonteremtési program legújabb elemének köszönhetően áfa- és illetékmentességgel segítik az új otthonba költöző családokat. A kormányzati intézkedések és a koronavírus-járvány utáni gazdasági visszarendeződés következtében a magyar gazdaság teljesítménye 2021-ben 4,3 százalékkal, 2022-ben pedig 5,2 százalékkal bővülhet. A munkahelyek megőrzése és növelése, valamint a beruházások támogatása továbbra is kiemelt fontosságú a kormány számára, ezért uniós szinten is rekordösszegű állami beruházások valósulhatnak meg, ami elérheti a nemzeti össztermék 6,5 százalékát. Nem lehetünk elég óvatosak, éppen ezért a költségvetés 233 milliárd forintnyi, a bruttó hazai termék mintegy 0,4 százalékát kitevő központi tartalékkal is rendelkezik. A járvány elleni védekezés frontvonalában dolgozó orvosok, ápolók munkáját elismerjük. A megkezdett történelmi léptékű egészségügyi béremeléseknek köszönhetően az orvosi fizetések két év alatt átlagosan két és félszeresére nőttek. Az egészségügyi szakdolgozók munkáját is megbecsüljük, a 2018-ban indított béremelési programnak köszönhetően 2022-ig két és félszeresére nő az ápolók bére. [[18.50]] A béremelési programok megvalósítására jövőre közel 460 milliárd forintot fogunk fordítani. A vállalkozások és a dolgozó emberek 2022-ben is számíthatnak a kormány támogatására. Adóemelések és megszorítások helyett a munkát terhelő adók csökkentését és a beruházási programok folytatását valósítjuk meg. 2022. július 1-jétől további 2 százalékponttal csökken a munkát terhelő adók mértéke, a 25 év alatti fiatalok pedig január 1-jétől mentesülnek a személyi jövedelemadó megfizetése alól. E két intézkedésnek köszönhetően több mint 250 milliárd forinttal marad több a családoknál és a vállalkozásoknál, ezzel is segítve a gazdaság mielőbbi talpra állását. A kormány gazdaságvédelmi akciótervének elsődleges célja a munkahelyek megőrzése, új munkahelyek teremtése, valamint a magyar családok és a hazai vállalkozások védelme. A Nemzetbiztonsági bizottság véleménye. A Nemzetbiztonsági bizottság fontosnak tartja, hogy 2022-ben a védelmi, közbiztonsági és rendvédelmi területekre is 45 milliárd forinttal több fog jutni, mint az idei évben, 2010-hez képest pedig több mint 567 milliárd forinttal fordít az ország többet a rendvédelem biztosítására, fejlesztésekre és az állomány megbecsülésére. A 2022. évi költségvetés tervezetéből az is látszik, hogy a kormány kiemelten kezeli a nemzetbiztonsági szolgálatok támogatását. Az Információs Hivatal támogatása például több mint 1,5 milliárd forinttal, a nemzetbiztonsági szakszolgálatok működtetési költségvetése pedig több mint 1 milliárd forinttal emelkedik. A költségvetési növekmények hozzájárulnak ahhoz, hogy Magyarország a biztonsági kockázatokkal szemben az eddigieknél is hatékonyabb módon tudjon fellépni. Mindezekre tekintettel a 2022. évi költségvetési javaslat polgári és katonai szolgálatokra vonatkozó előirányzatai biztosítják a titkosszolgálatok törvényben meghatározott feladatainak maradéktalan ellátását. A Honvédelmi és rendészeti bizottság, a Népjóléti bizottság, a Kulturális bizottság és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága külön véleményt nem írt a törvényjavaslathoz, de ők is megállapították a törvény határozati házszabálynak való megfelelését. Az Igazságügyi bizottság is így tett. A Mezőgazdasági bizottság véleménye következik. Az agrárium versenyképességének növeléséhez, fejlődéséhez nélkülözhetetlen a tudásátadás fejlesztése, amelynek része a szakképzés, a felnőttképzés, valamint a szaktanácsadás. Az új szakképzési rendszerben új szemléletű oktatást vezettek be. Ezen struktúra alapelve szerint az iskolai rendszer feladata, hogy széles ágazati-szakmai alaptudást és a foglalkoztatók által elvárt kompetenciákat adjon. A fentiekből következően a 2022. évi költségvetés szempontjából 29,2 milliárd forint áll rendelkezésre, amely 3,6 milliárd forintnyi bővülést jelent. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A kormány fő célkitűzése, hogy hazánk GMO-mentességét továbbra is fenntartsa, és létrejöjjenek olyan GMO-mentes élelmiszerláncok, amelyek felölelik a vetőmagon, a takarmányozás kérdéskörén túl az állati termékek előállítását is. A 2012 óta működő agrárkárenyhítési rendszer hozzájárul az ágazat folyamatos kibocsátási és exportnövekedéséhez, az agrárkormányzat célja ugyanis a mezőgazdasági kockázatkezelési eszköztár további fejlesztése és annak kockázatmegelőző eszközökkel történő bővítése. Így került sor 2018 májusában a harmadik pillér, az országos jégkármegelőző rendszer bevezetésére, 2022-től kezdődően pedig az agrárkárenyhítési alap kibővítésre került. Míg a 2021. évi központi költségvetésben a nemzeti agrárkár enyhítésére 8,6 milliárd forintot, addig a 2022. évi költségvetésben már 12,8 milliárd forintot fordít erre a célra a költségvetés tervezete. Ez egy 4,2 milliárd forint értékű pozitív különbözetet jelent, amely segíti a gazdálkodókat, hogy továbbra is megfelelő mértékű kompenzációt kaphassanak a bekövetkezett káraikért. A kormány elkötelezett a magyar földművesek agrárpiaci versenyképességének javítására, gazdasági pozíciójuk megerősítésére, és támogatja a hazai agrárium kialakulását. Éppen ezért a kormány a közös agrárpolitika vidékfejlesztési programjának társfinanszírozását az eddigi 17,5 százalékról 80 százalékra emelte föl, ami azt jelenti, hogy a 2014-2020 között rendelkezésére állt források mennyiségéhez képest háromszor nagyobb összeg kerül biztosításra a magyar mezőgazdaságra. Jelenleg a KAP működését koordináló uniós szakpolitikai szabályok elfogadására még nem került sor, így 2022 átmeneti évként fog működni, azonban a KAP átmeneti időszakára vonatkozó végleges technikai szabályok már 2020-ban megjelenhettek. Egyértelműen látható tehát, hogy jelentős változás történik az agrártámogatások területén azáltal, hogy a nemzeti társfinanszírozás összege az Unióban egyedülálló módon a maximálisan adható 80 százalék lesz, így az új programozási időszakban közel háromszor annyi támogatás folyósítható. Ezzel Magyarországra a 2021-27 közötti programozási időszakban a kohéziós uniós források, valamint a hazai hozzájárulás révén körülbelül 7900 milliárd forint fog érkezni, illetve ennyit használunk föl. Megállapítható, hogy költségvetési oldalról a további jó működéshez minden szükséges forrás rendelkezésre fog állni. A Nemzeti összetartozás bizottságának véleménye. Magyarország a költségvetésében immáron évek óta szavatolja a külhoni magyar intézmények és szervezetek állandó működését és fejlesztését, a külhoni magyar közösségek megerősítése érdekében indított programok folyamatosságát és azok folyamatos bővítését. A nemzetpolitikáért elsődlegesen felelős minisztérium, a Miniszterelnökség fejezetében rögzítettek azok a fő források, amelyek a 2018-2022 közötti időszakban megfogalmazott célkitűzések alapjai, és amelyeket 2022-ben is folytatni kíván Magyarország Kormánya. A Miniszterelnökség részéről „nemzetpolitikai tevékenységek és határon túli magyarok támogatása” jogcím terhére továbbra is nyújtható vissza nem térítendő költségvetési támogatás feladatfinanszírozás és az ahhoz kapcsolódó arányos működési költségek támogatására Erdély, Felvidék, Délvidék, Kárpátalja és a diaszpóra területére. Nemzetpolitikai célokra a Miniszterelnökség az idei évhez hasonlóan változatlanul több mint 5 milliárd forintot különített el. Tovább haladva a 2022. évi költségvetés nemzetpolitikai szempontú vizsgálatával, az Agrárminisztérium fejezetében jelentős támogatást lelhetünk fel. A határon átnyúló agrár- és vidékfejlesztési feladatok támogatásán belül az anyaországgal való együttműködés fontos intézményrendszere a Kárpát-medencei falugazdász-hálózat, amelynek támogatására jövőre 343 millió forintot fordítunk. Az agrártárca mellett a szülőföldön való megmaradás ösztönzésének támogatása minden szinten támogatja a magyar nyelvű határon túli agrárképzést is. Jövőre is folytatódik a csángó-magyar együttműködési program, amelynek célja a Csángóföld fejlesztése és a többi magyarlakta területtel együtt, hasonló ütemben való fejlesztése. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium biztosítja 2022-ben is a határon túli felsőoktatási feladatok támogatására szánt keret elosztását. A jövő évi költségvetés nem engedi el a kezét azon tehetséges határon túli kutatóknak, akadémikusoknak, akik szülőföldjükön szellemi-tudományos életet gazdagítanak. Az MTA fejezetén belül átszervezték ugyan a Domus szülőföldi ösztöndíj és a magyarországi ösztöndíj kiegészítését 35 millió forinttal egy másik címre, de összességében a határon túli magyar tudósok és tudományos szervezetek támogatására az idei költségvetésben lefektetett összeg jövőre is rendelkezésre fog állni. [[19.00]] Végül ki kell emelnünk a Bethlen Gábor Alapot, amely már évek óta gondozza és fogja össze a 2010-ben lefektetett nemzetpolitikai céljainkat, támogatja a határon túli magyarság szülőföldjén való boldogulását, segíti az olyan magyarságismereti és nemzetpolitikai kutatásokat elősegítő intézményeket, mint a Magyarság Háza, támogatást nyújt a magyar-magyar kapcsolatok építését célzó Határtalanul! program lebonyolításához. Összességében a 2022. évi költségvetésitörvény-javaslatról elmondhatjuk, hogy nemzetpolitikai szempontból egy mértékletes, minden szakterületre kiterjedő, jól átgondolt tervezetet tartunk a kezünkben. A Vállalkozásfejlesztési bizottság véleménye. A koronavírus-járványt követő legfontosabb feladatunk, hogy újraindítsuk a gazdaságot. A magyar családok és vállalkozások támogatása, a munkahelyteremtő beruházások megvalósítása, az egészségügyi és a felsőoktatási infrastruktúra széles körű fejlesztése mind hozzájárul ahhoz, hogy olyan lendületet kapjon a magyar gazdaság, amivel 2030-ra Magyarország az Európai Unió öt legjobb országa közé emelkedhet. A bizottság részéről üdvözlendő, hogy a költségvetés a gazdaság újraindítását célzó kiemelt programokra, fejlesztésekre, beruházásokra, továbbá a foglalkoztatás elősegítésével kapcsolatos intézkedésekre a gazdaság-újraindítási akcióterv keretében 2022-ben több mint 7300 milliárd forintot meghaladó forrást biztosít. Az Európai ügyek bizottsága a részletes vita során az alábbi véleményt fogalmazta meg. A törvényjavaslat a nemzeti össztermék 5,9 százalékára tervezett államháztartási hiánnyal számol, ami összhangban áll az úgynevezett maastrichti kritériumokra vonatkozó átmeneti felfüggesztési szabályokkal. Továbbá az Alaptörvény adósságfék-rendelkezése miatt érdemes kiemelni, hogy a nemzetiössztermék-arányos államadósság a 2022. év végére a nemzeti össztermék 79,3 százalékára csökkenhet a 2021 végére várható 79,9 százalékról. Az uniós források tekintetében összességében mintegy 2875 milliárd forint jut Magyarországra a jövő évben, mind a költségvetésben megjelenő beruházási és infrastrukturális alapok, egyéb uniós programok, mind a költségvetésen kívüli közvetett vagy közvetlen agrártámogatások révén. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Jelentem, ismertettem a bizottságok többségi véleményét. Az elhangzott összegző vélemények alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm szépen, Szűcs Lajos képviselő úr, jegyző úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat és Banai államtitkár urat. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, amelyeket három képviselő ismertet, mindösszesen 30 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Varju László képviselő úrnak.
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! 30 perc áll rendelkezésünkre, hogy a kisebbségi véleményünket kifejthessük, de természetesen a bizottságokban megfogalmazott álláspontok sokkal hosszabb és sokkal több időt igényelnének. Már csak azért is, mert az a sajátos helyzet van, hogy államtitkár úr előtt ott van a fő kötet és benne a nagy számok, előttem pedig az a kötet van, amely tartalmazza az 1149 módosító indítványt, amelyből egyébként a kormánypárti többség egyetlen módosító indítványt, javaslatot nem tartott elfogadhatónak. Éppen ennek megfelelően látszik, hogy nagyon nagy a különbség az ellenzéki frakciók elképzelése és a kormánypárti gondolkodás között, hiszen egy kifejezetten a beruházásokat erőltető, jelen körülmények között is ezt végző gondolkodással szemben az emberek központba helyezésével, az ő lehetőségeik bővítésével sokkal többet foglalkoztak az ellenzékiek. Nézzük ennek példáit a bizottsági ülésekről, és ennek megfelelően a bizottságok álláspontját fogjuk tudni önöknek itt elmondani, ismertetni. Először: a Költségvetési bizottságban elhangzott kisebbségi vélemények itt is és sok esetben is kitérnek arra, hogy az „újraindítási költségvetés” nevet adta a kormány ennek a költségvetésnek, de igazából ez a gazdaság-újraindítási akcióterv központi szerepet kap ugyan a büdzsében, illetve annak kommunikációjában, többször is visszaköszön, hogy 7308 milliárd forint áll rendelkezésre, a jövő évi GDP 13 százalékát kívánják erre fordítani. Természetesen a jól hangzó szavak mögött egészen más a valóság, és ennek megfelelően látjuk, hogy a bizonyos előirányzatok egybecsoportosításával, mondhatnám, gyakorlott Excel-használóként a Pénzügyminisztérium munkatársai, az a több mint 200 ember 180 ezer munkaórában dolgozott azon, hogy ezt összehozzák, összeadják, és azt mondják, hogy ez az újraindítási akcióterv. Mi úgy gondoljuk, hogy ez nem új forrás, éppen ezért nem is jelent komoly segítséget az emberek számára. Így aztán a kormány több ezer milliárd forint hitelfelvételt is tervez egyidejűleg, de azt nem a kellő helyen és módon költi el, ennek pedig ára az óriási eladósodás. Az államadósság összege a járványt megelőző hónapokban meglévő 29 682 milliárd forintos szintjéről a jövő év végére 44 713 milliárd forintra emelkedik a tervek szerint. Kis kitérővel mondom, hogy ma a Varga Mihály úrral folytatott vitánk egyik középpontjában éppen ez állt, hogy az eladósodást nem az ellenzék okozta; az eladósodást nem más okozta, tisztelt államtitkár úr, mint önök, itt van a nyilvánvaló adat: 44 713 milliárd forintig juttatták ezt el, ez több mint 15 000 milliárd forint hitelfelvételt jelent ebben a pár évben. Az elmúlt években az Európai Bizottság, sőt idén már a magyar Költségvetési Tanács is jelezte a kormányzat felé, hogy elégedetlen mindezzel. Míg a környező országok túlnyomó többsége láthatóan spórolásra használta fel a bőség éveit korábban, addig a magyar kormány presztízsberuházásokra költött, nemhiába alakultak ki már az MNB szerint is túlfűtött szektorok. Hosszú kritikát olvashatunk a Magyar Nemzeti Bank elnökétől, hogy az eltelt évtized micsoda elvesztegetett időszak volt abból a szempontból, hogy például sem az egészségügy megújításában nem történt érdemi lépés, mondhatnánk semmi, a felsőoktatásra vonatkozóan ugyanez a helyzet, versenyképességi stratégia nem került kialakításra, eközben az ország eladósodott, és ezt a helyzetet állították elő. Nemhiába alakultak ki már ezek a viták, ahogy említettem. A berobbanó járvány és az azt követő válság pedig igazolta a félelmeket: az államadósság pillanatok alatt a GDP 80 százaléka fölé került, és a következő években nem is nagyon várható, hogy a jelenlegi alá csökken. Önök itt most számszaki trükkel 2022-re vonatkozóan két tizeddel lejjebb viszik, de őszintén szólva, ha ott az árfolyam nem úgy alakul, ahogy önök szeretnék, hogy egyébként erősödne itt a következő időszakban, akkor természetesen egy szó nem lesz igaz ebből. Tehát az ország elmúlt időszaki legnagyobb adósságát a Fidesz-kormány állította elő. Mindenképpen említést érdemel, hogy az infláció mértéke egyre nagyobb szintre emelkedik Magyarországon is: nyolc éve nem látott magasságról beszélünk, hiszen 2021 áprilisában 5,1 százalékot mértek az elemzők, és további emelkedést várnak még. A hivatkozott gazdasági körülmények alapján nehéz azt állítani, hogy a 2022. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat megalapozott lenne. [[19.10]] Az államadósság jövőre, ahogy említettem, a 45 000 milliárd forintot közelíti, az államháztartási hiány a Költségvetési Tanács véleménye alapján is jóval magasabb a kívánatosnál, az európai rekorder magyar infláció pedig komoly gondokat okozhat a magyar családok mindennapjaiban, így például az újpesti piacon is, hogy egy konkrét példát is említsek. Bár a válság éveiben az állam fokozott gazdasági szerepvállalása kívánatos, támogatandó cél lehet, de az elkölteni tervezett, a hitelből fedezett pluszpénzt rosszul költi el a kormány, és ez a kritikánk lényege, és ez az, ami miatt 1149 darab módosító indítványt beadtunk, külön törvénytervezetben 21 feleslegesnek ítélt beruházás leállítását kezdeményeztük, hogy egyébként ezzel se terheljék a következő időszakot és hitellel terheljék meg a családokat. A következő, még a Költségvetési bizottságban elhangzó vélemény, itt kifejezetten egy olyan törvényre szeretném felhívni a figyelmet, amelyet a Fidesz fogadott el mint a stabilitásra vonatkozó törvénytervezetet, majd abban a pillanatban, az első pillanatban, ahogy egyébként a politikai folyamatok nem egyeztek a tervezett pénzügyi folyamatokkal, azonnal módosítják a törvényt. A politikájukhoz igazítják a jogszabályt. Ilyen módon azt kell hogy mondjam, az egyébként most már többször emlegetett, államtitkár úrral folytatott vitánkban meglévő vita, hogy a stabilitási törvény felfüggesztésével és annak működésével mit kezdenek, most már beterjesztették egy külön törvényben, egy salátatörvényben, de így aztán nyugodtan mondhatjuk, hogy az instabilitás törvénye lett ez, és önök politikai érdekek alapján azonnal felfüggesztették, azonnal felfüggesztik a holnapi szavazással ennek a törvénynek a működését. Ez egyben azt is jelenti, hogy a 2022. évi költségvetés nincs összhangban a stabilitási törvénnyel, hiszen az 5,2 százalékos növekedés mellett tervez 5,9 százalékos, vagyis továbbra is jóval 3 százalék feletti deficitet, és ez pedig ilyen értelemben a törvény mondandójával ellentétes, hiszen túlköltekezést csak GDP-csökkenés esetén engedélyezne, de itt önök szerint sem erről van szó. Mind a két érték növekszik, ezért önök most kapásból azonnal a törvényt igazítják az önök elhibázott politikájához. A Vállalkozásfejlesztési bizottság kisebbségi véleményéről szeretném tájékoztatni önöket, mégpedig azzal, hogy a jövő évi, 2022. évi költségvetés választási költségvetés, olyannyira, hogy a bizottság kisebbségi véleményeként egyértelműen elhangzott a választási törvény, hiszen a választási költségvetésként való üzemeltetése, hogy így mondjam… a Költségvetési Tanács, a Magyar Nemzeti Bank sem tudja titkolni ebbéli véleményét, pedig azt nem lehet mondani, hogy ezek a szervezetek ne lennének tele kormányzati pártkatonákkal. A Költségvetési Tanács véleménye szerint a jövő évi költségvetésben kevésnek tűnik az adósságmutató 0,6 százalékos csökkenése, továbbá kockázatosnak tartja a biztonsági tartalék GDP-arányban 0,4 százalékos nagyságát. Komoly kihívás, államtitkár úr, hogy ennek hogyan lehetne megfelelni, de mind a két állítás igaz, és ennek oka az, hogy olyan beruházásokat erőltetnek, amivel túlköltekezés van, miközben egyébként sem az eladósodásra nem lenne szükség, és ilyen módon egyébként a kockázatokat csökkentendő, a tartalékokat is lehetne növelni. És eközben mi történik? Ahogy a Vállalkozásfejlesztési bizottság kisebbségi véleményében is megjelenik, a kormányzat a jövő évi költségvetés beterjesztésével többek között kimondta, hogy régiós összevetésben is még mindig a legmagasabb az államadósság aránya, és a fiskális megszorítások még sokáig ki fognak tartani. Sajnálattal kell tudomásul venni, hogy a kormányzat a jövő évben még több pénzt kíván elvenni az emberektől, mint amit eddig tettek üzen a Vállalkozásfejlesztési bizottság. A vállalkozások keretében a társasági adóból származó bevételek nőnek 588 milliárd forinttal, a cégautóból származó bevételek nőnek 39 milliárd forinttal, a kisadózók tételes adójából származó bevételek tovább emelkednek. Tehát ebből kifolyólag látszik, hogy az emberektől vonják el, és mindezt tessék szembeállítani azzal, amit korábban említettem, hogy önök túlköltekeznek, és az emberektől veszik el, a vállalkozásoktól, a kisvállalkozásoktól veszik el ezt a forrást, akik éppen szenvednek attól, hogy a gazdasági válság következtében valahogy kijöjjenek ebből a helyzetből, de a társadalmi válságot, amit önök okoztak, a szociális válságot, amit önök okoztak, ilyen módon kevésbé tudják segíteni, enyhíteni a vállalkozások, hogy egyébként az újrakezdésüket biztosítani tudják. Tudja, államtitkár úr, szerencsés lett volna az, amit az ellenzék korábban javasolt, nem újrakezdésről kell beszélni, hanem életben tartásról. Ezt hívták volna bértámogatásnak, és ebben az esetben, mondjuk úgy, más eszközökkel, a vállalkozásokat érintő módon sokkal inkább lehetett volna, mondjuk úgy, segíteni a gazdasági szférának. Az Országgyűlés Gazdasági bizottságának kisebbségi véleményéből szeretnék idézni, amely szerint tulajdonképpen részben azt az ismétlést is akár elmondom, csak azért, hogy bízzunk benne, hogy előbb-utóbb megragad ugyancsak visszatérő probléma a költségvetésnek, hogy továbbra sem áttekinthető, nem azonosítható egyértelműen, hogy az egyes alapokba helyezett forrásokat mire is fogják majd használni, így aztán nagy a mozgástere a kormánynak. Államtitkár úr, ezt számos helyen elmondtuk önöknek, hogy a parlament ellenőrzése alól kivonták a költségvetést, és lényegében a kormányzat éjszakai döntéshozatalától függ az, hogy milyen döntések születnek, és a reggel a Magyar Közlönyre ébredő olvasók átolvassák, hogy éppen hány száz és hány milliárd forintot költöttek valami, mondjuk úgy, általunk feleslegesnek ítélt kormányzati beruházásra. Már csak azért is, mert az az általános megítélés, hogy ezek a beruházások kizárólag a lojális tulajdonosi körrel rendelkező, mármint a kormányzat irányába lojális tulajdonosi magatartással rendelkező cégekhez juttatnak, és ilyen módon a vállalkozások nagy többségét teljesen magukra hagyták. A 2022-es költségvetés címe szerint ugyan az újraindítás költségvetése, de valójában nem újraindításra lenne szüksége a magyar gazdaságnak, nem ott kellene folytatni, ahol a válság előtt abbamaradt a gazdasági növekedés, hanem új növekedési pályára lenne szükség. Ez az óriási gond, hogy ezt elmulasztották, hogy ha már egyszer lehetőség van teremtő rombolásra, ami rombolást egyébként maga a válság elvégez, az ezt követő építkezésben legyen előremutató a kormányzat, ráadásul mindezt az Európai Unió olyan különleges eszközökkel is támogatja, amelyek rengeteg forrást biztosítanak Magyarország számára na ebből semmi sem látszik, ami a 2022-es költségvetésben lecsapódna. A költségvetési törvényt megalapozó makropálya ugyancsak kívánnivalót hagy maga után. A GDP igen ambiciózus 5,2 százalékos növekedése az idei évre várt 4,3 százalékos növekedés után talán nem irreális, de nyilvánvalóan csak úgy teljesülhet, ha tovább folytatódik az erőltetett extenzív növekedés. Ez az önök beruházáspolitikája, csak ebből az embereknek kevés haszna van. A Belgrád-Budapest vasútvonal erőltetése egyidejűleg azzal jár, hogy még utas is kevés lesz rajta, mert ha elég gyorsan akar menni a vonat, akkor nem tud megállni, és nem tudnak felszállni rá. Magyarul, önök erőltetnek egy több ezer milliárd forintos beruházást, miközben az az embereknek nemhogy jót hozna, hanem inkább gondot okoz. Üzenem ezt a civil egyeztetések nyomán is, és ezzel a zárójelet bezárom, bocsánat a kis kitérőért. [[19.20]] Az adósság/GDP hányados a tavalyi rekordnagyságú 80,4 százalékról a kormány várakozásai szerint 79,9 százalékra, jövőre pedig talán 79,4 százalékra fog csökkenni. De nem nehéz észrevenni ezekből a számokból, hogy a kormány csak formálisan teljesíti a csökkenő adósságpályára vonatkozó előírást. Valójában azonban nem csökken az adósság/GDP hányados, a néhány tizedszázalékos változás bőven a hibahatáron belül van. Tehát önök maradnak azok, akik a valaha volt legnagyobb adósságot állították elő Magyarországnak. Az euróárfolyam alakulása tekintetében szintén igencsak optimista álláspontot foglaltak el a költségvetés készítői. Az idei évre általuk várható 361 forint/euró érték után jövőre gyakorlatilag ugyanilyen nagyságú nominális árfolyamot, 360,9 forint/eurót prognosztizálnak. Adja magát a magyarázat: az irreálisan alacsonyra tervezett árfolyamértéket csak azért állították be így, hogy valahogy kijöjjön az adósság/GDP csökkenő pálya. A 2022-es költségvetési tervből az olvasható ki, hogy a kormány továbbra is az extenzív növekedést erőlteti magas beruházási rátával, túlzott mértékű állami szerepvállalással, felesleges beruházásokkal. Ez a növekedési pálya hosszú távon biztosan nem tartható fenn, de rövid távon is csak akkor, ha egyre több külső forrás kerül bevonásra, amely viszont az egyensúlyi helyzet jelentős mértékű romlását vetíti előre. Ez a Fidesz-kormány gazdaságpolitikájának egyik háttere, a költségvetésben és a finanszírozásban ezt gondolják. Végezetül pedig szeretném felhívni a figyelmet arra, amit ma Varga Mihály miniszter úr mondott, hogy az ellenzéki frakciók felelőtlensége az, hogy 8000 milliárd forintos módosítójavaslat-csomagot nyújtottak be. Ugye, államtitkár úr, ön is pontosan tudja, semmi okuk nincs arra, hogy ezeket a kezdeményezéseket összeadják. Éppen arra van szükség, hogy ezeket az egyeztetéseket le kellett volna folytatni, de ezt nem tették meg, ilyen módon ezek közül egyet sem fogadtak be. Ezért nincs is okuk arra, hogy ezt ilyen módon kezeljék és ilyen módon hivatkozzanak erre. Mondom ezt akkor, amikor a 2020. évi költekezéssel még nem számoltak el, a 2021. évi államháztartási hiányuk a tervezett háromszorosa lett, eközben pedig 2022-ben, államtitkár úr, a 25 000 milliárd forintos bevételből 28 000 milliárd forintot akarnak elkölteni. Ezt fogják tenni, ezt tervezték be. Ezért mondjuk azt, hogy az államadósság növekedését hitelből finanszírozzák, és olyat finanszíroznak, ami nem elfogadható. Ez az eladósítás az önök vezetésével történt. S hogy ez mennyire így van, szeretném felhívni államtitkár úr figyelmét arra a pénzügyminisztériumi közleményre, amely áprilisban jelent meg, s amelyben nem mi, hanem önök állítják, hogy az első negyedéves 1144 milliárd forintos hiány elérte az idei tervezett érték, az 1491 milliárd forintos deficit 76 százalékát. S mit írnak egy kicsivel arrébb? A járványügyi védekezésre fordított összeg meghaladta a 342 milliárd forintot. Tisztelt államtitkár úr, ennek alig 20 százalékát fordították a hiány ilyen mértékű növekedése mellett a járványügyi problémákra. Tehát a válság kezeléséhez felhasznált forrásnak semmi köze nincs a járvány kezeléséhez, mert önök azt egészen másra költötték el. És ezt önök állítják itt a Pénzügyminisztérium saját közleményében. Éppen ezért teljesen nyilvánvaló, hogy ezen kisebbségi vélemények alapján ez a költségvetés ebben a formában elfogadhatatlan. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Varju László képviselő úr. Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ott folytatnám, ahol Varju elnök úr abbahagyta a kisebbségi vélemények ismertetését. De azért annyit hozzátennék az elmondottakhoz nem ismételve elnök úr szavait , hogy én négy jelzőt találtam erre a költségvetésre: átláthatatlan, bizonytalan, választási és… a negyedik nem jut eszembe, de majd eszembe fog jutni az elkövetkezendő időszakban. Az a lényeg, hogy minden esetben arra kell figyelnünk, hogy a 2022-es költségvetés esetén a bizottsági vélemények is a vezérszónoki felszólalásomban elmondottak szerint alakultak, és a kisebbségben maradt képviselők véleményének az ismertetésével a tisztelt Ház is megtudhatja, hogy miért nem tudja támogatni az ellenzék az előttünk fekvő 2022-es költségvetést. Mindenképpen szeretném kiemelni azt, hogy az Európai ügyek bizottságában milyen kisebbségi vélemény fogalmazódott meg. Egyrészt a 2022-es költségvetésben az uniós tagságunkkal összefüggésben nemcsak a hétéves költségvetésből állnak rendelkezésre a szokásos források, hanem a helyreállítási alapból is. Már nagyon sokat hallottunk arról, hogy a helyreállítási alap önöknek is milyen fontos forrásuk lesz majd a 2022-es évben. Ez valóban egy olyan forrás, amelyből szabad gazdálkodással és hatékony gazdálkodással eljuthatnánk oda, hogy egy jobb és élhetőbb Magyarországot teremtsünk minden magyar számára. Azonban az is látszik, hogy ez az 5800 milliárd forintos keret, amely egyébként támogatásból és hitelből áll, ennek a felhasználását és lehívását korábban egy ötszáz szervezettel történő egyeztetés alapján alakították ki ezt önök mondták , hogy mégis mire fogják ezt az 5800 milliárdot felhasználni. Azonban amikor megvolt ez az egyeztetés, akkor a miniszterelnök úr végül is egymagában döntött arról, hogy a hitelt Magyarország nem veszi igénybe, hanem csak a 2500 milliárd forintos támogatási összegre pályázunk a helyreállítási alapból. Ezzel kimondható az is, hogy semmibe vették azt a társadalmi egyeztetést, amely a helyreállítási alappal kapcsolatosan állítólagosan lefolyt. Az látszik még ebből a helyreállítási alapból, hogy ez a 2500 milliárd forintos hitel, amelyet lehetőség lett volna igénybe venni, egy sokkal kedvezőbb hitelt biztosított volna Magyarországnak, mint korábban az egyéb helyekről felvett hitelek. Mivel ez a 3300 milliárd forintos összeg ki fog esni a 2022-es költségvetésből, ez majd nyilvánvalóan érzékenyen fogja érinteni a jövő évi pénzügyi lehetőségeket is. Már korábban is elmondtuk, és ezt most is tartom, hogy a 2022-es költségvetés láthatóan semmi mást nem szolgál, csak azt, hogy politikai célokra használják fel a magyar adófizetők pénzét. A legutóbbi kormánypárti módosító beadványból amelyet az utolsó utáni pillanatban nyújtottak be is egyértelműen látszik, hogy semmi másra nem fókuszálnak, csak a propagandára, hogy elhitessék a magyar emberekkel, hogy minden rendben van. Az sem véletlen, hogy a 100 milliárdos közszolgálati hozzájárulást, azaz az MTVA költségvetését egy 10 milliárd forintos összeggel fejelték meg. Elég furcsa volt államtitkár úrnak az az indokolása, hogy több a feladat és több csatorna van, mint iksz évvel ezelőtt. Hát 100 milliárd sem volt elég? Szerintünk sokkal, de sokkal kevesebből is meg lehetne ezt oldani ugyanazon a színvonalon, ahogy most működik. Ez semmi másra nem jó, mint hogy azokon a kistelepüléseken, ahol a magyar embereknek nincs lehetőségük arra, hogy máshonnan tájékozódjanak, az önök üzenetei, a hazugságaik és a valóság eltitkolása eljusson az emberekhez. Az elmúlt hetekben zajló parlamenti és bizottsági viták alapján a Jobbik képviselőcsoportja természetesen nem fogja megszavazni ezt a költségvetést, és az ellenzék egésze is így fog tenni, mert, ahogy elnök úr is elmondta, a több mint 1100 módosító indítványból önöknek egyetlenegy sem volt támogatásra alkalmas, holott azok valóban a magyar emberek véleményét és igényeit tükrözték, és az ő érdekük szerint nyújtottuk be azokat. Nagyon sajnáljuk, hogy ezekből egyetlenegyet sem tudtak támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[19.30]]
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Most megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak azzal, hogy 26 perc 10 másodperc telt el a 30 percből.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindenekelőtt szót kell hogy ejtsek arról, amit az alelnök úr többször említett, a költségvetési vitában is méltatta azt a folyamatot, miszerint ismét a tavaszi ülésszakban fogadjuk el a jövő évi költségvetést. Tisztelettel hívom fel a kormánypárti képviselőtársaknak a figyelmét is arra, hogy ezt a költségvetést Varga Mihály egy olyan napon nyújtotta be, amikor mi magunk a bizottság előtt tárgyaltuk a 2021-es költségvetés módosító indítványát. Vagyis világossá vált az, amire az ellenzék felhívta a figyelmet a tavalyi tavaszi ülésszakban, nevezetesen, hogy a világválság, amiről természetesen a magyar kormány sem tehet, egészen át tudja írni a makroszámainkat, és újra kell cselekednünk. Azt gondoltuk tehát, hogy sokkal bölcsebb lenne, hogyha az őszi időszakban folytattuk volna le már a tavalyi költségvetési vitát is. Most sincs ez másként, tisztelt államtitkár úr, és engedje meg, hogy ismételten fölhívjam a figyelmet arra, hogy egyáltalán nem múlt el a veszély, hiszen Európa-bajnok inflációval rendelkezünk, és számos olyan adat nem áll még a rendelkezésünkre, nevezetesen, például az előző évi zárszámadás adatai, ami alapján azt mondhatnánk, hogy stabil lábakon áll ez a költségvetés. Természetesen mindnyájunk érdeke ez volna, de ilyet nem tehet, azt gondolom, felelős közgazdász és felelős politikus. 2010 óta olyan kormányzati szemlélet valósul meg, amely különbséget tesz magyar és magyar, régió és régió, település és település között. Az újraindítás költségvetésének nevezi a kormány ezt a költségvetést, én viszont a társadalmi szakadékok bebetonozásának költségvetéseként tudom csak értelmezni. A kormány képviselői rendre dicsérik ezeket a számokat, én azonban azt mondom, hogy a társadalmi és gazdasági különbségtétel mindenhol jelen van, ott vannak az oktatási intézményeink problémái, ott vannak az egészségügyi hozzáférés problémái a leszakadó társadalmi rétegek esetén. Tisztelettel hívom föl arra is a figyelmüket, hogy mi nem szociálpolitikát kérünk számon a kormányon, hanem társadalompolitikát, aminek épp az lenne a lényege, hogy ne hagyjunk leszakadni senkit. Nem arról kell szólnia a költségvetésnek, hogy hogyan segítjük azt, aki már leszakadt, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim. Tizenegy évük volt arra, hogy válság nélkül megszervezzék, hogy ne legyenek leszakadók. Ez sajnos annyira nem sikerült, hogy nagyságrendileg hárommillió honfitársunk él a létminimumon vagy az alatt, rendkívül szorult helyzetben. Tehát ilyen értelemben természetes, hogy vannak elosztási vitáink, például olyan elosztási vitáink, hogy a középosztály és a felső középosztály rendkívüli módon tud részesedni a családpolitikai intézkedésekből, ugyanakkor a leszakadó társadalmi csoportok már jóval szerényebb módon tudnak élni azokkal az otthonteremtési támogatásokkal, illetve a gyermekek születése után járó támogatásokkal, amelyekkel a kormány kecsegtet. Hogy miért beszélek arról, hogy település és település között is különbséget tesz, tisztelt képviselőtársaim, 23 megyei jogú város közül 17 kapott kompenzációt. Az ellenzék tagjaival rendre felhívtuk arra a figyelmet, hogy a járványügyi intézkedésekben elvont források kompenzációjára szükség van, nyújtottunk is be módosító javaslatot, én magam Érd megyei jogú városára nézve. Itt engedjék meg, hogy nagyon röviden elmondjam, hogy a 12 fideszes vezetésű város egytől egyig ott volt a kompenzált városok között, jellemzően szabad felhasználású keretekkel, mintegy 800 millió forint és 1,4 milliárd forintos keretek között mozogva, mialatt az ellenzéki vezetésű városok ebből kimaradtak, illetve kötött felhasználású és jóval kisebb mértékű kompenzációnak örülhettek. Figyelembe véve [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] hogy elfogyott az ellenzék ideje, én most megköszönöm a figyelmüket, azzal az ígérettel, hogy egy új kormány ennél jóval igazságosabb és mindenkire figyelő költségvetést fog tervezni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Bősz Anett képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat, kíváne most felszólalni. Mielőtt megadnám a szót, felhívom a figyelmét, hogy a vitában történő felszólalására és az esetleges zárszó ismertetésére mindösszesen 30 perces időkerete van. [[Jelzésre:]] Tehát később kíván szólni. Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most a nemzetiségi bizottság által felkért nemzetiségi képviselő felszólalására kerül sor, ötperces időkeretben. Megadom a szót Ritter Imre bizottsági elnök úrnak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten bezüglich des Gesetzenvorschlages Nr. T/16.118. über den ungarischen Haushalt 2022 mit den Nationalitäten-Aspekten kurz die Stellung zu nehme. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében röviden kifejtsem véleményünket a 2022. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat összegző módosító javaslatáról, annak nemzetiségi vonatkozásairól. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2021. május 27-i ülésén fogadta el, majd az ülést követően nyújtotta be a T/16118/1136. számú, 2 milliárd 970,3 millió forint támogatásemelésre irányuló nemzetiségi módosító indítványát a Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló T/16118. számú törvényjavaslathoz. A benyújtást megelőző héten a parlamenti általános vitában mindhárom nap húsz-húsz percben tételesen ismertettem a nemzetiségitámogatás-emelési igényeket, és részletesen bemutattam, elmondtam ezek okait és indokoltságát. A Költségvetési bizottság múlt heti ülésein a Magyarországi nemzetiségek bizottsága módosító indítványa nem került elfogadásra, az összegző módosító javaslatban azonban előbb 200 millió forint, majd a bizottság kormánypárti tagjainak módosító javaslatával további 1,8 milliárd forint nemzetiségitámogatás-emelés került elfogadásra, melynek belső felosztása a nemzetiségi igényeknek megfelelően került beállításra. Mindezek alapján a most napirenden lévő, a Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló T/16118. számú törvényjavaslat összességében 2 milliárd forint nemzetiségi támogatásemelést tartalmaz a magyarországi nemzetiségek egyetértésével megjelölt területeken. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Magyarországon őshonos nemzetiségek parlamenti képviseletének biztosítását követően a 2014. évben elfogadott, a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. számú törvényben a magyarországi nemzetiségek kereken 2 milliárd forint támogatásemelésben részesültek. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága második parlamenti ciklusát legalábbis költségvetési szempontból lezáró, a Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló törvényben a jelenlegi állás szerint a magyarországi nemzetiségek ismételten kereken 2 milliárd forint támogatásemelésben részesülhetnek. Ez a két év megfelelő keretbe foglalja a Magyarországon őshonos nemzetiségekkel kapcsolatban az utolsó két parlamenti ciklusban történt rendkívül pozitív változásokat, jelentős előrelépéseket. Így azt gondolom, hogy számomra sincs ma már más feladat hátra, mint hogy a Magyarországon élő őshonos nemzetiségek nevében ismételten megköszönjem mindenekelőtt a magyar kormánynak és a kormányfrakcióknak azt a nyolc év alatt szinte minden nemzetiségi területet érintő jelentős támogatást, melyre a megelőző száz évben nem volt példa. De szeretném megköszönni az ellenzéki frakcióknak és minden független képviselőnek is, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága törvénymódosító javaslatait kivették a mindennapos parlamenti viták köréből, és szinte minden javaslatunk egyhangúlag került elfogadásra a parlamentben. [[19.40]] Tisztelettel kérem önöket, hogy gyermekeink, unokáink nemzetiségi jövőjének biztosítása érdekében a Magyarországi nemzetiségek bizottságához hasonlóan támogassák a T/16118. számú, a Magyarország 2022. évi költségvetéséről szóló törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Köszönöm szépen, Ritter Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti és a kijelzőn is jelzett időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Sokadik felszólalásom már a jövő évi költségvetés tervezetének vitájában, és nem is kívánom túl hosszúra nyújtani, ugyanakkor néhány dolgot szeretnék leszögezni, törekedve arra, hogy ne ismételjem meg, amit ellenzéki képviselőtársaim elmondtak. Azt mindenképpen hangsúlyozni kell, hogy önök egy olyan szlogent találtak ki, hogy ez az újraindítás költségvetése lenne. Én azt gondolom, ha valaki megnézi a számokat, megnézi az önök valós szándékát és azt, hogy mennyire megalapozott maga a költségvetés, főleg a meglévő és jól látható társadalmi és gazdasági, illetve környezeti problémákkal szembeállítva, akkor azt kell tudnunk mondani, hogy ez nem az újraindításról, hanem a jövő feléléséről szól. És abban is mélyen egyetértek ellenzéki képviselőtársaimmal, hogy itt egyértelműen egy választási költségvetést terjesztettek be, jól láthatóan a kormány elkezdett felkészülni az országgyűlési választásokra, és ilyen módon is Magyarország felelős költségvetési tervezését is feláldozza hatalomtechnikai szempontoknak. Annyi technikai megjegyzést én is szeretnék tenni, hogy egészen elképesztő és mondhatjuk, hogy példátlan, hogy mennyire átláthatatlan maga a költségvetés, mekkora nagy sorok vannak, és mennyire nem lehet alapvető fontosságú információkat megtalálni. De erről talán egy kicsit később részletesebben is beszélek. Alapvetően, és erre már utaltam rövidebben az általános vitában is, ahhoz, hogy egy megalapozott költségvetést lehessen az Országgyűlés elé terjeszteni, egy megfelelő helyzetértékeléssel kell élni, őszintén szembe kell nézni azzal, hogy milyen helyzetben van most az ország, és milyen károkat okozott a gazdasági válság, és mik egyáltalán ennek a gazdasági válságnak a tanulságai. Önöknek erre vagy nem volt szándékuk, vagy nem voltak képesek, hogy ez a helyzetértékelés megfelelő legyen. Hasonlóképpen egy felelős kormány átgondolja, hogy milyen globális folyamatokat láthatunk, milyen módon érintette ez a világjárvány és a járvány által generált válság akár az európai gazdaságot és akár a magyar gazdaságot, és milyen kilátásaink vannak, és mindent megpróbál abba az irányba vinni, abba az irányba terelni, egy olyan gazdaságpolitikát dolgoz ki, és alapoz meg egy költségvetési tervvel, ami egy sokkal inkább ellenálló, válságálló, patrióta, kevésbé kiszolgáltatott gazdaságpolitikát alapoz meg. Itt a kollégák már utaltak erre a szimbolikus projektre: önök inkább költik a magyar emberek százmilliárdjait a Budapest-Belgrád vasútvonalra, ami tökéletesen kifejezi azt, hogy az álnemzeti Fidesz mit is gondol a világról. Öntik a pénzeket erre a projektre, titkosítják, nem mutatnak be semmiféle megtérülési garanciát, és tulajdonképpen a kínai gazdasági nyomulás, a gazdasági hegemónia további kibontakoztatására áldoznak fel mindent. Igazából mindenről lemondanak, ami alapvetően például a magyar vidék szempontjából az infrastrukturális fejlesztésekhez szükséges lenne, és úgy költenek el elképesztő mennyiségű pénzt erre a projektre, hogy a másik oldalról jól látható, hogy arra hol és milyen módon lenne szükség. Szintén a felelőtlen tervezést támasztja alá, hogy olyan alapvető rendszerproblémákkal nem kívánnak most sem mit kezdeni, amivel, mondhatjuk, hogy sok tekintetben itt az elmúlt tizenegy évben nem tudtak, nem is akartak foglalkozni. Ezért is döbbenetes az, államtitkár úr, hogy az ellenzék, nem is tudom, talán 1050 módosító javaslatot terjesztett be összesen, ebből az LMP-frakció közel 200-at, és önök egyetlenegyet sem tartottak méltónak arra, hogy megszavazzanak. Tehát komolyan, államtitkár úr, ön is így látja? Tehát végignyálazta az összesen 1050 módosító javaslatot, és egyet sem talált, ami megalapozott lenne? Tehát mutatóban legalább a konstruktivitását az álnemzeti kormánynak mutatták volna, hogy na jó, egyet találtunk az ellenzéki oldalon, amit elfogadunk, de ezt sem. Tisztelt Államtitkár Úr! Itt néhány percem van elemezni ezt a helyzetet, de itt van például, amiről én kérdeztem önt az általános vita során is, egy óriási rendszerprobléma, a vízi közművek fenntartásának a kérdése, a vízi közművek fenntartásának a problémája. A miniszterelnök úr elismerte, hogy ezermilliárdos nagyságrendben hiányzik forrás, tehát nem ennyibe fog kerülni, hanem ennyi hiányzik, ehhez időarányosan éves szinten több száz milliárdot kellene bevonni, és ezt odaadni a vízi közművek fenntartásáért felelős önkormányzatoknak, hogy a cégeiknek át tudják adni, és a legfontosabb közszolgáltatást, az egészséges ivóvízzel való ellátást, a szennyvízelvezetést és a vízbázisok védelmét biztosítani lehessen. Ezt önök elmulasztották, a töredékét tervezték be a szükséges forrásoknak. Erre mi benyújtottunk egy javaslatot, százmilliárdos nagyságrendben adtunk volna erre a nagyon fontos célra, csont nélkül leszavazták. De mi a megoldás, államtitkár úr? Tehát továbbra is a homokba dugják a fejüket? Kerülgetjük az utcákon majd a lezárásokat, és látjuk, hogy lassan már nem lesz tiszta ivóvíz? Közben mehet a Fudan-projekt, a Budapest-Belgrád vasútvonal, a MotoGP-pálya, a vadászati kiállítás, és az ivóvíz biztosítására nem adnak forrásokat? Hát, milyen felelőtlen döntés ez?! Bősz Anett képviselő asszony beszélt az egyre mélyülő társadalmi szakadékról, és utalt már rá, hogy bizony döbbenetes területi különbségek vannak. És valóban, ezt igazolhatjuk vissza abban, hogy önök nem törődnek azzal, hogy a vidéki térségek leszakadásának megállításához és a majdani fejlődési pályára állításhoz alapvető infrastrukturális feltételeket kell biztosítani. És megint csak nem biztosítanak elég forrást akár az alsóbbrendű utakra, akár a vidéki közösségi közlekedési ellátás fejlesztésére. És ez itt megint csak egy olyan helyzet, ezt meghallgattuk önöktől sokszor, hogy 2010-ben bizonyos szempontból nehéz, sok szempontból nehéz helyzetet örököltek, de önök ezeket a problémákat mélyítik. Tehát folyamatosan növekszik a felújítandó alsóbbrendű utak aránya, nem ledolgozzák a problémát, hanem egyre nagyobb lesz. Ugyanez a helyzet a vízi közműveknél is. Az önök kormányzása alatt, 2011 óta megduplázódott a meghibásodások száma, államtitkár úr, önök mégsem néznek ezzel szembe. Szintén egy olyan kérdés, amit sokszor megvitattunk, az egyetemek kérdése. Önök, miniszterelnök úr, Palkovics miniszter úr is egészen elképesztő ígéreteket fogalmazott meg itt január végén, február elején, hogy történelmi szintű fejlesztést valósíthatnak meg a magyar egyetemek, tessék, tessék jönni a modellváltásba, jó kis fideszes kurátorok visszavonhatatlan irányítása alá, és akkor majd 1500 milliárd fejlesztési forrás jut. Hát, kiderült, hogy ebben is hazudtak, nem jön az 1500 milliárdos fejlesztési forrás. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ha én jól számoltam, ebben a költségvetésben 119 milliárd forint jut. Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt tudom mondani, hogy önök felélik a jövőt, elzálogosítják a magyar fiatalok jövőjét…
Köszönöm.
…és nem néznek szembe az alapvető rendszerproblémákkal. Elnézést, elnök úr, hogy kicsit túlbeszéltem.
Köszönöm szépen, Keresztes frakcióvezető úr. A következő hozzászóló Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Egy dolgot szerettem volna, ha itt a parlamenti jegyzőkönyvekben is szerepel, az pedig szintén a költségvetési bizottsági ülésen történtek, amelynek során szerettem volna kérni, hogy a nemzetiségi bizottság által előterjesztett intézményekre és egyéb forrásokra egy külön szavazás történjen, hogy természetesen az ellenzék támogatja azokat a kezdeményezéseket, amit Ritter képviselőtársam ott a bizottsági ülésen előadott. Erre a kormánypárti többség nem adott lehetőséget, hogy támogatásunkat fejezzük ki. Itt szeretném a Parlament falai között is támogatásunkról biztosítani képviselő urat és valamennyi nemzetiséget. Ezenkívül tartozom négy jelzővel: elnagyolt, átgondolatlan, bizonytalan és választási. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. A következő hozzászóló Hajdu László képviselő úr, DK.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A költségvetésnek én a fenntartható fejlődés, a környezetvédelem, a természetvédelem területével szeretnék foglalkozni. Hiányolom azt, vagy legalábbis én nem találom ebben a hatalmas kötegrengetegben, hogy a nemzeti környezetvédelmi programnak hol vannak a részei. Én a szakmai bizottságban tag vagyok, tehát a Fenntartható fejlődés bizottságának tagjaként is kérdezhetném, de a DK-frakció tagjaként kértem most szót. És nem találom a nemzeti éghajlatváltozási stratégiának sem a részeit, ezek pedig elég fontos dolgok. Azt gondolom, ha azt vesszük, hogy ökoszemléletben tervezünk még költségvetést is, akkor ezeket minimálisan valahol meg kellene találni, és igen kicsi tételek lehetnek azok. És nem találom a nemzeti biodiverzitás-stratégia fejezetét sem, hogy erre mennyit szán, mennyit fordít 2022-ben az ország. És nem találom vizes alapvégzettségű révén a Kvassay Jenő-terv részeit sem. Ezeket csak azért sorolom föl, mert ha az ember nem talál meg valamilyen számot, akkor az a veszély is fennáll, hogy talán nincs is benne. De az a veszély is benne lehet, hogy nem tudok eligazodni ennyi ciklus után sem az állami költségvetésen. [[19.50]] Tulajdonképpen nem találom azokat a fontos tételeket, amelyek a fenntarthatóság szempontjából kiemelkedőek, úgy gondolom. Ilyenek például a környezet-egészségügyi kérdések. Most az idő hiányában nem mennék végig a pontokon, hogy mik azok, de egész jelentős csokornak kellene itt lenni. És nem találom az országos levegőterhelési vagy annak a csökkentésére vonatkozó fejezeteket sem, noha ebben erőteljesen érdekelt és érintett vagyok választókerületileg is, hiszen az M0-ás, az M3-as, sok minden egyéb légszennyezés ér bennünket folyamatosan. Ezeknek a tételei ebben a költségvetésben valami művész, Rodolfo kell hozzá, hogy elővarázsolja, hogy hol vannak ezek elrejtve. Azt gondolom, hogy több település nevében is kérdezhetem azt, de saját magam nevében kérdezem, hogy a mező- és erdőgazdálkodás, a talajvédelem, a talaj termőképességének a megőrzésére vonatkozó fejezetek hol találhatók ebben a költségvetésben. Gondolom, ha ezeket a programokat lefordítom, és lefordítom azt, amit az Európai Unió felé is elküldtünk, akkor itt jelentős fejezeteknek kellene megjelenni a nemzeti költségvetésben, amit erre kívánunk fordítani, hiszen európai uniós forrásokat is fölhasználunk. Szeretném még megemlíteni azt, hogy a költségvetésben azon túlmenően, hogy a környezetvédelem területéről kívánok kérdezni vagy hozzászólni, esetleg bírálni, a klímapolitikának számos tétele elszórtan egy fél mondatban megtalálható, de konkrétan az, amely a dekarbonizáció komplex kérdéseit jelenti, ezeket nem bírtam összeállítani. Mindenféle számokat… csináltam statisztikákat, itt ennyi millió, ott annyi, akkor ennek is küldtek valamit, szóval, nem érti az ember a rendszerét ennek a költségvetésnek, hogy a fenntarthatóság ebben a költségvetésben hogy jelenik meg. Azt megértettem, hogy a betonozás kimutatható, látszik: Balaton, Fertő tó, Velencei-tó, tatai tó, megvannak a milliárdok pontosan, azt lehet látni, az világos. A többi érthetetlen számomra, hogy nem jönnek ezek elő. Közpénz közcélra és keresi az ember, hogy ez a közcél hol van elrejtve. Van még egy, amely a közlekedéssel függ össze erőteljesen, és különösen a nagyvárosra, elsősorban Budapestre gondolok, a zaj, a kipufogógáz , a légszennyezés, tehát gyakorlatilag azok az infrastruktúrát segítő berendezések, amelyek ezeket csökkentenék, zajvédő falak, elkerülő utak és sok minden egyéb, komplexen lehet fölsorolni. Idő hiányában, közben nézem az órát, szalad az időm, és nem nagyon tudom ezt kifejteni, ez a hét perc egy elég nagy kényszer, de legalább több mindenről tudok szólni ilyen rövid idő alatt. Végezetül szeretném azt megemlíteni, hogy a települések élhetősége kérdésében nagy varázslónak kell lenni, ha valaki ebben a költségvetésben pozitívat tud a települések üzeneteiben megtalálni. A sarcot, az elvonást, az új adót, az új adóemelést megtaláltuk, különösen az adóerő-képességgel rendelkező önkormányzatok esetében jelentősen benne van. Ebben az esztendőben 150 milliárdot von el a költségvetés az úgynevezett klikkadó címszó alatt, én így szoktam a szolidaritási hozzájárulás nevű valamit nevezni, ebben van egyedüli csökkentés, mert a költségvetésben az az indokolás van, hogy 20 milliárddal ez csökkenni fog. Ez egy nagy ajándék nekünk: először elvonnak óriási pénzt, és akkor csökkentenek belőle 20 milliárdot. Ugyanakkor az, amilyen állapotban a települések fogják a 2022-t megélni, a gépjárműadó végleges elvétele azt jelenti, hogy csupa kátyú lesz ez az ország, csupa kátyú, útjavításra, járdajavításra, parkírozójavításra nincs pénz. Ezért ez a költségvetés számomra nem az a kategória, amit meg szabad szavazni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Hajdu képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki a fennmaradt időkeretekben hozzászólni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztő, a kormány képviseletében itt ülő Banai Péter Benő államtitkár úrnak, hogy válaszoljon a vitában elhangzottakra. 30 perces időkeret áll rendelkezésére.
