Доброго ранку, шановні депутаті, інші учасники нашого засідання, гості Верховної Ради! Я прошу депутатів зайняти свої місця і підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”, проводиться реєстрація. [[10:01:19]] Зареєструвалося -409 Ранкове засідання оголошується відкритим. Я звертаюся до депутатів усіх, давайте привітаємо з днем народження народного депутата України Кілінкарова Спірідона Павловича [[Оплески]]. Побажаємо йому здоров’я, натхнення у законотворчій діяльності і громадській роботі. Роблю оголошення такого змісту: вчора трапився в сесійному залі конфлікт, я так розумію, непорозуміння поміж депутатами. Я прийняв сьогодні керівництво „Блоку Юлії Тимошенко”, фракції. Вона звернулися з пропозицією на основі 48 статті Регламенту з’ясувати додатково питання, пов’язані з прийняттям постанови про створення тимчасової спеціальної комісії. Я роблю таке доручення Регламентному комітету, профільному, це передбачено Регламентом. Він розставить крапки над „і” і ми ще раз це питання заслухаємо тут у сесійному залі. Дальше. У вас порядок денний на руках. Ви його знаєте. Тому приступаємо до розгляду питань по порядку денному. 13 вересня 2006 року, цебто вчора, Центральна виборча комісія зареєструвала народних депутатів України, обраних 26 березня 2006 року в багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі, включених до виборчого списку Партії регіонів і до інших політичних партій. Тому треба зараз прийняти присягу цих народних депутатів, щоб вони могли приступити до виконання своїх обов’язків. Тому я по списку цьому і називаю. Від Партії регіонів: Демидка Володимира Миколайовича. Будь ласка, на трибуну парламенту. [[Оплески]] Будь ласка, будь ласка, скоріше.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Дякую.
Дякую вам. Привітаємо його. [[О п л е с к и]] Запрошується до складення присяги на трибуну народний депутат Бичков Сергій Анатолійович. Це від Блоку "Наша Україна".
Я, народний депутат України Бичков Сергій Анатолійович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо. [[О п л е с к и]] До складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Богачук Василь Степанович від фракції соціалістів. Вірніше, тут треба говорити „від Партії соціалістів”, Соціалістичної партії України.
Я, народний депутат України Богачук Василь Степанович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Спасибі. [[О п л е с к и]] Запрошується на трибуну для складання присяги народний депутат України Демидко Володимир, а, вибачте, він вже був. Демчишин Василь Васильович, від Партії „Регіонів” представник. За ним Зубко.
Я, народний депутат України Демчишин Василь Васильович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Привітаємо. [[О п л е с к и]] На трибуну запрошується народний депутат Зубко Юрій Григорович від Соціалістичної партії України. За ним Літвінов.
Я, народний депутат України Зубко Юрій Григорович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Дякую.
Вітаю вас. [[О п л е с к и]] Запрошується на трибуну для складення присяги народний депутат України Літвінов Володимир Григорович. За ним Митрошкін.
Я, народний депутат України Літвінов Володимир Григорович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про блага Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язків інтересах усіх співвітчизників. Дякую.
На трибуну запрошується народний депутат Мітрошкін Ігор Олександрович для складання присяги, за ним Розганяєв, від Партії регіонів.
Я, народний депутат України Мітрошкін Ігор Олександрович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про блага Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язків інтересах усіх співвітчизників. Дякую.
Вітаю вас. [[О п л е с к и]] На трибуну запрошується народний депутат Розганяєв Михайло Васильович від Партії регіонів. За ним - Савосін.
Я, народний депутат України Розганяєв Михайло Васильович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про блага Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язкі в інтересах усіх співвітчизників. Дякую.
Спасибі. [[О п л е с к и]] На трибуну запрошується народний депутат України Савосін Геннадій Анатолійович від Соціалістичної партії України для складання присяги.
Я, народний депутат України Савосін Геннадій Анатолійович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про блага Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватись Конституції України і законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Дякую.
Спасибі. [[О п л е с к и]] На трибуну запрошується народний депутат Фалько Володимир Іванович від Партії регіонів України для складення присяги. За ним Якименко.
Я, народний депутат України, Фалько Володимир Іванович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітеті незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України і законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Дякую, шановні друзі.
Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Якименко Микола Євгенійович, представник Партії регіонів.
Я, народний депутат України, Якименко Микола Євгенійович, присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітеті незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України і законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Дякую.
Спасибі. [[О п л е с к и]] Шановні депутати! Я би хотів, аби ми всі привітали своїх колег з тим, що вони вступають на посаду народних депутатів. Побажаємо їм, і всім нам, дружної роботи, порозуміння і успіхів у законодавчій діяльності. Вітаємо їх. Давайте аплодисментами висловимо повагу нашим новим колегам. [[О п л е с к и]] Спасибі. Розглядається питання по припинення повноважень народного депутата України Зварича Романа Михайловича. Доповідає голова Комітету з питань Регламенту Олександр Сергійович Єфремов, прошу. Я перед тим, хочу сказати два слова. Прошу хвилинку уваги. Роман Михайлович, як ви пам’ятаєте, пізніше інших написав заяву. Тому що він говорив, є політична ситуація, я повинен переконаний бути в тому, що коаліція буде створена і що він має підтримку в роботі у складі Кабінету Міністрів. Гарантії такі він одержав і в розмові з Прем’єр-міністром, і я розумію, що і Президент підтримує таку пропозицію. Тому він відразу написав заяву позавчора і комітет її розглянув. Олександр Сергійович доповідає.
Шановний Олександре Олександровичу, шановні народні депутати, Комітет з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України 13 вересня на засіданні розглянув заяву народного депутата України Зварича Романа Михайловича, який Верховною Радою України призначений міністром юстиції України, про дострокове припинення повноважень народного депутата. На підставі пункту першого частини другої статті 81-ї Конституції України та статті 4-ї Закон України "Про статус народного депутата України” комітет прийняв рішення підтримати заяву та вніс відповідний проект постанови про дострокове припинення народного депутата України повноважень Зварича Романа Михайловича. Комітет просить підтримати.
Немає заперечень? Я ставлю на голосування проект постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата України Зварича Романа Михайловича. Будь ласка, визначайтеся. [[10:16:01]] За-371 Рішення прийнято. Спасибі вам. Розглядається проект постанови про призначення Прутника головою Державного комітету з питань телебачення і радіомовлення. Доповідає Шевченко Андрій Віталійович, голова Комітету з питань свободи слова.
Доброго ранку, шановні колеги! Комітет з питань свободи слова та інформації рекомендує Верховній Раді підтримати кандидатуру Едуарда Прутника, хоча, скажу, що голосування, рішення не було одноголосним. Результат голосування у комітеті – 9 голосів „за”, 2 голосів утрималося. Що було предметом обговорення, коли ми вчора зустрічалися з Едуардом, ми говорили про те, що перед новим головою Держтелерадіо буде вибір, чи комітет стане штабом по створенню суспільного мовлення, чи комітет може виявитися кришею для дерибану державних та телерадіокомпаній. Ці питання ми ставили кандидату і наш колега Едуард Прутник, він запевнив, що буде підтримувати ідею суспільного мовлення, буде підтримувати ідею роздержавлення мас-медіа. І він висловив готовність підтримати мораторій на приватизацію чи оренду державних телерадіокомпаній. Отже комітет пропонує затвердити Едуарда Прутника на цій посаді і сподівається, що Держтелерадіо надалі працюватиме чесно і ефективно.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Запитань нема. Хвилиночку, є запитання. Одну хвилиночку. У вас є запитання, я бачу, до доповідача. Крім Романа Безсмертного нема інших, тому, будь ласка, Роман Петрович, задавайте питання.
Безсмертний, „Наша Україна”. Шановний Олександр Олександровичу, шановний Андрію Віталійовичу, як ви віднесетесь до такої пропозиції, щоб і це кадрове рішення, і наступні, які ми зараз дискутуємо, не реалізовувати в силу того, що іде діалог по формуванню коаліції для того, щоб ми ту хрупку рівновагу, яка склалася, зараз не руйнувати. Справа в тому, що на питання, чи погоджувалося це в коаліції, ви відповідь не дасте, а відтак це буде означати, що вже з завтрашнього дня до кандидата будуть претензії пред’являти і прихильники, і опоненти. Таким чином, ми не даємо відповідь на питання стабільності роботи ні комітету, ні Національного телебачення, радіомовлення. Чому? Тому що ви самі підняли проблему про те, що на комітеті дискутувалося питання стосовно концепції розвитку, але в жодному документі коаліції відповіді на це немає. Дякую.
Я скажу так, що формування коаліції, тим більше, широких коаліцій, не є предметом відання Комітету з питань свободи слова та інформації. Депутати поставили всі запитання, які у них були, отримали відповіді і були задоволені цими відповідями. Тому комітет не бачить підстав для того, щоб відкладати це рішення. Я думаю, що все інше – це політичне рішення залу.
Спасибі, сідайте, будь ласка. Едуард Прутник запрошується на трибуну. Я думаю, ми не будемо питати його біографію, його обрали депутатом і документи про нього у вас є на руках, а якщо якісь запитання до нього, є запитання? Запишіться на запитання, п’ять хвилин, прошу. Прошу, Стоян.
Олександр Стоян, Партія регіонів. Ми вас знаємо, як професіонала, знаємо, що ви володієте тим предметом, про який йде мова, але мене що цікавить? Я скажу так, працівники медіа не дуже соціально захищені, там є у них своя окрема профспілка, вони там працюють, але низький рівень оплати праці. Не багато людей отримує путівок, більше того, ми знаємо, що є і проблеми, пов’язані з тим, що вони не захищені, я би так сказав, політично. Чи зможете ви так зробити, щоб питання, які соціальні, тобто забезпечення житлом, щоб ці питання ви вирішували. Перш за все, щоб журналіст був незалежний від тієї чи іншої політичної сили, в тому числі і нашої політичної сили, яку ви представляєте. Дякую.
Незалежність журналіста – це прагнення, мабуть, всієї держави і тих людей, хто знаходиться в цій залі. А з приводу захищеності соціальної, тим паче, ми плануємо створити Національну спілку телевізійників і радійників, і відпрацювати всі питання.
Чорновіл.
Едуард Анатолійович, я напевно, все-таки, не стільки питання скільки побажання висловлю. Перше, дійсно, бути успішно обраним. Друге, щоб нормально йшла робота, щоб менше було проблем. І третє – ви в журналістській сфері, особливо, стосовно державних засобів масової інформації на сьогоднішній день ще є деякі соціальні серйозні перекоси, коли цілий ряд працівників, які можуть бути віднесені до творчих, а також ті, які виконують технічні функції, але зав’язані в творчому процесі, позбавлені цілого ряду соціальних гарантій, які існують для творчих працівників в журналістиці. Я висловлюю це побажання і надіюся, що ці диспропорції ви допоможете зняти, щоб ці люди могли дійсно зосереджувати всю свою увагу на творчому процесі і не відволікатися на дуже складні соціальні проблеми. Дякую.
Я дуже вам вдячний і хочу сказати, що ми всі ці питання розуміємо і будемо разом з вами відпрацьовувати. На наш погляд, то як ми бачимо зараз цю проблему, потребує зміни десь 10 законів. І потрібно десь порядку 15-17 постанов Кабміну для того, щоб ми йшли в цьому руслі і виконували ці поставлені задачі.
Дякую. Сухий.
Дякую, Ярослав Сухий, Запоріжжя Партія регіонів. Шановний Едуарде Анатолійовичу! Якби ми не говорили про політичну складову вашої посади, на першому місці, безумовно, буде виконання чесно конкретно професійних ваших обов’язків. Зараз ми з вами ведемо розмову, йде сесія і вона в переважній мірі слухається людьми, які її слухають по так званому провідному радіо. Це радіотрансляційні точки в районних центрах, селах наших, там люди в основному мають інформацію, яка їм в край необхідна, з огляду на розвиток політичної системи нашого суспільства. То, перше питання моє таке, яка перспектива подальшого розвитку цього провідного радіотрансляційної мережі, яка на Україні сьогодні переживає нелегкі часи. І, друге питання так би мовити яке виходить з цього більш загальне. В цілому ваша майбутня політика стосовно зміцнення матеріально-технічної бази, телерадіокомунікаційної мережі нашої держави. Дякую.
Дякую за запитання. Можливо так, що ми тут збігаємося в поглядах по проводовому радіо. Але мене більше турбує в проводовому радіо, крім того, що слухачі через нього слухають нашу сесію, чи ще щось, що це є десь застереженням по національній безпеці. Не дай Бог, якесь техногенне чи ще якесь суттєве змінення, ми не маємо інструменту, щоб оповістити населення держави. Це дуже важливе питання і в один із десяти законів це питання записане, тому що при будівництві нових висоток повинні бути радіоточки. Матеріально-технічне – це само собою. Але тут стосується і бюджету, і обласних бюджетів, і Державного бюджету, тут багато питань існує на сьогоднішній день. Але по суспільному мовленню ми розглядали, ми з Андрієм спілкувалися, тобто є декілька варіантів суспільного мовлення на базі обласних державних телерадіокомпаній, чи ще якісь варіанти. Тому ми працюємо з цим питанням і безумовно, ми будемо спілкуватися і я доповім.
Добре. Курпіль.
Прошу передати слово Яворівському.
Шановний пане кандидат на посаду голови комітету, я дуже шкодую, що з вашим переходом на іншу посаду, а я переконаний, що за вас проголосують, оголиться крило журналістське регіонів і журналіст Калашников буде дуже позбавлений без вас. Питання моє таке. Ви знаєте, в якому жалюгідному стані сьогодні перебуває Українське книговидавництво. Я мушу сьогодні сказати про те, що ті величезні гроші, які виділяються через ваш комітет, фактично ділилися за ширмою і Спілка письменників, видавництва Спілки письменників ні копійки цих коштів не отримувало. Скажіть, будь ласка, ви готові зламати цю ганебну просто традицію і зробити цей процес відкритим і абсолютно зрозумілим і для письменників, і для українського суспільства.
Я хочу сказати, те, що мені, наприклад, це само собою, але мені дуже неприємно, коли я узнав, що в Держкомітеті, куди я пропонуюсь, є книжкове хранилище, де 80 років зберігаються, на протязі 80 років зберігається кожна книжка, яка видавалась на Україні, кожна. І в яких умовах це зберігається, і по своєму потенціалу це більше, ніж бібліотека Вернадського. И я считаю, что очень неправильно, что этот потенциал не используется в общественном положении. А книгоиздание, безусловно, мы исправим эту позицию.
Будь ласка, сідайте. Спасибі, сідайте на місце. Я звертаюся, є бажаючі висловитися. Я бачу, запитання були. Висловлювання. Можна ставити на голосування? Я ставлю на голосування кандидатуру Прутнікова, Прутніка Едуарда Анатолійовича як кандидата на посаду Голови Державного комітету. Проект постанови у вас на руках. Ставлю на голосування. [[10:26:58]] За-244 Рішення прийнято. Привітаймо Едуарда Анатолійовича і побажаємо йому, щоб всі ті пропозиції, котрі висловлювались тут у залі, були реалізовані з його допомогою, або з його участю. По фракціях, будь ласка, обнародуйте. За проголосували 179 – Партія регіонів, Блок Тимошенко – 17, „Наша Україна” – 2, СПУ – 25, комуністів – 21. Рішення прийнято, спасибі.
Шановні колеги, продовжуємо розгляд питання. Я поясню результати голосування. На жаль, ще не всі народні депутати, які тільки що стали народними депутатами, отримали карточки для голосувань, тому і відповідно такі цифри результатів голосування. Переходимо до розгляду 12 проектів постанов, дванадцяти проектів постанов, пов’язаних із змінами, внесенням змін до Постанови Верховної Ради України про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України 5-го скликання та обрання голови, першого заступника, заступника голови та секретаря Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації. В такому порядку ми і будемо слухати авторів законодавчої ініціативи. Законопроект за номером 1159-1 доповідає Єфремов, будь ласка, Олександр Сергійович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! На засіданні комітету був розглянутий проект постанови, реєстровий номер 1159-11 щодо зміни в складі комітетів. Пропонується обрати таких народних депутатів України в членів депутатської фракції Партії регіонів: Макеєнко Володимира Володимировича - головою Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, увільнивши його від обов’язків заступника голови комітету. Костусєва Олексія Олексійовича - заступником голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету. Заца Олександра Вікторовича - першим заступником голови Комітету Верховної Ради України.
Олександре Сергійовичу, вибачте, який ви проект постанови доповідаєте? Я надав вам по проекту 1159-1. Це обрати Матвійчука до екології, увільнивши його від обов’язків члена Комітету євроінтеграції. Поки ви шукаєте, шановні колеги, давайте порадимось. Ми будемо голосувати кожну і обговорювати кожну постанову окремо, чи обговоримо разом? Ні, голосуватимемо кожну пожну постанову окремо – це поза сумнівом. Але чи будемо обговорювати кожну постанову окремо чи всі разом?
Разом, так? Окремо? Так, хто за те, вибачте, хто за те, щоб усі постанови, щоб усі постанови, а це абсолютно не суперечить, бо це одне питання Регламенту обговорювати спільно, прошу проголосувати. [[10:30:29]] За-250 Рішення прийнято. Тепер, будь ласка, запишіться на обговорення питання. Спочатку іде запис від фракцій. Записуємося від фракції, а потім від народних депутатів. Будь ласка, висвітіть. Записалися три народних депутатів від фракцій, а зараз іде запис на виступ від депутатів незалежно від того, до якої фракції він належить. Таким чином, три від фракцій – 9 хвилин і незалежно від приналежності до фракцій – 15. На обговорення відведемо 24 хвилини. Будь ласка, Олександре Сергійовичу, 1159-1.
До комітету надійшла заява народного депутата Матвійчука Едуарда Олексійовича про відкликання своєї попередньої заяви.
Тобто за 1159-1 відкликана заява.
Відкликана заява.
І комітет підтримав?
Підтримав.
Дякую. Будь ласка, законопроект 1159-2, Олександре Сергійовичу.
Я просив би по фамилиям, потому что у меня в разбросанном состоянии.
Це з приводу Бурлакова.
Бурлакова Павла Миколайовича про обрання його до складу Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації проект постанови 1159 комітет підтримав.
