Шановні народні депутати, прошу, будь ласка, підготуватися до реєстрації. Прошу ввімкнути систему „Рада”. [[16:01:56]] В залі зареєстровано 437 народних депутатів України. Вечірнє пленарне засідання оголошую відкритим. Розглядається проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Підготовка до проведення в Україні фіналу чемпіонату Європи 2012 року з футболу". Доповідає – народний депутат України Віктор Петрович Корж.
Шановний Олександре Володимировичу! Шановні присутні! Перш за все, я хотів би сказати, що дуже прикро, що мені вдалося попасти на трибуну Верховної Ради по цьому питанню, через 11 місяців після реєстрації проекту постанови Верховної Ради ще в березні минулого року. На жаль, за цей час необхідність проведення парламентських слухань з Євро-2012 не тільки не втратила актуальність, а, на мій погляд, стала набагато ще більш актуальною. Дійсно, підготовка України до фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу більш ніж півтора року є невід’ємною частиною повсякденного життя широкого кола фахівців, громадськості та держави в цілому. Натомість чисельні заяви щодо належного забезпечення підготовки цього важливого форуму, на превеликий жаль, є перебільшенням. Ще й досі не визначено перелік та обсяги товарів необхідних для будівництва і оснащення спортивних споруд. Не розглянуті законопроекти, які передбачають внесення змін до законів з питань оподаткування та спрямованих на реалізацію гарантій наданих УЄФА трьома урядами України. Відсутній проект закону про загальнодержавну цільову програму підготовки та проведення фінальної частини чемпіонату Європи. Відсутні зміни в існуючі закони про концесії на будівництво та експлуатацію автомобільних доріг, а також відповідні механізми та особливості спільної участі держави та приватних інвесторів. Давно на часі зміни до базового закону України про організацію та проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року. Окремо хочу зупинитися на ефективності роботи керівних органів. Я маю на увазі координаційної ради при Президентові України та оргкомітету при уряді. На превеликий жаль, сьогодні можна констатувати, що переважна більшість рішень цих керівних органів не виконана і, зокрема, більшість доручень Президента також. Хоча уже терміни виконання цих розпоряджень майже сягнули рік. Рівень фінансування.
Все, завершуйте, будь ласка.
фінансування відповідних робіт вимірюється долями відсотків. Шановні колеги, все це за умов певних непрозорих процедур і збільшення видатків з Державного бюджету на фінансування цього проекту у такій кризовій ситуації. Шановні колеги, з урахуванням вищенаведеного, я переконливо прошу вас підтримати проект постанови з відповідними редакційними змінами та проголосувати за проведення парламентських слухань у першій декаді березня цього року. Дякую за увагу.
Дякую, Віктор Петрович, сідайте, будь ласка. Від комітету Костенко Павло Іванович, прошу.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму ще 19 лютого 2008 року розглянув на своєму засіданні проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань на тему: „Підготовка та проведення в Україні фіналу чемпіонату Європи 2012 року з футболу”. 21 травня 2008 року внесено народними депутатами України Коновалюком, Сафіулліним, Коржом, реєстраційний номер 2132 від 04 березня 2008 року. Мета проекту постанови - проведення парламентських слухань для узагальнення та вироблення узгодженої програми з підготовки та проведення в Україні чемпіонату Європи з футболу в 2012 році. Комітет повністю підтримує пропозицію народних депутатів Коновалюка, Сафіулліна, Коржа щодо проведення парламентських слухань і рекомендує Верховній Раді України розглянути доопрацьований проект постанови та прийняти його за основу та в цілому. Що стосується доопрацювання. Так це виключити з проекту постанови пункт 3 і 4, в якому говориться про те, щоб запросити для участі в парламентських слуханнях Президента України, представників Кабінету Міністрів України, мерію міст Києва, Дніпропетровська, Харкова, Одеси, Донецька, Львова та голів відповідних обласних державних адміністрацій. Комітет наполягає з виключення цьому пункту, тому що в будь-яких парламентських слуханнях ми і так будемо запрошувати всіх зацікавлених осіб, а також пункт 4 „парламентський контроль за ходом підготовки до проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 закріпити за уповноваженим Верховної Ради України з підготовки до Євро-2012. Такої норми закону немає, тому теж просимо виключити цей пункт, тому що любий парламентський комітет Верховної Ради має право контролю над проведенням в Україні чемпіонату Європи 2012 року. А так комітет повністю підтримує.
Дякую. Записуємося на обговорення. Народний депутат Карпук.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона", група „За Україну!”. Я вважаю, як і наша фракція, своєчасне проведення парламентських слухань щодо узгодженого плану дій проведення фінальної частини чемпіонату Європи в 2012 році. Попри численні наради, як в Кабінеті Міністрів за участю високоповажних осіб, в містах ми знаємо, що є досить багато проблем, які виникають що то там, то там в пресі. І те, що щодо фінансування на 2009 рік два мільярда виділено, щодо того, що не готові ще ряд стадіонів, щодо будівництва шляхів, щодо туристичного забезпечення, щодо забезпечення інфраструктури по обслуговуванню відвідувачів, щодо медичного забезпечення - все це ті проблеми, які комплексно, практично, не розглядаються. Розглядається десь якась одна проблема чи фінансування, чи будівництво. Тому законопроект, який поданий народними депутатами Коновалюком і Коржем, є дуже своєчасним. І ці парламентські слухання треба провести, дійсно, з залученням найвищих осіб в державі для того, щоб відрегулювати як організаційні засади, так і фінансування Євро-2012. І це є досить актуальним і фракція буде підтримувати. Дякую.
Дякую. Мартинюк Адам Іванович.
Дякую. Мартинюк фракція комуністів. Шановні колеги, певно не викликає ні в кого сумніву, що цей законопроект буде підтриманий, нам варто провести парламентські слухання. На превеликий жаль, ефективність парламентських слухань не завжди така, як би нам хотілось, бо ми дуже добре знаємо, що таке парламентські слухання, а особливо – як виконується рекомендації парламентських слухань. Але будемо сподіватися, що цій темі, яка зачіпає інтереси держави нашої, її іміджу все-таки після слухань і прийняття відповідних рекомендацій, я сподіваюсь, що виконавча гілка влади буде їх виконувати. Я хотів би наголосити, шановні колеги, і прошу вашої уваги, тому що ми зараз можемо проголосувати те, чого не варто голосувати. Я просив би дослухатися до доповіді голови профільного комітету. Невипадково ми зараз розглядаємо два проекти постанови: проект, який доповідав від імені ініціаторів Віктор Петрович Корж і той проект, який доповідав голова профільного комітету. Профільний комітет, я так зрозумів, із врахуванням позиції депутатів-ініціаторів уніс правильні пропозиції. Тобто це одна і таж сама постанова. Але подивіться, будь ласка, в постанові 2132 є четвертий пункт, який говорить про те, що парламентський контроль за ходом підготовки до проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року здійснює уповноважений Верховної Ради України питань підготовки до Євро-2012, який обирається з числа народних депутатів України. Немає такого уповноваженого у Конституції з проведення Євро. Це перше. А по-друге, проект постанови про парламентські слухання і обрання якогось уповноваженого між собою не в’яжеться. Тому я закликаю всіх проголосувати за проект постанови без цього четвертого пункту, який викладений у пропозиції.
Дякую. Обговорення завершено. Будь ласка, один із авторів проекту постанови Віктор Петрович Корж. Включіть мікрофон.
Шановні колеги, я погоджуюсь із зауваженнями, які висловив Адам Іванович Мартинюк. Ми врахували це, є з комітетом спільно доопрацьований варіант постанови. Безумовно, це йшлося про перший варіант, який був поданий у березні. Тому остаточний варіант враховує ці зауваження в основному. І я просив би підтримати позицію авторів проекту постанови та комітету Верховної Ради. Дякую.
Дякую. Таким чином у нас залишається один проект постанови для прийняття рішення. Будь ласка, включіть мікрофон народному депутату Костенку Павлу Івановичу.
Шановний Олександр Володимирович, хотів би ще одну ремарочку. На 11 березня з секретаріатом Верховної Ради погоджена ця дата. Якщо можливо, на 11 березня включити цей законопроект. Дякую.
Дякую. Власне, я собі це і помітив, що у нас єдиний можливий день – це 11 березня. Таким чином, підсумовуючи обговорення, пропонується до ухвалення один проект постанови 2132-Д із зміною дати у першому пункті – замість 1 травня 2008 року поставити дату 11 березня 2009 року. Комітет пропонує прийняття даного проекту постанови за основу та в цілому. Немає заперечень? Ставлю на голосування проект постанови 2132-Д. Прошу визначатись. [[16:14:03]] За-395 Рішення прийнято. Розглядається проект Постанови про відзначення 65-річчя Перемоги у Великій Вітчизняній війні та звільнення України від фашистських загарбників, номер 3415. Доповідає Петро Степанович Цибенко, будь ласка.
