Отже, шановні колеги, прошу заходити в зал, приготуватися до реєстрації. Отже, колеги, прошу заходити в зал, займати робочі місця. Отже, колеги, прошу зареєструватися для участі у вечірньому засіданні. [[16:02:16]] Зареєструвалося 342 народних депутати. Вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. До нас прибув, я хочу ще раз привітати Бориса Тарасюка автора резолюції, яку прийняв Міжпарламентський союз, фактично це перша українська резолюція за час діяльності Міжпарламентського союзу, який відбувся в Катарі. [[Оплески]] І я вітаю вас з цією важливою міжнародною ініціативою і міжнародною перемогою, як і усіх членів нашої делегації. І також, колеги, хочу вам повідомити, що в президію надійшла заява від двох фракцій – фракції "Самопоміч" і "Батьківщина". Вони готові замінити перерву на виступ. І я запрошую на виступ Оксану Сироїд, 3 хвилини. Прошу включити мікрофон.
Шановні колеги, шановні українці! Сьогодні в цьому залі, напевно, особливо порожньо після оголошення тих очікуваних рейтингів так очікуваних результатів другого туру президентських перегонів. І це не тому, що тут розглядаються поправки до Закону про мову, а тому що в Україні немає нормального балансу влади, немає нормального балансу стримувань і противаг. Це є поправки до 72 законів, в яких Президент України вийшов за межі своїх повноважень, встановлених для нього 106 статтею Конституції України. Хтось може подумати, що то добре, що він так багато влади має, може, би він щось робив. Але, на жаль, людина, яка має такий великий обсяг свавільної влади, бо це порушення Конституції, людина, яка має таке свавілля і не має відповідальності, думає тільки про одне – як зберегти владу і думає тільки одне – як побороти противників всередині самої української політики. І ми це спостерігаємо не тільки в каденції цього Президента, ми спостерігаємо це фактично впродовж всієї новітньої української історії. Що нам потрібно? Нам потрібно нарешті побудувати в Україні ту систему влади, яка побудує, яка сформує повноцінних політичних гравців, коли буде повноцінна система стримувань і противаг, коли Президент України так само, як і всі інші органи влади, буде стриманий законом. Тоді, коли не буде конфлікту між Президентом і Прем’єр-міністром. Тоді, коли Президент так само, як і всі інші органи влади, буде відповідальний перед українським народом за виконання Конституції і законів України. Я хочу зараз звернутися до всіх народних депутатів. Ми розпочинаємо збір підписів під проектом Закону про Президента України, який не написаний ні під кого і не проти кого. Він написаний для того, щоб розвивати українську державу, і для того, щоб захистити свободу кожного українця від свавілля людини, будь-якої людини, однієї людини, яка одного дня може обійняти чи обіймає посаду Президента. Це законопроект про свободу і про захист від свавілля. Дякую за увагу.
Дякую. Треба підтримати український парламент. Бо один кандидат в Президенти у фільмі, його герой літературний, розстрілює його з автомату. І тому, звичайно, мають бути засоби для того, щоб український парламент мав необхідну кількість повноважень для противаг в українській державі. Отже, колеги, ми продовжуємо розгляд проекту Закону про забезпечення функціонування української мови як державної. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань культури і духовності Княжицького Миколу Леонідовича. Хочу, колеги, нагадати, що до обіду ми зупинились на правці 1769. Автором цієї поправки є Німченко і Шуфрич. І я слово для озвучення правки надаю народному депутатові Німченкові. 69-а.
Шановні колеги, представляючи і думку та ідею Нестора Івановича Шуфрича стосовно цієї поправки і звертаючись за тим, щоб ви її підтримали, я хочу сказати прописні істини, які викладені чітко в статті 6 Конституції України, що у нас влада поділена на законодавчу, виконавчу і судову. Про регулювання судової влади у нас все там є, у тому числі Кримінально-процесуальний, Цивільно-процесуальний, Кодекс адміністративного судочинства, де все з’ясовано, як повинна працювати судова влада. Скажіть, будь ласка, на якій підставі ми цим Законом про функціонування мови як державної вносимо зміни, вносимо зміни щодо кримінального провадження щодо поводження в суді по розгляду кримінальних справ. Я хотів би, щоб ви звернули на це увагу.
Будь ласка, Микола Княжицький.
Дякую. Шановний колего, ця ваша правка, як і попередні ваші правки, які ми тут дебатували з вашим колегою і співавтором багатьох правок Нестором Івановичем Шуфричем, врахована була комітетом. Дякую.
Дякую. Тобто її на голосування не ставити, так? Так, добре, я і не ставлю на голосування. Дивіться, я назву вашу наступну правку, ви по наступній. 70-а, Німченко. 70-а. Будь ласка.
Наступну, да. Наступна 1770. 1770! 1770 – щодо судового процесу і застосовування інших мов. Ну як це можна зрозуміти на сьогоднішній день, коли ми іншим законом регулюємо, як себе вести повинен суд і суддя, і склад суду, свідок, підозрюваний та інші? Це абракадабра, яка не має аналогу в законодавстві. Люди, ну схаменіться! Колеги, суб’єкти законодавчої ініціативи! Ну це є все в кодексах. яка регулює діяльність судової влади. Я хотів би, щоб ми не виставляли на сміховисько от такі законопроекти. Шановний доповідачу по справі, що вам не зрозуміло? Навіщо такий дубляж і такий.
Прошу, 30 секунд завершити.
І навіщо потрібний такий дуалізм, який через статтю повторюється? Що це, засмічення чи щось інше із цього випливає? Я хотів би почути вашу відповідь.
Дякую, дякую, шановний колего. Це нічого не повторюється, оскільки ще правкою 1767, яку прийняв наш комітет, ми підтримали вашу позицію і ми, члени комітету, вирішили, що єдиний закон, який визначає, як себе може вести суддя і в яких межах – це Процесуальний кодекс. Ми його не змінюємо, тому ця ваша правка теж була підтримана. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. Прошу, зупиніть голосування. А?! Вона врахована, тобто ви не наполягаєте на голосуванні. Наступна поправка номер 1771. Народний депутат Німченко.
1771. А тепер, пане доповідаючий, я хочу, щоб ви це роз’яснили всім поважним, які присутні сьогодні в залі. Ви тут три неділі розказували, що нема ніякої кримінальної відповідальності за порушення цього закону. То скажіть, будь ласка, на якій же ви підставі заносили сюди поняття "сторона обвинувачення", "кримінальний процес"? То для чого це готовиться, для чого готується процесуальна кримінальна база? Кому це незрозуміло? Може, вам незрозуміло? То мені буде дуже дивно, пане Миколо. Ви ж розумієте, ви те виключили, а забули, забули повиключати механізм, який ви передбачали для притягнення до кримінальної відповідальності. І ви тим самим не забули, ви навмисне це, приготувавши диспозиції цієї статті у 1-й статті закону.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Шановний Василь Іванович, в законі немає нічого, що ви називаєте кримінальною базою або кримінальною відповідальністю. В законі за ініціативою авторів був блок питань, який говорив, що кримінальне провадження має здійснюватися державною мовою, але комітет, коли опрацьовував цей закон, визначив, що єдиний закон, який повинен регулювати діяльність судових органів – це процесуальний кодекс, а не цей закон. Тому з цього закону виключені ці всі норми, які стосуються КПК, ця норма теж виключена. Дякую.
Дякую. Не наполягаєте на голосуванні? Наступна поправка номер 1772, народний депутат Німченко. Прошу.
Якщо ми вже так одемократилися за цим законом, що вважаєте, що все виключено, то навіщо ви положили на алтарь розгляду в Верховній Раді питання щодо особи, яка підозрюється в скоєнні злочину? Пане доповідач, розкажіть, будь ласка, про кого ж іде мова, якщо не про злочинця чи майбутнього злочинця при наявності терміну "підозрюваного" і т.д. і т.п. Вона залишається і ніхто її не виключає. Ви включаєте – тоді скажіть, що взагалі цієї статті немає. А вести мову у такий спосіб при прийнятті закону, коли ми не обговорюємо кожну статтю, кожний параграф, кожну частину, кожну кому і кожну крапку. От про що іде мова. Як ви будете голосувати ці норми, як загалом прийнятий закон, не проревізіювавши ці всі норми заново, это все нереально, і непрактично, і незаконно.
Дякую, шановний колега Німченко. Процитую вас. На алтарі розгляду немає нічого про особу, яка підозрюється, тому що всі відповідні правки, пункти виключені з закону, тому ця ваша правка врахована. Дякую.
Дякую. Наступна поправка номер 1773. Прошу, народний депутат Папієв.
Дякую. Шановні колеги! Шановні громадяни України! Ви дивіться, який взагалі-то беспредел відбувається зараз в Верховній Раді України. Чому ми сьогодні вже з самого ранку кажемо, що, шановні, ви порушуєте Конституцію і закони України. Не може "Прикінцевими положеннями" абсолютно закон, який не має відношення до профільних законів, таких як: Кримінальний кодекс України, Кримінально-процесуальний, Кодекс адміністративного судочинства – вносити туди зміни. От уявіть собі зараз іде мова про 1773 поправку, яка вносить зміни до Кримінального кодексу України, і ми слухаємо висновок Комітету з питань культури. Таке враження, що там вони розуміються в предметі відання комітету Князевича. Шановні, що ви на себе берете функцію? Займайтеся культурою, співами – так? Ви вже, комітет, приймаєте рішення, яку поправку до Кримінального кодексу приймати чи ні, Комітет з питань культури.
Дякую. Прошу голову комітету прокоментуйте.
Дякую, шановний колего. Думаю, що деколи варто прислухатися до членів Комітету з питань культури і навіть навчитися деяким навикам, які є в членах нашого комітету, принаймні у сфері культури, принаймні у сфері культурної розмови. Ця правка, між іншим, немає в законі жодного пункту, який забороняє вносити зміни до інших законів "Перехідними положеннями". Це робиться традиційно. Ця правка врахована частково в редакції комітету в статті 14 закону, згідно з якою суди ухвалюють рішення та оприлюднюють їх державною мовою в порядку, встановленому законом. Тобто ми посилаємося на чинний закон. Дякую. Про судоустрій.
Дякую. Наступна поправка. Прошу голосувати в повному обсязі. [[16:16:15]] За-8 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1774, народний депутат Папієв.
