А тепер прошу підготуватися народних депутатів до реєстрації. Я не порушую Регламент, я закрив засідання, вчорашнє засідання закрив. Зараз прошу підготуватися до реєстрації. Ви скажіть спасибі, що я вчора після того, як ви пішли із сесійної зали, не продовжив засідання, не поприймали всі рішення. Сьогодні гуляли б. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:25]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 423 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, перелік питань, визначених до розгляду сьогодні, у вас є. Ні, від фракції виступів не буде, рівно, як і не буде перерв для блокування трибуни. Давайте працювати. Шановні колеги, я пропоную зараз перейти до розгляду питань, пов’язаних із пропозиціями від народних депутатів і комітетів про проведення парламентських слухань, але при цьому прошу взяти до уваги, що відповідно до Регламенту Верховної Ради України ми вже прийняли рішення про проведення парламентських слухань у вересні, у жовтні, у листопаді, у грудні і в січні, тобто ми відповідно до Регламенту вже не маємо права приймати наступні рішення. Але разом з тим, оскільки є відповідні пропозиції, тому давайте оперативно розглянем ці питання. І я прошу вас, шановні колеги, проекти постанови про проведення парламентських слухань, щоб ми розглянули за скороченою процедурою. Тому я прошу підготуватись до голосування, ми зараз проголосуємо цю пропозицію. Я ставлю на голосування пропозицію, щоб розглянути проекти постанов про проведення парламентських слухань за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:04:19]] За-246 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Сучасне становище суспільної моралі в Україні, проблеми і перспективи, та стан дотримання законодавства в цій сфері" [[листопад 2010 року]] [[реєстраційний номер 3554]]. Доповідач – народний депутат Даниленко Володимир Андрійович. Володимир Андрійович є? Будь ласка, з місця. Мікрофон ввімкніть. Співдоповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Володимир Олександрович Яворівський.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, сучасне становище суспільної моралі в Україні викликає занепокоєння, адже відбувається очевидна моральна та духовна деградація суспільства. Все частіше спостерігаються негативні тенденції, нехтування громадянами естетичними нормами, традиційними моральними та духовними людськими цінностями, що складалися, формувалися в суспільстві протягом тривалого часу. Причиною такого ганебного для країни з багатовіковою історією стану суспільної моралі в соціумі є відсутність не тільки досконалого законодавства у сфері захисту громадян від негативного впливу інформації на розвиток особистості, а недбала байдужа політика держави та діяльність її апарату в цілому. Очевидно, що сучасне становище суспільної моралі в Україні та стан дотримання законодавства в цій сфері потребують широкого обговорення з залученням всіх компетентних органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій задля вдосконалення координації їх діяльності, прийняття відповідних рекомендацій, досягнення взаємопорозуміння з метою покращання ситуації у сфері захисту суспільної моралі. Метою проведення слухань є створення необхідних правових та соціально-економічних засад, спрямованих на не унеможливлення зростання впливу негативних моральних явищ на розвиток громадян та суспільної моралі в цілому. За результатами проведення передбачається схвалити рекомендації парламентських слухань щодо недопущення подальшої духовної моральної деградації суспільства, і що забезпечить розвиток та виховання гідної людини, громадянина України.
Так, дякую. Володимир Олександрович Яворівський, будь ласка. Мікрофон ввімкніть.
Шановні українські виборці! Шановні народні депутати! Безперечно питання, яке внесено, є дуже актуальне сьогодні для України, особливо для українських політиків, і особливо для української влади, яка поняття моралі, по-моєму, відсунула вже на найостанніший рівень, який тільки-но може бути. Бо уявіть собі, коли регіонали майже кілька місяців блокували трибуну, вимагаючи, щоби в 2, в 3 рази збільшити заробітну плату для рядових українців, для мало імущих, а прийшовши до влади сьогодні фактично ці ціни піднімають удвічі від цього всього. Через те, ясна річ, що це питання потрібно обговорювати. Але я думаю, не емпірично, а треба говорити про мораль або аморальність української влади. Через те ми сьогодні й блокуємо трибуну. А взагалі комітет підтримує обговорення цієї теми.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення. Два – „за”, два – „проти”. Прошу прізвища вивести на табло. Михайло Чечетов, мікрофон. Наступним буде виступати Олег Ляшко.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Вчера в зале был день оппозиции. Большинство предоставило максимально комфортные условия для того, чтобы оппозиция свою повестку дня рассмотрела, и мы готовы были участвовать в рассмотрении, но по непонятным причинам вчера оппозиция отказалась рассматривать свои вопросы. Сегодня мы работаем в нормальном режиме. Мы. я обращаюсь к радиослушателям, мы благодарны конструктивной оппозиции, что она дает нам возможность сегодня продуктивно работать, да. Я думаю, мы сегодня продуктивно всю повестку дня рассмотрим и примем соответствующее решение. Что касается парламентских слушаний, то, Владимир Михайлович абсолютно прав, мы полностью заполнили дни, когда можно проводить в сессионном зале эти слушания по январь включительно. Но, с другой стороны, у нас есть комитеты, есть комитет, есть площадка, трибуна комитетская и можно в комитетах проводить серьезные слушания даже в тот период, когда в зале уже сетка полностью исчерпана. Поэтому я предлагаю и этот вопрос и следующий вопрос, они, действительно, серьезные заслушать в комитетах на комитетских слушаниях. Спасибо, да.
Олег Ляшко, фракція „БЮТ – „Батьківщина”. Наступний буде виступати Володимир Карпук. Будь ласка, мікрофон ввімкніть.
Олег Ляшко, фракція „БЮТ – „Батьківщина”. Про яке становище суспільної моралі в Україні може йтися, коли парламент, який, задається, мав би бути виразником інтересів суспільства, не відображає цих інтересів. Подивіться, будь ласка, шановні виборці, які питання сьогодні включено до порядку денного, які на думку провладної коаліції є найбільш актуальними: проект Закону щодо обігу векселів, проект Закону щодо факторингу, проект Закону щодо факторингу, проект Закону щодо змін до Закону про Кабінет Міністрів. От що вважає нинішня влада є найбільш актуальним. Фракція „БЮТ – „Батьківщина” наполягає на першочерговому розгляді в парламенті законопроектів: про запровадження мораторію на підвищення цін на газ, про запровадження мораторію на підвищення тарифів в житлово-комунальному господарстві, про запровадження мораторію на підвищення пенсійного віку, про запровадження податкових канікул для малого і середнього бізнесу. Ми вважаємо, що це першочергові питання, які мають бути розглянуті сьогодні в парламенті. Люди добрі, вчорашня парламентська газета, публікація з Одеси власного кореспондента Воронкова, ціни в магазинах по тричі на день міняються. Сьогодні пропадають в магазинах продукти харчування, бо людям немає за що їх купувати, не кажучи вже про те, що немає за що платити послуги і газ. А ми з вами розглядаємо становище суспільної моралі. Ніякої суспільної моралі не буде в країні, поки парламент не реагуватиме на виклики сьогодення. От сьогодні, якщо в країні є мораль, особливо у владі, треба мільйони грошей тратити не на будівництво під’їзних доріг до дачі Президента, до дачі Прем’єр-міністра, а тратити гроші на те, аби захистити малоімущих. Сьогодні, якщо в країні є мораль, уряд має сидіти в ложі преси і пропонувати рішення, які.
Шановні народні депутати, я прошу вас надалі виступати по темі питання, яке обговорюється, В іншому випадку мікрофон буде відключатися. І ще один момент: вчора була можливість обговорювати ці питання, треба було їх обговорювати. Чому їх не обговорювати вчора, ці питання? Обговорювати і приймати рішення, з вами абсолютно згоден. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна–Народна самооборона".
Володимир Карпук, "Наша Україна", депутатська фракція „За Україну!”. З першого погляду, здається, актуальна тема – суспільна мораль в Україні. Але пропонується таку надто дражливу тему обговорювати в парламенті, органі, який вже давно став ознакою аморальності, продажництва, зрадництва, що ми демонструємо кожний день. І насамперед, це стосується, якщо вже обговорювати, то треба говорити про політичну мораль, про відповідальність влади за свої дії, про відповідальність партій за те, що вони декларували, йдучи на вибори. Адже автори законопроекту в один час ганьблять фінансово-олігархічні групи, в той же час щоденно співпрацюють з ними і голосують так, як вигідно фінансово-олігархічним групам. Тому це навіть є ознакою аморальності і багатьох політиків. І якщо ми будемо обговорювати це питання, з якої точки розглядати: з точки зору будівника комунізму чи з точки зору християнської моралі, яка вчить „не зрадь, не вкради”. І це є, дійсно, надто болюче питання, але не для такого органу. Треба багато працювати над тим, тому що політики, і особливо, перед виборами, стають, дійсно, не тими людьми, які мають право обговорювати ці речі. Тому я проти того, щоб обговорювати його в стінах парламенту. Дякую.
Валентин Матвєєв, фракція комуністів. Одна хвилина, мікрофон.
Дякую. Володимире Михайловичу, перш за все я хотів би звернутися до вас. Всі ті, хто записався зараз для обговорення цього питання, виступають з місця. Чомусь окремим депутатам ви надаєте право виступати з трибуни. Давайте домовимося, якщо уже всі, то всі, а виокремлювати когось особливого, мабуть, не можне бути так. Друге. Я думаю, що не викликає ні у кого сумнівів те, що питання, яке стосується зараз обговорення нами проблеми про проведення парламентських слухань по темі: „Сучасного становища суспільної моралі в Україні”, воно не викликає сумнівів ця важливість у більшості наших громадян, у більшості нашого суспільства. Тому ми все-таки наполягаємо, фракція комуністів, щоб була прийнята постанова, яка внесена від нашого імені.
Дайте можливість завершити думку.
Ми наполягаємо на тому, щоб було проведене голосування, для того, щоб ця постанова про проведення парламентських слухань, які вніс від імені фракції народний депутата Даниленко, була підтримана Верховною Радою. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту постанови про проведення парламентських слухань на тему: „Сучасне становище суспільної моралі в Україні, проблеми і перспективи, про стан дотримання законодавства у цій сфері” листопад 2010 року. За основу і в цілому, як пропонує комітет. Разом з тим інформую вас, шановні колеги, що на листопад-місяць уже передбачено парламентські слухання на тему: „Про стан промислової безпеки і охорони праці”. Прошу з урахуванням цього визначатися. [[10:15:56]] За-37 Рішення не прийнято. Є пропозиція доручити комітету організувати і провести комітетські слухання, а секретаріату Верховної Ради України надати необхідну організаційно-технічну допомогу цьому комітету. Щодо зауваження Валентина Григоровича Матвєєва про виступи з місця, або з трибуни. Відповідно до Регламенту Верховної Ради України доповіді, і співдоповіді, і виступи в обговоренні питання здійснюються з трибуни. Так що, будь ласка, хто бажає, підходьте до трибуни і виступайте. Шановні колеги! Оголошую до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про дотримання прав людини в діяльності органів внутрішніх справ України" [[10 листопада 2010 року]]. Реєстраційний номер 6640. Аналогічно повідомляю, що на листопад у нас вже передбачені парламентські слухання. Доповідач – голова Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Швець Віктор Дмитрович. Включіть мікрофон Віктора Дмитровича.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Я вважаю в таких умовах розглядати надзвичайно важливе питання, яке стосується дотримання прав людини в діяльності органів внутрішніх справ, є недоцільним і неправильним. Справа в тому, що це надзвичайно важливе питання, воно зачіпає інтереси мільйонів українських громадян, свавілля міліції і тих беззаконь, які відбуваються в органах внутрішніх справ. Воно потребує дуже уважного і ретельного розгляду і парламентського контролю. Але у зв’язку з тим, що на даний час практично Верховна Рада не може нормально працювати, оскільки Партія регіонів заблокувала трибуну і немає можливості комітету доповісти належним чином цей законопроект, а також з врахуванням того, що Володимир Михайлович, ви сказали про те, що в цьому році парламентські слухання провести неможливо, оскільки всі місяці, коли можна було це зробити, зайняті іншими питаннями, то я прошу перенести розгляд цього питання на наступну сесію. А зараз я пропоную розглянути питання, які є найбільш актуальні і важливі – це питання мораторію на підвищення цін. Це те, що зараз хвилює мільйони українських громадян. А питання захисту, конституційного захисту прав і свобод громадян в діяльності органів внутрішніх справ Комітет з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності організує в рамках комітетських слухань. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є пропозиція від комітету зняти це питання з розгляду Верховної Ради України і перенести його на розгляд у комітеті. Немає заперечень, щоб ми тоді припинили обговорення цього питання. А для того щоб у нас була чистота правова і регламентна, тому я пропоную зараз проголосувати за те, щоб. [[Шум у залі]] Тому в мене є пропозиція така. Давайте я поставлю, шановні колеги, на голосування прийняття проекту постанови. У разі, коли Верховна Рада України не підтримає, тоді ми протокольно даємо доручення комітету. Немає заперечень? Я ставлю на голосування. Зніміть голосування. Запишіться на обговорення. Два – „за”, два – „проти”. Я перепрошую, дещо поспішив. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Володимир Карпук мікрофон увімкніть або, будь ласка, з трибуни. Де ви будете виступати?
Володимир Карпук. Прошу передати слово Кармазіну.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, спасибі, що ви виправилися, бо ви не дали право обговорити. Я хотів би вам сказати, що це надзвичайно важливе питання. Сьогодні ми отримаємо скарги серйозні, на які ніхто не реагує, більше того, не реагують навіть на подання Уповноваженого Верховної Ради з прав людини. Ніна Іванівна Карпачова з приводу того, що сталося в Євпаторії, де прикутого хворого на інсульт капітана першого рангу, колишнього керівника морського порту тримали місяць, не допускали адвоката, тримали прикутим ланцюгом, поставила питання і сказала, що це тортури. Вона так це кваліфікувала, направила до Генеральної прокуратури. Реакції – нуль, в Криму нічого не змінилося в міліції. Більше того, міліція втягується в політичні розборки, відверто на засіданнях даються команди кого, і вже по прізвищам, навіть останні. вживалися прізвища народного депутата Гудими: шукайте на нього, тому що він заважає в питаннях газу і так далі. Шановний Володимире Михайловичу, суспільство має знати, що такого не було навіть при Кучмі, ці речі треба „бити по рукам, по ногам”, як завгодно, але не давати, я маю на увазі умовно бити, але не давати посадовцям сьогодні знущатися, топтати Конституцію, це ознака демократичності. І якщо хочете знати, ми маємо відхилити любе слухання, але слухання про дотримання прав людей в МВС, де сьогодні знову почали, ви знаєте, і зникати люди, і чомусь помирати, коли участкові забирають нормальними, здоровими людей, треба слухати в парламенту, Володимире Михайловичу, якщо ми хочемо називатися цивілізованим суспільством.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів, наступним буде виступати Володимир Бондаренко.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, действительно, к работе органов внутренних дел приковано пристальное внимание общественности. И нужно быть объективным, что нынешнему руководству МВД досталось тяжелое наследие своих предшественников: милиция практически развалена и язвы коррупции перешли, и дилетанты в милицейских погонах, поскольку только по личной преданности, исходя из политических предубеждений набирались кадры, укомплектовывались кадры и в центре, и в регионах. Но нужно отдать должное, что сейчас пришел и стал во главе МВД не какой-то дилетант-пустозвон, пустбрех, а стал настоящий милиционер до мозга костей, который прошел все ступеньки от простого милиционера до министра и он начал наводить порядок. Да, тяжело, это одним днем не сделаешь, но порядок наводится и самое главное обеспечивается. Смотрите, массовые манифестации проходили в Киеве. Безупречно отработала милиция. Были защищены права, никто не пострадал, никаких столкновений. Максимально было сделано так, чтоб киевляне не почувствовали неудобств. Да, есть еще недоработки, но их нужно будет исправлять. И абсолютно правильно, что вопрос выносился на парламентские слушания. Но в связи с тем, что сетка, возможно, рассмотрения в сессионном зале на парламентских слушаниях уже исчерпана по январь месяц. Поэтому я предлагаю то же самое, – дать возможность комитету рассмотреть этот вопрос, и действительно еще больше помогать господину Могилеву наводить порядок в стране, демократический порядок органы милиции. Спасибо.
Дякую. Володимир Бондаренко, фракція «БЮТ – „Батьківщина». Мікрофон, будь ласка. Да, працює.
Мікрофон не працює. Володимир Бондаренко, «Блок Юлії Тимошенко», партія «Реформи і Порядок». Шановні друзі, якось так сталося, що ми спокійно спостерігаємо за трансформацією поведінки людей в погонах або людей зі зброєю. Ну, зокрема: СБУ займається війнами газовими, а не безпекою держави. Армію фактично знищують, на 2 мільярди забрали фінансування. Весь промисловий комплекс, який виробляв прекрасну зброю [[ми входили в десятку тих, хто має найкращу зброю]] знищується, нема фінансування на цей рік. А міліція забезпечує політичну стабільність у державі, як дехто каже, тобто забезпечує Партію регіонів в її планах. Якщо хтось каже, що в Києві не змінилася ситуація, то зайдіть в Київраду, тільки не показуйте свого посвідчення і значка, і жоден киянин туди потрапити не може. Сьогодні, зокрема, п’ять кордонів перекривають вхід до Київради. Це що міліція зберігає спокій депутатів Київради, який розікрали тисячі гектарів землі, чи щось інше? Я хотів би звернути увагу і на те, що сьогодні міліція обслуговує отут нас таким чином, що можна за три кілометри до Верховної Ради підійти. Зокрема, 7 числа я вимушений був вийти біля готелю «Україна» і пробиратися через декілька кордонів сюди як народний депутат. Тому кияни відчули. Я хотів би звернути увагу на те, що є 33 стаття Конституції, яка топчеться, обпльовується нинішньою міліцією, тому що вона прямо говорить про свободу пересування громадян України по території своєї держави. Тому сьогодні це питання надзвичайно актуальне. Якщо міністр на кадилакові проїде, де захоче, то громадянин України з Рівненської, Миколаївської, Донецької, Луганської області не може виїхати, тому що хтось підозрює, що він їде на мітинги в Київ. Так я хочу звернути увагу, що ми перетворюємося поступово в поліцейську державу, яка утримується за кошт громадян і бореться з цими громадянами. Дякую.
Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про дотримання прав людини в діяльності органів внутрішніх справ України" [[10 листопада 2010 року]] [[реєстраційний номер 6640]] за основу і в цілому. Прошу визначатися. [[10:26:53]] За-95 Рішення не прийнято. Аналогічно є пропозиція, шановні колеги, скерувати цей проект постанови до комітету і комітет сам виявив готовність організувати і провести комітетські слухання з широким залученням громадськості. Секретаріат Верховної Ради України надасть необхідну організаційну, технічну допомогу. І ще один момент, шановні колеги. Ви знаєте, що в п’ятницю у нас є година запитань до уряду. До речі, на цей пленарний тиждень пропозицій не надійшло, подання про проведення години запитань до уряду. Якщо є запитання до будь-якого міністра, то це можна було б зробити протягом однієї години і викласти ті проблеми, які сьогодні хвилюють людей і, власне, народних депутатів, які уособлюють представників українського народу. Так, будь ласка, давайте наші розмови переведемо в практичну площину. До речі, була пропозиція, щоб 10 числа в п’ятницю Міністр соціальної політики та праці відповів на ці болючі питання. І, до речі, представники опозиційних фракцій не підтримали цю ініціативу, яка прозвучала з вуст керівника фракції „Наша Україна – Народна самооборона”. Так було? Так. Оголошую до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: „Про дотримання прав людини. Так, перепрошую, це ми вже проголосували. Наступний проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про розбудову інформаційного суспільства в Україні в інтересах покращення якості життя, забезпечення сталого соціального, економічного та екологічного розвитку" [[15 грудня 2010 року]]. Разом з тим у нас на 8 грудня уже є парламентські слухання на тему: „Українці в світі”. Доповідач – перший заступник голови Комітету з питань науки і освіти Луцький Максим Георгійович. Максим Георгійович, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Комітет з питань науки і освіти 7 липня 2010 року, розглянувши проект Постанови Верховної Ради України про проведення 15 грудня цього року парламентських слухань на тему: „Про розбудову інформаційного суспільства в Україні в інтересах покращення якості життя, забезпечення сталого соціального, економічного та екологічного розвитку", підтримав пропозицію щодо їх проведення. Проектом постанови пропонується провести парламентські слухання, в ході яких продовжити широкі громадські дискусії з метою модернізації відповідної національної політики. Комітет підтримав пропозицію, виходячи з наступного. Перше. Президент України Віктор Янукович у посланні до українського народу 03.06 запропонував визначити 2011 рік роком освіти і інформаційного суспільства. Друге. Попередні парламентські слухання на цю темі відбулися у 2005 році. І відповідні рекомендації слухань було схвалено парламентом. У 2007 році було прийнято Закон України „Про основні засади розвитку інформаційного суспільства в Україні на 2007-2015 роки”, на виконання якого урядом 15 серпня 2007 року затверджено відповідальний план заходів. Але стрімко розвиваються новітні технології, за цей час зросла кількість глобалізаційних викликів соціального, економічного і екологічного характеру, посилився їх вплив на майбутній розвиток світу, країн та народів. Настав час підсумувати зроблене та оновити орієнтири подальшого розвитку. І третє. Стан та проблеми інформаційного суспільства в Україні неодноразово обговорювалися на засіданнях Комітету з питань науки і освіти, консультативної ради з питань інформатизації при Верховній Раді. На цих заходах рекомендувалося провести широкі дискусії щодо подальшого розвитку інформаційного суспільства в Україні. Підсумовуючи, зазначу, що парламентські слухання є необхідним кроком для аналізу виконання прийнятих Верховною Радою України нормативно-правових актів та ратифікованих міжнародних угод щодо розбудови інформаційного суспільства.
Завершуйте будь ласка.
Прошу підтримати.
Шановні колеги! Прошу запитатись на виступ. Два за, два проти. Прошу Івану Григоровичу надати слово. Володимир Бондаренко передає право на виступ. Юрій Кармазін буде виступати після Бондаренка.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”, „Реформи і Порядок”. Я звертаю увагу, що це питання є дійсно надзвичайно актуальним. Але воно по своїй актуальності і десятої долі не варте тим проблемам, які сьогодні є в суспільстві. Мова йде про те, що люди просто не можуть вижити при тих цінах, при тих тарифах. І на жаль, Верховна Рада і комітети Верховної Ради деякі ігнорують цю позицію. І ми будемо добиватися, щоб вона була розглянута. А щодо інформаційного суспільства, скажу вам. Такий тиск на Інтернет, на блогерів, на окремих видавців продукції в Інтернет, який сьогодні здійснює Служба безпеки України, говорить про те, що ми наближаємося до піднебесної, куди недавно їздив Віктор Федорович, правда, переплутав державу з деякими містами, бо укладав міждержавні угоди з Гонконгом та Шанхаєм, забувши, що є Китай, який є вищим для цих міст представником державної влади. Але тим не менше, в Китаї сьогодні заборонений фактично Інтернет. Там немає можливості спілкуватися відкрито. У нас поки що це є. Тому ці читання треба проводити обов’язково. І метою цього проведення повинно бути ухвалення пізніше або раніше закону України про заборону втручання у вільний обмін інформації в системі Інтернет. Обмеження може стосуватися лише порнографічної продукції, порносайтів та закликів до війни чи до тероризму. Все інше повинно вільно ходити, ніхто не може блокувати ці сайти. До речі. Хочу вам сказати, зо сьогодні, спостерігаючи за змістом деяких сайтів, я помічаю, що поява досить гострих публікацій може закінчитись тим, що за 15 хвилин їх вже не знайдеш навіть в архівах. Тому мова йде про те, що сьогодні хтось вже, а хто, це ми знаємо, нинішня влада втручається у ту сферу діяльності, яка у всьому вільно світі є відкритою. Тому.
Юрій Кармазін, „Наша Україна – Народна самооборона”.
Юрій Кармазін, Парті захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, безумовно, проведення таких слухань на часі. Треба думати, що можна зробити з метою покращання інформаційної безпеки суспільства, я б там виразився. Більше того, я вважаю, що нам треба повернутися накінець, об’єднавши всі ті теми, про які ми говорили, бо сьогодні дошкуляє людей, коли вони будуть сидіти у холодних квартирах, і я не думаю, що в холоді і голоді захочеться дуже читати Інтернет. І також відсутність такого державного інструменту отримання оперативної достовірної інформації, як створення єдиної державної системи моніторингу виробництва, постачання, транспортування, споживання та оплати за паливно-енергетичні ресурси і житлово-комунальні послуги. І шановний Володимире Михайловичу, я хочу наголосити, що це також розбудова інформаційного суспільства. І ми приймали відповідний закон 0954. Цей закон, не зважаючи на те, що кілька разів вже писали вам, він не вноситься на розгляд, бо він був між тими скликаннями, приймався, але має суттєве значення саме для того, щоб попередити необ’єктивне зростання цін на споживчі і промислові товари, тарифи, на послуги з енерго-, тепло- і водопостачання – це саме те, з чого складаються ціни. Люди мають зрозуміти, що вони складаються наполовину з витрат, корупційних витрат. Тому я буду голосувати за цю постанову. Але закликаю вас, Володимир Михайлович, і повернутися і до питання закону 0954 як такого, що потрібен державі. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Дякую. Шановні колеги, не підлягає сумніву висока актуальність запропонованого нашими колегами порядку денного про проведення парламентських слухань. Але хочу вашу увагу звернути до того, що ми давним давно в цьому сесійному залі не мали парламентських слухань на соціальну тематику. Більше того, ви бачите як останнім часом розгляд законопроектів соціальної спрямованості перетворюється на звичайнісіньке глумління над здоровим глуздом або на бажання будь-що дошкулити своїм політичним опонентам. Така політика [[в лапках]] „на зло” обертається новими втратами у матеріальному добробуті народу. Це я адресую нашій колишній коаліції, а нинішній опозиції. Давайте проведемо парламентські слухання по питанню: „Стан пенсійного забезпечення і перспективи розвитку”. Ви зациклюєтеся на тих трьох місяцях чи п’яти місяцях пенсійного віку. Справа ж не в тому, а в тому, що з 2003 року пенсійна реформа в Україні зупинилася. Шановні колеги, солідарна пенсійна система переживає кризу у всьому світі, але якщо в кінці 90-х європейські країни знайшли адекватну відповідь на виклики, то ми до цього часу займаємося марнослів’ям і блудослів’ям. Зрозумійте, що наша пенсія сьогодні не забезпечує відтворення життя, наша пенсія не є власністю людини. Наша пенсійна система є заплутана і незрозуміла, вона не дає соціальної справедливості, не залежить ні від розміру зарплати, ні від стажу. Нам необхідно негайно розпочати пенсійну реформу, не розповідати про вік чи не вік. Канада пішла іншим шляхом, не вік, а запровадили другий і третій рівень, те, на чому ми зупинилися, обов’язкова накопичувальна система і добровільна накопичувана система. Інакше солідарна пенсійна система потерпить крах рано чи пізно. Шановні колеги, соціальний популізм, ресурси соціального популізму вичерпано, опам’ятайтеся.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про розбудову інформаційного суспільства в Україні в інтересах покращення якості життя, забезпечення сталого соціального, економічного та екологічного розвитку" [[15 грудня 2010 року]] [[реєстраційний номер 6431]]. Прошу визначатися. [[10:38:50]] За-55 Рішення не прийнято. Пропоную доручити комітету організувати і провести комітетські слухання, а відповідно Апарат Верховної Ради України надасть необхідне організаційно-технічне сприяння цій роботі. Шановні народні депутати! У зв’язку з тим, що мені потрібно брати участь у засіданні Ради регіонів за участю голів обласних державних адміністрацій та голів обласних рад, далі буде проводити засідання Адам Іванович Мартинюк.
Переходимо до розгляду проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Забезпечення рівних можливостей жінок і чоловіків. Проблеми і дієві механізми їх вирішення". Тут ми маємо два проекти: 6570 [[автор ініціативи – народний депутат Геращенко]] і комітетська постанова – 6570-д. Будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко. Немає? Тоді прошу Зарубінському. І по проекту народного депутата, і по позиції комітету, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Автори першої постанови. проекту постанови вони у відрядженні і попередили, що вони не зможуть бути з поважних причин. Комітет Верховної Ради України з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин на своєму засіданні 7 липня 2010 року розглянув проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань на тему: "Забезпечення рівних можливостей жінок і чоловіків. Проблеми і дієві механізми їх вирішення" [[номер 6570]]. Народні депутати України Геращенко, Герасим’юк і Кондратюк внесли цей проект. Метою прийняття проекту постанови є проведення широкого обговорення і вироблення дієвих механізмів у сфері забезпечення рівних можливостей жінок і чоловіків. Члени комітету відзначили на засіданні актуальність тематики запропонованих слухань, адже прийняття закону України про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків не врегулювало всіх проблем у цій сфері. Даний закон є рамковим і потребує подальшої імплементації у законодавстві, розвитку його положень у нормативно-правових актах, зокрема у державних цільових програмах, також існує потреба ґрунтовного аналізу та узагальнення практики його застосування. Автори постанови пропонують провести парламентські слухання 8 грудня 2010 року. Разом з тим з постановами Верховної Ради України вже визначено графік проведення парламентських слухань впродовж всіє сьомої сесії з вересня по січень включно, відповідно у грудні. Підтримуючи ідею, ініціативу народних депутатів Геращенко, Герасимюк та Кондратюк та з метою оптимізації роботи Верховної Ради України, комітет ухвалив: провести у 2010 році слухання в комітеті, або як ми називаємо, комітетські слухання на тему: „Практика застосування Закону України про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків”. Відповідна постанова, вона є за номером 6570-д членами комітету вне.
Так, завершили? Будь ласка, будемо обговорювати? Два – „за”, два – „проти”, прошу запишіться.
Так, Олександр Стоян, будь ласка, Кармазин – за ним.
Олександр Стоян, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, дійсно, тема рівності чоловіків, жінок повинна бути обговорена в нас в парламенті. Скажу, ось чому, останнім часом опозиція наполягає на тому, що збільшення віку виходу на пенсію – це дискредитація жінок, або угнітання жінок. А я вчора отримав дуже цікаві матеріал, міжнародне дослідження, де як раз аргументується необхідність поетапного збільшення віку виходу жінок на пенсію. Коли ми кажемо про рівність, то сьогодні треба сказати: чоловіки виходять в 60 років на пенсію і живуть після цього 10 років, жінки виходять в 55 років на пенсію і живуть ще 25 років. То, мабуть, є нерівність з іншого боку. Але це одна тема. А друга тема, дійсно, оплата праці, догляд за дитиною, нерівні умови оплати праці. Тому я підтримую ідею проведення парламентських слухань. Але поскільки уже, як сказав колега Зарубінський, немає, кажуть, сьогодні „віконця” для цієї роботи, я думаю, що комітетські слухання також дадуть результат, а нам треба потім буде затвердити, мабуть, на засіданні Верховної Ради результати. А тема, дійсно, рівності є актуальною, і нам треба, дійсно, вже не говорити про гендерну політику, про гендерну рівність, а треба її виконувати в нашій державі. Я підтримую пропозицію комітетських слухань. Дякую.
Будь ласка, Юрій Кармазін. За ним хвилина Павловський.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я буду голосувати за ці парламентські слухання. Більше того, хочу наголосити, що треба, щоб уряд підготував звіт про виконання Закону України "Про забезпечення рівних прав і можливостей жінок і чоловіків”, який ми прийняли ще у 2005 році. Я кажу це до того, що ніхто інший, як чинний Прем’єр-міністр України Микола Янович Азаров заявив, що в його уряді нічого робити жінкам. Як правило, після таких заяв у цивілізованих країнах або стріляються, або йдуть у відставку. Насправді ж Микола Янович почав звільняти тих, кого міг позвільняти, навіть не членів уряду, але щоб. і голів комітетів для того. незаконно почав робити для того, щоб все-таки цю тезу перетворювати в життя. Рівність у виході на пенсію, про яку сьогодні говорять регіонали і про підвищення пенсійного віку для жінок обійдеться для нашого суспільства занадто дорого через те, що системи дошкільної освіти немає, і всі ті бабусі, які мали сидіти з онуками, вони зараз вимушені будуть продовжувати сидіти на роботі. І причому я вважаю, що це вплине на народжуваність, це вплине на погіршення якості життя дітей, які і так сьогодні і дихають якою екологією, п’ють таку воду і їдять продукти далеко не кращі. Бо на Заході якщо на другий день хліб продається в магазині, то його роздають безкоштовно, якщо на третій день м’ясо, то воно знижується в половину. А у нас все навпаки чомусь робиться. Тому така рівність, яку пропонують Регіони, це рівність не до рабства яка веде. Я за те, щоб ми обговорювали цю тему. Дякую.
Так, шановні колеги, від фракції БЮТ є два претенденти. Тому я прошу керівників фракцій мені сказати. І Павловський, і Яворівський просить. Кому? Кому дати слово спочатку? Кому дати слово? Я звертаюся до керівника фракції. Самойлик, будь ласка, одна хвилина.
Дякую, Адаме Івановичу. Фракція Комуністичної партій України буде голосувати за дану ініціативу. Але я хочу колег трошечки зупинити і сказати, що гендерна рівність – це не тільки пенсійне забезпечення. І взагалі по відношенню до жінки в суспільстві судять по всьому суспільстві і по всій владі. Це і представництво жінок у владі, це і заробітна платня, це і ті пільги, які ми надаємо жінкам, бо ні для кого не є секретом, що жінки виконують свою роботу у дві, а то і у три зміни: на роботі жінка, дома жінка виконує свої обов’язки. Окрім того, жінка першою попадає під час скорочення, особливо якщо вона молода і збиралася народити дитину і дуже багато інших питань. Тому я б просила не спекулювати лише на пенсійних питаннях. Взагалі про це, у відношенні жінок навіть нікому – ні коаліції.
Будь ласка, Павловський.
Андрій Павловський, „Блок Юлії Тимошенко – „Батьківщина”. Шановні співвітчизники! Це, дійсно, важлива тема – забезпечення рівних можливостей жінок і чоловіків і проблеми їх рішення. Але нинішня влада Януковича-Азарова дуже своєрідно розуміє цю рівність. Тому що ми бачимо, що влада піднімає пенсійний вік жінок на п’ять років, і чоловікам, до речі, і жінкам, на п’ять років, але почнуть з жінок. Тому я думаю, що вони хочуть дійсно рівності, але рівності в бідності. Коли люди зараз не мають можливості купити необхідні продукти харчування, одягу, коли щодня є наступ на соціальні права громадян, зростають ціни, а заборгованість заробітної плати не зменшується, так вони деруть з чоловіків і жінок три шкури, різко піднімаючи ціну на газ і житло-комунальні послуги. І я думаю, що нашим і чоловікам, і жінкам.
Шановні колеги! Немає дві хвилини, тому що він не записався, а виступав як. гарантоване право виступу від фракції – по одній хвилині, коли не записалися. Я ставлю. обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію народного депутата Геращенко, за номером 6570 законопроект про проведення парламентських слухань на тему: „Забезпечення рівних можливостей жінок і чоловіків. Проблеми і дієві механізми їх вирішення”. При цьому ж одночасно також інформую, шановні колеги, що на дванадцятий місяць, тобто на грудень у нас заплановані парламентські слухання: „Україна в світі”. „Українці в світі”, вибачте. Прошу визначатись. [[10:49:57]] За-136 Я вже говорив, шановні колеги, що є пропозиція профільного комітету, ми доручаємо профільному комітету провести ці парламентські слухання. Зараз ми мали б слухати проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування обставин та з’ясування причин не належного виконання міжнародних угод між Україною і Республікою Молдова про державний кордон [[щодо передачі земельних ділянок в районі населених пунктів Паланка та Джурджулешти]]. Проте автор законодавчої ініціативи наш колега Унгурян просить перенести розгляд питання у зв’язку з моєї неможливістю доповідати за станом здоров’я. Я прошу підтримати пропозицію про перенесення розгляду цього питання. Прошу голосувати. [[10:51:11]] За-230 Пропозиція підтримана. Наступне питання про відкликання Терьохіна з посади Голови Комітету з питань податкової та митної політики. Шановні колеги, у зв’язку з необхідністю провести певні консультації і вияснити деякі моменти з приводу даного питання, я пропоную перенести розгляд цього питання. Прошу підтримати. Прошу голосувати. [[10:51:53]] За-244 Я прошу показати по фракціях, нехай дивляться хто кого захищає. Партія регіонів – 158 за перенесення, „БЮТ – „Батьківщина” – 18 лише, "Наша Україна – Народна самооборона" – 16, комуністів 27, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 6. [[Шум у залі]] Ви не тримаєтесь за посади – це добре, але запитайте Терьохіна. З мотивів кого чи чого? Переходимо до розділу „друге читання”. Розглядається законопроект за номером 6687 – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва" щодо подовження терміну дії заходів підтримки будівництва житла. Доповідає від комітету Баранов. Будь ласка, прошу на трибуну. Валерій, сідайте, з місця вам буде зручніше і комфортніше.