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szűcs Lajos alelnök úr mint az Országgyűlés bizottságainak többségi véleményét ismertető képviselő, a Költségvetési bizottság alelnöke, említette az újraindítás költségvetése jelzőt, amelyet bizony ezen törvényjavaslat kapcsán talán a legtöbbször használtunk. Varju László képviselő úr, aki egyben a Költségvetési bizottság elnöke, pedig úgy fogalmazott, hogy az újraindítás mögött más a valóság, csak Excel-táblák vannak, előirányzatok összetétele, illetve ez a gazdaságpolitika nem foglalkozik az emberekkel. Akkor engedjék meg, hogy elsőként a jövő évi költségvetés újraindítási karakteréről szóljak, és arról, hogy meggyőződésünk szerint ez a költségvetés nemcsak makrogazdasági szinten hozhat kedvező számokat, legyen szó akár gazdasági növekedésről, akár államadósság finanszírozásáról, hanem a mindennapokban minden egyes embernek érezhető lesz reményeink szerint. Hogy miért csak azt említi elnök úr, hogy itt tényleges intézkedések nélküli számmisztika van, őszintén szólva nem értem. Ha megnézzük az önök előtt lévő törvényjavaslatot, és azt látjuk, hogy a gazdasági újraindítás keretében sor kerül a 25 év alattiak szja-mentességére, a 13. havi nyugdíj visszaépítésére, a munkáltatók 2 százalékpontos terhének csökkentésére, az otthonteremtési felújítások összegének növelésére, akkor őszintén szólva nehéz értelmezni azt, hogy itt csak valamilyen táblázatok készültek, valamilyen táblázatok alapján mutatjuk be a gazdaság újraindítását, és ne lenne olyan intézkedés, amely a mindennapokban érzékelhető. Az első megállapításom tehát az, hogy az a gazdaságpolitika, ami jelenleg a koronavírus-járvány miatti helyzet mielőbbi lezárására, a gazdasági növekedés mielőbbi magas szintjére fókuszál, a mindennapokban érezhető, konkrét intézkedésekből áll össze. Ez a koronavírus-járvány, amire reakció és válasz és a mostani helyzetértékelésből kiindulva szerintünk célszerű intézkedéssorozat, az ténylegesen az államadósság-ráta csökkenését is eredményezi, és ez a válság, ez a probléma, hogyha már államadósságot említek, és ez a második pontom, nem a kormányhoz köthető. DK-frakción belül is nézeteltérés volt. Varju elnök úr úgy fogalmazott, hogy ezt a helyzetet a kormányzat állította elő; Bősz Anett képviselő asszony, azt gondolom, hogy abszolút pontosan fogalmazott, amikor azt mondta, hogy a válságról nem a kormány tehet. Ennél a pontnál tehát hadd mondjam el azt, hogy a számlát a koronavírusnak nem lehet benyújtani. Amit a kormányok tenni tudtak Európában, szerte a világban, az az, hogy a jól bevált receptek alapján, ha valamilyen gazdasági válság keletkezik, akkor arra az úgynevezett anticiklikus gazdaságpolitika keretében a kormányzat reagál. Ez konkrétan azt jelenti, hogy a vállalkozások terhei csökkentek és csökkennek, konkrétan azt jelenti, hogy a lakosságnak, a családoknak járó juttatásoknak az összegét növeltük, és ennek keretében értelemszerűen az államháztartási hiány növekedett és az államadósság is növekedett. De én nagyon örülök, hogy Varju elnök úr ezt szóba hozta, mert így a 2022-es költségvetésitörvény-javaslat vitájának a végén egy konszenzusos pontot találtunk. Az eladósodás nem jó, hosszabb távon ez ellen küzdeni kell. Azért elnök úrnak felhívom a figyelmét, hogy nem igaz az az állítás, hogy a valaha volt legnagyobb adósság keletkezett. Az államadósságot GDP-arányosan nézik a közgazdászok, a piaci befektetők, mindenféle intézmény. Tudjuk azt, hogy a 2010-es kormányváltáskor érdemben nagyobb volt az államadósság rátája, és azt is tudjuk, elnök úr, hogy 2002-2010 között egyetlenegy év sem volt, amikor a magyar államadósság-ráta ne növekedett volna. [[20.00]] És, elnök úr, azt is pontosan tudjuk, hogy 2011 és 2019 között pedig egyetlenegy év sem volt, amikor az adósságráta ne csökkent volna. Ezért tehát kérem, a képviselő úr nézze meg, hogy az államadósság-ráta növekedése mögött milyen okok húzódnak, milyen gazdasági visszaesés volt a koronavírus-járvány miatt. Azt is érdemes szerintem figyelembe vegyük, hogy az adósságráta az idei évben is csökkenhet és a következő évben is csökkenhet, és azt is érdemes figyelembe venni, hogy az adósságfinanszírozási szerkezet is teljesen más, mint ami a korábbi időszakban volt. Ismétlem tehát: az eladósodás tekintetében, az adósságráta tekintetében, úgy érzem, konszenzusra jutottunk így a törvényjavaslat vitájának a végén. Milyen a költségvetés szerkezete? Azon túl, hogy az említettek szerint a gazdaság újraindítására fókuszál, amelynek kedvezményezettjei a családok, a vállalkozások lesznek, azon túl, hogy az adósságráta 2020-as növekedése után ezen ráta csökkenésével számolunk, én azt gondolom, hogy mindenkinek, a családoknak, a vállalkozásoknak is az az érdeke, hogy alapvetően a beruházásokra fókuszáljunk. Itt megint ellentmondást érzékelek az ellenzéki padsorokból érkező hozzászólások között, hiszen az hangzott el, hogy nem az emberekre fókuszál a költségvetés, hanem betonba önti a pénzt, de mellette többen beszéltek arról, hogy útfelújításokra többletpénzeket kellene fordítani. Hát, az útfelújítás az felhalmozási-beruházási kiadás. Amikor tehát kritikával illetik a költségvetést, azt kérem, vegyék figyelembe, hogy a „Magyar falu” program keretében olyan útfelújítások valósulnak meg, amelyek három-négy évvel ezelőtt nem voltak vagy akár 2010 előtt nem voltak. Ami a módosító indítványokat illeti, valóban, ellenzéki padsorokból 1148 módosító indítvány érkezett. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr úgy fogalmazott, hogy a konstruktivitás jegyében néhány módosító indítványt a kormányzat támogathatna. Itt a következőt engedjék meg! A mi alapvető filozófiánk az, hogy az a gazdaságpolitika, amely a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot jellemzi, amely a munkára fókuszál, a családok támogatására fókuszál, a beruházásokra fókuszál, az az elmúlt években a számok nyelvén nézve sikeres volt. Ez a sikeresség értelmezhető makrogazdasági szinten: 2014 és 2019 között a magyar gazdaság átlagos bővülése 4,1 százalék volt, míg az uniós átlag 2,1 százalék volt; már említettem, hogy az adósságráta csökkent, a hiány tartósan 3 százalék alatt volt. És az egyének szintjén is értelmezhető: ezekben az években a reálbérek növekedése több százalékpontot tett ki, 3-4-5-6-7 százalékos bérnövekedéseket tapasztalhattunk, volt olyan év, amikor emlékeim szerint 8 százalékos reálbér-növekedés is megvalósult, tehát nagyjából egyhavi bérrel nőtt az átlagkereset. Ez a gazdaságpolitika véleményünk szerint továbbra is a munkára és a beruházásokra kell hogy fókuszáljon, hiszen ez jelenti az előrelépést mindenkinek. Azok a módosító javaslatok, amelyeket az ellenzéki képviselők benyújtottak, egész más gazdaságpolitikáról szóltak. Ebben megjelenik az alapjövedelem, ami szerintünk nem munkára ösztönöz, de ebben megjelenik az is, hogy nem egy alternatív költségvetésről van szó, hanem az alternatívaként figyelembe vett összes módosító javaslat elfogadása esetén egy nagyon radikális hiány- és államadósság-növekedésről. Én értem, hogy nem az összes módosító javaslatot kell elfogadni, de azért arra felhívom a tisztelt Országgyűlés figyelmét, hogy egyes frakciók is sokszorosan túlköltik a rendelkezésre álló kereteket. Egy tételt ha kiemelhetek: a rendkívüli kormányzati intézkedések nevű tartalék-előirányzat jövő évi tervszáma 145 milliárd forint, van olyan frakció csak frakció , amely ebből bőven több mint 530 milliárd forintot csoportosítana át, de az összes benyújtott indítvány 1227 milliárd forint. Varju elnök úr figyelmét felhívom arra, hogy a Demokratikus Koalíció 100 milliárdot csoportosítana át, ez önmagában az államháztartási törvénynek való megfelelést sem tartalmazza. Ha már a képviselő úr szóba hozta a hiányszintet, a stabilitási törvényt, szerintem érdemes azért a hatályos törvények szerint eljárni ebben a tekintetben is. Ezek a módosító indítványok tehát, amelyek az ellenzéki padsorokból érkeztek, teljesen más gazdaságfilozófiát tartalmaznak, véleményünk szerint ez nem visz előre minket. Tudjuk, hogy mit eredményezett 2010 előtt az a gazdaságfilozófia, amelyről az elnök úr beszélt, és láthatjuk a számokat 2010 után. A konstruktivitásnak a második eleme az, épp Kálló Gergely képviselő úr mondta el, hogy azért a 2010 óta folytatott kormányzás éveiben voltak olyan ellenzéki módosító indítványok, amelyeket a kormányzat elfogadott. Akkor megkérdezem Keresztes képviselő urat, hogy a konstruktivitás jegyében lehete találni egyetlen olyan költségvetést vagy olyan adótörvényt, amelyet az ellenzék elfogadott volna. Hogyha azt mondják, hogy bizonyos elemekkel egyetértettek, de az egésszel nem, akkor megkérdezem, hogy találunke egyetlenegy zárszámadásitörvény-javaslatot, amelyet az ellenzék elfogadott volna, azokat a zárszámadási javaslatokat, amelyek bemutatták, hogy az anno, korábban kormányzatként meghatározott növekedési számot elértük, sőt meghaladtuk, az anno kitűzött hiánycélt elértük, sőt meghaladtuk, az anno kitűzött bérnövekedés szintjét elértük, sőt meghaladtuk. Tisztelettel jelentem tehát, hogy ezeket sem fogadta el az ellenzék. Hol van itt a konstruktivitás? [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]] Hol van itt a konstruktivitás? Engedjék meg, hogy néhány további konkrét felvetésre reagáljak. Említettem már a stabilitási törvényt. Varju képviselő úrnak lehetősége van a vonatkozó törvényjavaslat vitájában ismét kifejteni álláspontját. Arra azért felhívom az elnök úrnak a figyelmét, hogy ha ön úgy gondolja, hogy a stabilitási törvény módosítása egy elhibázott dolog, a jövő évre 3 százaléknál nagyobb hiányt tervezni elhibázott dolog, akkor az Európai Bizottsággal is egy komoly vitát kell lefolytatnia a Demokratikus Koalíciónak, hiszen az Európai Bizottság kezdeményezte a stabilitási és növekedési paktum költségvetési szabályainak a felfüggesztését, és le kell folytatni egy vitát a 27 európai uniós tagállamból, ha jól emlékszem, 26-tal. Én tehát nem gondolom, hogy az igazság e tekintetben azon az oldalon van; elképzelhető, hogy az autópályán a sok szembejövő autó azt jelenti, hogy az illető rossz irányban hajtott fel az autópályára. [[Varju László: Kanyarban előzünk!]] Ami a választási költségvetési jelleget illeti Varju elnök úr ezt is említette, és többen is említették , mi mindnyájan tudjuk, hogy a 2002-es vagy a 2006-os költségvetésre valóban lehetett mondani a „választási költségvetés” jelzőt, hiszen az európai uniós trendekből messze kimagasló, radikális államháztartásihiány-növekedés volt, államadósság-növekedés volt egy abszolút konjunkturális időszakban. 2020-21-22-ben a magyar költségvetési politika teljesen illeszkedik ahhoz az európai uniós trendhez, amelyet a jó pénzügyi helyzetben lévő országok követni tudnak, nevezetesen azok az országok, amelyek képesek anticiklikus gazdaságpolitikára, amelyek képesek, mondjuk, a bérek csökkentése helyett béreket növelni, amelyek képesek a nyugdíjak csökkentése helyett, mondjuk, nyugdíjakat növelni. Felhívom tehát a képviselő úr, elnök úr figyelmét arra, hogy nézze meg, hogy európai szinten ez a hiányszint kiugróe vagy sem, és azt is nézzük meg, hogy az idei évben mi már az adósságráta csökkenésével számolunk, szemben az Európai Unió országainak legalább a felével. A Költségvetési Tanács véleményénél egyetlenegy lényeges dolog nem hangzott el. A Költségvetési Tanács úgy látta, hogy az Alaptörvényben lefektetett adósságráta-csökkenés reális. Ami Varju elnök úr hozzászólásából még a makropályát illeti, én köszönöm szépen, hogy az elnök úr ezt szóba hozta, hiszen amikor a költségvetésitörvény-javaslat vitája elindult, akkor az idei 4,3 százalékos, illetőleg a jövő évi 5,2 százalékos növekedésre többen mondták, hogy talán optimista. Már akkor ismert volt a nemzetközi szervezetek, az Európai Bizottság vagy a Nemzetközi Valutaalap előrejelzése, de hál’ istennek, az elmúlt pár hétben ismertté vált az I. negyedéves növekedési adat: 2020 utolsó negyedévéhez képest 2 százalékos növekedés valósult meg. Tisztelettel azt jelenthetem az Országgyűlésnek, hogy az idei évre tervezett gazdasági növekedés ma már inkább óvatosnak tekinthető, ebből kiindulva remélhetjük, hogy több lesz a költségvetési bevétel, és ebből kiindulva remélhetjük, hogy a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban is növekedhetnek a költségvetési bevételek. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony hozzászólásából kiemelném azt, hogy a helyreállítási alap hitelrésze nem a 2022-es költségvetésből von el forrást. [[20.10]] Képviselő asszony úgy fogalmazott, hogy 3300 milliárd forint esik ki a 2022-es költségvetésből. Az a hitelrész több évnek a finanszírozását fogta át, és azon túl, hogy a projektek megvalósítására különböző finanszírozási csatornák vannak az Európai Bizottságtól fölvehető hitel egy csatorna , számos piaci megoldás is van. Itt szükségesnek tartom, hogy az ellenzék is konzultáljon, ha már sok mindenről konzultál, hogy vajon az adósságrátára ennek a teljes összegnek a felvétele hogyan hat. Ami viszont ezen túl szerintem lényeges, az az, hogy az Európai Bizottsággal folytatott egyeztetések alapján a tagállamok túlnyomó többsége egyáltalán nem kér ebből a hitelből. Tehát mégiscsak azért annak van valami oka, hogy van egy európai uniós hitellehetőség, és a tagállamok túlnyomó többsége azt mondja, hogy köszönöm szépen, ebből nem kérek. Abban maximálisan egyetértek képviselő asszonnyal, hogy a valóság bemutatása fontos dolog. Ezt a médiafinanszírozás kapcsán mondta. Azt gondolom, mindnyájunknak felelőssége van abban, hogy a valóságot pontosan mutassuk be. És ezzel átkapcsolnék ahhoz az észrevételhez, amit Bősz Anett képviselő asszony mondott a létminimumból élők számára vonatkozóan. Én fölhívom képviselő asszony figyelmét arra, hogy azért a dinamikát is érdemes nézni. Természetesen mindaddig, amíg vannak olyan családok, akik létminimum alatt élnek, nem lehetünk elégedettek, de azért arra felhívom a figyelmet, hogy válság ide vagy oda, a foglalkoztatottak száma most körülbelül 800 ezerrel nagyobb, mint 2010-ben volt. Arra is felhívom a figyelmet, hogy a minimálbér összege mind nominálisan, mind reálértékben érdemben emelkedett 2010-hez képest. Arra is felhívom a figyelmet, hogy ugyan különböző mértékben, de épp a költségvetésitörvény-javaslat vitája során látott napvilágot az az európai uniós elemzés, mely szerint Magyarország összes régiója előrelépett az uniós régiók rangsorában. Természetesen van még teendőnk, ebben maximálisan egyetértek, és mindig is egyet fogok érteni képviselő asszonnyal, de ismétlem, az a gazdaságpolitika, amelyet a költségvetés tükröz, az az elmúlt években mégis előrelépést jelentett a létminimum alatt élők számának a csökkentését tekintve, előrelépést jelentett a foglalkoztatottak számát tekintve, és abban bízunk, hogy ez 2022-ben is így lehet. Önkormányzati támogatások, ezt Bősz Anett képviselő asszony is, illetőleg Hajdu László képviselő úr is szóba hozta. Azt szeretném elmondani, hogy az önkormányzatok költségvetési kapcsolatai a 2022-es évben bővülhetnek, amennyiben az Országgyűlés elfogadja a kormányzat indítványát. A szolidaritási hozzájárulás összege csökken, és a gazdasági növekedésnek köszönhetően az önkormányzatok iparűzésiadó-bevételei pedig növekedhetnek, és a költségvetési támogatások összege is a tervezet szerint 8 milliárd forintos összegben növekedhet. Ritter Imre nemzetiségi képviselő úr észrevétele kapcsán, ha már költségvetési nyertesekről beszélünk, ha már arról beszélünk, hogy milyen támogatási programok hogyan bővülnek, arra is emlékeztetnék, hogy ez a jövő évi 2 milliárd forintos nemzetiségitámogatás-bővülés, amiről képviselő úr szólt, illeszkedik abba a trendbe, amit az elmúlt években láttunk. 