Шановні колеги! Шановні колеги, в мене прохання, а можна запросити на дві хвилини голів фракцій для обговорення одного питання? Доброго ранку, шановні колеги. Будь ласка, підготуйтеся до реєстрації. Ще раз, доброго ранку, шановні колеги, доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації, гості Верховної Ради України. Будь ласка, підготуйтеся до реєстрації. Шановні народні депутати, прошу реєструватися. [[10:11:54]] В залі зареєстровано 331 народний депутат України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, перелік питань, який запропонований вам сьогодні до розгляду, вам наданий, переходимо до обговорення. Вам запропонований до розгляду проект Постанови про календарний план проведення третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Якщо немає заперечень, прошу підтримати та проголосувати. [[10:12:41]] За-274 Дякую. 274 – за. Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Постанови реєстраційний 2745: про календарний план проведення третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання, внесений народними депутатами - членами регламентного комітету згідно з рішенням комітету від 15 січня. Цей проект постанови підготовлений відповідно до вимог статті 83 Конституції, статей 10, 19 Регламенту Верховної Ради України. Проектом календарного плану пропонується розпочати третю сесію Верховної Ради України дев’ятого скликання 4 лютого і закінчити її роботу 17 липня 2020 року. В проекті календарного плану передбачено: для пленарних засідань парламенту - 12 тижнів, для роботи в комітетах, комісіях, депутатських фракціях, депутатських групах - 7 тижнів, для роботи народних депутатів України з виборцями - 5 тижнів, для проведення "годин запитань до Уряду" у Верховній Раді - 12 годин. Під час підготовки календарного плану враховано святкові, неробочі дні, дні релігійних свят. Також враховано план проведення чергових сесій Парламентської асамблеї Ради Європи, який відбудеться в квітні та червні. І частково враховано графік проведення заходів Парламентської асамблеї ОБСЄ в 2020 році. Комітет прийняв рішення рекомендувати парламенту прийняти проект цієї постанови за основу та в цілому. Просимо підтримати цей проект постанови. Дякую.
Шановні колеги! Шановні колеги, скажіть, будь ласка, чи необхідно обговорення цього питання? Ні. Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про календарний план проведення третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 2745). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:15:21]] За-305 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про повну загальну середню освіту (реєстраційний номер 0901). Доповідає заступник голови Комітету з питань освіти, науки, інновацій Колебошин Сергій Валерійович.
Доброго дня, шановні колеги! Сьогодні представляю в другому читанні законопроект номер 0901: про повну загальну середню освіту. Цей законопроект має велику суспільну важливість, по суті, це закон про всі школи в Україні, а їх 15 тисяч. Він задасть вектор розвитку усієї шкільної системи, а значить, усієї України, бо всі українці та українки були, є або будуть учнями шкіл. Коротко зупинюся на всіх новелах та значущих нюансах цього закону: якісніша освіта, індивідуальна освітня траєкторія, антибулінг – це для дітей; педагогічна інтернатура, сертифікація, нові можливості професійного зростання для вчителів; академічна доброчесність та її контроль, підтримка сімейних форм навчання, безпечне навчальне середовище – для батьків; більша фінансова кадрова автономія для адміністрацій шкіл та засновників. Цей законопроект насправді перезрів, бо чинний Закон про середню освіту 99-го року зовсім не корелює з новим базовим Законом "Про освіту" 2017 року. При підготовці законопроекту до другого читання профільний комітет Верховної Ради залучив усіх стейкхолдерів. Було проведено 19 засідань робочої групи, 4 засідання підкомітету, 4 засідання комітету, в результаті чого цей законопроект радикально покращений. Кожну з 553 правок народних депутатів до другого читання ретельно розглянуто. В тексті законопроекту, який вам розданий, враховано 393. Опрацьовано кількасот пропозицій профспілкових і фахових освітянських організацій, закладів освіти, органів управління з усіх регіонів України. Законопроект пройшов громадське обговорення, враховано фахову інформацію з усіх вузлових питань законопроекту, підготовленого профільним Міністерством освіти і науки. Комітет Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій на своєму засіданні відповідно до статті 93 Регламенту Верховної Ради України розглянув підготовлений до другого читання проект Закону України про повну загальну середню освіту (реєстраційний номер 0901) і рекомендує Верховній Раді України прийняти його в другому читанні та в цілому. Заради осучаснення української школи, кращої готовності молодих українців до дорослого життя і більшої впевненості українських батьків в успіху своїх дітей у швидкозмінюваному і вимогливому світі прошу підтримати законопроект в другому читанні та в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, тут достатньо великий об’єм правок та пропозицій. Скажіть, будь ласка, хто з народних депутатів буде наполягати на своїх правках? Бачу Совсун. Піпа, Совсун і, Іван Григорович, ви. А скажіть, будь ласка, можемо ми якось згрупувати? Да, я пам’ятаю, і у Піпи так само, так? Якщо ви не заперечуєте, почнемо з колег. Совсун Інна Романівна. Ви з трибуни бажаєте? Ну, добре, давайте. Включіть, будь ласка, 6 хвилин. 5 хвилин, 5 хвилин включіть, будь ласка.
Шановні народні депутати! Я розумію, що зараз всі збурені багатьма подіями, які в країні відбуваються, і Закон "Про освіту" ніколи не є пріоритетним. Але мені би хотілося, щоб ми серйозно розглянули це питання, тому що освіта – це те, що визначає, якою буде наша країна в майбутньому. І українській школі потрібні системні зміни. Про гостру потребу у змінах говорять університети, роботодавці, а головне – батьки і самі учні. Нам нема куди відкладати і немає чого втрачати. Це показали результати міжнародного дослідження PISA. Ці результати показали, що в Україні кожна третя дитина не знає математики на мінімальному рівні. У нас чверть 15-річних учнів не вміють прочитати і зрозуміти текст, і не розбираються в природничих науках. Ми продовжуємо пишатися нашою освітою, але правда в тому, що ми гірші маємо результати освіті, ніж поляки, ніж угорці, не кажучи вже про естонців. Діти з бідних родин в Україні особливо дискриміновані. Якщо ваша дитина не живе у великому місті, її батьки не отримують зарплату в доларах або у високих преміях чиновників, то в них у шість разів гірші шанси отримати якісну освіту. Якщо ваша дитина живе у селі, у неї ніколи не буде таких же шансів, як у дітей з більш привілейованих родин. Українська система освіти марнує таланти і не створює умови для розвитку дітей, і це є злочин. Саме тому нам потрібен новий Закон про середню освіту. Ми чекали на цей Закон про середню освіту з 2015 року, але тоді влада вирішила приймати рамковий Закон "Про освіту" замість розробки профільного закону про школу. В результаті ми відтягнули справжній початок реформи на п’ять років. Ви знаєте, я як викладачка інколи дозволяю своїм студентам здавати роботу пізніше, але в такому випадку я як викладачка від студентів очікую хорошої роботи. Але зараз я вам скажу про цей закон одне: те, що ми отримали, це робота не на п’ятірку, це робота, в кращому випадку, на трійку. Так, у цьому законі є важливі зміни, є позитивні зміни. І я рада, що багато з них з’явилося завдяки правкам "Голосу". Нам вдалося добитися зменшення кількості учнів у початковій школі в класі з 30-ти до 24-х. Нам вдалося змінити підходи до оцінювання в початковій школі, нам вдалося посилити роль учнів у житті школи. Цей закон передбачає нові процедури, які дозволять чесним фахівцям зайняти прозорі, зайняти посади директорів школи. Але, разом з тим, цей закон не дає відповідей на купу запитань і мені дуже шкода, що ми приймаємо закон, який насправді не відповідає на купу питань. Я пам’ятаю, коли нова міністр освіти прийшла на посаду, вона обіцяла продовжувати лінію своєї попередниці. Схоже, вона мала на увазі не розвиток освіти, а ухиляння від складних питань. На які питання не дає відповіді цей закон? Чому, коли увесь світ рухається в напрямку децентралізації прийняття рішень освіти, ми при цьому в Україні зберігаємо тотальний контроль Міносвіти над тим, що відбувається в школах? Де обіцяна автономія вчителя і автономія школи у формуванні навчальних програм? Так, держава має визначати, що мають знати учні, але вчителі цілком спроможні самостійно визначити як їм досягнути цих результатів навчання. Друге питання. Чому ми продовжуємо радянську урівнялівку? Чому побоялися врахувати наші правки, які б дозволили учням в старшій школі обирати хоча б якусь частину предметів? Третє питання. Коли вчителі нарешті почнуть отримувати високу і гарантовану заробітну плату? Пані міністр обіцяла, що буде реформа заробітних плат, що буде реформа, яка сприятиме підвищенню заробітних плат і зміні структури заробітних плат. Де ці зміни в законі? Їх в законі немає. Пані міністр так само обіцяла, що ми перейдемо до обов’язкової сертифікації вчителів для того, щоб гарантувати, що в школу до нас приходять ті вчителі, які знають як працювати з нашими дітьми. Де в законі ці правки? Немає в законі цих правок. Де обіцяна півроку тому стратегія реформування старшої профільної школи? Півроку ми щось чуємо, ми чуємо, що будуть якісь концепції, будуть якісь зміни. В результаті закон ні слова не говорить про те, якою має бути профільна старша школа в країні. У нас діти продовжуватимуть вчити по 20 предметів в 11 класі. Який сенс в цьому законі? Навіщо ми його приймаємо, якщо він не дає відповіді на ці питання? Останнє питання, на яке не дає відповіді цей закон. У нас величезна проблема з мережею шкіл. У нас переповнені класи в містах, а діти в селі, на жаль, навчаються в жахливих умовах. На жаль, цей закон не дає жодної відповіді на питання, яким чином вирішити цю проблему. Де відповіді на всі ці питання? Скажіть мені, навіщо ми приймаємо закон, який не відповідає на безліч цих складних питань? Я чула під час обговорень в комітеті, що це складно і непопулярно. Але, знаєте, що непопулярно, непопулярно - це те, що в нас 36 відсотків дітей не знає математики. І наступний раз, коли ми отримаємо наступні результати PISA і ми отримаємо такі самі результати з математики, то це буде відповідальністю цього парламенту, який зараз з радістю натисне зелені кнопки, щоб проголосувати закон, який не вирішує ніяких проблем в освіті. Дякую.
Дякую. Іван Григорович Кириленко. Включіть, будь ласка, мікрофон. Іван Григорович, 2 хвилини? 3?
Шановний пане Голово, шановні колеги! Фракція "Батьківщина" надзвичайно ретельно вивчила основні засади цього, безумовно, реформаторського закону, який в першому читанні, нагадаю, був прийнятий ще попереднім складом парламенту. За цей час до нього було внесено кількасот поправок, врахування більшості з яких суттєво покращило остаточну редакцію. При прийнятті остаточного рішення і наших поправок фракція спиралася на пропозиції освітянських громадських організацій, профспілок, представників освіти, професіоналів, і я дякую за їх врахування. Отже, прийняття закону сприятиме досягненню стратегічних цілей, зокрема концепції реалізації державної політики у сфері реформування загальної середньої освіти на період до 2029 року. Ухвалення закону стосується значної кількості громадян України, закладає основи їх інтелектуального та духовного розвитку, визначає майбутнє нашої держави. Хочу відзначити, що комітет надзвичайно виважено і відповідально поставився до підготовки остаточної редакції закону, і він заслуговує на ухвалення в цілому. І все ж в ньому залишаються окремі дискусійні, але дуже принципові для нашої фракції норми. Перше. Трудові відносини, переведення на контракт керівників, і особливо педагогів-пенсіонерів, та ще й на 1 рік, фракція вважає непросто дискримінацією та такою, що порушує Кодекс про працю, але і такою нормою, що дуже важливо, що може спровокувати, кадрово знекровити в першу чергу сільську школу. Другий висновок витікає з першого. Хочемо притоку нових молодих кадрів, педагогів, то тоді треба більш суттєво подбати про радикальне підвищення престижності вчительської праці. Такої відповіді нам ще доведеться добиватися і через інші закони, і особливо через державний бюджет. Третє. Перепрофілювання вже діючих ліцеїв і гімназій, які передбачені законом, це проблемне питання, особливо для малих міст. Наступне. Виборність керівників навчальних закладів обмежується двома термінами. Це теж спірна, вважаємо, норма. Тільки реальна практика може дати відповідь, наскільки це позитивно вплине на навчальний процес в кожному конкретному випадку. Фракція на сьогоднішній день в основному підтримує і проголосує "за", але ми готові працювати над цим законом, над його удосконаленням, і особливо в частині, як я вже говорив, контракту, для нас це, як кажуть, дуже-дуже проблемне питання, і підвищення престижності, за що ми будемо боротися при перегляді бюджету і в наступних бюджетних роках. Дякую.
Дякую, Іване Григоровичу. Піпа Наталія Романівна. Після цього - Констанкевич Ірина Мирославівна. І після цього переходимо до голосування, правильно я розумію? Вадим Євгенійович, ну, ви виступали від "Батьківщини". 2 хвилини.
Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня, українці! Я маю ключове, основне питання. Цей закон чекають мільйони людей, всі освітяни і кожна дитина шкільного віку. Я хочу нас запитати: якого випускника "Нової української школи" ми хочемо? Яку країну ми хочемо бачити через 5 чи 10 років? Я займаюся сама реформою профільної школи, старших класів "Нової української школи", і я щодня спілкуюся з вчителями і з випускниками. Всі хочуть змін, але не тих змін, що є на сьогодні в законі. Ми знаємо, що коли людина хвора, їй допомагає лікування, але не допомагає напівлікування. Так, це реформа, але це є схоже ближче до напівреформи. Я дуже хвилююся, що цей закон не принесе тих результатів, яких ми хочемо. Наприклад, ми пропонували кожному випускнику дати можливість обирати 30 відсотків базових предметів, 40 – профільних і 30 - на власний вибір, такі як фінансовий менеджмент чи особисті навики. Цього в законі немає. Я закликаю нас всіх, парламентарів і весь народ український, бути сміливими, бо тільки сміливці мають щастя. І пропоную, щоб ми робили ці зміни разом, і доробили цей закон і реформу насправді сильною. Я розумію, що освіта – це середовище, яке погано сприймає зміни. Але без них неможливі зміни в країні. Польща і Фінляндія, коли хотіла зробити прорив, вона вклала всі зусилля і гроші в освіту. Без якісної освіти неможлива та наша омріяна країна, яку чекає кожен українець і кожен з нас. Будьмо сміливі і творімо цей прорив для успішної країни разом! Дякую.
Дякую. Ірина Мирославівна. І після цього правка. Одна правка Івченка? І переходимо до голосування. Констанкевич Ірина Мирославівна.
Шановні народні депутати, я хочу висловити позицію групи "За майбутнє", яка представляє депутатів-мажоритарників і понад 4 мільйони виборців. Ми глибоко ознайомилися в роботі із нормами законопроекту про освіту. І вважаємо, що він є на часі, що він є компромісним, що він є таким, який відповідає сучасним реаліям нашого суспільного, економічного, політичного і гуманітарного життя. Я хочу наголосити, що цей законопроект є і перехідним. Тому що знову руйнувати освіту через революційні зміни, я вважаю, не є доцільним. І було би правильно, якби сьогодні в ложі уряду поруч із міністром освіти знаходилася і міністерка економіки, яка би підтвердила прогресивні наміри освітян на зміни. Освіту можна змінювати лише тоді, коли ми маємо достатні матеріально-фінансові ресурси. І в контексті цього я не бачу, щоб уряд підтримував Міністерство освіти і в середній освіті, і у вищій, і в позашкільній освіті такою мірою, щоб вона відповідала революційним змінам. Це перша теза. Шановні депутати монобільшості, допоки ви не підтримаєте фінансово школу, змін там не буде. Друга теза. Група "За майбутнє", мажоритарники, ми наполягаємо, щоб освіта була доступною не лише для школярів міста, а щоб вона була доступною і для сільської дитини. Чому ми маємо математику, англійську в сільській школі нижче плінтуса? Ви подивіться, скільки там вчителів працюють і за які копійки. Це друга теза, на якій стоїть група "За майбутнє". І третє. Допоки український вчитель не буде.
Дякую. Одне речення, включіть.
Поки український вчитель не буде отримувати гідну зарплату, така хоча б, яка була б в 10 разів, як у нашого міністра чи культури, чи закордонних справ, доти український вчитель буде на маргінесі. Давайте підтримаємо українського вчителя гривнею, і то великою гривнею. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, зараз ще одна правка на врахування, я так розумію, Вадима Євгеновича Івченка. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів. Дві правки. Включіть. Ні, одна правка – 2 хвилини, так в Регламенті не працює. Одна правка – 1 хвилина, Вадим Євгенович. Включіть мікрофон Івченку.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ми подали значну кількість правок і я хотів особливо подякувати комітету, який врахував правки "Батьківщини", які вона розробляла разом з профспілками освіти. Окремо хочу подякувати за те, що ми зберегли доплати і надбавки на окремі види педагогічної діяльності. Це стаття 24. Ми ввели добровільну сертифікацію не тільки для вчителів, а для всіх педагогічних працівників. Це стаття 49, і це була наша правка. Скорочений робочий час для педагогічних працівників – стаття 24, теж була врахована правка. Особлива подяка за статтю 12, де ми не даємо закривати школи, малокомплектні школи, особливо в сільській місцевості, де хотіли запровадити граничну кількість учнів. Але, колеги, я хотів поставити правку, щоб ви підтримали, 183. Це щодо трудових договорів.