Микрофон, пожалуйста. Уважаемые депутаты, Комитет Верховної Ради з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики розглянув вчора на своєму засіданні проект Закону про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового господарства [[номер 6687]], розглянули його і. розглядаємо його у другому читанні. Було декілька зауважень Головного юридичного управління. Комітет майже всі зауваження зняв і відхилені такі зауваження. Сербіна, народного депутата, в якому він пропонував абзац четвертий пункту першого частини першої статті 3 цього закону викласти в такій редакції: „Різниця, що виникає між ставкою за зазначеними пільговими кредитами та поточною ринковою ставкою, компенсується за рахунок державного бюджету і не може більше як на 2 відсотки перевищувати рівень облікової ставки Національного банку України”. Комітет цю пропозицію відхилив. Далі була пропозиція Кармазіна, народного депутата, абзац другий частини четвертої статті 3 викласти в такій редакції: „Ця заборона не стосується, якщо визначений термін прийняття в експлуатацію об’єкту будівництва переноситься більш ніжна 18 місяців з дня оприлюднення цього закону”. Речь идет о возврате вкладов. Комітет відхилив поправку Кармазіна і залишив строк 30 місяців. Далі пропозиція Серібна щодо договорів оренди землі була відхилена нашим комітетом. Пропозиція Лисова, яка звучить так: „Цей закон набирає чинності з дня його опублікування” і встановити, що з дня набрання чинності цим законом призупиняється дія речення другого частини тринадцятої статті 27-1 Закону України „Про планування і забудову територій” на період дії статті 3 Закону України „Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва”. Це вся його правка нами врахована. І остання правка Кармазіна, якою він пропонує провести перевірки і не допускати, щоб були „Еліта-центри” і все інше, ми її відхилили, оскільки вона, з нашої позиції, не повинна бути в законі. Комітет пропонує прийняти закон у другому читанні в цілому.
Дякую. Будемо зараз іти за поправками, тому що те, що доповідав представник комітету дещо не збігається з тим, що є у нас у порівняльній таблиці - це перше. Тому, коли ми будемо іти по порівняльній таблиці, ми будемо уточнювати ті чи інші положення – це один момент. І друге. Я колегу Баранова просив би бути уважним, щоб ми спільно зараз працювали у тому розумінні, що тут є серйозне зауваження юридичного управління, яке говорить про те, що було порушено вимоги 116 статті Регламенту, коли вносилися в першому читанні до одних статей, у ході другого читання ви намагаєтесь поправити і інші статті. Тому будемо зараз це виясняти. Так, будь ласка, 1 поправка, колега Кармазін. Прошу мікрофон. Вона відхилена.
Юрій Кармазін. Я не зовсім зрозумів з доповіді сьогодні представника комітету, бо він там, де враховано пише, що не враховано. І я тепер не знаю, так як по таблиці я бачу, що частина поправок Кармазіна врахована. Так як я зараз почув, то я не почув, що вони враховані. Тому я хочу почути від комітету зараз чи якесь інше, можливо, приймалося рішення, яке нам не роздано, хоча це порушує Регламент. Хочу сказати, що я пропонував, що змінити Цивільний кодекс 625 статтю неможливо. Тому я й пропонував установити, що до 1 січня 2013 року, окрім передбаченої частини четвертої цієї статті заборони розірвання фізичними та юридичними особами будь-яких договорів, результатом яких є передача житлового будівництва за умови, що за такими здійснено плату 100 відсотків не може бути. Через це я хочу зрозуміти чи ми зовсім анулюємо 625-ту Цивільного кодексу, чи що нам пропонує комітет в цьому плані зробити. Бо це гроші людські, які вони вкладають в.
Так, будь ласка, позиція комітету, Валерій Олексійович.
Комітет пропонує залишити чинну редакцію. Юридичне управління було проти цього і комітет підтримав позицію Юридичного управління.
Так, я ставлю на голосування поправку за номером 1 колеги Кармазіна, яка комітетом відхилена. Прошу визначатись. [[10:59:01]] За-9 Не підтримана. Будь ласка, 2 поправка, вона комітетом врахована, але, тобто, в таблиці врахована, проте комітет доповідав, що вона не врахована. Будь ласка, Валерій Олексійович, яка позиція все-таки по другій поправці Сербіна?
Да. Після того як ми отримали рішення Юридичного управління, ми погодилися з ним і Сербін з нами погодився теж.
Тобто, я тоді таким чином, шановні колеги, я прошу, прошу, прошу підтримати пропозицію про те, щоб 2 поправка Сербіна не враховувалась, а залишити ту редакцію, яка прийнята у першому читанні. Прошу голосувати. Голосуємо. [[11:00:03]] За-233 Залишається редакція першого читання по другій поправці колеги Сербіна. Так, 3 поправка. Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Я в 3 поправці також не зрозумів, комітет врахував її чи ні. Мова йшла про те, що люди внесли гроші, і штрафні санкції уже не нараховувались, уже рік діє закон. Ми писали, що ця заборона не застосовується, якщо визначений термін прийняття в експлуатацію об’єкта переноситься більше ніж на 18 місяців. Зараз пропонується на 30 місяців, тобто добавити іще один рік – 12 місяців. Тому я, і з огляду на ті зауваження, які давало Науково-експертне управління, а потім Головне юридичне управління, хочу зрозуміти, ця поправка моя, вона врахована чи не врахована. Через те, що у первісній редакції закону було 18 місяців, зараз ми продовжуємо, перекладаємо це не на бюджет, а на людей воно переноситься, бо поправка Сербіна – це перекладання на бюджет, це слава Богу, бюджет.
Будь ласка, Валерій Олексійович, думка комітету по третій поправці Кармазіна.
У першому читанні було 30 місяців. І комітет вважає, що оскільки криза ще не закінчилася і падіння будівництва майже 70 процентів, то такі строки, які запропонував колега Кармазін, неможливі економічно обґрунтованими. Комітет врахував 30 місяців і таку позицію висказав.
Я ставлю. Хоча тут, шановні колеги, є певна рація у тому, що говорить Кармазін. Зараз ми говоримо про те, що штрафні санкції за порушення введення житла людям, які здали кошти, не нараховується пеня протягом 18 місяців. Хочуть продовжити цей термін на 30 місяців. Поділіть на 12, це скільки, це майже на 3 роки. Тому тут не зовсім правильно комітет поступив, але це його справа. Я ставлю на голосування поправку номер 3 колеги Кармазіна. Прошу голосувати. [[11:03:02]] За-43 Ще раз наголошую: шкода, що ми не підтримали. Шкода. Так, 4 поправка Сербіна. Вона врахована. Але комітет говорив, що вона не врахована. Будь ласка, Сербін? Немає. Валерій Олексійович, Баранова мікрофон. 4 поправка.
Ця поправка не врахована. Комітет має іншу думку і нам вдалося Сербіна теж перекувати. І він з нами згодився.
Тоді, шановні колеги! Будьте уважні. Я ставлю на голосування пропозицію про те, щоб питання, пов’язані з 4 поправкою Сербіна, яка в таблиці написано, що врахована, комітет пропонує залишити ці позиції в тому, як було прийнято в першому читанні. Прошу підтримати. Голосуєм. [[11:04:06]] За-232 Ще раз наголошую для стенограми, питання, які піднімалися в четвертій поправці колеги Сербіна, залишаються, залишаються у першому читанні. Будь ласка, 5 поправка. Кармазін.
Юрій Кармазін. 5 поправка, вона врахована. Я дякую і думаю, що треба покращувати далі закон. Дякую.
Так, я так зрозумів, що погоджується. Яка думка комітету по 5 поправці?
Ми врахували цю поправку.
Врахували. Так, 6 поправка колеги Лисова врахована. 6 поправка врахована. Ніхто не наполягає на її підтримці? Немає заперечень? Значить, 6 поправка врахована. 7 поправка. Кармазін, відхилено. Прошу, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я думаю, що ця поправка покращила б закон. Я б пропонував, по-перше, коли набирає закон, цей закон набирає чинності з дня наступного після його опублікування. Це перше. І друге. Доручення уряду протягом 2 місяці з дня опублікування цього закону доручити Мінрегіонбуду і іншим установам провести перевірку фактів невиконання суб’єктами підприємницької діяльності, які пов’язані з використанням отриманих коштів на житлове будівництво, строків договорів з цими особами. І підготувати пропозиції щодо внесення змін, які унеможливлюють зловживання підприємницькою діяльністю, у тому числі перевірити, як виконуються договори оренди земельних ділянок, тому що міста також зловживають своїм правом. І також тут ображають, скажем так, будівельників. Тому не розумію, чому ми.
Я ставлю на голосування 7 поправку колеги Кармазіна. Прошу визначатись. [[11:06:33]] За-31 Не підтримана. Таким чином всі поправки до цього законопроекту проголосовані. Є пропозиція профільного комітету прийняти у другому і в цілому законопроект за номером 6687 про внесення змін до Закону України „Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва [[щодо продовження термінів дії заходів підтримки будівництва житла]]. Прошу визначатись. [[11:07:26]] За-210 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 162, „БЮТ – „Батьківщина” – 20, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 4, фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 19, позафракційні – 5. Я прошу тоді по одній хвилині від фракцій, які пропозиції. Запишіться від фракцій, будь ласка. Так, будь ласка, Чечетов.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Данный законопроект очень длительно отрабатывался, долго отрабатывался, отрабатывался и в комитетах, и мы пытались учесть предложения депутатов и строителей, и участвовали в разработке законопроекта представители разных фракций, находящихся и в большинстве, и в меншенстве. И по сути дела вышли на компромиссный вариант, который дает возможность реанимировать и открывает перспективу строительству. Ведь нужно строить здания, строить жилье, строить дома. И может быть и что то непонятно было тем людям, которые не успели проголосовать. Есть просьба вернуться еще раз к переголосованию этого вопроса. Если возникнут какие-то сомнения у каких-то фракций, пусть озвучат под сомнение что ставится или какая позиция закона. Вообще закон нужен открывать перспективу развития строительства в Украине, строительной отрасли. Спасибо.
Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я розумію, що всі хотіли покращити законопроект, щоб забезпечити можливість з одного боку будівельній галузі жити, а з іншого боку жити і виживати тим людям, які вклали туди кошти. І цю збалансованість, мені здається, треба забезпечити за рахунок додаткової думки, яку треба врахувати, Головного юридичного управління, її треба вмонтувати зараз сюди і приймати закон потім з урахуванням оцих зауважень, щоб була, скажемо так, збалансованість цього закону між інтересами бізнесовими і інтересами людей. Робити тільки за рахунок інтересів людей закон, звісно, це буде не зовсім справедливо. Тому я за те, щоби ми доопрацювали пару статей зараз і знайшли консенсус в цій залі. Дякую.
Так, будь ласка, Сербін.
Ми. я кажу. я кажу від імені фракції БЮТ. Ми розуміємо, що є більш важливі закони, але враховуючи важкий стан будівельної галузі, наша фракція дасть недостающих зараз 20 голосів.
Я поясню. Будь ласка, Матвєєв.
Шановні колеги! Як відомо, при прийнятті у першому читанні цього проекту закону про внесення змін "Про запобігання впливу світової кризи на розвиток будівельної галузі." статтею 3 було встановлено мораторій на розірвання договорів, інвестування будівництва житла на 18 місяців, строк якого сплинув 1 липня. 1 липня цього року! А тому з 1 липня громадяни можуть звернутися уже і до суду для розірвання відповідних договорів та стягнення грошових коштів. Тому фракція вважає, що сьогодні недоцільно продовжувати дію мораторію, тому що люди, які вклали гроші у будівельні об’єкти на 100 відсотків, не можуть сьогодні ні грошей отримати, ні дочекатися закінчення будівництва. Ми просимо авторів закону, а вірніше комітет, подивитися.
Завершуйте, будь ласка.
Ми просимо комітет уважно іще раз подивитися на цю проблему і при умові, якщо залишиться термін „18 днів” у тій нормі закону, про яку я говорив, фракція готова буде підтримати закон у другому читанні.
Будь ласка, Єфремов.
Уважаемые коллеги! Уважаемые представители фракции Коммунистической партии! Я попросил бы обратить внимание на следующее. Мне кажется, что мы просто не до конца вчитались что написано в законе. Там написано, что продлить до 30-ти, учитывая то, что 18 уже прошло. Мы можем, мы можем найти здесь компромисс и сказать, что на 12 месяцев с дня принятия сегодняшнего. Но мы должны понимать, что если мы развалим строительную отрасль, мы людям не поможем, пострадают все. А если мы вытянем ситуацию в течение года, достроим все дома, которые сегодня заложены, то от этого выиграют и люди, которые вложили в это строительство свои средства. Поэтому я просил бы здесь давайте еще раз подумаем, Адама Иванович, вернемся и, возможно, нас формула объединит: 12 месяцев с момента принятия сегодняшнего решения. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, я пропоную поступити таким чином, давайте ми повернемося до третьої поправки Кармазіна, де він говорить про те, що це заборона не стосується, якщо визначений термін прийняття в експлуатацію об’єкта будівництва переноситься більше, ніж на 18 місяців з дня оприлюднення цього закону. І замість 18 місяців запишемо 12 місяців, тобто з дня оприлюднення закону ми на один рік продовжуємо те, що просять будівельники. Зрозуміли? Тоді, будь ласка, я ставлю на голосування пропозицію про підтримку поправки номер три Кармазіна про те, що продовжити, що ця заборона не застосовується якщо визначений термін прийняття в експлуатацію об’єкта будівництва переноситься більше, ніж на 12 місяців з дня прийняття цього закону, тобто продовжуємо на один рак. Прошу голосувати. Ми продовжуємо термін на один рік, на 12 місяців. Голосуємо. [[11:14:59]] За-256 Поправка проголосована. Я ще раз пояснюю, практично, це одне і те, що було в першій редакції, бо там на 30 місяців, а 18 уже пройшло. Ми ще на один рік продовжили, на 12 місяців, тобто. Але точніше, що з дня при. оприлюднення цих змін. І з врахуванням цієї поправки я ставлю на голосування про прийняття в цілому законопроекту за номер 6687 про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва щодо продовження терміну дії заходів підтримки будівництва житла. На 12 місяців продовжуємо. Прошу голосувати. [[11:15:52]] За-274 Закон прийнято в цілому. Дякую. Розглядається проект Закону про особливості передачі в оренду та концесію об’єктів централізованого водо-, теплопостачання і водовідведення, що перебувають у комунальній власності [[реєстраційний номер 2320]]. Доповідає заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики Валерій Олексійович Баранов. Будь ласка, мікрофон
Шановні депутати! До вашої уваги пропонується законопроект про особливості передачі в оренду та концесію об’єктів централізованого водо-, теплопостачання і водовідведення, що перебувають у комунальній власності, підготовлений до розгляду у другому читанні. До комітету за час підготовки надійшло 45 зауважень та пропозицій від суб’єктів права законодавчої ініціативи до зазначеного законопроекту, 24 з яких враховано повністю, частково або редакційно. На засідання комітету, яке відбулося 3 березня, було прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді за результатами розгляду у другому читанні прийняти в цілому як закон. Відносно зауважень Головного юридичного управління. Головне юридичним управлінням законопроект завізовано з зауваженням та зазначено, що він потребує суттєвого доопрацювання та внесення на потворне друге читання. Проте, комітет не погоджується з більшістю частичних зауважень та вважає, що управління упереджено опрацювало законопроект, бо головною думкою було „він взагалі не потрібен”. І це нас дуже здивувало і занепокоїло. Наголошую, що ми як фаховий комітет вважаємо, що такий закон конче потрібен, враховуючи, що підприємства централізованого водо-, теплопостачання і водовідведення є життєзабезпечуючими та монополістами, встановити правила гри для їх конче необхідне. Перше зауваження стосується частини другої статті 2 положення інших законодавчих актів застосовуються з урахуванням особливостей, визначених цим законом. Зазначу, що саме таке формулювання застосовується у чинному законодавстві і нового колеса ми тут не вигадували. Друге зауваження щодо переліку підстав припинення або розірвання договорів концесії чи оренди. Наведений перелік є вичерпаним та аналогічний основним законам. Щодо внесення ініціативи про передачу об’єкта в оренду або концесію. Законопроектом зазначено, що ініціює процес юридична або фізична особа. Протиріччя ніякого тут немає. Орендарем може бути юридична особа або фізична особа, підприємець, концесіонером юридична особа. Крім того, у статті 6 покроково визначено механізм ініціювання такого. З ініціативою може виступати і міський голова, і депутат міської ради, і керівник підприємства. Після чого готується подання на розгляд чергової сесії ради, яка приймає попереднє рішення або підготовку об’єкта до передачі в оренду або концесію. І далі по процедурі. Оголошується конкурс на передачу.
Завершуйте, будь ласка.
Комітет розглянув всі зауваження, котрі я не можу за браком часу всі оголосити, і пропонує цей закон прийняти в цілому.
Дякую. Шановні колеги, тут у нас десь біля п’ятидесяти. більше сотні поправок. Якщо не буде заперечень, давайте поступимо таким чином. Будемо звертати увагу на поправки, які відхилені. Якщо у когось із колег є зауваження до поправок, врахованих комітетом, нехай він висловлює свою думку, будемо визначатися. Немає заперечень? Тоді ще раз наголошую. Поправки, які враховані, якщо хтось заперечує проти врахування них комітетом, має можливість висловити свою думку, а ми будемо йти по поправках, які не враховані. Будь ласка, Ландік, 6 поправка. Не наполягає. Терещук, 8 поправка. Не наполягає. Самойленко, 12-та. Не наполягає. Кармазін, 13-та? Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Пропонується мною змінити ту статтю, яка зараз пропонується щодо орендаря об’єкта централізованого водотеплопостачання чи водовідведення, що перебуває у комунальній власності. Тому що згідно з цією статтею орендарем може бути юридична особа – це суб’єкт підприємництва, або фізична особа – підприємець, що мають позитивний досвід з впровадження відповідного виду діяльності. Я пропоную в цьому пункті вилучити слова „або фізична особа –підприємець”. Через те, що це надзвичайно важлива діяльність, яка пов’язана і з національною безпекою і здоров’ям людей. Очевидно, що одна фізична особа – підприємець, цього забезпечити не може. Через це я пропоную і не розумію чому відхилили цю пропозицію, я прошу врахувати цю пропозицію. Дякую, прошу підтримати її при голосуванні.