Добре. Дякую.
1159-3. Дарда Олександр Панасович. Про обрання членом Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політик, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, увільнивши від обов’язків члена Комітету Верховної Ради України з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства. Квота є, комітет підтримав.
Будь ласка, тире 4 по Руднику.
По Руднику є дві постанови – 1159-4, він відкликав свою заяву, і є друга його заява про обрання членом Комітету Верховної Ради України з питань.
Вибачте, яка, яка постанова друга? Який номер?
Вона по заяві йде.
Тобто він відкликав цю.
Він відкликав попередню заяву і вніс наступну заяву. І розглянуто на комітеті по заяві.
Заява про що? До якого комітету?
Про обрання членом Комітету Верховної Ради України з питань транспорту і зв’язку, увільнивши від обов’язків члена з Комітету Верховної Ради з питань культури і духовності. Квоти немає, комітет не підтримав, депутат настоюю розглянути в Верховній Раді це питання.
Добре, ясно. 1159-5 з приводу Табачника.
Табачнік Яків Піневич про обрання членом Комітету Верховної Ради України з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією, увільнивши від обов’язків першого заступника голови Комітету Верховної Ради України з питань культури і духовності. Квоти немає, комітет не підтримав. Депутат Також наполягає на розгляді в залі.
Дякую. 1159-6 з приводу Селіварова.
Селіваров Андрій Борисович. Про обрання членом Комітету Верховної Ради України з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерного безпеки, увільнивши від обов’язків члена Комітету Верховної Ради України з питань свободи слова та інформації. Квоти немає, вичерпана квота, комітет не підтримав. Депутат також наполягає на розгляді в сесійному залі.
Дякую, Олександр Сергійович. Сьома. Герасим’юк.
Герасим’юк Ольга Володимирівна. Про обрання членом Комітету Верховної Ради України з питань правосуддя, увільнивши від обов’язків члена Комітету Верховної Ради України з питань свободи слова та інформації. Квота використана. Комітет не підтримав. Депутат, наскільки я зрозумів, також наполягає на розгляді в сесійному залі.
Дякую. 59-8. По Черткову.
Чертков Юрій Дмитрович про обрання членом Комітету Верховної Ради з закордонних справах, увільнивши від обов’язків члена Комітету Верховної Ради України з питань європейської інтеграції. Квота є. Комітет дав положительное решение.
Так, 1159-9.
Гєллєра Євгенія Борисовича про обрання його до складу Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради з питань приватизації. Рішення положительное комитета.
Так, дякую. 10-а Ковалевська.
Ковалевська Юлія Сергіївна про обрання її членом Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, увільнивши від обов’язків членів Комітету Верховної Ради України з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування на. При розгляданні в комітеті не було ще погодження фракції. Зараз погодження фракції є, але депутати обратились вчера вечером опять во фракцию с просьбой Ковалевской пока заявление не рассматривать о переходе, а рассмотреть по квоте, которая имеется в данном комитете Присяжнюка Миколы Володимировича про обрання членом Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, увільнивши від обов’язків членів Комітету Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин.
Так, це 10. 11. давайте тоді так, 11-а це у нас уже трошки мається на увазі дообрання, про обрання. Будь ласка, проінформуйте.
Пропонується обрати, як я вже казав, Матвієнка Володимира Володимировича головою Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, увільнивши його від обов’язків заступника голови комітету; Костусєва Алексія Олексійовича заступником голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету; Заца Олександра Вікторовича першим заступником голови Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Тихонова Віктор Миколайовича – головою Комітету Верховної Ради України з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування, увільнивши від обов’язків заступника голови комітету. Коржа Павла Петровича – заступником голови Комітету Верховної Ради України з питань паливно-енергетичного комплексу. Ядерної політики та ядерної безпеки. Горбатюка було погоджено на комітеті. Горбатюка Анатолія Олексійовича – заступником голови Комітету Верховної Ради України з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування. Учора ввечері депутат и переузгодили дану позицію – і пропонують від фракції на цю посаду Лук’янова Владислава Валентиновича. Згода є і з одної, і з другої сторони. У комітеті по Лук’янову не розглядається, пропонується розглянути в залі.
Будь ласка, а він у цьому ж комітеті знаходиться?
Він в цьому ж комітеті знаходиться.
Добре, дякую. Так, шановні колеги, доповідь закінчена. Якщо є запитання, прошу записатись. Будь ласка, п’ять хвилин. Прошу, Олег Білорус.
Олег Білорус, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановний Олександре Сергійовичу, ви подали Верховній Раді такий масив, таку хвилю цих змін, що народні депутати не встигали ні думати, ні аналізувати, ні оцінювати. Чи не краще було б якось трішки розділити чи в часу, чи по засіданнях, щоб ми могли вивчити ці рекомендації? І в мене питання таке. А як члени Комітету регламентного, дискутуючи, оцінювали ці кандидатури? Чи не є це просто механічним заповненням вакансій. Чи відповідаєте ви за критерій професіоналізму, досвіду? Чи не буде послаблення діяльності комітету від.
Спасибо. Есть соответствующая процедура, согласно Регламента, рассмотрения данного вопроса. И не я внес такой массив, а это внесли соответствующие руководители фракции, согласовав переход данных кандидатур из одного комитета в другой комитет. Что касается походов регламентного комитета, есть квота, которая имеет та или иная фракция. Если руководители фракции согласовывают переход депутата по имеющейся квоте, значит, у регламентного комитета нет оснований отказать по данному вопросу. Если же квоты не имеется, значит регламентный комитет принимает решение отказать по переходу, потому что у фракции нет квоты в том или ином комитете. Но, учитывая то, что депутаты настаивают, поверьте, очень настойчиво, прошу прощения за тавтологию, на рассмотрении данного вопроса. Поэтому я вынужден вынести этот вопрос в зал, согласно Регламента.
Шановні колеги, друга частина, дійсно, в регламентного комітету, крім того, що сказав Олександр Сергійович, немає абсолютно ніяких прав професіоналізм перевіряти і так далі, і тому подібне. Вони тільки перевіряють на дотримання квотності. Будь ласка, Зварич Ігор.
Дякую. Я хотів би задати таке запитання, Зварич Ігор Івано-Франківськ, Партія регіонів. Якщо все-таки ми, попри рішення регламентного комітету приймемо ті пропозиції, чи не пропозиції, які сьогодні вносяться, зокрема, по тих питаннях, де регламентний комітет не підтримав і це порушить квотний принцип, яким чином будемо тоді поступати?
Это право зала определиться по данному вопросу. Моя точка зрения с этого вопроса, я ее уже докладывал здесь в зале о том, что разумно было бы руководителям фракция между собой собраться и в рамках фракции этот вопрос согласовать. Но, учитывая то, что, действительно, депутат каждый, он по закону имеет право написать заявление в тот комитет, в котором он хочет работать и он настаивает, поэтому в этом вопросе прерогатива зала определиться по данному вопросу. Если зал примет положительное решение, значит, депутат будет работать в том комитете, в котором определился зал, если отрицательное решение, значит, останется в том комитете, где он ранее работал.
Будь ласка, Роман Безсмертний.
Безсмертний, "Наша Україна". Шановний Олександре Сергійовичу! Чи не вважаєте ви, що в постанові, де йде мова по призначенню голів і заступників голів комітетів ліпше було б зібрати позиції всіх фракцій. І так, як ми голосували це на початку роботи Верховної Ради, проголосувати всі зміни однією постановою. Чому? Тому що завтра інші фракції внесуть кандидатури, і вийде так, одні фракції підтримують, інші не підтримують. І потім знову ми почнемо дискусії про те, хто виконує домовленості, хто не виконує і про що говорить Регламент. Тому пропозиція наша така: це питання відтермінувати, що стосується постанови 1159-11, зібрати пропозиції від усіх фракцій і єдиним голосуванням проголосувати цю постанову. Дякую.
Спасибо за вопрос. Мне кажется, что немножко здесь другой подход должен быть. Когда мы распределяли квотное представительство в комитетах, там же было распределено и квотное представительство по руководителям и заместителям в комитетах. Поэтому, согласно квоты, здесь ничего не нарушено. Если будет предложение по замене руководителей и заместителей по квоте «Нашей Украины», оно так же будет рассмотрено в комитете и вынесено в сессионный зал. Мы не имеем права задерживать рассмотрение этих вопросов. Поверьте, в комитете довольно большое количество вопросов, которые подлежат рассмотрению. Мы вчера закончили рассмотрение всех вопросов довольно поздно вечером.
Дякую, Олександр Сергійович, сідайте, будь ласка. Так, переходимо до обговорення питання. Борис Якович Беспалий, будь ласка, від фракції "Наша Україна". Підготуватися Олегу Ляшку.
Борис Беспалий, "Наша Україна". Шановні колеги! Дякуючи тому, що йде трансляція на всю Україну, не тільки сесійна зала, а й глядачі і слухачі України могли переконатися в тому, що питання просто не підготовлено, тому що голова комітету весь час говорив: „Погодження немає, квоти немає” і так далі. На це звернув увагу у своєму запитанні і Роман Петрович Безсмертний. Друге питання. Що згідно Регламенту не тільки керівні посади в комітетах, а це голова комітету, перший заступник, заступники, секретар комітету, розподіляються пропорційно до чисельності фракції за квотами, але і членство в комітеті. Це є норма Регламенту. Тому посилання на те, що сесійна зала може все, не є правильне посилання. Сесійна зала може все, але в рамках закону і Регламенту. Сесійна зала може змінити спочатку Регламент дійсно, а потім вже займатися кадровою самодіяльністю. Нарешті, оскільки це питання є питання, яке стосується всіх без виключення фракцій – як фракції правлячої коаліції, так і опозиційних фракцій, – то це є питання, яке готувалося і взагалі питання рівня Погоджувальної ради. Як ми бачили з доповіді голови комітету, він дійсно поставлений у вимушене становище, бо як голова комітету він не може відмовитися від доповідання питання. Але це не є питання тільки одного Регламентного комітету, це не є питання формальне, це є питання змістовне, це є питання роботи на всі п’ять років, і це є питання рівня Погоджувальної ради. Тому позиція „Нашої України” полягає у тому, щоб цю постанову, особливо про керівний склад комітетів, зараза взагалі не голосувати, оскільки питання не є підготовленим. Питання виноситься з порушеннями норм Регламенту стосовно пропорційності. А розглянути це питання через Погоджувальну раду і внести узгоджувальний проект постанови. І ще одне. Я думаю, що всі ми зацікавлені, що п’ять років Верховна Рада працювала, незважаючи на різні, на те, що у нас є різні політичні позиції, як узгоджений орган, який все ж таки працює на державу не залежно від того, які у нас можуть бути різні ситуації. Тому, я думаю, що не треба плодити конфлікти абсолютно на рівному місці, там, де для цього ніяких підстав немає. Правляча коаліція має достатню кількість голосів, щоб зрештою свою позицію реалізувати і в законний спосіб. І ламати через коліно, і перетасовувати депутатський корпус, просто штучно провокувати конфлікти, теж є абсолютно недоречним. Тому, узагальнюючи свій виступ і позицію нашої фракції, ми пропонуємо ці постанови на даний момент зняти з розгляду і не брати участі в ї голосуванні. Дякую за увагу.
Будь ласка, Олег Ляшко, фракція „Блоку Тимошенко”. Підготуватись Круглову.
Як сказав мій колега Єфремов, комітет не підтримує заяви народних депутатів Табачника, Рудніка, Селіварова, Царьова, Герасим’юк, Кучеренко, Антипенко і Головатого про перехід з одного комітету в інший з тих причин, що вичерпана квота. Натомість комітет підтримує заяви Бурлакова, Дарди, Черткова, Гєллєра, Ковалевської про чи обрання членами Спеціальної комісії з питань приватизації контрольної, чи про перехід до іншого комітету, бо там є квота. Ми справді на комітеті, це відповідь Олегу Григоровичу Білорусу, не розглядали питання професійності кандидатів. За це, очевидно, несуть відповідальність фракції, керівники фракцій, які погоджують ці заяви. Тому ми підтримуємо заяви народних депутатів, які підтримані регламентним комітетом. І ми закликаємо більшість, коаліційну більшість не голосувати, не підтримувати заяви про перехід до інших комітетів депутатів із складу коаліції. Чому? Бо ви знаєте, що склад комітетів побудований по квотному принципу і не можна порушувати ці квоти, бо, тоді буде порушений баланс. І це буде певним чином ущемляти права, в тому числі, і опозиції, бо в кожному комітеті є баланс інтересів між фракціями. Тому, звичайно, можна силою протягнути, наприклад, пана Табачника із комітету по культурі в Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю, але я думаю, що ті ж виборці зададуться питаннями, чому пан Табачник не займається безпосередньо тим, у чому він спеціаліст номер один не тільки в Україні, а й в світі, а боротися з корупцією у нас є кому, в тому числі і іншим. Тому ми просимо наших колег з коаліційної більшості підтримати рішення комітету і не підтримувати проекти постанов, які не підтримав Комітет з питань Регламенту. Крім того, ми хотіли б сказати з приводу проекту постанови народного депутата Єфремова про обрання головами і заступниками голів комітетів Макеєнка, Костусєва, Заца, Тихонова, Коржа і Горбатюка. Це ці посади за квотою належать Партії регіонів і тому ми не заперечуємо проти того, щоб ці люди були обрані, бо фракція Регіонів відповідає за цих людей. Тобто ми не заперечуємо підтримати цих людей, але просимо коаліційну більшість не порушувати квоти і не голосувати за перехід депутатів, які претендують на квоти понад того. Крім того, насамкінець, я хотів би сказати, що наших депутатів беруть пересаджують із своїх місць без погодження і з ними і з фракцією, це є наступ на опозицію. Завтра може нас взагалі із залу виселять? Вчора не дали постанови прийняти про створення комісії, сьогодні.
Олег Валерійович, поки що немає офіційної опозиції, немає на кого наступати. Будь ласка, замість Круглова Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів, після того - Корж Віталій.
Шановні народні депутати! Так, як ми обговорюємо пакетом це питання, може скластися враження, що ми могли б пакетом і голосувати, як ми з вами голосували раніше, голосуючи за голів комітетів, членів комітетів і тому подібне. Але, Регламент такої речі не передбачає, тому голосувати ми будемо за кожну кандидатуру окремо. Я хочу категорично не погодитись з моїм колегою з „Нашої України”, який висловився про те, що це питання не підготовлене. Давайте ми не будемо путати грішне з праведним. Право народного депутата України обирати собі комітет. Право Верховної Ради України дати йому дозвіл, чи не дати йому дозвіл. Я хочу собі згадати своє перше обрання до Комітету з соціальної політики, півроку мені Верховна Рада не давала такого права, через півроку мене обрали в цей комітет і багато з народних депутатів колег можуть пригадати, що така ситуація була саме з ними. Що може бути в основі певного не конфлікту, а певного протиріччя, яке зараз у нас на очах розгортається. В основі певного протиріччя щодо підходів до кадрових питань сьогодні і на перспективу може вважатися оця сама неврегульованість, і це наша вина, законодавча неврегульованість офіційного статусу опозиції. Але це ніби-то на перший погляд. А, насправді, головне це незрілість самого процесу, політичного структурування нашого суспільства. Шановні колеги! Давайте не будемо забувати і будемо постійно наголошувати нашим виборцям: Україна тільки вступила в цей експеримент політичного структурування суспільства. Ми перебуваємо, так би мовити, в перехідному періоді. Так, як економіка наша перехідна з усіма мінусами цього перехідного статусу, так само і наша політичне структурування. Звичайно, якщо розглядати опозиційність як засіб повернення до влади, то тоді порядку в нашій політичній системі не буде. Опозиційність не є засобом повернення до влади, опозиційність, якщо хочете – місіонерство. Це невдячна робота, а це робота, яку колись відзначать, люди не сьогодні і не завтра. Або опозиція – це інструмент влади, котра нехай гостро реагує на дії влади, роз’яснює суспільству зміст того, що відбувається в Україні. І головне, прогнозує, можливі, наслідки то - це опозиція. Або опозиція створює реальну законодавчу противагу над тим законом, який вноситься до залу, то це опозиція. Тоді опозиція може розповідати про якісь свої кадрові претензії. Але, якщо прикриваючись опозиційними гаслами чи статусом ніби-то опозиційним, певна політична сила в залі, в засобах масової інформації веде себе істерично, психопатично, демонструє постійну схильність до патологічної брехливості та до всякого роду авантюр, це не опозиційність. Тому ми на сьогоднішній день маємо конкретну ситуацію. Питання вивчено комітетом, комітет доповів те, що він мав, він доповів про квотність, а ми в залі будемо визначатися. дякую.
Дякую. Віталій Корж, фракція „Блоку Юлії Тимошенко” за ним Камчатний. Будь ласка, кому ви слово передаєте? Яворівський, будь ласка, з місця мікрофон Яворівського.
Володимир Яворівський, „Блок Юлії Тимошенко”, Голова Комітету з питань культури і духовності. Великий Рейган сказав прекрасну фразу, яка мені дуже подобається: „За введення абортів борються в основному ті, хто встиг народитися” - це дуже гарна фраза і дуже гарна думка. Я, як депутат, сиджу і постійно думаю, чим викликано це велетенське переселення народів, велике переміщення і що сталося у нас. Те, що вийшло і кілька депутатів перейшли у виконавчу владу? Так все нормально і нехай ці нові депутати, які сьогодні прийняли присягу, нехай вони „впишуться” в Верховну Раду, спокійно розберуться і тоді разом з ними це питання можна було б розглядати. Друге, що б я хотів сказати. Адаме Івановичу, нам треба подумати про те, що фракції – це прекрасно, фракції приймають глобальні політичні питання, які вони вирішують тут під цим куполом, який дуже часто, ця „кришка”, піднімається від пристрастей. Але комітети – це робочі органи, які фактично займаються рутинною, чорновою роботою і мене дуже хвилює і я був і до цього один раз головою комітету і я знаю, що тоді все-таки поняття комітету було на набагато вищому рівні, ніж сьогодні. Над цим треба попрацювати і добре подумати. Коли йде обговорення якось питання, то я переконаний, що нам треба поміркувати над цим разом і разом із, скажімо, виступами від фракцій. Можливо давати виступи і від імені комітетів, щоб слухати його думку, принаймні, ті, які, найближче до обговорюваного питання. Третє, що б я хотів сказати. В усіх парламентах світу, а я був не в одному, Комітет з питань культури є одним із ключових, тому що кожна нація ставить на перше місце її духовне обличчя, її культурне обличчя. Комітет з питань культури, склалося так, що до нього потрапило кілька від „Регіонів” людей, які, ну, не хотіли там працювати, це їхнє право. Скажімо, Рудник, дуже симпатична людина мені особисто. Але я розумію, що він себе там почував абсолютно, ну, в чужій так би мовити стихії. Ну, вирішила людина перейти в інший комітет. Це дуже нормально. Вже сьогодні тут згадували ім’я прекрасного українського артиста, музиканта, я з цього приводу теж виступав не один раз і не два рази. Я не можу зрозуміти, чому Яну Табачнику, ще раз кажу, видатному музикантові переходити в боротьбу, він що, - буде грати на акордеоні для бандитів і вони перестануть красти? І останнє. Ян Табачник заявив на комітеті про те, що він не найшов спільної мови з головою комітету, через те хоче перейти. Пане Яне, я з вами не бачився жодного разу. Тільки слухав вашу музику, через те, я дуже прошу: переходьте, туди вам і дорога. Боріться із корупцією. Але не кажіть неправду.
