Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 71. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega in drugega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: dr. Vinko Gorenak, gospod Ivan Hršak, gospod Franc Jurša, gospod Matjaž Zanoškar, gospa Mateja Pučnik, gospod Bojan Starman, gospa Janja Napast, gospod Jožef Horvat, gospa Ljudmila Novak, gospod Matevž Frangež, gospa Jasmina Opec in gospod Matjaž Han od 17. ure dalje. Na sejo sem vabil kandidata za poslanca Romana Žvegliča in Anžeta Logarja ter direktorja Državne volilne komisije Dušana Vučka k 4.a točki dnevnega reda, predstavnico Urada predsednika Republike Slovenije k 4.c točki dnevnega reda ter predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 71. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda seje ste prejeli v torek, 1. julija 2014, s sklicem. Predlogov za umik nisem prejel, zato prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogih za širitev dnevnega reda. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Skupina 25 poslank in poslancev, s prvopodpisanim Jožetom Tankom, je 1. julija vložila zahtevo za sklic izredne seje zbora z naslednjima točkama: prvič, Poročilo o poteku in ugotovitvah preiskave ter o razlogih, zaradi katerih Preiskovalna komisija Krpan preiskave ni mogla končati, EPA 2089-VI , in drugič, Vmesno poročilo Preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu, EPA 2083-VI . V skladu z dogovorom na 105. seji Kolegija predsednika Državnega zbora 3. 7. 2014 Državnemu zboru predlagam, da dnevni red 71. izredne seje razširi z obravnavo navedenih poročil. Predloga za širitev seje ste prejeli 3. julija 2014. Predlagam, da o obeh predlogih za širitev razpravljamo skupaj, o vsakem predlogu pa bomo seveda glasovali posebej. Želi besedo Alenka Jeraj kot predstavnica predlagatelja poročila? [[Želi.]] Lahko za govornico.
Lep pozdrav vsem! V naši preiskovalni komisiji res nismo uspeli zaslišati vseh prič, ki smo jih imeli na seznamu, vendar kljub temu ocenjujem, da smo do nekaterih zaključkov prišli. Zato smo tudi pripravili poročilo in sama sem podala tudi ločeno mnenje, tako da predlagam, da poročilo obravnavamo na seji Državnega zbora.
Hvala. Želi besedo mag. Marko Pogačnik kot predstavnik predlagatelja vmesnega poročila? Izvolite, imate besedo.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Gre za pomembno poročilo o preiskavi v slovenskem bančnem sistemu. Preiskovalna komisija je glede na dogodke, ki so se zgodili, pripravila vmesno poročilo. Jaz sem bil z veseljem predsednik te komisije, kajti ta komisija je delovala zelo enotno. Treba je poudariti, da je bilo vmesno poročilo te komisije sprejeto soglasno. In naprošam vse kolegice in kolege v tem državnem zboru, da premislite, preden pritisneta na tipko, kajti gre za pomembno poročilo, in jaz mislim, da je prav, da se tako strokovna kot širša slovenska javnost seznani z današnjo razpravo v Državnem zboru, s tem poročilom. In vsekakor kot predsednik te komisije ne morem soglašati z nekaterimi, ki pravijo, da Slovenska demokratska stranka ta sklic izredne seje izrablja v predvolilne namene. Jaz sem prepričan, da je to poročilo zelo pomembno in da se zato naj obravnava danes. Ne gre tukaj za predvolilno akcijo. V igri je 6 milijard evrov, ki smo jih plačali davkoplačevalci. Glede na stanje v bančnem sistemu pa ne izključujem, da bo v Sloveniji potrebna še tretja sanacija bančnega sistema na račun davkoplačevalcev. Zato vas naprošam, pritisnite tipko za širitev dnevnega reda. Hvala.
Hvala. Želite besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Jožef Kavtičnik v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala lepa. Ker gre res za pomembno tematiko obeh poročil, je treba za to imeti tudi več časa. Zaradi tega predlagamo v Pozitivni Sloveniji, da se ta tematika oziroma ti dve tematiki obravnavata 15. oziroma 16. julija, ko ne bomo obremenjeni s časom pred volitvami, ampak se bomo lahko osredotočili na problematiko, problematiko, ki jo bomo slišali od ljudi, ki so sodelovali v teh preiskovalnih komisijah. Zato bomo v Pozitivni Sloveniji podprli predlog, da se to obravnava na sejah, ko bomo imeli več časa, danes pa ni ta čas, da bi lahko s skrajšanjem terminov ali časa, ki je omejen, obravnavali tako pomembni problematiki. Zato danes ne bomo podprli, da se to uvrsti na dnevni red, bomo pa z veseljem sodelovali na izredni seji 15. oziroma 16. julija. Hvala.
Hvala. Še v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Lep pozdrav! V Slovenski ljudski stranki bomo podprli predlog razširitve dnevnega reda v zvezi z obravnavo vmesnega poročila Preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu. To, kar se je zgodilo, je seveda nepojmljivo, nepojmljivo ne samo to, da so slovenski davkoplačevalke in davkoplačevalci dokapitalizirali že tretjič državne banke. Še huje je, da smo morali tudi privatne banke dokapitalizirati zaradi odločitev Vlade, takšnih, kakršne so bile, in bile so katastrofalne. Obravnavati poročilo po končanih parlamentarnih volitvah, ki bodo naslednjo nedeljo, 15. ali 16., v tem državnem zboru – verjetno jih bo tri četrt, vsaj tistih, ki ne bodo ponovno izvoljeni, imelo prekleto malo interesa, da bi se s tem ukvarjali. Državljanke in državljani pa imajo pravico tudi danes slišati, ker velika večina, ki je danes tukaj notri, ponovno kandidira in obljublja, sadi rožice in stiska pod nebo, da bi mleko in med pritekla, da slišijo, kakšen je vaš odnos do tega. In priložnost, ki jo imajo, je sigurno ena izmed najboljših prav tukaj, danes v Državnem zboru, ko bomo govorili o tem, kaj se je dogajalo v bančnem sistemu. Kar nekaj kolegov, s katerimi smo sodelovali v tej preiskovalni komisiji, se je strinjalo z mojim predlogom, da je treba tako imenovani irski sistem upoštevati, kjer je treba zamrzniti premoženje vsem, tako upravam kot nadzornim svetom, tudi Alenki Bratušek očitno, ampak tega se očitno nekateri bojite. In potem naj sodstvo razsodi. Dajmo mu pol leta časa in naj svojo nalogo opravi. Pa naj dela tudi več, kot je treba. To si državljanke in državljani zaslužijo! Povejte jim, ali boste za tem stali danes, preden boste izvoljeni, kaj boste delali po naslednjih volitvah, da ne bomo ponovno imeli čez tri ali štiri mesece predčasnih volitev. V Slovenski ljudski stranki bomo podprli predlog razširitve dnevnega reda.