Фракція комуністів, перший заступник голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Петро Цибенко. Шановні колеги, в 2009-2010 роках громадяни України, країни Співдружності Незалежних Держав, світова громадськість відзначають низку ювілейних дат, пов’язаних з Великою Вітчизняною війною, і як кінцевий результат – 65-ї річниці великої перемоги над фашизмом. Зараз по областях йде естафета пам’яті, присвячена 65-й річниці звільнення регіонів від фашизму. Для мене як громадянина, як депутата, комуніста є дві рівнозначні та рівновеликі дати серед цих подій – це 65-та річниця звільнення України від фашистських загарбників та 65-та річниця великої перемоги над фашизмом. Я сподівався, що так само ставляться до цих двох вікопомних дат і Президент України Віктор Ющенко. Але глава держави, вочевидь, захопившись іншими справами, як от вступ до НАТО, озброєння свого кавказького друга Саакашвілі, героїзація ОУН-УПА, боротьба з усіма підряд ворогами, видаючи Указ про 65-ту річницю великої перемоги над фашизмом, геть забув про таку ж річницю звільнення України від фашизму. Я не жартую. Справді, в указі Президента не згадується навіть про цю подію. Тому я вважаю, що ця постанова є доречною з точки зору відновлення справедливості і відновлення оцінки цієї події, а, по-друге, вона певною мірою доповнює указ Президента. Користуючись нагодою, я хотів би подякувати тим обласним радами, які, не чекаючи ні указу Президента, ні постанови Верховної Ради , в ініціативному порядку прийняли відповідні рішення обласного масштабу. Зокрема хотілося б подякувати Харківській обласній раді та депутату-комуністу Котляревському Олексію Івановичу, який ініціював прийняття цього документу. Абсолютно переконаний, що цей документ не викликає ніяких нарікань і його треба приймати і віддавати данину тим людям, перед якими ми у одвічному боргу за те, що вони зробили в своєму житті.
Яворівський Володимир Олександрович, будь ласка.
Володимир Яворівський, голови Комітету з питань культури і духовності Верховної Ради. Шановне товариство, політична біографія цього документу дуже проста. Найперше питання, яке може у вас виникнути, ми ж у грудні місяці приймали з вами постанову разом тут і прийняли її про відзначення пам’ятних дат у цьому, 2009 році. Виникає питання, чому не було, значить, цього документу у цьому загальному списку? То я пояснюю про те, що ми прийняли документ на 2009 рік. А в 2010 році ми готові були прийняти цей самий законопроект в загальному списку, але це право народного депутата Цибенка - подати цей законопроект і Комітет з питань культури і духовності його на сто відсотків абсолютно підтримає. Тому що це свята дата, ветеранів залишилося буквально одиниці і комітет одноголосно підтримав, підтримує цей документ. Хоча кажу, він міг бути би і прийнятий у загальному списку. Але хай буде раніше, буде можливість у Кабінету Міністрів нормально підготуватися. Я єдине з чим просто, ну, не можу зголоситися заради елементарної справедливості, я не є сателітом Президента, ви про це знаєте, пане Цибенко. Не забуваємо про те, що звільнення України - це 44-й рік, а Перемога – це все-таки 45-й рік. Через те я би тут Президента не звинувачував, що, бачите, от він забув, пане Петре. Мені здається, ви тут не маєте рації, це зовсім інший мав бути, та в цьому році, треба було б і в цьому році такий документ прийняти, це таки є правда. Через те комітет просить народних депутатів, я думаю, що вас і просити не потрібно, ні в кого рука не схибить, щоб проголосувати за цей законопроект Цибенка. Хоча ще раз кажу, є вже укази Президента. Через те мені здається, що тут той варіант, коли маслом кашу не зіпсуєш. Хай буде і указ Президента, цей документ, який подав Цибенко, він, може, занадто педантично розписує там, бо це, взагалі, завдання Кабінету Міністрів. Головне – це створити робочу групу, робочу комісію по відзначенню.
Завершуйте, Володимире Олександровичу.
виділити кошти відповідні і на належному рівні провести цей ювілей. Дякую.
Записуємося на обговорення. Народний депутат Мовчан, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Довго не треба говорити. Справа така, що Комітет у справах культури і духовності розглядав цю пропозицію. Вона тоді була подана від імені Леоніда Івановича Грача. Ми її розглянули і вписали в загальний перелік тих заходів, які будуть відзначатися у 2009 році. І мені не треба доводити, чому необхідно це відзначення. Тому що більшість тут присутніх у залі причетні пам’яттю до тих трагічних подій, які пережила нація. Україна поклала на вівтар Перемоги просто неймовірну кількість мільйонів людей. І це після 33-го року, коли пройшли голодомори, коли була зневіра у радянську владу, коли кожен відчував, що треба боронити свою землю і боронити Україну. І тому я думаю, що непотрібно зараз один одного агітувати, і просто треба відзначати так, як і належиться, цю дату українській нації. Дякую.
Вернидубов Іван Васильович.
Шановні колеги! Як і автор постанови, проекту постанови про відзначення 65-річчя великої Перемоги у Великій Вітчизняній війні депутат Цибенко, фракція Партії регіонів також з великою вдячністю відноситься до людей, які створили цю Перемогу і дали можливість нам жити і творити в рідній країні. Тому фракція Партії регіонів проголосує за прийняття цієї постанови. Дякую за увагу.
Самойлик Катерина Семенівна, будь ласка.
Щиро дякую. Я чому записалася проти? Тому що тут дуже багато було, знаєте, таких намагань сказати, що все вже враховано в указі президента. Я не знаю, що там враховано, хіба що кожен схрон повинен бути меморіалом. Оце дійсно так. Тому я вважаю, що ми абсолютно правильно розглядаємо питання щодо вшанування 65-ої річниці Великої Перемоги. Ми, як і кожна нормальна людина, яка має пам’ять, у якої є честь і яка пам’ятає й поважає свою історію, звичайно, проголосуємо за цю постанову. Більше того, мені здається, що на рівні Кабінету Міністрів України треба значно розширити ті заходи, які повинні проходити в регіонах нашої держави. Думаю, це передусім повинні бути також моральні стимули для ветеранів Великої вітчизняної війни, для солдатських вдів, для тих дітей, які втратили своїх батьків під час Великої вітчизняної війни, так і не пізнавши материнської і батьківської ласки. І тому фракція, ще раз хочу підтвердити, підтримує даний законопроект. Більше того, ми будемо сприяти якомога краще його реалізувати не тільки парламентськими, а й партійними заходами. А президенту просто аморально видавати якісь укази, бо він сьогодні, на превеликий жаль, із злочинців, із тих, хто здавав і продавав і народ України, і Україну, зробив з них героїв. І він їм дає пошани і шани значно більше, аніж тим людям, які дійсно захищали нашу державу. Ми підтримуємо даний законопроект і дякуємо нашому колезі за ініціативу, яку він.
Обговорення завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу й в цілому проекту Постанови Верховної Ради України „Про відзначення 60-річчя звільнення України від фашистських загарбників та перемоги у Великій вітчизняній війні”, №3415. Прошу визначатися. [[16:23:51]] За-382 Рішення прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Кодексу адміністративного судочинства. Доповідає міністр юстиції України Оніщук Микола Васильович.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Як ви знаєте, ще з 2005 року діяв Кодекс адміністративного судочинства, Перехідні положення якого зобов’язали і уряд, і парламент привести чинне законодавство України у відповідність до Кодексу адміністративного судочинства. Двічі в парламент України вносились відповідні законопроекти – це і в четвертому, і в п’ятому скликанні, але жодного разу у зв’язку з достроковим припиненням повноважень парламенту цей технічний, насправді, закон, але значущий, так і не був ухвалений. Сьогодні вашій увазі пропонується названий закон, який приведе у відповідність 18 положень, 18 законів у відповідність до Кодексу адміністративного судочинства, який вже став правовою реальністю, який застосовується і ми маємо усунути протиріччя, які сьогодні виникають. Власне, саме цьому і присвячений проект закону, який внесений урядом і який я зараз доповідаю. Зокрема, для прикладу, я можу назвати ті положення, які мають бути приведені у відповідність. Ви знаєте, що у багатьох законах до цього часу вживається поняття „адміністративної скарги”, коли Кодекс адміністративного судочинства оперує поняттям „адміністративний позов”. Окремі закони: про вибори народних депутатів, про вибори органів місцевого самоврядування, про вибори Президента, - містять свої окремі процедури розгляду спорів, що випливають із виборчого процесу. Натомість, мушу зауважити, що Кодекс адміністративного судочинства містить цілий розділ, який передбачає порядок розгляду відповідних спорів, що випливають із виборчого процесу. Науково-експертне управління і профільний комітет парламентський, та власне, це є очевидним рекомендують і про це ще буде сказано очевидно, ухвалити цей закон за основу. Я маю надію, і є підстави, його також ухвалити і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую, Микола Васильович. Від комітету доповідає Юлія Володимирівна Новікова.