183 правка? Ні. Вадим Євгенович, одна правка. Ні, Вадим Євгенович. 183-я. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Я хочу сказати, 183 правка, колеги, вона переводить працівників-пенсіонерів на контрактну форму, і це точно дискримінує цих працівників за віком. Колеги, у нас існує безліч законів: про засади запобігання і протидії дискримінації, який точно називає такі новели дискримінаційними; колеги, Кодекс законів про працю, які теж ця правка порушує. Давайте, будь ласка, підтримаємо цю правку, і, повірте, освітяни стовідсотково скажуть "дякую" роботі комітету і роботі парламентарів. Це наші з вами вчителі, давайте ми не будемо їх дискримінувати, бо багато з нас колег є теж пенсійного віку, і, повірте, коли їм будуть казати про те, що "ти тільки рік або два зможеш працювати". та вони в собі мають і сили, і бажання ще навчати нас з вами, про те, що сьогодні фактично можливо робити в школі і вузах.
Позиція комітету, 183 правка.
Да, я розумію. Дякую за позицію, Вадим Євгенович. Дійсно, ми під час роботи над законопроектом врахували багато позицій спільно і з профспілками ваших позицій, але на цій позиції ми ґрунтовно стоїмо саме в тому вигляді, щоб відхилити цю поправку. Тут я кажу не просто як народний депутат, а як людина, яка пройшла всю ланку школи: від лаборанта, вчителя, директора із вчительської сім’ї, родини. Бо ця норма буде: а) сприяти балансу поколінь; б) буде надавати можливість молодим вчителям нормально входити в школу, а не чекати роками, поки у них буде нормальне навантаження. І поганий той директор, котрий буде не переводити вчителя пенсійного віку на контракт, а позбавлятися нього. Я навіть не бачу таких директорів, які так можуть в своєму розумі так робити. Тому комітет не підтримав цю поправку, відхилив.
Шановні колеги, 183 правка, ставлю її на підтвердження. На врахування, вибачте, вона не була врахована комітетом, комітет притримується саме такої позиції. Прошу визначатись та голосувати. [[10:37:47]] За-89 Правка не врахована. Шановні колеги, переходимо до голосування за закон. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками, проект Закону про повну загальну середню освіту (реєстраційний номер 0901). Готові голосувати? Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, Негулевський! Ми вам не заважаємо? Дякую, дякую, що не заважаємо. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:39:04]] За-327 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Покажіть, будь ласка, по фракціям. Партія "Слуга народу" – 234, "Опозиційна платформа – За життя" – 2, "Європейська солідарність" – 26, "Батьківщина" – 22, "За майбутнє" – 16, "Голос" – 0, "Довіра" – 16, позафракційні – 11. Ще раз дякую. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор. Це повторне перше читання. Реєстраційні номери: 2285-д, 2285-8, 2285-9, 2285-10. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:40:11]] За-238 Рішення прийнято. Шановні колеги, слово для доповіді надається голові підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Марусяку Олегу Романовичу.
Шановний Голово, шановні колеги! Комітет з питань фінансів, податкової та митної політики пропонує на розгляд Верховної Ради законопроект про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор (2285-д, доопрацьований). Ми на комітеті більшістю голосів його проголосували і вибрали за основу. Ви всі знаєте, які складні і серйозні дискусії ми мали з цього питання. У проекті ми врахували всі суттєві фактори: соціальні, економічні і навіть медичні. Ця редакція законопроекту є оптимальною з точки зору інтересів держави, громадян і бізнесу. У проекті Закону ми запроваджуємо принцип відповідальної гри та дозволяємо грати тільки після 21 року. Таким чином чітко регламентуємо відповідальність бізнесу за провокацію та сприяння ігровій залежності – лудоманії. Щодо реклами азартних ігор вводимо жорсткі норми, щоб реклама не дурила людей, що азартні ігри – це спосіб легкого збагачення. Запроваджується кримінальна відповідальність за проведення азартних ігор без ліцензії, будуть запроваджені обмеження на розташування гральних закладів на вулицях міст, зали гральних автоматів будуть лише в готелях категорії 3, 4, 5 зірок. Щодо лотереї. Лотереї будуть лише класичними. Не буде ніяких залів так званих "миттєвих лотерей", під які маскуються гральні заклади. Забороняємо вести гральний бізнес юридичним особам, кінцевий власник яких є резидент держави-агресора. Важлива також фінансова складова. До бюджету від грального бізнесу, за нашими підрахунками, надійде за перший рік від 2,5 до 4 мільярдів гривень, які підуть на підтримку медицини, культури та спорту. Коли приймемо цей закон, отримаємо нормальний, регульований, цивілізований ринок азартних ігор і покажемо всім, що можемо вирішувати складні проблеми на.
Дайте дві хвилини його. І від комітету.
Тому прошу підтримати і проголосувати "за", пропоную взяти даний законопроект за основу. Закликаю всіх долучатися до роботи над цим законопроектом до другого читання. Впевнений, що всі найкращі пропозиції і правки будуть враховані. Дякую за увагу.
Дякую, шановний колего. Слово надається народному депутату України Королевській Наталії Юріївні.
Шановні колеги, шановні присутні! Ми зараз з вами розглядаємо найважливіше питання - питання, яке стосується кожного з нас, кожного громадянина нашої країни. Якою буде наша країна: країною ігроманів, лудоманів, чи країна, яка буде виховувати нове покоління українців, які би пишалися своєю державою, які би пишалися своїм майбутнім? На жаль, ми розуміємо, що та мирова мафія, яка сьогодні хоче захопити Україну та повернути сюди гральні заклади, має великий вплив на цей парламент. На жаль, ми бачимо, що ні один законопроект так часто не ставлять на розгляд парламенту, як повернення грального бізнесу. Ми вітаємо правоохоронні органи, які продемонстрували, що вони за одну добу закрили всі гральні заклади, вони продемонстрували всій країні, що можна цей бізнес тіньовий зараз проконтролювати, закрити та викоренити таке явище, як ігроманія, в Україні. Так дайте їм можливість, дайте можливість сьогодні, застосуйте всю повноту своєї влади - та зачистіть Україну від нелегального грального бізнесу. Дайте країні спокійно розвиватися. Слухайте, це ж не економічне диво, коли ви повертаєте ігровий бізнес, продаєте землю та повертаєте рабство Трудовим кодексом. Це не те майбутнє, яке чекає Україна. Ми просимо вас, я вас прошу як жінка, як мама, як людина, яка багато років присвятила цьому процесу, щоб заборонити гральний бізнес у країні. Давайте зараз об’єднаємо зусилля та не дамо повернутися казино та мировой мафії ігровій в нашу країну. Не будемо за це голосувати та продемонструємо всім громадянам.
Дякую, Наталія Юріївна. Ні-ні, Наталія Юріївна, дякую, дякую вам. Народний депутат України Дубінський Олександр Анатолійович. Олександр Анатолійович, ви не будете доповідати з альтернативного законопроекту?
Шановні колеги, доброго дня всім. Я ще раз хочу виступити перед вами з проханням підтримати законопроект, який був розроблений фактично з 4 або навіть 5 версій грального законопроекту, який був, розглядався фінансовим комітетом парламенту. Я вважаю, що ті версії, які вже розглядалися востаннє, 4 версії законопроекту, вони дуже схожі і подібні, і всі мають у собі ознаки саме легалізації грального бізнесу. Тому що ми виконали те, що обіцяли перед виборчою кампаніє, а саме – закрили вулицю від "чорних" гральних салонів, встановили жорстку відповідальність за ведення нелегального грального бізнесу як тяжкий кримінальний злочин – від 6 років покарання та позбавлення волі, що, я думаю, буде дуже вагомим запобіжників від тих салонів, які навіть сьогодні попри рішення Президента і дії правоохоронних органів продовжують працювати і по дзвінку запускати клієнтів з вулиці. Законопроект збалансований, він дає можливість після прийняття його в першому читанні відкоригувати його згідно побажань учасників ринку і так, щоби гральний бізнес був саме наповнювачем державного бюджету, а не наповнювачем кишень кримінальних "кришувальників". І головне, ми створили передумови для того, щоб в цей сектор заходили інвестиції, і інвестиції, які йшли на благо нашої держави. Єдине, що мене непокоїть в даній ситуації, - це те, що та ситуація, яка склалася з Прем’єр-міністром Гончаруком, його позицією щодо влади і щодо виборців, 73 відсотків, які проголосували за Президента України, його відношення до Президента і розуміння подій і ситуації, яка відбувається в економіці, що уповноважений орган по керуванню гральним бізнесом буде встановлюватися Кабміном. Дякую.
Дякую, Олександр Анатолійович. Слово надається Дар’ї Артемівні Володіній, народному депутату України.
Доброго дня, шановні колеги, шановний пане Голово. Вашій увазі пропонується законопроект 2285-10 про регулювання щодо діяльності та проведення азартних ігор. Ми всі спостерігаємо як вже 10 років попри усі заборони цей бізнес процвітає і продовжує наповнювати свої кармани, тому дуже прикро чути такі речі, що нібито заборона діяла і цього бізнесу в країні не існувало. Вона не працює. В країні працюють тисячі потворних МАФів з гральними автоматами на кожному кроці, які фактично доступні будь-кому, незважаючи ані на вік, ані на статки, МАФів, які своїми яскравими вивісками заполонили фасади наших красивих міст та маленьких містечок. В своєму законопроекті, який ми розробляли з моїми помічниками минулого року, в грудні, ми пропонували розміщення казино виключно в 5-зіркових готелях, тому що вважаємо, що це саме те, що може спричинити підвищення інвестиційної привабливості в нашій країні. Окрім того, ми пропонували, аби букмекери позбавилися ганебної візуалізації, яка спричиняє розвиток лудоманії в наших громадян. Що стосується лотереї, то пропонували виключити роботу так званих VLT апаратів і перейти до класичного виду лотереї в паперовому вигляді. Що стосується залів гральних автоматів, то всі ми знаємо, що сьогодні по певним оцінкам тільки в Києві працює понад 1 тисяча гральних залів. Ми ж пропонували, щоб на всю країну їх залишилось лише 780. Мій законопроект був розроблений не для того, аби надати комусь преференції, а для того, аби принести користь країні і захистити наших громадян. Цей законопроект дуже важливий для нашої країни, аби ми, нарешті, змогли регулювати цю галузь і забезпечити безпеку для нашої країни. Я прошу усіх присутніх сьогодні поставитись відповідально до цього голосування і зрозуміти, що ми маємо це зробити. Дякую дуже.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до обговорення. Прошу записатися по фракціям: два – за, два – проти. Тарас Петрович Тарасенко.
Шановна президія, шановні колеги, я прошу всіх підтримати даний законопроект. В даний час я являюсь співавтором одного із законопроектів, працював плідно з робочою групою та вважаю, що легалізація ігорного бізнесу в Україні потрібна. Вона була 10 років в тіні. Невідомі особи, або комусь відомі особи, отримували надприбутки. В даний час прибутки потрібно, щоб отримувала держава, а наші громадяни повинні зрозуміти, що таке лудоманія. Лудоманія повинна зафіксована бути як термін на законодавчому рівні, і державі потрібно розробити систему соціальних гарантій для таких осіб. Ще раз прошу підтримати даний законопроект та проголосувати "за".
Дякую. Абдуллін. Юлія Володимирівна Тимошенко.
Я зараз звертаюся до депутатів, тому що від вас зараз залежить доля того, буде в Україні масово всеохоплююче запущений гральний бізнес або парламент сьогодні раз і назавжди поставить крапку на тому, щоб цю, я не перебільшую, чуму не запустити в нашу країну. Я була тим Прем’єр-міністром, який і через рішення уряду, і через рішення парламенту заборонили гральний бізнес, який в той час був в кожній підворітні. Чому заборонили? Тому що лудоманія практично заполонила Україну. Хвороба, яка приводила людей до самогубства, яка приводила людей до божевілля, до втрати останніх копійок, до руйнації родин, до втрати батьками своїх дітей, вона просто досягла критичної відмітки. І зараз ви хочете цю біду повернути назад в Україну. Зверніть увагу, що, наприклад, з 1 січня 2008 року такі країни, як Німеччина, в Європі навіть заборонили онлайн такі ігрища, а ми в найбіднішій країні Європи зараз цю чуму запускаємо. Просто подумайте: гральний бізнес один з самих прибуткових. Закон, який ви хочете прийняти, дасть знову ж можливість поставити біля кожної школи, в кожному подвір’ї гральні заклади. І це означає, що якщо ви 4 мільярда гривень хочете отримати в бюджет, українці мусять 40 мільярдів гривень програти в найбіднішій країні. Що ви робите? Зупиніться і не давайте можливості заробляти на біді людей, руйнувати їх психіку, здоров’я і життя. Наша фракція буде голосувати "проти".
Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги, шановні присутні, зараз в залі ви думаєте про різне. Хтось чимось зайнятий, а вирішується, дійсно, доля країни. Доля, якою буде країна. Країна, яка буде виховувати свою молодь. Країна, яка буде захищати сьогодні своїх пенсіонерів. Парламент, який об’єднає свої зусилля, щоб, дійсно, підняти людям пенсії, підтримати економіку, підтримати сьогодні аграрно-промисловий комплекс. Але це буде парламент, який увійде в історію України як депутати, які власноруч повернули гральний бізнес в Україну, легалізували казино та "одноруких бандитів." Шановні колеги, я впевнена, що багато з вас не отримали гроші за це голосування. Я ще сподіваюсь, що багато з вас дуже добре розуміє, що повертати пороки в нашу країну - це великий гріх. І нам не треба цього робити. Не коштують ті копійки, які, може бути, отримає бюджет, для того, щоб мільйони людей постраждали. А постраждають, в першу чергу, це люди, які і так знаходяться в соціально складних умовах. Це ті люди, які підуть за останньою надією до ігрових автоматів та казино. Увесь цивільний світ відмовився, відмовився від цього явища. Навіщо ми сьогодні створюємо країну третього світу? Ми звертаємося до вас з великим проханням: не голосуйте за те, щоб гральний бізнес повернувся в Україну. Зробіть все, щоб викорінити це явище і щоб нелегальний бізнес в країні був закритий один раз і назавжди. Не голосуймо за це, не повертаймо ігроманію в країну!
Юрчишин Ярослав Романович.
Прошу передати слово Галині Васильченко.
Галина Іванівна Васильченко. Шановні колеги, після цього - з мотивів Ніна Петрівна Южаніна, і після цього переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування і запросіть народних депутатів до зали. Включіть, будь ласка, мікрофон Галині Іванівні.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, дорогі українці! Коли ми розглядаємо цей законопроект, перш за все, нам потрібно поставити собі запитання: а в чиїх він інтересах, хто в центрі і яка саме мета цього закону. Фракція "Голос" завжди говорила про дві надважливі речі, які для нас є пріоритетними. Перше – це те, що в центрі будь-яких дій чи будь-яких законів мають бути інтереси людини, українця. І друге – це міцні інституції, які мають це все забезпечувати. Так от, чи є тут в центрі цього закону інтереси людини? Ні. Тому що вже ми знаємо, що кожного дня зростає кількість лудоманів, розпадаються сім’ї, люди програють останнє. Невже не можна було дотримати слова, бути послідовними і, як заявляв Президент раніше, забезпечити таку діяльність лише у п’ятизіркових готелях? Чому ми далі спостерігаємо можливість розміщення гральних автоматів у три-чотиризіркових готелях з номерним фондом 25 номерів, наприклад, в таких містах,як Львів? Це в майбутньому в будь-якому хостелі можна буде зробити гральні автомати. Тепер про інституції. Невже. Ми знаємо, що 10 років був заборонений цей бізнес. І невже правоохоронні органи не виходили на вулицю і не бачили, що відбувається за кожним кутом? Так от виявляється, що вони можуть бути спроможними. І ми маємо показати, як парламент, Верховна Рада, що ми маємо, можемо бути міцною інституцією і забезпечити якісний закон, де в центрі будуть інтереси людини і громадянина – українця. І наостанок скажу: ми не будемо голосувати однозначно за закон в такому вигляді, адже він не створює.
Ні, на жаль, ні. З мотивів - Ніна Петрівна Южаніна. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів, будь ласка.
Шановні колеги, шановні українці, ми вчергове маємо величезний обман, який закладений знову в цих законах, які ми розглядаємо. Тому що найбільшою бідою є гральні автомати. Так от, щодо гральних автоматів: вони залишаються на вулицях, тому що дві зони, які в законі зараз вказано, де можуть бути розміщені гральні автомати, - це у залах гральних автоматів, які можуть на території будівель, в яких розташовані три, чотири, п’ять зірок. Тобто все, що ви зараз бачите по вулицях Києва, де є любий готель, попереду цього готелю, позаду цього готелю будуть ті ж самі пристройки, де будуть відбуватися всі ті гральні заклади, які ви чи тимчасово закрили, які знову переїдуть. Виняткова корупція в нормах цього закону. Це що за виділення таких п’ять зірок для розміщення казино з номерним фондом більше 150 номерів? Це для кого зроблено? Це хто за це гроші отримує? Ви подивіться, всі розділи наповнені виключно корупцією, і це те, від чого наші люди будуть страждати. Ви хочете від багатих взяти гроші в Україні?
Дякую, Ніна Петрівна. Ніна Петрівна, записується фракція: два – за, два – проти. На жаль, якщо фракції не встигли, є і депутатські групи такі, які так само не змогли записатися, такий Регламент. Шановні колеги, переходимо до голосування, будь ласка, підготуйтеся до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор (реєстраційний номер 2285-д). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:01:58]] За-260 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 231, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" - 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 9, "Голос" – 0, "Довіра" – 15, позафракційні – 5. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві (реєстраційний номер 1209-1). Доповідає голова Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцев Данило Олександрович.