Так, будь ласка, Камчатний, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. За ним Козуб. Є Камчатний? Немає. Будь ласка, Козуб. Да? Справа в тому, вибачте, ви повинні виходити на трибуну або піднімати руку. Або просити, щоб вам увімкнули з місця. Будь ласка, Камчатний.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Дійсно, це питання, воно викликає певну стурбованість сесійної зали у всіх фракціях. Тому що масові переходи, які почалися, вони, мабуть, повинні нас привести до думки однієї. Що попередній якісний відбір, який робили самі фракції до комітетів, він був зроблений неякісно. Я хотів би звернути увагу всіх наших виборців на те, що найбільш масовий вал отаких заяв про переходи іде саме з боку шановної фракції Партії регіонів. Дуже поважна людина, мій земляк, який є великим спеціалістом, пан Руднік, в області нафтогазового комплексу, я знаю його як висококваліфікованого спеціаліста, мені його дуже жаль, коли він приходе другий раз до нашого комітету з такою заявою, і просить його перевести до профільного комітету. І дійсно, розуміючи необхідність всього, я підтримую цю людину і це бажання. Але в рамках тих квот, які були визначенні, ми не можемо цього зробити. Але я хочу звернути увагу і на наступне. Що сьогодні, прикриваючись тим, що ми не можемо перевищувати квоти і ми забороняємо, і правильно робимо, і цей вал повинні зупинити, я хочу звернути увагу, що вже на сьогоднішній день в 12 із 26 комітетів квота Партії регіонів перевищена. Тому створена штучна більшість в комітетах і я вважаю щодо цього питання, з точки зору розумної логіки і політики треба повернутись і цей дисбаланс весь виправити. І ці всі квотні, привести всі квоти до їх відповідності чисельність членів комітету. І на останнє я хотів би сказати, відповісти Олегу Григоровичу Білорусу, який спитав, а чи аналізується питання, дійсно, якості? І тут би я хотів підтримати колегу нашого Яворівського. Чомусь в якості аргументів про перехід з тої чи іншої фракції не ставляться професійні інтереси, а виключно там або якісь мотиви того, що людина. Вибачаюсь, комітетів, вибачаюсь. Не знайшла спільної мови, або ще щось таке інше. Тому я вважаю, що ми повинні припинити ці всі переходи і переглянути там, де перевищені квоти. І на останок користуючись можливістю в рамках відведеного мені часу, я хочу сказати, що вчора відбулася дуже знакова подія і про це повинні всі виборці знати. Вчора зроблений черговий наступ на опозицію і про це всі повинні знати, що відбулося. З грубим порушенням Регламенту всіх законів, вчора була прийнята постанова про створення Тимчасової слідчої комісії і зроблена дуже цікава річ. Вона відправлена на розгляд нашого комітету, членом якої я є. Я можу зараньше прогнозувати, яке буде рішення. Бо 10 членів нашого комітету, які також перевищують квоту, вони складають більшість в нашому комітеті і в мене нема ніякого сумніву, що вчорашнє рішення більшістю у нашому комітеті буде підтримано. Але забувається про.
Будь ласка, Олександр Козуб, за ним Денісова фракція „Партії Регіонів”.
Козуб, Запоріжжя. Шановні колеги! Це і не дивно, що сьогодні основними виступаючими на цій трибуні з огляду на розгляд питання пов’язаного з кадровими переходами виступають члени саме регламентного Комітету по депутатській етиці та забезпеченню діяльності Верховної Ради. Це говорить про те, що у регламентному комітеті створена робоча обстановка, в якій ми працюємо разом і обговорюємо ті чи інші питання. Дійсно, на першій сесії, яка проводилася, не всім удалося виявити ті моменти, коли хотілося працювати у тому чи іншому комітеті із огляду на свої професійні здібності, і з того, що депутатський корпус у нас змінився. І це, по суті, те, що сьогодні відбуваються про переходи із комітету у комітет, це нормально. Інше те, що сказав мій попередній колега, про виступи, що десь перевищені квоти, то скажу, що це, дійсно, є таке, але пов’язане не з перевищенням квот, пов’язаних саме з Партією регіонів чи з представниками Партії регіонів, а такі перевищення чи невибрані квоти є по всіх комітетах і пов’язані з усіма політичними силами. Тому, дійсно, сьогодні у виступі шановного Олександра Сергійовича, котрий говорив про те, що, дійсно, керівникам фракцій настав той час і Комітету з депутатської етики, Регламенту та забезпечення діяльності дійсно ще раз підійти, суттєво розглянути квоти, які склалися на сьогоднішній день у комітетах і ближчим часом, розглянувши це, дійсно, привести у відповідність по кожній політичній силі, і це буде справедливо. А розглянути дійсно треба не заяву, скажімо кожного депутата, а розглянути це рішенням політичних фракцій. Тепер щодо конкретного побажання і розгляду питань, по суті, сьогодні. Дійсно, я підтримую народного депутата Сухого, який сказав про те, що кожен депутат має право висловити своє побажання працювати в тому чи іншому комітеті, і ми повинні це право його розглянути і винести те рішення, яке ми вважаємо правильним. Дякую.
Будь ласка, Людмила Денісова, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні колеги, я нагадую, ви записалися на виступ з трибуни, з трибуни. Тому, якщо є у вас бажання передати комусь слово, подайте мені якийсь сигнал, я ж не можу знати, що ви хочете, розумієте? Ви хочете комусь передати слово? Будь ласка, мікрофон Денісової з місця включіть.
.чтоб работала система «Рада». А теперь я от слова отказываюсь. Спасибо.
Так это вам надо научиться, а не мне научиться. Кому слово передать? А, відмовляється від слова. Так, Сухий уже виступав. Ландік. Тільки зараз подивлюсь, який з них Ландік. Так, Володимир Іванович, будь ласка. За ним Беспалий. Беспалий уже виступав від фракції, Яворівський виступав. Макієнко.
Володимир Ландік, Партія регіонів, Луганщина. Ну, я бы хотел, с одной стороны, поддержать тех депутатов, которые выходят с фракции во фракцию. Я тоже первый раз избран народным депутатом и, приходя в комитет, не всегда знаешь, что ты там будешь делать. И многие, впервые встретившись с этой законодательной работой, которая называется законодательная, а в комитетах это совершенно другое, и, может быть, не все удовлетворены. Но больше всего меня беспокоит то, что у нас с комитетов переходят специалисты, високі фахівці свої справи. И я думаю, что это не их беда. Я думаю, это даже проблема руководства фракций, может, даже и руководства Верховной Рады. Ведь к каждому человеку надо подходить индивидуально, с каждым нужно говорить. Когда мы говорим, что не все удовлетворены амбиции, а кто-нибудь их выслушивал? Кто-нибудь с ними говорил? Если человек претендует на комитет, подкомитет, зам и так далее, если с ним никто не говорил, не спросил может ли он, имеет ли на то знание, опыт. И вот тогда у нас получаются обиды. Вот я и думаю, что надо все-таки руководителям фракции, коалиции и даже руководству Верховной Рады индивидуально разговаривать с каждым, не так нас и сильно много. Но удивляет конечно то, что массово, да, переходят. Но я думаю, что будут переходить еще более. Узнавая работу у себя в комитете, видя в других и чувствуя свои способности работы может быть по другой специальности, я думая и со мной многие согласятся, что будут у нас переходы и это болезненно, не надо так в штыки всем воспринимать. Я думаю, что надо поддерживать, потому как могут раскрыться скрытые какие-то умения какого-то из депутатов работать в том или в другой. Но, самое главное меня удивляет то, что когда у нас специалисты, фахивцы переходят, я имею, например, пример Герасимюк. Когда журналист выходит с нашей, Комитета по свободе слова, то я думаю, что здесь какие-то амбиции, которые не разрешены и такого специалиста нашему комитету жаль будет потерять. И у меня просьба к «Нашей Украине» все-таки нам ее залышить. Спасибо за внимание.
Так, Макієнко, „Блок Юлії Тимошенко”. Передаєте слово, да? Будь ласка, Вітенко. Прошу.
Шановні колеги! Вітенко, Блок Юлії Тимошенко, Вінничина. Знаєте, дійсно, це мій перший виступ, і я до вас звертаюся напевно з проханням і з розумінням ситуації. Комітет з питань духовності та культури, самі ж розуміємо, що ми всі як ішли в депутати, йшли за списками політичних партій. Кожен мав зобов’язання перед нашими виборцями, і ми розуміємо, що духовність і культура є пріоритетом розвитку кожної нації. Я прохаю партії, блоки, які, не скажу, що відкликали, як члени, от наприклад, Партії „Регіонів, два члени Партії „Регіонів” відмовилися працювати в Комітеті з питань духовності та культури. Передивіться, у вас є достатньо гарні люди, які можуть працювати в Комітеті з питань духовності та культури, щоб тоді не виникало колізій, що таке чи інше рішення прийнято тільки тому, що там перевагу мають бютівці чи представники Партії „Наша Україна”. Я думаю, що це має бути, дійсно, розумно і гарно сприйнято, буде розумно і гарно сприйнято усіма нашими громадянами, усіма нашими виборцями. Тому що Комітет з духовності та культури – то є надзвичайно важлива ланка, саме дійсно з комітетів, 26-ти комітетів, які представлені у Верховній Раді України. Сподіваюся на ваше розуміння і підтримку.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Буквально декілька слів за його підсумками. Перше. Шановні колеги, ви звернули увагу, що тут виступали не лише голова профільного комітету, але й члени цього комітету, і вони вам підтвердили, незважаючи на різну політичну приналежність, що Комітет з питань регламенту поступив абсолютно чітко за Регламентом, він виконав те, розглянув кожну заяву в повній відповідності з Регламентом і прийняв рішення. Там, де порушені норми, він рекомендує, вірніше, прийняв рішення не підтримувати подібного. І я просив би, дійсно, звертаючись до всіх вас, аби ми не порушували норм Регламенту про пропорційність розподілу. Це було б найкраще. Друге. Шановні колеги, я просто зацитую 78 статтю, частину сьому Регламенту, бо тут є мова, заперечення щодо проекту Постанови за номером 1159-12, з приводу того, що ми призначаємо голів комітетів і заступників. Сьома частина 78-ї статті Регламенту каже: „У разі відкликання голови комітету чи відповідно першого заступника, заступника голови, секретаря комітету з посади, право висунення кандидатури на цю посаду належить депутатській фракції, за квотою якої він був обраний на цю посаду. Оскільки всі ці квоти були за Партією регіонів, то лише Партія регіонів має право вносити кандидатури. Вона може внести кандидатури як членів своєї фракції, так і інших, але тільки вона за Регламентом вносить. І тут також регламентний комітет нічого не порушив, він прийняв абсолютно справедливе рішення. Я підтримую мудрі пропозиції керівників комітету про те, щоб підняти статус комітетів. Але я думаю, це в першу частину, залежить від голів комітетів і вони його піднімають, цей статус на ту висоту, на яку можуть. З приводу зауважень щодо цих 12 проектів постанов, найбільше прізвищ і найбільше пропозицій із фракцій Партії регіонів, я думаю цілком зрозуміло. Бо фракція Партії регіонів становить майже 50% народних депутатів і це закономірно. Тепер давайте, шановні колеги, перейдемо до голосування кожної постанови. Я буду вам називати номер постанови і про що в ній йдеться, аби вам було орієнтуватися легше. Але ще раз наголошую, просив би, дійсно, підтримувати всі пропозиції комітету профільного, який говорить про порушення Регламенту щодо квотного принципу. Таким чином, підготуйтесь, будь ласка, до голосування. В зв’язку з тим, що наш колега Едуард Матвійчук відкликав заяву, то, мабуть, немає необхідності голосувати постанову 1159-1. Ніхто не наполягає? Бо заява відкликана. Проект постанови за номером 1152-2 щодо обрання Бурлакова Павла Миколайовича - народного депутата України від багатомандатного, загальнодержавного виборчого округу Партії регіонів, фракція Партії регіонів, членом Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації. Профільний комітет пропонує підтримати, тим більше, що там немає ніяких квот. Немає ніяких квот, бо ми, так би мовити, дозволяємо бути і членом комітету, і членом Спеціальної контрольної комісії. Прошу голосувати. Ще одного заступника введемо. Вам краще буде. Йде голосування. Так, щось. Ну, рішення прийнято, але зараз покажуть, скільки голосів „за”. Чомусь зависла система. Так, що у нас із системою? Переголосуємо? Будь ласка, давайте спробуємо переголосувати. Перезапустіть. Так, я ще раз ставлю на голосування проект постанови за номером 1159-2 щодо Бурлакова. Зараз, перезапускають. Хвилинку почекайте, будь ласка. Хтось підключився до сервера, встановив додатковий. Не переживайте, у нас в Регламенті передбачена на цей випадок процедура голосування руками. Так що можемо. Попрацює Лічильна комісія тоді. Голова Лічильної комісії, ви на всяк випадок готуйтеся до роботи. Готові? Так, будь ласка, я ставлю на голосування проект постанови 1159-2. Голосуємо. [[11:18:16]] За-279 Постанова прийнята. Шановні колеги, зараз буде і сигнал, все поступово. Шановні колеги, на ваші зауваження, що тут уже збільшується чисельність членів тимчасової спеціальної комісії, ви повинні радіти. Бо подивіться нормативи, там чим більше членів, тим більше буде керівництва. Значить можна буде добавити ще одного і заступника. Законопроект, проект постанови 1159-3 з приводу Дарди. Обрати народного депутата, це Партія регіонів, членом Комітету Верховної Ради з питань економічної політики, увільнивши від обов’язків Комітету з питань будівництва. Пропозиція комітету підтримати, всі квоти дотримано. Прошу голосувати. [[11:19:23]] За-284 Рішення прийнято. Так, законопроект за номером 1159-4 щодо обрання Рудніка Анатолія Андрійовича до Комітету транспорту і зв’язку, увільнивши його від обов’язків члена Комітету з питань культури і духовності. Комітет пропонує не підтримувати. Ставлю на голосування. [[11:20:11]] За-57 Рішення не прийнято. Анатолій Андрійович, я просив би вас попрацювати в цьому комітеті. Все, все, все. Питання розв’язано. Ви можете ще звертатись потім. Так, будь ласка, розглядається проект постанови за номером 1159-5 щодо, щодо Табачніка Яна, Якова Піневича, народного депутата України від партії, від фракції партії регіонів, який просить призначити його, обрати його в Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією, увільнивши його від обов’язків Першого заступника голови комітету Верховної Ради України з питань культури і духовності. Шановні колеги, я абсолютно підтримую всі ті мудрі пропозиції, вас, які виступали і просили, зверталися до нашого шановного всесвітньо відомого працівника культури зняти свою заяву. Ян Піневич, ви не заперечуєте, щоб ми не голосували цієї постанови? Ви дійсно треба у цьому комітеті. Ми розуміємо, що і в оргзлочинності треба боротися, бо і в культурі вона є, але попрацюйте. Будь ласка, Табачніка мікрофон. Мікрофон, будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемые все, которые присутствуют в этом зале. Я могу сказать, что я действительно ничего не говорил подобного, что я не нашел общего языка с председателем комитета, потому что он действительно сказал правду, что мы с ним и не виделись. Это я не знаю, кто это придумал. Но я просто изначально написал заявление в Комитет по борьбе с организованной преступностью и с коррупцией. Почему? Потому что, ну, видно гражданское лицо, которое бы находилось там, а все знают мою принципиальную позицию, может быть нужнее было бы чем я на сегодняшние день в комитете культуры. Потому что я не единственный представитель культуры, который не пошел в Комитет по культуре, есть еще мои коллеги здесь, уважаемые мною, которые тоже не пошли в эти комитеты. И наверное я, все-таки, считаю, что я в преступности и коррупции больше понимаю чем мои коллеги, которые прошли в другие комитеты.
Дайте можливість завершити. Будь ласка ввімкніть мікрофон.
Дело не в этом, а это не дело принципа. И у меня нет никакого антагонизма, но я просто не хочу быть без вины потом виноватым, что в культуре ничего не сделано. Потому что мы знаем, что это в общем-то, самое больное место на сегодняшний день в нашей стране, на которое меньше всего обращают внимание все и правительство, и все остальные. И я человек, который привык работать с юных лет и мне очень тяжело будет объяснить, почему я там находился и тоже ничего не смог сделать, потому что я знаю, что люди, которые хотят даже сделать и могут сделать, им просто не дают этого делать. Поэтому, все-таки, я прошу, если есть возможность, я прошу оставить меня в Комитете по борьбе с организованной преступностью, почему? Потому что я знаю проблему изнутри, я объездил 100 зон этой страны и я очень много помог несчастным людям, которые невинно осужденные. Если вы хотите, они напишут письма в адрес Верховного Совета. Спасибо, извините.