На засіданні Комітету Верховної Ради України з питань правосуддя розглянуто даний законопроект, що має за мету проведення положень законів України про свободу совісті та релігійної організації, про прокуратуру, про статус ветеранів війни та гарантії їх соціального захисту, про судову експертизу, про державний і матеріальний резерв, про державну підтримку засобів масової інформації та соціальний захист журналістів, про виконавче впровадження, про державну таємницю, про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям, про політичні партії в Україні, про біженців, про податок з доходів фізичних осіб, про забезпеченні вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень, про захист суспільної моралі, про вибори Президента України, про вибори народних депутатів, про забезпечення рівних прав та можливостей жінок та чоловіків, - у відповідності до Кодексу адміністративного судочинства України. Єдиною метою цього закону є узгодження положень вищезгаданих законів з Кодексом адміністративного судочинства України. Даний проект отримав схвалення з боку Верховного суду, Вищого адміністративного суду, Генеральної прокуратури, Комітетів Верховної Ради з питань європейської інтеграції, бюджету, правової політики, свободи слова та інформації, державного будівництва та місцевого самоврядування як такий, що дозволить усунути неузгодженості та розбіжності у положеннях законів України з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Є позитивний висновок Головного науково-експертного управління. Одначе, Комітетом з питань правосуддя було знайдено певні неузгодженості і недосконалість у цьому законі. Саме тому, комітет пропонує прийняти цей закон у першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую, Юлія Володимирівна. Записуємося на обговорення. Бажаючих взяти участь в обговоренні немає. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття у першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку із прийняттям Кодексу адміністративного судочинства України, № 2213, прошу визначатися. [[16:29:25]] За-368 Рішення прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо документів, які посвідчують право власності на земельну ділянку, а також порядку поділу та об’єднання земельних ділянок]]. Доповідає народний депутат України Матвієнко Анатолій Сергійович.
Анатолій Матвієнко, УРП „Собор”, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні колеги, групою народних депутатів, мною, Бевзенком, Бондарем, Васильєвим, внесений законопроект щодо змін до Земельного кодексу України. Ці зміни полягають у внесенні трьох статей: 126 стаття, це нова редакція і внесення двох інших статей – 186 прім.1 і 57 прім.1. Законопроектом передбачено врегулювати: 1) це, чим посвідчується права власності на земельну ділянку і це передбачає 126 стаття, оскільки нинішня редакція цієї статті говорить про те, що на будь-який рух землі, набуття її у власність має виготовлятися державний акт. Зрозуміло це, коли набуття відбувається із комунальної або державної власності. Але коли набуття набувається із приватної власності, очевидно, державний акт виготовляти по-новому не є необхідності. Це затягує дуже серйозну процедуру. Буває так, що земля знаходиться в іншого власника, а рік він не може нею користуватися, тому що не може оформити своєчасно державний акт. І це волокита, яка сьогодні і ця норма є антикризовою, тому що це дасть можливість сьогодні більш динамічно розвивати підприємницьку діяльність наших громадян. В іншій статті, в статті в86 прим 1 і 57.1 стосуються урегулювання такої процедури як порядку поділу та об’єднання земель. Стаття 186 прим 1 прописує, що таке порядок поділу або Об’єднання земель, а стаття 57.1 чітко вказує, яка технічна документація потрібна на набуття такої власності і чітко врегульовує, що нічого, крім того, що перераховано в цій статті наші органи, які реєструють право власності не мають права вимагати. Зрозуміло, що це питання потребує в своєму комплексному.
Завершуйте, будь ласка.
Реєстру, але це вже норми іншого закону і, я думаю, що до другого читання це треба було врахувати. І друге, що я просив би вас, пане головуючий, можливо, враховуючи нагальну потребу прийняття цього закону розглянути за скороченою процедурою підготовку цього закону до другого читання. Дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка. Від комітету доповідає народний депутат України Бевзенко Валерій Федорович.
Шановний Олександр Володимирович! Шановні народні депутати України! Законопроектом передбачається обмежити сферу застосування державного акту в якості правоустановлюючого документу на земельну ділянку лише випадками її набуття із земель державної та комунальної власності та зміни цільового призначення, а також посвідчення права на земельну ділянку, яка була сформована за наслідками поділу та об’єднання. Ця зміна наближає спосіб обороту земельних ділянок до способу обороту іншого нерухомого майна відповідно до Цивільного кодексу України. Зазначений законопроект заслуговує на підтримку з наступних причин. В країні, особливо в Київській області є непоодинокі факти, коли на одну земельну ділянку видано та зареєстровано декілька державних актів. Тобто, діюча редакція статті 126 Земельного кодексу не гарантує захисту конституційних прав громадян та юридичних осіб на землю і відповідно потребує внесення змін. Нова редакція статті 126 Земельного кодексу дасть змогу громадянам реально використовувати своє право власності на землю, зменшити витрати коштів на виготовлення державних актів на землю, значно скоротити терміни оформлення. Ціна виготовлення технічної документації, що посвідчує право на земельну ділянку досить значна. І вданий час залежить не від об’єму виконаних робіт, а від місця розташування земельної ділянки та сплатоспроможності замовника. Головне науково-експертне управління пропонує прийняти цей законопроект за основу. З огляду на вище викладене, Комітет аграрної політики та земельних відносин пропонує прийняти законопроект за основу. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Записуємося на обговорення. Яворівський Володимир Олександрович, будь ласка.
Володимир Яворівський, „Блок Юлії Тимошенко”, 95 виборчий округ місто Кіровоград. „Блок Юлії Тимошенко” однозначно підтримає цей законопроект. Він фактично не міняє якихось базових принципів вже існуючого закону. Він дає можливість просто-напросто прискорити оформлення цих документів. „Блок Юлії Тимошенко” підтримає, а мій час я передаю Олегові Ляшко. Він дуже просить і я просто не маю можливості йому відмовити.
Олег Ляшко „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги, я дуже прошу слово для того, щоб сказати, що насправді цей законопроект це надзвичайно серйозний законопроект, який завдасть у випадку його прийняття нами, завдасть якнайсерйознішого удару по земельній мафії. Правильно сказав пан Бевзенко, що сьогодні для того, щоби оформити земельну документацію, щоб отримати акт треба по півроку, по року ходити, виготовляти цю документацію і на кожному кроці платити гроші. Законопроект, який ми з вами зараз розглядаємо і будемо сподіватися, що Верховна Рада його прийме, усуне всі оці корупційні ланки. Він дозволить людям, які придбавають землю, не ходити, не платити хабарі за виготовлення документації, за отримання нових державних актів. Тому я думаю, що потрібно його обов’язково підтримати, і ми таким чином усунемо передумови для корупційних зловживань у земельній сфері. І я підтримую пропозицію Матвієнка і прошу, пане головуючий, поставити пропозицію про те, щоб за скороченою процедурою підготувати цей законопроект до другого читання, бо земельна мафія не спить. Вона чує, як ми з вами обговорюємо цей законопроект. І я думаю, що після сьогоднішнього дня вони в десять разів піднімуть розцінки на свої корупційні послуги, розуміючи, що їхній час приходить до кінця. Дякую.
Сухий Ярослав Михайлович.
Ярослав Сухий, Запоріжжя, Партія регіонів. Шановні колеги, без сумнів, у переліку тих державою узаконених тортур, які застосовуються проти власного народу, процедура оформлення права власності на невеличку земельну ділянку чи на свою нерухомість стоять на одному з перших місць. І правильно тут народні депутати України зазначали: черги не рухаються місяцями. А саме страшне не в тому. Корупція, яка процвітає, і невипадково мова йшла про Київську область, вона має своїм живильним середовищем саме оцю волокиту і тяганину. Але я хотів би вашу увагу звернути на іншу обставину, тобто на другий аспект. Рано чи пізно, але ми податок на землю, рано чи пізно податок на нерухомість, особливо податок на розкіш, він буде запроваджений. Рано чи пізно нам доведеться застосовувати методи адміністрування збору такого податку. Без чітко оформлених документів на право власності адмініструвати такий податок буде просто-на-просто неможливо. У мене тільки одне застереження є. Чи не вийде так, що право на користування земельної ділянкою буде посвідчуватися не лише державним актом, але і цивільно-правовими угодами. Тому нашим авторам шановним, ініціаторам цього законопроекту, до другого читання потрібно чітко і однозначно, аби не допускати двоякого трактування цього законодавчого акту виписати, яка у по дальшому згідно вимог Земельного кодексу виглядає і якою має бути процедура для людини, яка отримала земельну ділянку чи для будови, чи для ведення господарства, чи побудував будинок, намагається його якимось чином через БТІ легалізувати. Тому що, я ще раз підкреслюю, ситуація сьогодні загрозлива. Підіть хто-небудь, поїдьте зовсім недалеко у будь-який районний центр, подивіться, як люди там займають черги з 4-ої години ранку.
Матвєєв Володимир Йосипович.