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke še gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Ti dve točki dnevnega reda bi morali biti uvrščeni na zadnjo sejo Državnega zbora že na osnovi Poslovnika o parlamentarni preiskavi. Take interpretacije, ki si jih dovolijo predsednik Državnega zbora in službe Državnega zbora, ne vodijo k temu, da bi se stvari urejale v rokih, v skladu s predpisi, ki urejajo delovanje Državnega zbora. Je pa to, kar predlagate, pravzaprav tipično za to koalicijo. O nobeni pomembni stvari v Državnem zboru se ni bilo možno pogovarjati na način, da bi te zadeve realizirali, spremenili zakonodajo ali sprejeli sklepe, ki bi uredili delovanje na področju bančništva ali na področju, ki ureja kakšne druge stvari. Skratka, tiščanje glave v pesek je tipično za ravnanje te koalicije. Kar zadeva bančni sistem, smo predlagali vrsto rešitev v tem mandatu, kar zadeva Zakon o bančništvu, kar zadeva sklice sej Državnega zbora na temo dokapitalizacij bank, tako tistih dveh privatnih tajkunskih bank kot tega velikega čiščenja, ki se je zgodilo s prenosom slabih terjatev na slabo banko. Nič od tega ni bilo narejeno na pravi način, nič od tega, kar smo predlagali, ni bilo primerno za to koalicijo. Edino, kar se je zgodilo, je bilo enormno zadolževanje, visoki davki in vložek kakšnih 6 do 8 milijard evrov v sanacijo bančnega sistema. In dejali ste, da ste šele na polovici. Skratka, ta koalicija za nobeno zadevo, nobeno zgodbo, ki je povezana z delovanjem bančnega sistema, ne dopusti, da bi se jo razčistilo in obravnavalo v Državnem zboru. Edino, kjer ste pa zelo složni, je to, da ste dali Vladi neomejeno pooblastilo preko zakona o izvrševanju proračuna za dokapitalizacijo bančnega sistema. Tu ste pa bili mojstri. In žal, pričakovati, da bi se z vašo pomočjo na področju delovanja bank ali na kakšnem drugem področju, pomembnem za delovanje te države, karkoli premaknilo v pozitivno smer, je iluzorno. To je treba povedati slovenski javnosti. Vsi tisti, ki prihajajo zdaj na novo iz tega istega ideološkega gnezda, bodo v bodoče ravnali popolnoma enako. 16. julija se ne bo spremenilo nič – nova skupina poslancev, ki bodo tiščali glave v pesek. To bo vse, kar se bo zgodilo, čisto nič drugega. Predlagam, da podprete predlog za uvrstitev teh dveh točk na sejo Državnega zbora, se pravi, da naredite tisto, kar bi morali že sicer, v skladu s poslovniki, s pravili, ki veljajo v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Tanko, na Kolegiju predsednika Državnega zbora smo zelo natančno pojasnili, da niti predsednik Državnega zbora niti Kolegij predsednika Državnega zbora ne more uvrstiti teh dveh točk na izredno sejo Državnega zbora. Namreč, odločitev je bila že pred časom sprejeta, da se spremeni program dela Državnega zbora, da ne zasedamo več na rednih sejah, to je mogoče samo na izrednih. Zato je tudi bila vložena zahteva za sklic izredne seje in tako bomo tudi vodili postopek. Drugih razlag, gospod Tanko, ni mogoče dati, ker smo vam to že zelo natančno pojasnili. Postopkovno želite še enkrat besedo, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Gospod predsednik, do nedavnega ste zelo korektno odrejali dnevne rede sej Državnega zbora, in tega ne povem prvič. Kar zadeva zaključek tega mandata, pa delo ne poteka tako, kot ste si ga zastavili v tem obdobju. Poslovnik o parlamentarni preiskavi v 23. členu posebej izrecno navaja, da se v primeru, da preiskovalna komisija ne more iz takih ali drugačnih razlogov zaključiti dela v tekočem mandatu, mora njeno poročilo obravnavati najkasneje na zadnji seji Državnega zbora. Tam nič ne piše, ali na redni ali izredni, ampak na zadnji seji. In tisti, ki tako črkobralsko interpretirajo pravila Poslovnika Državnega zbora, prav zraven vas sedijo. In se ni prvič zgodilo, da se na tak način interpretirajo pravila Državnega zbora. Meni je žal, da vsi tisti, ki sledite tem neposlovniškim navedbam, to enostavno vzamete kot neko regulo, kot neko pravilo. Zgodilo se bo povsem neupravičeno, ker so preiskovalne komisije pripravile vmesna poročila dovolj zgodaj, jih predložile v obravnavo Državnemu zboru, vendar nekateri, ki jim obravnava teh dveh točk ne paše, ki jim nekako ne leži, da bi se ponovno odpirali problemi bančnega sistema ali pa nakupi določenega orožja, pač to blokirate na tak ali drugačen način. In to se ni zgodilo prvič, da se preprečuje razprava o teh zadevah. Prej sem vam omenil, da ste že v primeru izrednih sej v koaliciji sprejeli odločitve, s katerimi ste pobrisali sklepe, ki smo jih predlagali, niste sprejeli niti enega. Predlagali smo zakonske rešitve, predlagali niste niti ene, in sedaj, ko imamo na vrsti vmesna poročila preiskovalnih komisij, se dogaja popolnoma enako. Samo da se neke točke ne uvrstijo in ne obravnavajo in da se slovenska javnost ne seznani z delnimi ugotovitvami, ki so bile pripravljene do seje Državnega zbora. To je edina ambicija v tej koaliciji. Sprenevedanje, odlaganje, prelaganje, tiščanje glave v pesek ne prinaša popolnoma nobenih rešitev, samo poglablja luknje, ki ste jih naredili v mandatu Pahorjeve vlade, in še trikrat večje v kratkem mandatu vlade Alenke Bratušek. To je vse, kar se počne. Preprečevanje obravnav teh zadev samo [[...]]
Kakšen je vaš postopkovni predlog, gospod Tanko?
Predlagam, da, gospod predsednik, obravnavate oziroma razlagate poslovnike tako, kot so zapisani, in bi bilo prav, da ga tudi preberete, če že komentirate.
V zvezi s tem sem vam tudi na kolegiju povedal, da če želite dobiti drugačno razlago poslovnika, kot sem jo predstavil sam na kolegiju in tudi pisno posredoval obema predlagateljema točk, je možnost, da zahtevate sklic Komisije za poslovnik in bo mogoče razložila na drugačen način ali pa ugodila vam. Vendar dejstvo je, da nikoli do sedaj nismo ravnali drugače in da je tudi poslovnik izjemno jasen glede tega vprašanja, gospod Tanko. In vam bom res prebral drugi odstavek 58. člena: Izredno sejo lahko skliče predsednik Državnega zbora na predlog vlade ali po sklepu kolegija, kadar gre za zadeve, ki jih ni mogoče odlagati in jih ni mogoče pravočasno uvrstiti na dnevni red redne seje, če se predlaga sprejetje zakona po nujnem postopku – ti dve poročili to nista –, če je odločitev Državnega zbora vezana na rok, določen z ustavo, zakonom, s tem poslovnikom ali s pogodbami, na katerih temelji Evropska unija – ravno tako ta pogoj ni izpolnjen –, in če gre za zadeve v zvezi s prenehanjem, potrditvijo mandata poslanca in tako naprej. Skratka, Poslovnik Državnega zbora ne omogoča, da na izredno sejo uvrstimo ti dve točki, zato jih nismo uvrstili. Tako da je tudi vaš postopkovni predlog nemogoče upoštevati. Želi še kdo v imenu poslanskih skupin besedo? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogih za širitev, zato vas prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Najprej odločamo o predlogu za širitev dnevnega reda s Poročilom o poteku in ugotovitvah preiskave ter o razlogih, zaradi katerih Preiskovalna komisija Krpan preiskave ni mogla končati, EPA 2089-VI . Gospod Vogrin? Želite?