Дякую. Але Ян Пінович, повірте, що так же, вибачте за таке слово, безуспішною буде робота і в Комітеті з оргзлочинністю, бо побороти оргзлочинність так же ж не реально, як підняти нашу культуру в найближчих п’ять років. Тому тут ви себе не дуже тіште. Будь ласка, Яворівський, згадувалось прізвище, хвилина
Володимир Яворівський голова Комітету з питань культури і духовності. Шановні колеги! Шановні народні депутати! Шановний Якове Піневичу! Я дуже хочу вам сказати, ніяких розбіжностей між мною, головою комітету, і вами немає і бути не може. Я ще раз хочу сказати, що я глибоко шаную вас, як художника прекрасного, я в широкому розумінні цього слова, музиканта, я. Хтось, очевидно, просто напустив якогось диму. Мені сказали, що аргументом на засіданні комітету вашого переходу є те, що ви не спрацювалися зі мною, з головою комітету. Я ще раз кажу, ви жодного разу не були в комітеті. Приходьте, сідайте, я подаю вам руку і готовий з вами працювати. А решта - вирішувати вам і народним депутатам. Дякую.
Шановні колеги! Давайте знайдемо, як завжди, мудре рішення. Давайте дамо ще раз доручення Комітету з питань Регламенту повернутися до цього питання? Доручення комітету? Я ставлю на голосування пропозицію дати доручення Комітету з питань Регламенту ще раз повернутися до проекту постанову 1159-5 щодо народного депутата Табачника Якова Піневича. Прошу голосувати. [[11:26:14]] За-57 Не підтримане рішення. Тоді я ставлю на голосування проект постанови, який не підтриманий комітетом, 1159-5 про обрання Табачника Якова Піневича членом Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією, увільнивши його від обов’язків першого заступника Голови Комітету Верховної Ради України з питань культури і духовності. [[11:26:54]] За-197 Рішення не прийнято. Давайте привітаємо Якова Піневича з тим, що він буде трудитися на благо культури. [[О п л е с к и]] Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України за номером 1159-6 про обрання Селіварова Андрія Борисовича, народного депутата від Партії регіонів членом Комітету Верховної Ради України з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки, увільнивши від обов’язків члена Комітету Верховної Ради України питань свободи слова і інформації”. Комітет не підтримав даної пропозиції. Прошу визначатися. [[11:27:55]] За-178 Не підтримано. Я думаю, що Комітет свободи слова може порадіти. Так, проект постанови за номером 1159-7 щодо обрання Герасим’юк Ольги Володимирівни, народного депутата від „Нашої України” членом Комітету Верховної Ради з питань правосуддя, увільнивши від обов’язків члена Комітету Верховної Ради з питань свободи слова та інформації. Комітет не підтримує. Прошу визначатися. [[11:28:43]] За-155 Рішення не прийнято. Я думаю, професіонали мають залишатися на своєму місці. Законопроект за номером 1159-8 про обрання Черткова Юрія Дмитровича, народного депутата від Партії Регіонів членом Комітету Верховної Ради в закордонних справах, увільнивши його від обов’язків члена Комітету Верховної Ради з питань європейської інтеграції. Комітет підтримує, норми Регламенту дотримані. Прошу голосувати. [[11:29:27]] За-246 Рішення прийнято. Проект постанови за номером 1159-9. Обрати Гєллєра Євгенія Борисовича, народного депутата від Партії регіонів, членом Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації. Комітет дає позитивне заключення. Прошу голосувати. [[11:30:05]] За-248 Рішення прийнято. Проект постанови 1159-1 з приводу Присяжнюка ми не розглядаємо, бо є 1159-12. Тобто 1159-10 щодо Присяжнюка. Він хотів, просив призначити його в комітет з питань екологічної політики. А в 1159-12 – призначити, ні, по Присяжнюку доповідав. Будь ласка, ввімкніть мікрофон Єфремова. Зараз, зараз. Будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, что касается по Присяжнюку, то было принято решение: в связи с тем, что депутат Ковалевская забрала свое, приостановила пока свое заявление о переходе, то квота имеется. Поэтому можно принять решение, согласно квоты, это не будет нарушением.
Ляшко, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Олександре Сергійовичу, якщо ми вже діємо в регламентному комітеті розглядаємо всіх, то давайте розглядати і Присяжнюка. Регламентний комітет не розглядав цього питання. Тому пропонується не розглядати поки регламентний комітет не прийняв рішення. Чим Присяжнюк краще від Табачника чи від когось іншого? Всі депутати однакові. Дякую.
Шановні колеги, я просив би, Олександре Сергійовичу, ви розгляньте, а ми у вівторок проголосуємо це питання і не буде ніяких проблем. Я просив би розглянути і дати висновок, бо змінилися. Почекайте, будь ласка.
Ще раз повторюю. Ми нічого не убираємо, ми нічого не обираємо. Ми просимо Регламентний комітет дати нам остаточне заключення і ми у вівторок. Дасте ви сьогодні, - сьогодні проголосуємо. Дасте завтра – завтра проголосуємо. Будь ласка, будь ласка, не стимулюйте мене на порушення Регламенту. Це не таке питання, де треба нам ламати коп’я. Будь ласка, Олександре Сергійовичу, зберіть сьогодні комітет і ми його ж сьогодні розглянемо. Так, розглядається проект постанови за номером 1159-11 з приводу призначень, обрання колег головами комітетів, першими заступниками і заступниками голів комітетів. Я вже вам цитував норму Регламенту, що це дійсно квота Партії регіонів. Тому інформую про що тут ідеться. Обрати Макеєнко Володимира Володимировича головою Комітету з питань бюджету, увільнивши його від обов’язків заступника голови. Костусєва Олексія Олексійовича обрати заступником голови Комітету Верховної Ради з питань бюджету. Заца Олександра Вікторовича - першим заступником голови Комітету з питань екологічної політики і природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, Тихонова Віктора Миколайовича - головою Комітету Верховної Ради з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування, увільнивши від обов’язків заступника голови комітету. Коржа Павла Петровича - заступником голови Комітету Верховної Ради з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки і Лук’янова В’ячеслава Валентиновича - заступником голови Комітету Верховної Ради України з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування. Прошу підтримати законопроект за номером 1159-11. Голосуємо. [[11:34:38]] За-243 Рішення прийнято. [[О п л е с к и]] Шановні колеги! Давайте привітаємо і керівників комітетів, і членів комітетів, які здійснили переходи, і побажаємо плідної роботи. Сигнал незабаром появиться, бо ще перезапускається система. Переходимо до розгляду проекту Постанови „Про День уряду” у грудні 2006 року [[з порядком денним „Про виконання рекомендацій парламентських слухань про стан забезпечення житлом та іншими гарантіями соціального захисту військовослужбовців, осіб начальницького, рядового складу органів внутрішніх справ та деяких інших осіб”]] [[проект народного депутата Мойсика]], реєстраційний номер 1148. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги народні депутати! 23 лютого цього року у сесійній залі було проведено парламентські слухання з порядком денним „Про стан забезпечення житлом та іншими гарантіями соціального захисту військовослужбовців, осіб начальницького, рядового складу органів внутрішніх справ та деяких інших осіб”. Того самого дня, 23 лютого, було затверджено постановою Верховної Ради рекомендації за результатами парламентських слухань. І другим пунктом постанови Верховної Ради від 23 лютого цього року було передбачено у четвертому кварталі цього року Кабінету Міністрів інформувати Верховну Раду про виконання рекомендацій схвалених Верховною Радою України. Шановний Адаме Івановичу! Комітет у порядку парламентського контролю пропонує провести День уряду 12 грудня, але з врахуванням ваших даних про плани щодо проведення Днів уряду, парламентських слухань. Ця дата може бути змінена, на яку ви скажете. Дякую за увагу і прошу вас підтримати.
Шановні колеги, є запитання? Будь ласка, будь ласка, тоді сідайте. Це була доповідь і від комітету, в тому числі. Шановні колеги, давайте порадимось, як ми будемо поступати: ми будемо кожну постанову голосувати окремо чи, можливо, заслухаємо пропозиції, поскільки це питання парламентських слухань, а потім, а потім. А, це – День уряду, День уряду, це – День уряду. Подивимося. День уряду – більше немає. Парламентські. Так, по Дню уряду хтось бажає взяти участь в обговоренні? Прошу записатись. Так, висвітліть, будь ласка. Від фракцій троє записалось. Так, будь ласка, тепер запишіться незалежно від фракційної приналежності. Ще один запис іде на виступ. Так, вісім. Шановні колеги, якщо не будете заперечувати, всього відведемо 15 хвилин. Не буде заперечень? Ні, є. Вісім на 30 – 24. А, повтор? Зараз, давайте я зорієнтуюсь. Чорновіл повтор. Давайте, так би мовити, прохання – виступлять всі, але економити час. Будь ласка, Майко, фракція "Наша Україна". Чорновіл підготуватися. Оніщуку, будь ласка, передають слово. Прошу, Микола Васильович.
Микола Оніщук, фракція "Наша Україна", Партія промисловців, підприємців. Шановний Головуючий, шановні народні депутати, щойно ми заслухали законодавчу ініціативу щодо проведення Дня уряду з важливої теми поза всяким сумнівом, яка має на меті забезпечити виконання з боку парламенту контрольної функції. До речі, це єдиний проект на сьогодні ми розглядаємо щодо проведення саме Дня уряду. Наступними в порядку денному парламенту будуть 7 постанов щодо проведення парламентських слухань. Якраз саме з цього приводу я хотів би зробити деякі застереження. Шановні колеги, для тих, хто уже працював у парламенті не перше скликання, є очевидним, що, на жаль, в зв’язку з тим, що надто багато питань ми намагаємося розглянути в сесійній залі у формі парламентських слухань, відбувається до певної міри девальвація значення таких важливих актів парламентського реагування як постанови парламенту, які приймаються за наслідками відповідних парламентських слухань. Тому наша фракція звертається до усіх наших колег, у тому числі, Партії регіонів і інших, з пропозицією зупинити розгляд проектів постанов щодо призначення парламентських слухань до внесення відповідних змін до Регламенту Верховної Ради. Про що йдеться? Зокрема, йдеться про те, щоб встановити, що парламентські слухання проводяться у двох формах: пленарні парламентські слухання та комітетські парламентські слухання. І зокрема, запровадити правило, що пленарні, тобто в сесійній залі Верховної Ради парламентські слухання не можуть бути проведені, якщо їм не передують слухання у відповідному профільному комітеті. І лише коли зусиль профільного комітету, в тому числі, маючи на увазі контрольні його функції, є недостатньо за наслідками прийнятих рішень для врегулювання тієї чи іншої суспільної проблеми парламент приймає рішення про проведення пленарних парламентських слухання. Тому фракція, на жаль, не зможе сьогодні підтримати жодного, наголошую на цьому, послідуючої парламентської ініціативи порядку денного щодо проведення парламентських слухань без внесення змін до Верховної Ради України. І ми просили б тих авторів цих законопроектів не сприймати це як особисте відношення, а як намагання підняти вагу і вплив парламентських слухання на здійснення державної політики, зокрема маючи на увазі належне виконання Верховною Радою України функцій парламентського контролю. Що стосується Дня уряду, як я вже говорив, це єдина пропозиція на сьогодні. І просимо її підтримати. Дякую за увагу.
Будь ласка, Тарас Чорновіл, фракція Партії „Регіонів”. Бондарчук, соціаліст.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Я, напевно, навіть і не буду повністю використовувати три хвилини, тому що в даному випадку у нас повністю співпадає позиція, і ми теж сьогодні на засіданні фракції і груп фракції, проглянувши список тих питань, які пропонуються на парламентські слухання, дійшли висновку: абсолютна більшість з них потрібні, необхідні, коректні і доречні. Але ми: перше – перевантажуємо повністю всіма тими темами, які треба розглянути, завантажуємо тижні наші робочі так, що вже виходить об’єднання парламентських слухань, внаслідок чого не відбувається нормального їх розгляду, цих питань, дуже серйозних і болісних питань; і друге – коли ці питання не пройшли реально комітети, ми бачимо фактично дискредитацію такої форми парламентської роботи, важливої форми, як парламентські слухання. Ні для кого не секрет, коли і на дні уряду, і на дні парламентських слухань приходять тільки по кілька народних депутатів, і цей порожній зал, або зал, в якому є представники громадськості, а немає тих, хто має приймати основні рішення потім з цим, він дискредитує в повній мірі і Верховну Раду, і дискредитує самі ті питання. Тому ми сьогодні пропонуємо так само не голосувати за призначення парламентських слухань, провести з усіх тих пунктів, які внесені, обов’язково, давши відповідні протокольні доручення комітетам, комітетські слухання, винести на основі них в зал Верховної Ради інформацію про розгляд. І на основі комітетських слухань вже після того, а бажано і розширених комітетських слухань, коли буде запрошено на ті слухання відповідних представників, і належних органів, і структур громадських організацій, приймати належні рішення, і після того вже тільки, коли ті рішення покажуть, що може бути результат лише у випадку повноцінних, повноправних парламентських слухань, проводити їх. Тоді ми позбудемося фактору дискредитації такої форми роботи парламенту і зможемо вийти на відновлення парламентських слухань як дуже серйозного і вагомого інструменту в нашій роботі. Тому ще раз звертаюсь до того, Партія регіонів пропонує, щоб зараз зупинити голосування по парламентських слуханнях і повернутися до них після того, як буде відпрацьовано нормально ефективна система роботи комітетських слухань. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Іван Бондарчук, фракція соціалістів. Підготуватися Садовому.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, я підтримую пропозиції своїх колег - Оніщука і Чорновола стосовно доцільності розгляду питань проведення парламентських слухань, тим більше, що ми на Погоджувальній раді в понеділок уже прийняли, вірніше, досягли принципової домовленості з цього питання. Хотів би лише, щоб все-таки ми сьогодні поставили питання про проведення слухань лише з одного, з однієї проблеми – це проект 2038, стосовно підготовки вступу України до Світової організації торгівлі. Оскільки це питання має надзвичайно важливе значення. Що стосується проекту постанови про день Уряду, то його потрібно підтримати. Оскільки я представляю Вінниччину, де історично склалося невирішеність проблеми забезпечення житлом військовослужбовців – це столиця сьогодні повітряних сил. У нас активно діє організація безквартирних офіцерів. На жаль, є така організація, є декілька тисяч людей, які стоять уже роками і не мають перспективи. Тому, можливо, навіть, раніше варто було б провести ці слухан., день Уряду на цю тему, з тим, щоб ми обов’язково, при розгляді проекту бюджету, державного бюджету на 2007 рік, врахували нагальну необхідність збільшення видатків на реалізацію проблеми забезпечення житлом колишніх військовослужбовців, нинішніх військовослужбовців і взагалі зняли цю проблему, або з порядку денного, або зняли її гостроту. Дякую.
Микола Садовий, будь ласка, за ним – Бульба.
Фракція Соціалістичної партії України, Микола Садовий, Кіровоградщина. Соціалісти підтримують пропозицію щодо розгляду у грудні 2006 року якраз дня уряду із порядком денним про виконання рекомендацій парламентських слухань, про стан забезпечення житлом та іншими гарантіями соціального захисту військовослужбовців, осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ та деяких інших осіб. Я підтримую пропозицію своїх колег про те, що всі інші питання, які планувалось винести на День уряду, перенести на розгляд у комітети. Цим самим ми піднесемо і якість роботи у комітетах, і авторитет комітетів, і ми добре знаємо, що у комітетах більше наробляються робочі питання, там менше політики, і ефективність цього буде набагато краща. Але щодо даного питання, воно специфічне, воно стосується великої кількості людей, і стосується також і майбутнього. Тому соціалісти підтримують цей проект постанови і будуть голосувати „за”. До цього заходу нам необхідно підготуватися досить якісно, щоб у цьому залі були різні прошарки військовослужбовців, і ті, які служать, і ті, які вже вийшли на пенсію, залучити, безумовно, широку громадськість, щоб аналіз був здійснений, виконуються чи не виконуються рекомендації попередніх парламентських слухань якісним. Я можу дещо обґрунтувати, що це актуальна тема на прикладі міста Кіровограда чи Кіровоградської області, бо така ситуація є і в інших регіонах. Наприклад, є під містом Кіровоградом бувша військова частина „Кіровоград-25”. Так є житло – 14 будинків чотирьохповерхових і сім будинків одноповерхових. Не дивлячись на те, що там житло, готове житло із трьохповерховою школою, із двохповерховим дитячим садком, із двохповерховим будинком культури пустують на сьогоднішній день. Ми маємо у самому місті Кіровограді велику кількість військовослужбовців, які не мають цього житла. То надзвичайно актуальна така проблема, яку можна вирішити досить просто і поліпшити дану справу. Таких моментів у нас по Україні досить багато. І розглядати цю постанову потрібно, соціалісти підтримують і будуть голосувати за цю постанову.
Так, Степан Бульба, будь ласка. За ним Матвієнков.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Степан Бульба, фракція соціалістів, голова підкомітету з питань соціального захисту військовослужбовців, членів їх сімей, військових пенсіонерів. Звичайно, я приєднуюся до думки мого колеги, який попередньо сказав про підтримку проведення Дня уряду з питання щодо проблем, квартирних проблем військовослужбовців щодо соціального захисту цієї категорії громадян України. Чому? Тому що цю проблему, звичайно, можна обговорювати, ми робимо це на рівні комітету. Але вирішення її треба робити на рівні держави. З огляду крім того на те, що є законопроект про скорочення Збройних сил, чергове скорочення Збройних сил, яким передбачено до 2011 року скоротити Збройні сили на 78 тисяч, в тому числі військовослужбовців на 49 тисяч, то це ще десятки, десятки тисяч людей, які не мають житла або які мають житло, яке за якістю не відповідає нормальним умовам проживання. Йдеться про жалюгідний стан військових містечок, які і десь у лісах на рівні полігонів колишніх Радянського Союзу, колишньої Радянської армії, а нині Збройних сил України і навіть у великих містах. Скажімо, в Полтаві є авіамістечко. Практично комунальні мережі там настільки в запущеному стані, ніхто їх не ремонтував з 40-их років минулого століття. І, звичайно, проблеми цих людей, людей, які живуть там, потрібно вирішити. І є шляхи їх вирішення. Скажімо за рахунок звільнених територій під арсеналами, під колишніми військовими об’єктами можна за рахунок оцих земель значною мірою, використавши кошти від продажу, від здачі в оренду цих земель, вирішити проблеми військових. І тому дуже важливо, аби ми запланували, якісно підготувалися і провели День уряду у грудні 2006 року з порядком денним про виконання рекомендацій парламентських слухань про стан забезпечення житлом та іншим гарантіями соціального захисту військовослужбовці, осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ та деяких інших осіб. Я прошу проголосувати за законопроект 1148. Дякую.