Вообще меня очень тяжело отнести к земельной мафии, потому что я к земле не имею никакого отношения и никогда не занимался распаеванием. Но я вам долже6н первое сказать. Этот бардак, который у нас образовался в государстве с использованием земли, пахотной земли, сельскохозяйственных угодий, он как раз вызван тем, что мы разрушили коллективное пользование землей и перевели в частное пользование. Это сторона дела. Вторая. Принятием вот этого закона мы вообще унижаем государство, полностью унижаем государство, потому что мы отменяем главенство государства в распределении общенародной собственности. Я вам скажу просто из своей практики. Самое страшные споры – это земельные споры. Принятием этого закона мы приведем земельные споры в неразрешимое состояние. Если у нас есть государственный акт землепользования, это является основным документом, который должен при этом постоянно пользоваться. Если у нас не будет этого государственного акта землепользования, я уже не знаю, чем тогда можно будет размахивать на меже, когда попытаются отстаивать свои права. Я вас скажу, что земельные споры от этого только возрастут и приведет к братоубийственной войне.
Обговорення завершено. Переходимо до прийняття рішення. Я ставлю на голосування про прийняття у першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України номер 2606. Прошу визначатися. [[16:41:02]] За-388 Рішення прийнято. Надходили пропозиції про скорочення терміну підготовки до другого читання. Я ставлю на голосування про скорочення терміну підготовки даного проекту закону до другого читання. Прошу визначатись. [[16:41:30]] За-369 Рішення прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про збір на розвиток виноградарства, садівництва і хмелярства", номер 3152. Доповідає Григорій Євдокимович Смітюх. Будь ласка.
Шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься законопроект за номером 3152 про внесення змін до діючого Закону України "Про збір на розвиток виноградарства, садівництва і хмелярства". Цей закон був підтриманий комітетом, який розглядав це в минулому році. Необхідність прийняття цього законопроекту обґрунтовується наступними фактами. З часів здобування незалежності України кількість земельних площ, на яких вирощуються багаторічні фруктові та ягідні насадження, продовжує зменшуватись катастрофічними темпами. Це призводить до зниження продуктивності вітчизняних товаровиробників та провокує стрімке підвищення цін, в тому числі збільшується імпорт по відношенню до експорту. Наведу тільки деякі цифри. У 2008 році площа виноградників в Україні сьогодні складає 159 тисяч гектарів – удвічі менше, ніж на початку 90-х років. У 4 рази зменшилась площа плодоягідних насаджень в Україні: з 445 тисяч гектарів у 1990 році до 100 тисяч гектарів у 2008 році. Така тенденція призводить до суттєвого послаблення продовольчої безпеки нашої держави, негативно відбивається на добробуті та стані здоров’я населення. Негативними є і стратегічні показники експорту і імпорту ягід і фруктів. Так, у 2007 році експорт винограду складає 127 тонн, вдумайтесь. В той же час імпорт цього продукту – 8 тисяч 500 тонн. Експорт фруктів складає 76 тисяч тонн з України і імпорт більше одного мільйона тонн. Це статистика, є відображення сьогоднішнього стану вітчизняного товаровиробника. Тому, розглядаючи цю проблему як частину продовольчої безпеки України є необхідність дію діючого закону, який на сьогоднішній день є на Україні. Основні положення законопроекту, термін дії закону продовжується з 31 грудня до 31 грудня 2004, 14-го року.
Завершуйте, будь ласка.
збільшення відрахування від продажу алкогольних напоїв з одного проценту до 1,5 проценти. Всього на всього ми продовжуємо дію, що позитивно впливає на розвиток цієї галузі і збільшуємо на пів проценту відрахування від продажу алкогольних напитків. Тим більше це дасть можливість збільшити значно посадку цих багаторічних насаджень. Прошу вас, народні депутати, підтримати цей законопроект за основу та в цілому. Дякую.
Дякую, Григорій Євдокимович. Записуємося на обговорення. Народний депутат Колесніченко, будь ласка.
Уважаемые коллеги [[депутат Колесниченко, фракция Партии регионов]], законопроект, который нам предложил мой коллега по фракции – господин Смитюх, имеет очень большое важное экономическое и политическое значение для нашего государства. Мы уже скоро не будем житницей, мы уже скоро не будем производить сахар. И сегодня с удивлением вспоминаешь о том, как в свое время лучшие плоды виноградарства, садоводства и хмелеводства производились именно здесь, на территории нашего государства. Интенсификация производства, потеря контроля за развитием сельского хозяйства привело к тем ужасающим цифрам, которые депутат Смитюх привел с этой трибуны. Это идет в том же контексте, в котором произошли события, скажем, прошлого года, когда Украина, страна, для которой сало является национальным продуктом, завезла десятки тысяч тонн польского сала для того, чтобы уничтожить собственного товаропроизводителя. Поэтому очень важно сегодня обеспечить не только сохранение, но и поддержку и экономический рост как виноградарства, так садоводства и хмелеводства. Особенно это важно для юго-востока Украины, где на сегодня отрасль виноделия в результате завоза большого числа импортных виноматериалов, находится под угрозой вообще уничтожения. И многолетние насаждения конечно же не приносят деньги сегодня и не приносят деньги завтра. Однако та перспектива очень долгосрочная и очень важная. Это и рабочие места, это и статус нашего государства, это и наша перспектива. Поэтому я призываю коллег поддержать данный законопроект, который позволит не только сохранить, но и серьезным образом развить садоводство, виноградарство и хмелеводство. Спасибо.
Депутат Матвєєв Володимир Йосипович, будь ласка.
Спасибо. Прошу передать слово Перестенко Марине, фракция Компартии Украины.
Перестенко, фракція комуністів. Шановні колеги! За останні роки за підтримки держави, а це саме той один відсоток, який перераховувався, виноградарські господарства інвестували чималі кошти на насадження нових виноградників. Обсяги площ за новими виноградниками в окремих виноградарських господарствах зросли у 2-3 рази і становлять в цілому по Україні понад 17 тисяч гектарів. Але нові насадження дадуть перший врожай лише через 3-5 років з моменту висадки. А вже сьогодні щорічні інвестиції на вирощування одного гектару виноградників становлять близько 5 тисяч доларів. Лише за останній рік державою на насадження нових виноградників було виділено майже 600 мільйонів гривень у вигляді цього одновідсоткового збору, і близько 30 мільйонів гривень внутрішні інновації, які пішли на технічне переобладнання. Для вирощування нових виноградників, які дадуть свій перший врожай лише через три роки, вітчизняні виробники уже сьогодні щорічно вкладають щонайменше 70 мільйонів гривень. Якщо ми зробимо. і втратимо відсутність фінансування цієї галузі, то ми можемо дочекатися стрімкого збільшення безробіття серед сільського населення, оскільки виноградарство потребує найбільшої кількості працівників, зайнятих фактично протягом всього року. А на сьогодні в галузі працює більше одного мільйона 200 тисяч чоловік. Якщо не підтримати, то може виникнути соціальна напруга в південних регіонах, зокрема Одеській, Миколаївській, Херсонській областях та в Криму. Банкрутство десятків підприємств первинної виноробної промисловості, які є бюджетоутворюючими в своїх регіонах, тому це.
Завершуйте, будь ласка.
Тому я вважаю, що якщо ми не хочемо назавжди втратити своє виноградарство та садівництво, нам треба це підтримати обома руками.
Народний депутат Ляшко.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Фракція "Блоку Юлії Тимошенко" пропонує законопроект 3152 відправити на повторне перше читання, на доопрацювання в комітет чи авторам, бо ми вважаємо, по-перше, недоречним збільшення ставки збору до 1,5 відсотка в умовах фінансової кризи, коли ми тут однією рукою приймаємо закони, де автомобілебудуванню, іншим галузям навпаки робимо податкові пільги, то тут ми збільшуємо збір. А головне питання – як використовувалися ті кошти, які до цього збиралися? Це дуже сильно допомогло нашому виноградарству? Щороку лобісти плачуться тут, у Верховній Раді, розказують, дайте нам цей однопроцентний збір і ми вам зробимо найкращі вина в світі, а потім закінчується період дії закону і вин немає, і грошей не знайдеш, які мільйонами збирають і куди дівають, невідомо. Тому потрібно доопрацювати. Це не просто мафія, а це люди, які з людей здирають гроші і використовують у власних інтересах. Це гірше, ніж мафія. Тому потрібно доопрацювати цей закон. Дякую.
Народний депутат Жебрівський. Будь ласка.