V lastnem imenu ni mogoče povedati? [[oglašanje iz dvorane]]
Torej, predlagam, da odločimo. Glasujemo o predlogu za širitev dnevnega reda. [[oglašanje iz dvorane]] Prekinjam glasovanje. Še enkrat predlagam, da preverite delovanje glasovalnih naprav tudi ostali. Ponovno dajem na glasovanje prvi predlog za razširitev dnevnega reda. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 41. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlog za širitev ni sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu za širitev dnevnega reda z Vmesnim poročilom Preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu, EPA 2083-VI . Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 40. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlog za širitev ni sprejet. Ker predloga za širitev dnevnega reda nista bila sprejeta, bom v skladu z zahtevo skupine poslank in poslancev sklical izredno sejo na podlagi prvega odstavka 58. člena Poslovnika Državnega zbora. Prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 71. izredne seje zbora določen. Dovolite mi, da vas samo obvestim o tem, da bomo po koncu današnje seje opravili še zadnje skupinsko fotografiranje tukaj v dvorani, v tem krogu, tako da vas prosim, da se takrat zadržite v dvorani in opravimo še to dejanje, ki bo služilo za spomin vsem tistim, ki bodo prebirali delovanje Državnega zbora v tem mandatu. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Pod točko a prehajamo na obravnavo Določitve kandidatov, ki v skladu s 17. členom Zakona o volitvah v državni zbor postaneta poslanca za preostanek mandatne dobe namesto poslancev, ki jima je prenehal mandat. Ker je Francu Bogoviču in Romani Tomc z dnem potrditve mandata poslanca oziroma poslanke v Evropskem parlamentu prenehal mandat poslanca oziroma poslanke Državnega zbora, je Državna volilna komisija zboru posredovala ugotovitvena sklepa, iz katerih izhaja, da mandat poslanca Franca Bogoviča preide na Romana Žvegliča, mandat poslanke Romane Tomc pa preide na Anžeta Logarja. Ugotovitvi Državne volilne komisije je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala in mu predložila predlog sklepa. Prijavljenih k razpravi pri tej točki ni, zato prehajamo na glasovanje. Na podlagi 7. člena Zakona o poslancih, 17. člena Zakona o volitvah v državni zbor in 112. člena Poslovnika Državnega zbora glasujemo o naslednjem predlogu sklepa: Potrdita se poslanska mandata Anžetu Logarju, rojenemu 15. 5. 1976, stanujočemu Parmova ulica 40, Ljubljana, in Romanu Žvegliču, rojenemu 3. 4. 1964, stanujočemu Stržišče 4, Zabukovje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil sklep sprejet. Poslanska kolega gospoda Anžeta Logarja in gospoda Romana Žvegliča vabim, da se nam pridružita in zasedeta svoji poslanski mesti. Dobrodošli! S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO SKLEPA O RAZGLASITVI ODLOČITVE, KI JE BILA SPREJETA NA ZAKONODAJNEM REFERENDUMU O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU DOKUMENTARNEGA IN ARHIVSKEGA GRADIVA TER ARHIVIH, KI JE BIL 8. JUNIJA 2014. Dne 24. junija 2014 je bilo v Uradnem listu Republike Slovenije št. 47/2014 objavljeno poročilo Državne volilne komisije o izidu glasovanja in o izidu zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu dokumentarnega in arhivskega gradiva ter arhivih, ki je bil 8. junija 2014. Spoštovane poslanke in poslance prosim, da prisluhnete tudi temu besedilu. Iz dopisa Vrhovnega sodišča z dne 30. 6. 2014 izhaja, da zoper poročilo Državne volilne komisije v zakonitem roku ni bila vložena nobena pritožba, zato je poročilo postalo pravnomočno. Glede na to, da mora Državni zbor v skladu s 53.b členom Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi v 8 dneh po pravnomočnosti poročila Državne volilne komisije razglasiti odločitev, ki je bila sprejeta na referendumu, sem vam 1. julija 2014 poslal sklep, s katerim bo zbor razglasil odločitev, ki je bila sprejeta na referendumu. Na podlagi 53.b člena Zakona o referendumu in o ljudski iniciativi in 112. člena Poslovnika Državnega zbora ugotavljam, da se je Državni zbor seznanil z naslednjim sklepom: Državni zbor razglaša, da je bila na zakonodajnem referendumu o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu dokumentarnega in arhivskega gradiva ter arhivih, ki je bil 8. junija 2014 izveden na podlagi Odloka Državnega zbora o razpisu zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu dokumentarnega in arhivskega gradiva ter arhivih, Uradni list Republike Slovenije št. 29/14, sprejeta odločitev volivcev, kot je ugotovljena v Poročilu Državne volilne komisije o izidu glasovanja in o izidu zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu dokumentarnega in arhivskega gradiva ter arhivih, ki je objavljeno v Uradnem listu Republike Slovenije št. 47/2014 z dne 24. junija 2014, in sicer da je proti glasovalo manj kot petina vseh volivk in volivcev, ki so imeli pravico glasovati, kar skladno s četrtim odstavkom 90. člena Ustave Republike Slovenije pomeni, da Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu dokumentarnega in arhivskega gradiva ter arhivih, ki ga je sprejel Državni zbor na seji dne 28. januarja 2014, na referendumu ni bil zavrnjen. S tem je odločitev, ki je bila sprejeta na zakonodajnem referendumu o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu dokumentarnega in arhivskega gradiva ter arhivih, razglašena. Zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠBI IN ZAVAROVANJU V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, in sicer dr. Senku Pličaniču, ministru za pravosodje, ki opravlja tekoče posle.
Spoštovani poslanke in poslanci! Pred vami so pomembne spremembe Zakona o izvršbi in zavarovanju, ki so bile pripravljene z enim samim ciljem, in to je skrajšanje tovrstnih sodnih postopkov. Namreč, dejansko stanje danes v okviru sodstva je, da so ravno ti postopki tisti, kjer sodišča največ časa porabijo za njihovo dokončanje. S temi normativnimi spremembami, torej s to novelo Zakona o izvršbi in zavarovanju, pa pričakujemo, da jim bomo olajšali, torej sodstvu, to, kar je temeljni cilj, in to je skrajšanje tovrstnih postopkov. Hkrati naj povem, da so tovrstni prepočasni postopki eden največjih problemov v okviru sodstva, da na to opozarja tudi Evropska komisija. Hkrati naj povem, da je novela Zakona o izvršbi in zavarovanju del zaveze, ki sta jo Vlada in sodstvo sprejela spomladi s ciljem skrajšati različne sodne postopke, torej tudi izvršilne postopke. Hkrati pomeni ta novela oziroma njeno sprejetje tudi realizacijo zaveze iz Nacionalnega reformnega programa 2013–2014. Sprememba oziroma novela je bila deležna široke strokovne razprave in usklajevanja, praktično s soglasno podporo tudi na odboru, tako da bi zdaj samo še na kratko povedal, kakšna je vsebina te novele. V prvem delu se spremembe nanašajo na izboljšanje prodaje nepremičnin, prodaje nepremičnin kot enega glavnih sredstev izvršbe, torej spremembe, s katerimi naj bi bila povezana učinkovitost prodaje nepremičnin. Potem so spremembe usmerjene k temu, da se omogoči hitrejši in preglednejši postopek izvršbe na tistih nepremičninah, ki so obremenjene z zemljiškim dolgom. Na splošno je cel kup sprememb, s katerimi se zasleduje cilj pospešitve izvršilnih postopkov tudi, ko ne gre za izvršbo na nepremičninah, torej tudi, ko gre za izvršbo na premičninah. In še posebej bi izpostavil poenostavitev in olajšanje izvršbe preživninskih terjatev z namenom večje zaščite pravic otrok. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za pravosodje kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku mag. Branku Grimsu.