Будь ласка, Сергій Матвієнков. З місця? Ні. Так. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Будь ласка, Сас Сергій з мотивів голосування. Прошу.
Дякую, Адам Іванович. Шановні колеги, дійсно сьогодні планується розглянути надзвичайно важливе питання щодо забезпечення житлом військовослужбовців. Тут дехто з колег, виступаючи з трибуни Верховної Ради, наголошував на те, що відсутня достатня правова база розгляду цього питання, зокрема в комітетах. Я хочу звернути колег, увагу колег на наступне, що питання проведення парламентських слухань в повній мірі врегульовано главою 38 Регламенту Верховної Ради, яка так і називається „Проведення у Верховній Раді України парламентських слухань”. Щодо питання організації парламентських слухань в комітетах, то робота в комітетах не регулюється Регламентом, або не в повній мірі регулюється Регламентом. Для цього є спеціальний закон „Про комітети Верховної Ради України”, який прийнятий був у лютому 2006 року. Можливо хтось не встиг почитати, але там є стаття 29, де написано „проведення слухань у комітетах”, тому і.
Дякую, Сергій Володимирович. Я ще нагадую, що Сергій Володимирович перший заступник голови Регламентного комітету, абсолютно чітко він дав відповідь на ті зауваження, що питання не врегульовані. Шановні колеги! Я подивився, які ми вже дні уряду з вами назначили, у нас є на жовтень, на листопад і на січень 2007 року, тобто якраз на грудень немає, і я думаю, давайте, дійсно підтримаємо пропозицію про те, щоб ми заслухали на дні уряду дану інформацію про стан забезпечення житлом та іншими гарантіями соціального захисту військовослужбовців та інших, так би мовити осіб, які мають відношення до правоохоронних органів. Законопроект за номером 1148, прошу підтримати. Голосуємо. [[11:55:20]] За-244 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги! Будьте уважні! Шановні колеги! У нас є десь біля 10 проектів постанов щодо парламентських слухань. На Погоджувальній раді ми домовилися про те, що всі ці парламентські слухання запропонуємо спочатку провести в комітетах. Після того, коли на рівні парламентських слуханнях комітетських буде прийнято рішення, що тема виходить за рамки цих слухань, що потрібно привернути ще більше увагу до цих слухань, тоді комітет виходитиме з пропозицією провести вже їх на рівні всього парламенту. Тому, якщо була ваша воля і немає заперечень я зараз назвав би проекти постави про що? Щоб ми проголосували пропозицію доручити комітетам провести парламентські слухання в комітетах. Немає заперечень? Будь ласка, Сухий, мікрофон.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, Партія регіонів. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Я повністю підтримую точку зору про те, що комітети повинні виконуючи свою контролюючу функцію проводити слухання комітетські, безумовно. Але я прошу з цього переліку виключити 1148 і питання про забезпечення житлом та гарантіями соціального захисту військовослужбовців поставити проголосувати і готувати на грудень 2006 року. Тут немає, що робити комітету.
Вибачте, який законопроект? 1148 одержав вже 244 голоси – це День Уряду. Мова про парламентський, Грач, будь ласка, мікрофон.
Адам Иванович, что касается законопроекта 1181. Я прошу перед голосованием, чтобы все знали, что в июле месяце текущего года в Парламентской Ассамблее Совета Европы, приняла соответствующую резолюцию. И обратилась ко всем парламентам, чтобы участникам, естественно, Совета Европы, чтобы провести парламентские слушанья по этому вопросу, который определен в 1181, чтобы у нас не получилась коллизия. Уже Председатель Верховного Совета дал письмо туда, что будет проведено в ноябре. Они в один день и в один месяц одного года хотят во все парламентах рассмотреть и я прошу это учесть при постановке вопроса «оптом» на голосование.
Так, будь ласка, Білозір.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, шановний Леонід Іванович, мною також внесена постанова про парламентських слухань, які мають системний характер. І, власне в ці парламентські слухання входять і проблеми насильства, і проблеми здоров’я і багато різних соціальних проблем і соціальних гарантій, які можуть вирішуватися тільки у форматі віче парламентських слухань органів законодавчої і виконавчої влади і громадських організацій. Я виходжу з пропозицією об’єднати ці два парламентські слухання в одне і провести одне спільне засідання загальною системною назвою і плюс включити ці проблеми. Тут, до речі, можуть піти і проблеми охорони здоров’я, серцево-судинних захворювань, інвалідності і смертності. Давайте приймемо таке узагальнююче рішення.
Дякую. Ще хто із авторів ініціативи? Тоді, шановні колеги, давайте поступимо таким чином, що дійсно, законопроект за номером 1181 про проведення парламентських слухань з нагоди міжнародного дня проти насильства щодо жінок і проект за номером 1228 «Рівні права та рівні можливості в Україні, реалії та перспективи» тобто ми об’єднаємо два питання, вони так би мовити носять жіночий напрямок і проведемо дійсно парламентські слухання. Правда тут пропонується на п’ятницю 24 листопада. Але у зв’язку з тим, що це єдиний день для всієї Європи, то прийдеться проводити їх саме. Будь ласка, Грач.
Мы рассмотрели и эту деталь и есть такое предложение комитета, что парламентские слушания провести 21 ноября в 12 часов и тогда корреспондируется это со всеми возможностями.
Тоді, шановні колеги, з уточненням дати, що це по всій Європі не 24-го, видно, тут технічна помилка, а 21 листопада. Я ставлю на голосування проекти постанов про проведення парламентських слухань 1181, 1228 об’єднати, ну, а назви, так би мовити, ми умовно вже говорили. Прошу голосувати. Голосуємо. [[12:01:17]] За-195 Шановні колеги, ще раз звертаюся до всіх. Шановні колеги, незрозуміло? Я ще раз повторюю. Решта депутатських слухань, решта парламентських слухань, я зачитаю які, ми проведемо по комітетах. А тут, в зв’язку з тим, що є рішення Ради Європи, що ми взяли свої зобов’язання, пропонується ось ці рішення, присвячені питанням проблемам жіноцтва, насильства над ними і так далі, провести в парламенті – 21 листопада. Я ще раз ставлю на голосування. Хто за те, щоб повернутися до пере голосування? Прошу голосувати. [[12:02:21]] За-355 Повернулися до переголосування. Тепер я ставлю на голосування про проведення парламентських слухань 21 листопада в парламенті, постанов за номером 1181 і 1228, те, що стосується питань жінок. Прошу голосувати. [[12:02:55]] За-378 Дякую, прийнято рішення. Тепер я зачита., зараз, зараз, буде перерва, ми до голосуємо вже, до голосуємо. Будь ласка, там Шевченко Андрій просить. Будь ласка, мікрофон увімкніть, для уточнення.
Шановні колеги, ми дослухалися до заклику розглядати на парламентських слуханнях лише питання такого глобального загальнонаціонального характеру. Тому ми попрацювали із автором проекту постанови з Лесем Степановичем Танюком і внесли на заміну постанову про проведення парламентських слухань за темою: „Реформування державних та комунальних засобів масової інформації”. Ця постанова мала бути розданою. Вона зареєстрована. Вона одноголосно підтримана всіма членами комітету. Впевнені, що тема викличе великий суспільний резонанс, колосальну увагу мас-медіа. Тому пропонуємо 6 грудня провести слухання на тему: „Реформування державних та комунальних засобів масової інформації”. Це добра традиція Верховної Ради щороку присвячувати одні слухання мас-медійній тематиці. Всі фракції підтримували на комітеті. Дякую.
Шановні колеги, ну, є пропозиція така, але давайте проведемо спочатку в комітеті. Потім я поза всяким сумнівом, ви внесете рішення, що воно заслуговує, так би мовити, і загально. Ну, повірте з практики, колеги, які були тут на цих слуханнях бачать, що ми їх трошки нівелюємо, якщо ми не так готуємо їх через комітети і так далі. Але я ваша пропозиція, я поставлю на голосування. Будь ласка, ще раз Шевченко мікрофон.
Абсолютно слушна пропозиція, саме тому вже заплановано проведення спільного засідання комітетів по темі: „Парламентських засобів масової інформації”. На слухання у сесійний зал ми виносимо ширшу тему – це „Реформування державних та комунальних засобів масової інформації в цілому”. Проводимо слухання в комітеті по вузький темі і на парламент виносимо широку тему. Дякую.
Так, ну, я ставлю на голосування пропозицію 1203 проект Постанови про проведення парламентських слухань "Реформування державних та комунальних засобів масової інформації" 6 грудня провести її. Законопроект Танюка. Прошу визначатись. [[12:05:32]] За-156 З приводу звуку. Шановні колеги, все нормально, скільки тримати кнопку, але суть зводиться до того, що ми з вами ще не визначили статусу позафракційних. Тобто ті, я нагадую, що, незважаючи на виключення депутатів із фракцій, поки що вони залишаються приписаними, якщо хочете так, до тих фракцій, в яких вони були, поки ми з вами не внесемо остаточних змін до Регламенту про те, що є позафракційні. І ось тут дала збій система саме із цим. Добре. Це інша справа. Не прийнято рішення. Таким чином, я ставлю на голосування про те, щоб законопроекти 2038 „Про стан підготовки вступу України до Світової Організації Торгівлі”, 1203 „Реформування державних та комунальних засобів масової інформації”, 2005 „ Проблеми інвалідності та смертності населення України від серцево-судинних захворювань”, 2004 „Проблеми державного фінансування та шляхи підвищення його ефективності системи охорони здоров’я України” провести у комітетах. Прошу голосувати. [[12:07:13]] За-354 Постанова прийнята. Оголошується перерва на 30 хвилин, до 12
Продовжуємо роботу. Запросіть, будь ласка, депутатів до залу. Оголошується до розгляду питання - проекти постанов про призначення позачергових виборів Кіровоградського, Полтавського та Чернігівського міських голів. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва Наталія Владиславівна Богашева. Будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, Верховна Рада України повторно звертається до проблеми призначення позачергових виборів міських голів. При попередньому розгляді рішення не було прийняте у зв’язку з невизначеністю обсягу та джерел фінансування для проведення цих виборів. Комітет виконав доручення Верховної Ради України і сьогодні повторно вносить на розгляд Верховної Ради проект постанов про призначення позачергових виборів Полтавського та Чернігівського міських голів, а також за дорученням Верховної Ради України проект Постанови про призначення позачергових виборів Кіровоградського міського голови. Усі підстави, передбачені законодавством про призначення цих виборів, дотримані. У всіх трьох випадках повноваження міських голів припинені достроково за їх заявами, у зв’язку з тим, що вони стали народними депутатами. Що стосується проблеми фінансового забезпечення цих виборів, то комітет отримав відповідь з Міністерства фінансів, з якого вбачається, що на цей час залишок невикористаних коштів, передбачених Державним бюджетом 2006 року на проведення місцевих виборів, складає понад 33 мільйона гривень. За розрахунками Центральної виборчої комісії, які підтверджені знову-таки Міністерством фінансів, для проведення позачергових виборів міських голови міста обласного значення потрібно понад 1 мільйон 100 тисяч гривень, а для проведення виборів сільського голови – біля 20 тисяч гривень. Таким чином, необхідні кошти для проведення цих виборів є. У зв’язку з цим, комітет просить підтримати внесені проекти постанов про призначення позачергових виборів міських голів у Кіровограді, Полтаві та Чернігові на 26 листопада 2006 року. Проект постанови 2156 щодо виборів кіровоградського міського голови, проект постанови 2157 щодо виборів полтавського міського голови і проект постанови 2158 щодо виборів чернігівського міського голови.
Чи є запитання до доповідача? Запишіться, будь ласка. 5 хвилин. Будь ласка, Ядуха.
Василь Ядуха, Партія регіонів, місто Хмельницький. Скажіть, будь ласка, чи вивчалося питання і взагалі, яка ваша особиста думка, надіюсь принципова, стосовно того, що люди, які обрані були міськими головами і по власній заяві склали повноваження знали наперед, що вони пройдуть депутатами Верховної Ради, бо вони були в списках і ми знаємо на яких місцях, от таким чином нанесли, з моєї точки зору, величезну шкоду бюджету відповідному. Як ви оцінюєте подальші дії і в перспективі відношення до такої ситуації. Дякую.
Справа в тому, що закон не передбачає розмежування висування кандидата одночасно на кількох виборах. Тому кожний мав право висуватися на будь-яку посаду. Просто вчасно треба було піти і призначити вибори.
Пєрєдєрій.
Александр Александрович, прошу передать слово Ляшко депутату.
Будь ласка. Та буде включений. Не ламайте. Сядьте – він і включиться відразу, на своє місце.
Шановний Олександре Олександровичу, перш за все, я звертаюся до вас. Зробіть оголошення, запросіть депутатів у зал, бо розглядаємо важливі питання, а людей фактично немає. Це по-перше. Сто чоловік у залі, а для прийняття рішення треба мінімум 226. Це по-перше, що я хотів попросити. По-друге. Я хочу закликати всіх своїх колег проголосувати за Постанову Верховної Ради про призначення цих виборів, оскільки міста, значні міста в Україні: Чернігів, Кіровоград, Полтава – знаходяться без міських голів. Там сидять виконуючі обов’язки, які вирішують свої тимчасові проблеми. Крім того, я хотів би звернутися до керівництва Верховної Ради з приводу того.
Я відповідаю спочатку на ваше запитання, бо дальше було не запитання, а виступ. Так от, хочу сказати: я оголосив, щоб зайшли депутати до зали, але вас не було в залі – ви цього не почули. Це перше. А, по-друге, ви уважно придивіться: зареєстровано 421 депутат у залі. То ви десь помилилися, очевидно. Ага, ясно. Тому, будь ласка. Будь ласка, Наталія Владиславівна, що ви скажете.
На що я маю відповідати? Комітет також просить визначити. Більше того, 25 липня ми розглядали цей проект, і він був відкладений, тому його сьогодні вже необхідно прийняти. Крім того, уже давно минув той термін, в який вони мали бути прийняті і призначені вибори.
Так, будь ласка, Яворівський
Володимир Яворівський. Шановна наша доповідачка, я маю до вас запитання, але так сталося, що Олег Ляшко буквально тільки-но зробив інтродукцію і його перервали. Олег, будь ласка, продовжте.
. Дякую, Володимир Олександрович. Олександр Олександрович, я хотів би до вас продовжити. Сьогодні ми в залі всі мали можливість спостерігати як колишній народний депутат Рудьковський Микола бігав по залу і невідомо про що говорив з депутатами. Я точніше знаю про що. Скажіть, будь ласка, в нас уже був один випадок, коли депутат Луганської міської ради приймав участь і бив тут депутатів. Тепер у нас колишній депутат Рудьковський ходе по залу. Що в нас за охорона в Верховній Раді? Може, там хтось і автомати принесе? Треба же лад навести в цьому. Чому сторонні люди бігають у залі? Чому міністр оборони сидить на своєму місці, а міністр зв’язку, який по паперах на лікарняному, бігає в Верховній Раді? Дякую.
Я прошу, я міг би не відповідати на ваше питання, тому що ви не по темі задаєте запитання. Зараз доповідається питання про проведення, прийняття рішення щодо проведення виборів міських голів. А відносно вашого запитання, хочу сказати, я окремо на нього відповім. Щоб він не бігав, справді, а оскільки ви знаєте, про що він говорив, то ви могли б відразу сказати. Ви вже не раз це робили. Тому окремо я вам на це питання дам, бо воно не по темі. Будь ласка, Скибінецький.
Прошу передати слово Турчинову.
Будь ласка.
Шановний Олександр Олександрович, шановні колеги, це, дійсно, серйозне питання і Верховна Рада повинна не ганьбити себе, а лише прийняти рішення. Єдине, які у нас є побоювання. Є побоювання в тому, що там, де є представники більшості, мерами рахуються, той же самий Рудьковський, той же самий Кукоба, щоб не вийшло так, що ці міста так і залишаться без мерів. І саме більшість буде голосувати, не виходячи з Конституції, законів, а виходячи з власних корпоративних інтересів. Щоб цього не було, у мене до вас питання, я до головуючого звертаюсь. Тобто, вибачте, до доповідача: може все ж таки пакетом нам проголосувати ці постанови? Або одну постанову взяти, включити крім міста, скажемо, Полтава чи Кіровоград, Чернігів і з однією постановою три міста проголосувати. Саме для того, щоб виключити можливість спекулювати на цього питанні. Дякую.
Я думаю, що немає заперечень, але має прийняти рішення Верховна Рада. Давайте голосувати пакетом.
Наталія Владиславівна, це він до мене звернувся. Я підтримую таку пропозицію. Якщо ви не заперечуєте, давайте об’єднаємо в одній постанові три ці пропозиції. Немає заперечень? Давайте проголосуємо за об’єднання трьох. Йде голосування. [[Шум у залі]] Це процедура. Пакетом. За пакетне голосування. [[12:48:28]] За-399 Мова йде про пакетне голосування, тому що в одну постанову об’єднувати не можна, юристи це заперечують. Тобто ми разом проголосуємо три постанови. Ви сідайте, будь ласка, доповідач Наталія Владиславівна. А будемо обговорювати це питання? [[Шум у залі]] Тоді, якщо хтось хочу від фракції висловитися, то запишіться від фракції. Так, спасибі. А тепер від депутатів, якщо хтось хоче записатися. Від фракцій записалися Швець, Мірошниченко і Бондарчук, а тепер, якщо є бажаючі від депутатів, теж запишіться окремо. Хоч я не радив би вам виступати, бо треба приймати рішення. Так, на все – 10 хвилин. Будь ласка, від фракції виступає хто? Швець передає Ляшку. Будь ласка.