Шановні колеги, все, що завгодно, можна обізвати лобізмом, залежить від того, від точки сидіння, залежить точка мислення. Через це лобізмом можна назвати все, що завгодно. Я переконаний, що цей закон потрібен, наведу такий приклад. На Житомирщині, де північні райони не мають роботи на сьогоднішній день, реально відроджуються хмільники. І по велику рахунку така дотація вкрай потрібна, де роботи взагалі немає тільки ліс і хмільники, земля не родить. І фактично, я хотів би навести приклад такий, що на сьогоднішній день Житомирщина надала в цьому році більше 700 тонн хмелю. Це сьогодні достатньо потужно розвивається і якщо підрубати під корінь, то безумовно, цю галузь виробництва ми можемо в Україні загубити. Проте, безумовно, я переговорив з деякими авторами, і з тим же Терещуком, і з тим же Сігалом, вони погоджуються, щоб залишити, продовжити закон, залишити збір на рівні одного відсотка. Я думаю, що якщо автори погодяться з цим, то доопрацьовувати там немає чого. Це закон уже діяв і нині діє. І через це я переконаний за нього треба голосувати тільки для стенограми, з урахуванням одного відсотка збору. В такому вигляді цей закон вкрай потрібен для економіки, для хмелярства, для садівництва і для виноградарства. І закликаю всіх депутатів з цією поправкою проголосувати за цей закон. Дякую.
Обговорення завершено, заключне слово для авторів проекту, я бачу, що є бажання і народного депутата Смітюха, і народного депутата Сігала. Хто із вас заключне слово? Народний депутат Сігал, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Якщо влітку поїдеш в Крим, то на базарі купляєш персики з Турції, виноград з Турції, черешню з Італії, нашого власного нічого немає. Вся Україна, весь наш народ споживає тільки імпортні плоди і фрукти. Я дуже прошу, хоча б один відсоток, не півтора, один, я дуже прошу, щоб цей закон зараз проголосували в першому читанні і в цілому.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування, ставлю на голосування проект закону про внесення змін до Закону України „Про збір на розвиток виноградарства, садівництва і хмелярства” [[номер 3152]] за основу в першому читанні, прошу визначатися. [[16:53:48]] За-252 Рішення прийнято. Під час обговорення вносилась пропозиція про те, щоб внести зміну в частину третю, де залишити слова „один відсоток” замість пропозиції „півтора” і прийняти в цілому. Чи є заперечення народних депутатів? Є заперечення, так? Є заперечення народних депутатів, тому законопроекти прийняти в першому читанні. Я прошу, будь ласка, профільний комітет приготувати його до другого читання. Є пропозиція, щоб підготовка була скорочена відповідно до норм Регламенту. Я ставлю на голосування пропозицію про скорочення терміну підготовки даного законопроекту до другого читання. Прошу визначатися. [[16:54:55]] За-238 Рішення прийнято. Я прошу профільний комітет відповідно до рішення Верховної Ради скоротити вдвічі термін підготовки до другого читання даного проекту закону. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про захист людини від впливу іонізуючого випромінювання" [[номер 1347]]. Доповідає – Володимир Петрович Скубенко. Прошу, будь ласка.
Шановні народні депутати! Представляємо вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України „Про захист людини від впливу іонізуючого випромінювання”. Відповідно до проекту Верховної Ради надається повноваження щодо визначення основ державної політики у сфері захисту людини від впливу іонізуючого випромінювання, правових основ регулювання відносин у сфері захисту людини від впливу іонізуючого випромінювання, затвердження основної дозової межі індивідуального опромінення населення та персоналу об’єктів, на яких здійснюється практична діяльність. Встановлення рівня втручання у разі радіаційної аварії. Встановлення меж та правового режиму території радіоактивного забруднення, тощо. Я напомню вам, что мы с вами приняли в 2008 году закон об опубликовании информации о зонах радиоактивного загрязнения, все мы дружно проголосовали за него и с первого января 2009 года Кабинет Министров обязан информировать не только те районы, которые пострадали от Чернобыля, а все области Украины о всех ситуациях с загрязнением, радиоактивным загрязнением на территории областей. И после опубликования этой информации, вы сами понимаете, идет очень большая работа по выплате надбавок, льгот, предоставлении льгот не только жителям, прилегающим к чернобыльской зоне, но и к жителям Донбасса, Днепропетровской области, Западной Украины. То, что у нас не было урегулировано законом. Кроме этого, Верховной Раде Украины и только Верховной Раде Украины предоставляется право утверждения положения комиссии, Национальной комиссии по радиационному захысту населення, а также утверждение ее персонального состава. Данная комиссия была создана еще в 1999 году и за десять лет ее существования не пересматривалось ни положение ее, ни ее персональный состав. За десять лет в связи с временными факторами уже четырех человек в составе этой комиссии нет, поэтому необходимо законодательно урегулировать механизм обеспечения работы деятельности такой комиссии.
Будь ласка, завершуйте.
комиссии существуют во всех странах, где эксплуатируется ядерная энергия и поэтому я предлагаю, призываю всех депутатов от всех фракций, авторами законопроекта являются депутаты от фракции «Блока Литвина», Партии регионов – Глазунов, Шершун, от «Нашей Украины» депутат Заяц и от БЮТа я, поэтому прошу всех дружно поддержать этот закон. Спасибо.
Дякую, сідайте, будь ласка. Записуємося на обговорення. Бажаючих взяти виступи, участь в обговоренні немає. Я ставлю на голосування про прийняття в першому читанні Проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про захист людини від впливу іонізуючого випромінювання”, номер 1347. Прошу визначатись. [[16:58:51]] За-369 Рішення прийнято. Розглядається Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про електроенергетику" [[щодо врегулювання питань експорту електроенергії]], номер 1371. Доповідає Микола Володимирович Мартиненко.
Шановний Олександр Володимирович! Шановні народні депутати! Законопроектом, що розглядається пропонується врегулювати питання, яке на сьогоднішній день є білою плямою в нашому законодавстві енергетичному. Це питання стосується експорту електроенергії. На сьогоднішній день експорт електроенергії регулюється Законом про зовнішньоекономічну діяльність. На превеликий жаль, в Законі про електроенергетику це питання не врегульовано. Які речі закладені в цей закон. Перше. Вносяться наступні зміни, зокрема, визначити енергопостачальників, які отримали ліцензію на постачання електроенергії такими, що можуть здійснювати експорт електроенергії. Наступне. Встановлюється, що електроенергія для експорту має закуповуватись за ціною не нижчою від оптової ціни сформований на ринку електроенергії. Встановлюється порядок доступу до магістральних та міждержавних електромереж через аукціон. Наступне. Покладається на НКРЕ відповідальність за затвердження умов відповідних договорів на експорт між господарюючими суб’єктами, що планують його здійснювати, а також за порядок оприлюднення інформації щодо наявності вільних потужностей міждержавних електромереж. За висновком Комітету з питань європейської інтеграції законопроект не суперечить право Європейського Союзу. Профільний комітет визнав законопроект вкрай актуальним і був підтриманий одноголосно. Також Головне науково-експортне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. З огляду на вищевикладене, прошу підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую, Миколо Володимировичу. Сідайте, будь ласка. Записуємося на обговорення. Зарубінський Олег Олександрович, будь ласка.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги народні депутати! Я хотів б наголосити на надзвичайній важливості, незважаючи на невеликий обсяг цього законопроекту. А ключова сутність полягає в тому, що оця зміна до закону дасть можливості продавати електроенергію, яка дійсно є в Україні, скажімо так, в залишку продавати за конкурентними принципами. Чому я взяв слово? Тому що в Україні відбувається зовсім не так. Є одна корпорація „Укрінтеренерго”, яка продає українську електричну енергію за цінами меншими, ніж в Європі в декілька разів. Я хочу вам навести такі цифри. До зростання курсу долара в жовтні-листопаді цього року при внутрішній ціні 6,9 центів за 1 кіловатт електроенергія експортувалась з України за цінами від 2,9 до 4,8 центів. Це при тому, що середня ціна електроенергії в країнах Європи складає від 20 до 25 центів. Виникає питання де ця різниця? І ця різниця зрозуміло, що не в державному бюджеті. Чому? Тому що є монополіст. Тому що немає і не є конкуренції. Більше того, виникає достатньо цікаве питання, що український споживач сплачує на сьогоднішній день за електроенергію більше ніж ми, ніж ця компанія продає за кордон електроенергію. Наприклад, Молдова і Білорус купують її дешевше в Україні, ніж український споживач на 3 центи. Словаччина та Росія – на 2,1 центи, Угорщина – 2,2 центи. Більше того, існують просто абсурдні випадки, коли в періоди нестачі енергії на внутрішньому ринку держава вимушена закуповувати електроенергію в цих же партнерів, але за значно вищими цінами. Виникає питання, що це вже проблема не тільки Верховної Ради, але і правоохоронних органів. І тому те, що запропоновано Миколою Мартиненком, є абсолютно коректно і слушно в законодавчому плані. Ми будемо.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую, Олександре Володимировичу. Тому ми будемо за це голосувати і пропонуємо, щоб за це всі проголосували. Це не прозорі схеми. Їх треба усувати.
Дякую. Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття в першому читанні проект Закону про внесення змін до Закону України „Про електроенергетику” [[№ 1371]]. Прошу визначатися. [[17:04:29]] За-385 З процедури? А що трапилось? Запишіться з процедури, будь ласка. Народні депутати мають претензії щодо процедури. Народний депутат Попеску, будь ласка.
Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, не треба перетворювати роботу Верховної Ради у балаган. Якщо проголосована абсолютна більшість, треба припинити і переходити до голосування інших законопроектів. Тому я пропоную припинити обговорення з цієї процедури і перейти до слідуючого законопроекту. Більше того, хочу нагадати, що сьогодні у когось є, святкують Старий Новий рік, і хтось хоче поїхати і привітати своїх виборців. А то починають дурдом тут робити.
Народний депутат Стешенко, будь ласка.
Прошу Володимиру Олександровичу Яворівському передати слово.
Народний депутат Яворівський.
Народний депутат Яворівський. Я співчуваю, звичайно, панові Попескові, що він дуже квапиться на Старий Новий рік. Але це моє право, і ніхто його у мене забирати не може. Я дуже хочу, сьогодні назвав Зарубінський убивчі факти, які багато хто з нас їх, звичайно, знав і до цього. Через те, прийнявши сьогодні у першому читанні цей законопроект, я вношу пропозицію, таке протокольне доручення. Або хай Зарубінський, скажімо, до п’ятниці звернутися до Генеральної прокуратури, щоб ми не забули просто цього епізоду про те, що злочинно продавалася по таких занижених, да, за такими заниженими цінами продавалася електроенергія, а ми вирішуємо сьогодні проблеми енергетичної нашої незалежності. Через те, я думаю, це потрібно обов’язково зробити. Або від Верховної Ради звернутися, або я прошу колегу Зарубінського на п’ятницю просто зробити цей запит до Генеральної прокуратури із цього приводу. Дякую.
Народний депутат Мовчан.
Дякую, Олександре Володимировичу. Я підтримую пропозицію Володимира Олександровича. Справа така, що не один факт наведений був. Він сказав про те, що ціла низка енергетичних систем, які продають за кордон нашу електроенергію, потім вони, наживаючись на цьому, і всередині продають держави за іншими цінами. Ці факти не лише підтверджені, вони мають місце і сьогодні це не те, що коли учора закінчилися, вони мають місце сьогодні. Саме тому, без сумніву, треба всій групі, яка опрацьовувала цей законопроект, звернути на це увагу і вилучити всі можливі варіанти таких розкрадань, які мають місце сьогодні. Дякую.
Народний депутат Ляшко.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Питання, підняте колегою Зарубінським і продовжене Володимиром Олександровичем Яворівським, надзвичайно актуальне. Ми сьогодні вранці з вами розглядали питання газо забезпечення. От це аналогічне, що газ, що електроенергія. Одні спочатку 75 процентів купляють обленерго в Україні, не поставляють потім тепло громадянам, а тут з трибуни Верховної Ради розказують, що, бачите, уряд винен у тому, що немає тепла. Те саме за електроенергію. Спочатку розпродали, гроші у кишені, а сьогодні розказують, що, бачите, уряд в усьому винен. Тобто, я думаю, що це має бути предметом ретельного нашого контролю і дослідження правоохоронних органів. Якщо, звичайно, дочекаємся такого дослідження, бо ні для кого не є таємницею, що Генеральний прокурор України є кумом одного із лідерів опозиції чи першого із лідерів нашої опозиції. Тому чекати від Генеральної прокуратури справедливого розслідування, очевидно, марно. Дякую.
Народний депутат Камчатний.
Шановні колеги, питання, дійсно, надзвичайно актуальне. Я хочу підтримати тих, хто перед цим виступав. І пропоную проголосувати на підтримку цього законопроекту, рухатись далі. Дякую.
Ви не помітили, що ми вже проголосували. Репліка народного депутата Зарубінського.
Навпаки, я дякую, що ви не ображали. А тут кілька разів посилались на моє прізвище і казали, що мені доручити звернутися із запитом. Я це вже зробив, шановні колеги. Ось у мене запит і до Прем’єр-міністра України, очевидно, це буде вдогін прокурору, де, я не хочу сказати, викриті, бо це вже питання правоохоронних органів, але названі факти невідповідності ціни продажу за кордон електроенергії і користування нашими українськими громадянами. І в своєму запиті я якраз і звернувся до відповідних органів, щоб вони вивчили, що відбувається з експортом української електроенергії. Тому вже шановний, Володимир Олександрович Яворівський, реалізоване ваше побажання. І, наскільки мені відомо, зараз якраз відповідь на дорозі, на шляху до Верховної Ради. Очевидно, можна буде ознайомити вас з цим. Дякую.
Репліка народного депутата Попеску.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Ми повністю підтримуємо те, що виступав з трибуни колега Зарубінський, те, що він зараз сказав. І на це я звертаю увагу того, який співчуває. Він повинен співчувати українському народу до ситуації, в яку завів уряд, і уряду, який це все робить. Тому, коли ви говорите, думайте про це. Дякую.
З процедурних питань не внесено жодної пропозиції. Оголошується до розгляду проект Закону про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності [[номер 3224]]. Доповідає народний депутат України Королевська Наталія Юріївна.
Уважаемые избиратели, уважаемые коллеги, уважаемый Александр Владимирович! Вашему вниманию предлагается законопроект 3224: о перечне документов разрешительного характера в сфере хозяйственной деятельности. Основная цель законопроекта – определение и утверждение на законодательном уровне перечня документов разрешительного характера. Уважаемые коллеги, вы прекрасно знаете, что сегодня предпринимателю легче построить завод, организовать производство, создать рабочие места, прежде чем получить разрешительные документы. И наша разрешительная система, к сожалению, превратилась уже в запретительную, потому что чиновники придумывают все новые и новые необходимые разрешительные бумажки, которые зачастую являются надуманными и абсолютно бесполезными. Украинское законодательство четко указывает: необходимость получения документов разрешительного характера должно определяться исключительно законом. Исходя из этого, у нас возникает необходимость законодательно закрепить перечень документов разрешительного характера. Со вступлением в силу законопроекта 3224 органы исполнительной власти, местного самоуправления, другие структуры, уполномоченные издавать документы разрешительного характера, не смогут требовать от субъектов хозяйственной деятельности тех документов, которые не будут предусмотрены этим законом. Все документы новые разрешительного характера необходимо буде утверждать только внесением в данныйй законопроект. В перечень разрешений включены документы, применение которых экономически обосновано и целесообразно. Разумные требования разрешительной системы учтены и в список внесено, что 167 документов, более 40 документов уже сокращено. И мы надеемся, что до второго чтения мы еще значительно сократим перечень документов разрешительного характера. Положительным результатом принятия данного законопроекта в первую очередь, это определение уменьшения общего количества документов разрешительного характера, это уменьшение затрат и времени предпринимателей на получение информации относительно документов разрешительного характера, это предупреждение злоупотреблений со стороны.
Завершуйте, будь ласка.
Это своего рода стоп коррупции действий чиновников разрешительной системе. Задача сегодня, в период мирового финансового экономического кризиса - максимально убрать барьеры, которые выстроили за многие годы между бизнесом и нормальной хозяйственной деятельностью. Нам поможет данный законопроект создать нормальный благоприятные условия создания и работы предпринимательства. Данный законопроект поддержало Главное научное экспертное управление, государственный комитет Украины по вопросам регуляторной политики и предпринимательства, комитет верховной Рады Украины по вопросам промышленной, регуляторной политики и предпринимательства. Прошу проголосовать законопроект и поддержать украинских предпринимателей. Большое спасибо за внимание.
Сідайте, будь ласка, Наталя Юріївна. Від комітету Михайло Васильович Чечетов.
Шановний Олександр Володимирович, шановні народні депутати, проект Закону про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності розроблено з метою практичної реалізації закону України про дозвільну систему у сфері господарської діяльності, який регулює відносини, що виникають між дозвільними органами, адміністраторами та суб’єктами господарювання у зв’язку із видачею документів дозвільного характеру. З огляду на вище викладене та виходячи з норм закону, яким визначено, що необхідність отримання того, чи іншого документу дозвільного характеру визначаються виключно законом, постала необхідність визначення переліку документів дозвільного характеру, що дають право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності та закріплення його на законодавчому рівні. З набранням чинності положень цього проекту закону органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, а також підприємства, установи, організації, уповноважені відповідно до закону видавати документи дозвільного характеру, не матимуть правових підстав вимагати від суб’єктів господарювання отримання документів дозвільного характеру, необхідність одержання яких не передбачена законом та які не внесені до переліку, затвердженого цим законом. Законопроектом затверджується перелік документів дозвільного характеру, які дають право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності та визначаються об’єкти, на які видаються документи дозвільного характеру. Проектом постановляється, встановлюється положення, згідно яких забороняється вимагати від суб’єктів господарювання отримання документів дозвільного характеру, необхідність отримання яких не передбачено законом та які не внесені до переліку. Окрім того, з метою уникнення правових колізій у подальшому, законопроект містить норму, згідно якої зміни до переліку документів дозвільного характеру вносяться одночасно із внесенням змін до Законів України, що регулюють відносини, пов’язані з одержанням документів дозвільного характеру.
Завершуйте, Михайло Васильович.