Шановний доповідачу, ви знову кажете людям неправду, тим громадянам, які слухають нас зараз по радіо і дивляться по телевізору. Ви мені тоді поясніть, навіщо Верховна Рада України на своєму першому засіданні затверджувала предмети відання комітетів? Якщо ви зараз в порушення рішення Верховної Ради України, Комітет з питань культури зараз займається внесенням змін і приймає рішення, які враховувати, які – ні в Кримінальний кодекс. З якого ви. з чого ви взагалі вирішили, що вам Верховна Рада далі такі повноваження, їх у вас немає. Це узурпація взагалі-то предмету відання інших комітетів. Ті питання і та стаття, і та правка, яка зараз в розгляді, – це предмет відання комітету Князевича. Саме тому ми категорично проти, щоб ви "Прикінцевими положеннями" вносили зміни в порушення рішення Конституційного Суду в профільні закони і в кодекси.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Комітет з питань культури, дійсно, є профільним стосовно застосування мови відповідно до затвердженого рішення Верховною Радою. І правка колеги Німченка і колеги Шуфрича врахована. Отже, Комітет з питань культури не вносить цією правкою жодних змін в жодні кодекси. Дякую.
Дякую. Наступна поправка номер 1775. Не наполягає народний депутат. 1776. Будь ласка. Я обом дам. Прошу, народний депутат Папієв, а тоді народний депутат Бойко.
Дякую. Я все ж таки настоюю і хочу, щоб громадяни України побачили. Зараз доповідач не хоче казати правду людям. Він не хоче казати правду народним депутатам України. Шановні колеги, у нас є предмети відання комітетів. Кримінальний кодекс України є в предметі відання іншого комітету. Ну, не може сьогодні Комітет з питань культури визначати, яку поправку до Кримінального кодексу або Кримінально-процесуального кодексу, або Кодексу адміністративного судочинства, або Цивільного кодексу, яку приймати, яку ні. Це називається узурпація влади. Ви взяли на себе, ви зловживаєте своїм службовим становищем. Це не є предмет відання вашого комітету, і ви не розумієтеся в тих питаннях, по яких ви зараз доповідаєте. І ви не можете навіть два слова зв’язати, тому що це не є предмет відання Комітету з питань культури, розказувати зараз про судову владу і інші всі складні речі.
Шановні колеги, шановні українці, річ в тім, що кожен проект закону, який готується в стінах українського парламенту, незалежно в якому комітеті, він може мати наслідком внесення змін до інших законів, тих, які вже сьогодні працюють. діють в Україні. І це обов’язок будь-якого комітету напрацювати "Перехідні положення", тобто зміни до тих законів, які необхідні. Це перше. Друге. Я прошу з повагою ставитися до колег-депутатів і не знецінювати їхніх позицій. Я наголошую, що за знецінення з боку народних депутатів я буду вимикати мікрофон. Дякую. Прошу народний депутат Бойко.
Шановні колеги, вкотре сьогодні дозвольте повторити фразу, яку повторює вже кілька разів Микола Леонідович. Дійсно, в першому читанні законопроекту були норми, якими вносились зміни до Адміністративного, Господарського, Кримінального кодексу, до процесуальних кодексів. Натомість після роботи робочої групи комітет вирішив не вносити ніяких змін. Саме тому були чисельні правки наших колег з "Опоблоку" враховані як такі, що вилучали ці норми. І все, що було сказано стосовно узурпації або якихось страшних речей, які не хочеться повторювати, це не є так, тому що цих норм на друге читання немає взагалі. Дякую.
Дякую. Я прошу підтримати в повному обсязі. А?! Прошу комітет прокоментувати.
Дякую. Хочу звернутися до колеги Папієва, що те, що вміють робити члени нашого комітету, напевно, – це читати, на відміну від, як я бачу, членів деяких інших комітетів. Бо ми не говоримо зараз ані про судовий, ані про процесуальний кодекс. Дана стаття стосується захисту прав споживачів. Ані до судової гілки влади, ані до чого іншого, про що говорив колега Папієв, ця правка не має ніякого відношення. Правка врахована редакційно шляхом прийняття 2 пункту поправки щодо внесення змін до статті 4 Закону "Про захист прав споживачів". До статті 4 Закону "Про захист прав споживачів" додано право споживача отримати інформацію про продукцію державною мовою відповідно до Закону про мову, а також додатковим пунктом 4.1 уточнені права на обслуговування споживачів. Дякую.
Прошу голосувати і підтримати в повному обсязі. [[16:21:59]] За-4 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1777 народного депутата Німченка.
Я хотів би лише уточнити, щоб більше до цього не повертатись, і прошу це не зараховувати, будь ласка, у мій виступ в порядку обговорення. То скажіть, що ж ви прийняли там на комітеті, якщо ви тут публікуєте, що не прийняли? Роз’ясніть, що таке "враховано частково", "не враховано взагалі"? Коли редакція, яка викладена тут у вас, нічого про це не виясняє. Почитайте якраз про Закон "Про захист прав споживача". То я хотів би знати, що враховано, що ні? Якщо ліва колонка є, а правої – нема, це вже все чи що? Якщо ви пишете "відхилено", то тоді напишіть, яка ж редакція є в законі, а ви нічого не пишете. От і все. Дайте мені роз’яснення, щоб ми до цього не повертались. Я вже не кажу, що ви ж, вам очевидно, подивіться скільки ви міняли статей, тому що зменшився в об’ємі, зменшився в кількості норм цей закон. І все. І тому ви переробили, схему зробили вірно, нову.
Прошу прокоментувати голову комітету.
Дякую. Відповідно до Закону про комітети комітет має право врахувати правку редакційно, в правій колонці у вас все це написано. Щодо вашої правки 1777, з якої ви виступали, то ця правка відхилена, оскільки Закон "Про захист прав споживачів" має містити відсилочну норму щодо того, що питання мови регулюється Законом про мову. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. [[16:23:57]] За-13 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1778. Народний депутат Папієв.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні громадяни України! Я, перш за все, звертаюся до доповідача і до головуючої. Регламентом України заборонено головуючому коментувати народних депутатів України. Я прошу ще раз прочитати цю статтю, якщо треба, я вам випишу її і передам в президію. Наступне. Перш ніж тлумачити якісь норми статті, то я хотів би привернути увагу до рішень Конституційного Суду. Є чотири рішення Конституційного Суду, які чітко визначили неприпустимим внесення "Прикінцевими положеннями" одного закону зміни вносити до предмету відання до інших законів. І ще одне. Закон України "Про захист прав споживачів" – це є предмет відання комітету Андрія Іванчука. Навіщо ви, Микола Леонідович, знову ж таки своїм комітетом порушуєте Постанову Верховної Ради про предмети відання комітетів? А головуюча, бачачи, що порушується Закон України про Регламент, не протидіє цьому.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Комітет працює відповідно до чинного законодавства, до чинного Регламенту. Ця поправка врахована в редакції комітету так, як і поправка 1776. Постанова Верховної Ради доручила всі питання мови, які регулюються в усіх законах, регулювати Комітету з питань культури. Ми розглядаємо відповідно лише питання мови. Дякую.
Народний депутат Севрюков, будете виступати? Ні. Прошу у повному обсязі проголосувати. [[16:26:02]] За-2 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1780. Народний депутат Німченко.
Шановні колеги, шановний доповідачу, я хотів би вас проінформувати таку життєву ситуацію, в яку ви зараз хочете завести цей законопроект як закон. Ви можете собі представити, щоб Законом про встановлення аліментів, ми вносили зміни до Закону про Президента чи до Закону про Кабінет Міністрів, ви розумієте? Але ви вважали за доцільне втручатися в Закон про Збройні Сили, втручатися в Закон "Про Національну поліцію". Ви розумієте, що ви робите, ну як це може бути? Давайте, представте собі таку ситуацію і вам Нестор Іванович, і Михайло Миколайович на це вказує, що, що ви робите, ви йдете на пряме порушення Конституції, на пряме порушення законодавчої бази силою масиву, що засвідчує про наявність прямого умислу на такі дії. Це не просто.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Так, якщо в Законі про Президента буде пункт, який стосується про звільнення або навпаки зобов’язання його сплачувати аліменти, то Законом про аліменти цей пункт можна змінити. Закон "Про Національну поліцію" вносить одночасно зміни до 50-и різних законів. Це – звична практика Верховної Ради і законотворчості. Щодо вашої правки, вона відхилена, оскільки по суті передбачає виключення змін до Закону "Про захист прав споживачів" щодо застосування мови. Комітет її відхилив, оскільки вимоги щодо обов’язкового надання інформації про продукцію державною мовою з посиланням на цей закон, мають міститися в Законі "Про захист прав споживачів". Дякую.
Прошу голосувати. [[16:28:16]] За-11 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1781. Народний депутат Папієв.
Дякую. Шановний пане доповідачу, шановна головуюча! Я хочу ще раз привернути увагу вашу до грубого порушення Регламенту Верховної Ради України і Постанови Верховної Ради України про предмети відання комітетів. Якщо б зараз обговорювалося питання там художнього свисту – так? – то так, це – предмет відання Комітету з питань культури. Ви ж, дивіться, 1781 – це щоби телеглядачі наші слухали – ця поправка стосується маркування, нанесення тексту, окремих символів, умовних позначень, і це – Закон України "Про захист прав споживачів". Люди, переплутавши предмет відання художнього свисту і предмет відання абсолютно іншого комітету, втручаються в діяльність іншого комітету. Замість того, щоби чітко дотримуватися Регламенту. Ми ж не так просто предмети відання затверджували. Навіщо ви узурпуєте право інших комітетів розглядати ті закони, які є в предметі їх відання?
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую, шановний колего. Ніхто не забороняє вам продовжувати займатися художнім свистом, якщо раптом це вам подобається. Сама ж поправка врахована в редакції комітету, вона передбачала уточнення терміну маркування товару. Комітет врахував ці пропозиції в редакції статті 20 Закону про мову таким чином, щоб не виходити в дискусії стосовно питань маркування, зазначивши способи донесення інформації про продукцію. Дякую.
Дякую. Прошу врахувати в повному обсязі поправку. Голосуємо. [[16:30:24]] За-4 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1783. Народний депутат Німченко.
83. Я хотів би привернути вашу увагу, шановні колеги, на те, що куди б не йшли, куди б не дивилися, то ми бачимо, що доповнено, цим законом доповнено Закон "Про захист прав споживачів", вслухайтесь, називається: про захист прав споживачів. Так там вказано, що є такі посади, хто б там не був – продавець товару, виконавець чи послуги хто надає від імені продавця, всі вони є суб’єктом відповідальності. Це до того, що ви тут, пане Миколо, нам розказували про якісь посадові особи. Тому я хотів би, щоб ви знали і довести до відома колег про те, що в слові "та інші обставини", де застосовується виключно українська мова, якраз і передбачаються ці не посадовці, а продавці і виконавці робіт, і ті, хто надає послуги по обслуговуванню, я маю на увазі, тут уже і офіціант.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Ваше твердження не відповідає дійсності. Ні офіціант, ні продавець не можуть притягатися до відповідальності – лише посадові особи тих чи інших компаній. Поправка ваша відхилена, оскільки вона, по суті, передбачає виключення змін до Закону "Про захист споживачів" щодо застосування мови. Комітет відхилив, оскільки вимоги щодо обов’язкового надання інформації про продукцію державною мовою з посиланням на цей закон мають міститися в Законі про права споживачів. Дякую.