Народний депутат Ляшко, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановні колеги, я звертаюся до вас підтримати проект постанови Верховної Ради про призначення виборів міських голів Кіровограда, Чернігова і Полтави, оскільки міста не можуть бути без керівників і тим більше, у той осінньо-зимовий сезон, який насувається. Є певні проблеми у тому, що колишні голови цих міст намагаються тримати там людей своїх, виконуючих обов’язки, які вирішують тимчасові питання. Зокрема по Чернігову хочу вам доповісти, що на парламентських виборах 2006 року у місті Чернігові блок Тимошенко взяв 33 відсотки голосів, Партія регіонів взяла 32 відсотків голосів, а Соціалістична партія у місті Чернігові взяла 11 відсотків голосів. Тобто люди підтримують Партію регіонів, блок Тимошенко у переважній своїй більшості, а містом продовжує керувати виконуючий обов’язки мера ставленик соціалістів. Це абсолютно не природня ситуація, яка не відбиває реальних настроїв мешканців міста Чернігова. Тому варто її виправити шляхом проведення виборів. Тому я звертаюся до своїх колег із Партії регіонів. Нам вигідне проведення цих виборів. Ми в чесному змаганні тоді з’ясуємо, чий буде мер – чи ваш, чи наш. Але не людина, яка не відображає настрої переважної більшості мешканців міста. Те саме стосується і міст Полтави і Кіровограда. Дякую за підтримку і прошу проголосувати за цю постанову.
Спасибі за агітацію, проведену при тому. Хочу звернути увагу на те, що і фракція Блоку Юлії Тимошенко таку владу там теж підтримала, ви пам’ятаєте. Так же? І ви зокрема як відповідальний за цю справу. Мірошниченко, прошу, від Партії регіонів.
Шановні колеги. Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Я хотів би зараз звернутися і до своїх колег, і до тих радіослухачів, і телеглядачів, які спостерігають за роботою Верховної Ради. Хотів би заявити, що Партія регіонів в питаннях, пов’язаних із законотворчою діяльністю, з діяльністю влади як такої, ніколи не керувалася своїми вузькопартійними інтересами. І зараз заклик мого колеги пана Ляшка, давайте, це нам вигідно, напевно неправильно відбиває ті мотивації, якими буде керуватися фракція Партії регіонів. Сьогодні абсолютно правильно було доповідано нам, що міста залишилися без мерів, а, відповідно, відбувся вакуум влади, а цей вакуум влади сьогодні заповнений людьми, які не уповноважені згідно законодавства України здійснювати подібні повноваження, як-то мерів міст. І обов’язково, ми просто зобов’язані призначити і провести вибори не тому, що це комусь з нас вигідно, а тому що цього від нас вимагає як Конституція, так і Закони України. Я також приєднуюся до позиції практично всіх виступаючих, що нам треба призначити вибори, нам треба їх належним чином провести, продемонструвати високу культуру політичних змагань. Підкреслюю, не боротьби, а змагань, змагань програм, змагань команд, які будуть претендувати на владу в тому чи іншому місті і, таким чином, обрати з точки зору, в перше чергу, інтересів громадян, мешканців міст, кращого керівника міста. Таким чином, підводячи риску під своїм виступом, я приєднуюсь і, напевно, тут узагальнену позицію нашої фракції озвучу, до позиції підтримки запропонованого проекту постанови і від імені фракції Партії регіонів можу засвідчити, що ми завжди послідовно обстоювали і обстоюємо законність і послідовність в діях щодо заповнення влади на місцях. Дякую.
Спасибі, спасибі. Виступає Іван Бондарчук від фракції соціалістів.
Шановні колеги, я, єдине в мене є прохання, щоб ми перестали товкти воду в ступі. Адже розглядається питання абсолютно зрозуміле і давайте не будемо перетворювати парламентську трибуну в місце, де ми будемо шліфувати свою полемічну майстерність. У нас там багато є питань, де це можна буде зробити, а зараз комітет дуже чітко відпрацював це питання, вніс конкретну пропозицію. Давайте її підтримаємо, призначимо вибори. І хотів би лише колезі сказати, який виступав за два переді мною, що є різні вибори, вибори міських, сільських, селищних голів і вибори рад відповідних, вони ж проводяться по різному. Тому не потрібно там змішувати все в одну купу, колега Ляшко, вивчайте Закон „Про вибори місцевих рад, сільських, селищних, міських голів” і там все це розписано. Дякую. Давайте зараз приступимо до голосування.
Спасибі. Внесена вже не перша пропозиція, бо і перший виступаючий говорив так про те ж саме, я так розумію, що більш ніхто не хоче виступати, так же? Давайте проголосуємо підвести риску під обговоренням, давайте? В кінці після розгляду питання, будь ласка. Підвести рику, голосується. [[12:55:54]] За-394 394 депутати вважають, що треба припинити обговорення, тому я ставлю на голосування постанови 2156, 2157, 2158 про призначення позачергових виборів у Кіровограді, Полтаві і Чернігові. Йде голосування, будь ласка. [[12:56:26]] За-408 Рішення прийнято. Ви наполягаєте на репліці, він же вас похвалив, може не треба? Будь ласка Ляшку хвилину він висловиться.
Шановний колега, голова комітету дякую, але закони я знаю, я хотів би сказати чим викликана наша турбота. Проблема полягає в тому, що людина йшла на вибори мера міста Чернігова обіцяла людям дбати про їх добробут, як тільки стала мером тут же втекла в депутати і кинула на призволяще місто і сьогодні намагається уникнути за це відповідальності. Чернігівчан дурити не можна ні соціалістам, ні кому-небудь іншому. Дякую.
Ви б краще про Кіровоград розповіли. Правильний підхід, пропозиції правильні, але чоловіка призначили міністром, це було відомо на початок роботи парламенту, тому він прийняв таке рішення. Я, наприклад, прибічник того: обрали - працюю. Але так трапилося, давайте вирішувати питання, Конституцією воно передбачено, як саме вирішувати. В наступному разі, якщо виникатиме потреба, давайте в Законі про вибори передбачимо, що балотуватися людина повинна кудись в одне місце. Але знову ж таки це порушення прав людини. Тому давайте терпимо до цього поставимося, рішення ми прийняли. Спасибі. Ключковський, представник Президента, для пропозиції, будь ласка, з місця, Юрій Богданович.
Дякую. Олександре Олександровичу! Я окрім того, що представник Президента, я і ще народний депутат України, тому казати мені, що після народних депутатів України якось не дуже розумію цього, я був записаний там на виступ. Але те, що я хочу сказати стосується речей скоріше протокольних. Я прошу звернути увагу на дві речі. Ми дуже затягнули з прийняттям цього рішення і фактично вже порушено закон, який дозволяє секретарю виконувати обов’язки міського голови лише 130 днів, ці строки вже порушені. Тому, мабуть, треба було б повернутися до того питання. І, можливо, це повноваження передати Центральній виборчій комісії, в якої немає парламентських канікул і яка може ці речі приймати оперативно. І, друге, я прошу звернути увагу, що вже є певний казус, коли попереднє рішення Верховної Ради або призначення позачергових виборів сільських голів довший час не публікувалося „Голосом України”. І тому потрібно просто вжити заходів для того, щоб невідкладно ці рішення були опубліковані.
Даємо доручення „Голосу України” негайно опублікувати постанови. Це буде зроблено, буквально, в наступному номері. Не сумнівайтеся. Розглядається Проект Постанови про інформацію Генерального прокурора України щодо стану розслідування кримінальної справи стосовно вбивства журналіста Г.Гонгадзе доповідає [[проект н.д. І.Бокого вручено 12.09.2006]]. Доповідає депутат Сенченко. Власне кажучи, питання дуже просте і зрозуміле. Мова йде про те, щоб завтра заслухати цю інформацію. Чи є потреба обговорювати саме це процедурне питання? Немає. Тоді я ставлю на голосування цей проект постанови про його схвалення. Будь ласка. [[13:00:02]] За-394 Рішення прийнято. Номер документу 2042, 2042-1. Розглядається проект за реєстраційним номером 1140 про проект постанови про утворення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради з питань перешкоджання професійній діяльності журналістів телеканалу СТБ з боку народних депутатів України від Партії регіонів, яке відбулося 12 липня 2006 року біля будинку Верховної Ради. Проект Миколи Томенка вручено своєчасно. Чи є потреба обговорювати це питання? Чи давайте ми створимо просто цю комісію. Тоді я ставлю на голосування проект постанови, оскільки Микола Володимирович теж не заперечує. Так? Іде голосування за цей проект, будь ласка. [[13:01:03]] За-305 Рішення прийнято. Розглядаються проекти постанов 2097 і 2098 постанов про призначення позачергових виборів окремих сільських голів. Наталія Владиславівна, на трибуну, будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги, ми тільки що проголосували постанови про призначення позачергових виборів міських голів. З цілком аналогічних підстав комітет звертається до Верховної Ради щодо призначення позачергових виборів давидівського сільського голови Пустомитівського району Львівської області, проект постанови 2097. Там було припинення повноважень в зв’язку з особистою заявою. Та макіївського сільського голови Смілянського району Черкаської області, проект постанови 2090, у зв’язку зі смертю. Вибори пропонується також призначити на 26 листопада 2006 року.
Будь ласка, я прошу. Документ підготовлений. Обговорювати ці документи, мабуть, немає сенсу. Це абсолютно наша конституційна, конституційний обов’язок, його треба виконати зараз. І є пропозиція теж в пакеті дві, обидві постанови проголосувати. Нема заперечень? Я можу ставити на голосування? Тоді я ставлю в пакеті дві постанови: 2097 і 2098 про призначення позачергових виборів окремих сільських голів. Ставлю на голосування. [[13:03:09]] За-398 Дякую. Сідайте будь ласка. Рішення прийнято. „За” проголосувало 402, 398 депутатів. Відносно проголосованої нами постанови номер 1140 про Тимчасову слідчу комісію, за згодою і Партії регіонів, і автора проекту постанови – Миколи Томенка ми не будемо писати: „з боку народних депутатів України від Партії регіонів”, редакційне уточнення, а: „з боку депутата Калашнікова”. Бо це конкретно абсолютно його порушення. Тому редакційне таке уточнення ми зробимо в самому проекті постанови, в документі, в постанові. Ви не заперечуєте, так же? Ми даєм доручення нашому Юридичному управлінню, щоб внесли таке уточнення. Розглядається проект Постанови про встановлення щорічної премії в галузі освіти [[проект Самойлик]], вона доповідає з цього приводу. Якщо можна, скоріше, бо мені здається, що всі згодні з тим, щоб підтримати цей проект.
Шановні колеги, я тоді коротко, якщо просить так Олександр Олександрович. У нас вже є досвід. Ми в минулому скликанні з вами затвердили премії для молоді за розвиток місцевого самоврядування та парламентаризму і уже третій рік поспіль ми вручаємо ці грамоти, вибачте, будь ласка, премії, вручаємо у Верховній Раді Україні молодим депутатам сільських, селищних, обласних рад і таке інше. І тим хто, дійсно, вносить свій вклад в розвиток самоврядування та парламентаризму. Ми також пропонуємо, ви знаєте, що сьогодні особливо сільська місцевість, особливо селище міського типу, райони, дійсно, якщо говорити, то все життя там навколо школи і навколо вчителя. І дякуючи такій самовідданій справі вчителя, поки що, дійсно, в селі у нас затримується і наша молодь, і передається у спадок і наші знання, і наші культурні надбання, і таке інше. Звичайно, ми повинні щиро сказати про те, що на превеликий жаль, держава хоч і багато начебто ми в цій сесійній залі робимо, але на превеликий жаль, держава заборгувала перед вчителями. Заборгувала в дуже великих питаннях і вчитель не може себе розкрити, дійсно, як творець, як творець дитячих душ, як людина, яка передає у спадок все те, що є в історії нашої держави. То ж Комітет Верховної Ради України з питань науки і освіти розглянув питання щодо того, щоб ми з вами прийняли рішення, якщо буде на те ваша ласка, щодо премії Верховної Ради України, щорічної премії для вчителів. Таких премій ми пропонуємо затвердити в розмірі 30. Це будуть представлені всі регіони і десь представлена наука буде і таке інше. Ця премія пропонуємо, щоб становила 20 тисяч гривень. Це і невеликі гроші, а для вчителя, сільського особливо вчителя, дійсно, це просто нагорода. Це для кошторису, Олександре Олександровичу, бо це треба передбачити при розгляді бюджету Верховної Ради України, в кошторисі буде становити, ну помножимо це, буде становити 600 тисяч гривень. І я хотіла б просити всіх колег, всіх народних депутатів України, дійсно, підтримати нашу постанову, щоб ми прийняли позитивне рішення і затвердили положення, яке також вам роздане, щодо встановлення щорічної премії Верховної Ради України педагогічним працівникам загальноосвітніх, професійно-технічних, дошкільних та позашкільних навчальних закладів України. Я знаю, бо була робоча група, і представляв Кабінет Міністрів України на робочій групі і заступник міністра фінансів, що вони також погоджуються. Це наша скромна лєпта буде в те, щоб ви змогли відзначити вчителя. І дуже добре буде, якщо ми приймемо цю постанову в цілому, і це буде такий, знаєте, своєрідний подарунок нашим освітянам до Дня вчителя, який ось буде на початку жовтня місяця. Прошу підтримати.
Чи є запитання до Катерини Семенівни? Є, да? Запишіться, будь ласка, на 5 хвилин. Кириченко.
Кириченко, фракция регионов Украины. У меня такой вопрос. В действительности это предложение очень уместно, и его надо однозначно принимать, но я бы хотела поговорить по принципу распределения. Почему именно такое распределение? У нас 27 субъектов, да, если мы возьмем области и мисто Севастополь, как отдельный субъект. 27 субъектов. По одной премии на каждый субъект, если взять и подойти с этой стороны. Я не пойму, почему город Киев здесь как бы в особенных, если мы говорим о сельских учителях, если мы говорим, так сказать, о помощи селу? И почему город Севастополь две премии. То есть, мне не понятен сам смысл подхода к распределению. Спасибо.
Уважаемая коллега, у вас устаревший проект постановления. Мы пересмотрели, и вам роздан уже на замену раньше поданного, где мы действительно сняли вот эти застереження, о которых вы говорите. Поэтому 27 премий идут в регионы. Кроме этого, есть у нас Академия педагогических наук, общественных организаций несколько. Мы тоже будем рассматривать и вот эти три премии, как раз это будет уже не касаться регионов. То есть, члены комитета, член Комитета Верховной Рады Украины внесли такие же предложения, как вы, и мы сняли все эти вопросы, и, думаю, будет абсолютно правильно. Тем более, действительно, Севастополь меньше, чем отдельные областные центры.
Спасибі. Ваша відповідь переконлива. Будь ласка, Білорус Олег Григорович.
У мене запитання таке. Шановна доповідачу, чи не здається вам, що Верховна Рада не є тим органом, який може видавати премії? В принципі, це красиво, але Верховна Рада повинна вирішувати зовсім інше питання – про матеріальне забезпечення сільських учителів і всіх учителів. Ми повинні забезпечити законодавчо і через бюджет, щоб вчитель отримував зарплату не нижче рівня середньої заробітної плати в промисловості. А сьогодні 500-600 гривень без квартири, без комунпослуг, без нічого, і ви видаєте на одну область, то ви збурення внесете вчителям і нічого більше. Дбаймо про вчителя в цілому, а не про якогось висунутого чемпіона області, в якого я не вірю.
Дякую. Верховна Рада України якраз над цим і працює. Я думаю, і ваша фракція також працює над цими всіма проблемами, які ви підняли. Але я вам хочу сказати, я проаналізувала, скільки державних нагород одержали, це моральний всього-навсього стимул - вчителі. Ви знаєте, це соромно. Це просто соромно. І тому я не знаю, красиво чи не красиво, але я впевнилась по минулій роботі в минулому комітеті. Це не тільки красиво, це окрилює людину. Це дійсно людина пишається і державою, і нашою Верховною Радою України, яка помітила її скромну працю і все-таки віддала хоч ось таке, але належне цій скромній людині. Я вважаю, що це немаловажно для кожної людини як і для нас з вами також.
Спасибі. Олег Григорович розуміє, що за 600 гривень збурення не буде в області, а мова йде про визнання людини, щоб ми їй дали грамоту і ще щось там до цієї грамоти. Будь ласка, Камчатний.
Камчатний, „Блок Юлії Тимошенко”, син вчительки. Прошу передати слово депутату Турчинову.
Будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Ви знаєте, дійсно, вчителям, які працюють в Україні, мабуть кожному треба дати премію і то, ми не закриємо ті проблеми, які у них є. Безумовно, це непогано – надати премії. Я думаю, що наша фракція підтримає і питання в іншому. Я звертаюся зараз до урядовців, я звертаюся зараз до фракції більшості. Я хочу, шановні колеги, щоб не вийшло, що просто є бажання відкупитися 30 преміями від проблем, які сьогодні стоять перед вчителем. Як сільським, так і міським. І я хочу запитати у доповідача. Все ж таки крім премії, мені здається, що першочергово треба дійсно вирішувати кардинально проблему вчителів. І я думаю, що і ваш комітет, і особливо уряд, який дуже багато чого обіцяв, повинен в бюджеті, який ми будемо найближчим часом затверджувати, передбачити і.
Дякую.
Без заперечень, що уряд і більшість, про яку ви говорите, я думаю, за вашої підтримки зробить все, щоб показники в бюджеті щодо фінансування освіти і науки були значно кращими. А що стосується відкупитися. Не треба такі слова говорити, бо кожен із нас у цій залі і поза цієї зали ніколи в житті не зможе відкупитися за те зерно, яке посіяли в наших розумах і в наших душах учителі.
Спасибі. Сідайте, будь ласка. Вона так гарно сказала, що може й не будемо обговорювати, а? Можна голосувати? Тоді я ставлю на голосування проект постанови, яка вам роздана, номер її 2007. Внесена на заміну раніше поданого документу. Прошу визначитися, будь ласка. [[13:14:38]] За-398 Рішення прийнято. Проти не голосував ніхто. Це для довідки для засобів масової інформації. Хочу сказати про таку деталь. Я прошу вибачення перед вами, шановні депутати, ми проголосували постанову про створення тимчасової комісії по справі зневаги до журналістів з боку одного депутата – і не врахували одне тільки питання, яке було на комітеті, і Микола Володимирович про нього нагадав, ми проголосували зміну редакційно назви постанови, а два ще інші, де комітет пропонує обрати головою Курпіля Степана Володимировича і визначити два місяці діяльності цієї постанови, це не врахували. Тому я просив би: давайте проголосуємо із цими поправками постанову 1140, ще раз з цими поправками. Це пропозиція комітету, який очолює Микола Володимирович Томенко. Будь ласка. Документи у вас ці на руках, це не зі слів, у вас на руках це є. Почитайте, Олександр Володимирович. Ставлю на голосування. Будь ласка. [[13:15:55]] За-336 Рішення прийнято. Спасибі вам. Це, власне, уточнення на основі пропозиції комітету. Розглядається проект Закону про схвалення рішення Президента України щодо участі миротворчого контингенту України в забезпеченні безпеки Спеціального суду по Республіці Сьєрра-Леоне. Доповідає міністр оборони Гриценко Анатолій Степанович. Прошу. Хто хоче записатися на виступи від фракцій з цього приводу, запишіться. Хоч тут все ясно. Будь ласка.