Дякую. Шановні колеги, на ваш розгляд на сьогодні, врешті-решт, винесено два законопроекти. Законопроекти пов’язані між собою, які ми називаємо "антиофшорні законопроекти". Перший законопроект, який ми розглядаємо, - це 1209-1: про внесення змін до інших, ніж Податковий кодекс, законів. І другий законопроект – це основний законопроект 1210. Що ми з вами робимо цими законопроектами? Ми робимо з вами для українського бізнесу, для української держави та українського суспільства дуже корисні, дуже правильні та дуже своєчасні речі. Ми з вами вводимо прискорену амортизацію - те, про що нас так довго просив бізнес. Ми підвищуємо вартість основних засобів з 6 тисяч гривень до 20 тисяч гривень. Ми з вами підвищуємо ліміт для неврахування податкових різниць з 20 мільйонів до 40 мільйонів. Ми, врешті-решт, вводимо, вперше фактично за історію України, вводимо відповідальність держави, реальну відповідальність, у вигляді реальних штрафів або шкоди, заподіяної платнику, перед платником податків у випадку порушення його прав. Ми вводимо вину як обов’язкову умову для притягнення платника за вчинення деяких податкових правопорушень. Ми значно вдосконалюємо електронний кабінет платника та електронне спілкування між платником податків та контролюючим органом. Крім цього, законопроект містить цілий комплекс норм, які пов’язані з імплементацією до тексту нашого законодавства правил Анти-BEPS та правил щодо контрольованих іноземних компаній. Ці правила не дозволять великому бізнесу і тим, кого ми звемо олігархами, в майбутньому переправляти, пересувати прибуток, отриманий в Україні, за кордон, аби уникнути оподаткування в державі, яка воює. Це ефективні норми, спрямовані на протидію ухиленню від оподаткування великого бізнесу і створенню таких самих умов, які діють в усьому цивілізованому світі і в нашій державі. Я прошу підтримати цей законопроект 1209-1 в цілому, у другому читанні та в цілому з урахуванням техніко-юридичних правок. Дякую.
Дякуємо, Данило Олександрович. Шановні колеги, переходимо до обговорення даного законопроекту. По правках. Правка номер 1, народний депутат Фролов. Наполягає? Не наполягає. Правка номер 2, народний депутат Стефанчук. Не наполягає. Правка номер 3, народний депутат. Правка номер 5, перепрошую, народний депутат Васильченко. Наполягає? Не наполягає. Правка номер 18, народний депутат Фролов. Наполягає? Не наполягає. Правка номер 21, народний депутат Фролов. Не наполягає. Правка номер 27, народний депутат Бабенко. Не наполягає. Правка номер 29, народний депутат Железняк. Не наполягає. Правка номер 30, народний депутат Марусяк. Ви наполягаєте? Я перепрошую, 27-а. Так! Дайте, будь ласка, народний депутат Заблоцький.
Дякую. Шановні народні депутати, в процесі доопрацювання даного законопроекту ми виявили те, що варто було би все-таки не уточнювати, що дотації можуть надаватися в тому числі виробникам яєчного порошку. Як ви знаєте, є певні дотації, які передбачені в нас, які були доволі скандальні, вони оплачувалися пропорційно ПДВ і опинилися в найбільших агрохолдингах. Насправді в процесі доопрацювання цього законопроекту ми говорили про те, щоб в комітеті цю правку врахувати. Всі – за, але через певні технічні помилки нам це не вдалося. Я би дуже просив, я знаю, що пан Данило теж підтримує, щоб ми цю поправку врахували. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
Рішення комітету було прийнято – відхилити, але, дійсно, моя особисто позиція в тому, щоби цю поправку підтримати. Це призведе до економії бюджету і на даному етапі буде правильним рішенням.
Шановні колеги, є пропозиція прийняти 27 правку. Є позиція комітету – відхилити. Є позиція голови комітету, що він – не проти. В зв’язку із цим прошу голосувати. [[11:08:37]] За-189 Рішення не прийнято. Наступна правка - правка номер 30, народний депутат Марусяк. Не наполягає. Правка номер 31, народний депутат Южаніна. Ніна Петрівна, наполягаєте? Не наполягає. Правка номер 32, народний депутат Тарасов. Не наполягає. Правка номер 33, народний депутат Марусяк. Не наполягає. Правка номер 34, народна депутатка Южаніна. Не наполягає. Правка номер 35, народний депутат Тарасов. Не наполягає. Друзі, взагалі хтось наполягає на своїх правках? Народний депутат Южаніна. І хто? Не бачу. І Руслан Петрович, так. Скажіть, будь ласка, ви на всіх наполягаєте чи на якійсь на одній? Вам – одну хвилину. Дайте, будь ласка, одну хвилину Руслану Петровичу Князевичу. А потім ми з пані Южаніною. Будь ласка.
Дякую. Шановний Руслан Олексійович, шановний доповідач. Я просто нагадую вам, що коли ми обговорювали в першому читанні це питання, я звернув увагу про те, що комітет хоче внести зміни до Закону про судовий збір фактично. І тоді і голова комітету, і представник казали, що, дійсно, що,оскільки питання дискусійне, ми готові виокремити його з цього законопроекту і окремо пропрацювати. Тим більше, що ми в профільному комітеті домовились, що ми готуємо серйозний, обширний, всеосяжний закон, що стосується судового збору. Зараз ви висмикуєте одну частину, і це впливатиме в тому числі на баланс судового збору, який, я нагадаю, в тому числі є одним з маяків МВФ. Зважаючи на ці обставини, чомусь моя правка 107 і 108 відхилені, хоча домовлялися, що ми його звідси вилучаємо, а окремо далі працюємо. Бо якщо ми зараз будемо рвати чужі закони будь-якими іншими там законами в "Перехідних положеннях", ми тоді зайдемо до того, що кожен комітет на власний розсуд буде, зважаючи на предмет відання інших комітетів, приймати якісь рішення. Це неправильно. Прошу погодитись з такого роду логікою і вилучити судовий збір з цього закону. Дякую.
Це правка 107 і 108, так? Данило Олександрович, 107-а і 108-а – щодо судового збору.
Шановні колеги, щодо судового збору ми не. ми просто приводимо у відповідність ту систему справляння судового збору до логіки відповідної. Мова йде про справляння судового збору в касаційній та апеляційній інстанціях – абсолютно виважене та правильне рішення. Прошу підтримати, а поправку відхилити.
Скажіть, будь ласка, ви.
Як це - не наш закон? Це обов’язкові платежі. Це обов’язкові платежі, як це - не наш закон?
Шановний Руслане Петровичу, ви будете наполягати на поставленні. На 107-й. Тоді ми дійдемо до неї, і я пам’ятаю, поставлю. Ще Ніна Петрівна, да, наполягаєте? На якій?
З 47-ї почнемо.
Так, тоді хвилиночку. Більше, крім Ніни Петрівни, ще хтось буде наполягати? Я пам’ятаю, 107-а Руслана Петровича. Ніхто. Тоді почнемо з 47-ї, так? Будь ласка, Ніна Петрівна, 47 правка.
Шановні колеги, при представленні було багато чого сказано, але більшість з того стосується наступного законопроекту. В цьому законопроекті вносяться нібито технічні зміни до понад 60 законів діючих. Тому будьте уважні, бо тут все переплуталося. Я хочу донести до вас, пане Голово Верховної Ради, і всіх депутатів, я не розумію, звідки взялося в цій Верховній Раді таке глобальне порушення Регламенту: з’являється такий новий суб’єкт законодавчої ініціативи, як комітет, і він вносить поправки до тих статей, яких не було в першому читанні. І хто це такий, комітет, я так і не зрозуміла, і відповіді не отримала. Тому я хочу, щоби всі поправки, які подані неіснуючим суб’єктом законодавчої ініціативи, були вилучені з цього проекту закону, тому що це точно не подані в строк поправки, внесені поспіхом, ким – не зрозуміло. Я наголошую, що це є або якісь дії взагалі поза межами законодавства, або корупційні. Я не хочу стверджувати.
Дякую. Будь ласка, Данило Олександрович, це питання йшло по 47 правці. 47 правка.
Шановні колеги, щодо поправок комітету. 15 стаття, частина третя, Закону про комітети дає можливість комітету вносити свої поправки при розгляді законопроекту. Ми використовуємо цю норму як її використовували всі попередні скликання. Тому давайте притримуватись Регламенту. Дякую.
Ніна Петрівна, ви наполягаєте на голосуванні? Ні. Дякую. Наступна правка Ніни Петрівни. Який номер?
Ми можемо перейти до 74 поправки, але ви сказали неправду. Є справді.
Будь ласка, 74 поправка, Ніна Петрівна. Будь ласка.
Є таке право в комітету - виправляти тільки в плані декількох слів, а не вносити цілі розділи, що робите ви. Жоден комітет не зловживав такими речами. Це робите ви вперше. Тому я наполягаю виключити всі поправки. Що стосується 74 поправки, скажіть, будь ласка, в нас з 01.07.2020 року вступає в силу закон, яким ми дозволили імпорт спирту всім суб’єктам господарювання, які мають ліцензію на оптову торгівлю. Я тоді наполягала, щоби ви звернули на це увагу, що спиртову галузь, яку ви збираєтесь розпродавати, вона не буде не потрібна нікому. Якщо ви дозволите всім імпортувати в Україну спирт, який дешевше в 2 рази, ви вб’єте спиртову галузь як таку, і вся приватизація, яку ви будете проводити, на неї ніхто не піде. Ви робите це спеціально під одного виробника. Також корупційна норма, яку протягнули в минулому законі, я намагаюся її виправити, і хочу, щоб всі послухали і дослухалися до.
Дякую. Ви наполягаєте, Ніна Петрівна, да? Будь ласка, позиція комітету.
Комітет з питань економічної політики розглядав законопроект про спирт. Там були прийняті певні політичні рішення щодо майбутнього галузі спиртової. Ми не втручалися в ці рішення, саме тому поправка відхилена.
Дякую. Ви наполягаєте? Шановні колеги, ставиться на голосування правка 74 народної депутатки Южаніної Ніни Петрівни. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:16:00]] За-107 Рішення не прийнято. Правка 76. Ніна Петрівна, будь ласка.
Шановні колеги, от коли йшла мова, Князевич задав питання щодо судового збору, для чого податковий комітет туди вліз, ви сказали, що так треба. А тепер, коли я говорю про поправку щодо імпорту спирту, ви говорите, що це розглядає інший комітет. 60 законів в цьому проекті закону, які не являються нашими профільними, а ми до них вносимо зміни. Тому ця поправка також стосується. Будь ласка, схаменіться! Яке політичне рішення? Там працюють тисячі людей, яких ви викидаєте на вулицю, в разі якщо спиртова діяльність в Україні не буде потрібна. А вона не буде потрібна вже з 01.07. Ми знаємо цих лобістів. Будь ласка, просто зробіть так, щоби люди не були на вулиці. Це будуть нові безробітні, які прийдуть за державною допомогою, цього допустити просто неможливо. Прошу підтримати цю поправку.
Так, дякую. Позиція комітету.
Ніна Петрівна, була дискусія, ви приймали участь в цій дискусії в Комітеті з питань економічної політики. Була підтримана інша позиція, було підтримане інше рішення. Ми не можемо робити ревізію цього рішення в нашому законі. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні? Дякую. Ставиться на голосування правка номер 76 народної депутатки Южаніної Ніни Петрівни. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:17:44]] За-95 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми перейшли до правки, якщо так і ніхто більше не виявив бажання, 107 правка Руслана Петровича. Ви вже доповідали, ми можемо одразу ставити на голосування. Позиція комітету не змінилась, так?
Відхилити.
Є пропозиція комітету - відхилити. Шановні колеги, ставиться на голосування правка 107 народного депутата Князевича Руслана Петровича. Комітет пропонує правку відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:18:25]] За-90 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми, здається, пройшлись по всіх правках, так? Да, ми пройшлись по всіх правках, більше ніхто не наполягає.
Шановні колеги, будь ласка, запросіть народних депутатів до зали, переходимо до голосування. Колеги, займіть свої місця, будь ласка, переходимо до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві (реєстраційний номер 1209-1). Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:21:34]] За-256 Рішення прийнято. Покажіть по фракціям. "Слуга народу" – 214, "Опозиційна платформа - За життя" – 2, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина " – 1, "За майбутнє" – 2, "Голос" – 18, "Довіра" – 14, позафракційні – 5. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві (реєстраційний номер 1210). Доповідає голова Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцев Данило Олександрович.
По-перше, колеги, дякую за підтримку законопроекту 1209-1. Це правильне рішення, яке ми з вами всі зробили. 1210 законопроект є більшим. До нього було подано 2219 правок, з яких 1174 враховано, а 1045 відхилено. Законопроект спрямований на розвиток та збереження капіталу в Україні у ті способи, в які я вже казав. Це суттєве покращення норм з регулювання оподаткування прибутку підприємств. Запроваджується нова модель фінансової відповідальності, вина платника стає обов’язковим елементом фінансового правопорушення. Запроваджується перелік обставин, які пом’якшують відповідальність платника податків та звільняють його від відповідальності. Встановлюється ефективний механізм відповідальності держави за незаконні податкові правопорушення. Запроваджується мотиваційна частина податкового повідомлення рішення, щоби платник податків знав, за що він притягається до відповідальності, а не як це є зараз суд фактично підміняв собою контролюючий орган при розгляді скарги платника. Передбачено поновлення пропущеного строку на адміністративне оскарження – протягом шести місяців з дати закінчення строку на нього. Виключено підставу для проведення документальної позапланової перевірки в рамках кримінального провадження – це те, чим досі, на жаль, зловживають податківці при перевірках платника податків. Удосконалено електронну взаємодію платника податків з контролюючим органом та удосконалені норми щодо регулювання електронного кабінету платника податків. Виключено правки, які були в першому читанні, по ренті газу. Підвищено оподаткування залізної руди на 50 відсотків, я маю на увазі ставку, базу ми залишили такою, як була. Спрощено порядок справляння рентної плати за ліс, введення оподаткування на рідини тютюнових виробів, на рідинну сировину для тютюнових виробів, а також підвищені ставки акцизного податку на тютюн. За наслідком розгляду законопроекту комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді прийняти у другому читанні та в цілому як закон з проведенням відповідного техніко-юридичного опрацювання. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, шановний колего. Шановні колеги, я знаю, що багато з вас не будуть наполягати на правках. В мене була можливість поспілкуватися з народними депутатами під час і минулих днів, коли не всі народні депутати були в залі. Давайте, якщо не заперечуєте, підемо за логікою, щоб я побачив тих народних депутатів, які будуть наполягати. Якщо ви не заперечуєте, то я дам просто виступити кожному народному депутату по тим правкам, по яких він наполягає. Андрій Іванович Ніколаєнко, скільки у вас правок, близько десяти, да? Ще раз, включіть, будь ласка.
У мене після 500-ї, ті, на яких я наполягаю, там до того є інші, які ми у співавторстві з Ляшенком подавали.
Тоді близько десяти правок Андрій Іванович Ніколаєнко, да? Давайте я вам дам слово. Не наполягаєте? Пізніше. Бєлькова Ольга. Дві хвилини, да, Ольга Валентинівна?
Шановні колеги, шановний пане Голово, шановний колега з комітету, я також маю дуже багато правок, можливо, чи не найбільше. Моя пропозиція наступна: ви дасте час в кінці, я підсумую, але декілька правок, буквально там п’ять, я їх все-таки поставлю.
Давайте зараз скажіть ті правки, на яких ви наполягаєте.
Перша з них - це 127-а.
Добре.
Прямо зараз говорити?
Я думаю, що якщо. просто, щоб ми не проходили по всьому тексту, не зачитували кожну правку, на яких не будуть наполягати автори. Бєлькова тоді.
Дякую. Дякую тоді. Шановний пане Голово, колеги! Це дуже складний законопроект, і в ньому, дійсно, є багато норм, які неоднозначно сприймаються суспільством. Тим не менше, є щось і таке, що нам вдалося зробити більш-менш позитивним. Разом із колегою Гетманцевим ми подали систему правок, яка стосується прискореної амортизації основних засобів. Я сподіваюсь, що до цього кроку будуть дуже позитивні, схвальні відгуки від бізнесу. Тим не менше, є один момент, в якому ми не узгодили свою позицію з паном Гетманцевим. У 127 правці я пропоную дозволити бізнесу прискорену амортизацію на основні засоби на суму 25 тисяч гривень, а нині у чинній версії - 20 тисяч гривень. Ну що там ті п’ять тисяч гривень для цього поважного органу, а для бізнесу це дуже багато. Будь ласка, підтримайте мою правку. Дякую.
Включіть, будь ласка, мікрофон голові комітету.
Шановні колеги, ми розглядали це питання окремо на комітеті, навіть після того, як працювали в робочих групах. Дійсно, п’ять тисяч гривень – це, можливо, і не та сума, за яку слід торгуватися. Але я переконаний в тому, що норми Податкового кодексу - це взагалі не предмет торгу. Ми отримали від уряду, від Міністерства фінансів розрахунки, які підтверджують, що збільшення вартості з 6 тисяч до 20 є обґрунтованим. Тому я переконаний в тому, що переглядати в сторону ще підвищення немає підстав. Ми відхилили цю поправку.
Дякую. Ольга Володимирівна, більше не будете наполягати на правках? Ні, давайте. Ну, ми просто або йдемо тоді за таблицею, або давайте тоді зараз прямо продовжимо засідання до того, як вичерпаємо порядок денний, або давайте кожен. [[Шум у залі]] Продовжуємо? Добре. Шановні колеги! Шановні колеги! Фролов наполягає на правках? Ні. Тарасенко? Бондарєв. Скажіть, будь ласка, на скількох правках ви будете наполягати? На всіх? Добре. 14 правка, Бондарєв. Перша – Фролов. Ви ж не Фролов. Так, Костянтин Анатолійович, 14-а правка.
Я хотів би висловити взагалі свою позицію з приводу розгляду у комітеті всіх правок, які я подавав за останні три місяці. Жодного разу мене не запрошували на засідання комітету, а також взагалі не приймали ніяких моїх правок до розгляду. Фактично розгляд всіх правок проводиться формально і звужуються права народних депутатів. Саме в цьому комітеті. В інших комітетах такого нема. Що стосується моєї правки, взагалі всі правки, вони направлені на те, щоби припинити дискримінацію платників податків, яка є сьогодні з боку контролюючих органів. Є такий "вінегрет", який є в цьому законі, який.