Прошу голосувати. [[16:32:25]] За-14 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1784. Народний депутат Папієв.
Дякую. Шановні громадяни України, от уявіть, про що йде мова в цій статті. В цій статті оці так звані люди, які взяли на себе функції предмету відання іншого комітету, виписують, хто такий споживач, тобто споживач – це фізична особа, яка робить замовлення державною мовою. Скажіть мені, будь ласка, а що мені пояснити на Буковині 300 тисячам громадян України румунської національності, які відповідно до вашого недолугого закону прийдуть або в Герцаївському, або в Сторожинецькому, або в Новоселицькому районі, або в Глибоцькому районі, прийдуть в магазини, почнуть румунською мовою – там, де 90 відсотків жителів румунської національності, – почнуть просити продати їм продукцію? Зупиніться! Майте совість! Ви роз’єднуєте сьогодні Україну! Це закон, який взагалі-то вносить розбрат і який сіє ворожнечу. Не можна приймати цей закон. Зупиніться!
Прошу голову прокоментувати.
Дякую. Ваше твердження не відповідає дійсності. В місцях компактного проживання національних меншин, якщо споживач звертається румунською мовою і продавець нею володіє, він має право відповідати споживачу теж румунською мовою. Так сказано в цьому законі. Закон нікого не принижує, попри всі маніпуляції і неправду, яка поширюється про цей закон деякими людьми, які хочуть здобути собі дешевий авторитет. Сама ж правка врахована в редакції комітету, оскільки є редакційною і передбачає зміну нумерації пунктів у зв’язку з внесенням змін до закону. Дякую.
Прошу голосувати і підтримати в повному обсязі. [[16:34:29]] За-3 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1786. Перепрошую, 1785. Прошу, народний депутат Папієв.
Микола Леонідович, ви знаєте, я думав, що ви більш чесна людина. От ви зараз, коли люди дивляться передачу – так? – ви абсолютно вводите людей в оману, ви кажете неправду. Я вам зараз прочитаю норму з вашого закону, де ви обманюєте людей. Тут немає тексту про місця компактного проживання національних меншин. Тут чітко імперативно записано, що "споживач – це фізична особа, яка придбаває, замовляє державною мовою, використовує або має намір придбати чи замовити державною мовою продукцію." Навіщо ви обманюєте людей? Немає тут того, про що ви говорите. Тут абсолютно ви зараз вводите дискримінацію людей. Після цього закону ваші оці уповноважені і їхні посіпаки поїдуть по румуномовним, угорськомовним районам і почнуть штрафувати людей, бо вони в магазині будуть замовляти продукцію як споживач румунською мовою.
Дякую. Прошу голову комітету прокоментувати.
Шановний колего, я не більш чесна людина чи менш чесна людина, я взагалі, на відміну від дуже багатьох людей, які ставлять запитання, перекручуючи суть закону або тримаючи в руках зовсім інший закон, просто є чесною людиною. Стаття 3 частини 30, яку ми давно обговорили, говорить: на прохання клієнта його персональне обслуговування може здійснюватися також іншою мовою, прийнятною для сторін. Отже, не лише в компактних місцях проживання, а загалом всюди в Україні і, зокрема в місцях компактного проживання теж, громадяни мають право звертатися будь-якою мовою і отримувати обслуговування теж будь-якою мовою, якщо вони хочуть, якщо це обопільне бажання двох сторін. Правка, про яку ви говорили, врахована в редакції комітету з тою самою мотивацією, що і попередня правка 1784. Дякую.
Прошу голосувати, підтримати в повному обсязі. [[16:37:02]] За-2 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1786, прошу. Не наполягає народний депутат Папієв? Тисячу сімсот. [[Шум у залі]] Так ви ж не є на своєму місці. Будь ласка, 1786-а, народний депутат Папієв.
Дякую. Для того, щоб не було суб’єктивізму – наполягає чи ні – я передав письмово, Оксана Іванівна, подивіться, будь ласка, у мене там письмово написано, що саме по цій поправці я вимагаю надати мені слово. Шановні колеги, Микола Леонідович, ну, от знову ж таки ви кажете неправду. І це громадяни України, які дивляться нас по телебаченню, вони переконуються і бачать, що цей закон, він абсолютно, він прошитий оцим. оцією неправдою, намаганням поділити людей. Ви зараз кажете: "На прохання людини її можуть обслуговувати іншою мовою". Вибачте, але Конституція говорить, що це право людини, право людини – не прохання, а це її конституційне право – говорити в місцях компактного проживання тією мовою, якою вона захоче. Але норма вашої статті і саме визначення терміну "споживач" виходить так, що ця людина, яка звернеться не українською мовою, вона вже не отримає статус споживача. Вона вже стає беззахисною як споживач відповідно до законодавства України. Ви ж прочитайте самі те, що вашим комітетом написано. Я розумію, що ви.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Шановний колего, я прошу вас навіть подумки не заганяти людей в резервації чи в місця компактного проживання, бо в нас на всій території України люди мають право говорити тими мовами, якими захочуть, не лише в місцях компактного проживання. І продавці, якщо розуміють цю мову, мають право відповідати їм тією мовою, якою до них звертається людина. Закон це жодним чином не обмежує. Правка, про яку ви говорили, редакційна стосовно зміни нумерації статті закону. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати – підтримати в повному обсязі. [[16:39:21]] За-4 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1787. Народний депутат Німченко.
Шановні колеги, я тут лише зупинюсь, виражаючи і волю, і намір мого колеги Нестора Івановича Шуфрича, стосовно цієї поправки. Просимо її на підтримку. Виходячи з того, що цим законодавчим актом, вірніше, проектом, який на сьогоднішній день він є, є пряме втручання, є пряме втручання в особисте життя людей, в особисте життя людей. Почитайте статтю 32. Микола Леонідович, хто проведе на сьогоднішній день грань між конфиденциальной інформацією і неконфиденциальной інформацією? Ви що, не розумієте, що при наявності такої ворожнечі, такою, що склалась, на жаль, у нас в державі уже на теренах віросповідання, зараз це підійде до мовних обставин. То ви розумієте про що іде мова? Ви ділите.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
Ви цим законом по суті ділите людей на касти, де це допустимо. Але не по матеріальному стану, а по розмовному, по знанню мови. Яке ви маєте право взагалі ставити питання: 40 відсотків двомовного населення України розмовляє – розмовляє, я акцентую увагу – не українською мовою. Ну як можна в обиход.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Ну, по-перше, немає в законі терміну "конфіденційна інформація". Як, між іншим, немає і в "Перехідних положеннях" і терміну "споживач", на який посилався попередній автор запитання. Воно було в поправці, яка комітетом була відхилена, в самому тексті немає. Мові іде лише про застосування мови про обслуговування. Якщо я звертаюсь в Україні українською мовою, я маю право зрозумілою мені мовою отримати відповідь. Якщо я звертаюсь іншою – отримую іншу. А ця ваша правка відхилена, оскільки вона передбачає виключення пункту, що передбачає зміну нумерації в статті Закону "Про захист прав споживачів". Зміна нумерації – це об’єктивний критерій, який не пов’язаний безпосередньо зі змістом закону. І з огляду на технічний характер цієї правки вона була відхилена комітетом. Дякую. Прошу голосувати народних депутатів. [[16:42:19]] За-6 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1788. Народний депутат Папієв.
Дякую. Знову ж таки, шановні громадяни України, от я для всіх показую таблицю, яка роздана народним депутатам України на друге читання. От зараз іде мова про поправку 1788 нашої колеги пані Луценко, де написано "враховано". І далі, в тому, в тому рядку, де має бути "законопроект, запропонований (текст) за рішенням комітету" написано: "пункт 4 викласти у такій редакції", а далі – відсутня редакція. Це говорить про що? Що комітет після цього і доповідач, вони собі спеціально залишили місце для того, щоби після цього фальшувати взагалі той закон, який буде проголосовано Верховною Радою України. От я вам показую для прикладу таблицю, яка роздана народним депутатам України. Тобто тут відсутня взагалі кінцева редакція комітету. А стосовно неправди. Миколо Леонідовичу, от ви знову кажете неправду. Тут же бачте, йде мова про "придбання, замовлення" доповнити словами "державною мовою", а "обслуговування" доповнити "державною мовою". Ви кажете.
Дякую. Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. В цьому питанні немає слова "споживач". Ця правка колеги Луценко, що в технічній таблиці, де у вас там, там справді помилка, викласти в такій редакції нічого не написано. Можливо, тому що ця правка врахована була повністю, і була технічна опечатка. Але вона врахована повністю. Ваше право поставити її на підтвердження чи не ставити її на підтвердження. Будь ласка.
Яка ваша пропозиція, пане голово? Залишаємо. Добре. Яка ваша пропозиція? Ні, ви не озвучували пропозицію. Ви наполягаєте на голосуванні? Добре. Я. Голосуємо. [[16:44:44]] За-22 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1789. Прошу, народний депутат Папієв.
Я звертаюся до головуючої. Шановна Оксана Іванівна, от ви постійно там ведете якісь переговори, я не знаю, може у вас там є якісь нагальні потреби, то запросіть своїх колег з президії тоді, щоб вони вели тоді пленарне засідання. Я тут вам розказую про те, що в таблиці відсутня кінцева редакція комітету, ви подивіться, будь ласка, попередню поправку, 1768. Поки ви там ведете якісь переговори, то ви подивіться, що відсутня редакція комітету. Я задаю просте запитання: за яку тоді редакцію, за який текст ви зараз поставили на голосування? Який текст, якщо він відсутній взагалі в таблиці? І будьте, будь ласка, уважною, не відволікайтеся або запросіть тоді Першого заступника або Голову Верховної Ради України, які б належним чином вели б засідання, з повагою до народних депутатів України і надавали б право народному депутату України скористатися правом законодавчої ініціативи.
Прошу голову комітету відповісти.
Шановний колего, в Комітеті з питань культури люди на відміну від інших комітетів займаються не художнім свистом, як ви про це говорили раніше, а вміють читати. Якщо ви перегорнете наступну сторінку, після двох крапок: пункт 4 викласти в такій редакції. Декілька правок пропонували одне і те саме, тому всюди написано, що вони враховані, бо вони були аналогічними. А далі написано: "4) необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію державною мовою про продукцію, її кількість, якість, асортимент, її виробника (виконавця, продавця) відповідно до Закону України про забезпечення функціонування української мови як державної". Дякую. В таблиці все є.
Отже, це поправка 1789, так? Я ставлю на голосування поправку 1789. Її ставить народний депутат Папієв на підтвердження. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати. [[16:47:14]] За-25 Рішення не прийнято. 1790-а. Німченко.