Я ставлю на голосування 13 поправку Кармазіна, прошу визначатись. [[11:22:13]] За-34 Не підтримано. 14-та, Ландик, не наполягає. Будь ласка, наступна у нас, 26-та, Кармазіна, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я пропоную в частині першій, статті восьмої, після слова концесію речення доповнити словом „виключено”. Тобто стаття називається „Конкурс на право отримання і оренду чи в концесію об’єктів централізованого водотеплопостачання і водовідведення”. І в частині першій написано: „об’єкти централізованого водо- і теплопостачання і водовідведення передаються в оренду, концесію на конкурсних засадах”. Я пропоную записати „виключно на конкурсних засадах”, тобто прибрати те, що зараз відбувається, коли не дають і свідомо роблять те, щоб не було конкурсів і віддають своїм якимсь фірмам і фірмочкам. Я не знаю чому це підсилення не підходило комітету і чому його не врахували. Тому я просив би вас підтримати конкурси і це приведе до зниження ціни, до підвищення якості.
26-та поправка колеги Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:23:52]] За-8 Не підтримана. 32-га. Самойленко. Не наполягає. 34-та. Ляпіна Ксенія. Мікрофон, будь ласка, 34-та поправка.
Не наполягаю.
Не наполягаєте. Дякую. 39-та. Самойленко. Не наполягає. 40-ва – те саме. Круць. 41-ша. Не наполягає. Кармазін. 52-га. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. 52-га поправка говорить про те. Я по-перше, дякую комітету за те, що він врахував поправку і 49-ту, і перед цим 35-ту. Але я думаю, що і 52-га має бути врахована. Тут частину 17 статті 8 я пропоную викласти в такій редакції: „Відповідна рада, визначена в статті 3 цього закону, як орендо- чи концесієдавець протягом трьох робочих днів з моменту визначення переможця конкурсу укладає з ним договір оренди чи концесії. Умови договору, що укладаються з переможцем конкурсу, не повинні відрізнятися від тих умов конкурсу, які стали підставою для визнання його переможцем, оскільки не можуть змінюватися умови договору та його підписання та додаткові погодження і зміни тієї редакції, яка була надана всім учасникам договору”. Зараз є такі випадки, коли умови міняються при підписанні, тому це є гарантія чесності і прозорості тих умов.
Ставиться на голосування 52 поправка Кармазіна. Прошу визначатись. [[11:25:54]] За-29 Не підтримана. 63-тя, Ляпіної. Не наполягає. Наполягає? Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, наполягаю, тому що ця поправка стосується зняття першого пункту статті 10 щодо реєстрації договорів оренди та концесії об’єктів і просто вона призводить до того, що ми не додаємо зайву бюрократію, тут і так достатньо багато норм, які дозволяють відслідкувати якісні моменти цих договорів, тому зайві перешкоди на шляху укладання таких договорів, на мій погляд, непотрібні.
Так, я ставлю 63 поправка колеги Ляпіної на голосування, прошу визначатись. [[11:26:56]] За-6 Не підтримана поправка. Так, наступна поправка, 77-ма. Ляпіна.
Погоджуюся з редакцією, запропонованою комітетом.
Погоджуєтесь, дякую. Так, наступна поправка, 86-та, Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я дякую за врахування 81 поправки. А що стосується 86 поправка, то вона стосується частини третьої статті 14 в якій я пропоную викласти в такій редакції: „Повернення орендодавцю об’єкта централізованого водо-, теплопостачання і водовідведення, що перебуває в комунальній власності, здійснюється в строки, на умовах, зазначених у договорах оренди у встановленому законодавством порядку. Значить тут я добавляю „в строки” і „на умовах”, тобто саме в тих. Тому прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Я ставлю на голосування 86 поправку колеги Кармазіна. Прошу визначатися. [[11:28:15]] За-9 Не підтримано. 90 поправка Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Поправка 90 до статті, яка називається „Особливості концесій об’єктів централізованого водо-, теплопостачання і водовідведення”. Я пропоную частину другу статті 15 викласти в редакції: „концесіонер не має права передавати повністю або частково третім особам своє майно і права, що визначені концесійним договором чи стосуються переданого йому в концесію об’єкта. Концесіонер має право на контрактній основі залучати до виконання спеціальних робіт на переданому в концесію об’єкті третіх осіб”, вилучивши слова „без згоди концесієдавця”. Що я маю на увазі в цій статті? Я виходжу з того, що це є особливі об’єкти, це централізоване водо-, теплопостачання і водовідведення. Це надзвичайно чутливо для людей. Через це я категорично проти передачі третім особам своїх прав, тому що.
Дякую. Ставить 90 поправка на голосування. Прошу визначатися. [[11:29:45]] За-14 Не підтримана. 95-та. Самойленко не наполягає. 99-та. Ляпіна. Будь ласка, мікрофон.
99 поправка стосується того, щоб ми додали до підстав розривання договору концесії таку підставу, як анулювання ліцензії на впровадження відповідного виду діяльності. Такої підстави сьогодні нема в переліку підстав розірвання договору. Це може призвести до подвійного трактування між Законом про ліцензування і забороною, власне, при анулювання ліцензії вести відповідну діяльність і нерозриванням договору. Тобто, тоді об’єкт взагалі незрозуміло ким і як мусить експлуатуватися.
Дякую. Є логіка. Я ставлю на голосування 99 поправку. Прошу визначатися. [[11:30:52]] За-9 104 поправка Ландіка. Не наполягає. Таким чином, шановні колеги, всі поправки, які були відхилені, ті з авторів, хто хотів аргументувати свої позиції, ми заслухали. Інших зауважень до поправок, які враховані, немає? Немає. Тоді я ставлю пропозицію профільного комітету про те, щоб прийняти, щоб прийняти в другому читанні і в цілому як законопроект за номером 2320про особливості передачі в оренду та концесію суб’єктів централізованого водо-, теплопостачання і водовідведення, що перебувають у комунальній власності. [[11:31:47]] За-200 Законопроект не підтримано. Будь ласка, від фракцій по хвилині, які пропозиції. Запишіться. Кармазін. За ним Матвєєв. Прошу, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні народні депутати! Ви бачите, що в цьому проекті було багато враховано поправок, але багато не враховано. Я не розумію, чому багато поправок Кармазіна не враховано, чи Ляпіної не враховані. Ви бачите, що вони мали бути враховані, тому що, якщо анулювали у підприємства ліцензію, а це не є підставою для розірвання договору, то взагалі пропадають всі питання. Це перше. Друге. Головне юридичне управління написало серйозні зауваження на трьох сторінках і ці зауваження, на превеликий жаль, зараз сюди не вмонтовані, їх треба врахувати. Тому що, скажемо таке зауваження, окремі положення суперечать нормам Конституції та не узгоджуються із законами України. Ну це очевидно, це для всіх очевидно. То давайте ж узгодимо ці речі і зробимо повторне друге читання, де ці поправки зараз приведемо, бо закон цей надзвичайно потрібен, надзвичайно, наголошую на цьому. Але повторне друге читання має.
Будь ласка, Матвєєв.
Я дякую. Ну перш за все всім відома принципова позиція нашої фракції і в цілому Комуністичної партії України до питань, пов’язаних у передачу у концесію чи в оренду окремих найважливіших сфер чи базових галузей нашого народного господарства. А по-друге, я хотів би також підкреслити те, що не можна підтримувати закон, у якому окремі і навіть не окремі, а декілька положень суперечать напряму нормам діючої Конституції України. Хіба можна погодитися з тим, що відповідно до статті, як ми знаємо сьомої Закону про житлово-комунальні послуги тарифи і послуги на теплову енергію віднесено до повноважень органів місцевого самоврядування. Тут же пропонується визначити предметом домовленостей цілу сферу між тими сторонами, які.
Завершуйте.
які заключають договір, чим порушується, прямо скажемо, конституційні засади організації взагалі влади в Україні. А до чого це призводить, ми з вами уже пересвідчилися на тому, які зараз встановлені ціни і тарифи на спожитий населенням нашим газ, послуги, житлово-комунального господарства і таке інше.
Будь ласка, від комітету Баранов.
Уважаемые коллеги, этот закон ни коим образом не вмешивается в механизм формирования тарифов. Речь идет вот о чем? Жилищно-коммунальное хозяйство водо и теплосети у нас в разрушенном состоянии. Для того, чтобы их отремонтировать и сделатьнормальными, нужны огромные ресурсы. Ресурсы эти государство выделить не может уже 20 лет. Значит, нам нужны инвесторы, которые бы вложили эти деньги. Единственный способ, когда инвестор придет и вложит деньги, это отдать ему в аренду, либо в концессию под полным контролем местного совета, без передачи имущества. Имущество остается собственностью территориальной громады. Мы денег не даем и концессионера, и инвестора не пускаем. Что мы делаем? Мы смотрим, как будет рушиться дальше? Я обращаюсь к коммунистам. Давайте посмотрим правде в глаза. Если нет у дэржавы денег, пустите того, кто их вложит. Иначе наши граждане будут дальше ходить по замкнутому кругу, вода будет утекать под землю, 38 процентов сегодня. И отопление будет безобразное. Стой там – иди сюда. Так называется сегодняшнее.
Так, шановні колеги! Ми обмінялися думками. Є тут, є тут рація у кожного, хто говорив. І дійсно, більшість поправок колеги Кармазіна врахували, частину не врахували. Є рація в тому, що говорить колега Матвєєв про те, що деякі норми цього закону напряму порушують Конституцію. Є серйозні зауваження юридичного управління. Тому давайте поступимо мудро і направимо цей законопроект на повторне друге читання. Прошу підтримати. Голосуємо. [[11:37:04]] За-246 І пропоную підтримати пропозицію про скорочення терміну підготовки до повторного другого. Головне – врахувати ті думки, які висловлювали зараз в ході обміну народні депутати і юридичне управління. Прошу підтримати пропозицію про скорочення терміну підготовки до повторного другого читання. Голосуємо. На половину. За законом. [[11:37:36]] За-240 Підтримано. Дякую. Так, шановні колеги! Є у нас заява двох фракцій, "БЮТ - "Батьківщина" і „Наша Україна – Народна самооборона” про проведення перерви. Але вони готові, вже порадились, і виголосити заяву. Будь ласка, Іван Григорович Кириленко, прошу.
Шановні колеги, шановні виборці, шановний Голово, шановні друзі, є різні форми парламентського протесту, які може демонструвати опозиція, ми вдалися до різних засобів для того, щоб привернути увагу своїх колеги, при поки-що парламентські формі правління, привернути увагу до тих проблем, які сьогодні дійсно хвилюють суспільство, хвилюють країну, хвилюють мільйони наших співвітчизників. Не помічати того, що навіть засоби масової інформації, які сьогодні змушені коригувати свої програми з врахуванням побажань діючої влади, не помічати, що вони вже демонструють на первих шпальтах з перших хвилин, що відбувається у країні: шалений, нестримний рост цін на продукти харчування, на комунальні послуги те, що заявляєте, що ви до нового року, а потім. Як можуть не подорожати комунальні послуги, коли газ у півтора рази подорожчав? На кого збитки класти, на які бюджети класти збитки? Іти на заборгованість по заробітній платі бюджетникам? Колеги, кожний день засоби масової інформації доносять до людей, доносять до суспільства і до свідомості, і нашої у тому числі, ми ж вами не голодні, вибачте, але те, що ціни ростуть шалено на саме необхідне. Навіть наша офіційна газета „Голос України”, будь ласка, вчорашній номер, те, що сьогодні вже проголошували колеги, тричі цінники міняються, тричі за день. І це ж початок, це тільки збирання врожаю всього і всі. Що ж буде через три-чотири місяці? Не реагувати на такі речі, ховати голову у пісок, не бачити це все, відтерміновувати, думати, що все якось минеться, пройдеться, що у нас китайська картопля чи гречка з Білорусі врятує, друзі, давайте ж будемо серйозними людьми. Раніше чи пізніше ці питання доведеться вирішувати чи уряду, чи нам. Так краще раніше не допускати температуру у суспільстві та, яка потім зашкалить. Треба зараз це вирішувати, зараз знімати цю напругу. Що поганого в тому, не підтримали закон, що поганого в тому, прийняти постанову, якою ми делегуємо уряду скасувати рішення НКРЕ? Уряд це може зробити або суд. Верховна Рада навіть немає цього права. Що тут такого? Постанову ми інколи розглядаємо миттю, тільки написали, вже головуючий оголошує, коли є злагода в залі. Чому немає зараз злагоди в залі по цьому питанню, делегувати уряду, зняти проблему? І цього не хочемо, бо це опозиція пропонує. Завтра доведеться це вам пропонувати, але явочним порядком. Ви ж хочете вибори виграти. Таким чином вибори не виграються. Заганянням проблеми в глухий кут ми тільки піднімаємо температуру. Друзі! Якщо й далі ви не будете чути цього, не будете чути своїх колег, ми ж теж вас слухали півроку, коли ви соціальні стандарти захищали тут біля цієї трибуни різними засобами. Вам удалося відстояти, а потім сторінку цю.
Завершуйте.
Нема цих стандартів, натомість піднімаємо ціни. А деякі ціни ростуть незалежно від того хочемо чи не хочемо. Так що, не реагувати на це? Кому реагувати? У нас немає іншого виходу. Ми не хочемо вдаватися до тих засобів, які будуть ганьбити Україну. Ми в знак протесту покидаємо цей зал, залишаючи свої лозунги, залишаючи свою душу тут. Ми пропонуємо сьогодні, схаменіться. Приймімо рішення конструктивне, яке ми пропонуємо, постанову, яку делегуємо в уряд, вирішити це питання, який і повинен це вирішувати. Ми ж нічого зайвого не вимагаємо. Не прислухаєтесь - ми вдаємося до цього засобу протесту, ми покидаємо зал. Голосуйте тут. Подивіться на порядок денний, це ганьба сьогодні, той порядок денний, який ми розглядаємо. І ще раз закликаю: колеги, схаменіться, підтримайте те, що ми говоримо, не піднімайте температуру. Вона сьогодні нікому не потрібна, і так країна не в простому стані. Дякую.
Шановні колеги, ми вже не один раз говорили, ще раз повертаю вас до реалій дійсності, до Регламенту. Вчора був день опозиції, і відповідно опозиція вчора сформувала порядок денний. Вона вчора мала усі підстави обговорити ті питання, про які сьогодні говорить. Вона, на жаль, не захотіла їх обговорювати. Друге. З приводу постанови, про яку говорив Іван Григорович. Є така постанова, хоча вона дещо суперечить нормам Конституції, бо ціни і ціноутворення встановлюється не постановами, а рішеннями законними. Але давайте в визначеному Регламентом порядку розгляне комітету на наступну середу, або може на вівторок ми будемо розглядати цю постанову. Я не бачу в цьому ніякої трагедії. Ще раз наголошую, вчора був сформований порядок денний опозицією. Вона не захотіла його обговорювати. Сьогодні у нас четвер і за традицією, яка усталена уже майже десятиліттями ми переважно в четвер розглядаємо організаційні питання і питання, пов’язані із другим читанням. Продовжуємо розгляд питань. Розглядається законопроект за номером 5497 - проект Закону про бурштин [[друге читання]]. Доповідає від комітету Даниленко Володимир Андрійович. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Поширенню явища незаконного видобування і тіньової реалізації бурштину-сирцю в Рівненській, Волинській та Житомирській областях сприяє багато факторів. Одним з головних є відсутність законодавчого врегулювання механізму одноосібного та артільного видобутку бурштину на родовищах, розробка яких у виробничих масштабах є нерентабельною, відсутність порядку, правил і відповідної мережі для легальної скупки у населення бурштину-сирцю як предмету знахідки. Законопроект, який ми розглядаємо зараз, і направлений на ефективне вирішення цієї проблеми. Наші сусідні держави зокрема Росія вилучила бурштин із списку дорогоцінного каменя, яким запровадила вільний і широкий обіг цієї сировини, її обробку і реалізацію. Насамперед законопроект має забезпечити збереження довкілля та ліквідувати економічні засади існування тіньового незаконного ринку обігу бурштину. Слід зазначити головне, законопроект поширює свою дію тільки на прояви і поклади бурштину, які не мають промислового значення. Перелік таких родовищ складає і затверджує Кабінет Міністрів України. Законопроект передбачає передати в обласні рад повноваження, надання спеціальних дозволів на видобуток бурштину, що має створити додаткові робочі місця. Законопроект передбачає зарахування до місцевих бюджетів, плати за видачу спеціальних дозволів на видобуток бурштину. Законопроектом передбачений механізм здійснення державного контролю за видобутком бурштину та збереження довкілля. Державний контроль здійснюється органами Державного гірничого нагляду, територіальними органами охорони навколишнього природного середовища, органами санітарного та лісоохоронного контролю. Мінприроди та Держлісхоз в основному підтримують законопроект. Зауваження та пропозиції, що надійшли до нього, до законопроекту, були розглянуті і підтримані в комітеті при підготовці його до другого читання, що відображено у порівняльній таблиці. Профільний комітет підтримує законопроект по бурштин і рекомендує прийняти його в другому читанні та в цілому як закон. Стосовно пропозицій народного депутат України Юрія Кармазіна, які надійшли в комітет вже після внесення цієї порівняльної таблиці до сесійної зали і не були розглянуті на засіданні комітету, із цих пропозицій комітет вважає за доцільним підтримати пропозицію щодо необхідності невідкладного розміщення на офіційному веб-сайті відповідної обласної ради затвердженого плану надання земельних ділянок бурштиноносних, на які не мають промислового значення. Дякую за увагу і прошу підтримати з урахування пропозицій Кармазіна, щодо невідкладного оприлюднення затвердженого плану надання земельних ділянок.