Дякую. Правка номер 14 народного депутата Бондарєва, ставлю її на голосування. Прошу визначатися та голосувати. Комітетом вона не підтримана. [[11:31:51]] За-81 Рішення не прийнято. Правка номер 15, Бондарєв.
Цим законом змінюються часові рамки встановлення та скасування місцевих податків, що, вочевидь, має регулюватися Бюджетним, а не Податковим кодексом. Я пропонував все ж таки розглядати це питання в межах Бюджетного кодексу, а не Податкового. Прошу поставити на підтвердження цю поправку.
Ставлю на підтвердження правку номер 15 народного депутата Бондарєва. Вона не підтримана комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[11:32:43]] За-70 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Васильченко Галина Іванівна, ви не наполягаєте на своїх правках? Включіть, будь ласка, мікрофон Васильченко.
В мене тут подано багато правок, але я буду наполягати на одній, яка після 2000-ї, і прошу дати мені 2 хвилини.
Яка саме правка? Та, може, я вам зараз дам дві хвилини, якщо ви не заперечуєте?
Ні-ні, ми ж ідемо по таблиці. Давайте, коли дійдемо по черзі, тоді мені, будь ласка, 2 хвилини.
Ну, тоді час давайте не забирати. Дякую. 24-а, Южаніна Ніна Петрівна. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, я замість сто раз виступів, я буду виступати разів 15, це для вас радісна новина.
Дякую, Ніна Петрівна.
А перше хочу сказати, що за останні 8 років, щоб всі громадяни і весь бізнес чув, це самий невдалий закон, це самий фіскальний закон, який можна собі тільки уявити. І я закликаю всіх, якщо хтось ще думає про те, як виживати бізнесу в Україні і як розвиватися економіці в Україні, звернути увагу зараз на всі пункти, які обговорюються, і усвідомлювати, що ми будемо робити з цим законом. Я хочу сказати, що велику кількість поправок комітет врахував, але глобальні поправки, які б’ють по бізнесу, не враховані. І тому я буду наполягати на всіх тих, які для мене є ключовими, і для бізнесу також. Цю поправку не ставимо на підтвердження.
Дякую. Ніна Петрівна, скажіть, будь ласка, а, може, зможете назвати там ці 15 правок, чи 10 правок, на яких треба буде зупинитися.? Якщо можна, ви просто дайте потім перелік. 46-а, Бондарєв.
Чутно мене? Добре. Цим законом неаргументовано звужується кваліфікація великих платників податків. У пункті 14.1.24 статті 14 пропонується замінити кваліфікацію великого платника податків як особу, що за наслідками чотирьох кварталів сплатила податки та митні платежі в еквіваленті 1 мільйона євро – 26 мільйонів гривень за курсом на день наданого цього законопроекту, на еквівалент півтора мільйона євро, а кваліфікацію великого платника, яка сплатила 500 тисяч євро без врахування митних платежів, узагалі не враховувати. Внаслідок такої пропозиції податкового контролю за ними немає. Отже, принцип податкового таргетування, за яким під особливу увагу фіскальних органів мають підпадати великі платники, а не середні чи малі компанії, самозайняті особи також, буде значно девальвованим. З іншого боку значно зменшиться число платників ПДВ, які згідно з кодексом отримують бюджетне відшкодування в автоматичному режимі. Тому я прошу все ж таки.
Дякую. 46 правка комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[11:36:14]] За-100 Рішення не прийнято. Правка 47, Бондарєв.
У цьому законі значно у більшості випадків усупереч нормам розширюється кваліфікація платежів в якості дивідендів. На жаль, законопроект 2010 не тільки залишає в силі пункт 141.4 – 15 відсотків для юросіб, а для власників – 25 відсотків, та більше капіталу – 5 відсотків, та пункт 167.5.2, де є 5 відсотків для фізосіб, але й розширює сам зміст дивідендів. Тому це неприйнятно, і я прошу все ж таки підтримати мою поправку.
Дякую. Шановні колеги, ставиться на голосування правка 47 народного депутата Бондарєва. Комітет пропонує її відхилити, тому прошу визначатись та голосувати. [[11:37:22]] За-99 Рішення не прийнято. Наступна правка – 49, народного депутата Шпенова. Наполягаєте? Не наполягає. 50-а, Бондарєв. Будь ласка, народний депутат Бондарєв.
Продовжуються оцим законом окремі правила Анти-BEPS, притаманні податковим системам прецедентного англосаксонського права, права США, Великобританії, а не континентального права ЄС-Україна, зокрема щодо визначення ознак тонкої капіталізації та трансфертного ціноутворення, норми законопроекту, присвячені цим питанням, пропонуються в поганому перекладі з інших мов на українську, це є вже тенденція. На жаль, стандарти лінгвістичної правки навряд чи допоможуть, оскільки мова йде про сутність норм, а не про стиль їх видання. Тому я і запропонував цю поправку. Але, на жаль, її не врахували. Прошу поставити на голосування мою правку. Дякую.
Шановні колеги, ставиться на голосування правка 50 народного депутата Бондарєва. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:38:43]] За-101 Рішення не прийнято. Наступна правка – 51, народного депутата Андрійовича. Не наполягає. Наступна правка – Железняк. Не наполягає. Наступна - 54-а, народний депутат Тарасов. Наполягає? Не наполягає. Добре. Марусяк не наполягає. 57-а, Южаніна. Будь ласка, Ніна Петрівна.
Шановні колеги, шановний пане голово комітету, для чого цю норму зараз переносити і залишати в цьому законі, скажіть, будь ласка, якщо вже місце обліку платника змінити неможливо? Це треба було робити в листопаді, в грудні. Вже всі великі платники знаходяться за новим місцем, чи за старим, тому критерії міняти не можна. Я підтримую попередніх колег, які говорять про незмінність критеріїв до великих платників податків. Я просто хочу звернути вашу увагу: Державна податкова служба на сьогодні некерована, керівника там немає. Будь ласка, всі норми, які вам там підпихували якісь керівники департаментів, уважно до них відносьтесь, тому що стратегії немає в податкової служби, а норми якісь там із-під поли включаємо зараз в закон. Давайте розберіться спочатку, що відбувається з офісами великих платників податків, Одеса тому яскравий приклад. І розберіться в кінці. влізти взагалі в цю систему: чи нову податкову службу ми створюємо, чи нова повертає старі, вами критиковані, корупційні схеми.
Ви наполягаєте, так, Ніна Петрівна? Ставиться на голосування правка номер 57 народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:40:42]] За-107 Рішення не прийнято. Наступна правка – 61, народний депутат Бондарєв. Наполягаєте? Будь ласка.
Законопроектом 1210 запроваджується система консолідації національних та міжнародних прибутків юросіб, що притаманне тільки для системи оподаткування в США. Я все ж таки пропонував, щоб ми орієнтувалися на систему оподаткування, зв’язаною з Асоціацією з ЄС. І для того, щоби ми розібралися взагалі, куди ми рухаємося, дійсно, треба визначитись спочатку, хто є керівництвом в податковій і чи притаманні корупційні схеми новому податковому керівництву, чи ні. Тому що ми бачимо із засобів масової інформації, що знову-таки у нас є вже в нових керівників хабарі, і розповсюджується інформація про те, що нічого не змінилося. А всі, хто є під податковим тиском, це відчувають, хабарі продовжуються і відключення від системи взагалі декларування.
Дякую. Ставиться. А, хочете відреагувати? Будь ласка.
Шановний пане Бондарєв, ми вас запрошуємо до комітету на те, щоб обговорювати правки до будь-якого законопроекту. Якщо б ви хоч раз прийшли, ви побачили б, що ми дуже демократично, і ми враховуємо правки. Скажімо, з цих правок, які ви подали, 5 ми врахували незалежно від того, чи вони були представлені, чи ні. А зараз ви обґрунтовуєте правки обґрунтуванням до других правок. Подивіться, будь ласка, ця правка не стосується того, про що ви говорили. Дякую.
Ставиться на голосування правка 61 народного депутата Бондарєва. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:42:59]] За-108 Рішення не прийнято.
63-я, Бондарєв.
Шановний пане Гетманцев, ще раз і ще раз кажу, що цей законопроект недолугий і дискусії у вашому комітеті немає. Я би з радістю прийняв участь в дискусії по моїх правках, але в той же час проводиться мій комітет. І якщо я туди не піду, то по тому закону, який ви прийняли, мене оштрафують і не виплатять мені заробітну плату. Тому, якщо б ви планували свою роботу вчасно і заздалегідь повідомляли депутатів про проведення, час проведення і місце проведення вашого комітету, я би з радістю прийняв участь в ньому. Дякую. Я прошу все ж таки поставити на голосування мою правку.
Будь ласка, ставиться на голосування правка 63 народного депутата Бондарєва. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:44:19]] За-113 Рішення не прийнято. Правка номер 64, народна депутатка Южаніна. Не наполягає, так, я бачу. Наступна правка - 65, народний депутата Мамка. Не наполягає. 69-а, народний депутат Гончаренко.
Гончаренко, Одещина, "Європейська солідарність". Шановні колеги, я обов’язково буду казати, у мене достатньо багато правок. Я буду казати і про сам цей закон, який проти виступає Європейська Бізнес Асоціація, Американська торгова палата. Давайте спочатку. У мене 69 правка. Значить, про що тут конкретно іде мова. Нововведення законопроекту прирівнюють ряд операцій до фактичної виплати дивідендів із нарахуванням та сплатою авансових внесків, та сплатою податку на доходи нерезидентів з таких виплат фактично за рахунок витрат платника податку. Зважаючи на можливість, широке трактування даних положень, платники податків з високою вірогідністю зітнуться з донарахуванням податку на прибуток підприємств - авансового внеску. Так, при виплаті на користь нерезидента доходів за надання послуг у сумі, що перевищує суму, яка відповідає принципу "витягнутої руки", така сума. буде застосовуватись корегування з податку на прибуток, податку на доходи нерезидента та податок на додану вартість. Це є неправильно, і я прошу врахувати мою правку.
Позиція комітету.
Дякую, пане Гончаренко, за велику кількість правок, насправді велику кількість поправок до нашого законопроекту. Ваші правки спрямовані на видалення з тексту законопроектів тих інститутів, які притаманні податковим системам цивілізованих країн світу. По-перше, правила Анти-BEPS і контрольовані іноземні компанії, вони торпедують ці норми. Ми не погодились з цими правками, оскільки ми вважаємо, що цивілізовані правила, спрямовані на протидію ухилення від оподаткування, вони є доцільними. Тому ми їх відхилили, в тому числі і правку, про яку ви говорите - це конструктивні дивіденди, - си прийняли конструктивні дивіденди як норму Податкового кодексу. Дякую.
Дякую. Ставиться на голосування 69 правка, народного депутата Гончаренка. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[11:47:17]] За-99 Рішення не прийнято. Наступна правка – правка. По фракціям? Покажіть по фракціях. До речі, на моніторах є така кнопочка, теж можна подивитись. Діджиталізація, Артур Володимирович. Будь ласка, далі. Наступна правка номер 73, народний депутат Герега. Не наполягає. Правка номер. Народний депутат Гриб, 81-а. Ви казали, що ви будете пізніше, да? Дякую. Правка 83, народний депутат Бондарєв. Будь ласка.
Шановний пане Гетманцев, якщо би ви завчасно надавали таблицю порівняльну, з якою можна було би працювати, то дійсно, можливо, якихось помилок в назвах правок в мене і не було. Ще раз наполягаю на тому, що треба нормалізувати роботу у вашому комітеті. Тому що дискусією цю роботу назвати не можна. Завчасно повідомляйте депутатів про місце та час проведення комітету, а також надавайте відповідну інформацію. Я наполягаю на тому, щоби поставили на голосування мою правку. Дякую.
Ставиться на голосування 83 правка, народного депутата Бондарєва. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[11:49:08]] За-105 Рішення не прийнято. Наступна – 84-а, народний депутат Бондарєв. Наполягаєте?
Так, наполягаю.
Будь ласка.
Цим законом необґрунтовано змінюються розміри штрафних санкцій та кваліфікація правопорушень, при цьому одночасно застосовуються такі показники, як неоподаткований мінімум, прожитковий мінімум для працездатної особи, мінімальна заробітна плата, а також фіксовані суми. Це не відповідає показникам, які використовуються в КУпАП та ККУ. Будь ласка, прошу поставити цю правку на голосування. Дякую.
Дякую. Але, я бачу, ця правка про об’єкти інтелектуальної власності. Але, тим не менше, шановні колеги, ставиться на голосування 84 правка народного депутата Бондарєва, комітет її відхилив. Прошу визначатися та голосувати. [[11:50:12]] За-110 Рішення не прийнято. Наступна правка - 87, народний депутат Гончаренко.
Дякую. Звичайно, я розумію, що у нас Прем’єр-міністр на всю Україну оголосив себе профаном в економіці, я сподіваюся, що, може, у нас голова Комітету податкового не профан. Тому я не дуже розумію, що він мав на увазі, коли він казав про цивілізовані країни. Я хочу ще раз сказати, Європейська Бізнес Асоціація категорично проти цього законопроекту, Американська торгова палата проти. Це, напевно, не цивілізовані країни, на думку пана Гетманцева. Ну, звичайно, що їм далеко до України з нашим Президентом в тумані і профаном Прем’єром. По суті правки. 87-а: норма потребує додаткового опрацювання, оскільки відсутній механізм розрахунку такого прибутку, відсутній механізм впливу на нерезидента з метою надання підтверджуючих документів. Тому прошу поставити мою правку на голосування. Дякую.
Дякую. Ставиться на голосування правка 87 народного депутата Гончаренка, комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[11:51:29]] За-99 Рішення не прийнято. Наступна правка - народний депутат Бондарєв, 101.
Шановний пане Гетманцев, гарна новина: я висловлюся стосовно цього закону і більше не буду наполягати на своїх правках. Але ж я хотів, щоб ви мене почули, по-перше, в цьому залі сесійному, а також в комітетах повинна бути, відбуватися дискусія, професійна, фахова дискусія. Для цього депутатам треба надавати відповідну інформацію, і не тільки депутатам, які є членами вашого комітету. Якщо ця дискусія буде відбуватися, то непорозуміння в сесійному залі не будуть відбуватися також. Дякую.
Дякую. Ви не наполягаєте на голосуванні? Дякую вам дуже. 124-а, Гончаренко.
Дякую. Дивіться, я просто хочу, щоб всі глядачі побачили ось це. Ось подивіться, бачите, ось це тисяча сторінок правок, 269 тисяч слів. Їх нам роздали, розіслали фактично позавчора, роздали сьогодні зранку. Середній темп читання дорослої людини - 120-160 слів за хвилину. Ну, це не Милованов, у нього, звичайно, менше, він сказав на всю країну, що він дебіл, я не про нього. В інших людей, які здорові, такий темп. Так ось, коли ці люди читають ці закони, і народні депутати приходять в сесійну залу для того, щоб тут щось голосувати, скажіть мені, будь ласка, як можна підготуватись до сьогоднішнього засідання? Ви кажете, що ви припинили турборежим. Та ви ввімкнули вже якийсь дурнотурборежим, бо це просто н реально. Я наполягаю на своїй правці.
Дякую. Наполягаєте на правці? 124 правка комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[11:54:09]] За-105 Рішення не прийнято. Наступна правка - Бєлькова, 155-а.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! У мене є ряд правок, які пов’язані між собою логічно – це 155-а, 159-а, 882-а. Я прошу дві хвилини буквально, це дуже важливе питання. Я думаю, багато з вас.
Добавте хвилину.
багато з вас бачили рекламу грузинських компаній, які пропонують українцям дуже легко, просто і без жодних перешкод інвестувати в нерухомість у Грузії. Чому Грузія, Турція, Іспанія, Італія і так далі це роблять? Тому що розвивающимся країнам - тим, яким треба приток інвестицій в нерухомість, їм потрібен капітал. На сьогодні чинним законодавством всі ці люди платять податки у відповідному порядку, є податкові агенти. Але новація цього законопроекту, на мій погляд, створює суттєву перешкоду: нерезиденти, які володітимуть пасивно активами в Україні, повинні бути будуть створити певні податкові якісь резиденції, зареєструватися. Це означає, що менша кількість інвесторів буде зацікавлена інвестувати кошти в Україну. Я навіть не сподіваються зараз отримати голоси, я сподіваюся отримати розуміння голови комітету і Мінфіну. Сьогодні вже згадувалася діджиталізація. То, можливо, ви хоча б зробите онлайн-реєстрацію таких нерезидентів? Навіщо створювати перешкоди для того, щоб розбудовувати нашу країну? Я підтримую те, що треба платити податки, але я виступаю категорично проти таких. реєстрації офісів з будь-якою метою. Дякую.
Дякую. Ви не наполягаєте на голосуванні цих правок? Дякую. Наступна правка - 162-а. Гончаренко.
Я хотів би продовжити свою думку і сказати, всі мають чітко розуміти, шановний пане головуючий, звертаюся до вас, розгляд цього законопроекту відбувається з порушенням вимог статті 117 Регламенту Верховної Ради, я зацитую її: "Законопроект, підготовлений до другого чи повторного другого читання, висновок головного комітету та інші супровідні документи до нього надаються народним депутатам не пізніше як за 10 днів до дня розгляду цього законопроекту на пленарному засіданні Верховної Ради". Тобто якщо в нас сьогодні - яке? - шістнадцяте, не пізніше, ніж 6-го січня, ми мали все отримати. Ми нічого не отримали, засідання комітету відбулося цього тижня, і ви в порушення Регламенту зараз це пхаєте. Це моє звернення до Голови Верховної Ради про порушення Регламенту при розгляді законопроекту 1210. І на правці я наполягаю.