Шановний доповідачу, шановні колеги, які вже тут розбились на секції, проводять колоквіуми, я так розумію. Ну, я все-таки скажу, я думаю, що люди нас слухають. І подивіться, що ж робиться з цією поправкою, яку ви заводите під номером пункт 4, і що ви добавили в кінцевій редакції, якщо вказано про необхідну доступну цю інформацію від її виробника має вимагати громадянин, споживач, то ви ще добавляєте виконавця і продавця. Ви розумієте, що йде питання про товарний знак, це я стосовно того – управління культури чи хто там готовив, що вони не займаються художнім свистом. Оце є зараз художній свист. І де, по суті, інформація, яка на кожному товарі міститься на сьогоднішній день від бутылки пива до ліфчика. Щоб ви знали про це і воно це все есть там. А ви сюди водите, що інформацію ще.
Княжицький.
Дякую. Шановний колего, ви виступали відповідно до правки 1790. Я з великою шаною ставлюся до ваших захоплень пивом і ліфчиками, але ця поправка про інше. Вона спрямована. вона була відхилена ця ваша поправка, а спрямована була на вилучення з Закону "Про захист прав споживачів" норми, яка надає споживачам в Україні отримувати інформацію про товари, що продаються в Україні українською мовою. Тому ця поправка була відхиленою. Щодо того, про що ви говорили. То було багато поправок, а редакція, про яку ви читаєте, була прийнята ще в першому читанні і пропонувалася теж в поправках. Дякую.
Дякую вам. Я ставлю на голосування правку 1790. Комітетом вона відхилена. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[16:49:29]] За-7 Рішення не прийнято. 1791. Бойко, будь ласка. По черзі буду давати. Бойко.
Шановні колеги, правка 1791 врахована в редакції комітету. Але я вважаю, що вона врахована по суті повністю і я її зачитаю. "Пункт 4 частини першої статті 4 викласти у в такій редакції: "Необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію державною мовою про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника (виконавця, продавця) відображену державною мовою". У зв’язку з тим, що вона є слушною і доцільною, прошу поставити її в повному обсязі. Дякую.
Дякую. Хочу відразу застерегти, коли на одну поправку є кілька авторів, пане Михайло, чуєте, я буду по черзі давати, як ми весь час це і робили. Підняла Бойко так само, як і ви руку. Якби робили з Писаренком, по черзі буду давати. Наступна буде ваша. Я ставлю на голосування поправку 1791. Бойко рекомендує, щоб її прийняли в повному обсязі. Хто підтримує таку пропозицію, прошу голосувати. [[16:50:47]] За-33 Рішення не прийнято. 1792. Папієв, будь ласка.
Дякую. Шановний Андрію Володимировичу, користуючись нагодою. Андрій Володимирович! Андрій Володимирович, я буду чекати. Пане Голово!
Пане Голово, я звертаюся до вас, майте повагу якусь. Я ще раз звертаюся до вас, попередньо я звертався до заступника Голови Верховної Ради України. Поясніть мені, будь ласка, що відбувається зараз? "Прикінцевими положеннями" цього закону вносяться зміни до Кримінально-процесуального кодексу, до Кримінального кодексу, до Кодексу адміністративного судочинства, до Закону України "Про захист прав споживачів" і багато інших законів, які є. Андрій Володимирович! Які є предметом відання інших комітетів. Ми, якщо ви пригадаєте, приймали Постанову Верховної Ради про предмети відання комітетів. Для стенограми кажу: зараз відбувається порушення Регламенту Верховної Ради і процедури розгляду законопроектів. Ви носите закони і кодекси, які є предметом відання інших комітетів. Поправки в редакції.
Дякую. Я хочу наголосити. 10 секунд завершити Папієву.
Ви вносити в редакції, яку затверджує Комітет з питань культури. Я з повагою відношуся до всіх наших колег і, в тому числі до членів Комітету з питань культури, але це називається узурпація, це називається перевищення службових обов’язків і зловживання службовими обов’язками. У нас є комітет шановного колеги Князевича – це предмет відання його, у нас є комітет Андрія Іванчука – предмет відання його. Навіщо ви самі створюєте умови.
Дякую. Отже, Микола Княжицький.
Дякую. Відповідно до статті 80 Закону про Регламент, наш комітет визначений головним в усіх питаннях, які регулюють вживання мов. Не головними були визначені інші комітети, не всі з них дали свої висновки, особливих висновків чи навіть поправок від колеги Папієва не надійшло жодної. І якщо колега Папієв є членом регламентного комітету, то він повинен знати, що узурпація якраз відображена в Законі про Регламент. Щодо цієї поправки, то вона врахована, як і попередні поправки, які стосуються цього питання. Хочу наголосити, що закон не вносить жодних змін ані до Кримінально-процесуального, ані до інших кодексів України, до Закону про права споживачів вносить, як і деяких інших законів. Дякую.
Отже, Микола Княжицький пояснив, що Комітет з питань культури не узурповує владу в державі і це гарна новина. Отже, колеги, я ставлю на голосування правку 1792. Хто підтримує на підтвердження, я прошу голосувати. [[16:53:57]] За-18 Рішення не прийнято. 1793. 1794. Німченко, будь ласка.
Шановний доповідачу, а тепер я хотів би, щоб ви повернулися до 598-ї, коли ви позбавили мене отримати інформацію щодо того пункту 4, то, подивіться: "враховано", пункт 4 викласти в такій редакції, двокрапка – і нема нічого. Яка редакція, де вона, у вас в кармані? А ви мене тут звинуватили в тому, що я не те про щось кажу. Подивіться напротив 598 пункт, 1788 поправка. У вас немає редакції остаточної, а ви тут розказуєте казки. Це ви будете розказувати на комітеті вместо свисту художнього. А тепер стосовно цього пункту 4 дайте мені хвилину. Все-таки йдеться про пункт 4, який йдеться дальше, який запропонований. І хотів би. подивіться, що ви пишете дальше: по пункту 4 ви відсилаєте до закону – і все.
10 секунд завершити. Нормально – так? Княжицький, будь ласка.
Дякую. Шановний колего, я вже пояснював, що в законі є декілька правок, остаточна редакція викладена не навколо кожної з них, бо вони бувають аналогічними, як це завжди відбувається в таблиці, а навколо останньої, яка виділена. У вас в таблиці є рядок 599, навколо нього є остаточна редакція. Щодо вашої правки, вона відхилена. Оскільки положення про наявність споживача права на отримання інформації державною мовою повинно бути в законі. Таке право передбачено Угодою про асоціацію, а відтак ми маємо його імплементувати до національного законодавства. Дякую.
Дякую. Отже, ставлю на голосування поправку 1794-у. Комітетом вона відхилена. Хто її підтримує, прошу голосувати. [[16:56:14]] За-10 Рішення не прийнято. 1795-а. Васюник, будь ласка.
Дякую, Андрій Володимирович. Але я хотів би сказати, що автором попередньої правки 1792 є я, а не колега Папієв. Тому я би просив спочатку надавати слово автору, а потім колезі Папієву. Відносно правки 1795, то раніше чинне законодавство про захист прав споживачів не містило визначення інтернет-магазину та відповідальності за його ведення. Тому пропонується видавати обов’язковий припис для припинення порушень так, як ми це робимо зараз з іншими видами торгівельної діяльності. Я настоюю на голосуванні за дану правку. Дякую.
Будь ласка, Княжицький.
Да. Шановний колего, аналогічна правка розглядалася комітетом і Верховною Радою підчас розгляду відповідної статті про мову в споживчих відносинах безпосередньо в тілі закону, а не в "Перехідних положеннях", які ми розглядаємо. Поправка відхилена комітетом, оскільки у нас на даний час відсутнє законодавство щодо блокування іноземних веб-сайті і тільки ця причина і точно не Законом про мову ми можемо запровадити таке законодавство. Тому комітет взагалі вирішив виключити даний пункт із закону, прийнявши поправку 1798. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування поправку 1795. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[16:57:51]] За-31 Рішення не прийнято. 1796. Не наполягає. 1796, вона відхилена, ну, по ній нема. Добре. Бойко включіть мікрофон.
Шановні колеги, 1796 є відхиленою, але вона є важливою і пропоную її поставити на голосування. У пункті 1 частини першої статті 26 Закону після слів "давати суб’єктам господарювання обов’язкові для виконання приписи про припинення порушень прав споживачів" додати слова "в тому числі вчинені в сфері електронної комерції". Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування поправку 1796. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[16:58:48]] За-17 Рішення не прийнято. 1797. Не наполягає. 1799. Не наполягає. 98, вона врахована. Писаренко, будь ласка.
Дякую. Хотів поставити на підтвердження 98-у, незважаючи на те, що мої колеги намагалися покращити цей закон, але думаю, що взагалі, якщо у нас залишається система, при якій будуть зобов’язувати і сферу торгівлі, і законодавство про захист прав споживачів заганятимуть в ту ж саму каральну ідеологему, яку автори, на жаль, заклали в цей закон, то для нас краще цей закон зараз припинити розгляд, повернутися до повторного другого читання, тому що зрозуміло, що в такому вигляді він тільки буде розколювати суспільство, і прийти все ж таки до того, щоб всі один одного чули. І нам потрібно відійти від приватного сектору і надати їм можливість працювати за тими правилами, які вони самі сформують в комерційній сфері, і не давати примусу для використання української мови, а навпаки популяризувати і забезпечувати функціонування української мови. Дякую.
Будь ласка, Княжицький.
Колего Писаренко! Колего Писаренко! Я хочу до вас звернутися, почуйте мене. Це правка колеги Німченка, яка була врахованою, тому що до цього в законі вимагали блокувати автори закону іноземні веб-сайти через цей закон. Ми проти того, щоб через мову блокувати веб-сайти. Якщо ми її не врахуємо, то буде спокуса блокувати веб-сайти. Давайте не будемо вводити блокування для іноземних веб-сайтів через мову, я вас прошу. Домовились? Дякую. Дякую.
Дякую вам. Не наполягає Писаренко на голосуванні. 1800-а. Не наполягає. 1801-а. Писаренко.
Дякую. На жаль, ми можемо домовлятися по тому, що, дійсно, є раціональні речі, по яких потрібно прибирати або не прибирати деякі поправки, але, на жаль, ми не можемо поки що домовитись по тому, щоб змінити в цілому принцип невтручання в приватну діяльність і в приватне життя. Те, що закладено в моїх поправках, все це повністю відповідає міжнародному праву. І ось зараз по поправці 1801 я пропоную, щоб ми все ж таки зверталися до тих зобов’язань міжнародних, які є в України, в тому числі з посиланням на ратифікацію Європейської хартії регіональних мов або мов меншин, а також про ратифікацію Рамкової конвенції Ради Європи про захист національних меншин. Я не розумію, в чому тут велика проблема, щоб ми ще раз вказали, що ми будемо притримуватись тих правил, які ми вже ратифікували, яких ми повинні дотримуватися. Тоді в цьому випадку, можливо, ця от каральна. каральний наступ, можливо, дещо буде змінений. Дякую.
Княжицький.