V imenu Odbora za pravosodje vsem prav lep pozdrav! Odbor za pravosodje je obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju na svoji 41. nujni seji predvčerajšnjim, to je bilo 3. 7., kot matično delovno telo. S stališči Vlade je seznanila odbor državna sekretarka na Ministrstvu za pravosodje Tina Brecelj, ki je poudarila, da gre predvsem za pospešitev postopkov izvršbe, pa tudi za izboljšanje ureditve nepremičninske izvršbe, in da se s tem poskuša doseči tudi poenostavitve in olajšanje izvršbe preživninskih terjatev. Predstavnica Državnega sveta je sicer podprla predlog zakona, vendar je izrazila obžalovanje, da niso bili bolj upoštevani predlogi in pripombe Odvetniške zbornice, ki jih je na seji predstavil njen predstavnik gospod Gregor Gregorin. Tudi on je obžaloval, da njihove pripombe niso bile upoštevane, saj bi lahko pomenile bistveno izboljšanje predlaganih rešitev, in sicer je omenil omejevanje odloga izvršbe; upravno izplačilno prepoved oziroma omejitve; prodajo nepremičnine kot celote; vprašanje cenitve vrednosti nepremičnin, kjer se ohranja sedanja ureditev, ki je za uporabnike zelo draga; potem zemljiški dolg; ukinitve tretje dražbe ob tem, ko se že na drugi niti približno ne proda vse, na prvi pa samo približno 5 % nepremičnin; in vprašanje zavezujočega zbiranja ponudb, pri čemer se je izrazil dvom, da bo s tem mehanizmom dosežen tisti cilj, ki ga zakon želi doseči, saj lahko pride kvečjemu do podaljševanja postopkov. Na koncu je odbor sprejel vse amandmaje, ki jih je vložila Državljanska lista, skupaj 23, in sicer so ostali člani razpadle koalicije rekli, da to štejejo kot koalicijske amandmaje, in tudi potrdil besedilo vseh členov zakona skupaj in jih sprejel. S tem tudi odbor predlaga Državnemu zboru, da predlagano novelo zakona sprejme.
Hvala. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Aleksandra Osterman bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Statistika kaže, da se stanje na področju sodstva v Sloveniji glede sodnih zaostankov oziroma dolžine trajanja sodnih postopkov iz leta v leto izboljšuje. Problematične pa ostajajo predvsem izvršilne zadeve, ki predstavljajo najvišji delež vseh nerešenih zadev na slovenskih sodiščih. Zato je pred nami predlog zakona, ki vsebuje rešitve, usmerjene prav v pospešitev in hitrejši zaključek izvršilnih postopkov. Tudi na področju izvršilnih postopkov se sicer kažejo pozitivne spremembe v smeri hitrejših postopkov. V ta namen so bile v zadnjih letih sprejete številne spremembe zakonodaje na tem področju in poskusi, da se z normativnimi spremembami doseže večja učinkovitost postopkov izvršbe in zavarovanja. Pa vendar stanje še vedno ni zadovoljivo. V Pozitivni Sloveniji zato podpiramo izboljšave, ki vodijo k hitrejšemu obravnavanju zadev na sodiščih, hkrati pa opozarjamo, da bo v prihodnje treba celovito proučiti področje izvršbe in zavarovanja in področje celostno urediti, saj nenehni popravki zakonodaje ne zagotavljajo pravne varnosti, ki je ključna za delovanje pravne države. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo zato predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Mirko Brulc bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani! Predlog sprememb in dopolnitev Zakona o izvršbi in zavarovanju, ki ga je pripravila Vlada, predstavlja rešitve za izboljšanje stanja na področju sodne izvršbe, kjer je delež nerešenih zadev, starejših od 5 let, kar 94-odstoten, kar je izrazito preveč. Izvršilne postopke je zato treba pospešiti na razumen način, kar pomeni, da se ohranja zadosten standard pravne varnosti strank v teh postopkih. Zakonske rešitve so na grobo razdeljene na 5 vsebinskih sklopov, in sicer prvi sklop predstavljajo splošne rešitve za pospešitev in hitrejši zaključek izvršilnih postopkov. Na tem mestu velja izpostaviti zlasti dejstvo, da se izvršilne sodnike razbremenjuje nesodniških opravil, ki jih bodo opravljali strokovni sodelavci, sodniki pa bodo opravljali vse naloge sojenja v materialnopravnem smislu. Omejujejo pa se tudi postopkovne možnosti odlogov in ustavitev izvršb v primerih, ko ni izgledov za uspeh s takšnimi pravnimi sredstvi. Drugi sklop rešitev se nanaša na izboljšanje ureditve nepremičninske izvršbe, kjer se uvajajo nekatere možnosti, ki bodo omogočale hitrejši postopek prodaje nepremičnine dolžnika na javni dražbi, pri čemer se še vedno zasleduje optimalen izkupiček od prodaje. Novost je tudi možnost prodaje nepremičnine kot celote, kjer je predmet izvršbe posamezni solastniški delež dolžnika, vendar morajo soglasje k tovrstni prodaji dati vsi preostali solastniki nepremičnine. Zaradi pomembnih sprememb pri nepremičninski izvršbi, ki gredo zlasti v korist upnikom, pa velja omeniti, da na drugi strani ni bila spregledana pravna varnost dolžnika, saj se ga mora z dodatnim opozorilom v tem postopku poučiti o njegovih zakonskih možnostih. Tretji sklop rešitve se navezuje na preglednejši in hitrejši postopek izvršbe na nepremičnino, ki je obremenjena z zemljiškim dolgom. Tu gre predvsem za odpravo temeljnih pomanjkljivosti sedanje zakonodajne ureditve, ki imetnikom zemljiškoknjižnega dolga omogoča, da se razkrije šele 5 let po razdelitvenem naroku, kar je predolgo in na ta način onemogoča poplačilo upnikove terjatve. Za nas Socialne demokrate je zelo pomemben tudi četrti sklop rešitve, ki predvideva poenostavitev in olajšanje izvršbe preživninskih terjatev. Preživnina je širše kot doslej določena kot prednostna ali privilegirana terjatev, saj ima zakonita preživnina prednost pri poplačilu pred drugimi denarnimi terjatvami upnikov do dolžnika. Poleg tega pa se podaljšuje tudi rok z enega na dve leti, v katerem se izterjuje zakonita preživnina iz plačilnih sredstev dolžnika. Zadnji, peti sklop zakonskih rešitev pa v veliki meri odpravlja neenotno ureditev med Zakonom o izvršbi in zavarovanju in Zakonom o davčnem postopku, ki se nanaša na omejitve in izvzetja iz izvršbe. Ob tem pa se spreminja tudi zakonsko področje, ki ureja imenovanje, odgovornost in delovanje izvršiteljev. Gre predvsem za to, da se povečuje odgovornost izvršiteljev, konkretneje določa pogoje za njihovo razrešitev ali suspenz ter določa dodatne pristojnosti Ministrstvu za pravosodje pri izvajanju nadzora nad delom izvršiteljev. Gre torej za pomembno novelo zakona, ki se je v strokovnem krogu pripravljala in usklajevala kar nekaj časa. Socialni demokrati zato upamo, da bo njena uveljavitev v kratkem pokazala želene učinke oziroma rezultate, ne da bi bilo pred tem treba ponovno posegati v zakon. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog sprememb in dopolnitev Zakona o izvršbi in zavarovanju podprla. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Mitja Meršol bo predstavil stališče Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek.