Дякую, Володимир Андрійович. Шановні колеги, пропонується поступити таким же ж чином, будемо розглядати пропозиції, які не враховані. Якщо є зауваження до врахованих комітетом пропозицій, прошу дати знати. Якщо я не помиляюсь, усі пропозиції, подані до профільного комітету, враховані і в тому числі комітет пропонує врахувати одну з пропозицій колеги Кармазіна, яка надійшла дещо пізніше встановленого терміну, але комітет ще в липні був готовий до розгляду цього питання. Дев’ятого липня вони підготували цю порівняльну таблицю. Таким чином будемо. Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, в таблиці написано, що дата розгляду у комітеті 09.07.2010 року. Я направив свої пропозиції 06.07.2010 року. Ви пам’ятаєте, що в цей час відбувалося у Верховній Раді, яка нерозбериха, і що відбувалося. Через те я не знаю, чому вони не були. але вважаю, що. Спасибі, що підтримали хоч одну поправочку, але тут є і інші поправки, які заслуговують на те, щоб їх прийняти. Це, наприклад, поправка четверта, частину першу статті 22 викласти у такій редакції: „Користування бурштиноносними надрами на родовищах та проявах, які не мають промислового значення, а також видобування бурштину-сирцю громадянами на земельних ділянках, які є у власності цих громадян, здійснюються на платній основі, оскільки відповідно до статті 13 Конституції земля і її надра і все інше є об’єктами права власності українського народу”. Через це, я вважаю, що це мало бути враховано. Це базове. Погодьтеся, будь ласка, я з задоволенням проголосую за цей закон, але внесіть оцю поправку.
Да, будь ласка.
Юрій Анатолійович, стосовно платежів за користування надрами, то комітет обговорював ваші пропозиції, але ми вважаємо, комітет вважає, що щорічна сплата надрокористувачами коштів за отримання спеціального дозволу за видобуток бурштину закладено в ліцензії, яку вони повинні поновлювати щорічно.
Так, будемо визначатися. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закону, законопроекту за номером 5497, Закон „Про бурштин”, з урахуванням тієї пропозиції Кармазіна, яка врахована профільним комітетом. Прошу голосувати. [[11:49:56]] За-223 По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 160, „БЮТ – „Батьківщина” – 15, "Наша Україна–Народна самооборона" – 23, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 19, позафракційні – 6. Хто за те, щоб повернутися до голосування цього законопроекту, прошу визначатися. [[11:50:31]] За-228 Повернулися. Ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону законопроекту за номером 5497 з урахуванням пропозиції колеги Кармазіна, яку підтримав профільний комітет, прошу голосувати. [[11:51:00]] За-240 Закон прийнято. Шановні колеги, розглядається законопроект за номером 4449 – про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо поміщення дітей у приймальники-розподільники для дітей. Голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Грицак Василь Миколайович. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, вельмишановні колеги! Проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо поміщення дітей у приймальники-розподільники для дітей [[номер 449]] прийнято Верховною Радою України у першому читанні 16 лютого 2010 року. За цей час комітет декілька разів розглядав його на своїх засіданнях. І сьогодні я представляю вам той варіант, який комітет пропонує ухвалити як закон. Прийняття цього закону забезпечить заповнення прогалин положень Кримінально-процесуального кодексу України щодо можливості поміщення особи віком від 14 до 16 років, яка вчинила суспільно не безпечне діяння, яке за Кримінальним кодексом України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі понад 5 років у приймальник-розподільник для дітей та приведення Закону України "Про органи і служби у справах дітей та спеціальні установи для дітей” у відповідність до вимог Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод шляхом передбачення можливості поміщення дітей віком від 11 до 18 років у приймальники-розподільники тільки за рішенням суду. Зазначений законопроект видається надзвичайно актуальним, адже за логікою розробників його прийняття, він, по-перше, дозволить привести положення національного законодавства до вимог статті п’ятої Конвенції про захист прав людини і основоположних. і яка була ратифікована Верховною Радою України відповідно до статті 9-ї Конституції України і є частиною національного законодавства України. По-друге, надасть можливість уникнути констатації Європейським судом порушення Україною своїх зобов’язань за конвенцію та виплати справедливо сатисфакції за таке порушення. Всього до закону надійшло 18 поправок. Із них 12 враховано повністю, частково чи редакційно. Шість поправок відхилено. Це поправки номер п’ять, 13, 14, 16, 17, 18. Хочу зауважити, що комітет декілька разів розглядав цей проект, при цьому ми плідно співпрацювали з Міністерством юстиції та з Міністерством внутрішніх справ, які разом з Міністерством фінансів України повністю його підтримують. Проект юридично виверений, хоча і завізований Юридичним управлінням як такий, що потребує суттєвого змістовного доопрацювання.
У вас ще є 30 секунд.
У комітеті докладно були вивчені всі критичні зауваження Головного юридичного управління, які були в цьому проекті, члени комітету надали аргументовану відповідь по кожному з них. Окрім того, зважаючи на письмову позицію Головного юридичного управління, комітет на своєму засіданні 6 липня 2010 року звернувся з листом до Прем’єр-міністра України про забезпечення підготовки відповідного експертного висновку. Згідно експертного висновку Кабінетом Міністрів, цей.
Завершуйте.
повністю підтримується. Отже, шановні народні депутати, комітет вважає, що законопроект може бути прийнятий в другому читанні і в цілому. Прошу вас підтримати.
Дякую. Шановні колеги! Підемо за поправками. П’ята поправка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! П’ята поправка стосується доповнення новою частиною статті 7.3 такого змісту: „Особу, яка підозрюється у вчиненні у віці від 11 років суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, за яких Кримінальним кодексом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі понад 5 років, яка не досягла віку, з якого можлива кримінальна відповідальність і щодо якої наявні заставні підстави вважати, що вона буде намагатися ухилитися від слідства і суду або від виконання процесуальних рішень, перешкоджати встановленні істини у справі, або продовжувати протиправну діяльність, може бути поміщено у приймальник-розподільник для дітей на строк до 72 годин. Питання поміщення у приймальник-розподільник для дітей вирішується судом за поданням слідчого або органу дізнання за згодою прокурора. На рішення суду прокурором законним представником, захисником неповнолітнього та самим неповнолітнім протягом 10 діб з моменту надання відповідного рішення захисником може бути подана апеляція до апеляційного суду”. Тим самим.
Завершуйте.
Ми цим самим даємо можливість людям скористатися конституційними правами на оскарження рішення про поміщення цієї дитини до розподільника. Це не враховано. Я вважаю, що це суттєві і конституційні гарантії, які я записую в цій статті, і вони є принциповими. Тому я просив би погодитися представника комітету через те, що в багатьох інших позиціях вони врахували там по тексту, я дякую за це, врахували редакційно і так далі. І тут це є абсолютно конституційно необхідно. У випадку врахування цієї поправки я можу відкликати частину інших поправок, не буду взагалі їх озвучувати, тому що це є принципова поправка, яка має конституційні гарантії, які виходять із Конституції. Дякую.
Будь ласка.
Шановний Юрій Анатолійович, на комітеті досить уважно розглядали ваші поправки і в нас не на одному засіданні була дискусія. При тому тут є представник Міністерства юстиції, ми це обговорювали не один раз. Я хочу вам нагадати, що 72 години це конституційний термін для затримання особи. В законопроекті пропонується встановити кінцевий термін для тримання дитини у приймальнику-розподільнику з метою виконання процесуальних дій відповідно до КПК з метою закриття справ у триденний термін для оскарження передбачений а аналогією статті 165-2 КПК, оскільки поміщення дітей у приймальниках-розподільниках можливо розглянути як запобіжний захід. Юрій Анатолійович, на превеликий жаль, комітет не погодився з вашою поправкою до кінця.
Я ставлю на голосування 5 поправку колеги Кармазіна, прошу визначатись. [[11:58:24]] За-5 Не підтримано. Шановні колеги, я пропоную продовжити наше засідання до розгляду цього питання, а потім ми відповідно продовжимо термін перерви. Немає заперечень? Так, будь ласка, наступна поправка Кармазіна 7 врахована редакційно. Не наполягаєте.
Ні, не наполягаю, Юрій Кармазін.
Саме 9-та, 10-та. Так, 11-та Кармазіна врахована.
Також не наполягаю.
13-та. Не врахована. Не наполягаєте? Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. 13 поправка говорить про те, що абзац 19 частини два статті 5 я пропоную викласти в такій редакції: „Доставляти в органи внутрішніх справ на строк до 3 годин дітей, які вчинили адміністративне правопорушення, але не досягли віку, з якого настає адміністративна відповідальність для встановлення особи, обставин вчинення адмінправопорушення та передачі їх батькам чи особам, які їх замінюють, або в притулки для дітей і служб у справах неповнолітніх”. Мені ж заперечують, і хто почитає висновки, той побачить, що мова йде фактично про утримання під вартою людей, якій треба. для доставки дитини в якусь область, де знаходяться, чи дитячий будинок, чи ще щось. Я зразу кажу, це не відповідає Конституції України, те, що я пропоную, відповідає. Тому от ті висновки і обґрунтування, які написані, вони абсолютно.
Шановний Юрій Анатолійович, і цю поправку комітет досить уважно розглянув, і хочу вам сказати, що ми її відхилили, тому що строки були узгоджені з МВС з урахуванням фактичних можливостей. Наприклад, дитину затримали в Одесі, а батьки або дитячий будинок знаходиться в Луганській області. Чи зможуть батьки, законні представники, поїхати за 4 години? Це неможливо. Ми не підтримуємо.
Так. Де два юристи, там чотири думки. Я ставлю 13 поправку на голосування. Прошу визначатися. [[12:00:51]] За-6 Не підтримана. 14-та? Відхилена. Кармазін, наполягаєте?
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, та аргументація, яка зараз була попередньо, що строки обговорені з МВС, що вигідно МВС – це не значить, що це відповідає Конституції, шановні! Насправді йде мова про ув’язнення цих дітей на той термін, поки їх довезуть, отак скажемо. Давайте називати речі своїми іменами. Поправка 14. Абзац перший пункту 1 частини чотири статті 7 викласти в такій редакції пропоную: „У віці від 11 років, які підозрюються у вчиненні суспільнонебезпечних діянь, що підпадають під ознаки діянь, за які Кримінальним кодексом передбачено покарання у виді позбавлення волі на понад 5 років, які не досягли віку, з якого за такі діяння особи підлягають кримінальній відповідальності, щодо яких наявні достатні підстави вважати, що вони будуть намагатися ухилитися від слідства і суду, або від виконання процесуальних рішень, перешкоджати встановленню істини у справі, або продовжувати протиправну діяльність до вирішенням судом питання застування примусових заходів виховного характеру, але не більше 72 годин”.
Завершуйте.
Значить, комітет вважає, що скорочення строків унеможливить виконання кримінальної міліції своїх функцій, і може привести тримання дітей поза правовими рамками. Я вважаю, що цю поправку підтримувати неможливо.
14-та ставиться на голосування. Визначаємось. [[12:02:40]] За-4 Не підтримано. 15-та Кармазіна врахована. 16-та? Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Ви навіть не зрозуміли, що вам пропонується тримати людей 60 діб, одинадцятирічних, під вартою. Це попередня поправка, гуманно відхилена моя поправка і гуманно прийняте інше положення. Я не знаю, до якої держави ми добудуємося. Стаття. поправка 16 пропонує в пункті 2 частини чотири статті 7 викласти в такій редакції: „які підлягають за рішенням суду, яке набрало законної сили, направленню до спеціальних навчально-виховних закладів. Є достатні підстави вважати, що такі діти займатимуться протиправною діяльністю. „.на строк, необхідний для доставлення їх до спеціальних навчально-виховних закладів, але не більше 7 діб”. Вважаю, що в межах України доставити за 7 днів можна кого завгодно. І те, що записано – 30 діб, це є абсолютно невиправданий термін. Я не знаю, на волах уже б доїхали, а в Могильова хороший каділак.
Шановний Юрій Анатолійович, значить, ну, по-перше, шановні народні депутати, це порушення 116 статті Регламенту, яку прийняла Верховна Рада, а також, Юрій Анатолійович, ви добре знаєте, що статтею 447 КПК передбачено термін до 30 діб.
Я ставлю поправку 17 на голосування. Прошу визначатися. [[12:04:34]] За-2 Так, 18 поправка, 17 поправка Кармазіна, прошу.
17 поправка, шановні народні депутати, які сьогодні поки що чи не зрозуміли, за що ми голосуємо, стосується внесення змін до пункту 3 частини чотири статті 7, який я пропоную викласти в такій редакції: „. які самовільно залишили спеціальний навчально-виховні заклади, в яких вони перебували на строк, необхідний для доставлення їх до спеціальних навчально-виховних закладів, але не більше 7 діб. Вважаю, що термін 30 діб доставки дітей для прийняття рішення є надзвичайно збільшений у чотири рази, понад ніж у чотири рази. Достатньо абсолютно 7 діб. Це я кажу як людина, яка знає, як застосовується закон не по підручникам, не якось інше, а безпосередньо знає, як виконується. Тому вважаю, що цифру 30 треба замінити на цифру 7 і наголошую на цьому. Прошу підтримати. Дякую.
Шановний Юрій Анатолійович, термін 30 днів – це максимальний термін. І якщо буде можливість дитину доставити швидше те, що ви пропонуєте за 7 днів, вона може і за 3 дня бути доставлена, а може бути і за сутки доставлена. Ми вважаємо, що термін максимальний треба залишити, а дальше вже, як буде виходити.
Ставиться 17-та на голосування. [[12:06:23]] За-2 Не підтримана. 18 поправка. Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, в українській мові і в українському суспільстві ніколи не було бродяг, завжди були діти доглянуті. Це сталося після революції, коли нас почали міняти трошки нашу свідомість і нашу національну ідентичність. Через це я пропоную пункт чотири частини 7 викласти у такій редакції: які перебувають у розшуку як такі, що зникли, залишили сім’ї або навчально-виховні заклади, бурлакують на строк, необхідний для передання їх органу, який ініціював розшук, але не більше 36 годин. Тому вважаю, що термін „бродяжити” не можу бути застосований, як слово неукраїнського походження. Дякую.
Дякую. Юрій Анатолійович, ви мали на увазі, яку революцію, помаранчеву? Будь ласка, думка комітету.
Шановний Юрій Анатолійович, значить, „Великий тлумачний словник з української мови” говорить про зовсім інше. Бродяжити – це бути бродягою. А бурлакувати – не мати постійної роботи і постійного місця проживання, бути бурлакою. Тобто бути одиноким, несімейним. Читайте тлумачний словник української мови.
Так, розібрались. Ставиться 18-та на голосування. Прошу визначатись. [[12:08:15]] За-1 Не підтримано. Так, шановні колеги! Ми всі поправки пройшли. Можемо дослухатись до комітету. Василь Миколайович, не відходьте, я знаю думку комітету. Ви мені з іншого потрібні. Але, але ми попереджали всі комітети про те, що з наступної сесії, тобто із сьомої сесії Верховна Рада не буде допускати до розгляду законопроектів, які будуть порушувати 116 статтю Регламенту, в якій іде мова про те, що до другого читання можна приймати пропозиції і вносити поправки лише до тих статей, до тих положень законопроекту, які ми розглядали у першому читанні. Якщо є якісь доповнення до другого читання, що стосується інших статей, такий законопроект не буде розглядатись. Тому я звертаюсь до комітету. Якщо комітет готовий врахувати зауваження Головного юридичного управління про те, що зміни до частини другої статті 7.3, статей 382, 447 КПК України та до абзацу 19 частини другої статті 5 Закону України про органи і служби у справах дітей та спеціальні установи для дітей будуть зняті з цього законопроекту, тоді його поставлю на голосування. Якщо комітет з цим не погоджується, в кращому випадку я можу його направити на повторне друге читання. Будь ласка, думка комітету?
Шановний Іван Адамович! Ми на комітеті розглядали це питання і ми дали аргументовану відповідь юридичному управлінню по кожному питанню. Ми звернулися до Кабінету Міністрів, до Прем’єр-міністра України. Нас абсолютно чітко підтримує Міністерство юстиції України. І я вважаю, що ми все поправимо, але ми вже максимально все і поправили.
Василь Миколайович, у вас є єдина можливість врахувати ці поправки у другому законопроекті, якщо є таке бажання у Кабінету Міністрів, у Міністерства юстиції, у вашого профільного комітету, але я не дозволю порушувати Регламент. Тому ще раз повторюю, ви забираєте ці поправки?
Да.
Тоді так, з врахуванням того, що поправки, які не мають відношення до першого читання і порушують 116 статтю, із цього законопроекту будуть прибрані. Будь ласка, Кармазін.
Дякую, шановний Адаме Івановичу. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, до цього законопроекту, до якого я вносив поправки, які не прийняті, шановне Головне юридичне управління внесло 7 аркушів поправок, 7 аркушів, які не враховані. І висновок, читаю, Головного юридичного управління: „Зважаючи на викладене, вважаємо, що законопроект потребує суттєвого змістовного доопрацювання [[шановний Адаме Іванович, не косметичного, а змістовного]] та внесення на повторне друге читання. Звертаєм також увагу, - пишуть вони, - що статті 7, 3, стаття 382, 447, стаття 5 не дотримуються вимоги 116 Регламенту”, порушуються нормі інших законів. Тому треба враховувати думку Головного юридичного управління і подякувати їм за експертизу безпристрасну, щиру і законну. А що Мін’юст виконує.
Дякую. Юрію Анатолійовичу, ну, ви повторили те, що я говорив. Дякую за підтримку. Ще раз наголошую, комітет основу масу зауважень юридичного управління врахував, зараз він погоджується з головним зауваженням, на яке ми з вами наголошували, що те, що не має відношення до редакції першого читання, воно не буде враховане. Ось з такими пропозиціями я ставлю на голосування про прийняття в цілому Закону за номером 4449 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо поміщення дітей у приймальники-розподільники для дітей. Прошу визначатись. [[12:12:56]] За-246 Прийнято. Ще раз, бо Юрій Анатолійович підходив, ще раз пояснюю, що не буде підписаний закон, якщо там не буде враховано те, що ми з вами проголосували. Тобто те, що не має відношення до 116 статті. Зрозуміло. Так, шановні колеги, оголошується перерва до 12 години 45 хвилин.