Шановний колего, ви пропонували внести зміни до статті 7 Закону "Про освіту". Логіка авторів закону полягала в тому, і логіка комітету, що оскільки цей закон пройшов Венеційську комісію, то жодних змін, у тому числі і представників всіх фракцій, а там було дуже багато змін і від "Блоку Петра Порошенка", від "Народного фронту", до статті 7 Закону "Про освіту" вноситися не будуть. Через те ця правка не була підтримана. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування правку 1801. Комітет її відхилив. Хто її підтримує, прошу голосувати. [[17:02:49]] За-11 Рішення не прийнято. 1802. Наполягає. Будь ласка, Кремінь.
Шановні колеги, хочу звернути увагу на те, що у нас ухвалений Закон "Про освіту", де в статті 7 "Мова освіти" передбачено сферу використання української мови як державної, як мови навчання, викладання у тому числі. Але у нас є підпункт 2-й розділу VІІІ "Перехідні положення", де пропонується підпункт 2.8 виключити у зв’язку з тим, що він регулюється абсолютно іншими параметрами. Прокоментуйте, будь ласка. Дякую.
Дякую. Я ще коротко скажу колезі Писаренку, що те, що він пропонував в цьому законі згадати Європейську хартію і інші закони, то, очевидно, що ці закони у нас прийняті, і навіть без згадки в цьому законі вони все одно повинні виконуватися. Тобто те, що навіть ця правка не врахована, вона не скасовує необхідності виконання цих законів, як ви про це говорили. Правка колеги Креміня відхилена, комітет її відхилив, оскільки у зв’язку з прийняттям цього Закону про державну мову виникла необхідність внести зміни до Закону "Про освіту", щоб узгодити між собою певні положення, в тому числі в частині "Перехідних положень". Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні? Ні. 1803. Не наполягає. 1804. Німченко. Включіть мікрофон. 1804. Будь ласка, мікрофон Німченкові. 1804.
Спасибі. Ви лише подивіться, пане Миколо! Ви тут посилались на статтю 7 і на Венеціанську комісію. Ви знову обманюєте, я м’яко вам кажу, ви ж то знаєте висновки Венеціанської комісії в частині 7 статті закону "Про освіту", там чітко вказано прямо, що йде мова про дискредитацію, дискримінацію по языковому характеру, в тому числі стосовно російської мови. І друге. Ви почитаєте, і ви знаєте напам’ять, я впевнений, по-моєму, навіть були в Конституційному Суді, на сьогоднішній день суд розглядає цю справу і не сьогодні-завтра буде винесено рішення. І представте собі, що винесено буде рішення як по тих налогах, зборах і деклараціях по боротьбі з корупцією. От про що йде мова. І європейська спільнота, представницькі органи дали висновок, що стаття 7 є.
30 секунд, будь ласка, завершуйте.
міжнародним актам, в тому числі послали на Хартію регіональних мов і мов національних меншин, а также відіслали до Конвенції про права людини. Що ви робите? Навіщо ви блефуєте і кажете неправду? Що за цим стоїть? Ви ж знаєте, вам сейчас принести висновки Венеціанської комісії? Ви їх озвучите на кафедрі чи ні? Пане Микола, я вам сейчас принесу, і ви озвучте, що написано в рішенні Венеціанської комісії.
Добре. Я вам прямо зараз це озвучу. У висновку Венеційської комісії сказано, що Україна має право запроваджувати обов’язковість навчання українською мовою. Якщо буде прийняте рішення Конституційного Суду, тоді відповідна стаття в цьому законі не буде діяти. З цієї причини ця ваша правка відхилена. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. [[17:06:35]] За-8 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1805. Народний депутат Німченко.
Я все-таки продовжу, пане Миколо. Ви мені сейчас відповісте. Я за рахунок двох поправок вам принесу, але ви озвучите це публічно перед народом, що ви тут, я вибачаюся, обманюєте, я м’яко вам кажу, і ви це знаєте. То ви тут призивали когось до совісті і честі. Гляньте, будь ласка, на люстру там відображення як в дзеркалі, все там є. Тому я дуже вас просив би, пане Миколо, ну не заводьте людей в оману, ви ж не понесли цей законопроект до Венеціанської комісії, як не понесли і питання щодо люстрації. Ви ж це знаєте. Гроші прохукали, проїздили і нічого не зробили, обманули весь народ, мільйони людей постраждали. Хто за це відповість? А ви зараз готовите таку ж саму міну підкладаєте, причому навмисне чи через обман, мас-медіа і обман свідомості громадян. Хіба це допустимо доповідачу по законопроекту? Я ще вам кажу озвучте висновки Венеціанської комісії. Я вам їх дам.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. В правці 1805, з якою виступав шановний доповідач, немає нічого, ані про люстру, ані про люстрацію. І ця правка була відхилена. Дякую.
Прошу голосувати. [[17:08:18]] За-7 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1806. Народний депутат Німченко.
Шановні колеги, тепер знову ж ті граблі стоять з двома ручками. Ви зараз вносите зміни до Закону "Про Збройні Сили України". Хто вам дав таке право, законодавцю, все ж таки вирішувати це питання? Тому ми просимо і Нестор Іванович, з яким ми писали ці зауваження і зміни, пропонуємо врахувати ці обставини. Не чіпайте Збройні Сили. Ви хочете заставити людей в окопах, щоб вони розмовляли українською мовою виключно, а хто буде російською, то хто це він буде, офіцер. Ви понимаете, що він підлягає відповідальності за вашим законом: сержанти, офіцери, старшини і рядові, командири відділень. Ви понімаєте чи не понімаєте, що ви пишете? На сьогоднішній день люди пішли, люди пішли там.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Жодної відповідальності, очевидно, для Збройних Сил немає. Тут лише сказано, в цій правці, що мова йде про мову статутів, що статути мають бути українською мовою. Ваша правка, ваша пропонує вилучити зміну до Закону "Про Збройні Сили", вона відхилена, оскільки статтею 16 цього закону встановлені уточнені правила застосування державної мови в Збройних Силах. І завдання Верховної Ради – узгодити їх з нормами Закону "Про Збройні Сили України". Ще раз кажу, що мова в цій поправці іде про статути Збройних Сил України. Дякую.
Прошу голосувати. [[17:10:27]] За-7 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1808. Народний депутат Німченко.
Шановний, шановний доповідач, ну, я вас дуже буду просити: не несіть нісенітницю до свідомості людей. Ви тут розказали, що це тільки в документи, то я вам зачитаю, що ви пишете: "документація іншого статутного спілкування команд, діловодства". Ви, мабуть, ви в армії не були, у мене склалося враження. А я вам скажу как генерал-полковник Збройних Сил України, що все в армії діється лише по статуту, і лише по командам. І тому якщо б вони працювали, то ніхто б і Крим не здав. От про що йде мова. А ви сейчас підводите під що? Щоб сказали: а я не розумію команди. От про що йде мова. І тому я хотів би не розкидатися так, особливо стосовно Збройних Сил України. Ви кажете про мову в Збройних Сил, не типа по статутним обов’язкам, по спілкуванню, по службовій діяльності. Ви прямо це написали в нормі. От вам і.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. В армії я був, служив в армії. Стаття говорить про те, що мовою Збройних Сил є. [[Шум у залі]] Я не генерал, це правда. Мовою Збройних Сил України є державна мова. В даному випадку мова йде лише про статути і команди. Очевидно, якщо команда буде віддавати незрозумілою для солдатів мовою, то складно буде її виконати. Офіційною мовою українських Збройних Сил не може бути інша мова крім української. Закон допускає застосування інших мов, але не в межах статутного спілкування і службової діяльності. Ваша правка через це відхилена. Дякую.
Прошу голосувати. [[17:12:37]] За-10 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1809. Народний депутат Німченко.
Я прошу поставити на підтвердження.
Прошу голосувати. [[17:13:07]] За-7 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1810. Народний депутат Німченко.
Шановні колеги, йде питання про Закон "Про інформацію". Ви знаєте, що у нас на таких тримається питання мас-медіа, це право людей, я хотів би звернути увагу, право людей на отримання інформації. А цей закон на що заряджений, на що він заточений? Що треба нести інформацію виключно однією мовою як джерело спілкування в сфері надання інформації, і вести мову про те, що скрізь іде, що мова інформації є міжнародні договори, і те все інше по інформації визначається державною мовою. Я думаю, що на сьогоднішній день це не витримує критики. Це, по-перше. І друге. Подивіться, цю пробу, я посилаюся на статтю 8, тому що якраз по поправці 606 ви не дали нової редакції, ви її десь знову ж таки заховали. Чому – я не знаю. Це ваше право. І посилатись на те.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Ця поправка про те, щоб вилучити з закону зміни до Закону "Про інформацію". Поправка відхилена, оскільки Закон "Про інформацію" не повинен містити самостійного регулювання питань застосування мов. Тому комітет запропонував внести зміни до вказаного закону, якими визначити, що мова інформації визначається відповідно до законів України, так і міжнародних договорів. Дякую.
Прошу голосувати. [[17:15:02]] За-7 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1811. Народний депутат Німченко.
Про мову, про яку йдеться в цій статті 8, яку ви запропонували. Знову ж таки я не хочу повторюватись. Я хочу підтримки нашого зауваження, що вона підлягає виключення, вона ніякого смислового, ні практичного, ні змістовного для сприйняття цього закону в даному випадку, вона нічого не несе. Це виписано в інших законопроектах, в тому числі про міжнародні договори, міжнародні ці угоди і конвенції. І тут немає нічого нового, для чого придумувати велосипед?
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Цю правку відхилено з тих же міркувань, що і попередню правку. Стаття 8 звучить таким чином: "Мову інформації визначає Закон України "Про забезпечення функціонування української мови як державної" інші закони та міжнародні договори, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України". Це ліберальна норма, вона дозволяє використовувати, як ви бачите, будь-яку іншу норму відповідно до міжнародних договорів. Тому вона була відхилена ця поправка.
Прошу голосувати. [[17:16:38]] За-8 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1812. Народний депутат Писаренко.
Дякую. Ще раз наголошую, що дуже шкодую, що автори законопроекту пішли у всі сфери життєдіяльності і з державної сфери перейшли в приватну, і там також регламентують обов’язковість державної мови. На жаль, ви записали, що видання друкованих засобів масової інформації, зареєстрованих в Україні, здійснюється державною мовою. От я не розумію, в чому питання друкованих засобів масової інформації? Чому ви знищуєте друковані засоби інформації, які хочуть самі визначати, якою мовою їм що друкувати? Ну в чому проблема видання газет, якщо захоче власник приватний видавати російською мовою? Ну в чому проблема, якщо в Києві виходить англомовна газета "Kуiv Post"? Чому її потрібно прикривати? Якщо мій колега Чубаров захоче почитати газету кримськотатарською мовою, чому він не зможе цього зробити? Чому багато інших людей, які захочуть румунською, ще якоюсь мовою почитати, чому ви обмежуєте права власників друкованих засобів масової інформації робити бізнес? Дякую.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Дякую. Там є в цій поправці наступний абзац, який дозволяє видавати будь-якою мовою, відповідно до Закону про державну мову, газети. Застосування мов в друкованих засобах масової інформації визначає Закон України "Про забезпечення функціонування української мови як державної. Не забороняється видавати газети англійською мовою і російською не забороняється видавати. Ця поправка відхилена, оскільки даним законом запроваджені нові правила застосування державної мови в ЗМІ і для усунення неузгодженостей між та Законом про пресу до останнього мають вноситися зміни. Ці зміни, до речі, набирають чинності не відразу, а через 30 місяців після набрання чинності цим законом. Дякую.