Шановний Олександре Олександровичу, Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Президент вніс.
Анатолій Степанович, секундочку, зараз я, щоб ми вже не перебили вас. А тепер від депутатів, хто хотів би ще висловитися, запишіться. Записалися разом 19 чоловік. Але оскільки прозоре питання, то давайте на обговорення відведемо 6 хвилин, так. Бо там 5, якщо 2 будуть виступати. Нема заперечень? Оскільки інших пропозицій не вноситься, вважаємо погодженим Регламент. Анатолій Семенович, говоріть.
Я дуже коротко скажу про цей проект Закону, який внесений Президентом і який я прошу від його імені підтримати. Зараз у нас у Ліберії діє з 2004 року миротворчий контингент, окремий вертолітний загін, який виконує важливі завдання для Організації Об’єднаних Націй. У сусідній державі, у Сьєрра-Леоне, де раніше працював наш миротворчий контингент іншого спрямування, виникла потреба для Організації Об’єднаних Націй забезпечити, якщо виникне така потреба, транспортування і заходи з безпеки для спеціального суду, який там діє у цій країні. Оскільки у складі місії у Ліберії авіаційний компонент тільки український, інших там вертольотів немає. До нас звернулася, до нас, як до держави Організація Об’єднаних Націй, і попросила у Президента Верховної Ради дати можливість поширити дію нашого миротворчого підрозділу на територію цієї сусідньої держави. Я хочу пояснити, мова жодним чином не йде про збільшення чисельності, про збільшення кількості одиниць техніки. Все залишається так, як єсть. Лише, якщо будуть заявки поступати на транспонування людей чи вантажів, переважно людей, на територію сусідньої держави, наші військові повинні мати на це право. Всі відшкодування наших витрат будуть здійснюватися через ООН в повному обсязі. Якщо буде прийнято позитивне рішення, це буде корисна справа для ООН, для України, для збройних сил і конкретно для сухопутних військ, чий підрозділ там знаходиться. Прошу підтримати.
Наскільки я зрозумів, немає бажаючих задавати запитання. Це все принципово. Ви будете виступати, тоді скажете свою думку. Анатолій Степанович, сідайте, будь ласка. Мірошниченко хотів висловитись з цього приводу від Партії регіонів, прошу.
Шановні колеги, шановні виборці! Я хотів би, оскільки мені. надано слово від фракції Партії регіонів, засвідчити, що Партія регіонів так само послідовно обстоює виконання, чітке виконання міжнародних зобов’язань України, особливо, якщо йдеться про зобов’язання, пов’язані з Організацією Об’єднаних Націй, яка є спільною організацією багатьох, якщо не більшості країн світу. Разом з тим, ми звертаємо увагу нашого профільного міністерства на той факт, що фінансування цієї діяльності, яка передбачається в постанові, все ж таки передбачена з бюджету України з наступним поверненням до бюджету з Організації Об’єднаних Націй. У зв’язку з тим, я думаю, ми підтримаємо, звичайно, підтримаємо цей проект постанови, але звертаю увагу міністерства, я думаю, ми будемо здійснювати контроль за саме цим аспектом, щоб було чітко розроблено графік погашення боргів Організацією Об’єднаних Націй і за тим, щоб цей графік чітко виконувався, оскільки дуже багато є прикладів, коли Україна, демонструючи на міжнародному рівні свою добру волю, демонструючи високу культуру дотримання актів міжнародних, все ж таки не має такого самого зворотного ставлення з боку наших партнерів, як по двостороннім, так і по відносинам з міжнародними організаціями. Дякую. І закликаю колег підтримати цей проект постанови.
Спасибі. Я зобов’язаний був дати слово Гнатенку Льву Миколайовичу. Будь ласка, від комітету профільного він висловиться з цього приводу. Прошу.
Шановний Олександр Олександрович, шановні народні депутати! Відповідно до доручення Голови Верховної Ради України Комітет з питань національної безпеки і оборони 6 вересня розглянув поданий Президентом України проект Закону про схвалення рішення Президента України щодо участі миротворчого контингенту України в забезпеченні безпеки Спеціального суду по Республіці Сьєрра-Леоне. Висновки комітету. Проект закону відповідає вимога закону, статті 85-й Конституції України, Закон України "Про участь України у міжнародних миротворчих операціях”, Закон України "Про порядок направлення підрозділу Збройних сил України до інших держав”. Друге. Проект закону відповідає міжнародним зобов’язанням України як держави, члена ООН. Україна послідовно підтримує рішення Організації Об’єднаних Націй та Резолюції Ради Безпеки ООН. Третє. Зміни до діючого з 2003 року Закон України "Про направлення миротворчого контингенту та миротворчого персоналу для участі України в місії ООН в Ліберії” відповідно до звернення секретаріату ООН щодо участі миротворчого контингенту, який діє у складі місії ООН в Ліберії в забезпеченні безпеки спеціального суду по Республіці Сьєрра-Леоне, це завдання носить гуманітарний характер і є складовою міжнародної діяльності України по підтриманню міжнародного миру і безпеки. З урахуванням того, що Україна є єдиною країною контрибутором українських ресурсів у цьому регіоні, тільки 56-й окремий вертолітний загін Збройних сил України спроможний провести цю гуманітарну операцію по евакуації з території Сьєрра-Леоне посадових осіб суду та військовий персонал місії ООН у разі загострення безпекової ситуації в республіці. Комітет з питань національної безпеки і оборони одноголосно прийняв рішення щодо підтримки законопроекту і звертається до всіх народних депутатів України з проханням підтримати цей закон України. Законопроект підтриманий Комітетом з питань закордонних справ і Комітетом з питань бюджету. Висновки Головного науково-експертного управління Верховної Ради позитивні. І ще хочу додати. 51 країна приймає участь у цій місії. І існує велика черга зайняти наше місце в Ліберії. Тому треба закон прийняти терміново. Прошу підтримати цей закон.
Добре. Сідайте, будь ласка. Князевич Руслан Петрович замість Герасим’юк виступає. Будь ласка.
Дякую, Олександр Олександрович. Шановні колеги, напевно, миротворча діяльність – це така незначна або одна з небагатьох міжнародних діяльностей України, де справді Україна може відігравати роль світового лідера. І як країна, яка є засновником Організації Об’єднаних Націй, ми впродовж своєї діяльності намагаємося сумлінно виконувати свої принципи і обов’язки і, як на мене, тут треба розглядати велику систему міжнародної миротворчості як такий великий ринок. І будь які наші, знаєте, неправильні, неточні висловлювання, вони можуть абсолютно чітко спрацювати проти наших контингентів і, таким чином, б’ють безпосередньо по іміджу нашої держави. Пригадаємо минулорічний випадок, коли наш миротворчий контингент в державі Ліван піддався серйозній міжнародній критиці. Ви знаєте, вибухнув серйозний міжнародний скандал, де наших миротворців було звинувачено в багатьох речах щодо недотримання принципу миротворчості, окремих непристойностях, що насправді після результатів розслідування виявилося абсолютною неправдою, але це призвело до того, що нам довелося вивести свій контингент з Лівану. Ну, як кажуть, знаєте, все, що не є, все робиться до кращого, бо, ви пам’ятаєте, що замість нас туди ввели китайський контингент і одразу після того, як він туди був введений, на території Лівану виникли військові дії і контингент змушений якимось чином був відігравати в них роль. Але, я думаю, що за будь-яких умов нам треба боротися за цей ринок. І зараз ми зобов’язані просто підтримати таке рішення, тому що я знаю, що, якщо ми відмовимося від такого рішення, на наше місце претендують вже кілька держав: і Росія, і той же Китай, і багато інших, які дорожать таким правом, оскільки тут мова йде не тільки про кошти, якість невеличкі витрати з Державного бюджету, які в обов’язковому будуть порядку надалі відшкодовані, а йде мова про імідж держави. Якщо Рада безпеки ООН вирішує довірити Україні такого роду місію, ми повинні пишатися і, знаєте, не чинити жодних перепон щодо цього. Більше того, я звертаю вашу увагу, що на цей контингент, який буде не займатися безпосередньо миротворчою діяльністю в, скажімо так, зоні військових дій, а він буде всього-на-всього здійснювати охоронні функції щодо суду, Спеціального суду ООН в Сьєрра-Леоне і персоналу міжнародної місії ООН щодо Сьєрра-Леоне і сусідніх країн, зокрема Ліберії. І цей контингент знаходиться постійно в Ліберії, а не в Сьєрра-Леоне. Тільки у випадку виникнення будь-якої нестандартної, нештатної ситуації, цей контингент змушений буде прореагувати, тобто ми, якби апріорі на випадок нештатної ситуації прийняти повинні таке рішення, а не на весь час, тобто одразу після цього рішення контингент не буде вводитися до території Сьєрра-Леоне. У зв’язку з цим прошу підтримати згаданий законопроект постанови і надалі, точніше проекту закону, і надалі дуже сумлінно і відповідально відноситись до такого роду пропозицій, оскільки, вони безпосередньо впливають на міжнародний імідж України. Дякую.
Дякую, Степан Степанович, я сподіваюсь ви не відмовляєтесь від виступу? Ні? Тоді, будь ласка говоріть, якщо можна вкладіться у дві хвилини, бо лишилося за Регламентом дві хвилини.
Дякую Олександр Олександрович! Степан Бульба, фракція соціалістів, Полтавщина. Ми говоримо не про направлення в даному випадку наших військових навіть для участі у миротворчих функціях Організації Об’єднаних Націй, а про розширення функцій нашого військового представництва. Однак, коли говорять про те, що це необхідно обов’язково, це нам додає іміджу, авторитету і в Організації Об’єднаних Націй, на світовій арені. То я хотів би все-таки, щоб Міністерство оборони, коли готує такі законопроекти, такі пропозиції, парламент все-таки аналізував, а яку суму ми повинні заплатити за рахунок Державного бюджету, навіть з урахуванням відшкодування. Тому що ми завжди, коли йдеться про авторитет, імідж, як нас приймають у світі, ми знаходимо і негайно ці гроші, і вони завжди є в Держбюджеті, а потім виявляється, що вони відшкодовуються пізно, не враховані будуть в цьому бюджеті і так далі. І не знаходимо на підтримку військового на соціальний захист, водночас на такі речі є завжди рішення, при тому невідомо, яке рішення. Я вважаю, що в даному випадку соціалісти проголосують за цей законопроект. Водночас нагадаю, що ми ніколи не підтримували участь наших військових у військових операціях за рубежем. Спасибі.
Спасибі. Я думаю, що і ООН прислухається до нашої позиції в даному випадку. А зараз я ставлю проект закону на голосування. Тут немає потреби голосувати в двох читаннях, а відразу, як закон. Ставлю на голосування проект, реєстраційний номер 1273, будь ласка, в цілому.
За-389 голосів. Закон прийнято. Переходимо до розгляду Проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо форми створення банків та розміру статутного капіталу це [[друге читання]] законопроекту розглядаємо. Законопроект за номером 1040, будь ласка, голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Петро Порошенко.
Шановний Головуючий! Шановні народні депутати! Ми не так давно розглядали цей законопроект в першому читанні. Я коротко нагадаю суть законопроекту, яким передбачається внести зміни до Господарського кодексу України та Закону України „Про банки і банківську діяльність ”. Принципово базова річ, що банки в Україні від прийняття цього законопроекту мають існувати лише в формі відкритих акціонерних товариств. І протягом 3-х років передбачається, щоб існуючі банки зробили перереєстрацію для того, щоб кожний вкладник банку мав можливість доступу до всієї інформації щодо засновників банків, щодо внутрішньої структури банку. І я впевнений в тому, що це буде сприяти прозорості функціонування банківської системи України. В першому читанні Національний банк подав в тілі законопроекту вимоги до мінімального статутного капіталу на час реєстрації не менше п’яти мільйонів євро. Під час доопрацювання в комітеті і до другого читання до комітету надійшли пропозиції щодо збільшення вимог щодо статутного капіталу до десяти мільйонів євро і комітет одноголосно підтримав ці пропозиції за умови, що це буде стосуватися нових банків, документи яких надійдуть на реєстрацію в Національний банк і не буде стосуватися тих банків, які зараз працюють. Це дуже легко пояснювати, оскільки сьогодні ми зацікавлені в тому, щоб не повторювалися такі віпадки як з банком „Відродження”, банком „Інко”, „Градобанком”, банком „Гарант”, вкладники яких сьогодні пікетують і Верховну Раду, і уряд, і Національний банк. Треба збільшити відповідальність тих потенційних засновників банків перед клієнтами та вкладниками банку за діяльність банківської установи. Була дуже довга і тривала дискусія щодо забезпечення гарантії вкладників банків існуючих для того, щоб ця норма не вплинула на них. За моїм розпорядженням була створена робота група, куди увійшли представники Національного банку, Асоціації українських банків, увійшла величезна кількість депутатів членів комітету і було знайдено абсолютно погоджене рішення, яке було підтримане одноголосно на комітеті, яке б гарантувало, з одного боку, підвищення прозорості функціонування банківської системи, підвищення вимог при реєстрації нових банків і забезпечувало б гарантії функціонування існуючих банків і недоторканість інтересів вкладників. Ми впевнені в тому, що цей законопроект і потреба його прийняття сьогодні є негайною. Ми впевнені в тому, що функціонування економіки України, прийняття цього законопроекту дозволить підтримати ті тенденції, які сьогодні існують в банківській системі позитивні. Це є і зниження ставки кредитної при кредитуванні банків, суб’єктів господарювання та фізичних осіб, це підвищить захист вкладників, оскільки зробить більш інформованого клієнта, коли він буде обирати банк для розміщення свого вкладу. Які тенденції по зростанню коштів населення і юридичних осіб на рахунках банківських установ, ми зробимо свій внесок для того, щоб ці рахунки і ці вклади були більш захищені і економіка України функціонувала більш прозоро. Тому комітет просить вас своїм одноголосним рішенням підтримати цей законопроект в другому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую, Петро Олексійович. Так, шановні колеги, візьміть будь ласка законопроект. Це друге читання. Ні, ні, тут запитань немає, нічого немає, це в другому читанні. Ви будьте на трибуні, Петро Олексійович, будьте на трибуні поки що, відвикли вже трошки. Ви бачите, що тут внесено, тут внесено три поправки народних депутатів Порошенка, Аржевітіна, вони враховані. Чи немає у народних депутатів зауваження щодо врахування цих поправок? Є? Будь ласка, Семинога. Ні, ні. Є. Бо це комітет рахував. А ми з вами повинні врахувати.
У мене запитання до Петра Олексійовича. Чи не вважає він, що поправка номер два, яка внесена Порошенко і Горбалем, створює нерівні умови для банків, роботи на ринку банківських послуг для тих банків, які зареєстровані до прийняття законопроекту і ті, які будуть зареєстровані після законопроекту? Після прийняття його там будуть різні статутні фонди.
Ні, не вважаємо. Ми достатньо детально обговорювали це питання з Національним банком, з Асоціацією українських банків. Створюємо рівні умови для всіх потенційних, бажаючих зареєструвати нові банки. Разом з тим вимога штучно швидко підвищити вимоги щодо статутного фонду існуючих банків якраз створить загрозу вкладникам тих банків, в яких вони сьогодні тримають кошти. Відповідально ставлячись до інтересів вкладників ми не можемо сьогодні підставляти цих осіб, оскільки це може спричинити ліквідацію банків штучну і відповідно до чого постраждають інтереси вкладників. Тому ми дуже ретельно прорахували. Ми створили рівні умови для всіх незалежно від того, це вітчизняний вкладник, іноземний, форма власності, приватна особа чи юридична особа. Рівні умови при реєстрації банків існують абсолютно для всіх. Дякую.
Так, ви наполягаєте, щоб ми цю правку, Анатолій? Наполягаєте, щоб ми її голосували? Ні. Так, ще які зауваження до врахованих правок є? Мірошниченко, будь ласка.
Шановні колеги, шановний Петре Олексійовичу. Я все ж таки, не можу погодитися з тим, що ми створюємо рівні умови, оскільки в банках будуть різні статутні фонди. Але абсолютно погоджуюсь з логікою, що нам треба не спричинити паніку в банківській сфері. Можливо ми би все ж таки вирівняли статутні фонди, але термін розтягнули 2, 3, 5 років, з тим, щоб ми розуміли, що сьогодні дійсно, виходячи з об’єктивних обставин, діючі банки повинні мати певний адаптаційний період. А ті, хто вже будуть створювати такі банки, дійсно, вже грають по нових правилах. То можливо б цю правку трансформувати таким чином, що на певний період, я не знаю, чи ми можемо це відрегулювати зараз, чи можливо доручити Національному банку прийняти відповідні рішення і за там 3-5 років все ж таки всі статутні фонди повинні бути приведені до єдиних умов. Дякую щиро.
Дуже дякую за запитання. Ситуація полягає в наступному. Дійсно, цим законопроектом в Прикінцевих положеннях відведено 3 роки, це достатньо нормальний час, коли банки можуть привести свої статутні документи у відповідність до вимог цього закону. Питань тут немає. Питання до Національного банку. Це є лінія Національного банку. Вона підтримується комітетом, щоб поступово без зашкоджень інтересів вкладників збільшувати вимоги і сьогодні, коли Національний банк своїми постановами регулює статутні фонди при видачі ліцензій на окремі види діяльності, то існують вимоги – 3 мільйони, 5 мільйонів. І по окремих видах діяльності сьогодні вже існують вимоги до 20 мільйонів еквівалентно. Я вважаю, що це абсолютно вивірена позиція Національного банку і ми її в даному випадку підтримуємо, і ця позиція там врахована.