Шановний пан Гончаренко, зважаючи на швидкість вашого читання, я розумію, що вам дуже мало часу на вивчення такого великого масиву літер. Однак ми працювали над цим законопроектом протягом 4 місяців, і якщо б ви орієнтувалися дійсно в цих таблицях, ви знали би, скільки багато ми врахували зауважень і Американської торговельної палати, і Європейської Бізнес Асоціації, які не виступають в цілому проти цього законопроекту, це неправда. Ваші поправки спрямовані на те, щоб прибрати із законопроекту - це я вам також хочу розповісти, - прибрати із законопроекту ті норми, які спрямовані проти ухилення від оподаткування олігархів. Я переконаний, що саме тих осіб, яких ви так захищаєте палко, їх небагато на півночі Одещини. Тому я би вам рекомендувати все ж таки подивитися ще раз на свої правки і, можливо, зняти їх сьогодні з розгляду. Дякую.
Дякую. Ви наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку 162 народного депутата Гончаренка, вона не врахована комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[11:58:49]] За-103 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка - 166, Гончаренко.
Дякую. Ну, по-перше, я все-таки, шановний пане Разумков, я прошу вашої реакції на моє звернення про те, що документи не були роздані за 10 днів, як цього вимагає стаття 117 Регламенту. Це перше. І я все-таки по завершенню свого виступу очікую почути ваше якесь слово щодо цього питання. Друге - до шановного пана голови комітету. Значить, я пропоную вам разом зі мною, будь ласка, готовий піти і подивитись, хто швидше читає, взагалі виміряти IQ, і будь-що, я готовий з вами це разом зробити. Візьміть із собою ще, будь ласка, Милованова, і візьміть з собою профана Прем’єра і Президента з туманом в голові, за словами Гончарука: "И там у него пустота, Зеленский и пустота". Я готовий з вами разом, з вами, Миловановим і Гончаруком сісти і виміряти IQ. І тоді ми подивимося насправді, хто як швидко читає і хто що розуміє, що відбувається. Дякую. А вас, шановний пане Разумков, я прошу відреагувати на моє звернення про порушення статті 117 Регламенту.
Зараз. Проголосуємо вже цю правку. 166 правка Гончаренка, комітетом не врахована. Прошу голосувати та визначатись. [[12:00:26]] За-87 Рішення не прийнято. Оголошується перерва до 12:30. Прохання не запізнюватись.
Шановні колеги, починаємо нашу роботу. Шановні колеги, якщо я правильно розумію, є декілька народних депутатів, які не будуть наполягати на правках, з "Батьківщини". Ніна Петрівна Южаніна передала ті правки, на яких обов’язково треба наголосити. І "Голос" передав свої правки. Так? А інші політичні групи та фракції не наполягають, тому що більша частина. Гриб. Яка? 1 тисячу 800. Записано, Гриб – 1820-а. І після цього ми зможемо переходити до розгляду закону і голосування, вибачте, не до розгляду, а до голосування. Якщо ви не заперечуєте, я тоді піду по правкам від політичних сил, від представників. Є Гончаренко в залі? Немає. Ні, ми не по таблиці. Я зараз можу перерахувати правки Олексія Олексійовича. Я зараз перерахую, якщо ви не заперечуєте: 181-а, Гончаренко, 208-а. Я Ніні Петрівні тоді дам слово, якщо ви не заперечуєте. Після цього перейдемо до інших правок. 187-а правка, Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, мені здається, що ми зараз робимо помилку в тому, що ряд функцій, якими була наділена податкова міліція, переносимо в цей закон. Мене це дуже бентежить, тому що я із бізнесу і я пам’ятаю, як 8 років назад податкова міліція ефективно використовувала термін "ділова мета", і всі перевірки, які вони здійснювали, вони просто заклювали бізнес щодо довільного тлумачення господарських операцій, які вчиняються суб’єктами господарювання. Ця поправка стосується того, щоби існуючий термін в Податковому кодексі можна було тільки застосовувати для трансфертного ціноутворення, для розділу ХХХІХ, де насправді це має місце бути і, можливо, використовуватися. Для чого цю саме можливість залишати для всіх платників податків для любих взаємовідношень із нерезидентами? Це можуть зовсім бути малі суми, але щодо них будуть заперечення чи питання в податкового органу.
Дякую, Ніна Петрівна. Данило Олександрович.
Дійсно, до першого читання "ділова мета" розповсюджувалась на взаємовідносини між платниками податків і податкова могла перекваліфіковувати їх дії. Ми звузили застосування "ділової мети" до відносин виключно з нерезидентами. Як ви знаєте, ТЦО передбачається, фундаментальна категорія ТЦО, і таким чином ця категорія вже застосовувалася у цих відносинах. Тому мені здається, що це правильне рішення. Ми пропонуємо відхилити поправку.
Дякую, Данило Олександрович. Ніна Петрівна, наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку 187 народного депутата Южаніної, комітет її не врахував. Прошу визначатись та голосувати. [[12:39:57]] За-83 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Правка 744, народного депутата. Почекайте, Олексій Олексійович, ми домовились, що ми пройдемо по народним депутатам, далі повернемося до ваших правок. Я почав з ваших правок, вас просто в залі не було. Я обов’язково повернусь, не переживайте. Ніна Петрівна Южаніна, 744 правка.
Шановний пане голово комітету, якщо ви стверджуєте, що ви хочете "ділову мету" застосувати лише для розділу ХХХІХ, тоді треба поставити вашу поправку 1490 на підтвердження і її відхилити, бо вона якраз означає, що якраз фінансові різниці пропонуєте застосувати до всіх взаємовідношень між платником і нерезидентом. Якщо ви скасуєте цю поправку, то тоді буде те, що ви говорите. Що стосується 744 поправки. Будь ласка, не змінюйте строки на надання індивідуальних консультацій. У нас і так платники завжди звертаються в "гарячому" порядку. Ви її зменшуєте з 10. збільшуєте з 10 днів до 35. Скажіть, будь ласка, як платник може чекати такий строк? Невже у вас така велика кількість запитів від платників податків? Залиште, як є. Ця система працювала роками до вас, до вас, я наголошую, ніколи не було збоїв, ні в кого ніяких складнощів не було. Для чого ви зараз це робите - зменшуєте права платника на отримання.
Дякую, Ніна Петрівна. Позиція комітету.
Ми внаслідок консультацій, які проводили в комітеті, в тому числі з вами, ми відмовилися від збільшення строків на відповідь, на надання консультацій, і лише збільшили на 5 днів строк, на який податкова може продовжити термін надання консультацій в окремих випадках. Це нормальний компромісний варіант. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування правку 744 народного депутата Южаніної, вона не врахована комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[12:42:27]] За-104 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Правка 1186, народного депутата Южаніної.
Шановні колеги, ви пам’ятаєте, при розгляді в першому читанні я вам говорила про новели, які зараз запроваджуються з якихось наукових праць? Так я на оці новели про податкові правопорушення, чого стосується 1186, отримала експертно-правове дослідження таких же професорів, які запропонували ці поправки. Вони виключно розкритикували разом з усією судовою системою всі поправки, які подавав шановний пан голова комітету, що стосуються цієї ідеї. Навіщо ви впроваджуєте в Податковий кодекс у визначення виключно правові аспекти, які точно не можуть досліджуватися простим ревізором (перевіряючим)? Для чого ви спотворюєте Податковий кодекс, якщо це передбачено в інших процесуальних кодексах, які діють в нашій країні? Приберіть, будь ласка, і врахуйте. Виключіть ці розділи, які стосуються визначення податкових правопорушень і так далі.
Дякую, Ніна Петрівна. Позиція комітету.
Дякую. Насправді ми вводимо дуже корисну річ. На сьогодні платник податків притягається до відповідальності без вини. Тобто незалежно від того, чи винен платник податків у вчинені свого правопорушення, чи ні, за формальною ознакою, за усіченим складом податкового правопорушення він буде притягатися до фінансової відповідальності. І це неправильно. Це не відповідає ані світовій практиці, ані логіці цивілізованої податкової системи. Ми робимо шлях вперед. Ми вводимо категорію вини в податкові правопорушення. І завдяки цьому платник податків зможе бути звільнений від відповідальності, якщо вини в його діях нема. Це не рішення, яке буде приймати інспектор. Це рішення, яке буде приймати керівник податкового органу при прийнятті ППР. Дякую. Відхилити пропозиція.
Дякую. Комітет не врахував цю правку. Ставлю на голосування правку 1186 народного депутата Южаніної. Прошу визначатись та голосувати. [[12:45:06]] За-98 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Правка 1789, народного депутата Южаніної. Включіть, будь ласка, мікрофон Ніні Петрівні.
Шановні колеги, ви тільки що почули пояснення від голови комітету. Мені здається, що кожна свідома людина тут і за межами залу, яка чує, що буде відбуватися, які права будуть надаватися нереформованому податковому органу, зараз мають збагнути і схаменутися. Ви розумієте, що сказали? Видавати ППР буде вирішувати тепер керівник податкового органу. Є порушення, є несплата податку, це підтверджено документально, але керівник податкового органу буде визначати, а це була вина чи там вини не було. Та це виключно функція судових органів. І отакого змісту поправки – це одна десята частина цього проекту закону. За цей проект закону ні в якому разі не можна голосувати, це знищить повністю податкову систему, а корупцію там розвине до таких масштабів. Розберіться з Одесою! Це при вас везуть на Київ гроші. Давайте розберемося з цим, а потім будемо рухатися далі. Ви, надаючи такі права.
Дякую, Ніна Петрівна. Позиція комітету.
Ну, я можу повторити те, що ми говорили. Я вважаю, і з цим погоджуються дуже велика кількість експертів, що вина у вчиненні правопорушення є обов’язковою ознакою цивілізованої податкової системи. Це на користь платника. Тому поправку відхиляємо.
Дякую. Шановні колеги, комітетом правка не врахована. Ставлю на голосування правку 1789. Прошу визначатись та голосувати. [[12:47:20]] За-100 Рішення не прийнято, правка не врахована. Дякую, Ніна Петрівна. Переходимо до. Яка правка ще? 1789? А ми тільки що її проголосували.
А, я по ній якраз не встигла нічого.
Хвилину, Южаніна.
Я чесно уже завершу свої виступи. Шановні колеги, в 1789 дійшли до таких тонких деталей. У фізичних осіб-підприємців, які на загальній системі оподаткування, прибрали можливість включати у витрати реконструкцію, модернізацію і інші поліпшення основних фондів. Я просто буду акцентувати на всіх тих мілких деталях, які вдаряють по нашому середньому і малому бізнесу, повністю фіскалізуючи їх дії. Шановні колеги, не час зараз приступати до таких жорстких підходів. Можливо, колись ми підготуємося, податкова культура з’явиться. Зараз треба установити ставку на все 10 відсотків і дати вийти бізнесу з тіні. Для чого ви зараз приймаєте такі рішення, які, можливо, колись були б і правильними, але точно не зараз, коли ми маємо лібералізовувати податкову систему? Що стосується імплементації кроків, рекомендованих по боротьбі з розмиванням податкової бази, справді, ця частина в цьому.
Дякую, Ніна Петрівна. Але ми проголосували вже за цю правку, тому я її просто не буду ставити на голосування. Шановні колеги, переходимо до правок Гончаренка. Ви на всіх будете останніх наполягати? Зараз, хвилинку. 181 правка.
Дякую. Я все-таки буду на кожній правці нагадувати, що Голова Верховної Ради так і не відповів про статтю 117 Регламенту, яка передбачає, що мали зайти документи за 10 днів робочих до розгляду цього законопроекту. Що стосується 181 правки. В законі, який написали гуру наші, я так розумію, розумна економічна причина - причина, яка може бути наявна лише за умови, що платник податків має намір одержати економічний ефект у результаті господарської діяльності. Тобто я пропоную це виключити, бо ми даємо можливість податковому інспектору, взагалі податковій, визначати, чи є розумна економічна причина в чиїсь діяльності, чи нема. Скажіть мені, будь ласка, що це викличе, крім корупції? Подивіться, будь ласка, дійсно, на Одесу, де керівництво, що призначене вже за нової влади, розповідає, скільки воно везе на Київ, скільки в СБУ, скільки в прокуратуру. Ось такі ми даємо їм пости?
Дякую. Ставлю на голосування правку 181 народного депутата Гончаренка. Комітетом не враховано, прошу визначатися та голосувати. [[12:50:52]] За-91 Правка не врахована. 208 правка, Гончаренко.
Дякую. Знов нагадую, що Голова Верховної Ради так і не відповів про порушення Регламенту, про яке я вже десятий раз нагадав. Тепер що стосується цього конкретного пункту. У підпункті 14.1.265 слова "суб’єктів, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого." я пропоную замінити словами "платника податків у зв’язку з порушенням ним вимог податкового законодавства". Бо інакше не зрозуміла мета внесення відповідних змін та те, яким чином це може вплинути на справляння штрафних санкцій. Ще раз я звертаю вашу увагу, надзвичайно важливий закон, я розумію, що в декого в державі, як ми дізналися, навіть найвищого керівництва, "очень примитивное представление об экономических процессах" (це я цитую Гончарука). Але ж давайте хоча б Верховна Рада продемонструє якийсь інший рівень розуміння економіки. Дякую.
Дякую. Правка 208 комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[12:52:16]] За-87 Правка не врахована. 218 правка, Гончаренка.
Дякую. Стаття 16.1.15 "Обов’язки платника податків. Забезпечувати надання посадовими (службовими) особами та/або працівниками платника податків пояснення контролюючим органам з питань, що стосуються предмету перевірки та їх документального підтвердження". Яка мета та суть цієї норми, поясніть мені? Платник і наразі забезпечує контролюючі органи усією необхідною інформацією під час перевірок, не зрозуміла мета. І знов-таки я повторюю, ми розглядаємо це в порушення статті 117 Регламенту Верховної Ради, яка передбачала, що вся ця величезна, ось ця кіпа документів, нам мала зайти за 10 днів до розгляду. Ніякі 10 днів не минули, комітет відбувся тільки фактично вчора, завершився розгляд цього питання. А нам це питання пропонується зараз розглянути, просто тому що комусь, вибачте, свербить.
Ставиться на голосування правка 298 народного депутата Гончаренка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. 208-а? 218-а! Перепрошую. [[12:53:54]] За-79
Правка не врахована. 298-а, Гончаренко.
Третя, ви сказали.
Ні, 298-а.
223-ю ви пропустили? В мене ще є правка 223-я. Ну давайте я поки що про 298-у, будь ласка. Значить, стаття 21 "Обов’язки та відповідальність посадових та службових осіб контролюючих органів. Шкода, завдана платнику неправомірним рішенням, дією чи бездіяльністю контролюючого органу, відшкодовується за рахунок коштів державного бюджету, передбачених для фінансування цього органу, незалежно від вини цього суб’єкту". Я пропоную додати слова "посадовою чи службовою особою", бо це є дуже важливим для того, щоб дійсно можна було цю норму, одну з небагатьох, які є правильними, зреалізувати. Дякую.
Правка 298-а комітетом не врахована, правка Гончаренка. Прошу визначатися та голосувати. [[12:55:06]] За-80 Рішення не прийнято, правка не врахована. 312 правка.
Дякую. Ще раз нагадую про Регламент, який порушений, а Голова Верховної Ради так і не відповів до цих пір. Я очікую на відповідь. Я пропоную виключити і доповнити статтю 21 пунктом наступного змісту: "Посадова або службова особа контролюючого органу несе перед державою відповідальність в порядку регресу в двократному розмірі виплаченого з бюджету відшкодування через неправомірні рішення, дії чи бездіяльність цієї посадової (службової) особи". Мені не зрозуміло, чому прибирається персональна відповідальність посадової особи через неправомірні рішення, дії чи бездіяльність? Я пропоную залишити чинну діючу норму, адже вона має велике практичне значення, вона зрівнює в правах як платника, бо в платника є персональна відповідальність, так і службову особу контролюючого органу. Це дуже важливо, це на захист бізнесу, про який ви так печетесь на словах.
Правка 312 не врахована комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[12:56:28]] За-88 Правка не врахована. Руслан Олексійович Стефанчук - з процедури.
Шановні колеги, давайте привітаємо учнів з міста Варва Чернігівської області. Привіт!
Дякую. Ви – проти, Сергій Володимирович Власенко?
Ви повинні хлопати, Сергій Володимирович.
З процедури привітання. 332 правка, Гончаренко.
Дякую. Я теж вітаю школярів з Чернігівщини! Сподіваюсь, коли вони будуть народними депутатами, а хтось з них – Головою Верховної Ради, вони не будуть порушувати Регламент, як, на жаль, це робить ця Верховна Рада, конкретно пункт 117, я знову про нього нагадую. Відповіді поки що не почув, а, може, вона була зашифрована у привітанні школярів, не знаю. Значить, тепер що я пропоную. Замінити слова "іншому платнику податків", там, ну, просто довго пояснювати, часу немає, я просто пояснюю суть. Контрольованими можуть визнаватися операції тільки з нерезидентами, які зазначені у підпункті 39.2.1.1, а тут ще і розширюється це. Тому я прошу врахувати мою правку.
332 правка комітетом не врахована. Прошу визначатися та голосувати. [[12:58:05]] За-86 Правка не врахована. 636 правка, Гончаренко.