Прошу голосувати. [[17:18:49]] За-10 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1813. Народний депутат Німченко.
Я хочу продовжити це питання. Шановні колеги, шановний пане доповідачу! Ви перевіряли в сув’язі зі святая-святых – правом власності громадян України? Ви апробировали це на тому, як буде працювати бізнесмен, який займається видавництво. Ви думали про те, що у нас є біля 40 відсотків людей, які розмовляють іншою мовою? Це недержавна сфера відносин, це недержавна сфера відносин і не сфера відносин в органах самоуправління, іде питання сугубо чисто суспільні відносини, життєві щоденні. І як можна в цю сферу вводити контрольні каральні функції з боку державної машини? Це є елементи не лише поліцейської держави, це є елементи прямої.
10 секунд.
Це є елементами прямої диктатури, яка нав’язується органами влади на сьогоднішній день над суспільством, для її пригнічення.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Ну насправді, відповідно до статистики, понад 80 відсотків громадян України рідною вважають українську, з них 17 і українську, і російську, але, навіть якби було 60 відсотків, які розмовляють українською, як стверджуєте ви, то їхні культурні потреби жодним чином не є задоволені. Тому закон, очевидно, покликаний захистити їхні культурні потреби, не забороняючи видавати газети, очевидно, іншими мовами. Ваша правка була відхилена з тих же міркувань, що і правка 1812, до речі, перехідний період введення в дію всіх цих правок складає 30 місяців. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. [[17:21:13]] За-10 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1815. Народний депутат Німченко.
Я все ж таки хочу повернутися до того питання, щоб я був зрозумілим для людей, які, я маю надію, що вони слухають чи почують, десь опублікують, що це вже йде питання про задоволення наших зауважень і змін, які пропонувалися, яка обчислюється вже не десятком і не п’яти десятками, а далеко більше. І тому я хотів би не прив’язувати, як хто тут має намір, на якусь. посил про затягування розгляду. Але разом з тим я хотів би, щоб ви ніколи не використовували законодавчі механізми через створення норм, які принижують честь і гідність людей, які обмежують, обмежують об’єм прав і свобод природного характеру, якою є мова. А стосовно ваших 80 відсотків, то наведіть статистику. А я вам наводжу статистику з останнього перепису населення.
Прошу голову комітету прокоментував.
Дякую-дякую. Я готовий всіма силами боротися проти обмежень, які обмежують права, свободи, честь і гідність людей, і сподіваюся, що матиму в особі колеги Німченка справжнього союзника в цій боротьбі за честь і гідність людей, але поправка ця була відхилена, тому що вона зовсім про інше. Вона про те, що у тисяча. 1812-й поправці з тих самих причин відправлена. і ця поправка теж відхилена. Останній перепис населення, до речі, в Україні проводився у 2001 році, відповідно до цього перепису 80 відсотків громадян є україномовними. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. [[17:23:22]] За-8 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1816. Народний депутат Німченко.
Пане Миколо, якщо ви мені озвучите ті статдані, про які ви тільки що сказали, я зніму поправки там, де йде мова про освіту, що дійсно, на переписі було 80 відсотків громадян, які вважали себе українцями і розмовляють виключно українською мовою. Будь ласка, озвучте, і ви підтвердите, що ви тут не лише обманюєте, а може й несете десь раціональне зерно. Але ви цього не обмежите. Ще я вам кажу, чи вам прочитать? 15 мільйонів взагалі визнали себе росіянами, щоб ви знали, походження російське, а всі інші, до 30 відсотків, які розмовляють російською мовою. Якщо ви не знаєте цих даних – не вішайте что-то там на плетень. Я вам буду говорити суржиком, але воно вам зрозуміло. І, будь ласка, ви ж вийшли на ту трибуну чи кафедру, ви ж повинні говорити правду і сказати, що, на жаль, ми вирішували цей закон, а так і не знаємо скільки у нас.
Дякую. Прошу, пане голово, прокоментувати.
Дякую. Між іншим, те, ким людина себе вважає етнічно, жодним чином не пов’язане із тим, якою мовою ця людина володіє, і ми це бачимо, в тому числі, і в цьому залі. А ваша поправка 1816, вона відхилена, оскільки пропонує вилучити відсилочну норму, що питання мови в друкованих ЗМІ визначається цим законом. Якщо цю норму вилучити, то видання преси мовами національних меншин, англійською, мовами ЄС буде заборонено. Оскільки ми за те, щоб можна було видавати цими мовами друковані засоби масової інформації – ми відмовили в цій правці і її було відхилено членами комітету. Дякую.
Прошу голосувати. [[17:25:33]] За-8 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1817. Народний депутат Писаренко.
Дякую. Я хотів би, щоб ми все ж таки цю дискусію якось в професійне більш русло поставили, тому що мені здається, що якщо ми зараз дамо можливість ухвалити цей закон в такій редакції, то ми не тільки зробимо неконкурентними наших громадян, а ми і посилимо розкол в суспільстві. Хочу вам сказати, що взагалі питання мови не є сьогодні проблемою соціологічною в Україні. Якщо ви подивитесь останні дослідження соціологічні, то проблеми мови взагалі не існує, але політики намагаються під час виборів достати цю проблему і на ній зіграти. Ми бачимо, що інтерес до цього питання зараз пропав, тому що виборча кампанія не зіграла, але давайте тоді не будемо зараз розколювати суспільство, і цей законопроект направимо на повторне друге читання. Зрозуміло, що в цій редакції він потрібен був лише для виборів. Вибори закінчуються, давайте все ж таки переходити до серйозної роботи. Дякую. Прошу.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Дякую. Якби цей законопроект був потрібен для виборів, то його б перед виборами прийняли. А оскільки ті, хто не хоче затвердження мови української в українській державі, були проти, тому ми його і не прийняли, ви це чудово розумієте. У зв’язку з врахуванням поправок 1818 і 1820, якими пункт 2.12 вилучений з закону, вашу поправку було відхилено. Це пояснюється тим, що відповідно до Конституції України – це мова йде про народних депутатів – на жаль, висувається вичерпний перелік вимог, серед яких відсутня вимога володіння українською мовою, як це не дивно. І з цього міркування ця ваша правка, колего Писаренко, було відхилена. Тобто в залі ми повинні говорити українською, але коли ми балотуємося, Конституція не вимагає цього від народних депутатів. Дякую.
Прошу голосувати. [[17:27:56]] За-6 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1818. Народний депутат Папієв. Тоді – Княжицький.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні колеги! Ви ж дивіться, знову ж таки цей закон вносить зміни до інших законів України. І взагалі, щоб було зрозуміло громадянам України, це закон, який містить всі ознаки посягання на територіальну цілісність України. Уявіть собі, якщо, не дай Боже, складеться така ситуація, що цей закон буде проголосовано і прийнято, скажіть мені, будь ласка, в умовах цього карального закону, який вводить абсолютно неконституційні норми, йде порушення прав людей, як ви плануєте тоді повертати в лоно України Донецьк, Луганськ, Автономну Республіку Крим? Тобто ініціатори цього закону – це люди, якими має зайнятися найближчим часом новообраний Генеральний прокурор України. Це люди, які свідомо вчиняють дії всупереч інтересам України, щоб ті люди, які проживають сьогодні в Донецьку, в Луганську і в Автономній Республіці Крим, не хотіли повертатися в такі умови каральних мовних принципів.
Прошу голову комітету.
Дякую. По-перше, це зауваження жодним чином не стосується тіла поправки. Я думаю, що Генеральний прокурор без ваших вказівок вирішить, кому йому. ким йому займатися, буде займатися злочинцями, які намагаються знищити цю державу, які запрошували сюди окупантів, в тому числі і деякі з них сидять в цьому залі і навіть беруть зараз слово. Щодо самої поправки, то вона була врахована, але прошу її поставити без слів "підпункт 12.2 пункту 2". Дякую.
Дякую. Прошу голосувати з пропозицією народного депутата Княжицького. [[17:30:07]] За-12 Дякую. "За" – 12, рішення не прийнято. Я тільки хочу наголосити, для людей, щоби люди пам’ятали: закони ніколи не розколюють суспільство, тільки політики можуть розколювати суспільство. А закони не здатні цього зробити. Наступна поправка номер 1820. Прошу, народний депутат. [[Шум у залі]] Так, прошу. 1819. Народний депутат Папієв.
Дякую. Я звертаюся до головуючої, бо я дивлюсь стенограму ведення пленарного засідання, і це буде потім проблема, знову ж таки, при розгляді в комітеті при підготовці редакції цього закону до другого читання і під час того, коли ми внесемо конституційне подання до Конституційного Суду України. Тобто ви формулюєте постановку правильно на голосування, як це передбачає Регламент. Коли ви кажете: "Я прошу проголосувати", – і не формулюєте, так ви просите проголосувати що: на підтримку чи на підтвердження, чи на внесення цієї зміни. Ви правильно навчіться формулювати саме що ви ставите на голосування. Бо потім це буде величезна проблема. Я ще раз звертаюся до доповідача. Шановні колеги, ви свідомо вносите в цей закон норми, які сьогодні вносять нерівність серед громадян України і в порушення 24 статті Конституції України, яка говорить, що люди є рівними незалежно від їхньої мови. Ви сьогодні їх принижуєте і порушуєте конституційні права.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Ну, це не я вносив, цю поправку вносили колеги Німченко і Шуфрич. І я прошу вас не ображати колег Німченка і Шуфрича і не наполягати на тому, що вони вносять якусь нерівність. Ця їхня поправка була врахована. Це не моя поправка. Це поправка колег Німченка і Шуфрича. І вона врахована. Дякую.
Прошу, включіть мікрофон народному депутату Німченку.
Шановний пане Микола, йде питання про те, що тут, я вам. маю намір інформувати вас і переконати в тому, що не можна в цільовий Закон про статус народного депутата вносити іншими законами будь-які зміни. Це арифметика для дошкільного віку. Що незрозуміло? Ви що дуркуєте? Чи ви насміхаєтесь? Уже дійшли до депутатів. Давайте ми все ж таки працювати по процедурах, визначених законом. Почитайте рішення Конституційного Суду. Почитайте підстави та ведення законодавчих процесів. Навіщо ви це робите? І тому ви врахували, ви врахували це, не пішли на ці ганебні дії. Але стосовно інших ви залишили. І сейчас ми підемо про нотаріат вести мову. А дальше вже підемо про дружину по Кодексу про шлюб та сім’ю – як дружина повинна розмовляти і де.