Spoštovani zbor! Predlog zakona vsebuje rešitve, usmerjene v pospešitev in hitrejši zaključek izvršilnih postopkov. Vendar pri tem velja opozoriti, da izvršilne zadeve predstavljajo največji delež nerešenih zadev na sodiščih. Po podatkih Vrhovnega sodišča Republike Slovenije za leto 2014 se sicer kažejo izboljšave, saj se je število nerešenih izvršilnih zadev s 194 tisoč v letu 2010 znižalo na 160 tisoč konec leta 2013. Pričakovani čas rešitve zadev pa se je z 9,8 meseca v letu 2010 znižal v letu 2013 na 8,4 meseca. Problematična pa je starostna struktura zadev, saj je 20 % nerešenih izvršilnih zadev starejših od 5 let, 40 % pa starejših od 3 let. Stanje ne samo da ni zadovoljivo, ampak je katastrofalno. Po naši oceni je tudi primeren izraz ta, da izvršbe predstavljajo rakrano slovenskega pravosodja. Zato je bil že skrajni čas, da je Vlada pripravila rešitve, ki na splošno zasledujejo pospešitev in hitrejši zaključek izvršilnih postopkov. Rešitve pa so zelo domišljene, plod široke razprave ter številnih usklajevanj in so se pripravljale v sodelovanju s pravosodjem. Kot že rečeno, so najbolj problematične nepremičninske izvršbe, kjer so postopki najdaljši. Cilj zakona je torej v pospešitvi izvršb in izboljšanju prodaje nepremičnin. Pri tem se izboljšuje tudi učinkovitost izterjave preživninskih terjatev. Novela poenostavlja in olajšuje ureditev preživninskih terjatev tako, da ima le-ta iz naslova zakonite preživnine absolutno prednost pri poplačilu oziroma izvršbi na denarno terjatev dolžnika. Upošteva se pobuda Vrhovnega sodišča za spremembo ureditve odloga izvršbe na predlog upnika in še bi lahko naštevali. Ena bolj pomembnih novosti te novele pa je dokončna ureditev problematike zemljiškega dolga. Inštitut, ki se je pri nas uveljavil leta 2003, se namreč do leta 2011 praktično ni uporabljal, saj se je na letni ravni število zemljiških dolgov gibalo nekje med 60 in 90, po letu 2011 pa je bilo vpisanih že preko 2 tisoč 500 zemljiških dolgov. Kot neprimerna se je pri tem izkazala ureditev, ki ureja postopek poplačila imetnika zemljiškega dolga na nepremičnini. Kot veste, smo lani s sprejetjem Predloga zakona o spremembi Stvarnopravnega zakonika ukinili inštitut zemljiškega dolga. Slednje je predstavljalo le prvi korak k onemogočanju izigravanja upnikov in onemogočanju obrambe pred odvzemom nezakonito pridobljenega premoženja. S tem pa je bil rešen problem ustanavljanja zemljiških dolgov v prihodnje. Takrat smo odločitev pogojevali s tem, da bosta v zakonodajni postopek čim prej vloženi tudi novela Zakona o izvršbi in zavarovanju ter novela Zakona o odvzemu premoženja nezakonitega izvora. Kot veste, smo v tem letu storili tudi drugi korak oziroma smo sprejeli novelo Zakona o odvzemu premoženja nezakonitega izvora, ki vsebuje tudi določbo, da se ne more začeti postopek poplačila zemljiškega dolga, če se je že začel pravdni postopek za odvzem premoženja po tem zakonu. Danes pa sprejemamo rešitve, s katerimi se skuša urediti preglednejši in hitrejši postopek izvršbe na nepremičnino, ki je obremenjena z zemljiškim dolgom, torej urejanje zatečenega stanja že izvedenih zemljiških dolgov. Po trenutno veljavni ureditvi je treba v nepremičninski izvršbi znesek, ki odpade na neznanega imetnika zemljiškega pisma, hraniti kot sodni polog, kar lahko traja tudi do 5 let, preostali upniki pa za to niso poplačani in niti ne morejo izpodbijati zemljiškega dolga, ker ne vedo, kdo je imetnik zemljiškega pisma. Novela to ureja z ureditvijo oklicnega postopka imetniku zemljiškega pisma, ki se mora na sodišču zglasiti v roku treh mesecev. Če tega ne bo storil, se bo domnevalo, da je imetnik zemljiškega pisma kar sam ustanovitelj. Lahko pa se bo kasneje na razdelitvenem naroku še dokazovalo nasprotno. Najkasneje na razdelitvenem naroku bodo upniki zemljiškega dolga na to morali prejeti svoje terjatve, sicer iz izkupička od prodaje nepremičnin ne bodo mogli biti poplačani. Ker bo upnik zemljiškega dolga razkrit, bodo preostali upniki lahko takoj sprožili izpodbojne tožbe, če bodo menili, da je bil zemljiški dolg ustanovljen z namenom izigravanja upnikov. Zavezništvo Alenke Bratušek predlog zakona podpira. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Rihard Braniselj bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala lepa. Pozdrav, gospod minister! Zakon o izvršbi in zavarovanju je tisti zakon, ki ne sme šparati dolžnika in ki mora biti prvenstveno namenjen temu, da upnik pride do poplačila svoje terjatve, ki je nedvomno ugotovljena. V Državljanski listi bomo podprli to novelo zakona, ki po eni strani zagotavlja, da je zgodba z zemljiškim dolgom v tej državi dokončno zaprta. Kot veste, smo v Državljanski listi vložili novelo Stvarnopravnega zakonika, ker smo ta inštitut zemljiškega dolga, ki se je izkazal v več kot 95 % za inštrument skrivanja premoženja tajkunov in kriminalcev [[...]]Drugi del, ki ga prinaša Zakon o izvršbi in zavarovanju, je pa ta, da se zagotovi, da imajo tisti zemljiški dolgovi, ki so vpisani pred tem, možnost, da v nekem postopku, ki je hiter, tisti upniki, ki so oškodovani s tem fiktivnim zemljiškim dolgom, pravzaprav pridejo do poplačila in ta pravni posel uspešno izpodbijejo. Novela Zakona o izvršbi in zavarovanju ima tudi celo vrsto dobrih rešitev, ki gredo v smer razbremenitve sodišča, pohitritve postopkov in pa čim manjših stroškov za upnika, ki je že tako ali tako v podrejenem položaju, ko mora z različnimi instrumenti loviti dolžnika in njegovo premoženje, da se uspešno poplača. Kot rečeno, bomo v Državljanski listi to novelo zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Mihael Prevc bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister, spoštovani kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se zavedamo, da je stanje na področju izvršbe v Sloveniji vse prej kot zadovoljivo, zato upamo, da bodo izpolnjeni cilji predloga zakona, ki naj bi se kazali v pospešitvi in hitrejših zaključkih izvršilnih postopkov, izboljšanju ureditve nepremičninske izvršbe, omogočanju preglednejših in hitrejših postopkov za nepremičnino, ki je obremenjena z zemljiškim dolgom, in poenostavitvi ter olajšanju izvršbe preživninskih terjatev. Hitrejše postopanje v teh postopkih naj bi se doseglo z razbremenitvijo izvršilnih sodnikov pri opravljanju tako imenovanih nesodniških opravil, ki jih bodo poslej opravljali strokovni sodelavci z omejitvijo odlogov in ustavitev izvršb. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo uvedbo novega načina prodaje nepremičnin, in sicer prodaje nepremičnin kot celote in določitev izklicne cene na 70 % vrednosti nepremične, saj praksa kaže, da so najbolj problematične prav nepremičninske izvršbe. Sodniku bo torej dana možnost, da določi izklicno ceno na prvi javni dražbi le v višini 70 % in ne več v višini 100 %, saj statistika kaže, da je po veljavni ureditvi javna dražba uspešna le v 5 %. Lani smo v Državnem zboru podprli spremembo Stvarnopravnega zakonika, ki je ukinila možnost zemljiškega dolga. Poslanci Slovenske ljudske stranke menimo, da je posledično pravilno, da se skuša urediti preglednejši in hitrejši postopek izvršbe na nepremičnino, ki je obremenjena z zemljiškim dolgom. Kot sem že povedal, se v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke zavedamo, da postopek izvršbe v tem trenutku ni učinkovit. Zato bomo podprli spremembe in dopolnitve zakona, ki bodo izboljšale in pospešile tovrstne postopke. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospa Marjana Kotnik Poropat bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovani minister s sodelavko, spoštovani poslanke in poslanci! Izvršilni postopek je namenjen temu, da upnik prisilno, ker se prostovoljna izpolnitev obveznosti ne realizira, pride do poplačila svoje terjatve oziroma da s kakovostno pravno varnostjo pride do poplačila svoje zavarovane terjatve. V času, ko gospodarske in finančne razmere niso najbolj idealne in ko je plačilna disciplina še bolj kritična, je dobra normativna ureditev področja izvršbe in zavarovanja še posebej pomembna, saj plačilna nedisciplina v mnogih primerih sproži verižno plačilno nesposobnost gospodarskih subjektov in posledično izgubo delovnih mest. Na podlagi analize stanja, ki jo je pripravilo Vrhovno sodišče Republike Slovenije, je bilo konec leta 2013 na področju izvršbe še vedno 160 tisoč nerešenih zadev, pričakovani čas rešitve zadeve pa je znašal skoraj 8 in pol mesecev. Še vedno je zaskrbljujoča starostna struktura nerešenih zadev, saj je 20 % nerešenih izvršilnih zadev starejših od 5 let, 40 % pa starejših od 3 let. Že te številke so dovolj zgovorne, če pa pogledamo podatek, da je po starostni strukturi izmed vseh sodnih zadev, ki so nerešene na okrajnih sodiščih in so starejše od 5 let, kar 94 % izvršilnih zadev, pa je stanje precej alarmantno. Na nivoju vseh sodišč in vseh sodnih zadev predstavljajo nerešene izvršilne zadeve 56 %, na okrajnih sodiščih to pomeni 73 %. Pri tem naj pripomnim, da izvršilne zadeve na Centralnem oddelku za verodostojno listino niso vštete. Izvršilni postopki so kljub nenehnemu izboljševanju normativne ureditve še vedno rakrana našega sodstva. Napredek je bil v vseh letih z uveljavitvijo vsakokratne novele izkazan, saj se število nerešenih zadev po podatkih s strani Vrhovnega sodišča počasi, a vztrajno zmanjšuje, prav tako pa se krajša čas reševanja zadev. Poslanke in poslanca Poslanske skupine DeSUS pa ugotavljamo, da ljudje ocenjujemo pravno državo tudi po hitrosti odločanja sodišč. Vlada v odstopu je Državnemu zboru poslala v obravnavo predlog novele, ki jo je pripravilo Ministrstvo za pravosodje na podlagi ugotovitev Vrhovnega sodišča in v sodelovanju strokovne javnosti. Hkrati ta novela pomeni tudi uresničitev zaveze iz zadnjega nacionalnega reformnega programa. Poglavitne rešitve, ki jih prinaša predlog novele, so usmerjene v pospešitev in hitrejši zaključek izvršilnih postopkov, izboljševanje ureditve nepremičninske izvršbe za pospešitev postopka in doseganja boljše realizacije prodaje nepremičnin ter preglednejši in hitrejši postopek izvršbe na nepremičnino, ki je obremenjena z zemljiškim dolgom. S predlogom zakona se razbremenjujejo izvršilni sodniki s tem, da se dodajajo nova samostojna opravila strokovnim sodelavcem, pri čemer pa seveda ostajajo sodnikom še vedno vsa opravila, ki predstavljajo sojenje v materialnem smislu. Predlog zakona prinaša kar nekaj ključnih izboljšav izvršilnega postopka v smeri racionalizacije poslovanja sodišč. Pozitivne posledice se pričakuje za gospodarstvo, saj bo prenovljena ureditev izvršbe na nepremičnino omogočala upnikom možnost izbire načina prodaje in možnost dosega višje kupnine ter hitrejšo realizacijo prodaje. Dolžnikom in drugim udeležencem bo onemogočeno izvrševanje njihovih procesnih pravic zgolj zaradi namena zavlačevanja izvršilnega postopka. Bolj transparenten in hitrejši bo postopek izvršbe na nepremičnino, ki je obremenjena z zemljiškim dolgom, v primerih, kjer še obstaja, saj vemo, da je bil ta institut z novelo Stvarnopravnega zakonika ukinjen. Odpravlja se dilemo, ali omejitve, ki jih določa zakon pri izvršbi, veljajo za upravno izplačilno prepoved in se tako upošteva ustavno pravico do socialne varnosti. Predlagane rešitve so po oceni Poslanske skupine DeSUS dovolj prepričljivi razlogi za to, da se spremembam in dopolnitvam zakona nameni podporo za potrditev. V DeSUS bomo seveda prispevali glasove za sprejetje dopolnjenega besedila predloga zakona. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Iva Dimic bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Spoštovani predsednik, minister, kolegice poslanke in kolegi poslanci! Dolgotrajnost sodnih postopkov in sodni zaostanki ostajajo pereč problem našega sodstva. Posebej problematični so dolgotrajni izvršilni postopki, znotraj tega področja pa še posebej nepremičninske izvršbe. Povprečnega časa reševanja se ne meri v mesecih, pač pa kar v letih. Tako stanje se v pravosodju vleče že dolga leta in je pravzaprav neustavno, saj moramo v skladu z določilom 23. člena Ustave Republike Slovenije vsakemu državljanu zagotoviti pravično in pošteno sodno odločanje v razumnem roku. Posledice takega stanja so številne odškodnine, ki bremenijo državni proračun, morali pa bi jih nositi tisti, ki niso zagotovili sojenja v razumnem roku. Poudarjamo velik pomen in vpliv delovanja pravne države na delovanje in spodbujanje gospodarstva. Na srečanjih vrha slovenskega gospodarstva menedžerji in lastniki podjetij vsako leto znova opozarjajo, da "gospodarstvo potrebuje pravosodni sistem, ki bo hitro in pravično zajezil plačilno nedisciplino, reševal gospodarske spore in zagotovil učinkovit pregon gospodarskega kriminala. S tem bodo zagotovljeni osnovni pogoji za normalno poslovanje podjetij in povrnitev zaupanja v poslovne odnose". Brez pravne države torej ni in ne bo uspešnega gospodarstva. Pravilno in ustrezno sprejemanje zakonodaje je pristojnost Državnega zbora, izvrševanje sprejete zakonodaje pa je v pristojnosti sodne veje oblasti, ki je samostojna in neodvisna, vendar pa hkrati odgovorna in učinkovita. V tej smeri pričakujemo, da bo sodstvo samo, zlasti pa Vrhovno sodišče marsikaj postorilo. Nova Slovenija – krščanski demokrati smo že v svojem programu posebej izpostavili problem izvršilnih postopkov in zapisali: "Izvršilne postopke je treba poenostaviti in jih izvesti hitro in brez zavlačevanja, predvsem tudi s ciljem izboljšanja plačilne discipline v državi." Danes obravnavana novela Zakona o izvršbi in zavarovanju prinaša nekatere rešitve v smeri skrajševanja in ekonomičnosti postopkov izvršb, od prenosa nekaterih nesodniških opravil s sodnikov na strokovne sodelavce in sodniške pomočnike, omejevanje časa odločbe izvršbe, podaljšanje možnosti zavarovanja nezapadlih preživninskih terjatev z enega na dve leti ter absolutno prednost poplačila preživninskih terjatev pred vsemi ostalimi terjatvami. Tudi na področju nepremičninskih izvršb prinaša obravnavana novela pomembne novosti, predvsem znižanje višine izklicne cene nepremičnin na prvi javni dražbi s sedanjih 100 na 70 % vrednosti nepremičnine, možnost prodaje nepremičnine kot celote in nov način prodaje nepremičnine z obvezujočim zbiranjem ponudb. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanski demokrati bomo zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju podprli in hkrati izražamo pričakovanje, da bo ta novela skupaj še z drugimi ukrepi, ki pa so na strani sodstva samega, prispevala k bistvenemu skrajšanju postopkov izvršbe.