Дякую. В підпункті 43.3 статті 43 слова "протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надмірно сплаченої суми або пені" пропоную виключити. Чому? Таке обмеження є несправедливим, адже часто бувають випадки, коли платники податків стають збитковими, а з урахуванням перенесення збитків минулих років продовжують бути збитковими на протязі 3 років. На протязі цих 3 років звертаються до контролюючих органів про повернення коштів, однак контролюючі органи ігнорують такі звернення, а із закінченням 3 років вже суди відмовлять на підставі даної норми. Ця норма б’є по бізнесу. Я звертаю ще увагу глядачів, бо я розумію, що іншим, напевно, нецікаво, значить, що на мої всі правки немає жодної відповіді від голови комітету з питань фінансів. Тобто просто – говори, що хочеш. Я думав, що Верховна Рада – це місце для дискусій, але я так розумію, що в нас трішки вже "госдура" Российской Федерации.
Дякую. 636 правка, комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[12:59:32]] За-77 На жаль, правка не врахована. 699 правка, Гончаренко.
664-а, шановний пан головуючий. 664-а, будь ласка.
Врахована, підказує комітет. Ви не знаєте правки, які у вас враховані?
Вона врахована частково.
А, частково. Вам повністю?.
Ви повністю її врахували? Я вибачаюсь, шановний пан Голова. Повністю? Дякую, тоді йдемо далі.
А, тобто ви не знаєте навіть своїх правок. Олексій Олексійович, це неподобство.
Я дивився, вона була врахована частково.
699 правка. Але час продовжується.
Дякую. Дякую вам дуже, і можливо, ви не знаєте моїх правок, а я вам кажу про те, що комітет, який проводив цю роботу, навіть не запросив авторів правок на розгляд цих правок. Оце дуже цікаве питання ще одне до вас: щодо регламенту розгляду цього питання. І звичайно, що часу у мене не залишається. Я можу тільки ще одне сказати, що зараз мова йде про те, що подивіться тільки основні форми, а проміжна квартальна, річна і фінансова звітність формується з додатками та висновками. Тому я запропонував ту редакцію, яку прошу вас підтримати.
Дякую. 699 правка, комітетом не врахована. Прошу визначатися та голосувати. [[13:00:57]] За-81 Правка не врахована. 728 правка, Гончаренко.
Вона не є принциповою. Можемо йти далі.
Дякую. 871-а.
Виключення 1 та 2 абзаців статті 53.1 носить дискримінаційний характер по відношенню до платників податків, які діють відповідно до наданої їм індивідуальної податкової консультації. Питається, тоді взагалі навіщо її отримувати? Адже буде платник діяти згідно із консультацією чи ні, а все одно буде притягнутий до відповідальності. Пропонується повернути абзац 1 та 2, які захищають права платника податків. Дякую.
Дякую. 871 правка комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:01:58]] За-83 Правка не врахована. Олексій Олексійович, скажіть, будь ласка, ви на всіх правках., може, ми зробимо. На всіх, да? Добре. 911 правка. Гончаренко.
Дякую. Абзац 3 підпункту 77.2 в проекті закону слова "та внесення змін до нього, а також" я пропоную виключити. Дякую.
Правка 911 комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:02:41]] За-80 911 правка не врахована. 80 – за. 819 правка, Гончаренка.
918-а ви мали на увазі?
918, да. Вибачте.
918-а. Значить, мова йде про те, що "допускається не частіше ніж раз на квартал", ці слова замінити словами: "не допускається". Наразі законом визначено, що план-графік перевірок затверджується на 1 рік. Його перегляд протягом року здійснюватися не повинен. Тому я пропоную свою редакцію. Ще я раз звертаюсь. Шановні друзі, мова йде про те, що той бізнес, який дає робочі місця людям, після цього закону по ньому проїдуться катком. Чи розуміють всі ті народні депутати, які зараз не голосують за ці правки? Чи розуміє це керівництво Верховної Ради, яке розглядає цей закон в порушення Регламенту статті 117? Я ще раз звертаю увагу шановного головуючого, стаття 117 Регламенту – 10 днів. Давайте разом з вами порахуємо з позавчора до сьогодні пройшло 10 днів чи ні.
Дякую. 918 правка, комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:04:03]] За-85 Правка не врахована. 925 правка, Гончаренко.
Дякую. Я поясню, звідки взагалі. Це насправді те ж саме, замінити слова "кварталу" на "року", бо іде та сама логіка, що і в попередній, бо графік затверджується на рік - на рік, - то і оприлюднюватись він має один раз в кінці року, що передує року, в якому перевірки будуть проводитись. Все інше – це від лукавого. Але, дивіться, що насправді відбулося. З часів ще Азарова в податковій в пильних шухлядах лежали ці пропозиції, вони давно не знали, кому ж їх дати. Потім нарешті знайшли тих, в кого пустота в голові, подали це, туман, занесли, і тепер роблять з цього закон України. Закон України! Я просто звертаю вашу увагу, що там не можна, не можна такі речі приймати, вони будуть мати серйозні економічні наслідки. І навіть те падіння промвиробництва, яке ми маємо сьогодні, воно ще погіршиться. Після прийняття цього закону ціна цього закону - це втрачені робочі місця українців.
Правка 925, Гончаренко. Комітетом не врахована. Прошу визначатися та голосувати. [[13:05:29]] За-79 Правка не врахована. 930 правка, Гончаренко.
Ось вам конкретний приклад. Я запропонував маленьку норму на підтримку бізнесу, маленьку, щоби бізнес був проінформований про планову перевірку не за 10 днів, як вони написали, а за 15. Скажіть, це якось загрожує державі? Ні. Це тільки дозволяє платнику податків підготуватися. Чому комітет її не врахував, я не розумію. Чому зараз за це, я так розумію, знов не проголосують, я не знаю. Проста норма – дати бізнесу більше часу підготуватися до перевірки. Які претензії до цієї норми? Чому вона не підтримується? Чому будь-яке послаблення. Ви ж назвали себе лібертаріанцями. Да які ж ви лібертаріанці, друзі? То ви спочатку лібертаріанці, потім соціалісти, а насправді такі норми, які ви зараз робите, це ви просто такі пламенні азаровці, які будуть просто вбивати бізнес.
Правка 930, Гончаренко. Комітет її не врахував. Прошу визначатись та голосувати. [[13:06:49]] За-92 Правка не врахована. 937 правка, Гончаренко.
Дякую. Я хочу подякувати президії за голосування за ту правку. Шановні друзі, як ви бачили, хороша, правильна правка, це і президія відчула. Ну, на жаль, основним, іншим всім не сказали: "Прошу підтримати, - сказали, - прошу визначатись". В мене прохання до президії зараз сказати: "Прошу підтримати", - і тоді хороша норма, яка просто знімає знов-таки певний тягар з платника податків, а саме я пропоную слова "що надають контролюючому органу обґрунтовані підстави вважати про порушення" замінити, бо. Поясніть мені логіку, що це за термін: "обґрунтовані підстави вважати про порушення"? Нащо ми даємо нашим корупціонерам з податкової, я не про всіх кажу, але вони там є, і чим вищий шабель, тим їх більше, нащо ми їм даємо такі можливість скажіть мені, будь ласка, просто, щоб хтось заробив собі на ще один чартерний переліт з Індійського океану?
Правка 937, Гончаренко. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:08:15]] За-90 Рішення не прийнято. 951 правка, Гончаренко.
Непринципова. Дякую.
959-а.
Важлива дуже правка. Дана норма не визначає максимальний граничний період, який підлягає перевірці, і фактично легалізує повторні документальні планові перевірки платників податків. Звертаю вашу увагу – повторні. Під час таких перевірок контролюючими органами можуть бути затребувані документи, строки зберігання яких давно закінчені і такі документи знищені. Тобто, виходячи із зазначеної норми, усі документи платника податку повинні зберігатися довічно. Ще раз – довічно. До чого ви змушуєте бізнес? Довічно з початку роботи підприємства – це абсолютно необґрунтовано і недоцільно, оскільки період уже був перевірений податковим органом. Ще раз, друзі, якщо зараз ви не підтримаєте цю правку, то завтра всі підприємства мають довічно зберігати всю документацію. Ну нащо таку дурню приймати? Ви ж хочете – "Держава в смартфоні", а не держава, в якій немає лісів, бо всі їх зрубали, щоб тримати якісь нікому не потрібні папери.
Позиція комітету.
Шановний Олексій Олексійович. Шановні народні депутати, шановний Олексій Олексійович, ви пропонуєте прибрати. Давайте ми не будемо роздмухувати міфи навколо тієї поправки, яка говорить про зовсім інше. Мова іде про додаткову підставу для проведення перевірки у випадку одержання документів від іноземної країни, а не довічність зберігання документів чи щось інше. Давайте називати речі своїми іменами. Ми пропонуємо відхилити.
Дякую. 959 правка. Прошу визначатись та голосувати. [[13:10:27]] За-110 Правка не врахована. 991 правка, Гончаренко.
Я абсолютно точну дав інформацію. А, на жаль, голова комітету дав неправдиву інформацію про те, що начебто тільки по додаткових. Я ще раз кажу, можна буде знову прийти і вже перевірений період знову перевіряти. Чи розумієте ви це? Шановні "слуги народу", ось ви повернетесь цього дня додому, ви зустрінетесь з керівниками підприємств, бізнесу. Як ви будете їм в очі дивитись? Ось ви зараз. Моя правка пропонує наступні прості речі: зменшити тривалість виїзних перевірок, зменшити їх. Замість 35 робочих днів – 25. Замість 15 – 5. Замість 25 – 15. Відповідно для різного рівня платників податків. Скажіть мені, нащо 35 робочих днів перевіряти платника податків? Ви розумієте, це більш ніж на місяць, фактично на два місяці – 35 робочих днів, заблокувати роботу нормальну підприємства. Ну нащо такі ви речі робите? Ну поясніть мені хоч хтось! Ну невже вам на це на все наплювати?!
991 правка, народного депутата Олексія Гончаренка. Комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:11:55]] За-119 Рішення не прийнято. 1002 правка.
Один є шанс, шановні друзі, ще раз звертаю вашу увагу. Ви даєте можливість фактично на місяці блокувати роботу підприємств цими перевірками. Я пропоную ще раз: замість 30 робочих дні зробити 10, замість – 3, замість 6 – 1, замість 25 – відповідно. Обґрунтування зрозуміло: підприємство має працювати, має платити податки державі, має платити зарплату людям. А не сидіти і місяцями пояснювати щось контролюючим органам, які будуть питати: у вас розумна мета вашої економічної діяльності чи не розумна, чому ви це робите, а не це робите. Ми що робимо Північну Корею в нашій державі? Що ми будуємо - Ким Чен Гетманцев?
1002 правка. Комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:13:07]] За-118 Правка не врахована. 1014, Гончаренко.
Ще раз я звертаю вашу увагу, тривалість перевірок, визначених статтею 80, вони пишуть, не повинно перевищувати 20 календарних днів. Я пропоную 5, там і 5 забагато, 5 робочих днів. Які 20 днів? Ну навіщо ви це робите? Я не знаю вже, до кого звертатися, бо я бачу, що в сесійній залі це нікому не цікаво. Я розумію, що Прем’єр-міністр профан в економіці, я розумію, що у Президента "примитивное понимание экономических процессов" (це я процитував Гончарука тільки що). Слухайте, за нами 40-мільйонна країна, тисячі підприємств, ну, ці люди, які створюють ті податки, які ви тільки вмієте розподілити, взявши собі мільйонні зарплати, тільки розподілити цими зарплатами, ну, хтось же має ці гроші заробити, що ж ви вбиваєте цю корову, яка дає ще молоко якесь, Господи прости!
Позиція комітету, 1014 правка.
Шановні колеги, це все, що було сказано до попередніх правок і до цієї, ми з вами залишаємо строки, які є в діючій редакції Податкового кодексу. Ми не збільшуємо ці строки, пропонується їх зменшити. Підстав для зменшення ніяких немає, все. Дякую.
Наполягаєте на голосуванні? Правка 1014 комітетом не врахована. Прошу визначатися та голосувати. [[13:14:52]] За-113 Правка не врахована. Правка 1027, Гончаренко.
Дякую. Тільки що ви почули феноменальну новелу від голови комітету: виявляється, закон пишеться тільки для того, щоб його погіршити. Я думав, що ми приймаємо закон, змінюємо, щоб щось покращити. І якщо ми взялися вже за цей закон - зменшити строки перевірок, бо це очевидно кожному бізнесмену, багато з вас самі бізнесмени, ви знаєте, що таке, ці перевірки. А нам каже голова комітету: ми залишаємо все, як є, і підстав не бачимо зменшувати. Підстава допомогти бізнесу - це не підстава для голови податкового комітету. Може, цей законопроект треба було віддати Комітету з питань свободи прав людини, вибачте, прав людини, може, це було б більше толку? Те ж саме, що йде мова в моїй правці? Про те, що в разі порушення терміну запиту на отримання копії документу зі сторони контролюючого органу строк зупинки має бути більшим, аніж 5 робочих днів.
Ставлю на голосування правку 1027 Гончаренка, вона не врахована комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[13:16:13]] За-116 Рішення не прийнято. 1030 правка, Гончаренка.
Дякую. Збільшуючи строк зупинки документальної виїзної планової та позапланової перевірки – те, про що я тільки що казав, - також має бути збільшений строк на подання запиту особою контролюючого органу на отримання копій документів. Це знов-таки на підтримку бізнесу правка. Замінити: "не пізніше ніж за п’ять робочих днів" замінити на "не пізніше ніж за 10 робочих днів". Прошу підтримати.
Правка 1030 Гончаренка, комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:17:03]] За-115 Правка не врахована. 1055, Гончаренка.
Знов-таки, депутат Гончаренко, "Європейська солідарність", Одещина, хоче, щоб у бізнесу було більше часу підготуватись, щоб дати відповідь контролюючим, перевіряючим органам. Я пропоную "протягом 10 робочих днів", замінити на "протягом 15 робочих днів". Бо це дасть зайві декілька днів платнику податків для того, щоб підготувати відповідну інформацію. Давайте хоч в чомусь підемо назустріч бізнесу, а не тільки фіскалам. Зараз дивиться вся країна на цей розгляд, фіскали сидять аплодують, а що про це думає реальний бізнес, ви побачите це по звітності, коли через І-ІІ квартали у нас буде знов падіння. Коли не буде ніяких 40 відсотків зростання ВВП за п’ять років, яких ви наобіцяли людям, тоді ви будете казати: а ми не знаємо чому. Треба Президенту слайдики зробити, щоб пояснити, ось вони ці слайдики, ось чому бізнес "падає".
Правка 1055. Прошу визначатись та голосувати. [[13:18:18]] За-101 Правка не врахована. 1062, правка Гончаренко.
Дякую. Я, до речі, вже якийсь час забув нагадувати Голові Верховної Ради про статтю 117 Регламенту, яка брутально порушена розглядом цього законопроекту зараз. А тепер стосовно конкретно цієї правки. Значить, збільшення. ну, знову це про терміни. Збільшення терміну початку розгляду матеріалів перевірки комісією з питань розгляду заперечень дасть змогу як контролюючому органу, так і платнику податків, увійти в процес безпосереднього розгляду підготовленими. Знову таки, це абсолютно робоча, практична річ: дайте час бізнесу підготуватися, дайте час пояснити позицію, а не просто вбивати його.
1062, правка не врахована. Прошу визначатися та голосувати. [[13:19:23]] За-97 Правка не врахована. 1063.
Ще одні терміни, які ми зможемо з вами зараз збільшити. Мова йде про те, що контролюючий орган зобов’язаний повідомити платника податків про місце і час проведення розгляду матеріалів перевірки. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше, ніж. зараз написано - 4 робочі дні, я пропоную зробити 6 робочих днів. Взагалі можна було б і більше зробити. Ну, хоча би 6 робочих днів. Це ще один крок назустріч підприємствам для того, щоб вони могли працювати, а не займатися тільки відписками.
Правка 1063 комітетом не врахована. Прошу визначатися та голосувати. [[13:20:18]] За-109 Правка не врахована. 1064.
Пропускаємо.
1097.
1097 – надзвичайно важлива правка. Мова йде про статтю 95 "Продаж майна, що перебуває у податковій заставі". Значить, я пропоную, щоби. Зараз як написали: "Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше, ніж через 30 календарних днів з дня надіслання вручення такому платнику податкової вимоги". Я пропоную дати можливість більшу бізнесу, платнику податків цю проблему вирішити, і замість 30 днів зробити 45. Чи ви не розумієте до чого це призводить? Коли це йде в податкову заставу, далі реалізується і все втрачено. Давайте дамо бізнесу можливість не 30 днів, а 45 днів, вирішити це питання, хоч якийсь малесенький крок назустріч. Або 60, як в діючій нормі.
Так, правка 1097 комітетом не врахована. Прошу визначатися та голосувати. [[13:21:36]] За-101 Правка не врахована. 1106, Гончаренко.
До речі, ви знаєте, чому так скромно промовчав, ну, як завжди, керівник податкового комітету? Бо по минулій правці зараз строк по податковій заставі - 60 днів. Ви його скорочуєте вдвічі, ви кажете, що ви не погіршили нічого. А що ви зробили? Ви зменшили з 60 днів до 30 – вдвічі погіршили. Ця, наступна правка, в принципі, вона йде, ну, логіка та сама. Залежно від місяця року строк здійснення оцінки може бути різним: 28, 30 або 31 день. Тому пропонується чітко визначити строк і не зменшувати його різко, як зараз – 2 місяці, ще раз, 2 місяці, ви пропонуєте - 1 місяць. Я навіть пропоную не залишати два, як було, я пропоную зробити хоча б 45 днів – 1,5. Ну, ви. за що така ненависть до бізнесу? Ну що ви? Ну зрозумійте, це просто неможливо! Хто буде платити податки в цій державі?
Правка 1106, Гончаренко. Прошу визначатися та голосувати. [[13:23:00]] За-74 Правка не врахована. Арахамія, що? Давид Георгійович? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Колеги, колеги, враховуючи те, що більшість людей наполягають на правках, а закон дуже важливий, у нас сьогодні ж іще є багато питань, пропоную проголосувати за подовження робочого дня до вичерпання порядку денного. Прошу підтримати. Дякую.