2014-ben az összes nemzetiségi támogatás 4,7-4,8 milliárd forintot tett ki. Most arról beszélhetünk a 2022-es költségvetés kapcsán, hogy ez érdemben 18 milliárd forint fölötti, tehát egy dinamikus növekedés van ezen a területen is úgy, hogy 2019 végéig az állami pénzügyi mutatók is jól alakultak, és abban bízunk, hogy ez 2022-ben is így lehet. Keresztes László Lóránt képviselő úr megjegyzései közül a válságálló patrióta gazdaságpolitika szükségességével egyetértek. Azért a válságállóság kapcsán hadd jegyezzük meg, hogy 2008-2009-ben volt ekkora világgazdasági szintű válság. Akkor a világgazdaság GDP-je nulla körül alakult, a magyar gazdaság az európai uniós visszaesésnél érdemben nagyobb szinten esett vissza; emlékezhetünk rá, hogy milyen intézkedések voltak abban az időszakban. És most sokkal válságállóbbnak bizonyult a magyar gazdaság, hiszen míg a világgazdaság szintjén 3 százalékos visszaesést látunk, jóval nagyobb, mint 2008-2009-ben; az Európai Unió szintjén 6 százalék fölötti visszaesést látunk, a magyar gazdaság az uniós átlagnál kisebb mértékben esett vissza. Egy nyitott gazdaságról van szó, azt gondolom, ez igenis, érdem. Ez a válságállóságot is mutatja, és az is a válságállóságot mutatja, hogy meg tudtuk őrizni a foglalkoztatottak szintjét 4,5-4,6 százalékos szinten, és az is a válságállóság szintjét mutatja, hogy a 2021. első negyedéves növekedés hogyan alakult. Budapest-Belgrád vasútvonal, frakcióvezető úr ezt gyakorlatilag minden második, harmadik hozzászólásában, amennyire követtem, szóvá teszi, természetesen frakcióvezető úrnak ez szíve joga. Én arra hívom föl a figyelmet, amikor egyedi nagy beruházásokról és mondjuk, a vidék felemeléséről szól, akkor azért arányokat is rakjunk egymás mellé. A vidékfejlesztési programnál elhangzott, hogy a korábbi hazai finanszírozás 17,5 százalékról a maximális 80 százalékra megy föl. Képviselő úr, ez azt jelenti, hogy az eddigi hazai társfinanszírozás átlagos harmincpár milliárd forintja 400 milliárd forint fölé emelkedik éves átlagos szinten. Az is elhangzott, hogy 2022 még egy átmeneti év, de kérem, azért ha csak ezt az egy tételt összeveti a Budapest-Belgrád finanszírozásával, akkor látszik, hogy nemcsak ilyen egyedi nagyprojektek vannak a jövő évi költségvetési tervezetben, hanem számos olyan intézkedés, amely a vidéken élő, jellemzően családi gazdaságban működő vagy kis- és közepes vállalkozásoknál dolgozó magánszemélyeket, családokat preferál. Itt is felhívom a figyelmet arra, hogy a „Magyar falu” program útfelújításokra érdemi forrásokat tartalmaz a jövő évi költségvetési tervezetben is. Végül Hajdu László képviselő úr fölvetésére, engedjék meg, hogy ne részletezzem az önök előtt lévő törvényjavaslatnak minden sorát, de arra azért felhívom a figyelmet, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos kiadások mintegy 50 milliárd forinttal emelkednek összességében 2022-ben 2021-hez képest. Ezek a kiadások számos költségvetési fejezetnél szerepelnek. Képviselő úrnak szívesen átküldöm azt a táblázatot, amely kifejti részletesen a környezetvédelmi célú kiadások helyét. Természetesen ezek a kiadások a klímaváltozás elleni küzdelmet is finanszírozzák, és az is természetes, hogy nem minden tétel szerepel ezen a soron. Mi azt gondoljuk, hogy a paksi beruházás igenis, a klímaváltozás ellen, a szén-dioxid-kibocsátás ellen egy érdemi előrelépés. Értelemszerűen a paksi beruházás kiadása ezen a soron nem szerepel. Nemzeti biodiverzitás-program, igen, ez egy fontos program, az Agrárminisztérium költségvetésében erre is van forrás, mint ahogy a mező- és erdőgazdálkodásra is; ha már a vidékfejlesztési programot említettem, akkor azt gondolom, hogy ennek révén, a vidékfejlesztési program forrásainak a növelése révén a ’22-es költségvetés is az ön által fontosnak tekintett cél irányába lép előre. Azt gondolom tehát, hogy egy olyan jövő évi költségvetésitörvény-javaslat fekszik a tisztelt Országgyűlés előtt, amely a jövő évben mind a családok, mind a munkából élők, mind a munka iránt elkötelezettek számára lehetőségeket nyit. Olyan lehetőségeket nyit akár a nyugdíjak növelésével, akár a 25 év alattiak szja-csökkentésével, akár az otthonteremtési támogatásokkal, mely összességében az államháztartás stabilitásának megőrzése mellett valósulhat meg, amely összességében az adósságráta csökkenése mellett valósulhat meg azzal, hogy természetesen számtalan feladat áll még előttünk, de ismétlem, az elmúlt évek tapasztalatából kiindulva jó reményünk van a tekintetben, hogy ez a költségvetés végrehajtható és tartható lesz, amennyiben az Országgyűlés a kormány indítványát elfogadja. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Banai Péter Benő államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a Magyarország 2022. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/16210. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. [[20.20]] A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Nagy Csaba képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. június 3-án tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország 2022. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/16210. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 11 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A kormány, ahogy már megszokhattuk, idén is tavasszal nyújtotta be a jövő évi költségvetést, ezért a költségvetéssel egy időben kell megtárgyalnia a tisztelt Háznak a Magyarország 2022. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslatot is. Az előttünk fekvő törvényjavaslat számos jogszabályt módosít, amelynek legfontosabb célja a jogharmonizáció biztosítása, mégpedig annak érdekében, hogy a költségvetés és az adótörvények összhangja megteremtődjön, végrehajtása pedig zökkenőmentes legyen. Nem véletlen tehát, hogy ezt a három törvényjavaslatot mindig egy időben tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság által benyújtott összegző módosító javaslat további számos pontosítást, valamint kodifikációs és nyelvhelyességi módosítást tartalmaz. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy az összegző módosító javaslattal együtt egy olyan törvényjavaslat fekszik előttünk, amely biztosítani fogja a 2022. évi költségvetés szabályszerűségét, törvényességét a költségvetési törvény elfogadásához, ezért kérem önöket, hogy támogassák szavazatukkal. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Nagy Csaba képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi államtitkár úr, hogy most nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Költségvetési bizottság nem állított előadót. Most megadom a szót Paulik Antal szlovák nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Hatperces időkeret áll rendelkezésére.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ďakujem za slovo pán predseda. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci! Ako Národnostným výborom poverený hovorca vo svojom príhovore prezentujem stanovisko Výboru národností v Maďarsku k návrhu zákona číslo T/16210 o príprave ústredného rozpočtu Maďarska na rok 2022. Výbor predložený návrh na základe bodov 44-45 rokovacieho poriadku podrobne prerokoval na svojom zasadnutí 27. mája. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselő Urak! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága felkért előadójaként ismertetem a bizottságnak a T/16210. számon benyújtott, Magyarország 2022. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvénytervezettel kapcsolatos álláspontját. A bizottságunk vitához kapcsolódó bizottságként az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. határozat 44. és 45. §-a alapján 2021. május 27-én lefolytatta az előterjesztés részletes vitáját. A törvényjavaslathoz képviselői módosító indítvány nem érkezett. A nemzetiségi bizottság a további módosításra irányuló szándékának tárgyalását a Törvényalkotási bizottságnál kezdeményezte. A napirenden szereplő törvényjavaslat 25. §-a az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 51. §-át a következő bekezdéssel javasolta kiegészíteni: Nem minősül a költségvetési támogatás jogosulatlan igénybevételének, támogatási céltól eltérő felhasználásának, ha a helyi önkormányzat, kedvezményezett, a fejlesztési, beruházási céllal nyújtott költségvetési támogatásból származó, átmenetileg szabad pénzeszközt állampapír vásárlásával hasznosítja, feltéve, hogy a támogatási cél határidőben történő megvalósulását ez nem veszélyezteti. A helyi önkormányzat, kedvezményezett, az így elért hozamot, kamatbevételt kizárólag a támogatott tevékenységgel kapcsolatos kiadásokra használhatja fel. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az idézett szöveg kiegészítését kezdeményezte azzal, hogy a javaslatban említett kedvezményezetti kör kiegészítését indítványozta a helyi nemzetiségi önkormányzattokkal és az országos nemzetiségi önkormányzatokkal. A Pénzügyminisztérium eredeti indoklása szerint a módosítás törvényi szintre kívánja emelni az eddigi kormányrendeleti szintű, a támogatások felhasználására vonatkozó felhasználási szabályt. A fenti indoklás véleményünk szerint kiterjeszthető a helyi és országos nemzetiségi önkormányzatokra is, tekintettel arra is akár, hogy egyre több, a nemzetiségi önkormányzatok működtetésébe átvett intézmény ingatlanain végzett rekonstrukciós beruházás több évig tart, és nem egy esetben a közbeszerzési eljárás kiírásakor már az érintett nemzetiségi önkormányzatok számlájára kerül a szükséges támogatás, amelynek kifizetése akár egy évvel később válik esedékessé. Álláspontunk szerint indokolt, hogy a tervezetben foglalt befektetési lehetőség ezért megnyíljon ezen kedvezményezetti kör előtt is. A Törvényalkotási bizottság kezdeményezésünket befogadta, és az összegző módosító indítványban már így szerepel a módosítási javaslat, ezt köszönjük. Az említett módosítási javaslattal a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a Magyarország 2022. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/16210. számú törvényjavaslatot elfogadásra javasolja. Ďakujem Vám za pozornosť! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Paulik Antal szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Jelentkezőt egyelőre nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Mivel a képernyőn jelentkező nincs, a vitát lezárom, és megkérdezem az előterjesztőt, kíváne élni a felszólalás lehetőségével.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak annyiban szólok hozzá, hogy ha az előző napirendi pontnál konstruktivitásról volt szó, és most nincsen kifogás, és az előzetes vitában is kevés volt, akkor talán a jövő évi költségvetésitörvény-javaslattal sok szempontból összefüggésben lévő megalapozó törvényjavaslatot tudják támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Banai Péter Benő államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a Magyarország Kormányának a magyarországi atomerőmű építésének finanszírozásához nyújtandó állami hitel folyósításáról szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/16209. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Nagy Csaba képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. június 3-án tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a Magyarország Kormányának a magyarországi atomerőmű építésének finanszírozásához nyújtandó állami hitel folyósításáról szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/16209. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Paksi Atomerőmű fejlesztéséhez kapcsolódó orosz-magyar államközi hitelmegállapodás tényleges alkalmazására az Európai Bizottság által megindított eljárások, valamint a beruházás részben ezen eljárások okozta csúszása miatt 2017-ben került sor, párhuzamosan a beruházás tényleges megvalósulásával. [[20.30]] Az időbeni csúszás következtében szükségessé vált a megállapodás módosítása annak érdekében, hogy az annak alapján az Oroszországi Föderáció által biztosított hitelkeret a Paks II. beruházás jelenleg tervezett 2030. őszi megvalósulásáig rendelkezésre álljon. Az egyeztetések formálisan még 2018-ban megkezdődtek, 2019-ben, 2020-ban érdemi szakaszba léptek. A tárgyalások 2021 februárjában eredményesen lezárultak. A hitelhez a tőketörlesztés 2031-2046 közötti időszakában összesen 3581 millió euró kamatfizetési teher járul, 4,873 százalékos átlagos összesített éves kamatlábbal. Ez 400 millió euróval alacsonyabb, mint a 2019-ben tárgyalt javaslat, amely 3991 millió euró összesített kamatterhet és 4,887 százalékos összesített kamatlábat jelent. Tisztelt Képviselőtársaim! A megállapodás változatlan tartalommal marad érvényben, így kiemelendő, hogy a díjmentes előtörlesztés lehetősége továbbra is fennmarad. Ezáltal a megállapodás a projekt tényleges haladása szerint rugalmasan biztosítja a forrást, ugyanakkor az államadósság finanszírozása kedvező piaci feltételei esetén a már lehívott hitelrészletek az orosz fél részére fizetendő külön költségek nélkül kiválthatóak kedvezőbb pénzügyi feltételt biztosító forrásokkal. A törvényjavaslat a megállapodás módosítása szövegének végleges megállapítására és kihirdetésére tesz javaslatot. A kormány döntését a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a Magyarország Kormányának a magyarországi atomerőmű-építés finanszírozásához nyújtandó állami hitel folyósításáról szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv szöve-gének végleges megállapítására adott felhatalmazásról szóló 1227/2021. kormányhatározat tartalmazza. E kormányhatározatnak megfelelően került sor a törvényjavaslat parlamenti benyújtására, tekintettel arra, hogy a 2005. évi L. törvény 7. §-a alapján a jegyzőkönyv kötelező hatályának elismerésére az Országgyűlés adhat felhatalmazást. A Paks II. projekt jelentősen hozzájárul Magyarország biztonságos, megfizethető árú és klímabarát villamosenergia-ellátásának fenntartásához. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány sikeres tárgyalásait követően Magyarország számára kedvezően módosult a paksi bővítés finanszírozási szerződése. Az új megállapodás a kamatszintet nem érinti, ugyanakkor a hitelt, a hitel tőketörlesztését csak 2031-ben, a két új erőművi blokk üzembe helyezését követően kell majd megkezdeni. Ennek a költségét már az erőmű termelheti ki. Erre a hitelre a magyar kormány biztonsági védőhálóként tekint, hiszen a 10 milliárd eurós hitelkeretből mindig csak annyit hívunk le, amennyi az adott időszakban a felmerült költségeket fedezi. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatását kérem képviselőtársaimtól. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Nagy Csaba képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Gion Gábor államtitkár urat, hogy most vagy a zárszóban kíván hozzászólni. [[Gion Gábor: A végén.]] Jelzi, hogy majd a végén. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, képviselő úrnak, LMP.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem meglepő, de nem értek egyet Nagy Csaba képviselő úrral, és nem értek egyet, nem értünk egyet a kormánnyal. Ez az előterjesztés meggyőződésünk szerint elfogadhatatlan. Nagyon röviden szeretnék visszautalni az általános vitában elmondottakra és a most elhangzottakra, és azt gondolom, hogy néhány dolgot tisztázni kell. A magyar kormány ezt a gigantikus projektet, Magyarország messze legnagyobb projektjét pályázat nélkül adta oda az oroszoknak, hazugságokra és tévedésekre alapozva. Nagyon érdekes egyébként az Európai Bizottságra mutogatni a kormánynak, mindig különböző szitkokkal illetik az Európai Bizottságot; persze, amikor sikerül néhány dologban megegyezni, akkor pedig felmutatják mint valamiféle hitelesítő bélyegzőt. Minket az Európai Bizottság állásfoglalása sem nyugtat meg, és azt tudjuk mondani, hogy ez a projekt rendkívül káros Magyarország számára: előnytelen, kedvezőtlen, az atomenergia pedig nem zöld, nem olcsó és nem biztonságos. Az megint csak nem állja meg a helyét, hogy az európai bizottsági vizsgálat miatt van ekkora csúszás a projektben. Ez alapvetően azért alakult ki, mert az oroszok nem voltak képesek a terveket a megfelelő határidőre, megfelelő minőségben és az európai uniós előírásoknak és szabványoknak megfelelően leszállítani. Még emlékszem rá, 2019 júliusában Süli János éves miniszteri meghallgatásán kérdéseket tettem föl a bővítésért felelős miniszter úrnak, aki úgy fogalmazott próbálom szó szerint idézni 2019 júliusában, hogy az oroszok most tanulják a hazai műszaki környezetet, és fogalma sem volt akkor a miniszter úrnak, hogy mikor nyújtják be a tervezési dokumentációt. És hol volt már akkor ez a bizonyos európai uniós vizsgálat? Most, nem olyan régen látott napvilágot az elektronikus közmeghallgatás jegyzőkönyve, ahol egészen döbbenetes kijelentéseket látunk. Eddig 500 problémát talált a paksi bővítés kapcsán 500 különböző súlyú problémát és hiányosságot az engedélyező hatóság, az Országos Atomenergia Hivatal, és olyan megjegyzéseket találunk benne, hogy a dokumentáció nem egységes, nem egységes a részletessége, nem egységes minőségű. Tehát látható, hogy ez az engedélyezési folyamat még igen hosszan elnyúlik. Kért is az OAH határidő-hosszabbítást, több hónap határidő-hosszabbítást. Tehát látható, hogy az az indoklás, amivel annak idején odaadták az oroszoknak a projektet, hogy ők egyedül alkalmasak rá, az alapvetően nem állja meg a helyét. S akkor felmerül a kérdés, amiről valamiért nem beszél a kormány, szemérmesen hallgatnak, hogy ha az oroszok miatt egy ekkora csúszás kialakul, akkor miért nem sikerült legalább a feltételeket kevésbé kedvezőtlenné tenni. Tehát alapvetően azt Nagy Csaba képviselő úr is elmondta, hogy a kamatfeltételeket nem sikerült módosítani, egyszerűen annyi történik, hogy a törlesztést később kell megkezdeni, de a véghatárideje a törlesztésnek ugyanaz, tehát sokkal többet kell rövidebb idő alatt visszafizetni, de ugyanezek az egészen elképesztően kedvezőtlen kamatok maradnak életben. Egyébként az orosz sajtóban ezt az orosz érdekek érvényesítéseként aposztrofálták. Ez egészen siralmas. Azt gondolom, hogy a magyar