Hvala. Gospa Sonja Ramšak bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Minister s sodelavko, spoštovani kolegice in kolegi! Danes mineva 14. dan, ko imamo v zaporu prvega političnega zapornika gospoda Janeza Janšo. Zakonske rešitve, ki jih prinaša novela Zakona o izvršbi in zavarovanju, sledijo pomembnemu cilju, in sicer pospešitvi izvršilnih postopkov, izboljšanju ureditve nepremičninske izvršbe za pospešitev postopka ter doseganju boljše realizacije prodanih nepremičnin. Obenem omogoča preglednejše in hitrejše postopke za nepremičnino, ki je obremenjena z zemljiškim dolgom, ob opozorilih, da se je ustanavljanje zemljiškega dolga na nepremičninah zlorabljalo, in poenostavitev ter olajšanje izvršbe preživninskih terjatev. V lanskem letu smo spremenili Stvarnopravni zakonik in ukinili možnost zemljiškega dolga. S predmetno novelo pa se skuša urediti preglednejši in hitrejši postopek izvršbe na nepremičnino, ki je obremenjena z zemljiškim dolgom, torej urejanje zatečenega stanja že izvedenih zemljiških dolgov. Novela poenostavlja in olajšuje ureditev preživninskih terjatev tako, da ima le-ta iz naslova zakonite preživnine absolutno prednost pri poplačilu oziroma izvršbi na denarno terjatev dolžnika. Vsekakor všečne in dobrodošle rešitve, vendar prepozne. Sicer bolje pozno kot nikoli, vendar pri zadevah, kjer gre za vprašanje odločanja v razumnih rokih, pravice do sodnega varstva, ne smemo odlašati in čakati z rešitvami, ki bi odpravile sodne zaostanke. Evropska komisija nas je v pregledu stanja na področju pravosodja Evropske unije opozorila na zaostanke na tem področju. Vprašanje zaostankov na tem področju je izpostavljeno tudi v zavezi za izboljšanje stanja v sodstvu, ki sta jo podpisala Vlada Republike Slovenije in Vrhovno sodiščePovprečna starost izvršilnih zadev je v letu 2012 presegala 20 mesecev. Kje je tukaj upoštevana in zagotovljena pravna varnost? V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke na neučinkovitost sodstva vseskozi opozarjamo. Opozarjamo na vprašanja odgovornosti sodnikov, vendar smo žal preslišani. Žal se za stanje v Sloveniji odgovornost pripisuje le zakonodajalcu, sodstvo pa samo sebi zapoveduje ugled in spoštovanje, kar je seveda zaskrbljujoče. Ugled si sodstvo lahko pridobi le s korektnim in poštenim sojenjem za ceno, kakršno plačujejo drugod, in s sojenjem v razumnih rokih. Velja opozoriti tudi na dejstvo, da Evropsko sodišče za človekove pravice v zadnjih letih spet obsoja Slovenijo zaradi sodnih zaostankov in zaradi nezagotavljanja ustavne in konvencijske pravice do sojenja v razumnem roku. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo za zagotavljanje pravice do sojenja v razumnem roku v povezavi z zagotovitvijo poštenega sojenja v okviru kazenskega postopka predlagali trajanje sodnega postopka največ šest mesecev na prvi stopnji, največ tri mesece na drugi stopnji in največ tri mesece v postopku z izrednimi pravnimi sredstvi na Vrhovnem sodišču. Trajanje sodnega postopka od začetka do pravnomočnosti, vključno z izrednimi pravnimi sredstvi, bi tako lahko trajalo skupaj največ 12 mesecev. Obžalujemo pa dejstvo, da razpadla koalicija omenjene novele ne želi uvrstiti na dnevni red zasedanja Državnega zbora, in to kljub izpolnitvi vseh formalnih pogojev. Ne glede na vse navedeno bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli rešitve, ki jih prinaša novela Zakona o izvršbi in zavarovanju, bomo pa v Slovenski demokratski stranki, tako kot do sedaj, opozarjali na nepravilnosti v sodstvu in pohvalili pozitivne premike. Hvala.
Hvala. Dovolite mi, da samo še enkrat pojasnim, da trditve, da zakona, ki ste ga omenjali, ne želimo uvrstiti, ne držijo. Ni ga mogoče uvrstiti, dokler se ne konča zakon, ki je bil pred tem vložen v proceduro s strani Vlade. Ugotavljam, da smo s tem končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O PONOVNI VZPOSTAVITVI AGRARNIH SKUPNOSTI TER VRNITVI NJIHOVEGA PREMOŽENJA IN PRAVIC V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 7 poslank in poslancev, s prvopodpisanim Rihardom Branisljem. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje predlaga Državnemu zboru sprejetje sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsedniku odbora Jakobu Presečniku za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Predstavniki Vlade, gospa državna sekretarka s sodelavci, kolegice in kolegi! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje je danes kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona na 45. nujni seji. V skladu s 145. členom Poslovnika Državnega zbora je bil predlog zakona poslan tudi v mnenje lokalnim skupnostim. Do izteka roka, to je do včeraj, 3. 7., nobena od lokalnih skupnosti Državnemu zboru ni posredovala mnenja. V razpravi je predstavnica Zakonodajno-pravne službe v dodatni obrazložitvi pisnega mnenja poudarila, da so njihove pripombe večinoma načelne narave, ponovno pa je opozorila, da predlagana novela prinaša rešitve, ki posegajo v druge sistemske ureditve, ne da bi bili za to podani stvarno utemeljeni razlogi, predlagane rešitve, če bi bile sprejete, pa bi lahko privedle do notranjih neskladij zakonov. Opozorila je tudi na zahtevo po spoštovanju ustavnih načel zaupanja v pravo, pravne varnosti in enakosti pred zakonom, ki jim po mnenju Zakonodajno-pravne službe predlagana novela ne sledi v celoti. Predsednik Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Cveto Zupančič je predstavil mnenje komisije, ki predloga zakona ne podpira, ker ureja zgolj poenostavljeno možnost za odprodajo premoženja agrarnih skupnosti, medtem ko je njihov primarni interes gospodarjenje in upravljanje s skupnim premoženjem. V nadaljevanju je kot predsednik Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije predstavil tudi mnenje zbornice, ki predloga zakona ne podpira, saj so trenutno mnogo bolj pereča naslednja tri vprašanja, ki otežujejo delovanje agrarnim skupnostim: prvič, opravljanje dejavnosti, na primer pridelovanje mleka na skupnih pašnikih, drugič, kritični so postopki dedovanja, in tretjič, vprašanja, povezana z izvajanjem ukrepov skupne kmetijske politike, kar na terenu povzroča velike težave. Gre za izjemno pomembna vprašanja, ki pa jih predlagana novela ne rešuje. Glede na odklonilno mnenje Vlade do predloga zakona in vsebinske pripombe Zakonodajno-pravne službe sem kot predsednik odbora še pred obravnavo členov predloga zakona v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora odboru predlagal, da razpravlja in odloča o predlogu sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. V razpravi o tem predlogu je večina članov odbora, ki je izrazila podporo predlaganemu sklepu, ocenila kot nedopustno, da bi se teden dni pred državnozborskimi volitvami sprejemal tako pomemben zakon, ki celo posega v druge