Шановні колеги, продовжуємо засідання ранкове. Зараз ми з вами маємо, відповідно до нашого порядку денного розглянути питання про призначення та звільнення суддів. Приступимо до цієї процедури. Нагадую, що ми вперше з вами після прийняття Закону „Про судоустрій” розглядаємо ці питання. Поки що залишається процедура такою, до якої ми з вами працювали і раніше. Мається на увазі, що комітет представляє, ми будемо приймати рішення. Розглядаємо проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів безстроково [[реєстраційний номер 7108]] і наступні, будь ласка, від комітету колега Бут. Прошу.
Шановний Адаме Івановичу, народні депутати! Шановні присутні! Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя на своєму засіданні 8 вересня 2010 року розглянув подання голови Верховного Суду України, голів вищих спеціалізованих судів про обрання суддів безстроково та про обрання суддів раніше обраних безстроково. Процедура розгляду вам всім добре відома. Судді знаходяться в гостевій ложі та на балконі. Постанова Верховної Ради про обрання судді [[номер 7108]]. Вівдповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України Верховна Рада України постановляє: Обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Автономної Республіки Крим Бондарева Романа Володимировича; апеляційного суду Київської області Кулішенка Юрія Миколайовича; апеляційного суду Київської області Мельника Ярослава Сергійовича; Київського апеляційного адміністративного суду Кучму Андрія Юрійовича, Київського апеляційного адміністративного суду Мацедонську Вікторію Едуардівну; Київського апеляційного адміністративного суду Петрика Ігоря Йосиповича; Севастопольського апеляційного господарського суду Остапову Катерину Андріївну; Харківського апеляційного господарського суду Білоусову Ярославу Олексіївну; Алуштинського міського суду Автономної Республіки Крим Прищепу Ангелину Володимирівну; Білогірського районного суду Автономної Республіки Крим Куртлушаєва Мурата Ісмаіловича; Керченського міського суду Автономної Республіки Крим Шумова Владислава Володимировича; Красногвардійського районного суду Автономної Республіки Крим Дегтярьову Вікторію Юріївну; Роздольненського районного суду Автономної Республіки Крим Крючкова Ігоря Ігоровича; Центрального районного суду міста Сімферополя Малухіна Валерія Володимировича; Вінницького районного суду Вінницької області Стадника Ігоря Михайловича; Тростянецького районного суду Вінницької області Кривенка Дмитра Теймуразовича; Тульчинського районного суду Вінницької області Карнауха Аркадія Петровича, Тульчинського районного суду Вінницької області Ковганича Сергія Володимировича; Нововолинського міського суду Волинської області Федонюк Світлану Юріївну; Шацького районного суду Волинської області Храновську Наталію Вячеславівну; Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Петрюк Тетяну Михайлівну; Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області.
Вибачте, вибачте. Вибачте, зупиніться, будь ласка. Я не бачу, що судді піднімаються, чи їх немає? Чи їх немає, чи вони собі втомлені.
Адам Іванович, судді всі піднімаються, всіх ми бачимо.
А там ще, вибачте. Будь ласка, продовжуйте.
Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Петрюк Тетяну Михайлівну; Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області Ніколаєву Ірину Костянтинівну; Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Середню Наталію Григорівну; Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ваврушак Наталю Миколаївну; Докучаєвського міського суду Донецької області Черткову Любов Олександрівну; Новоазовського районного судуДонецької області Кацаренко Інну Олексіївну; Сніжнянського міського суду Донецької області Радченка Віталія Євгеновича; Торезького міського суду Донецької області Куракову Вікторію Валентинівну; Шахтарського міськрайонного суду Донецької області Кобаля Михайла Івановича; Калінінського районного суду міста Горлівки Донецької області Шиповича Владислава Володимировича; Кіровського районного суду міста Донецька Ларіну Наталю Олександрівну; Петровського районного суду міста Донецька Бабакова Віталія Павловича; Червоногвардійського районного суду міста Макіївки Донецької області Маркєлова Ростислава Ігоровича; Народицького районного суду Житомирської області Діброву Олександра Вікторовича; Овруцького районного суду Житомирської області Невмержицького Сергія Степановича; Олевського районного суду Житомирської області Стратовича Олександра Володимировича; Богунського районного суду міста Житомира Бучик Анну Юріївну; Корольовського районного суду міста Житомира Талько Оксану Борисівну; Іршавського районного суду Закарпатської області Золотаря Михайла Михайловича; Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Крамаренка Андрія Івановича; Запорізького районного суду Запорізької області Ачкасова Олександра Михайловича; Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Бахаєва Ігоря Махмудовича; Якимівського районного суду Запорізької області Нестеренко Тетяну Василівну; Жовтневого районного суду міста Запоріжжя Світлицьку Вікторію Миколаївну; Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя Калюжну Вікторію Вікторівну; Шевченківського районного суду міста Запоріжжя Дмитрюк Оксану Вікторівну; Шевченківського районного суду міста Запоріжжя Трофимову Діану Анатоліївну; Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Лазаріва Олега Богдановича; Косівського районного суду Івано-Франківської області Гордія Володимира Івановича; Ірпінського міського суду Київської області Линника Валерія Яковича; Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Мурашка Сергія Івановича; Новоархангельського районного суду Кіровоградської області Партоліну Ірину Прокопівну; Кіровського районного суду міста Кіровограда Бурка Руслана Володимировича; Ленінського районного суду міста Кіровограда Безсмолого Євгенія Борисовича, Ленінського районного суду міста Кіровограда Загребу Андрія Віталійовича; Лисичанського міського суду Луганської області Лизенко Ілону Василівну, Лисичанського міського суду Луганської області Потоцького Володимира Пилиповича; Рубіжанського міського суду Луганської області Одношевну Валерію В’ячеславівну; Артемівського районного суду міста Луганська Надаєнко Тетяну Миколаївну; Кам’янобрідського районного суду міста Луганська Котлярову Ірину Юріївну; Бродівського районного суду Львівської області Бунду Анну Олександрівну, Бродівського районного суду Львівської області Тропак Олександру Василівну; Сокальського районного суду Львівської області Ніткевича Андрія Васильовича; Стрийського міськрайонного суду Львівської області Хобор Роману Богданівну; Франківського районного суду міста Львова Мікулу Оксану Іванівну; Березанського районного суду Миколаївської області Гапоненко Наталію Олександрівну; Веселинівського районного суду Миколаївської області Калараша Андрія Андрійовича; Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Лузан Людмила Вікторівну, Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Ротар Марину Миколаївну; Казанківського районного суду Миколаївської області Вжещ Світлану Іванівну; Новоодеського районного суду Миколаївської області Ітріна Миколу Васильовича; Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Лук’янчук Ольгу Вікторівну; Южного міського суду Одеської області Горяінову Катерину Анатоліївну; Суворовського районного суду міста Одеси Малиновського Олександра Миколайовича, Суворовського районного суду міста Одеси Середу Інну Володимирівну; Гадяцького районного суду Полтавської області Заколодяжну Олену Анатоліївну; Котелевського районного суду Полтавської області Островського Ростислава Вячеславовича; Лубенського міськрайонного суду Полтавської області Іващенка Юрія Анатолійовича; Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Сидоренка Юрія Володимировича; Оржицького районного суду Полтавської області Грузман Тетяну Володимирівну; Пирятинського районного суду Полтавської області Корсун Оксану Миколаївну;
Будь ласка, по Корсун Оксані Миколаївні є зауваження. Прошу, далі. Будь ласка, далі читайте.
Ленінського районного суду міста Полтави Юхно Світлану Петрівну; Октябрського районного суду міста Полтави Блажко Ірину Олексіївну; Автозаводського районного суду міста Кременчука Полтавської області Андрієць Діну Дмитрівну; Буринського районного суду Сумської області Міщенка Віктора Миколайовича; Охтирського міськрайонного суду Сумської області Сидоренка Романа Васильовича; Зарічного районного суду міста Суми Мальовану Вікторію Валентинівну; Богодухівського районного суду Харківської області Шалімова Дмитра Володимировича; Куп’янського міськрайонного суду Харківської області Литвинова Андрія Вікторовича; Дзержинського районного суду міста Харкова Подус Ганну Сергіївну; Київського районного суду міста Харкова Зуба Геннадія Анатолійовича; Ленінського районного суду міста Харкова Бегунца Армена Олегі; Московського районного суду міста Харкова Сугачову Олену Олегівну.
Продовжуйте, будь ласка.
Нижньосірогозького районного суду Херсонської області Цесельську Ольгу Сергіївну; Цюрупинського районного суду Херсонської області Бойка В’ячеслава Петровича; Дніпровського районного суду міста Херсона Полив’яного Володимира Миколайовича; Комсомольського районного суду міста Херсона Черниш Оксану Леонідівну; Летичівського районного суду Хмельницької області Лазаренка Анатолія Володимировича; Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Карплюка Олега Івановича, Трембача Олександра Леонідовича; Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області Босюка Валерія Андрійовича, Федорову Наталію Олександрівну; Драбівського районного суду Черкаської області Шевченка Віталія Олексійовича; Шевченківського районного суду міста Чернівці Слободян Галину Михайлівну; Чернігівського районного суду Чернігівської області Хоменко Ларису Василівну; Новозаводського районного суду міста Чернігова Цибенко Ірину Володимирівну; Ленінського районного суду міста Севастополя Непомнящого Максима Олексійовича; окружного адміністративного суду Автономної Республіки Крим Трещову Олену Ростиславівну; Запорізького окружного адміністративного суду Каракушу Сергія Миколайовича; Львівського окружного адміністративного суду Матковську Зоряну Мирославівну; Одеського окружного адміністративного суду Вовченко Оксану Андріївну; господарського суду Автономної Республіки Крим Башилашвілі Оксану Іванівну; господарського суду Автономної Республіки Крим Ловягіну Юлію Юріївну; господарського суду Автономної Республіки Крим Медведчук Олену Леонідівну; господарського суду Дніпропетровської області Орєшкіну Еліну Валеріївну; господарського суду Донецької області Мєзєнцева Євгена Ігоровича; господарського суду Житомирської області Кострицю Олега Олександровича; господарського суду Закарпатської області Ремецькі Оксану Федорівну; господарського суду Запорізької області Гандюкову Ларису Павлівну; господарського суду Запорізької області Зінченко Наталю Григорівну; господарського суду запорізької області Соловйова Володимира Миколайовича; господарського суду Кіровоградської області Таран Світлану Валеріївну; господарського суду Луганської області Пономаренка Євгенія Юрійовича; господарського суду Луганської області Шеліхіну Ріту Михайлівну; господарського суду Одеської області Фаєр Юлію Григорівну; господарського суду Полтавської області Тимощенко Оксану Миколаївну; господарського суду Тернопільської області Андрусик Надію Олексіївну; господарського суду Хмельницької області Вибодовського Олександра Дмитровича; господарського суду Хмельницької області Гладія Сергія Віталійовича; і господарського суду Хмельницької області Огородніка Костянтина Михайловича; господарського суду Чернівецької області Миронюка Сергія Олександровича; господарського суду Чернігівської області Сидоренка Андрія Сергійовича; господарського суду міста Києва Митрохіну Анну Валеріївну; господарського суду міста Севастополя Альошину Світлану Михайлівну; господарського суду міста Севастополя Євдокімова Ігоря В’ячеславовича. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, списку такого ми ще з вами не мали як сьогодні, у мене питання до профільного комітету: з чим це пов’язано, що така рекордна кількість сьогодні затверджується суддів? Мабуть, не тільки літо.
Адам Іванович, такий список був. У нас було минулого року літом 361 суддя, сьогодні всього 138.
Тобто це пов’язано, ви вважаєте, з літніми канікулами?
З канікулами і з великою кількістю вакансій, які створені в судах. В деяких судах існує по одному судді.
Дякую. Таким чином, шановні колеги, я буду ставити на голосування про прийняття в цілому Постанови за номером 7108 Про обрання суддів, за виключенням суддіПирятинського районного суду Полтавської області Корсун Оксани Миколаївни. Прошу голосувати. [[13:02:01]] За-265 Постанова прийнята. [[Оплески]] Тепер, будь ласка, по Корсун Оксані Миколаївні, мікрофон Гордієнка.
Шановні колеги, шановні судді, гості, шановні радіослухачі! В черговий раз на затвердження сесії Верховної Ради України вноситься кандидатура саме Корсун Олени Миколаївни. Ми вже тут неодноразово вели дебати. Вже наводилася статистика. Вже наводилися ті факти, якими оперували, що ця суддя не може бути затверджена. Я проводив додаткові консультації, в тому числі із представниками Пирятинської територіальної громади Полтавської області, вони висловили саме своє рішуче „ні”. Проводили такі уточнення і представники політичних сил, які тут присутні від імені Полтавщини в цій сесійній залі. Вони також потім мене найшли і сказали, що дійсно, тут нема ніякого ні політичного, ні іншого питання, ми уточнили, і ця кандидатура не може бути призначена суддею безстроково. Я звертаюся до своїх колег від імені пирятинців і.
Так. Дякую. Давайте ми поступимо по-іншому. Будь ласка, підійдіть до мікрофону, Оксана Миколаївна. Які ви можете дати пояснення?
Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати! Мої показники порівнювалися із суддями Пирятинського районного суду, порівнювалися із суддями Полтавської області. Вони є не гіршими, вони відповідають стандартам, нормам, які існують в судах загальної юрисдикції.
Дякую. Так, я бачу є бажання обговорити. Прошу записатись по одній хвилині. Так, будь ласка, Гордієнко, фракція комуністів.
Адам Іванович, я хотів би привернути увагу до того, що вчора, за інформацією мого колеги Леоніда Івановича, на комітеті дана кандидатура була відставлена. Яким чином вона потрапила до проекту постанови? У мене виникають питання. Це ще свідчення одного того, що ведеться дуже така подвійна навколо цього гра. І хай представник комітету дасть пояснення, як вона вчора вилучалася і не мала попасти у постанову, а сьогодні це вже є просто, навіть, виникає багато питань.
Будь ласка, Володимир Карпук, „Наша Україна – Народна самооборона”.
Володимир Карпук, „Наша Україна – Народна самооборона”. Прошу передати слово Юрію Анатолійовичу Кармазіну.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні народні депутати! Ми ґрунтовно на комітеті, де я працюю першим заступником голови комітету, розглядаємо кожну заяву, кожне звернення. І якщо не пам’ятаємо, звертаємося до Голови Вищої ради юстиції, до кваліфкомісії, до Верховного Суду, до голів спеціалізованих судів, які тут сьогодні присутні зараз. Але в даному випадку у нас жодних конкретних правопорушень, які були б допущені цим суддею, нам не надані. Через це я вам говорю, що ми одноголосно прийняли рішення про те, що цю суддю підтримати, тому що в нас не було жодних фактів, чому б ми її не підтримали. Через це я не можу сказати, чому це. Я розумію, що важке.
Владислав Забарський, будь ласка, Партія регіонів.
Прошу передати слово колезі Шпенову.
Мікрофон Шпенова, будь ласка.
Добрый день, уважаемые коллеги. Я как представитель комитета хочу подтвердить, что данного судью Корсун Оксану Николаевну комитет рассматривал четырежды, четырежды голосовал позитивно. И на вчерашнем заседании было проголосовано единогласно. И по судье Корсун вчера на заседании ни у кого из представителей комитета, Высшей рады юстиции, Совета, судей, ни у кого не было возражений. Спасибо за внимание.
Дякую. Володимир Пилипенко, фракція „БЮТ – „Батьківщина”.
Дякую. Шановні колеги, таке враження складається, що Комітет з питань правосуддя нам вже сьогодні не потрібний. Тільки вчора ми три години засідали і провели досить велику роботу і ґрунтовну, а суддю Корсун ми вчора заслухати в четвертий раз и четвертий раз у комітету не було ні у кого претензій, навіть по тих скаргах, які на неї були. Скарга була єдина одна, що вона затягнула розгляд однією справи. Но вибачте, таких скарг на суддів надходить і по 10, і по 15, і всі вони об’єктивно розглядаються у комітеті. А сьогодні фактично виходить, що комітет не потрібний і його рішення нікому не потрібні, оскільки у когось є бажання, щоб ця суддя не стала суддею і не працювала у судді. Я вважаю, що нам потрібно зараз визначитися і не ламати життя людини перед тими суддями, які зараз сидять і дивляться на нас. Жодних заперечень по судді Корсун не було. Комітет одноголосно підтримав. Я прошу колег визначитися і все-таки зважати на рішення комітету, який в четвертий раз розглядав всі скарги і підтримав цю суддю для рекомендацій обрання її безстроково сьогодні. Дякую.
Дякую. Для інформації комітет нам потрібен. І я вам просто нагадаю. Поки що, скажу так, потрібен. Я вам нагадаю норми Закону України про судоустрій і статус суддів статті 79, 80 і 111, де мова іде про призначення суддів Верховною Радою, будуть введені, набирають чинності після початку діяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, сформованої у порядку, встановленому цим законом. Десь найближчим часом, якщо я правильно володію інформацією, така комісія буде сформована, ось тоді вона буде нам давати рекомендації. Поки що для нас рекомендації комітету важливі. Він вписується у закон, який ми з вами прийняли влітку. Обмін думками завершено. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про обрання безстроково суддею Пирятинського районного суду Полтавської області Корсун Оксани Миколаївни. [[13:09:11]] За-216 Рішення не прийнято. По фракціях будь ласка. Партія регіонів – 162, "БЮТ - "Батьківщина" – 26, „Наша Україна – Народна самооборона” – 22, комуністи, "Блок Литвина" – нулі, позафракційні – 6. Хто за те, щоб повернутися до голосування, прошу визначатись. [[13:09:50]] За-225 Не повернулися. Рішення не прийнято. Розглядається проект Постанови Верховної Ради за номером 7108-1 про обрання суддів. Будь ласка, Бут Юрій Анатолійович. Прошу доповідайте.
Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Постанови номер 7108-1 Верховної Ради України „Про обрання суддів”. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85. частини першої статті 128 Конституції України, Верховна Рада України постановляє: Обрати суддів, раніше обраних безстроково на посади суддів: апеляційного суду Вінницької області Войтка Юрія Борисовича; апеляційного суду Вінницької області Мішеніну Світлану Василівну; апеляційного суду Дніпропетровської області Остапенко Вікторію Олександрівну; апеляційного суду Київської області Сержанюка Анатолія Семеновича; апеляційного суду Кіровоградської області Чельник Ольгу Іванівну; апеляційного суду Миколаївської області Квашу Сергія Володимировича; апеляційного суду Миколаївської області Самчишину Ніну Василівну; апеляційного суду Миколаївської області Яворську Жанну Михайлівну; апеляційного суду Сумської області Захарченка Олександра Петровича, апеляційного суду Сумської області Таран Світлану Андріївну; апеляційного суду Херсонської області Базіль Людмилу Володимирівну; апеляційного суду Херсонської області Ігнатенко Поліну Яківну; апеляційног суду Херсонської області Пляса Миколу Григоровича; апеляційного суду Черкаської області Пальонного Володимира Сергійовича; апеляційного суду Черкаської області Пономаренка Володимира Володимировича; апеляційного суду Чернівецької області Бреславського Олександра Григоровича; апеляційного суду Чернівецької області Лисака Ігоря Никодимовича; апеляційного суду міста Києва Гриненка Олександра Івановича; апеляційного суду міста Києва Невідому Тетяну Олексіївну; Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Мельника Володимира Васильовича; Донецького апеляційного адміністративного суду Карпушову Олену Віталіївну; Київського апеляційного адміністративного суду Борисюк Ларису Павлівну; Київського апеляційного адміністративного суду Грищенко Тамару Миколаївну; Київського апеляційного адміністративного суду Ключковича Василя Юрійовича; Київського апеляційного адміністративного суду Лічевецького Ігоря Олександровича; Київського апеляційного адмінстративного суду Сауляка Юрія Васильовича; Київського апеляційного адміністративного суду Троян Наталію Миколаївну; Київського апеляційного адміністративного суду Шурка Олега Івановича; Одеського апеляційного адміністративного суду Романішина Володимира Леонідовича; Донецького апеляційного господарського суду Будко Наталю Владиславівну; Донецького апеляційного адміністративного суду Дучал Наталю Миколаївну; Донецького апеляційного господарського судуЛомовцеву Наталію Вікторівну, Донецького апеляційного господарського судуПриходько Ірину Віталіївну, Донецького апеляційного господарського судуЧерноту Людмилу Федорівну; Харківського апеляційного господарського суду Здоровко Людмилу Миколаївну, Харківського апеляційного господарського суду Слободіна Михайла Миколайовича, Харківського апеляційного господарського суду Черленяка Миколу Івановича; господарського суду Вінницької області Грабика Віталія Володимировича. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, зауважень до запропонованих кандидатур щодо обрання суддів, яких було раніше обрано переведенням на інші посади, не поступило. Таким чином, я ставлю прийняття вцілому Постанови за номером 7108-1 про обрання суддів. Прошу голосувати. [[13:14:43]] За-270 Рішення прийнято. [[Оплески]] Таким чином, шановні колеги, питання, пов’язані з обранням суддів безстроково ми з вами розглянули. Дозвольте від вашого імені привітати суддів, обраних безстроково, і побажати їм одного, щоб до нашої сесійної зали вони попадали тільки у випадку призначення найвищої посади, а не попадали сюди на звільнення із посад. Всього доброго. [[Оплески]] Розглядається проект Постанови за номером 7109 про звільнення суддів. Від профільного комітету у нас доповідає колега Бондик Валерій Анатолійович. Прошу.
Шановні колеги, шановна президія! Я не знаю в якому порядку розданий проект постанови, в мене в такому порядку: 7109, в нас три проекти постанови.
Ви, будь ласка, слухайте, що говорить ведучий, і доповідайте, що вам кажуть, в такому порядку й вони роздані. Слухається 7109.
О!
О! От і „о”! Але чуйте спочатку.
Шановні колеги! Відповідно статті 126 Конституції України в зв’язку з поданням про відставку пропонується комітетом звільнити з посади суддів: Верховного Суду України Жука В’ячеслава Григоровича, Кармазіна Юрія Марковича; апеляційного суду Вінницької області Кульбаку Сергія Сергійовича; апеляційного суду Донецької області Горшкова Михайла Петровича, Троценко Ларису Іванівну; апеляційного суду Миколаївської області Паліюка Василя Павловича, Славгородську Наталію Петрівну; апеляційного суду Полтавської області Гасія Юрія Володимировича, Оніщенка Віталія Іларіоновича; апеляційного суду Чернігівської області Корнякову Зою Дмитрівну. Вибачаюсь, Коренькову Зою Дмитрівну; військового апеляційного суду Центрального регіону Шевченка Валентина Павловича; Крижопільського районного суду Вінницької області Панасюка Бориса Григоровича; Маловисківського районного суду Кіровоградської області Назаренка Василя Яковича; Ровеньківського міського суду Луганської області Наумову Інну Миколаївну, Семенюк Тетяну Борисівну; Станично-Луганського районного суду Луганської області Склярова Петра Миколайовича; Стахановського міського суду Луганської області Ромашку Валентину Петрівну; Пирятинського районного суду Полтавської області ПЕдяша Сергія Івановича. Вибачаюсь, ПедяшА Сергія Івановича; Автозаводського районного суду міста Кременчука Полтавської області Соболєва Володимира Анатолійовича; Печенізького районного суду Харківської області Іващенка Юрія Петровича; Драбівського районного суду Черкаської області Шведуна Віталія Свиридоновича; Герцаївського районного суду Чернівецької області Болгака Лук’яна Павловича.
Дякую, Валерій Анатолійович. Шановні колеги, прошу звернути увагу, що ми розглядаємо проект 7109 про звільнення суддів в зв’язку з поданими заявами про відставку, тобто тут зрозуміло, це воля самих суддів. Нема заперечень? Тоді я ставлю про прийняття в цілому постанову 7109 про звільнення суддів. Прошу голосувати. [[13:18:06]] За-273 Рішення прийнято. Кармазін просить уточнити, що це не родич його звільняється. [[Шум у залі]] Да, давайте подякуємо дійсно суддям, які відпрацювали, в силу тих чи інших обставин, перш за все, напевно, з віком написали заяви про відставку. Розглядається проект постанови за номером 7109-1 про звільнення суддя. Будь ласка, Валерій Анатолійович.
В зв’язку з набрання законної сили обвинувального вироку, на підставі рішення комітету рекомендовано звільнити суддю Коломацького районного суду Харківської області Гусара Петра Павловича.
Запитань немає? Зрозуміло, набрав сили.
Обвинувальний вирок.
Да, обвинувальний вирок. Я ставлю на голосування постанову про прийняття її в цілому за номером 7109-1 про звільнення судді. Прошу голосувати. [[13:19:28]] За-260 Рішення прийнято. Розглядаємо законопроект за номером 7109-2 про звільнення суддів. Будь ласка, Валерій Анатолійович.
Шановні колеги, відповідно до пункту п’ятого частини п’ятої статті 126 Конституції України комітет вирішив рекомендувати в зв’язку з порушенням присяги звільнити з посади суддів Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Рижикова Віталія Геннадійовича. Адам Іванович, не поясняти підстави?
Да, будь ласка, пояснюйте.
Значить, було засідання комітету. Рижиков Віталій Геннадійович, це на підставі подання Вищої ради юстиції втручався в діяльність суб’єктів господарювання і вирішував питання про право учасників товариства без залучення до участі їх у справі. Відповідно до подання Вищої ради юстиції була перевірка зроблена членами Вищої радою юстиції і внесено подання на звільнення цього судді. На комітеті вчора він не був, але, на скільки я поінформований, він є в залі. Далі читати?
Так, давайте, шановні колеги, як поступимо? Будемо кожного окремо розглядати?
Давайте, давайте, тоді, оскільки це питання дещо відрізняється від попередніх, бо порушення присяги. Тому, будь ласка, розглядається по Рижикову Віталію Геннадійовичу, Мукачівський міськрайонний суд. Він в залі є, так? Є? Будь ласка, ваші пояснення, Віталій Геннадійович. Підійдіть ближче до мікрофону.
Я вчора не зміг бути присутнім на Вищій раді юстиції у зв’язку з тим, що пізно отримав повідомлення, телеграма прийшла із запізненням, і тому я не зміг дати доводи і пояснення щодо. на свій захист по цьому питанню. Все, що я можу сказати.
Так, зрозуміло. Будь ласка, хто від Вищої ради юстиції? Так, Колесниченко, голова, прошу до мікрофону.
Рижиков Віталій Геннадійович, була пропозиція про звільнення його за порушення присяги із займаній посаді. Суть його порушень: розглядаючи справу за позовом Малахова до Іващенка, Самойлова ТОВ „Аверс-К” про стягнення штрафу, відшкодування збитків, моральної шкоди, визнання недійсним договору і ще інших вимог, при прийнятті позову до провадження порушені вимоги статті 121, оскільки позовна заява не була дотримана вимог закону щодо форми і змісту сторін, не було сплачено державне мито, порушена виняткова підсудність розгляду справ, всі сторони провадження, окрім Малахова, проживають або знаходяться у місті Києві. Розглянув чотири позовні вимоги, підсудні Дарницькому районному суду міста Києва, визнав відсутність права користування земельною ділянкою, дана позовна заява не може розглядатися у суді, оскільки стаття 16 ЦК України такий спосіб захисту порушеного цивільного права не передбачає. Рішення постанови щодо обов’язків осіб, не залучених до розгляду справи, зобов’язане. комунальне підприємство Київське бюро технічної інвентаризації. Вища рада юстиції одноголосно прийняла рішення і вважає, що є все ознаки порушення присяги. Просимо підтримати рішення Вищої ради юстиції. Дякую.
Дякую. Рішення комітету зрозуміле, вони підтримують рішення Вищої ради юстиції. Немає бажаючих взяти участь у обговоренні питання? Немає. Тоді я ставлю на голосування пропозицію про звільнення у зв’язку з порушенням посад. у зв’язку з порушенням присяги з посади судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Рижикова Віталія Геннадійовича. Прошу голосувати. [[13:23:45]] За-38 Пропозиція Вищої ради юстиції і нашого профільного комітету не підтримана, суддя залишається на посаді.
Дякую за довіру.
Будь ласка, наступний.
Наступний. Макарівський районнийКиївської області Тюхтій Павла Миколайовича; Тюхтій Павло Миколайович був присутній на комітеті, давав пояснення у зв’язку з порушенням присяги щодо земельного законодавства рішення приймалось одноголосно. Це відповідна схема, коли два суб’єкти через суд рішенням іменем України набувають права власності на земельну ділянку. Вчора, Павло Миколайович присутній, він давав пояснення, його пояснення враховані, але на жаль для нього рішення прийнято одноголосно.
Будь ласка, Павло Миколайович, до мікрофону підійдіть. Немає його? Тоді будь ласка Голова Вищої ради юстиції, прошу.
Хочу зазначити про те, що суддя Тюхтій при розгляді справ пов’язаних із земельними правовідносинами, всупереч вимогам статті 576 Цивільного кодексу України, частиною першої статті 139 Земельного кодексу країни, підпунктів „б”, пункту 15 Перехідних положень Земельного кодексу та постановив рішення внаслідок яких фактично відбувалося заборонене законом відчуження земель для ведення особистого селянського господарства. Фактично скрита форма передачі земельної ділянки, земельних ділянок. Вища рада юстиції просить підтримати нашу пропозицію.
Зрозуміло. Обговорювати немає бажаючих? Я ставлю на голосування пропозицію про звільнення з посади судді Макарівського районного суду Київської області Тюхтія Павла Миколайовича у зв’язку з порушенням присяги судді. Прошу голосувати. [[13:25:56]] За-265 В даному випадку Вища рада юстиції не помилилася. Рішення прийнято. Будь ласка, наступний.
Наступний Арбузинський районний суд Миколаївської області Пампур Олег Іванович, він не з’явився вчора на комітет, пояснення не давав. Тому що відповідно до інформації, яка мається в комітеті, він чотири роки знаходиться в розшуку. Людина скоїла ДТП, внаслідок якого загибла людина. Рішення комітету прийнято одноголосно.
Є необхідність слухати пояснення Володимира Миколайовича. Я думаю зрозуміло. Я ставлю на голосування пропозицію про звільнення з посади судді Арбузинського районного суду Миколаївської області Пампуру Олега Івановича у зв’язку з порушенням присяги судді. Прошу голосувати. [[13:26:58]] За-258 Рішення прийнято. Наступний, будь ласка.
Наступний Пізняхівський Федір Миколайович, це Святошинський районний суд міста Києва. Федір Миколайович не з’явився на комітет, перший раз він надав телеграму, тому що лікується на стаціонарі, другий раз без пояснень не з’явився. Рішення Вищої ради юстиції було одноголосним. Пізняхівський Федір Миколайович допустив судову помилку, але його рішення не підтримано було апеляцією. Він позбавив внаслідок свого рішення право на житло 13-літню дитину, там спадщина була. Тому ми голосували одноголосно на комітеті.
Є Федір Миколайович?
Нема.
Немає. Тоді будь ласка, Володимир Миколайович.
Я хочу добавити про те, що дійсно не залучив до участі органи опіки та піклування і фактично позбавив житла 13-літню дівчинку. Суд менше ніж за годину, судове засідання розпочалося о 9.30, закінчив о 10 годині, позбавив неповнолітню дитину житла, задовольнивши позов її бабусі.
Нема необхідності обговорювати? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію про звільнення з посади судді Святошинського районного суду міста Києва Пізняхівскього Федора Миколайовича в зв’язку з порушенням присяги судді. Прошу голосувати. [[13:28:37]] За-271 Будь ласка, наступне.
Наступний Лєсогоров Віталій Миколайович, це суддя господарського суду Одеської області, своєчасно був повідомлений, двічі не з’являвся на засідання комітету, тому перешкод слуханню в його відсутність в комітеті не було. Рішення прийняте комітетом рекомендувати про звільнення одноголосне. Коротенько: він допускався відчуження державного майна на користь третіх осіб, що належало Мінтрансу України. Дякую.
Так, будь ласка, немає судді? Прошу, Володимир Миколайович, прошу, від Вищої ради юстиції голова.
Шановні депутати, хочу зазначити про те, що Лєсогоров Віталій Миколайович на засіданні Вищої ради юстиції був присутній, ми ретельно досліджували всі обставини цієї справи, суть порушень полягає в тому, що він розглядав цілу низку справ за позовами комерційних підприємств. Це такі підприємства, які утворилися внаслідок чи після розподілу бувшого СССР і у складі ЧПМ були філіали по закордонних портах: Ханой, Лоанда, Мозамбік – це ті військові фактично порти, які були і не були враховані при розподілі ось цього майна. І потім саме завдяки були утворені там товариства такі як товариство „Індокитай”, це Ханойпорт і тому подібне, і він розглядав оці позови, чим сприяв переходженню у власність, закріпленню у власність інших осіб. Зараз ці рішення скасовані, ведеться перевірка слідчими органами. Я звернувся з пропозицією про звільнення з посади голови господарського суду Одеси і буду наполягати на тому, щоб ми розглянули і відносно нього. Тому порушення очевидні, те, що немає сьогодні Віталія Миколайовича, це навмисне ухилення. Прошу підтримати рішення Вищої Ради юстиції і звільнити його з посади.
Так, будь ласка, Царьков, мікрофон.
Адам Иванович, мы по сути не хотим действительно отменять функции Высшей рады юстиции, однако мне, как народному депутату от Одещини поступило обращение судьи, я его лично не знаю, не знаю, в чем там действительно дело, и справка с медучреждения о том, что у него опухоль в межлопаточной области. И есть справка о том, что у него ограниченный режим, он находится практически в больнице. И он просит меня как народного депутата это озвучить. В комитет он написал, что дал телеграмму, и просто перенести, потому что он не может после операции здесь присутствовать. На усмотрение зала. Еще раз говорю: мы не знаем сути, доверяем, конечно, Высшему совету юстиции, но если удалена у человека опухоль и есть справка и он мне ее приложил, то мне кажется, нужно на это обратить внимание и на следующем заседании рассмотреть.
Адам Іванович, дійсно на комітеті була розглянута довідка про стан здоров’я, але, на жаль, з формальних підстав ми не мали змогу відкласти, тому ми голосували. Да, справка була.
Так, я бачу є бажаючі ще обговорити. Запишіться, будь ласка, по 1 хвилині від фракції. Володимир Пилипенко, „БЮТ – „Батьківщина”.
Дякую. Шановні колеги, справа в тому, що ми вже неодноразово про це говорили, що всі судді, які Вищою радою юстиції рекомендовані на звільнення, вони всі повально хворіють. Разом з тим, комітетом було прийнято рішення про це, я ще раз наголошую, що комітет буде всі випадки, коли суддя подає телеграму, що він хворий, всі будуть випадки перевірятися. Тому що в переважній більшості, коли суддя пише, що він хворіє і подає довідку, то той лікар, який нібито виписав цю довідку, він навіть не знає, що така довідка видавалася. І такі факти комітету і народним депутатам, і членам комітету відомі. Тому я ще раз звертаю увагу, що всі судді повально хворіють для того, щоб фактично уникнути відповідальності за ті, я не побоюся цього слова, злочини, які вони вчинили, і які потім будуть предметом розслідування компетентних органів. Тому справа в тому, що є рішення Вищої ради юстиції, є рішення комітету, я прошу на це зважити і підтримати позицію і Вищої ради юстиції, і Комітету з питань правосуддя. Дякую.
Дякую. Юрій Кармазін, одесит.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я з сумом подивився як сьогодні махнули рукою, коли приймалися рішення по Мукачівському міськрайонному суду Закарпатської області, по судді Рижикову Віталію Геннадійовичу, 38 голосів було „за”. Але заключення і Генеральна прокуратура, яка робила подання, показала, що майно, яке знаходиться в Севастополі, пане Михайло Чечетов, в Севастополі майно – розглядали справи в Закарпатті. І через це, щоб не розтаскували так майно, це тільки один епізод із 20 сторінок. Тобто, корупція кругом проникла. І тому Вища рада юстиції абсолютно правомірно поставила питання по тому судді, як і по іншим суддям. І ми зараз подивилися, що Вища рада юстиції поки що абсолютно правомірно ставила всі питання. Тому комітет і розглянув. З огляду на те, що, чи хвора людина, чи не хвора, давайте розглядати це питання. Ми не мали таких даних на засіданні комітету. Але я пропоную, щоб ми повернулися.
Так. Має можливість Павло Сулковський висловитись.