kormánynak azért kellett volna küzdeni, hogy a magyar érdekeket próbálja érvényesíteni, és ezt a rendkívül kedvezőtlen és nagyon rossz kamatokkal bíró hitelt alapvetően próbálják újratárgyalni és kedvezőbb feltételeket elérni. Ez egyáltalán nem sikerült. Amikor arról beszél a kormányoldal vagy arról beszélnek kormánypárti képviselők, hogy megfizethető árú villamos energiát lehet termelni az új paksi blokkokkal majd, akkor mindig fölhívjuk a figyelmet, hogy elfelejtenek beleszámolni alapvetően fontos tételeket, például az atomerőmű majdani leszerelésének egészen extrém gigantikus költségeit, illetve a nukleáris hulladékok végleges elhelyezésének költségeit, holott ez is beleszámít, ezt is a magyar embereknek kell majd fizetni, és jó előre, nem majd akkor kell ezt megfizetni, amikor eljön a blokkok leszerelésének az ideje, hiszen erről már vitatkoztunk is ma. Ahhoz, hogy rendelkezésre álljon a megfelelő mennyiségű pénz a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapban, ahhoz az atomerőműnek kell évente olyan szintű fejlesztést teljesíteni, amit nyilván az áramárakból tudnak majd begyűjteni. Tehát egészen távol áll a valóságtól az, amikor önök arról beszélnek, hogy ez olcsó lesz. Arról megint csak nem beszélnek, hogy maga a paksi bővítés egészen elképesztő hálózatfejlesztést, hálózatbővítést igényel, aminek a költségét megint csak nem számolják bele ezekbe a gigantikus és horrorisztikus költségekbe. És még egy dologra szeretnék már csak utalni. Sajnálom, hogy nincs itt már Steiner államtitkár úr, bár képviselőtársamat biztos érdekli ez a téma, mert ő azt mondta, hogy nem definiálták még, hogy hol lesz Magyarországon a mélygeológiai tároló, ahol a nagy aktivitású hulladékokat és a kiégett fűtőelemeket elhelyezik. Hát, dehogynem! Pontosan tudjuk, hogy van egy döntés, hogy kell mélygeológiai tároló, és arról is született döntés, hogy ezt kizárólag egy helyszínen, a Bodai Agyagkő Formáció térségében kutatják. Tehát bizony megszületett az a döntés, hogy ott akar a kormány ilyen mélygeológiai tárolót megvalósítani, és csak az elmúlt néhány évben, amióta Orbán Viktor miniszterelnök megígérte, hogy a térség hozzájárulása nélkül nem lesz ilyen objektum, azóta már 8 milliárd forintot erre elköltöttek. Tehát láthatjuk, hogy a kormány és Orbán Viktor is semmibe vette azt az ígéretet, amit tett a Pécsen és Baranyában élőknek. És látható, hogy ez a kérdés, ahogy sehol a világon, így Magyarországon sem megoldott, hogy mit kezdünk a nagy aktivitású nukleáris hulladékokkal és a kiégett fűtőelemekkel. És ezzel együtt is ez a javaslat teljes mértékben elfogadhatatlan, meggyőződésünk szerint ellentétes a magyar érdekekkel, így az LMP-frakció értelemszerűen nemmel fog rá szavazni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, képviselő úr. Megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak, DK. [[20.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ugyan egy hitelfolyósításnak az átütemezéséről szól az előterjesztés, de azt gondolom, tekintve, hogy ez az egész Paks II.-világ titkosított dokumentumokra épül, tehát nem sokat tudunk róla, hogy miért és mi a tartalma, ezért fölvetek a Fenntartható fejlődés bizottságának tagjaként és frakciótagként is két kérdést, ami valószínűleg nem befolyásolja ennek a megállapodásnak az aláírását, de rendkívül fontos ezt világosan a magyar parlament képviselőinek, de az ország népének is tudni. Az egyik az, hogy vízhűtéssel működő erőmű épül, és ennek a vízhűtésnek a fenntartható fejlődés szempontjából ott van jelentősége, hogy a Duna vízhozama, különösen a szárazidei vízhozama, amikor nincs az olvadásból és esőből érkező vízmennyiség így hívjuk, hogy szárazidei víz , nem lesz elegendő arra az időszakra a hűtés biztosításához az a kapacitás, amit a Duna teljes keresztmetszetében biztosít, amikor még körülbelül 8-10 évig működik a Paks I. is, és már működik a Paks II. De az is kérdés és ez sincs műszakilag bebizonyítva, vagy legalábbis nem láthatjuk ezeket a dokumentumokat , hogy amikor már a Paks I. leáll, a Paks II. ilyen megemelt kapacitással, hatalmas vízigénnyel, képese a Duna biztosítani az egyetlen hűtési rendszer maga a Duna ennek az erőműnek a vízhűtését. Egy alkalommal, amikor jártunk Pakson, megtekintettük részben a működő erőművet, másrészt akkor még csak a helyét, ahova építeni fogják, de azt gondolom, hogy ekkora bizonytalanságban, amikor lényegében a kormányzást jelentő vízhűtésről nem tudunk semmit, hogy az milyen veszélyeket tartalmaz. Merthogy vannak műszaki megoldások persze, például vízlépcsőt építenek, és akkor ugye, vízvisszatartással a hűtést megoldják. De akkor meg kell mondani őszintén, hogy készülünk egy akkora fenékgáttal, ami lényegében nem más, mint egy vízlépcső, és akkor vízvisszatartással próbáljuk a hűtést megoldani. Ez az egyik, amit szeretnék fölvetni egy ilyen hitelszerződés kérdésénél. A másik azzal függ össze, hogy ez az erőmű teljesen más technológia, más képzettséget igényel, és nagyon sok szakembert. A humán működtető személyzet képzése hol fog történni? Ha, mondjuk, ez Oroszországban történik és nyilván ott történik, mert egyelőre itt, nálunk nem látható az, hogy az alapítványba vitt alapképző majd meg fogjae tudni ezt oldani , akkor ez a humán erőforrás biztosítása milyen garancia arra, hogy képesek vagyunk mi magunk üzemeltetni, vagy az a kérdés is fölmerül, hogy esetleg ezt gebinben az oroszok fogják nekünk működtetni. Ez a két kérdés eléggé kényes dolog ahhoz, hogy a titkosított dokumentumok nem ismeretéből adódóan ilyen butának tűnő kérdést tesz fel egy parlamenti képviselő. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Hajdu László képviselő úr. Megkérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót Gion Gábor államtitkár úrnak, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szeretném felhívni a figyelmet, hogy ez a paksi projekt finanszírozási szerződésének a módosításáról szóló vita, tehát nem magáról a paksi projektről. Tehát azokat a műszaki kérdéseket, amelyek jogosnak tűnnek Hajdu képviselő úrtól, szerintem az illetékes tárcának kell feltenni, aki a projektben ille-tékes, és tőlük minden bizonnyal szakszerű választ fog kapni. Keresztes frakcióvezető úrhoz annyit igyekszem magára a hitelszerződésre szorítkozni , hogy először is az atomenergia zöld. Ezt az EU-taxonómia is kimondja többek között. Egyébként karbonsemlegesség nem létezik, a jelenleg ismert alternatív technológiák szerint nem lehet elérni atomenergia nélkül. Ajánlom, hogy bármelyik energetikai szakértővel konzultáljon, és ezt megerősíti. Ami valóban a hitelszerződéshez kapcsolódik, a kamatszint. Ez az általános vitában is felmerült, meg is válaszoltuk, csak azt hiszem, a képviselő úrnak már el kellett mennie, de akkor most megismétlem. Teljesen egyetértek. A jelenlegi kamatkörnyezetben ez a kamatszint magas, magasabb, mint amennyit a piacon el lehet érni. De ami lehetőséget biztosít a hitelszerződés, az az, hogy külön díj ellenében előtörleszthető. Tehát az eddigi gyakorlat az volt, eddig is hívtunk le összegeket a hitelből, felvettük a hitelt, és másnap refinanszíroztuk olcsóbban a piacon, és azonnal visszatörlesztettük többletköltség nélkül. Mindaddig ez lesz a gyakorlat, amíg a piaci kamatkörnyezet ezen az alacsony szinten van. Lévén, hogy ez egy nagyon hosszú távú hitel, egyáltalán semmi garancia nincs arra, hogy globálisan a kamatkörnyezet ugyanolyan alacsony marad 20-25 éven keresztül, mint amilyen most van. Elérkezhet egy olyan pillanat, amikor ez a most magasnak tűnő kamat egyébként kedvezőbb lesz a piacinál. Ha ezt nem érjük el, akkor egész egyszerűen a piacon refinanszírozzuk. Azt gondolom, hogy azzal, hogy mindenféle pluszköltség nélkül előtörleszthetünk bármikor, ez megoldja ezt a problémát. Még csak annyi, hogy leszerelési költségek. Nem szigorúan ehhez kapcsolódik, de azért a szakmai tapasztalatomból hadd biztosítsam Keresztes képviselő urat, hogy az egy számviteli kötelezettség, hogy a mindenkori leszerelési költségeket a számviteli elszámolásban figyelembe kell venni, és céltartalékot kell építeni rá. Tehát ez a költségszerkezetében bármelyik erőműnek benne van. Higgyen nekem, elég sokat könyvvizsgáltam ahhoz, hogy ezt megerősítsem önnek. Tehát ezek a költségek folyamatosan elszámolásra, elhatárolásra, céltartalékolásra kerülnek, tehát ez a folyó árakban megjelenik. Úgyhogy ez nem egy legvégén beeső egyszeri költségtétel, hanem folyamatosan jelentkező tétel. Úgy érzékeltem egyébként, hogy magukhoz a módosításokhoz, amik pusztán technikai módosítások voltak, észrevétel nem érkezett, ezért én megköszönöm a konstruktív hozzáállást, és kérem a törvényjavaslat támogatását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Gion Gábor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, jegyző úr: „Több Balaton!?” címmel. A Jobbik képviselőjének adom meg a szót. Jegyző úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A magyar emberek többségét most az foglalkoztatja, hogy mi lesz nyáron, hiszen kijött a jó idő, itt a nyár, lassan befejeződik az iskola is, és azt a kevés szabadságukat, ami még megmaradt, illetőleg a hétvégéiket hol fogják tartalmasan eltölteni. Ebből a szempontból Orbán Viktor miniszterelnök úr egy nagyon világos megállapítást tett még egy évvel ezelőtt, amely úgy szól, idézem: „Több Balaton, kevesebb Adria.” Ezt egyébként lehet támogatni, de a kellemes balatoni nyaralásnak azonban több kritériuma is fennáll. Az első ilyen a magyar tenger biztonságos és kényelmes megközelíthetősége, aztán az ott lévő turisztikai attrakciók színvonala, minősége és a szolgáltatások minősége, a fizetőképes vendégek megléte, és idén nem utolsósorban a védettségi igazolvánnyal rendelkezés. [[20.50]] Menjünk végig, hogyan is tudjuk megközelíteni a Balatont! Sajnálattal tapasztaljuk, hogy az M7-es autópálya háromsávosra bővítése legalább a 90. kilométerkőig az elmúlt egy évben sem valósult meg. Várhatóan dugók fogják nehezíteni a hétvégéken az előrejutást, illetve a fővárosba való visszaérkezést. A bicikliseknek sincs jó hírem, hiszen a fővárost Balatonnal összekötő bicikliút sem készült el, mint ahogy egyébként a választókerületemben a Mesztegnyőt Balatonmáriafürdővel összekötő bicikliutat sem kezdték el, a balatoni bringakör felújítását, kibővítését, kiszélesítését és biztonságossá tételét sem végezték el. Ami pedig a turisztikai attrakciókat illeti, a fonyódligeti gyermektábor is zárva tart, a balatonberényi gyermektábort pedig, amely állami tulajdon volt, eladta a Fidesz-kormány, tehát gyermekek ott nem fognak nyaralni előreláthatóan, a fonyódi kilátó is bezárt, felújításra vár, nem utolsósorban pedig a mesztegnyői kisvasutat is bezárták. Hogy is állunk a fizetőképes vendégekkel, amikor a magyarok közel 40 százaléka kevesebb fizetésből él, mint korábban, amikor közel egymillió nyugdíjasnak kell kijönni havi 100 ezer forintból és továbbra is több tízezer honfitársunk gályázik a közmunkaprogramban havi 54 ezer forintért? A rossz hír az, hogy ezeknek az embereknek ugyanúgy 360 forintot kell majd fizetniük a fagylalt gombócáért, ugyanúgy 800 forintot egy lángosért, valamint megdöbbentő módon 900 forintot akár egy korsó sörért a Balaton-parton. Szűkül a kör, kedves képviselőtársaim. De továbbmegyek: akiknek még lenne pénze ezekre a szolgáltatásokra, árakra, azoknak a jelentős részét pedig a kormány diszkriminálja. A magyar emberek közel fele nem rendelkezik ugyanis védettségi igazolvánnyal, így ők nem mehetnek most a terasszal nem rendelkező éttermekbe, szállodákba, színházakba, koncertekre, nem mehetnek továbbá sportrendezvényekre, edzőtermekbe, gyúrótermekbe, fürdőkbe és uszodákba sem, pedig itt a strandszezon. Nem mehet mindenki a gyermekekkel cirkuszba, moziba, játszóházakba, vadasparkokba és állatkertekbe sem. Tisztelt hölgyeim és uraim, én nem vagyok járványügyi szakember, és továbbra is mindenkit arra buzdítok, hogy tartsa be a szabályokat, de tényként jegyzem meg, hogy a jelenlegi szabályozás a honfitársaink százezreinek balatoni nyaralását fogja megkeseríteni és részben ellehetetleníteni, különös tekintettel azon kisgyermekes családokra, akik hagyományos módon a Balaton délnyugati részében töltik el szabadidejüket és ott nyaralnak, ugyanis az ő körükben még alacsonyabb az átoltottság aránya. Nem beszéltünk még a vendéglátókról, a szálláshelykiadókról és az önkormányzatokról sem, akik ezek miatt az intézkedések miatt jelentős bevételektől fognak elesni. Úgyhogy a több Balaton egy világos üzenet, egy támogatandó célkitűzés, de ennek a feltételeit is meg kell teremteni, a fizetőképes vendégeket, a Balatonhoz való kényelmes eljutást és nem utolsósorban a megfizethető szolgáltatásokat és a diszkrimináció-, korlátozásmentes részvételt ezeknek a szolgáltatásoknak az igénybevételében. Nagyon szépen köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Steinmetz képviselő úr, jegyző úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Nem felelősöket keresek, hanem megoldásokat!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Számos alkalommal szólaltam már fel így, napirend után a körzet érdekében és a körzetet érintő kérdések kapcsán. Ma sem teszek másképp, és egy olyan problémát hozok ide, amely bár elképzelhető, hogy Budapestről furán hangzik és talán elképzelhetetlennek is látszik, illetve hallatszik, a vidék Magyarországán, a Mátraalján viszont több ezer ember életét, mindennapjait keseríti, keserítheti meg. Ez a vízhálózatunk karbantartása. Amikor itt, a tisztelt Házban folyt az Európai Unió előttünk álló hétéves pénzügyi ciklusának vitája, abban a vitában is elmondtam, hogy egyes szakértők szerint 1000, más szakértők szerint pedig 3000 milliárd forintra van szükség annak érdekében, hogy a vízhálózatunkat korszerűsítsük azért, mert olyan szinten elavult, hogy egyfajta katasztrófa elé is nézhetünk, amennyiben erre nem fordítunk. Sajnos, tudomásom szerint nem került be az Európai Uniónak küldött költségvetési tervezetünkbe ez a tétel, pedig nagyon fontos lenne. Határozati javaslatot is dolgoztam ki, amit a Gazdasági bizottság sajnos leszavazott, azért, hogy az önkormányzatok nagyobb mozgásteret kapjanak a vonatkozásban, hogy a szennyvízhálózatra, illetve a vízhálózatra milyenformán tudnak költeni. Rendkívül fontos lenne, mert nagyon sok olyan település van Magyarországon, ahol összeomolhat a vízhálózat. Most hadd mondjak önöknek egy konkrét példát! A Mátraalján Mátraderecske és Mátraballa közötti szakasz az, amely az elmúlt évtizedekben egyre kritikusabbá vált. Évtizedekkel ezelőtt is kritikus volt már, most pedig nem telik el úgy hónap, hogy ne lenne félnapos vagy akár egynapos vízszünet. Ígéret már rengeteg volt. Szeretném megemlíteni, hogy a vízmű dolgozói előtt le a kalappal, mert például két évvel ezelőtt a szentestét nem a családjukkal töltötték, hanem a vízhálózat karbantartásával és helyrehozatalával, ugyanakkor viszont egy, akár két napra is előfordulhat, hogy kiesés van, mire ők a rendkívül elöregedett, elhasználódott szakaszon csövet vagy valamilyen szerelvényt tudnak cserélni. Ez az egész helyzet egyébként az ott élőkre és mindenkire nézve rendkívül méltatlan. Két dolgot tesz próbára: az ottaniak tűrőképességét, illetve, amint már említettem is, a szakemberek és szakértők munkabírását. Számos ígéret volt, ahogy említettem ezt is, számos ígéret volt már erre vonatkozóan. Sajnos, még soha sem került megfelelő forrás ráfordításra erre a területre, pedig akár az általam említett Mátraballa-Mátraderecske szakaszon, de az ország számos területén is hasonló problémák állnak, állhatnak elő és egyre inkább elő fognak állni; tehát erre fordítanunk kell. Ígéret volt, van jelenleg is, viszont annak érde-kében, hogy ez tényleg megvalósuljon, hiszen most itt a jó idő, hozzá lehetne fogni ezekhez a munkálatokhoz, én a kormányhoz fogok fordulni írásban. Megtehetném szóban is, csak én szakmai választ várok, nem pedig azt a politikait, amit egyébként egy-egy kérdésnél megkapnak az ellenzéki képviselők. Tehát a kormányhoz fogok fordulni írásban, hogy ezen a nyáron tényleg ki akarjáke végre cserélni és vane fedezet arra a vízvezetékszakaszra, amely egyébként Mátraballa teljes lakosságát ellehetetleníti és méltatlanná teszi a mindennapjaikat. Igény van rá, hogy ez megvalósuljon, bízom benne, hogy akarat is lesz. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Dudás Róbert képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kálló Gergely, a Jobbik képviselője: „Amiért tenni kell! 1.” címmel.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon szépen köszönöm a szót. Nemrég vagyok parlamenti képviselő, kicsit több mint egy évvel ezelőtt választottak meg, és tisztán emlékszem, hogy tavaly ilyenkor, nyár előtt, mielőtt a parlament nyári szünetre ment, egy szintén napirend utáni felszólalásra jelentkeztem. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Annak a napirend utáni felszólalásnak az volt a címe, hogy mehetünke nyugodt lelkiismerettel több hónapos szünetre. Ez a felszólalásom az állatvédelemmel volt kapcsolatos. Most megint ugyanabban a cipőben járunk, tisztelt képviselőtársaim. Megint nyári szünetre készül a magyar Országgyűlés, és megint fel kell tennem azt a kérdést, hogy mehetünke nyugodt lelkiismerettel nyári szünetre. Tavaly óta történtek érdemi változások. Kineveztünk egy miniszterelnöki biztost az állatvédelem kapcsán, ami egy jó és támogatandó dolog. [[21.00]] Most árnyaljuk egy kicsit a képet, mert tavaly óta, egy év óta megtették azt is, hogy egy méregdrága online nemzeti konzultációt indítottak az állatvédelemmel kapcsolatosan. Én egyetértek azzal, hogy kérdezzük meg az embereket, hogy mi a véleményük erről a témáról, ugyanakkor, ne haragudjanak, de a ráköltött forintokat én feleslegesnek tartom, ugyanis elég lett volna megkérdezni azokat a civileket, akik a politika és a magyar állam helyett a rendszerváltozás óta, tehát az elmúlt 30 évben végezték ezt a heroikus feladatot. Elég lett volna őket megkérdezni, hogy mire van szükségük annak kapcsán, hogy egy komoly és hatékony rendszert működtessünk az állatok védelmének érdekében. Legutóbb kaptunk egy hírt, hogy azért mégis történt valami: dr. Nagy István agrárminiszter nemrég egy konferencián bejelentette, hogy 141 millió forintot kap 67 civil társaság, amely az állatvédelemre esküdött fel. Ez egy jó hír, elfogadom, elismerem, de nézzünk a számok mögé! Mit jelent az a 141 millió forint? Felhívtam egy nagyon kedves barátomat, aki az elmúlt 30 évben az állam helyett heroikus küzdelmet folytatott az állatok védelme kapcsán, illetve az állatok megmentése kapcsán, és megkérdeztem, hogy mit jelent ez a szám, mert ha 67 civil szervezet között leosztunk 141 millió forintot, ez azt jelenti, hogy 2 millió forintot kapott csak és kizárólag egy-egy szervezet, ha átlagolunk. Nagyon nagy számokról beszélt ő, tehát ha a legjobb minőségű állateledelt megveszi, és a rábízott állatoknak ezt egy vacsora gyanánt odaadja, akkor ez azt jelenti, hogy 14 napig tudja biztosítani az állatoknak, mondom még egyszer, a legjobb minőségű tápból a vacsorát. 14 napig! Tehát miután kineveztünk egy állatvédelmi biztost, miután lefolytattunk egy méregdrága konzultációt, addig jutottunk el, hogy 14 napig tudjuk biztosítani egy ebrendészeti telep kutyáinak, macskáinak, illetve kitaszított állatainak a vacsoráját. Eredménye ez? Beszélhetünke arról, hogy ezt jól csináltuk? Nem, nem beszélhetünk róla. Költségvetési módosító kapcsán is leadtam javaslatokat, nagyon keveset kértem: kértem azt, hogy fejlesszük regionálisan az ebrendészeti telepeket, kértem azt, hogy biztosítsunk pénzt arra, hogy alkotmányos védelemben részesüljenek az állatok. Önök ezt lesöpörték, és ehelyett az elmúlt egy évben 141 millió forintot osztottak szét, ami, mondom még egyszer, szervezetenként 2 millió forint. Tehát amit egy évvel ezelőtt elmondtam, most is el kell mondanom: nem mehetünk nyugodt lelkiismerettel a nyári szünetre, ugyanis a kutyaviadalok folytatódni fognak [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] kapni fogunk arról híreket, hogy mennyi állatot kínoztak meg, és még sorolhatnánk, de nem tettünk még mindig semmit. Köszönöm a szót, maradok a körzetem szolgája. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, és egyben tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Egyben szót adok napirend utáni felszólalásra Keresztes László Lórántnak, az LMP frakcióvezetőjének, aki „A mi városunk, Pécs 66.” címmel mondja el felszólalását. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót. Én is köszöntöm elnök urat e késői órán. Mai napirend utáni felszólalásomban, ahogy szoktam, szűkebb hazám, Pécs és Baranya problémáiról beszélek, és azt tudom mondani, hogy nem lesz pozitív kicsengése ennek a felszólalásnak. Nagyon sokszor beszéltem már arról, hogy milyen problémákkal szembesül a térségünk, és milyen hibás döntéseket láttunk itt akár csak az elmúlt évtizedben, de mondhatjuk, hogy az elmúlt évtizedekben, és arról is szoktam beszélni, hogy mi mindent kellene tennünk, milyen feladatok állnak előttünk, hogy ezt a leszakadást, a térség leszakadását meg lehessen állítani, és valami érdemi fejlesztést el lehessen indítani a térségben. A mai napon gyakorlatilag véget ért a jövő évi költségvetés vitája, a bizottsági ülésen már korábban, és egészen döbbenetes dologgal kell szembesítenem a kormányoldalt. Azt tudom mondani, hogy a Fidesz-KDNP ismét csak elárulta Pécset, elárulta Komlót, elárulta Kozármislenyt, elárulta egész Baranya megyét, és így Hoppál Péter, Bánki Erik, Nagy Csaba és Hargitai János lobbiereje gyakorlatilag elégtelennek bizonyult. Egészen megdöbbentő, hogy az a kormányoldal, amelyik kiszervezte és politikai irányítás alá hajtotta a Pécsi Tudományegyetemet, az a Fidesz-KDNP, amelyik 550 milliárdot akar költeni a Kínai Kommunista Párt egyetemére, amelyik 1000 milliárdot akar költeni a Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztésére, szintén az a Fidesz-KDNP, amelyik 65 milliárd forintot fog elkölteni MotoGP-pályára vagy éppen 70 milliárd forintot a vadászati kiállításra, nemet mondott minden egyes módosító javaslatra, amit benyújtott az ellenzék, amit benyújtott az LMP-frakció, illetve amit én benyújtottam, konkrétan Pécs és térsége, Pécs és Baranya megye fejlesztése érdekében. Nemet mondtak arra, hogy az elvont gépjárműadó-bevételt visszakapja Pécs; 480 millió forint veszteséget jelentett csak ez az egy tétel. Szintén 51 millió forinttal indítványoztam, hogy Komló is megkaphassa ezt a kiesett tételt, hasonlóképpen Kozármisleny esetében ez 27 millió forintot jelentett volna, de erre is mind-mind nemet mondtak a Fidesz-KDNP képviselői a Költségvetési bizottságban. Tudjuk azt, hogy Pécs egy nagyon nehéz helyzetben lévő város, ugye, a nagy vidéki regionális központok közül messze a leggyengébb gazdasággal rendelkezik, és egészen elképesztő volt az elmúlt néhány évtizednek a mérlege: 2019-ben több mint 20 milliárdos adóssággal adta át a bukott fideszes városvezetés a város irányítását. Tudjuk azt tehát, hogy a város nehéz helyzetben volt, és óriási károkat okozott a koronavírus-járvány és a gazdasági válság, ezért 4,5 milliárd forint kompenzációt indítványoztam, hogy ezt a veszteséget legalább minimalizálni lehessen; erre is nemet mondtak a Fidesz-KDNP képviselői. Egy óriási hiányosság, hogy az elmúlt évtizedben sem sikerült megvalósítani az egységes közlekedési rendszert, a nyomát sem látjuk egy közlekedési reformnak, amire szükség lenne. Egészen világos, hogy Pécs, Baranya és mondhatjuk, az egész régió számára alapvető fontosságú lenne egy egységes közlekedési rendszer Pécs központtal, tarifaközösséggel összekapcsolt közlekedési módokkal. Erre 2 milliárd forintot indítványoztam, erre is nemet mondtak a kormánypárti képviselők. Ez lehetővé tette volna, hogy például a Komlón élők, de Pécsen dolgozók azonos bérlettel jöhessenek be Pécsre, és itt a város helyi közösségi közlekedését használják. Megint csak majd egy új kormányra és új képviselőkre vár ez a feladat, hogy ennek a forrásait biztosítsák. Szintén a helyi közösségi közlekedés fejlesztésére Pécsett és Komlón 5 milliárd forintot indítványoztam. Pontosan tudja mindenki Pécsen élve, hogy milyen rossz állapotban van és mennyire elöregedett a járműpark, és minden szempontból, mind a balesetveszély, mind a komfort, mind a levegőtisztaság, a környezeti fenntarthatóság oldaláról is óriási szükség lenne arra, hogy fejleszteni lehessen ezt a járműparkot. Az idei évben is nemet mondtak erre Hoppál Péter kollégái, frakciótársai. Óriási feladat, pontosan tudjuk, az uránbánya rekultivációja, és az egykori uránbánya rekultivációja sajnos egy soha véget nem érő feladat; erre 200 millió forintot indítványoztam, ezt is elutasították. A Karolina-külfejtés rekultivációja szintén egy óriási feladat, nagyon komoly környezetterhelést jelent a városra ez a porterhelés; erre 2 milliárd forintot indítványoztam, ezt is elutasították. A Baranya megyei alsóbbrendű utak fejlesztésére 3 milliárd forintot javasoltam; nemet mondott rá a Fidesz és a KDNP. A mai napon többször beszéltünk már a rendkívül rossz állapotú vízi közművek helyzetéről. Kozármisleny esetében 300 milliót, Komlót érintően 600 millió forintot, Pécsre vonatkozóan 2 milliárd forint támogatást indítványoztam; ezt is elutasították. Tudjuk azt, hogy csak a Pécsen dolgozó Tettye Forrásház Zrt. esetében 20 milliárd forint hiányzik középtávon, hogy a legfontosabb közszolgáltatást biztosítani lehessen, a karbantartási és a pótlási munkákat meg lehessen valósítani; ezt is elutasította a Fidesz-KDNP. Azt tudom mondani, hogy a fejlesztési tervekkel, programokkal rendelkezünk, már csak olyan képviselők kellenek Pécsnek és olyan képviselők kellenek Baranyának, akik valóban az ott élőkért dolgoznak. Pécs és Baranya többet érdemel, ezeket az áruló képviselőket pedig el kell zavarni a jövő évi választáson. Köszönöm szépen.
Köszönjük. „Győrben megvalósuló fejlesztésekről” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Simon Róbert Balázs képviselő úr, a Fidesztől. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Győr megyei jogú város országgyűlési képviselőjeként kértem megszólalási lehetőséget. A végzettségem és az érdeklődésem középpontjában elsősorban a városfejlesztés és a kulturális élet áll, a kulturális élet fejlesztése, de most a városfejlesztéssel kapcsolatban szeretnék néhány gondolatot elmondani, egészen pontosan a „Modern városok” program kapcsán. [[21.10]] Magyarország 23 megyei jogú városában közel kétmillió lakos él, a településhálózatban betöltött szerepük alapján meghatározó térségszervező erővel rendelkeznek ezek a települések. A megyei jogú városok a kormányzati fejlesztéspolitika homlokterébe kerültek, amit az is jól mutat, hogy 2015 áprilisában elindították a „Modern városok” programot. A miniszterelnök egy országjárás keretében a polgármesterekkel találkozva fejlesztési csomagokban egyezett meg a városokkal. A 23 megyei jogú várossal mintegy 270 projektelem végrehajtásában állapodtak meg, ami 2017-es áron számolva minimum 3500 milliárd forintba kerül. Győrrel a megállapodást 2017 áprilisában írta alá a miniszterelnök. Győr összesen közel 130 milliárd forint fejlesztési forrásra számíthat az MVP keretében, amit egyébként másfél évtized alatt tudna saját forrásból biztosítani az önkormányzat, ezért a fejlesztési program komoly többletforrást jelent a város számára. Győr országgyűlési képviselőjeként elmondhatom, hogy a „Modern városok” program városunkat érintő 18 fejlesztési projektjéből kettő már befejeződött: a Petz Aladár Egyetemi Oktató Kórház parkolási infrastruktúrájának fejlesztése átadásra került, és megtörtént a Széchenyi István Egyetem további fejlesztéséhez szükséges ingatlanok magyar állam által történő megvásárlása is. Négy projekt, az új győri vízi élménypark építése, a Xantus János Állatkert átfogó fejlesztése, a Győr-Ménfőcsanak-Győrújbarát-Nyúl közötti útszakasz felújítása, illetve a Győr és Pannonhalma világörökség közötti kerékpárút kiépítése pedig jelenleg zajlik. Információm szerint hiszen kapcsolatban állok a minisztériumokkal, a tervező cégekkel, illetve az államtitkárságokkal a „Modern városok” program három újabb győri projektje már az előkészítés utolsó fázisában van. Ez pedig a Széchenyi István Egyetem új tudományos és innovációs parkjának fejlesztése, ez egyébként az egykori Győri Kekszgyár területén valósul meg, várhatóan néhány hónapon belül az alapkőletételre, illetve a munkálatok elindítására is sor fog kerülni. Rövid időn belül kiírják a közbeszerzési eljárást, és ezen dolgozom én magam is, hogy minél gyorsabban megtörténjen ez az Ipar utca folytatásában, a Gyárváros és Bácsa városrészeket összekötő belső tehermentesítő út kérdésében, illetve éppen az elmúlt héten történt Győrben egy új mentőautó, egy rohamkocsi átadása. Akkor egyeztettem a polgármesterrel, illetve az Országos Mentőszolgálat főigazgatójával is az új győri mentőállomás kapcsán annak építésére vonatkozóan, hiszen ott is előrehaladott tervek vannak. Abban bízom, hogy még ebben az esztendőben az új győri mentőállomás építése is elkezdődhet, de legkésőbb a jövő év első felében. Mindegyik fejlesztés, amelyet felsoroltam, kiemelten fontos nemcsak Győr város, hanem a térség számára, a térség vonatkozásában is, és azon dolgozom, együtt egyébként a győri polgármesterrel és Kara Ákos országgyűlési képviselőtársammal, hogy ezek a fejlesztések mielőbb elindulhassanak és megvalósulhassanak. Ahogy én látom, időarányosan jól állunk, és nagyon bízom abban, hogy ez a folyamat nem fog megakadni, és a kormányzati szerveknél is azon lobbizunk, azon dolgozunk, hogy ezek a fejlesztések megvalósuljanak, mert amint említettem, ez nemcsak Győrt, hanem a térséget is szolgálni fogja. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönjük. „Mi történik Újpesten?” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK képviselője. Képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Ház! A szavak és a tettek közötti különbségre szeretném felhívni a figyelmet, hogy miközben a múltban élő Fidesz-KDNP-működés, kormányzati tevékenység mennyire például csak a betonozásról, betonozásról és betonozásról szól, eközben milyen más problémák vannak, amelyek az embereket érintik. Mindaz, amit a kormány csinál például egy kínai egyetem budapesti finanszírozása és betonozása mellett, akkor, amikor a vadászati világkiállítás betonozását csinálják, ez az igazi kérdés akkor, amikor a sokak Magyarországának problémáiról beszélünk? Én azt gondolom, hogy nem. És akkor nyugodtan mehetünk tovább, hiszen az embereket sokkal inkább érinti a 0,6 százalékos nyugdíjemelés. Talán inkább a rekordinfláció, az élelmiszerárak növekedése, ez az igazi kérdés? Az emberek önkormányzatainak a kifosztása, vagy még akár további városi kerületi zöldfelületek megépítése? Szerintem ezek az igazi kérdések, amelyek az emberek életét és annak körülményeit teszik könnyebbé vagy jobbá. A választókerületemben, Újpesten sincs ez másként, és én úgy vélem, egyértelműen a többség ez utóbbi mellett teszi le a voksát, ami nekem azt jelenti, hogy az emberek többsége kormányváltást akar. Ahogy az egész országban is, úgy Újpesten is éppen ezért ennek a támogatására, segítésére lesz ellenzéki előválasztás, ahol hatpárti ellenzéki, köztársaságpárti szövetség igyekszik megtalálni a legesélyesebb jelölteket, ahol magam is egyébként indulni kívánok ennek keretében. De nemcsak jelöltekre van szükség, hanem azt is látnunk kell, hogy milyen a tevékenysége ezeknek a jelölteknek, mit kínálnak a választópolgárok számára. Éppen azért, hogy ebben több ismeretünk és további tudásunk legyen, én a pénteki nappal közösségi programalkotásra invitálok mindenkit a varjulaszlo.hu weboldalon, ahol minden érintett kifejtheti a véleményét a választókerületet érintő kérdésekről. Foglalkozunk természetesen az egészségüggyel, a lakhatási kérdésekkel, a körzetemet jelentősen érintő panelfelújítási programmal, közlekedéssel, közbiztonsággal vagy a számomra nagyon fontos zöldítéssel, amely szerencsére jellemzi a kerületi önkormányzati működés eredményét is, egyre több ilyen példát tudunk mondani. Ott van ennek keretében például a Duna-part bővítésének, illetve fejlesztésének lehetősége. De választókerületem részét képezi a XIII. kerület északi része egészen a Gyöngyösi utcáig, így természetesen az itt élők véleményére is kíváncsi vagyok. A Népszigettel kapcsolatos kérdés vagy a bérlakásprogrammal kapcsolatos kérdés itt felmerül, hiszen éppen a mindennapokban is itt van előttünk, mi történik Magyarországon, a főváros kerületeiben azokkal a bérlakásokkal, amelyeket éppen a kormány kényszerértékesítésre szán az önkormányzatok erre való kötelezésével. Szeretném kiemelni, hogy minden pontban lehetőség van személyes véleménynyilvánításra. Ez nem álkonzultáció, ahol irányított kérdésekre lehet választ adni, hanem nagyon számítunk, számítok arra, hogy akár hosszabban kifejtve megosztják a véleményüket velem. Különösen, hogy egy példát mondjak, az elmúlt napokban az „Európai zöld hét” keretében sok tapasztalatot szereztem, hiszen helyben nem nagy ügyek vannak, hanem a kicsik, a faültetéstől kezdve a parkosításig vagy pedig korszerű eszközök használatáig terjednek, amelyek a környezetünket élhetőbbé teszik. Összességében tehát ajánlom mindenkinek a figyelmébe, éljen a lehetőséggel, segítse a közös munkánkat azzal, hogy véleményének kinyilvánításával a közösségi programalkotásba bekapcsolódik. A vélemények alapján már nemcsak az én programomról, hanem a közös programunkról tudunk beszélni, akár több tízezer választópolgár javaslatáról. Ez ad alapot arra, hogy a munkám során valóban a választópolgárokat képviselve itt az Országházban a következő ülésszakban is mindezt folytathassam. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a DK és a Jobbik soraiból.]]