Процедурне рішення, ми можемо. Олексій Олексійович, ви ж знаєте Регламент, ви добре на ньому. Да, процедурне рішення ми можемо розглядати під час розгляду питань, да. А? А де такого нема? Під час розгляду - це процедурне. Ми не можемо переходити до інших питань. Да, Іван Іванович Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Регламент Верховної Ради чітко передбачає, що під час розгляду законопроекту його розривати іншими голосуваннями не можна. Тому ви можете проголосувати, якщо хочете, таке питання після розгляду цього законопроекту. Прошу не порушувати Регламент. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович.
Шановні народні депутати України, шановні колеги! Ми зараз розглядаємо в другому читанні законопроект. І позиція нашої фракції полягає в тому, що всі інші голосування, які не стосуються цього законопроекту, можливі тільки після завершення цього питання. Дякую.
Добре. Тоді ми пройдемо цей законопроект - і проголосуємо продовження. 1118.
1117. 1117, шановний головуючий. Я доповідаю правку 1117. Справа в тому, що є діюча редакція законодавства по цій статті: розстрочення та відстрочення грошових зобов’язань або податкового боргу платника податків. По незрозумілих причинах її, цю редакцію, хочуть змінити. Я не розумію, чому, бо та редакція, яка була, вона є абсолютно ефективною і не потребує доопрацювання. Тому прошу просто виключити зміни до статті цієї 100-ї.
118 правка комітетом не врахована. Ні, врахована ваша 118-а. Це 118-а, ваша, да. Тому ставлю її на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[13:25:58]] За-74 Правка не врахована. 1120, Гончаренко.
Так, 1120. Значить, ця правка, про що йде мова. Ну, обґрунтування зрозуміле. Я пропоную доповнити абзац 3 такого змісту: "рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов’язань чи податкового боргу, а також про перенесення строків виплати розстрочених (відстрочених) сум, якщо сума попередньо наданого розстрочення (відстрочення) грошових зобов’язань чи податкового боргу не була погашена, приймається керівником, його заступником або уповноваженою особою центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику". Дякую.
1120 правка не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:27:08]] За-87 Правка не врахована. 1144.
Значить, про що йде мова? Нам пропонується дискримінаційне розширення переліку підстав зупинення відліку строку давності, а саме: тут просто добавили все, що завгодно. Відлік строку давності зупиняється на будь-який період, протягом якого контролюючий орган згідно з законом. заборонено проводити, або рішенням суду, заборонено проводити перевірку платника податків або платник податків перебуває поза межами України, якщо таке перебування є безперервним та дорівнює чи є більшим за 183 дні, або контролюючий орган не може провести перевірку і самостійно визначити суму грошових зобов’язань (а за це має відповідати платник), або коли платником податків здійснюється у судовому порядку оскарження рішення, тобто подали до суду - і вже зупинили відлік строку давності. Це абсолютно дискримінаційні норми, заберіть їх геть.
1144 правка не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:28:29]] За-100 Правка не врахована. 1172.
Значить, я пропоную пункт 103.2 статті 103 в проекті закону виключити. Чому? Обґрунтування. Не зрозуміло, за якими критеріями та хто буде визначати правильність отримання переваг за міжнародним договором. Норма надає широкі можливості для застосування суб’єктивних суджень. Це знову-таки норма для фіскалів. Пропонується все залишити в редакції чинного законодавства, інакше ми даємо знову фіскалам можливість трактувати, як їм це подобається, і далі цей бізнес кошмарити. Взагалі цей закон треба перейменувати: закон про рекет бізнесу і про безправ’я бізнесу і всевладдя фіскалів. Після цього можна взагалі, дійсно, вже всю владу, знаєте, як колись був у більшовиків лозунг "Вся влада – радам", вся влада - фіскалам. Вони будуть робити, що завгодно з бізнесом, а це все освячує монобільшість. Невже ви для цього йшли в парламент, друзі?
1172 правка не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:29:48]] За-97 Правка не врахована. 1193.
1193, пане головуючий?
Да.
Дякую. Ще раз, про що йде мова? Мова йде про статтю 109, і мова там конкретно 109.1 - "Податкове правопорушення". Справа в тому, що я пропоную абзац другий виключити. Чому? Тому що там дуже спірний момент щодо визначення умисності діяння платника податків контролюючим органам. Я пропоную залишити перший абзац, а право визначення умисності діяння залишити судовій гілці влади. Для цього і є суд. А нащо ж нашій державі суд, якщо не для цього? Хай суд визначає - був умисел, не було умислу. Ну, це не має робити фіскал. Знов-таки я звертаю вашу увагу, подивіться на це. Я розумію, що з колег, які зараз навіть і не слухають, хто прочитав оце все, хто прочитав 1 тисячу 90 сторінок, хто прочитав ці 260 тисяч слів? Зрозуміло, прочитав голова комітету, але його настрій зрозумілий - все для фіскалів, все заради фіскалів.
1193 комітетом не враховано. Прошу визначатись та голосувати. [[13:31:14]] За-100 Правка не врахована. Да, Давид Георгійович. З процедури, Арахамія.
Колеги, я розумію, що не всі хочуть в цьому залі працювати, але я ще раз наполягаю. Не треба нас плутати, ми тільки що перевірили Регламент: по процедурним питанням можна ставити голосування. Тому я наполягаю поставити на голосування питання про продовження роботи сьогодні.
Я думаю, що тоді треба дати слово голові Комітету з питань Регламенту, щоб дали інформацію з цього приводу.
Шановні колеги, нехай вирішить зал. Шановні колеги, ставиться пропозиція голови фракції "Слуга народу" Давида Арахамії щодо продовження до вичерпання питань порядку денного. Шановні колеги, прошу. Що? Перерва буде, да. Перерва буде. Є? Готові голосувати і визначитись, волевиявитись? [[Шум у залі]] Будь ласка, з процедури Папієву дайте.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні колеги, дивіться це не так складно - взяти Регламент Верховної Ради України і просто один раз його прочитати. Є 49 стаття Регламенту: рішення з процедурних питань приймаються після їх скороченого обговорення. Не може просто так ставитися на голосування. Наша фракція наполягає на тому, щоб 49 стаття стосовно процедури і рішення Верховної Ради України саме з процедурних питань пройшла з можливістю обговорення, і від нашої фракції також. Давайте дотримуватись. Є 49-а. Вона не така складана ця стаття, щоб її виконати.
Михайло Миколайович, тоді давайте будемо відвертими. Сьогодні ще багато питань. Щоб ми. Почекайте, будь ласка, я не завершив. Давайте, щоб ми не продовжували засідання, у нас є і постанови важливі, які треба проголосувати для того, щоб наші делегації працювали в ПАРЄ. І багато інших питань. Давайте тоді. Ну, просто, дійсно, більшість політичних сил, представлених в залі, вони зняли свої поправки. Вони не наполягають на них. Колеги давайте. І в тому числі з "Європейської солідарності". Я особливо хотів би подякувати Ніні Петрівні Южаніній, у неї було багато поправок. Олексій Олексійович, у мене теж прохання: давайте підійдемо більш конструктивно. Я розумію, що багато правок і ваших, які були враховані комітетом; є ті, які не враховані. [[Шум у залі]] Да, звісно. Гончаренко.
Дякую. Шановний пане головуючий, я абсолютно вам даю, як кажуть, честное благородное слово: якщо ви зараз згідно Регламенту знімете це питання, перенесете через 10 робочих днів – так, як це стаття 117 Регламенту вимагає, - щоб всі хоча б це прочитали, я готовий на тому розгляді, по регламентному розгляді, через 10 робочих днів, не наполягати хоч на жодній своїй правці. А так, як все робиться не через Регламент, не по Регламенту, а все робиться через коліно, то я буду наполягати на своїх правках, бо мої правки - не для мене. Мої правки - для тисяч, тисяч, тисяч підприємців, які ще живуть в цій країні, які ще не поїхали звідси шукати кращої долі від ваших "голів в тумані".
1203.
Надзвичайно важлива правка. Надзвичайно важлива правка. Значить, дивіться, вони зараз написали які слова: "Незалежно від наявності вини". Мова йде про вину як платника податку, так і контролюючого органу. Вибачте, що значить, він не залежний від наявності вини? Тобто ми будемо карати, незалежно від наявності вини? Саме наявність вини має бути підставою для несення відповідальності як платником податків, так і контролюючим органом. І я пропоную слова "незалежно від наявності вини" виключити. Їх треба виключити, це надзвичайно важлива річ. Я бачу, що навіть голова комітету нарешті щось хоче сказати. Ну Слава Богу! Алілуя! Може, ми щось почуємо, що він скаже: "Отямилися, зрозуміли, забули". Чекаємо.
Будь ласка, Данило Олександрович.
Олексій Олексійович, прочитайте, будь ласка, уважно. Ми це пишемо по відношенню до держави. Держава, незалежно від наявності вини, повинна відповідати перед платником. Що ви заперечуєте тут? Все логічно і все правильно. До речі, це інша правка.
Ставиться на голосування правка 1203, народного депутата Гончаренка, я перепрошую. Комітет її пропонує відхилити, прошу визначатись та голосувати. [[13:37:26]] За-80
80 – за. 1206.
Я звертаю вашу увагу на те, що я якраз це і сказав, що там і ті, і ті. Прочитайте ви, будь ласка. "У випадках, визначених." Пункт 109.3 прочитайте: "У випадках, визначених пунктами." І далі вони всі перелічуються. І там не тільки, не тільки про державу. Ну, тут те саме насправді. Сенсу немає, бо насправді це абсолютно та сама правка - про те, що "незалежно від наявності вини" виключити. Якщо та минула не пройшла, зараз вже цю немає сенсу голосувати, бо вони пов’язані.
Ставлю на голосування 1206, Гончаренко. Не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[13:38:30]] За-91 Правка не врахована. 1225, правка Гончаренка.
Це те саме обґрунтування, і я, враховуючи, що перші дві мої правки не пройшли, ця вже не має сенсу, тому я не наполягаю на ній.
Дякую. 1254.
Так, це насправді важлива правка, тому що мова про що йде? Я пропоную слова "відновлюються при усуненні" замінити словами "відновлюються в день усунення". Чому це важливо? Бо прискорення відновлення перебігу строку давності, чітко не визначено, коли саме відновлюється перебіг. Тож навіщо чекати, якщо в даний, конкретний день вже було усунуто обставини, які були підставою для зупинення перебігу по строку давності? Проста, технічна правка, я не розумію, чому вона була відхилена? До речі, я хотів би проінформувати, що голова комітету ввів в оману, Зеленський ввів в оману всю державу, а Гетманцев поки вводить в оману тільки наш зал, коли сказав, що підтримує American Chamber of Commerce це. У мене на руках лист від American Chamber of Commerce від 17 грудня 2019 року. Я, коли буде наступна правка, я обов’язково зачитаю її більш детально, як вони (в лапках) "підтримують" те, що ви "наваяли", і як вони волають, що це приймати не можна.
Правка 1254 Гончаренка, прошу визначатися. [[13:40:10]] За-102 Правка не врахована. 1259.
Я продовжую читати лист від American Chamber of Commerce. Його підписав хто - його підписав пан Андрій Гундер, де він подав правки, де він подав багато пропозицій. Ці пропозиції не враховані. І казати про те, що хтось з бізнес-спільноти це підтримує, ну, покажіть мені цього вісельника-мазохіста, хто буде це підтримувати? Про що ми кажемо? Таких просто немає в бізнес-спільноті. Тепер щодо цієї моєї конкретної поправки. У нас є така стаття: "В разі наявності хоча б однієї обставини, що пом’якшує відповідальність, розмір штрафу становить 50 відсотків від розміру, встановленого відповідною статтею цього кодексу". Тобто це є гуманна норма, послаблення, якщо є підстави відповідні. Я пропоную замість 50 зробити 30, 30 відсотків - це буде нормально, це хоча б якийсь крок назустріч бізнесу. Ще раз, жодна країна світу, яка знищила підприємництво своє, яка знищила власну економіку, не є успішною. І ви не зможете тут зробити велосипед якийсь.
1259, комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[13:41:36]] За-111 Рішення не прийнято. 1261, Гончаренка.
Теж, теж важлива насправді правка. Мова про що йде? Зараз ця стаття звучить так: "В разі вчинення однією особою двох і більше податкових правопорушень штрафи стягуються за кожне вчинене порушення окремо". Я пропоную, щоб ми тут додали - це уточнення порядку застосування цієї норми, - щоб було додано: "В разі вчинення однією особою двох і більше податкових правопорушень. - далі, - які були виявлені в рамках однієї або різних перевірок, штрафи стягуються за кожне вчинене правопорушення окремо". Дякую.
1261, комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:42:32]] За-99 1283.
Теж дуже важливе питання. Насправді ще одна можливість піти назустріч бізнесу. Про що йде мова? Про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю контролюючих органів. Вже коли всі довели, що були вчинені, насправді і шкода була вчинена підприємству, то далі ви пишете: "Сума такого відшкодування не повинна перевищувати 50 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня календарного року, в якому приймається відповідне судове рішення". Чому тільки 50? Чому? Чому, як відповідальність платника податків - то ви все погіршили, ви його взяли просто в такі "єжові рукавиці", а коли мова йде про вже доведену шкоду, заподіяну платнику податків - ви це обмежуєте тільки 50 мінімальних заробітних плат? Я пропоную хоча б 70. Хоча б 70! Це якийсь крок назустріч бізнесу.
1283 комітетом не врахована. Прошу визначатися та голосувати. [[13:43:52]] За-126 Рішення не прийнято. 1290.
А оце норма, дивіться: друзям – все, фіскалам – все, а бізнесу - ось такий закон. Дивіться, що тут пропонують зробити. Стаття 116 "Відчуження майна, яке перебуває у податковій заставі без згоди контролюючого органу". Значить: "Відчуження платником податків майна, яке перебуває у податковій заставі без попередньої згоди контролюючого органу, якщо отримання такої згоди є обов’язковим, згідно кодексу, тягне за собою накладання штрафу в розмірі вартості відчуженого майна". Скажіть мені, будь ласка, ви можете пояснити мені, чому ж такий штраф має бути величезний: на повну вартість? Я пропоную зробити наполовину хоча б вартості відчуженого майна. Бо ми знову демонструємо просто якісь, ну, репресивні, сталінські норми. Я не знаю насправді, хто вирішив собі. Там у вас є "темні лицарі"? Ну, я так розумію, що у вас ще і.
Шановні колеги, давайте, ми згідно ж Регламенту, по поправках. А без лірики, без історій і тому подібне. 1290, прошу визначатися та голосувати. [[13:45:16]] За-91 Правка не врахована. 1304, Гончаренко.
Шановний головуючий, я звертаю вашу увагу, що я як народний депутат маю право обґрунтувати свою правку так, як я вважаю за потрібне. І ніхто, навіть така шановна людина, як ви, не може мені ставити в цьому перепони і розповідати, як мені це зробити. Дякую вам. І сподіваюсь, що надалі ми не будемо повертатися до цього питання. Тепер щодо 1304. Насправді мова іде про статтю 117 "Порушення встановленого порядку взяття на облік (реєстрації) у контролюючих органах". Знову таки, нам пропонується зараз підвищити в 4 рази штрафні санкції, в 4 рази, я ще раз повторююсь, підвищити штрафні санкції в 4 рази. Ну, це ненормально, я кажу. Давайте хоча б викладемо це в редакції з підвищенням в 2 рази від діючих штрафів, це теж підвищення, але не в 4 же рази.
1304 правка не врахована комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[13:46:34]] За-111 Правка не врахована. 1345.
1345, значить, про що Йде мова? Мова йде про розширення строку виправлення помилки платником податків до нарахування штрафу. Тобто я пропоную замість 30 календарних днів, коли може платник податків виправити помилки самостійно, зробити 45 календарних днів з дня надходження повідомлення. Тобто контролюючий орган виявив помилки, далі є можливість платника податків 45 днів виправити ці помилки, і все, і на цьому тема закрита, не треба боротися один з одним, витрачати державні гроші, витрачати час платника податків, займатися невідомо чим. Тому дуже важливо, мені здається, щоб ми розширили ці строки виправлення помилки з 30 днів на 45. Я прошу підтримати.
Ставиться на голосування правка 1345 народного депутата Гончаренка. Комітет її відхилив. Прошу визначатися та голосувати. [[13:47:51]] За-111 Наступна правка - 1351. Не наполягаєте, так?
Чому не наполягаю? Хто?
А, будь ласка, я ж кажу, 1351.
Я не чую вас.
1351 ваша правка.
Я наполягаю на 1351, дуже важлива правка. Це в статтю 119.1 про порушення порядку подання інформації контролюючим органам про угоди щодо об’єктів оренди, об’єктів нерухомості. Знову пропонується підвищення значне штрафів. Я пропоную зменшити його в 2 рази: замість 340 гривень за кожне таке порушення зробити 170 гривень за кожне таке порушення. Знов-таки якийсь мінімальний крок назустріч тим, хто займається господарською діяльністю.
Ставиться на голосування правка 1351 народного депутата Гончаренка. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:48:57]] За-104 Рішення не прийнято. Єдине. у нас "Лідер" – 5-В, школярі. Помахаємо і переходимо до правки 1352. [[Оплески]] 1352.
До речі, я думаю, що якщо б економічна нарада була в 5-В, там був би рівень вищий, ніж в Кабінеті Прем’єра, згідно того, що я почув на записах. Тепер щодо того, про що ми зараз кажемо. Мова йде про ту ж саму статтю, порушення ріелтором порядку та строків подання інформації. Я знов пропоную зменшити штрафи: не 340 гривень, а 170 гривень за кожне таке порушення. Логіка та сама: не треба робити такі драконівські норми. Дякую.