Шановний Петре Олексійовичу, давайте все-таки ми уточнимо. Національний банк, а точніше Президент, у пропозиціях свого закону пропонує поставити всіх у рівні умови і пропоную, щоб статутний фонд був приведений до тої цифри, яку ми зараз проголосуємо, - протягом 3 років. Ви ще з Горбанем вносите пропозицію, що це стосуватиметься тільки тих банків, які потім будуть створені.
Ні, ви неправильно зрозуміли.
Прочитайте, будь ласка, прикінцеві положення, поясніть тоді мені ваші пропозиції до прикінцевих положень.
Я поясню, щоби всі чітко зрозуміли. Президент, дійсно, пропонував, щоби привести у відповідність статусні капітали всіх банків до 5 мільйонів еквіваленту. Наша пропозиція, це фактично була пропозиція всього комітету, ми просто з Горбалем її підписали, наша пропозиція полягала у наступному, що для старих банків, які сьогодні функціонують на ринку, вимоги статутного капіталу, дійсно, розповсюджувалися на рівні 5 мільйонів. Для нових банків, які приходять на реєстрацію відразу же вимоги статутного капіталу з самого початку були 10 мільйонів, і це полягає у тому, що позиція Національного банку, позиція комітету є необхідність поступового збільшення вимог до статутних капіталів нових банків, що реєструються. Таким чином вимоги до банків, які зараз працюють на ринку, які мають вкладників, вкладників фізичних осіб, для того, щоб їх не заганяти у прокрустове ложе вимог закону, створюючи тим самим небезпеку припинення функціонування банку і, як наслідок, загрози інтересів вкладників, ці вимоги на банки, що зараз працюють, не розповсюджуються в імперативній формі, і їх діяльність регулюється Національним банком. Я відповів це колезі Мірошниченко, що Національний банк поступово підвищує вимоги ліцензійні по статутному капіталу тих чи інших банків. Для банків же, які зараз приходять на реєстрацію, комітет вважає, асоціація українських банків підтримує, Національний банк підтримує, що перед тим, як ти прийняв рішення реєструвати банк, для того, щоби збільшити відповідальність перед вкладниками і клієнтами банку, ми підвищуємо вимоги до 10 мільйонів гривень. Ця позиція була підтримана представниками всіх фракцій на комітеті.
Добре. Я просто ще раз. Для того, щоб мати відповідь, що ми змінюємо пропозицію Президента, значить, відповідно, буде вето на наш закон. Так, немає інших?
Адаме Івановичу, я хотів би тоді уточнити, що ми погодили з Секретаріатом Президента ці вимоги і твердження щодо вето є, м’яко кажучи, необ’єктивним.
Ні, я не стверджую, що буде, я просто загострюю вашу увагу, що пропонував Президент і що хоче комітет, це – зовсім різні речі.
Ця позиція погоджена.
Аржевітін, будь ласка. Ваших правок там немає, вибачте. Запитань не можна, це – друге читання. Тільки ті, хто має право.
Дозвольте. Станислав Аржевитин, фракция «Наша Украина». Дійсно, спочатку ми розглядали питання про п’ять мільйонів екю для статутного капіталу всіх банків, але в результаті дискусії з Національним банком, комерційними банками в нашому комітеті ми відпрацювали кращу норму – про те, щоб підняти до 10 млн. євро, але для новостворених банків. У Національного банку є безліч інструментів, з допомогою яких він може підняти загальний капітал комерційних банків до будь-якої межі, яка потрібна для того, щоб цей банк був ліквідний. І моя пропозиція полягала в тому, щоб ми залишили норму 10 млн., але вона поширювалася виключно на новостворені банки, а всі інші норми залишити в тих позиціях, які були раніше.
Так, завершили. Шановні колеги, ще раз нагадую, у нас є 173 банки. Значить, вони будуть працювати в одних умовах. Ті, хто хоче створитися, будуть в інших. От суть цього закону. Але якщо немає ваших інших запитань і зауважень, заперечень, всі пропозиції підтримані, тому з вашого дозволу я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо форми створення банків та розміру статутного капіталу. Реєстраційний номер 1040. Прошу голосувати.
Комітет просить підтримати. [[13:43:18]] За-390
Закон прийнято. Результати голосування свідчать, що ніхто нових банків вже не створюватиме. Не чіпайте старих. Так, переходимо до розгляду розділу питань ратифікації. Розглядається проект Закону про ратифікацію Рамкової угоди між Україною та Північним інвестиційним банком. Реєстраційний номер 007. Будь ласка, поки йде доповідач я прошу записатися, якщо є бажаючі, від фракції. Від фракції у нас записався 1 народний депутат. Якщо є бажаючі записатися, незалежно від приналежності до фракції, прошу здійснити такий запис. Або у мене табло неправильно показує, або ви мудро поступили, що ніхто не записався. Так, будь ласка, доповідає заступник міністра фінансів Макацарія Сергій Мегонович. Будь ласка.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Президентом України внесено на розгляд Верховної Ради України проект Закону про ратифікацію Рамкової угоди між Україною та Північним інвестиційним банком, який підготовлено у відповідності до діючого на сьогодні законодавства. Дозвольте коротко поінформувати вас про цей банк. Північний інвестиційний банк створений у 1975 році Данією, Фінляндією, Ісландією, Норвегією та Швецією як міжнародна фінансова організація. 1 січня 2005 року до банку приєдналися країни Балтії. Центральний офіс банку в Хельсинки. Акціонерний капітал банку складає 4,2 мільярди євро. Принципи функціонування банку є подібними до принципів діяльності Міжнародного банку реконструкції та розвитку, Європейського банку реконструкції та розвитку. В рейтингах. світових рейтингових агентств банк займає найвищу із можливих рейтингів 3А. Банк надає середньо- та довгострокові інвестиційні кредити строком до 20 років. До графіку погашення входять пільговий період 5 років. Тобто, за цей період, в цей період платяться тільки відсотки. Кредити надаються за ставкою лібор плюс один, один – це за послуги банку. При цьому слід зазначити, що вищезазначені умови надання кредитів є подібними до умов, на яких надаються кредити Міжнародного банку реконструкції та розвитку та Європейського банку. Європейський банк надає також по ставці лібор плюс один. Міжнародний банк реконструкції та розвитку лібор плюс 0,5, у нього ресурсів більше, він потужніший. Сьогодні ставка лібор по долару складає 5,4 відсотка, тобто якщо додати один відсоток – послуги банку, - кредит по долару получиться вартістю 6,4 відсотка. Плаваюча ставка по євро сьогодні складає чотири відсотки. Якщо кредит буде йти в євро, плюс один відсоток за послуги банку, значить, кредит в євро буде надано під п’ять відсотків. Банк виділяє кошти, які не перевищують 50 відсотків від загальної вартості проекту. Політика банку полягає в тому, що банк самостійно здійснює пошук додаткових фінансових ресурсів, і в цьому плані він тісно співпрацює з Європейським банком реконструкції та розвитку. Ми мали в Міністерстві фінансів учора зустріч з Європейським банком реконструкції та розвитку, він підтвердив це, що він співпрацює з Північним інвестиційним банком, і працюють вони на однакових умовах. Шановні народні депутати, цілком справедливим є запитання відносно статті три цієї угоди, яка пропонується до ратифікації. У статті три сказано: „Відсотки та всі інші платежі, які належать банку і виникають внаслідок діяльності, передбаченої цією угодою, а також активи та доходи банку, пов’язані з такою діяльністю, звільняються від оподаткування. Відповідаю на це запитання. Враховуючи пільгове фінансування банком проектів, країни, що співпрацюють з ним, дають такий режим оподаткування. Наприклад, такий режим передбачений в угоді, яку заключив банк з Російською Федерацією у квітні 1997 року. В Російській Федерації зараз реалізується кредитна програма на екологічні проекти у північно-західному регіоні Росії, державне підприємство „Водоканал” отримує кредитування на закупку установок по спаленню сміття та інші проекти. Ще раз наголошую, що серед міжнародних фінансових організацій, банк визнається міжнародною фінансовою організацією, створеною на умовах подібних Міжнародному банку, Європейському банку і відповідно до статутних документів цих банків: Міжнародного та Європейського. А членом цих банків з 1992 є Україна. Значить, ці міжнародні організації користуються таким ж привілеями. Присутність цього банку ми вважаємо сприятиме покращенню інвестиційного клімату в нашій країні. Розглядався проект на профільному комітеті, в Комітеті фінансів і банківської діяльності, в Комітеті по закордонних справах, в Науково-експертному управлінні. Всіма надано позитивні висновки Просив би підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Чи будуть запитання? Запишіться. Так, будь ласка, 5 хвилин. Кирильчук Євген.
Шановний доповідачу, "Блок Юлії Тимошенко", Євген Кирильчук. Прямого впливу рамкова угода на бюджет немає, а опосередкований вплив на бюджет буде обов’язковий. Ми розуміємо, що є вигода: додаткові кредити дешеві, інвестиції і таке інше. Але все-таки немає фінансових розрахунків щодо можливих втрат бюджету по подібних законах. Дякую.
Дякую. Фінансових розрахунки немає, тому що, як ви сказали правильно, вона носить рамковий характер. В цій угоді не записана сума кредиту. Це угода не на один рік, а на багато років. Проекти будуть фінансуватися, мають фінансуватися як в державному секторі, так і в приватному секторі. Якщо приватний сектор – там ніяких гарантій немає, на бюджет впливу немає. Ця вимога, до речі, Європейський банк, коли фінансує приватний сектор, гарантії не вимагає і заставу бере: майно, інше і працює з приватним отримувачем кредиту, не втручаючи державу. Якщо ми. Но можуть фінансуватися і державні програми. Якщо будуть фінансуватися державні програми, це буде одна-дві, більше, уряд звертатиметься до банку з проханням підтримати той чи інший проект. Звичайно, якщо державна програма, банк вимагатиме гарантію. Тоді виникне ця загроза, якщо не сплатить цей позичальник, державний позичальник від державної власності, звичайно, може виникнути ризик, що бюджет має сплатити за цього позичальника. Але це під конкретний проект. Ми, якщо будемо давати державну гарантію, обов’язково там в додатку до бюджету, там, де державне підприємство, ми будемо, що цьому підприємству державному або установі або якомусь органу виконавчої влади надається кредит під таку-то гарантію і ризик його неповернення ми будемо вкладати в бюджет, звичайно.
Станіслав Аржевітін.
Сергій Мигонович, скажіть, будь ласка, ви назвали ціну за кредит лібор плюс один. Це – прекрасна ціна на кредит. Але скажіть, будь ласка, в який спосіб ця норма і ця ціна буде зафіксована? Особливо у приватному секторі.
Вона буде зафіксована у спосіб кожного кредитного проекту. Якщо вона буде іншою, то ми поставимо питання, вибачте, тоді ви, ні міжнародна фінансова організація по типу Європейського банку реконструкції та розвитку, до якої ви себе прирівнюєте. З відповідними висновками. Ми не підемо на більшу ціну, ніж лібор плюс один.
Валентин Матвєєв.
Дякую. Валентин Матвєєв, фракція комуністів. Шановний доповідачу! Немає сумніву, що ми повинні підтримувати пропозиції, які в цілому йдуть на користь нашій державі, і в тому числі перш за все в тому числі, безумовно, надання дешевих довгострокових фінансових ресурсів, особливо для розширення і реалізації інвестиційних проектів немає сумніву. Але. От статтею третьою цієї угоди рамкової передбачається, що відсотки та всі інші платежі, які належать банку і виникають у наслідок діяльності, передбаченою цією угодою, а також активи та доходи банку, пов’язані з такою діяльністю, звільняються від оподаткування. Будь ласка, дайте відповідь, як це можна зрозуміти?
Валентин Григорович, дякую за запитання. Я говорив, що ця норма закладена в угодах на кредити, які надаються і Міжнародним банком реконструкції і розвитку, і Європейським банком реконструкції і розвитку. Ця угода закладена в угоді з Російською Федерацією, у квітні 1997 року заключив банк з Російською Федерацією. Чому. Там, де я сказав про Міжнародний банк і Євробанк, членом цих банків є Україна з 1992 року, воно у статутах цих банків. Це тут є. У статуті цього банку, у зв’язку з тим, що він надає такий же дешеві кредитні ресурси, як Євробанк і як Світовий банк, Міжнародний банк реконструкції та розвитку, він себе теж поставив. Тобто, бо ці відсотки, які він буде заробляти, лібор плюс один, вони в країні, якій надається кредит, не оподатковуються. Самі відсотки.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Голова комітету Порошенко. Тільки що був у сесійній залі. Він підтримує, да? Хто від комітету може? Аржевітін, будь ласка.
Без сумніву потрібно підтримувати цю пропозицію, ратифікувати цю угоду. По-перше, це ще одне альтернативне джерело для кредитних ресурсів у на Україні. Це перше. І друге. Звісно це покращить імідж, міжнародний імідж нашої держави. Сьогодні на Україні працює декілька подібних організацій, такі як Міжнародний Валютний Фонд, Європейський банк реконструкції, Міжнародна фінансова корпорація, німецька кредитна установа, і кожному клієнту, кожному банку на Україні є за честь працювати з такими організаціями, тому що вони дійсно дають довгострокові ресурси. Ці ресурси мають на порядок нижчу відсоткову ставку ніж по ресурсам у нас на українському ринку і вони є довгостроковими. Проблема тільки полягає подібних організацій в тому, що вони, як правило, дуже вдало записують свої норми щодо гарантії по оподаткуванню і захищеності у нас на нашому ринку, але я не випадково задав своє запитання до доповідача, тому що ні в статуті цієї організації, ні в рамковій угоді, ніде не зафіксовано про те, що ця організація в нас на Україні буде надавати кредити під відсоткову ставку лібор плюс один. Тому я пропонував уряду скористатися статтею 11 про співробітництво, де записано, що уряд України і банк регулярно обговорюють основні цілі та критерії надання кредиту. І, мені здається, скориставшись при першій нагоді, при першій зустрічі прописати ось цю процедуру і чітко зафіксувати, за ті преференції, які вони отримують у нас на Україні, вони провинні кредитувати проекти як у державному і, особливо, у приватному секторі по ціні лібор і не більше. А, загалом, звісно, цю пропозицію треба підтримувати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, у нас записався один на обговорення, але в ході вже вияснили ситуацію. Він знімає свою пропозицію. Тому ми обговорення питання завершили. Я ставлю на голосування Проект Закону про ратифікацію Рамкової угоди між Україною та Північним інвестиційним банком, законопроект за номером 0007. Прошу визначатись. [[13:58:03]] За-369 Закон прийнято. Рамкова угода між Україною та Північним інвестиційним банком ратифікована. Я продовжую засідання на 15 хвилин. Шановні колеги! Ми з вами, коли розглядали проекти постанов про зміни в комітетах давали доручення Профільному комітету по постановах 1159-6 і 1159-12. Комітет вже готовий доповісти своє рішення, будь ласка, від комітету Козуб Олександр Андрійович, прошу. 1159-6 і 1159-12, повертаємося до розгляду.
Шановні колеги! Відбулося засідання Комітету з питань депутатської етики забезпечення діяльності Верховної Ради і ми вносимо узгоджені, уточнені дані. Вчора на комітету, дійсно розглядалося питання щодо переходу Присяжнюка Миколи Володимировича з Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин до Комітету з питань екологічної політики. І оскільки там є квота, пропонується задовольнити це питання і прийняти проект.
По 1159-6 – це мова йде. 1159-12 щодо Присяжнюка про призначення його членом комітету.З якого? З питань.
Він переходить з питань аграрної політики та земельних відносин до Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи.
Зрозуміло? Ставлю на голосування? Хто за, прошу голосувати. [[14:00:09]] За-249 Рішення прийнято. Наступний.
1159-6 переходу Селіварова Андрія Борисовича до Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки із Комітету з питань свободи слова та інформації. Це питання розглядалося на комітеті не було задоволено тому що була перевищена квота. Пізніше ми давали доручення комітету розглянути питання щодо квотного принципу до тих комітетів де кількість у комітеті не 20 чоловік, а 30. Тому квота в цьому комітеті є не 6,9 як було розраховано, а 10,3. На цей час із комітету вийшли Клюєв, Тулуб, є квота. Пропонується задовільнити це прохання.
Це по Селіварову.
Так.
Так. Я ставлю на голосування законопроект 1159-6. Про затвердження членом Комітету з паливно-енергетичного комплексу і відповідно звільнення з Комітету свободи слова. Прошу підтримати. [[14:01:23]] За-244 Рішення прийнято. Дякую. Сідайте. Слухається Проект Закону про приєднання України до Конвенції про визнання і виконання рішень стосовно зобов’язань про утримання, реєстраційний номер 0013. Є необхідність доповідати? Немає ніяких запитань до доповідача? До комітету немає зауважень? Немає. Ніхто не наполягає на виступі? Я можу ставити на голосування? Тоді з вашого дозволу я ставлю на голосування Проект Закону про приєднання України до Конвенції про визнання і виконання рішень стосовно зобов’язань про утримання, реєстраційний номер 0013. Прошу підтримати. [[14:02:20]] За-378 Дякую. Закон прийнято. Ми приєдналися до Конвенції про визнання і виконання рішень стосовно зобов’язань про утримання. Розглядається Проект Закону про приєднання України до Конвенції про юрисдикцію, право, що застосовується, визнання, виконання та співробітництво щодо батьківської відповідальності та заходів захисту дітей. Реєстраційний номер 0019. Чи є необхідність задавати запитання? Немає. У профільного Комітету з питань сім’ї молодіжної політики, спорту і туризму є зауваження? Немає. Бажаючі взяти участь в обговоренні є? Немає. Можемо ставити на голосування? З вашого дозволу я ставлю на голосування законопроект за номером 0019 про прийняття Закону щодо приєднання України до конвенції про юрисдикцію права, що застосовується, визнання виконання та співробітництва щодо батьківської відповідальності та заходів захисту дітей. Прошу голосувати. [[14:03:35]] За-395 Закон прийнято, дякую. Шановні колеги, ми з вами плідно попрацювали і маємо всі підстави ранкове засідання оголосити закритим. Початок вечірнього о 16-йгодині. Смачного всім.