Köszönjük. A következő felszólalónk Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, felszólalását „Mit keresnek a debreceni Fideszes képviselők a parlamentben?” címmel mondja el. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy őszinte beismerő vallomással kell hogy kezdjem. Bevallom, én nagyon sokáig a piac praktikumát abban láttam hogy most értsék a kormánypárti képviselők is , hogy bemegyek, és vásárolok 2 vagy 3 kiló krumplit, de rájöttem, hogy a piac ennél sokkal több, a debreceni piac is. A piac nem más, mint egy társadalmi, szociológiai barométer. Az ember ott tökéletesen fel tudja mérni az adott közösségnek különben a belpolitikához és a politikusokhoz való viszonyát. [[21.20]] Nem volt ez máshogy az elmúlt napokban sem. S még egy töredelmes vallomást kell hogy tegyek önöknek: hirtelenjében én lettem az ördög ügyvédje. Amire észrevettem magam, én voltam az, aki védte a fideszes kormánypárti debreceni parlamenti képviselőket. Tudniillik ahogy beléptem a piacra, egyből egy kisebb társaság fogadott, és megkérdezték, hogy mit keres a három fideszes képviselő a parlamentben. Persze én elkezdtem mondogatni, hogy nem jó más zsebében vájkálni, de azonnal kijavítottak, hogy nem erre kíváncsiak, azzal nagyjából mindenki tisztában van, hogy mennyit visznek haza. Abszolút nem ez érdekli őket, hanem hogy milyen hasznot hoznak Debrecen városának, Debrecen közösségének. És én mondtam, hogy a kormánypárti képviselők dolga az, hogy lobbizzanak a 200 ezer debreceniért, hogy kopogtassanak a minisztériumokban, hogy kijárjanak a városnak és a város lakosainak olyan dolgokat, amit csak a kormánypárti képviselők tudnak megtenni. Hogy az a jó, ha ők ott vannak, és felkarolják a közösség ügyeit. De azt mondták az emberek a piacon, hogy ők egyetlenegy ilyen javaslatot sem láttak még Kósa Lajostól és társaitól. Ők azt mondják, hogy valójában a parlamentben sem látták ezeket az embereket. Nem láttak olyan felszólalást vagy költségvetési javaslatot, ami Debrecen érdekében az ő szájukból elhangzott volna. Érdekes módon különben tudták, hogy nagyjából mit csinálnak ezek az emberek, hiszen a szememre hányták azt, hogy Kósa Lajos haveri sörfőzdéért lobbizott itt a parlamentben és törvényjavaslatot nyújtott be, de azt mondták, hogy ettől például a szálló por koncentrációja Debrecen városában nem lett semennyivel sem kisebb. Vagy tudták azt is, hogy közvetlen kollégáit ültette a hajdúnánási MotoGP-pálya építé-sének a projektcégébe, de szerintük ezzel nem lettek kevésbé kátyúsak Debrecen útjai. Vagy például azt is tudták, hogy törvényjavaslatot nyújtott be, többet is a nyugdíjas-szövetkezetek ügyében, egy olyan ügyben, ahol különben Kósa Lajos ügyvédje kereste magát degeszre nagy valószínűség szerint. De azt állították a piacon az emberek, hogy ettől a debreceni szociális otthonokban ugyanaz a sivár, ötvenes évekbeli környezet fogadja az ott élőket, akik beleőrülnek a magányba. És valójában én nem tudtam mit mondani. Nem lehetett őket megvédeni. És aztán a szememre vetették, hogy ez a három ember most elkezdett kampányolni, holott még most csak az ellenzéki előválasztás következik. És nem értették, hogy miért kell Kósa Lajosnak és a két másik fideszes képviselőnek pemzlit ragadni és a parkokban padot festeni, hogy miért kell festőhengert ragadni és óvodákat meszelni, merthogy nem ez lenne a dolguk. Ezt miért csinálják? És azt mondták ezek az emberek, hogy ez kevés, mert nem ezért küldték őket a parlamentbe, hiszen őket megválasztották. Sokkal inkább azért küldték Kósa Lajosékat ide a tisztelt Házba, hogy artikulálják, közvetítsék városunk 200 ezer lakójának a jajkiáltását, segélykiáltását, hogy rosszak az útjaink, hogy magas a szállópor-koncentráció, és ez nemcsak télen a fűtési szezonban igaz, hanem sajnos nyáron is belefulladnak a csecsemők abba a pormennyiségbe, ami Debrecen utcáin kering. Hogy pusztul a Nagyerdő, a város tüdeje és ékessége. Hogy leállt a panelprogram már évek óta. Hogy a lakótelepi parkolókat lassan már csak harckocsival lehet megközelíteni, akkora kátyúk vannak. Hogy újra kell szervezni Debrecen város közlekedését, mert szégyenszemre világviszonylatban Debrecen az elsők között jár a dugókban eltöltött órák számát tekintve. Hogy elavult az ivóvízhálózat, és nincs pénz nemhogy a felújítására, de lassan az adódó hibák karbantartására sem. És lehetne sorolni napestig. Viszont azt mondták, azt hányták a szememre a piacon, hogy ezek az emberek megszavazták inkább a várost letaglózó, 750 milliós parkolási bevétel elvételét, a milliárdos iparűzésiadó-kiesést, a horribilis szolidaritási hozzájárulást, és egy csomó ostoba látszatberuházást támogattak, aminek a működtetése majd a várost fogja terhelni. És, tisztelt Ház, én ott álltam egyedül ellenzéki képviselőként, és elgondolkoztam rajta, hogy ez a három ember valójában tényleg mit keres a parlamentben. Merthogy nem Debrecen város érdekeit képviselik, az biztos. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr, a DK-tól: „40 éve Rákospalotán adták át Közép- és Kelet-Európa első hulladékhasznosítóját” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök úr, köszönöm a szót. Igen tisztelt Ház! 45 évvel ezelőtt, 1976-ban egy korabeli sajtóban az jelent meg, hogy szemétégető épül Rákospalotán. A választókerületemben van Rákospalota, ezért ez a 40, illetve 45 éves visszaemlékezés. 45 év a döntési hír, és 40 éve már, hogy ez a mű megépült. Ez egy erőmű. Egy erőmű, amelybe a Budapest különböző kerületeiben keletkező kommunális hulladékot szállítják, és itt újrahasznosítják. Villamos energiát és gőzenergiát állítanak elő ebben a műben immár negyven éve. Tehát ez egy valódi újrahasznosítás volt, és ebben a KGST-ben is élen járt annak idején Magyarország. A KGST-országokban az első ilyen erőmű épült meg, amely kommunálishulladék-fűtőanyaggal dolgozott. A szomorú az, hogy nem követte ezt újabb Magyarországon, és ma is ez az egyetlen ilyen égető. Ami miatt ezt idehozom, az részben környezetgazdasági kérdés, és egy példa arra, hogy lehetne újrahasznosítani így is, másrészt pedig a 40 év, amely munkahelyet teremtett Rákospalotán. Persze gondot is hozott, hiszen a különböző kerületek szállítási útvonala valahogyan a kerület útjain történik, és mivel ide körülbelül 450 ezer köbméter kommunális hulladék érkezik ennek az elégetéséhez, ez jelentős forgalomnövekedéssel jár. Az égetőt azért említeném meg példának, mert ennek a felújítása megtörtént szintén egy baloldali kormány idején. 2002-re elavulttá vált a technológia, és ezt a technológiát rendszeresen fel kell újítani, és mivel a nemzetközi előírások is mindig nőnek és magasabb követelményeket írnak elő, 2002-ben éppen a balliberális kormány kezdte el terveztetni, és 2005-ben átadásra került egy modern, teljesen új, füstgáztisztítóval fölszerelt erőmű. Lényegében meg is duplázódott a mérete ennek az objektumnak. A felújítása 20 milliárdba került akkori forintban, és ma számítógép által vezérelt technológiával működik, olyan technológiával, amely a hatóságnál is monitoron követhető a 24 óra minden percében, tehát nem lehet babrálni a technológiát, és a kommunális hulladék összetételének függvényében tudja változtatni automatikusan a technológiát. A másik, ami ebből a tanulság, az az, hogy a légszennyezés kérdésében éppen a költségvetés tárgyalásánál ma este is arról vitatkoztunk, hogy hol van olyan fejezet a költségvetésben, amely azzal foglalkozik, hogy a légszennyezés ügyében valamilyen befektetéseket a magyar költségvetés 2022-ben megpróbál megvalósítani. Hát, nem találtuk meg közösen az államtitkár úrral, de állítása szerint benne van valahol a költségvetés több ezer oldala valamelyikén. Viszont azt tudni lehet és kell, hogy a levegő szennyezettsége okán körülbelül az utolsótól a harmadik helyen van Magyarország a szennyezettséget tekintve és az elhalálozásokat tekintve az Európai Unió 27 országa közül. A tanulság tehát az, hogy komolyan kellene vennünk, hogy mi történik azzal a hulladékkal, amiről azt mondjuk, hogy körforgásos gazdaság. Mit jelent a körforgásos gazdaság? A körforgásos gazdaság Paks II.-t jelenti, vagy vannak más újrahasznosítási és energiatermelő lehetőségek? Hiszen itt 13 ezer lakás fűtési energiáját termelik meg mindennap, és 45 ezer lakás villamosenergia-ellátását látja el ez az erőmű. Tehát az újrahasznosítás működik immár 40 éve Rákospalotán. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]] [[21.30]]
Köszönjük. „A pedagógusnap másnapján” címmel Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A pedagógusnap másnapján szomorúan kell megállapítanunk, hogy a jövő évre tervezett költségvetés nem sok jót tartogat a hazai pedagógustársadalom számára. Ugyan Orbán Viktortól, a bérből és fizetésből élő Orbán Viktortól megérkezett a levél, a szokásos mellébeszélő, ám mondjuk úgy, hogy nagyon olcsó fizetséget jelentő levél a pedagógusoknak, ahol elmondta a miniszterelnök úr, milyen kemény munkát végeznek a hazai tanítók és tanárok, de az igazi anyagi és erkölcsi megbecsülésnek híre-hamva sincsen. Azt hiszem, hogy talán több tapasztalatom van azzal kapcsolatosan, hogy mit jelent bérből és fizetésből élni, hiszen 2014-ig magam is tanítottam egy vidéki szakképző iskolában, úgyhogy talán meg merem engedni magamnak azt az ellenzéki luxust, hogy egy ilyen alkalomból idehozzam a pedagógus kollégáknak a hangját, a panaszát, azt, hogy mit szeretnének ők. Nézzük meg, hogy mire volt, mire van pénz Magyarországon és mire nincs! Nincs pénz jelentős tanáribér-emelésre, viszont volt pénz, mondjuk, 4 milliárd 208 millió forint arra, hogy kifizessék Balásy Gyulát, azt, aki a kormánypropagandát tolja orrba-szájba. Volt pénz arra, hogy 18 milliárd forintot adjanak a nemzet, mondjuk úgy, hogy malacperselye számára, hogy 14 szállodából álló hotelláncát fel tudja újítani a járvány közepén, miközben dolgozóinak felét elbocsátotta. Volt és van pénz a Magyar Nemzeti Bank székházának több mint 50 milliárdot kóstáló felújítására, lesz pénz vadászati világkiállításra, és akkor most csak az apróról beszéltünk, hiszen vannak hatalmasabb tételek is, mint a kínai egyetem 500 milliárdos vagy éppen a Budapest-Belgrád vasút szintén kínai hitelből megvalósuló és soha meg nem térülő ezermilliárdos projektje. Szóval, ezekre volt pénz, viszont nincsen pénz, és immáron évtizedek óta nincsen pénz, hiszen be kell látni, egy 75 éves adósságról van szó, szóval, nincsen pénz a hazai pedagógustársadalom megbecsülésére. Föl kell tenni a kérdést, hogy hiszneke a kormánypárti oldalon, mondjuk, annak a Széchenyi-féle idézetnek az igazában, amely szerint egy nemzet ereje a kiművelt emberfők sokaságában rejlik, és hogyha hisznek, akkor elfogadjáke azt, hogy ebben bizony kulcseleme van a pedagógusoknak. Hát, hogyha hisznek, akkor miért nem tesznek, hogy valamit javuljon az ezen a nemzetstratégiailag roppant fontos területen dolgozóknak a helyzete? Az a helyzet, hogy szabadságra lenne szükségük a pedagógusoknak, nem pedig arra van szükségük, hogy ők a Klebelsberg Központ cselédjei vagy éppen a NER napszámosai legyenek. Ők a nemzet lámpásai szeretnének lenni, ehhez viszont valóban szabadság kellene a mindenkori oktatáspolitika irányítóitól, valamint az a bizonyos erkölcsi és anyagi megbecsültség; amit az a Klebelsberg Kunó, akire oly előszeretettel hivatkoznak a kormánypárti padsorokban, bizony meg tudott teremteni, és el tudta érni azt, hogy a kultusztárca legyen az új honvédelmi tárca Magyarországon a két világháború között, akkor, amikor ezt az országot szétszaggatták az első világháborús vereség után, amikor még egy jóvátételt is a nyakába akasztottak, amikor a román csapatok mindent vittek, amit csak lehetett, el tudta érni azt, hogy valóban stratégiai ágazattá váljon az oktatásügy Magyarországon. No, ez lenne az, amit a magyar tanítók és tanárok a mostani kormányzattól is szeretnének, ennek viszont a hírét nem látjuk. A valóság az, hogy menekülnek a pályáról, hatalmas a lemorzsolódás, ennek köszönhető az, hogy 50 százalékban most már olyanok alkotják a pályát, akik lassan elérik a nyugdíjkorhatárt, hiszen a pedagóguskorfa végzetesen elöregedett nem véletlenül, hiszen nem vonzó ez a rettenetesen gyönyörű hivatás. Azt kérik tehát a magyar pedagógusok a mostani kormányzattól is, hogy tegyenek ez ügyben. Látjuk, ezt a kérést immár évek óta eleresztik a fülük mellett, és ennek a kérdésnek a rendezése bizony majd arra a kormányzatra vár, amely 2022-ben leváltja a narancsos társaságot. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönjük. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, a Jobbik képviselője „A vidék hangja! -14.” címmel kívánja elmondani felszólalását. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A mai napon lezárul egy korszak: egy régen szebb napokat megélt szálloda lent, Siófokon, az Aranyparton magánkezekbe kerül. A magyar állam százszázalékos tulajdonában lévő, kilencemeletes, 160 szobás Hotel Aranypartot, és egyébként az elmúlt években Erzsébet szállodaként működő ingatlant a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. a mai napon lezáruló licittárgyalással nagy valószínűséggel eladta. Ezt is megszerezték, ennek is bezárják a kapuját, és majd az oligarchákat gazdagítja. Erről beszélünk itt most már hónapok óta a tisztelt Ház falai között, mert ez a kisgömböc, ez csak nem akar jóllakni. Eltelt egy jó pár hónap, és azt láttuk, hogy a Balatoni Hajózási Zrt., a Bahart vagyonából a siófoki mólót, ami a vitorláskikötőnél van, azt is felfalták, és most itt van a Hotel Aranypart. Az Erzsébet szállodaként is működő hatalmas ingatlanban több száz rászoruló gyermek és család tölthette el azt a pár napot ott a Balatonnál, amire sokan csak vágyakoznak, és mégis egy lehetőség volt ez számukra. Most mégis bezárja a kapuját, és majd valakiknek, a kiváltságosoknak a zsebét gazdagítja az a bevétel, amely onnan származik. Ez egy közel 15 milliárd forintos portfóliónak az egyik vagyoneleme volt, 2 milliárd forintra taksálják az értékét, közvetlenül a Balaton-parton, közvetlen lejárattal a magyar tengerhez. Nekünk, ellenzéki képviselőknek egy fontos dolog van, a nemzeti vagyon védelme, az a cselekedet és az a kinyilatkoztatás, hogy a jövőt éljük fel azzal, hogyha a nemzeti vagyont elherdáljuk. Most pedig nem volt másról szó, csak a nemzeti vagyon elherdálásáról, mert a Balaton mindenkié, még hogyha önök ezt sokszor el is felejtik, és nem lehet a kiváltságosok magántava, nem engedhetjük meg azt, hogy évtizedek múlva majd azok a nemzedékek visszamutogassanak ránk, hogy miért nem tettünk meg mindent annak érdekében, hogy megvédjük a Balatont. Kormányváltásra készülünk, és jó úton haladunk, mert önök láthatóan félnek, és az utolsó utáni pillanatokban is minden olyan ingatlant, amely a Balaton partján elérhető, meg akarnak szerezni. Át akarják játszani az oligarcháknak, a strómanoknak, hogy aztán majd egy kerítés is odakerüljön a Balaton partjára. Önök azt mondják, hogy erről szó nincs, de mi látjuk, hogy hova vezetnek ezek az utak. Ezek arra vezetnek, hogy önök le akarják zárni a magyar tengert a magyar családok elől, pedig a Balaton mindenkié. Ezért is kell fellépnünk, és ’22 után minden olyan szerződést felül fogunk vizsgálni, amelyek hosszú távú üzemeltetési és bérleti szerződésekkel lezárták már a partszakaszokat, és természetesen azokat a part menti beruházásokat, építkezéseket is felül fogjuk vizsgálni, amelyek visszafordíthatatlan ökológiai károkat okozhatnak a Balatonnál. Ugyanis nekünk ez a felelősségünk, a mi felelősségünk, hogy vigyázzunk a Balatonra, közös nemzeti kincsünkre. Ezt kellene önöknek is tenni, és nem azt nézni, hogy hogyan tudnak meggazdagodni ebből a közös nemzeti kincsből. Erre kellene jobban figyelni mi ezt tesszük. Ezért is indítottam egy kezdeményezést „Együtt a Balatonért” címmel, mert hiszem azt, hogy csak együtt tudunk tenni a Balatonért, és örülök neki, hogy civil szervezetek is csatlakoztak, polgármesterek is csatlakoztak, és bízom benne, hogy sok magyar ember fogja azt mondani, hogy igen, együtt a Balatonért. Ez a kezdeményezés elérhető a www.egyuttabalatonert.hu oldalon. Kérek minden magyart, aki úgy érzi, hogy kell tennünk a Balaton védelméért, írja alá ezt a kezdeményezést, és dörgöljük oda Orbán Viktornak és bandájának, az oligarcháknak, a strómanoknak, hogy igenis, a Balaton mindenkié! Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. „Korszakváltás” címmel Stummer János képviselő úr, a Jobbik képviselője jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Képviselő úr, öné a szó. [[21.40]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mi Békés megyében nem célként, hanem eszközként és lehetőségként tekintünk a 2022-es országgyűlési választási győzelemre. Eszközként tekintünk erre a győzelemre, mégpedig annak az eszközeként, hogy Békés megyéből 30 év után végre egy élhetőbb és szerethetőbb otthont tudjunk teremteni, mint amilyenné az utóbbi három évtizedben vált; eszközként arra, hogy azokat az embereket, azokat a korrupt politikusokat, tehetségtelen és alkalmatlan politikusokat végre eltávolítsuk a közhivatalok éléről, akik ennek a megyének a vesztét okozták az utóbbi három évtizedben. De lehetőség is nekünk ez a választási győzelem arra nézve, hogy egy olyan új politikai generációnak nyissunk utat és teremtsünk lehetőséget a következő években és évtizedekben, amelyik a kiszolgáltatottság, a reményvesztettség, az elfelejtettség és a vegetálás három évtizede után a fejlődés és a rend új korszakát tudja megnyitni itt Békés megyében. Én a következő felszólalásomban erről az új politikai generációról, erről az általunk képviselt új politikai kultúráról szeretnék ezen Ház falai között beszélni. Én mintát adhatok vagy mintát adok ennek az új politikai generációnak, de az a közös munka, amit mi együtt, közösen elvégzünk a megyénk, a szülőföldünk és a hazánk érdekében nap mint nap, messze túlmutat az én személyemen, messze túlmutat a 2022-es országgyűlési választáson, messze túlmutat azokon a politikai alkukon, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a jelenleg regnáló kormánypárti többséget elmozdítsuk az állami főhatalomból, messze túlmutat Orbán Viktoron, és messze túlmutat a nemzeti együttműködés rendszerén. Sokkal többről szól ennél. Arról szól, hogy Békés megyének, ennek a több mint 300 ezer embernek a következő években és évtizedekben kik lesznek azok a választott vezetői, akik a rend és a fejlődés politikájának alapvetéseit magukénak érzik, és a mindennapok gyakorlatában eszerint járnak el, és eszerint szolgálják a közösségeiket. Merthogy ezek az emberek szolgálni fogják a közösségeiket, és nem uralkodni felettük, mint ahogy azok az emberek tették, akik az utóbbi három évtizedben odajuttatták ezt a megyét, ahová került. Ennek az új politikának a képviselői alázatos munkával fognak élen járni, elérhetők lesznek a választók számára, figyelmes közszolgálatot fognak folytatni, a zéró korrupció elvét fogják vallani, és olyan tiszteletre méltó magánéletet fognak élni, hogy a helyi közösségeik bátran és büszkén felnézhetnek majd rájuk. Akik ennek az új politikai kultúrának a megtestesítői lesznek a következő években és évtizedekben, azok az emberek a polgármesteri hivatalok épületeit nem láblógatásra meg dölyfösködésre fogják majd használni, hanem amikor minden áldott nap bemennek majd a munkahelyeikre, azzal a lelkülettel érkeznek majd oda be, hogy azon az adott napon is a legjobb teljesítményt kell kiadniuk magukból a saját helyi közösségeik érdekében. Ezek az emberek, ennek az új politikai kultúrának a képviselői nem fogják elfordítani a fejüket a bajba sodródott honfitársaik elől, amikor az utcán szembejönnek velük, és a segítségüket kérik, hanem azt fogják tőlük kérdezni, hogy mi az, amiben segíthetnek, és minden tőlük telhetőt megtesznek, hogy meg tudják oldani a polgáraik problémáit. Nemcsak négyévente egyszer, a választásokon fognak előkerülni kuncsorogva, fenyegetődzve a szavazatokért, hanem minden körülmények között és mindenkor elérhetők lesznek, és lehet rájuk számítani. Ezeknek az embereknek nem lesz áruk, nem lesznek megvehetők, és el fogják utasítani a korrupciónak minden formáját. És amikor arról van szó, hogy akár saját magukon felülemelkedve is, de a saját közösségeik érdekében kompromisszumot kell kötni, akkor kompromisszumot fognak kötni. Vagy ha egy felsőbb hivatallal konfliktust kell felvállalni, akkor fel fogják vállalni ezt a konfliktust. Mi felismertük azt a történelmi felelősséget, hogy csak ezzel az új lelkülettel, csak ezzel az új hozzáállással lehet pontot tenni ennek a 30 évnek a végére. Felismertük azt a történelmi felelősséget, hogy csak ezzel a politikai és emberi minőséggel lehet végre egy szerethetőbb és boldogabb Békés megyét építeni. Felismertük azt a felelősségünket, hogy ha el akarjuk érni a céljainkat, akkor igenis búcsút kell mondanunk a múlt párttitkár- és téeszelnök-mentalitású embereinek. Mi egy szerethetőbb és boldogabb megyét akarunk építeni. Elindultunk ezen az úton, végig fogunk menni rajta. Akkor is végig fogunk rajta menni, ha egyeseknek nem tetszik, másoknak pedig nem érdeke. Végigmegyünk rajta, mert nekünk Békés megye az első. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Jó pihenést kívánok mindenkinek!