Ви наполягаєте на голосуванні? Це ваша поправка, яка врахована. Не наполягаєте. Добре. Наступна поправка номер 1820. Прошу, народний депутат Бойко.
Шановні колеги, вона врахована. І це пропозиція – пункт 2.12 розділу VІІІ "Перехідні положення" вилучити. І попередніми правками 18 і 19 воно вже було вилучено. Але ще раз хочу повторити, що дійсно в першому читанні була пропозиція змін до Закону про статус народного депутата, якими пропонувалося, що помічник народного депутата має проходити певну відповідність до рівня володіння державною мовою відповідно до того рівня, який буде визначати Національна комісія стандартів державної мови. Але комітет вилучив цю норму і не треба спекулювати, ніяких змін, ні про який статус народного депутата наразі не йдеться. Тому прошу не ставити її на голосування. Дякую.
Дякую. Рухаємося далі. Наступна поправка номер 1821. Народний депутат Продан.
Шановний Микола Леонідович, користуючись нагодою, хочу вас запитати стосовно цієї поправки і ряду інших, які зараз будуть попереду. Для чого ми вводимо цим законом, захищаючи нашу державну українську рідну мову, вводимо нові вимоги корупційного характеру до різних професій? От я своєю поправкою наполягала на тому, щоби вилучили з проекту норму, яка заставляє всіх нотаріусів, які мають освіту середню і мають українську мову оцінку, які мають вищу юридичну освіту і мають оцінку з української мови, які мають професійну освіту і здавали іспит свого часу і теж українською державною мовою це робили, для чого ми зараз виставляємо до них рівень знань української мови не той, який виставлений Міністерством освіти, а якоюсь комісією, яка буде незрозуміло чим, незрозуміло як займатися. Чи нам недостатньо тих дипломів, які видані у відповідності до чинного законодавства? Я не ставлю цю поправку на підтвердження, тому що немає людей в залі, але я прошу відповідь на те, для чого ми ускладнюємо.
Шановна колега, ми не ускладнюємо ситуацію. Ми насправді. тут вона відхилена, а загалом вона врахована. Нотаріуси, так, мають підтвердити рівень володіння українською мовою для цього достатньо мати шкільний атестат. Якщо у нотаріуса немає в шкільному атестаті того, що він вивчав. [[Шум у залі]] Що? Правильно. Тому, якщо в нього є атестат від нього нічого не потрібно. Нотаріус не повинен нічого підтверджувати крім того, що має мати атестат про володіння. В "Перехідних положення" ми просто послалися на Закон про державну мову, що він має нею володіти. Це підтверджує атестат. Нотаріуси не повинні складати ніяких іспитів і не проходити жодної сертифікації. Це є в тілі закону.
Прошу голосувати. [[Шум у залі]] Не ставите?
Ні-ні. Ми її врахували. Ми звернули увагу. Просто вона врахована в іншому місці, тут вона не врахована бо вона. [[Шум у залі]] Добре. По суті в законі нотаріуси не повинні нічого підтверджувати.
То це помилка в табличці, правильно я розумію?
Ні, це просто, вона відхилена в частині "Перехідних положень", оскільки вона була врахована в тексті закону відповідно до інших правок раніше. Дякую.
Добре. Я зрозуміла. Поправка, значить, врахована, ми не полягаємо на голосуванні. Наступна поправка номер 1822. Народний депутат Німченко.
Я хочу звернути вашу увагу на частину другу статті 3 цього Закону про нотаріат, де ви знову його пішли на зачистку цієї, цієї норми, і де вказали, добавили, що рівень повинен визначений бути Законом про забезпечення функціонування української мови як державної. Ну ви знову ж таки насміхаєтесь – "масло масляное". Ви цим законом зобов’язуєте застосовувати норми цього закону. Ну це хіба не смішно? Це перше. І, по-друге, скажіть, перед законом всі рівні, перед Конституцією всі рівні? Для Президента в Конституції вказано: "Вільно володіє українською мовою". Для інших вказано: "Вільно володіє українською мовою". Чому ви вважаєте для нотаріусів писати, що він непросто володіє, вірніше, там вказано володіє, а відповідно до висновку екзаменаторів. Ну ви понімаєте, все-таки тут построєна.
Прошу голову комітету.
Дякую. Стаття 7 цього закону це регулює. Ви вигадуєте про висновок екзаменатора, для нотаріуса достатньо мати атестат про завершення, закінчення середньої школи, де вказано, що він вивчав українську мову. Жодних висновків екзаменатора від нотаріусів закон не вимагає, і з цієї причини ваша поправка була відхилена. Дякую.
Прошу голосувати. [[17:38:47]] За-4 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1823 народного депутата Писаренка.
Хочу сказати, що і ця моя поправка, як і інша, вона також виключає необхідність зобов’язання використання державної мови там, де це непотрібно. Хочу погодитись з моєю колегою Продан, яка також тут тільки що говорила, що не потрібно особі, яка закінчила середню школу або закінчила університет в Україні, ще раз доказувати, що вона знає українську мову ще на певному рівні. Ще одне. Хочу сказати, що в разі прийняття закону в такій редакції, у нас тут буде черга стояти не тих, хто буде Генеральним прокурором України, а тих, хто буде Уповноваженим з питань державної мови. Тому що це найбільш каральна буде інстанція по всій країні, яка буде контролювати все – від найвищого чиновника до кафе, в якому він буде харчувати. Тому, шановні колеги, сподіваюся, що він в такій редакції не буде ухвалений. Ще раз говорю, забирайте його в комітет на повторне друге читання. Дякую.
Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Ця поправка колеги Писаренка відхилена, оскільки в статті 7 цього закону сказано, що для нотаріусів, як я вже говорив і пояснював це іншим колегам, достатньо мати атестат про закінчення середньої школи з вивченням української мови. Але мовою, безумовно, володіти потрібно, бо інакше нотаріус не зможе здійснювати своїх повноважень. Я розумію, що в цьому залі є багато людей, які не бажають захистити українську мову, які хочуть, щоб українська мова була знищеною, щоб вона не мала ніякого захисту, щоб норми Конституції ігнорувалися і не виконувалися по захисту української мови, але український народ і українське суспільство вимагають протилежного. Вони вимагають демократичного врегулювання вжитку української мови як державної і захисту прав національних меншин, що ми і робимо цим законом. Дякую.
Прошу голосувати. [[17:41:01]] За-5 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 1824. Народний депутат Німченко.
Я хочу вас повернути, шановний доповідачу, посилку на вашу про те, що тут ми видумуємо щось і про те, що ми ведемо якісь нісенітниці, тим більше, що ви тут уже згадуєте такі, робите тонкие намеки на толстые обстоятельства, посилаєтеся на запрошення окупантів. То я вам сказав би, попридержіть ринок або контролируйте базар, как еще называется. Вы за это будете отвечать. Если даете вы такие заявления, что кто-то приглашает с выступающих оккупантов. Вы понимаете, что вы несете в среду обитания и восприятия ваших слов?
Виключіть, будь ласка, мікрофон. Я звертаюся до колег народних депутатів. Ви або будете етично вести дискусію, або я буду виключати мікрофон. Прошу голову комітету.
Шановний колего, на вашу адресу ніхто не говорив жодних образливих слів. І я просив би вас теж вести себе відповідно. Те, що колишній Президент України Янукович звертався до Путіна з проханням ввести війська в Україну відомо і доведено судом. Тому моє твердження є підтвердженим. А в цьому залі багато людей, які підтримували колишнього Президента Віктора Федоровича Януковича. Дякую.
Прошу народний депутат Німченко, включіть мікрофон.
Ви тут сказали не про Януковича, а ті – я цитую те, що ви сказали: "Навіть ті, які сейчас тут виступають з цього приводу". Виступав я, а потім виступав пан Папієв.
І я виступав, і колега Сироїд виступала.
І. і це вийде в стенограмі, почитайте.
багато, хто тут виступав.
Почитайте, почитайте, да. І не треба робити такі справи. Навіщо це робити? Ви що, які ви бали хочете набрати? А тепер стосовно цієї поправки. Ви подивіться, у нас там ні "відхилено" немає, ні "враховано в новій редакції". Де ця редакція? Я її хочу побачити. А про те, що ви кажете, що достатньо атестату, то прочитайте: "Відповідно до рівня, визначеного Законом про забезпечення функціонування української мови як державної. А не атестат вимагається, а вимагається, щоб відповідала нормам, які йдуть через екзамени, через представників, які приходять і проводять, національна комісія, ці екзамени. Цей закон передбачає. Прошу голову комітету прокоментувати.
Дякую. Колеги, я вас дуже прошу, всіх в цьому залі, коли я щось говорю на адресу Януковича або його посіпак не применяйте це до себе, не вважайте, що це я про вас говорю і навіть, якщо у вас в голові такі думки є, вони не є на моїх словах. Щодо рівня володіння українською мовою. Є стаття 10 Закону: "Рівень володіння державною мовою особами, визначеними пунктами 2, 5, 6, 8, 9, 11, 12, 13, 16 – а нотаріуси – це пункт 12 – засвідчується документом про повну загальну середню освіту, за умови, що такий документ підтверджує вивчення особою української мови як навчального предмету (дисципліни)". Це те, що сказано в статті 10, я вам зацитував. Дякую.
Прошу голосувати. [[17:44:49]] За-7 Рішення не прийнято.
Наступна – 1825. Бойко, будь ласка.
Шановні колеги, правкою 1825 пропонується в пункті 2.13 Розділу VІІІ "Перехідні положення" слова "Національною комісією стандартів державної мови" замінити на слова "центральним органом виконавчої влади у сфері освіти і науки". Повторююсь, що відповідно до Закону "Про освіту", а це частина перша статті 64 Закону "Про освіту", повноваження стандартизації належать до центрального органу виконавчої влади у сфері освіти і науки, яким є МОН. Тому прошу, незалежно від того, що враховано в редакції комітету, поставити в повному обсязі мою пропозицію. Дякую.
Княжицький.
Шановна колего, я не проти того, щоб поставити вашу пропозицію в повному обсязі. Хочу лише зазначити, що вона врахована в редакції комітету шляхом заміни зазначення органу, що засвідчує рівень володіння на назву закону, в якому такий орган визначається. Це зроблено через те, що в законі визначаються інші органи, що засвідчують володіння українською мовою, в тому числі і Міністерство освіти через видачу атестату. Але я не проти того, щоб ми поставили цю правку на підтвердження в повному обсязі. Дякую.
Дякую. Ставиться на голосування поправка 1825. Вона є врахована в редакції комітету, але автор наполягає, щоб вона була врахована повністю і комітет це підтримує. Прошу голосувати, прошу підтримати. [[17:46:27]] За-33 Рішення не прийнято. 1826. Німченко.