Дякую, Адаме Іванович. Тільки що виступив попередник, мій колега, в захист попереднього наше голосування, що ми, дійсно, там не вірно рішення прийняли і так далі. Хай він краще скаже, що він захищає суддю Рівненського міського суду, який вже 2 роки не ходить на роботу, зробив біля 600 прогулів, а він і далі його хоче притягнути через Вищу раду юстиції і Комітет Верховної Ради. Тому я сьогодні вношу пропозицію. Дуже вірно, коли цей суддя проводив, рішення приймав суду на користь свою і окремих злочинців, іноземців, в нього тоді в голові опухолі не було. А коли сьогодні прийшло вже, треба брати його і, дійсно, його садити за грати, що він зганьбив суд України, він сьогодні ухиляється і різними методами буде тоже роками хворіти, коли йому треба буде приїхати на засідання суду. Тому я прошу звільнити.
Дякую. Шановні колеги! Єдине, я просив би, давайте ми будемо все-таки милосердними, не знаючи суті і так далі, не давати оцінок, так воно чи не так, давайте не будемо на емоціях говорити про речі, яких ми можемо достовірно не знати. Тому я просив би утримуватися від подібного. Я ставлю на голосування пропозицію про звільнення з посади судді господарського суду Одеської області Лісогорова Віталія Миколайовича у зв’язку з порушенням присяги судді. Прошу голосувати. [[13:36:24]] За-239 Рішення прийнято. Таким чином, шановні колеги, ми питання, пов’язані із обранням і звільненням суддів, розглянули. Немає ніяких зауважень по цих питаннях? Будь ласка, Єфремов. Мікрофон Єфремова.
Уважаемые коллеги, сегодня здесь в зале присутствует большое количество судейского корпуса. И в своих решениях, когда они принимают, большинство из них всегда бывает объективным. Я думаю, что мы должны тоже показать в этом зале примеры объективности. Мы еще раз рассмотрели все материалы, которые 4 раза подымались на комитете по судье Корсун Оксане Николаевне. И в тех материалах, которые нам дали, нет ни одной претензии к этому человеку. Я думаю, что то, что произошло в зале, это и так огромный экзамен для человека, на которого сегодня смотрит вся страна. Поэтому у меня есть, Адам Иванович, к вам огромная просьба и чисто человеческая и объективная, давайте мы вернемся все-таки к рассмотрению решения по данному судье, не будем ломать судьбу человеку и пусть она далее работает и объективно принимает тоже решения. И как мне кажется, такой наш подход он положительно будет воспринят и судебным корпусом в плане объективности работы Верховной Рады.
Олександр Сергійович, шановні колеги, ви знаєте, що ми відповідно до Регламенту ставили пропозицію про повернення до голосування. Є пропозиція ще раз повернутися до цього. Хто за те, щоб повернутися до питання про призначення судді безстроково Корсун, прошу визначатись. [[13:38:45]] За-261 Повернулися. Я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково суддею Пирятинського районного суду Полтавської області Корсун Оксана Миколаївна. Прошу визначатись. [[13:39:14]] За-261 Рішення прийнято. Я абсолютно сприймаю зауваження колеги Матвєєва про те, що я порушив регламент. Прошу, судді, з мене не брати прикладу. Питання завершено. Дякую. Ті, хто був запрошений на розгляд питання про призначення і звільнення суддів, можуть бути вільними. Продовжуємо розгляд питань другого читання. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо вдосконалення механізму захисту конституційних прав громадян при провадженні оперативно-розшукової та контррозвідувальної діяльності]]. Реєстраційний номер 4663. Є пропозиція комітету про перенесення розгляду законопроекту. Прошу підтримати цю пропозицію. Голосуєм. [[13:40:27]] За-219 Не підтримано. Розглядається проект закону. Будь ласка, Швець Віктор Дмитрович. Хто від комітету? Так, нема бажаючих. Тоді дозвольте, я виконаю їхню місію, підем по процедурі другого читання. Знову ж таки так, як до перерви працювали, будемо ті поправки, які не враховані, або ті, які враховані, але наполягають автори на їхньому підтвердженні. Скибинецький, 13-та. Не наполягає. Воропаєв, 14-та. Наполягаєте? Будь ласка, Воропаєву мікрофон.
Я бы хотел вашего внимания, уважаемые коллеги, обратить на следующее по моей поправке. Если мы сейчас этим законопроектом наделим прокуратуру правом полного контроля за оперативно-розыскной деятельностью, что будет означать, что оперативные подразделения и милиции, и СБУ, прежде чем что-либо начать делать, будут получать только согласие прокурора. Нам не нужна будет должность ни министра внутренних дел, ни главы Службы безопасности Украины, потому что всех их заменит только один человек – Генеральный прокурор. Я считаю, это неправильно, я считаю, что в государстве должен быть баланс сил, поэтому и подал такую поправку. Прошу поддержать.
Зрозуміло. Ставлю на голосування 14 поправку колеги Воропаєва. Прошу визначатись. [[13:42:20]] За-183 Не підтримано. Поправка Писаренка, 25. Не наполягає? Не наполягає. Поправка Воропаєва, 30. Будь ласка, мікрофон.
Все остальные свои поправки снимаю, я на них не настаиваю, потому что в них уже нет смысла после предыдущего голосования.
Зрозуміло. Скибинецький, 39-та і 40-ва. Не наполягає. Скибинецький, 47-ма. Не наполягає. Калетнік, 48-ма. Не наполягає. Воропаєв зняв поправки свої, так. Всі решта враховані. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні вцілому Закону за номером 4663 про внесення змін до деяких законів України [[щодо вдосконалення механізму захисту конституційних прав громадян при провадженні оперативно-розшукової діяльності]]. Прошу визначатись. [[13:43:50]] За-10 Законопроект не підтримано. Він вважається відхиленим. Розглядається проект Закону за номером 2231 про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам" [[щодо підтримки осіб, які доглядають дітей-інвалідів, що потребують постійного стороннього догляду]]. Доповідач – Сушкевич Валерій Михайлович. Будь ласка, мікрофон ввімкніть.
Дякую, Адам Іванович. Шановні колеги, народний депутат Сушкевич доповідає вам законопроект про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам, а, власне, він стосується батьків дітей-інвалідів, які незалежно від факту роботи будуть отримувати з нашої з вами допомоги державну допомогу невеличку, але важливу для бюджету сім’ї, в якій є дитина-інвалід. Я дякую за підтримку цього законопроекту у першому читанні, 364 народних депутата підтримали. До другого читання до нашого комітету надійшло вісім пропозицій, з яких чотири поправки було враховано повністю або частково, ну а чотири були відхилені. В принципі вони такі, які сьогодні, ну скажімо так, не мають варіанту врахування, оскільки частина поправок торкається порушення статті 116 Регламенту, і вони не можуть бути враховані, а частина мають технічний характер, які не можуть бути враховані. Я хочу сказати, що Головне юридичне управління зауважень до редакції, запропонованого законопроекту, у другому читанні немає. У нас є всі підстави, шановні колеги, до позитивного голосування і прийняття цього дуже соціального закону, який стосується сімей, в яких є діти-інваліди, в цілому. Прошу підтримати і готовий прослухати по поправкам тим, по яким настоюють народні депутати.
Дякую. Шановні колеги, я хотів би звернути увагу на слова голови комітету і запрошую. і рекомендую. і не просто рекомендую, а й звертаю увагу інших голів комітетів, щоб дійсно те, що йде в порушення 116-ї статті, не враховувалося при другому читанні. Інших зауважень, крім порушення 116-ї статті немає, все враховано, тому я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому закону за номером 2231 про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам" [[щодо підтримки осіб, які доглядають дітей-інвалідів, що потребують постійного стороннього догляду]]. Прошу голосувати. [[13:46:57]] За-55 По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 13, „БЮТ- Батьківщина” – 4, „Наша Україна – Народна самооборона” – 20. 11, комуністів – 27, „Блок Литвина”, позафракційні – немає голосів. З мотивів – немає такого. Проект Закону про скорочення заборгованості перед Пенсійним фондом України. Ну дайте Кармазіну, бо він не брав. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я звертаюся до голови фракції регіонів пана Єфремова. Він зараз говорив про справедливість, і я його підтримав, як і фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. І зараз хочу сказати. Шановні народні депутати! Та надбавка, яка встановляється на догляд за дитиною-інвалідом – повторюю, інвалідом! – і яка врахована в цьому законопроекті, вона є абсолютно мізерною, передбачається з 1 січня 2011 року, а не прямо зараз. І давайте ми на цьому не будемо економити. Ціна закону – це 500 чи 700 тисяч гривень. В той час, коли дорога тільки до Вишгорода коштувала 55 мільйонів гривень. Та що ж ви робите, люди?! Давайте перегляньте свої погляди і проголосуйте правильно, підтримайте Сушкевича. Дякую.
Так, законопроект це був не Сушкевича. Він від комітету відповідав. Слухається проект Закону про скорочення заборгованості перед Пенсійним фондом України підприємств, які мають стратегічне значення та вугледобувних підприємств і відновлення пенсійних прав їх працівників. Повторне друге читання [[реєстраційний номер 4218]]. Будь ласка, мікрофон Сушкевича Валерія Михайловича.
Дякую, Адам Іванович. Шановні колеги, я два слова буквально скажу про попередній законопроект. Ви знаєте, це, безумовно, помилка що ми не підтримали діток-інвалідів і сім’ї, де є діти-інваліди, оскільки не звернув ніхто увагу, що закон вступає в силу в 2012 року. Шановні друзі, в 2012 році ми все-таки могли б невеличкі кошти, а для тяжко хворих тільки діток сім’ї – з 2011. Ми зробили дуже в комітеті серйозну роботу, щоб підтримати сім’ї, в яких є діти-інваліди. На жаль, законопроект не підтриманий, я вважаю, це помилка. Я хотів би, щоб трошки ретельніше ми дивилися на ці соціальні, гостро соціальні законопроекти, які не популістські, я підкреслюю, вони – дуже збалансовані. Дякую. Тепер те, що торкається, те, що торкається законопроекту 4218, який називається про скорочення заборгованості перед Пенсійним фондом України підприємств, які мають стратегічне значення та вугледобувних підприємств і відновлення пенсійних прав їх працівників. Шановні колеги, хочу сказати, що законопроект є комплексним по суті і економічної складової, і соціальної складової. Економічна складова має намір в умовах економічної кризи, яка все-таки, на жаль, не закінчилась, підвищити фінансову спроможність підприємств, які мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави в умовах економічної кризи. Але є ще і інший момент: саме на цих вугледобувних і стратегічних підприємствах під час їх заборгованості, ми зупинили пенсійне страхування наших робітників, які працюють на цих підприємствах. І врегулювати проблему врахування періодів страхового стажу та заробітної плати для призначення пенсій найманим працівникам, які заборгували Пенсійному фонду, якраз той соціальний аспект, який вирішується цим законопроектом, який теж дасть змогу реально реструктуризуючи борги, все-таки забезпечити соціальну підтримку по страхуванню, по пенсійному страхуванню працівників, сотень тисяч працівників, які працюють на цих підприємствах. Хочу сказати, що Головне юридичне управління, значить, є. звертаю увагу, що на цей момент саме соціальний, і також законопроектом визначено порядок реструктуризації заборгованості підприємств, які мають стратегічне значення, зі сплати страхових внесків на загальнобов’язкове державне пенсійне страхування. Прошу шановних народних депутатів підтримати цей законопроект у другому читанні. Хочу сказати, що із всіх поправок 12 поправок відхилено.
Завершуйте, будь ласка.
17 враховано. Прошу підтримати законопроект у другому читанні. Автор законопроекту – народний депутат Сушкевич і шановний колега Хара Василь Георгійович.
Ідемо за поправками. Будь ласка, перша, Кармазин. Наполягаєте? Мікрофон.
Юрій Кармазин. Шановні народні депутати! Я не буду говорити, що цей закон настільки ж важливий, наскільки і попередній. Але назву цього закону пропоную викласти у такій редакції: про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування” [[щодо скорочення заборгованості перед Пенсійним фондом України підприємств, які мають стратегічне значення для економіки та безпеки держави і відновлення пенсійних прав їх працівників]]. Мова йде про те, що та деталізація, де там написано, вугледобувні підприємства і так далі. Це все об’єднується одним загальним словом, яке має стратегічне значення для економіки і безпеки держави. Але те, що сьогодні пенсійні права працівників цих підприємств порушуються через те, що не виплачується, мені здається, що воно проведено через весь закон і в багатьох випадках вони знову будуть порушуватись. Тому я прошу назву закону змінити на більш, на мій погляд, підходящу назву. Дякую.
Ставлю першу поправку на голосування. Прошу визначатись. [[13:53:52]] За-6 Не підтримана. Сербін друга, не наполягає. Кармазін п’ята.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Цей закон має преамбулу, яка ніякого правового навантаження не несе. Наприклад, вона чисто декларативна і говорить: закон регулює питання погашення заборгованості перед Пенсійним фондом України, підприємств. Пенсійний фонд має наповнюватись чим? І не мають сьогодні робітники, які працюють в інших галузях поповнювати Пенсійний фонд, а інші ні. Тому пояснення, яке робиться в цій статті, в преамбулі цього закону, абсолютно не має ніякого правового навантаження, через це я прошу відмінити прийняту в першому читанні преамбулу закону. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування п’яту поправку Кармазіна, прошу визначатись. Ваших поправок поки що немає Валерій Михайлович, будуть тоді скажете, по суті також. [[13:55:05]] За-7 Марущенко не наполягає, Сербін не наполягає. Дев’ята Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! В першій статті цього закону записано, що дія цього закону поширюється на підприємства незалежно від форм власності та видів діяльності, віднесені до переліку підприємств, які мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави затверджене урядом України та які є страхувальниками за Законом про пенсійне державне страхування. При цьому стаття 3 цього закону не поширюється на вугледобувні підприємства, яким списання штрафів та пені здійснюється відповідно до пункту 2 статті 5 в прикінцевих положеннях цього закону. Я вважаю таку норму не конституційною і прошу вас скасувати цю норму, тому що всі мають платити кошти в Пенсійний фонд. Пенсійний фонд має наповнюватися і там немає бути дефіциту, з чого ми весь час беремо гроші у Міжнародного валютного фонду. Не ми, а ваш уряд це робить. Тому я прошу скасувати цю.
9-та поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:56:42]] За-7 Не підтримана. 14-та. Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Я тим хто кричить, викрикує щодо нашого уряду, хочу наголосити, що уряд попередній Юлії Тимошенко не хотів брати у МВФ такою ціною гроші, через те ви знаєте що сталося. Тому в цій поправці мова йде про відміну прийнятої в першому читанні статті 20, статті 2 де мова йшла про прострочену заборгованість зі сплати страхових внесків і суми-недоїмки, які виникли чи на 1 березня 2009 року і не були погашені, розстрочуються ще на п’ять років. Хто ж буде наповнювати Пенсійний фонд? Через це я вважаю, що така постановка питання не конституційна. Дякую.
Ставиться 14-та поправка на голосування. Прошу визначатися. [[13:58:08]] За-8 Не підтримується. 19 поправка Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я ставлю вас до уваги, що моя поправка стосується того, щоб скасувати положення, яким передбачається у разі прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про розстрочення недоїмки відповідно до статті 20 цього закону, штрафу та пені на розстрочення суми недоїмки не нараховуються. Я вважаю, що всі підприємства в даному випадку мають працювати в одному правовому полі і ті підприємства, які погано господарюють, не мають фінансуватися з бюджету, чи з рахунків Міжнародного валютного фонду з якого ні жодної копійки при попередньому уряді на ці заходи не фінансувалося. Дякую.
Ставиться на голосування поправка. Прошу визначатись. [[13:59:28]] За-9 Не прийнято. 27-ма. Кармазін.
Юрій Кармазін. Очевидно стає питання, а як же буде проводитись пенсійне забезпечення працівників страхувальника. Так от, в цьому законі записано, це поправка Сушкевича, яка врахована: „Період, за який розстрочено недоїмку, обліковується в системі персоніфікованого обліку внесків як період, за який сплачено страхові внески в повному обсязі”. Так от, шановні друзі, я вважаю, що стаття 4 в першому читанні, яка прийнята, що: „З дня підписанні договору про розстрочення у системі персоніфікованого обліку внесків в Пенсійний фонд робляться відмітки про повну сплату страхових внесків за відповідні періоди”. Нічого собі! Ви розумієте як? Нічого не сплачується до Пенсійного фонду, потім пишеться, що все отримується, нараховується пенсія і знову йде мінус. Таким чином, я вважаю, що цю статтю також в такому вигляді приймати не можна. Дякую.
27 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[14:00:58]] За-7 Не підтримана. Шановні колеги, я продовжую засідання до завершення цього питання розгляду. 29 поправка Кармазіна. Прошу.
Адам Іванович, я не хочу забирати ваш час. Я вважаю, я не буду наполягати на подальших своїх поправках. Я тільки хотів би, щоб нам чинний уряд Миколи Азарова показав: де, звідки він візьме кошти, які він направить до Пенсійного фонду, якщо ми поголовно всіх будемо звільняти від сплати туди коштів, а потім ще і будемо писати, що при тому, що ми звільнили, ми зараховуємо всім ці кошти. Що зараховувати?! Якщо нулі, то нулі і зараховуються. Хіба ж можна так робити? Через це я проти того, що ми нереалістичним робимо бюджет, що ми не вносимо зміни одночасно в бюджетне законодавство, що ми це все не робимо, не збалансовуємо, і робимо ще більшу кризу, яка може наступить при керівництві цього уряду. Дякую.
Так, дякую, Юрій Анатолійович. Всі поправки пройшли. Будь ласка, Валерій Михайлович, які пропозиції комітету по цьому законопроекту і будемо визначатись.
Пропозиція: прийняти в другому читанні і в цілому. Законопроект надзвичайно актуальний, ще раз повторюю, він гармонізує економічну складову цих підприємств стратегічних і вугледобувних, і соціальну складову, яка стосується людей, які в разі не прийняття цього законопроекту, і маючи ситуацію, не оплати з боку цих підприємств до Пенсійного фонду залишається поза пенсійним страхуванням. Прошу підтримати в цілому як закон.
Так, дякую. Прошу врахувати, що тут є і серйозні зауваження науково-експертного, вірніше, Юридичного управляння. Я ставлю на голосування законопроект за номером 4218про скорочення заборгованості перед Пенсійним фондом України підприємств, які мають стратегічне значення, та вугледобувних підприємств і відновлення пенсійних прав їх працівників. [[14:03:47]] За-258 Закон прийнято. Ранкове засідання Верховної Ради оголошується закритим. Перерва до 16 години.