Ставиться на голосування правка 1352 народного депутата Гончаренка. Комітет її не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[13:50:09]] За-101
1364, Гончаренко.
1364. Я дякую вам. Про що йде мова? На фоні тотального підвищення штрафних санкцій пропонується зменшити розмір накладання штрафів у частині невиконання платником податків умов самостійного нарахування та сплати штрафу з 5 до 3 відсотків. Про що йде мова? То якщо є невиконання платником податків вимог цього кодексу щодо самостійного внесення змін до податкової звітності, це тягне за собою накладання штрафу у розмірі 5 відсотків від суми самостійно нарахованого зниження. Ну, якщо вже самостійно нараховане зниження, давайте ми зробимо накладання штрафу у розмірі 3 відсотки, хоча б знов-таки якесь пом’якшення замість цих драконівських норм. І ще раз нагадую шановним панам головуючим, будь ласка, ви ні разу не відповіли на моє питання про статтю 117 Регламенту, яка передбачає 10 робочих днів, документи мали зайти до нас за 10 робочих днів до розгляду, хоча б за 10 календарних днів, Господи, вже. Але не за 2 дні – тисяча сторінок тексту.
У вас є можливість як у народного депутата звернутись із запитом. Дякую. 1364 сталю на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[13:51:37]] За-107 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1369.
1369. Значить, про що йде мова? Обґрунтування те саме. Штрафи необґрунтовано великі. Я пропоную їх зменшити. В даному випадку про що йде мова? До речі, деякі з моїх пропозицій про зменшення штрафів були враховані, за що я дякую, це минулі мої правки, хоча б по суті, і це вже хоч якийсь крок. Це, до речі, про те, що недарма ми тут сидимо і хоч щось робимо для того, щоб було почуто. Але, на жаль, тут якраз це не було почуто. А мова йде про неподання, несвоєчасне подання контролюючою особою звіту про контрольовані іноземні компанії. І ви записали 1 тисячу розмірів мінімальної заробітної плати. Я пропоную зробити 250 розмірів по зрозумілих причинах, тому що те все, що ви робите, ті люди, які прочитають цей закон, скажуть, що ми в цю країну вести бізнес ніколи не приїдемо, ніколи, бо ця країна, якщо щось ми там, не дай Боже, не так зробили або їм просто здасться, або якийсь фіскал захоче нас рекетувати, то він нас просто знищить.
Дякую. 1369. Прошу визначатись та голосувати. Комітетом не враховано. [[13:53:05]] За-118 Правка не врахована. 1476.
1476, про що йде мова – про пеню. Значить, я пропоную наступне. Не зараховувати день сплати пені до дня прострочення, за який необхідно також платити. Бо зараз виходить так, що навіть день, коли була сплачена пеня, розраховується, іде в розрахунок розміру пені, а ми розуміємо, що це є абсурд. Давайте просто добавимо дуже прості слова, дуже проста правка, нічого заумного, включити слова "включаючи день.", виключити слова "включаючи день сплати". Крапка. І ми цю норму. ну, хоча б щось зробимо по-людськи.
Ставлю на голосування 1476, прошу визначатись та голосувати. [[13:54:11]] За-97 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 1510.
1510 – це дуже важлива правка. Різницю у вигляді нарахування амортизації необоротних активів пропонуємо скасувати. Податковий кодекс на сьогодні не має обмежень та вимог щодо оцінки мети використання придбаних товарів, робіт, послуг в господарській діяльності. При цьому в кодексі залишаються різниці для коригування фінансового результату до оподаткування у вигляді нарахування амортизації необоротних активів, які виникають в основному з наступних причин: це різні мінімальні допустимі строки амортизації на суму нарахованої амортизації невиробничих основних засобів, ну і так далі. У зв’язку з цим при визначенні різниці у вигляді нарахування амортизації необоротних активів необхідним є ведення двох баз основних засобів та нематеріальних активів для цілей бухгалтерського обліку та для цілей податкового обліку. Витрати часу сягаються до 10 відсотків від загального розміру FTE, необхідного для адміністрування всіх податків. На мою думку, збереження двох паралельних обліків є невиправданим. Давайте усунемо на законодавчому рівні таку різницю - і це суттєво спростить ведення податкового обліку та зменшить витрати часу.
1510 правка не врахована комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[13:55:43]] За-94 Рішення не прийнято. 1515.
1515. В нас 1511 теж відхилена. Шановний пане головуючий, я хотів би про 1511 казати.
Да, 1511.
Дякую дуже. Значить, 1511. Мова йде про те саме, знов-таки про те, що ми фактично змушуємо вести два, збільшуємо витрати і часу, і грошей на те, щоб вести облік, два паралельні обліки необоротних активів: бухгалтерського та податкового. Нащо це робити? Моя правка 1511 дозволить усунути на законодавчому рівні різницю і суттєво спростить ведення податкового обліку, зменшить витрати часу, необхідного для складання декларацій, і водночас, воно не призведе до втрат бюджету з зрозумілих причин, тому що ніяких проблем для бюджету тут не буде, а для підприємства це буде плюс. Будь ласка, підтримайте.
Ставлю на голосування 1511. Комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:57:03]] За-96 Рішення не прийнято. Продовжую засідання на 15 хвилин. 1515.
Дякую. Значить, про що йде мова. Я пропоную абзац 3 підпункту 138.1 пункту 138.1 статті 138 в проекті закону виключити. "Облік здійснюється згідно вимог міжнародних стандартів фінансової звітності". Все. І цей абзац, він просто непотрібний. І тому я пропоную виключити його, і тоді не буде цього абзацу, який звучить зараз так: "Амортизація не нараховується за період невикористання експлуатації основних засобів у господарській діяльності у зв’язку з їх модернізацією, реконструкцією, добудовою, дообладнанням та консервацією". Давайте відповідно робити облік для міжнародних стандартів фінансової звітності.
1515 комітетом не врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[13:58:06]] За-106 1577. Прошу, Гончаренко.
1577. Значить, про що йде мова. Дуже важлива правка. Фінансовий результат податкового звітного періоду збільшується. Про цю статтю. Я пропоную додати включення: "крім бюджетних установ, неприбуткових організацій, які є об’єднанням страховиків, якщо участь страховика у такому об’єднанні є умовою проведення діяльності такого страховика відповідно до закону, - тобто це не його власна позиція, а відповідно до закону він має бути в об’єднанні, - та неприбуткових організацій, які є об’єднанням співвласників багатоквартирних будинків". Це доповнення, його суть в тому, що власники нежилого приміщення, його частини в багатоквартирному жилому будинку можуть придбавати послуги лише в компаній, яким надано право управляти житловими будинками.
1577. Прошу визначатись та голосувати. [[13:59:27]] За-84 Рішення не прийнято. 1578.
Це просто приведення у відповідність. Технічна річ, але важлива. Зараз як написано: "Норми цього підпункту застосовуються за результатами податкового звітного року". Значить, слово "податкового" треба виключити - і все. І нормальна буде, ясна норма, що норми цього підпункту застосовуються за результатами звітного року. Технічна важлива річ, але яку чомусь не підтримав наш Комітет з податкової політики. Прошу врахувати мою правку.
1578. Прошу визначатись та голосувати. [[14:00:18]] За-93 1591
1584.
1584?
Ну да.
Да.
1584. Я прошу повернути мені час. Будь ласка, це важлива правка. Шановний головуючий! Шановний головуючий, поверніть мені час, будь ласка, щоб я міг її пояснити. Так, ну, це неправильно. Я тоді буду, на наступних я не буду вже ніде скорочуватись. Добре, так, так – так. Стадіон - так стадіон. "На суму 30 відсотків вартості товарів, у тому числі необоротних активів, робіт та послуг, крім операцій.". Значить, я пропоную змінити 30 на 20. Чому? Тому що 30 відсотків є значним збільшенням фінансового результату до оподаткування. 20 відсотків насправді є абсолютно нормальною нормою. Мова йде про що? Мова йде про відсотки вартості товарів, а в тому числі і необоротних активів, робіт та послуг, реалізованих на користь нерезидентів, зареєстрованих у державах, включених до переліку держав (територій), затвердженого Кабінетом Міністрів України відповідно до підпункту 39.2.
Ставлю на голосування 1584, Гончаренко. Прошу визначатись та голосувати. [[14:01:52]] За-99 Рішення не прийнято, правка не врахована. 1585.
Дякую. До речі, я хотів би звернути увагу, що наша вся розмова нагадує якийсь, вибачте, дурдом, коли людина розмовляє сама з собою. Бо я до когось звертаюсь, я звертаюсь до головуючого - він мовчить, я звертаюсь до іншого головуючого - він мовчить. В мене правки – голова комітету має коментувати. По закону голова комітету має пояснити позицію, чому відхилили. Ми вже забули, коли відхилення. Я кажу якісь серйозні речі, я ж називаю, не просто букви міняю. Я кажу про терміни, про строки – про важливе. На що, відповідь на мої слова – просто пустота і тишина. Пустота, як у голові Президента. 1585. Про що йде мова? Мова йде про приведення у відповідність до податкового законодавства. Зараз написано: "норми цього підпункту застосовуються за результатами податкового звітного року". Я кажу, треба слово "податкового" виключити, залишити тільки "звітного року" - і буде правильно звучати: "норми цього підпункту застосовуються за результатами звітного року".
1585. Прошу визначатися та голосувати. [[14:03:31]] За-105 Рішення не прийнято. 1591.
Дякую. Я знову звертаю вашу увагу, що на мої правки немає коментарю керівника комітету, я так розумію, що йому нема, що сказати, і це дуже сумно, бо це означає, що він розуміє, що він робить, але робить це і надалі. Чому? Не знаю, ну не знаю, мені важко на це відповісти. Може, він позбавлений слова, я не знаю, може, якось він покараний на фракції "Слуга народу", я не знаю, щоб він зайвого не казав. Ну добре, може, все ж таки він заговорить до кінця розгляду цього пункту. На суму витрат від вказаних штрафів. Про що йде мова? Я пропоную слова "та на суму штрафів пені, нарахованих контролюючими органами та іншими органами державної влади, за порушення вимог законодавства" виключити. Тому що ця норма необґрунтовано збільшує перелік корегувань, тому пропонується видалити вищезазначені слова. Це важливо, важливо для бізнесу і підприємств.
1591. Прошу визначатися та голосувати. [[14:04:50]] За-85 Рішення не прийнято. 1609.
А 1604? Врахована, дякую. 1609. Значить, 1609. Знову ж таки мова йде про приведення у відповідність до податкового законодавства, вони всюди понаписували слова про цей податковий звітний рік. До речі, я хочу ще раз сказати про лист American Chamber of Commerce, який ставить в тому числі саме ці питання, які я зараз, на які я звертаю вашу увагу. І вони надали все це в наш податковий комітет. На жаль, наш податковий комітет нічого з цього не врахував, ще раз я кажу, нічого, нічого. І тоді у нас виникає питання, що ми будемо робити завтра, коли ми кажемо бізнесу: приходьте до нас. "Повертайся і залишайся" – це у нас лозунг, з яким ми йдемо в нашу економіку. Чи: "Фіскалу - всі права знищити підприємця"? Мені здається, скоріш цей лозунг є актуальним. Прошу врахувати мою правку.
Позиція комітету.
Шановний колега, дякую, насправді щодо кожної вашої поправки є позиція комітету. Кожну вашу поправка ми можемо обґрунтувати, чому ми її не врахували, бо ми розглядали кожну поправку вашу, як і інших депутатів. І щодо кожної поправки ми розуміємо, чому ні, як, зокрема, щодо цієї поправки. Якщо б ви прочитали текст закону, ви побачили б, що ми використовуємо термін "податковий звітний період". Ви слово "податковий" пропонуєте прибрати, чому пропонуєте? Звідки пропонуєте? Якщо б ви чи ваші представники приходили на робочі групи і ми, дійсно, обговорювали це, як ми робили це кожного дня, кожного дня, з грудня до моменту прийняття рішення на комітеті, то ви б зрозуміли всю абсолютно нашу аргументацію. Щодо кожної поправки є аргументи, але я не хочу, я поважаю колег і не хочу час забирати їх.
Дякую. 116. Правка не врахована. Прошу визначатись та голосувати. 1609, вибачте. [[14:07:24]] За-96 Рішення не прийнято. 1612.
Дякую. По правці 1612. По-перше, я дякую, що "великий немой" заговорив. І хочу нагадати, що я ставив конкретні питання по строках, термінах, яке там обґрунтування, чому ви не хочете покращити терміни для підприємців, але навпаки все робите для фіскалів. Я не знаю ваше обґрунтування. Друге, що я хотів би сказати. Мені жодного разу не надходило запрошення на комітет, який ви очолюєте. Якщо я б отримав запрошення від вас, я б із задоволенням прийшов і по кожній правці вже дискутував і на комітеті. На жаль, я таких запрошень не отримував, тому сьогодні наполягаю безпосередньо тут. Тепер по нормі цієї правки. Я пропоную виключити пункт, норма якого є неприйнятною, адже передбачає доведення ділової мети до всіх операцій з нерезидентами. Тут легко можливі зловживання і трактування норм зі сторони податкових органів. Дякую.
1612 правка не врахована. Прошу визначатися та голосувати. [[14:08:41]] За-97 Не врахована правка. 1650.
Дуже важливе питання – особливості оподаткування нерезидентів. Про що йде мова. Я пропоную виключити абзаци другий та третій – це підпункти 141.4.2 і 141.4 статті 141. Чому? Тому що фактично, якщо ми це залишимо зараз, як воно є, то ми отримаємо подвійне оподаткування одного виду доходів. Ще раз: подвійне оподаткування! Тому, безумовно, це треба виключати. Бо тут зараз написали як: "У разі якщо резидент здійснює на користь нерезидента виплату доходів, зазначених в абзацах, у сумі, що перевищує суму." і т.д., і т.д., і т.д. Якщо ці абзаци залишити, ми приведемо до фактично, це може призвести до подвійного оподаткування одного виду доходів, що є брутальним порушенням всіх принципів взагалі оподаткування і економічних принципів діяльності. Дякую.
1650 правка не врахована. Прошу визначатися та голосувати. [[14:09:58]] За-98 Рішення не прийнято. 1702.
Дякую. Податкова знижка. Значить, справа в чому? Що тут внесли такий пункт (стаття 166.2.1): "До податкової знижки включаються фактично здійснені протягом звітного податкового року платником податку витрати, підтверджені відповідними платіжними та розрахунковими документами, зокрема квитанціями, фіскальними або товарними чеками, ордерами, що ідентифікують продавця робіт і особу, яка звертається за податковою знижкою, а також копіями договорів, за їх наявності, в яких обов’язково повинно бути відображено вартість таких товарів і строк їх продажу". Я пропоную просто все це виключити, бо ця пропозиція лише ускладнює порядок надання декларації, подання декларації і отримання податкової знижки. Це як спеціально написано, щоб податкової знижки не було, щоб вона начебто є, як той суслик, але насправді його нема.
Це не закон про пушних звірків. Переходимо до голосування 1702. Прошу визначатися та голосувати. [[14:11:15]] За-101 Рішення не прийнято. 1703.
Мені здається, що весь цей розгляд закону нагадує одного пушного звірка, тому і тут якраз з цим все і зрозуміло. Ну, коли я не можу отримати фаховий коментар від голови комітету, то вже і такий коментар від Голови Верховної Ради, він радує. Значить, тепер щодо цього пункту, який я зараз сказав. Мова йде про те саме - знову таки про податкову знижку, тільки наступний пункт - 166.2.2. Мало того, їм здалося, що я вам тільки що все прочитав. Знаєте, це щоб отримати цю знижку, треба ще і бабушкину родословну до п’ятого коліна принести, вони ще написали: "копії зазначених у підпункті цього пункту документів надаються разом з податковою декларацією, а оригінали цих документів не надсилаються контролюючому органу, але підлягають зберіганню платником податку протягом строку давності, встановленому цим кодексом. У випадку, якщо відповідні витрати підтверджені електронним розрахунковим документом, платник податків лише зазначає в декларацію про майновий стан і доходи реквізити електронно-розрахункового документу". Ну приберіть це!
1703. Прошу визначатися та голосувати. [[14:12:46]] За-111 Рішення не прийнято. 1711.
Дякую. Значить, наступне в нас питання. Стаття 168 "Порядок нарахування, утримання та сплати перерахування податку до бюджету". Значить, про що йде мова? Я пропоную підпункт 168.4.9 пункту 168.4 закону виключити. Чому? Бо ця норма ускладнює адміністрування та сплату податків до бюджету. Будь ласка, послухайте самі, що вони пропонують. "Суми податку, нараховані податковим агентом або фізичною особою, яка отримує доходи від особи, яка не є податковим агентом, з доходів за здавання фізичними особами в оренду, суборенду, емфітевзис земельних ділянок, земельних часток (паїв), виділених або не виділених в натурі на місцевості, сплачуються таким податковим агентом або такою фізичною особою до відповідного бюджету за місцем знаходження таких об’єктів оренди". Це просто ускладнення адміністрування і сплати податків, ще головний біль для бухгалтерів і підприємств.
1711. Прошу визначатись та голосувати. [[14:14:06]] За-107 Рішення не прийнято. 1722.
Дякую. Стаття 170 "Особливості нарахування, виплати та оподаткування окремих видів доходів". Це про оренду. Якщо орендар є фізичною особою, яка не є самозайнятою особою, особою. Ну, і далі там перераховується. Хтось може мені пояснити, чому тут мають бути слова про самозайняту особу? Мені не зрозуміла мета саме цієї зміни. Я пропоную залишити в редакції чинного кодексу, як воно зараз є. Не треба вигадувати "лісапєт" там, де він є, абсолютно є непотрібним. Пропоную виключити слова про самозайняту особу. Дякую.
1722. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:15:08]] За-98 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.