Пане головуючий і пане доповідачу, я не бачу, яка ж остаточна редакція цієї норми в законі, остаточна редакція. Чого я змушений, як мушу тут діяти в даному випадку? Подивіться, тому що зверху є положення, а далі: враховано, відхилено, враховано в редакції комітету – і все – нема. Тому я хотів би знати, як врахували те, що ви пропонували, її виключити, так її зараз нема, цієї норми, стосовно помічників нотаріуса, я маю на увазі, пане Миколо, стосовно працівників, помічників нотаріуса, скажіть, будь ласка?
Шановний колего, вона викладена в рядку 613 розданої таблиці, яка є у вас, викладена норма, а поправка ваша відхилена. Оскільки, відповідно до Закону "Про нотаріат", помічник нотаріуса може претендувати на посаду нотаріуса і виконувати окремі його функції, дозволені законом, тому ця поправка була комітетом відхилена. Але окремого пункту про помічників немає, є пункт про нотаріусів, вони теж, коли вони виконують функції нотаріуса, повинні були в школі вивчати українську мову, мати атестат, крапка. Дякую.
Дякую вам. Хочу зазначити, що в таблиці чітко написано, що ця поправка є відхилена, я її ставлю на голосування, поправку 1826. Хто підтримує, я прошу голосувати, комітет її відхилив. [[17:48:13]] За-6 Рішення не прийнято. 1828. Папієв. Включіть мікрофон Папієву.
Дякую. Поправка 1827, яка відповідно до таблиці записано "враховано в редакції комітету". От, зверніть знову ж таки увагу, Андрій Володимирович, і це вже не перший раз, я під стенограму підтверджую. На сьогодні комітетом підготовлено таблицю в такому вигляді, що тут відсутня остаточна редакція комітету, тобто ми голосуємо "кота в мішку". Після чого у, знаєте, вже звичній манері голова комітету випише остаточну редакцію так, як йому заманеться, і буде винесено в цілому на голосування абсолютно інший закон ніж та редакція, яку ми голосуємо. Це є недоподобство! І що стосується от цієї поправки, скажіть мені, будь ласка, а де є взагалі в термінології "приниження" чи "зневажання державної мови"? Тобто який зміст, які ознаки цього порушення буде вкладати кожен, щоб вони не були якимось емоційними?
Перед тим, як надати слово, я бачу цілковито в таблиці зазначено, що пункт 2.14 "Перехідних положень" викласти в такій редакції – і чітко її написано. Будь ласка, пане Княжицький.
Дякую. Ця поправка врахована частково в частині внесення змін до частини другої статті 6 закону щодо неприпустимості зловживань з боку телерадіоорганізацій шляхом приниження чи зневажання державної мови. Очевидно, принижувати українську державну мову на українському телебаченні є неприпустимим, і закон забороняє це робити. Тому тільки в цьому пункті вона була врахована. Дякую.
Я ставлю на голосування поправку 1827. Прошу голосувати, хто за те, щоби вона була врахована повністю. Будь ласка, голосуємо. [[17:50:23]] За-13 Рішення не прийнято. 1828. 1829. 28. Папієв.
Дякую. От знову ж таки, Миколо Леонідович, я ж давно знаю, ви – народний депутат України з величезним досвідом – так? Зараз ви фактично, фактично маніпулюєте тим і дещо так от, знаєте, в народі кажуть, "включаєте дурника" – так? – буцімто там щось малося на увазі інше, і тут така редакція, і зачитуєте зараз знову ж таки, що от принижувати українську мову не можна. Я теж підтверджую, що принижувати українську мову не можна. Але закон – це документ, який встановлює правові норми. Назвіть мені, будь ласка, що ви будете рахувати приниженням, що будуть Ніцої, Фаріони і інші рахувати приниженням? Тобто для того, щоби норма закону, вона мала якісь правові наслідки, вона має бути. чітко визначено термінологічно, це знає любий юрист. Саме тому я наполягаю на тому, що Комітет з питань культури не має сьогодні фахових, фахової підготовки розглядати такі серйозні поправки.
Княжицький.
Шановний колего, ну, я визнаю, що в мене досвід в рази менше ніж у вас парламентської діяльності – це правда. В даному випадку ми говоримо про оціночний критерій так, як, наприклад, пропаганда війни, яка є забороненою – це є оціночний критерій, ідеться про дискредитацію того, як ця норма має розумітися. Тлумачити цю норму буде колективний орган – Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення, так само як вона тлумачить досить багато інших норм, які є оціночними критеріями, так. Дякую. Тому ця поправка врахована в редакції комітету.
Ставлю на голосування поправку 1828. Прошу голосувати. Хто за те, щоби врахувати повністю. [[17:52:33]] За-7 Рішення не прийнято. 1829. Валерій Писаренко, будь ласка.
Дякую. Я хотів би намагатися залишатися виключено в професійній частині обговорення цього законопроекту. І тому, обговорюючи поправки свої, я завжди наполягав, що нам потрібно дивитися на наші міжнародні зобов’язання. А в міжнародних зобов’язаннях вказано, що ми в тому числі, забезпечуючи функціонування нашої державної мови, також повинні забезпечувати функціонування і інших мов і захист інших мов національних меншин. І в цілому я хочу сказати, що коли ми тут чує пафосні заяви – треба бути достатньо акуратними з цим, тому що сьогодні рівень довіри, на жаль, до парламенту невеликий саме через те, що ми сьогодні намагаємося говорити за всіх людей. А якщо ви подивитесь соціологію, питання мови сьогодні турбує лише 2 відсотки людей. А перші питання, які турбують – це бідність і корупція в країні, тому нам потрібно подивитися, що сьогодні більш важливе. А законопроект неготовий до голосування, треба його направляти на повторне друге читання. Дякую.
Княжицький.
Насправді в своїй поправці колега Писаренко пропонував врегулювати вживання мови на телебаченні і радіомовленні. І саме через те вона комітетом була відхилена, оскільки порядок застосування мов в телебаченні і радіомовленні регулюється, передусім Законом "Про телебачення і радіомовлення". З цієї причини цей. ця поправка була відхиленою. Дякую.
Дякую. Для мене зовсім не зрозуміло, звідки така статистика, що питання мови тільки 2 відсотки хвилюють. Я хочу вам сказати, що більшість, більшість українців підтримують українську мову як державну мову, і в тому нема жодних сумнівів. І про це говорить справді будь-яка соціологія. І давайте ми будемо щиро і відверто говорити з нашими громадянами. Я ставлю на голосування правку 1829. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[17:54:49]] За-7 Рішення не прийнято. 1830. Німченко. 30.
Шановні колеги, йде питання про допуск до користування державною мовою чи своїми мовами людьми, які віднесені до національних меншин, або російськомовними громадянами України. І друге. Я хотів би сказати, а як же тут бути, чому виходять, посилаючись на рамкові конвенції, посилаючись на хартії регіональних мов і мов національних меншин? Навіщо посилатися? У вас в цьому законі немає ні одної норми. Єдине, де послались, це стосовно національних меншин, які розмовляють мовою Європейського Союзу, Європейської Ради, от про що йде мова. І кримськотатарського населення як корінного народу. І про це, до речі, сказано Венеціанською комісією, що методологічний підхід.
Будь ласка, Княжицький.
Дякую. Ця поправка була відхилена комітетом, щоб не виникло суперечностей між цим законом і Законом "Про телебачення і радіомовлення". Дякую.
Я ставлю на голосування поправку 1830. Комітетом вона є відхилена. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[17:56:33]] За-5 Рішення не прийнято. 1831. Німченко.
Це стосовно. стосовно ми підійшли до питання, що таке приниження та зневаження державної мови. То ви подивіться статтю 1, пане Миколо. Отам ви виклали гіпотезу і диспозиції правопорушення, яке має кваліфікуючі ознаки тяжкого злочину. Ви їх прирівняли до тяжкого злочину. Тут ви записали про приниження і зневаження державної мови, що дає якраз підстави ставити питання: хто там буде: чи це представники, чи уповноважений, чи запрошуючі органи поліції – через статтю 56 притягувати їх до відповідальності, ставити питання про відкриття кримінальних справ. Про що ви тут ведете мову? Почитайте. Якраз це тут і заховано. Ви просто заховали від людей, щоб люди не розуміли, нехай воно вступить в дію, а там подивимося. Ну хіба можна.
10 секунд. Німченко.
.оціночні розуміння по. що стосується злочину вводити в норму закону. Це нема прямої. правової визначенності і юридичної. Немає.
Будь ласка, пане Княжицький.
З огляду на те, що Закон про мову визнав неприпустимим приниження і зневаження державної мови, комітет не знайшов підстав для вилучення відповідного абзацу з Закону "Про телебачення і радіомовлення". Разом з тим, хочу наголосити, що тут немає жодної кваліфікації за ступенем тяжкості, оскільки цей закон не вносить змін до Кримінального кодексу і не передбачає кримінального покарання за це. Але Нацрада може діяти як колегіальний орган за оціночними критеріями. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 1831. Комітетом вона відхилена. Комітет її відхилив. Хто її підтримує, прошу проголосувати [[17:58:58]] За-6 Рішення не прийнято. Колеги, хочу повідомити, що в президію надійшла заява від двох фракцій – "Опозиційного блоку" і "Відродження" – про оголошення реальної перерви. Але ми домовилися з паном Писаренком, що я її оголошу о 6 годині, а завтра 3 хвилини зранку буде надано за наслідками цієї перерви. І тому я оголошую, що ми розпочнемо наступний розгляд, продовження, з поправки 1833 Німченка. З поправки, з 1833. 33: три-три. Розпочнемо. І, колеги, хочу вам повідомити, що ми доходимо до завершення розгляду і, очевидно, наступного тижня ми перейдемо до прийняття Закону про забезпечення функціонування української мови як державної. І я хочу, колеги, повідомити всіх, що має бути повна мобілізація усіх фракцій українського парламенту. Я прошу всіх відмінити будь-які відрядження і поїздки. Хочу наголосити, я як Голова Верховної Ради України не буду підписувати жодного з відряджень протягом наступного тижня, коли ми будемо приймати Закон про функціонування державної мови. Наступного пленарного тижня ми перейдемо до прийняття рішення. Кількість правок, які залишилися, дають підстави так говорити. Колеги, це історичне рішення, тому кожен – наголошую – має бути в сесійному залі, кожен має бути на своєму робочому місці і я переконаний, ми зуміємо віддати належне і прийняти позитивне рішення. Нам буде важлива повна мобілізація. Колеги, як на Майдані. І тому я усіх закликаю будь-які відрядження відкласти і бути в залі наступного пленарного тижня. Зараз, колеги, вечірнє засідання Верховної Ради України я оголошую закритим і завтра о 10 годині ранку я запрошую усіх в зал для продовження нашої роботи.