читанні. Прошу прийняти законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Записуємося на обговорення. Народний депутат Ляпіна, будь ласка.
Шановні колеги! Народний депутат Ляпіна, група „За Україну”, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона". Хочу звернути увагу вашу на два фактори. Перший фактор, цей законопроект, фактично, є повторенням законопроекту, поданого Президентом майже рік тому. Тоді з політичних причин, інших я не знаходжу, такий законопроект був відхилений. Я вважаю, що це була кардинальна помилка українського парламенту. Ми вже рік могли мати ситуацію, коли підприємців би не тиснули дозвільними документами. Друга обставина, на яку я хочу звернути увагу. Чому я вважаю, що так важливо нам якнайскоріше прийняти цей законопроект. Подивіться на цей перелік, у вас волосся стане дибом. Оце все, оці сотні дозвільних документів змушений сьогодні отримати маленький підприємець, який створює 4-5 робочих місць. Уявіть собі, це не якийсь великий завод, в якому працює цілий відділ на отримання дозволів. Маленький підприємець так само підлягає цьому страшенному шаленому пресу. Тому я вважаю, що, на жаль, український парламент через політичні мотиви на рік затримався і заборгував нашим підприємцям щодо ухвалення цього закону. Переконана, що до другого читання ми маємо скоротити оцей перелік ще приблизно вдвічі, і звертаюся до нашого уряду шановного, не ходіть в наш комітет по черзі, а то в нас така позиція, скорочувати треба дозволи, але кожне міністерство приходить і розповідає, ви скорочуйте чужі дозволи, а наші дозволи найважливіші дозволи в світі. Так кожне міністерство каже. Це, вибачте мені, відомчий лобізм. Він навіть не залежить від політики. Це просто конкретна зацікавленість конкретних посадових осіб. Так от, щоб її.
Завершуйте, Ксеніє Михайлівно. Народний депутат Шкіль. Будь ласка.
Дякую. Шановний пане головуючий, звичайно приємно, що не тільки фракція „Наша Україна”, але ціла група підтримує законопроект, який розробив і подав український парламент. І я вважаю, що тут гнатися за першістю не вартує, бо, наскільки я пам’ятаю, кількість дозволів, яка скорочувалася в законопроекті, запропонованому президентом, була значно меншою. А парламент, він, як завжди, поступив достатньо якісно і в подальшому я впевнений, що в другому читанні ми справді доопрацюємо, треба мінімалізувати кількість дозволів для того, щоб підприємства могли працювати і вносити кошти в український бюджет. Тому що це справді реально смішно, коли людина, яка хоче працювати, має пройти цілу низку процедурних речей. Я вже не кажу про те, що кожен підприємець спілкується не тільки з дозвільною системою, яка дає реальні дозволи, паперові, але ще і з пожежниками, які приходять шукають на правильному місці, чи не на правильному висять вогнегасники і повідомляють про те, що їм також треба з чогось жити і якось працювати. І таке інше. Тому ми мусимо розуміти, що збагачення чи збільшення українського бюджету відбувається коштом тих, хто працює і заробляє. І підприємці, власне, до такої категорії і належать, чим більше у нас буде прошарок підприємців загалом, тим якісніше і повноцінніше буде наповнюватися український бюджет. Тому вважаю, що законопроект є слушний, вартує його підтримувати. Звичайно і дуже скоро я пропоную, до речі, вношу пропозицію, щоб в дуже короткий термін було поставлено запитання на голосування і проголосовано процедуру другого читання, з тим, щоб ми швидко, повноцінно і якісно запропонували продукт, який очікують, я не переконаний, всі, хто займається підприємницькою діяльністю зараз і хто планує нею зайнятися в подальшому. Тому що криза, на превеликий жаль, буде стимулювати і зростання, власне, дрібного, малого підприємництва. З одного боку, це не погано, але ми мусимо цьому допомогти. Дякую.
Сухий Ярослав Михайлович.
Шановні колеги! Звичайно я буду виконувати рішення фракції, котра визначилася щодо підтримки цього законопроекту. Але просто зобов’язаний висловити свої зауваження, бо на підприємців тиснуть не дозвільною системою, на підприємців тиснуть, грабують, розвалюють хаотичністю, безсистемністю в розробці законопроектів, які нібито мають цим підприємцям допомогти вижити, нарощувати обсяги виробництва, створювати робочі місця і тому подібне. Ніякого відношення до підтримки нашого бізнесу дрібного, середнього підприємницького бізнесу цей законопроект не буде мати, бо, перше, незрозуміло, яка ж відповідальність до тих структур державних, які будуть вимагати нових документів, нових і нових, якщо, навіть, і буде скорочено перелік. Але саме головне не в цьому. Шановні колеги! Та хіба ви не розумієте, що які б тут ми законопроекти не приймали, якщо в дію вступлять оті драконівські податки, знову ріст податків на місцевому рівні по відношенню до наших підприємців, то я вам доповідаю, що вже в найближчий час в одному тільки місті Запоріжжі 27 тисяч підприємців опиняться на вулиці. В чиїх інтересах ці збори будуть проводитися? Безумовно, в інтересах тих, які мають можливість викинути їх на вулицю і набудувати свої якісь гіпер-,супермаркет і тому подібне. Я вважаю, що ріст податкового тиску знівелює, він вже нівелює, а він остаточно знівелює весь плановий чи прогнозований позитив який ми мали б досягнути від запровадження цього законопроекту. Тому я закликаю профільний комітет і суб’єктів законодавчої ініціативи, підходьте до розв’язання проблем підтримки малого і середнього бізнесу, розвитку підприємницької діяльності. Шановні колеги! Підходьте комплексно, підходьте системно, відкиньте хаотичність і гарячковість латання дірок, тому що нічого доброго нашій українській економіці такі підходи не дадуть.
Дякую. Обговорення завершене. Я ставлю на голосування проект Закону про перелік документів дозвільного характеру в сфері господарської діяльності [[номер 3224]], за прийняття в першому читанні, прошу визначатися. [[17:24:05]] За-396 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо мінімізації негативних наслідків фінансової кризи для суб’єктів господарської діяльності. Доповідає – Наталія Юріївна Королевська.
Уважаемые избиратели! Уважаемые коллеги! Уважаемый Александр Владимирович! Мы сейчас слышали много выступлений касательно комплексного подхода и мы полностью вас поддерживаем о том, что реформирование сегодня нашей разрешительной системы, системы регуляторной политики необходим сейчас серьезный комплексный подход. С этой целью в комитете промышленной регуляторной политики и предпринимательства был создан антикризисный центр, куда мы пригласили как народных депутатов, как представителей ассоциаций, общественных организаций, представителей предпринимательства. И на протяжении месяца мы сидели и старались именно от предпринимателей получить те предложения, которые сегодня требуют первоочередного рассмотрения, первоочередного принятия. В результате, родился законопроект 3429. Некоторые положения из данного законопроекта. Сейчас и правительством, и парламентом многих европейских стран рассматривают всевозможные варианты поддержки предпринимательства. И мы понимаем, что необходимо и украинскому парламенту занять системную позицию. Сегодня и стране, и бизнесу в условиях кризиса нужна стабильность, поэтому законопроект закрепляет практику долгосрочной аренды государственного и коммунального имущества. Мы также предлагаем снизить явно завышенные требования к размеру уставного фонда обществ с ограниченной ответственностью, особенно в период кризиса с нынешних ста минимальных заработных плат до 500 гривен. Это облегчит сегодня создание бизнеса и создание новых рабочих мест. Мы также доводим до логического завершения процесс внедрения единого окна, о котором мы много лет слышим, но, к сожалению, в полной мере единое окно в нашей стране больше работает на бумаге, но не на фактах. И при государственных регистрациях субъектов хозяйствования поставки на учет сегодня предпринимателей. Упрощается процедура прекращения юридического лица, то, что тоже сегодня в период кризиса крайне необходимо. Законопроект устанавливает основные требования к срокам и порядку выдачи документов разрешительного характера. Предполагается отмена лицензирования ряда видов хозяйственной деятельности мини.
Завершуйте, Наталія Юріївна.
Минимальный срок действия лицензии увеличивается. Проектом предусматривается отмена обязательной сертификации услуг в отрасли туризма. Также предлагается сократить до десяти дней в период кризиса подачу предложений по регуляторным актам. К сожалению, сейчас эта процедура не работает в принципе. Мы получаем еще ряд предложений и надеемся ко второму чтению расширить и доработать данный законопроект. Никаких дополнительных материальных ресурсов и средств из Государственного бюджета данный законопроект не требует, поэтому большая просьба - поддержатьданный законопроект в первом чтении. Решение комитета регуляторной политики, промышленности и предпринимательства поддержать данный законопроект в первом чтении. Большое спасибо за внимание.
Бажаючих взяти участь в обговоренні, прошу записатись. Ляпіна Ксенія Михайлівна, будь ласка.
Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона". Я хочу звернути вашу увагу на те, що цей законопроект трошки носить такий еклектичний характер, він поєднує в собі абсолютно необхідно і дійсно антикризові заходи з деякими моментами, від яких, я думаю, до другого читання можна позбавитись, а саме я хочу нагадати, що пропозицію про скорочення переліку обов’язкової сертифікації, зокрема, наприклад, відміна обов’язкової сертифікації туристичної галузі вже вносилась Президентом України така пропозиція і знову таки через політичні причини була відхилена, на рік ми відкинули нашу туристичну галузь фактично в умови, коли сертифікаційною умовою є наявність, наприклад, графіну з водою. Хто колись їздив в наші готелі той знає, що вони вже пішли значно далі, вони вже європейського рівня багато з них стали і мають зовсім інші вимоги до власне якості своєї готельної послуги. І таких дуростей, вибачте мене, в нашому законодавстві ще залишилось дуже багато. Тому певну частину пропозицій ми безумовно підтримуємо, зокрема, і те, що стосується реально запровадження формату „єдиного вікна”. Одначе, хочу звернути увагу, що до другого читання обов’язково треба викинути пропозицію введення так званого єдиного вікна в областях. Хочу звернути, що це, увагу на це, що це фактично дублює наявні сьогодні в органах місцевого самоврядування єдині вікна, фактично призводить до того, що з’являється така нездорова конкуренція між органами державної влади, коли вони будуть конкурувати, хто видає дозволи. Це ненормально, ми мусимо це звести до нормального європейського формату. Тому до другого читання тут є над чим попрацювати. Пропоную ухвалювати цей закон в першому.
Плотніков Олексій Віталійович, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Підтримуючи в цілому необхідність скорочення переліку видів ліцензування і в цілому те, що, ну як напрямок, він відносно непоганий, я хочу звернути увагу на те, що проект містить положення, за якими збільшення державних фіксованих та врегульованих цін і тарифів не може бути впроваджено під час здійснення заходів по подоланню фінансової кризи. І взагалі це не в умовах кризових явищ в економіки робиться. За умови підтримки такої пропозиції уряд буде постійно звинувачувати місцеву владу в неможливості стримування цін і здійснення відповідної дотації. Тобто в цілому як ідея – це чудово, але це все потребує відповідної адаптації до кризових реалій, це потребує дуже ґрунтовної доробки і тому я вважаю, що не можна його в такому вигляді підтримувати. Спасибі.
Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо мінімізації негативних наслідків фінансової кризи для суб’єктів господарської діяльності. Номер 3429. Прошу визначатися. [[17:31:23]] За-244 Рішення прийнято. Розглядається проект Постанови про невідкладні заходи зі збереження територіальної цілісності Національного ботанічного саду ім. Гришка [[Національна Академія Наук України]]. Доповідає – народний депутат України Семинога Анатолій Іванович, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги народні депутати України! Національний ботанічний сад імені Гришка Національної Академії України – об’єкт природно-заповідного фонду і провідна наукова установа України, що проводить дослідження з проблем акліматизації, дендрології та паркознавства, збереження природного фонду рідкісних та зникаючих видів рослин тощо. У Національному ботанічному саду імені Гришка зібрані унікальні колекції тропічних і субтропічних рослин, що розміщені в оранжереях на площі більше 5 тисяч квадратних метрів. У зв’язку з будівництвом та вирубкою зелених насаджень на схилах навколо ботанічного саду на сьогодні склалася складна ситуація, пов’язана з зсувом ґрунтів, яка загрожує знищенню рідкісних колекцій рослин Національного ботанічного саду та унеможливлення виконання його основних завдань. Крім того, Національний ботанічний сад імені Гришка розташований у місті Києві на історичному місті, а саме: на Звіринецькій горі. Звіринецькі печери перебувають на державному обліку як об’єкт культурної спадщини національного значення і мають статус археологічного заповідника. Стаття 49 та 40 Закону України про природозаповідний фонд передбачає встановлення у разі необхідності охоронних зон для забезпечення режиму охорони, зокрема для ботанічних садів. Даною постановою пропонується для збереження ботанічного саду встановити охоронну зону Національного ботанічного саду не менше 200 метрів по периметру огорожі. Також затвердити межі та положення про визначення режиму охоронної зони Національного ботанічного саду імені Гришка Національної академії України. До прийняття рішення Кабінетом Міністрів постановою пропонується ввести мораторій на виділення земельних ділянок на відстані не менше 200 метрів навколо огорожі ботанічного саду, Київського ботанічного саду, до моменту встановлення охоронної зони. Прохання підтримати даний законопроект.
Від комітету доповідає Іван Олександрович Заєць, будь ласка. Народний депутат Заєць Іван Олександрович відсутній на засіданні Верховної Ради. Будь ласка, від комітету доповідає народний депутат Олійник.
Шановний головуючий, шановні колеги! Проект постанови, який сьогодні пропонується до розгляду, справді, вкрай важливий і актуальний не лише для міста Києва, адже факти порушень природного законодавства є непоодинокі: Жуків острів, Труханів острів – це далеко неповний перелік екологічно гарячих точок, які лише у місті Києві. І в цьому відношенні на законодавчому рівні питання становлення природоохоронних зон, на жаль, до кінця не врегульовано. Відповідно до Закону України "Про природно-заповідний фонд України” в охоронних зонах не допускається будівництво промислових та інших об’єктів, розвиток господарської діяльності, яка може призвести до негативного впливу та об’єкти природно-заповідного фонду. Охоронні зони мають враховуватися під час розробки проекту планувальної документації. Однак, процедури створення охоронних зон у нас практично не врегульовані. Дванадцятого травня 2008 року були проведені комітетські слухання: „Природно-заповідний фонд України: стан та перспективи розвитку”. В рекомендаціях слухання чітко відмічено про необхідність сьогодні на законодавчому рівні врегулювання питань механізму створення охоронних заповідних територій. Даний проект, який пропонується сьогодні до розгляду Верховної Ради, частково вирішує цю проблему. Він пропонує відповідний механізм створення охоронної зони Національного ботанічного саду імені Гришка і спрямований на запобігання негативного впливу господарської діяльності на прилеглих до нього територіях. Ситуація навколо Національного ботанічного саду, справді, сьогодні вкрай небезпечна. Розгорнуто по периметру будівництво, йде будівництво, вирубка зелених насаджень, які власне створюють реальну загрозу колекції цього унікального об’єкту природно-заповідного фонду, який сьогодні, справді, без сумніву є національним надбанням України. Комітет на своєму засіданні розглянув проект постанови Верховної Ради України про невідкладні заходи зі збереження територіальної цілісності Національного ботанічного саду імені Гришка, Національної академії наук України, поданий народним депутатом України Семиногою, підтримав даний проект і рекомендує прийняти його в цілому. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Бажаючі взяти участь в обговоренні, записуються. Народний депутат Бевзенко, будь ласка.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати! Дуже велике запобігання тим шкідливим речам, які хотять знищити наш національний парк, це незрозуміла річ. Нам потрібно було б сказати, які шкідливі виробництва знаходяться, які потрібно відсунути. Можливо, там 200 метрів і замало, можливо, там на кілометр, можливо, ще якісь шкідливі хімічні там виробництва є, можливо, ще більшу територію. Але 200 метрів взагалі окружити такою земельною ділянкою – це невірне рішення. Тому хотілось би конкретно знати, яка ціль і скільки це гектарів землю буде для цього вилучено. Спасибі.
Народний депутат Камчатний.
Камчатний, Харківська область, „Блок Юлії Тимошенко”. Я, по-перше, підтримую автора проекту Семиногу і свого колегу Олійника від комітету, тільки що доповів. Але я вважаю, що проблема не в Національному ботанічному саду імені Гришка. Подібні проблеми мають місце , мабуть, в десятках інших ботанічних садах нашої держави. Подібна ситуація склалася у ботанічному саду міста Харкова. Подібна ситуація склалась у парковій зоні міста Харкова, коли ми ідемо по Білгородському шосе і бачимо металеві паркани, за якими вже не видно дерев, а люди розповідають, що там вікові дуби і вікові насадження вирубуються. Хто не знайомий з проблемою, пропоную пройтись по, так званій Царській тропі у Криму. Ви не пройдете вже по цій Царській тропі, бо вона тричі вже перекривається будівництвом незаконним у цій парковій зоні. Це проблема загальнонаціонального масштабу і не можна обмежуватися тільки садом імені Гришка, треба її піднімати ширше. Дякую.
Обговорення завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в цілому проекти Постанови Верховної Ради України про невідкладні заходи про збереження територіальної цілісності Національного ботанічного саду імені Гришка Національної академії наук України. Реєстраційний номер 2455. Прошу визначатись. [[17:39:41]] За-403 Рішення прийнято. Таким чином, всі проекти законодавчих актів, внесені до сьогоднішнього розкладу засідань, ми розглянули і прийняли відповідні рішення. На цьому вечірнє пленарне засідання оголошую закритим. Завтра о 10-їй годині ранку розпочнеться наступне пленарне засідання Верховної Ради України.