zakone, na primer davčne. Predlagana rešitev se zdi na prvi pogled majhna, vendar bi njeno morebitno sprejetje pomenilo precejšen preobrat, saj ob predpostavki, da bi vsi člani agrarne skupnosti prenesli svoje premoženje na pravno osebo, ne bo več poslovala kot agrarna skupnost, temveč kot delniška družba. Na ta način bi se tudi odprla pot tajkunizaciji, saj bi tisti, ki bi imeli večji delež v teh družbah, lahko prodajali zemljišča. Bilo bi tudi nedopustno, da se v veljavni zakon, ki ureja vzpostavitev agrarnih skupnosti, posega z novelo, s katero bi te skupnosti ukinili. V zvezi s tem je izražena bojazen, da je morda celo namen predlagane dopolnitve le v tem, da bi se olajšala prodaja premoženja agrarnih skupnosti oziroma da jih v kratkem času ne bi bilo več. V nadaljevanju je tudi opozorjeno, da je bil veljavni zakon že večkrat noveliran, in to v skladu s pripombami in potrebami agrarnih skupnosti. Še posebej pa je izpostavljeno, da je večina ozemlja agrarne skupnosti na obmejnih območjih. Iz preteklosti so znane težave v zvezi z zavarovanjem zasebnih stanovanjskih objektov na tem ozemlju in koliko teh je bilo že prodanih za različne namene. Sedaj pa bi s to novelo široko odprli možnosti, da bi se ta skupen prostor dal na voljo za neke povsem privatne namene, pri čemer se ne ve, komu, ker bi lahko bilo prodano komurkoli. Zato je potrebna previdnost, saj gre za premoženje, ki ga je treba ohranjati, ne pa razmišljati o oblikah, ki bi v bistvu omogočile razlastitev članov agrarnih skupnosti. Kljub izraženim kritičnim pripombam glede predlaganih vsebin novele zakona pa so člani odbora opozorili, da je v novem mandatu treba prednostno sprejeti sistemski zakon, ki bo celostno uredil to izjemno občutljivo področje, ki je prepleteno z mnogimi pravnosistemskimi vprašanji, kar je še eden od razlogov, zaradi katerih ni mogoče vsebin, ki se urejajo s predlogom zakona, urejati parcialno in nesistemsko, saj bi se povzročile nove zapletene situacije na tem področju. Predstavnik predlagatelja pa je zgoraj navedenemu predlogu nasprotoval in poudaril, da predlagana poenostavitev pri preoblikovanju agrarnih skupnostih v pravno osebo, čeprav je mogoče že po sedaj veljavnem zakonu, pomeni bistven korak naprej k poenostavitvi postopkov. S predlagano rešitvijo se tudi rešujejo življenjske situacije na teh območjih. Po končani razpravi je odbor s 7 glasovi za in 4 proti sprejel naslednji sklep: Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo dajem predstavniku predlagatelja predloga zakona Rihardu Branislju za uvodno predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa.
Hvala lepa. Ne skrivamo razočaranja, da ta novela zakona ni dobila podpore. Namreč, 660 agrarnih skupnosti je približno v Republiki Sloveniji, 70 tisoč hektarjev zemljišč – dajejo izjemne priložnosti napredka, oživitve podeželja. S to novelo zakona smo želeli ravno to – da damo možnost lastnikom, da damo možnost agrarnim skupnostim, da za svojo bodočnost poskrbijo sami, tudi na način, da poslovanje agrarne skupnosti lahko zastavijo na nek drug način. Bili so očitki, da je to tudi sedaj možno. Mislim, da to sedaj ni možno, ker če bi to bilo možno, potem bi imeli neke primere dobrih praks, ko bi te stvari funkcionirale, pa ne funkcionirajo. Naslednja stvar, ki je izredno pomembna v tej zadevi, je, da ta zakon ni bil spisan pet minut pred poldnem oziroma prejšnji teden, ampak je ta zakon bil spisan že leto in pol in več nazaj, po tehtnem premisleku in ob sodelovanju stroke. Vsi tisti, ki ste govorili o tem, da se zavedate težav agrarnih skupnosti in da je potreben sistemski zakon, v 20 letih obstoja teh agrarnih skupnosti niste bili sposobni enega samega člena sestaviti, ki bi vsaj delno olajšal poslovanje agrarnih skupnosti. In ta skrb vseh nas, državnih organov in tako dalje, kaj se bo zgodilo s tem premoženjem agrarne skupnosti, je pravzaprav odveč. To je premoženje konkretnih lastnikov, konkretnih lastnikov, ki vedo, kaj s svojim premoženjem početi, in so osnovna garancija, da bodo to počeli pametno in preudarno tudi v bodoče. To ni državno premoženje, to niso državne firme, ki jih ustanavljamo, še dodatno poleg vseh tistih, ki jih že imamo in jih zavozimo. To je premoženje konkretnih ljudi na podeželju, ki si tudi zaslužijo imeti priložnost, da s tem premoženjem tudi kako drugače gospodarijo, kot pa jim to omogoča praksa oziroma trenutna zakonodaja. In ni res, ko pravite, da smo predlagali davčne olajšave. Ne gre za davčne olajšave, gre za davčno nevtraliziranje. Ne morejo biti ljudje, ki se gredo podjetništvo, še dodatno kaznovani zaradi tega, ker so si upali iti v neko novo obliko poslovanja. In tisti, ki bi se za to odločili, verjemite, 100, 200 ljudi, članov agrarne skupnosti, vedo, kako si lahko med seboj zaupajo, vedo, koga bodo dali za poslovodni organ, in vedo, kakšne nevarnosti jim pretijo. Kar na pamet reči, da bodo zdaj vse pokradli, da bodo tajkunizirali in tako dalje, je nekorektno, nekorektno in podcenjujoče do ljudi, ki na podeželju živijo in ki si želijo boljšega življenja, ki si želijo služb, želijo si gospodarskega napredka. In res je, želijo si tudi to, da bi lahko kakšno parcelo, ki je zazidalna, ki je že uzurpirana, prodali, ker ta trenutek to v praksi sploh ni možno. Tega si želijo. In tudi tega jim nismo bili sposobni omogočiti. V levi koaliciji smo bili dogovorjeni, da ta rešitev ni sporna. Ni bila sporna, ko smo jo vključili tudi v predlog zakona, ki bo nekoč mogoče prišel v poslanske klopi. Desna politična opcija s tem ne bi smela imeti nobenih težav. Vsi tisti, ki govorite o zagonu gospodarstva in tako dalje, s tem ne bi smeli imeti težav, pa jih imamo. Mogoče imamo težave zaradi tega, ker je to predlagala napačna oseba, napačna stranka, ampak ljudje na podeželju, še enkrat, si zaslužijo priložnost in to priložnost jim bomo slej ko prej morali dati. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Dr. Ljubica Jelušič bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Gospod predsednik, spoštovana državna sekretarka mag. Tanja Strniša s sodelavci, spoštovani kolegi in kolegice! V Poslanski skupini Socialnih demokratov, tako kot smo že povedali na odboru za kmetijstvo, nasprotujemo zakonu, ki bi teden dni pred volitvami zelo odločilno posegel v stoletja ustvarjene in varovane pravice ljudi na podeželju, to so pravice do skupne lastnine. Vemo, da je Ministrstvo za kmetijstvo in okolje skupaj z združenjem agrarnih skupnosti vsaj eno leto pripravljalo sistemski zakon in ga usklajevalo na način kot ni v navadi za nastajanje zakonodaje pri nas, in sicer tako, da je zakon dobesedno nastajal od spodaj navzgor. Najprej so nastale različne pobude, ideje in ugotovitve, zakaj obstoječi zakon o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti na nekaterih stvareh ni dovolj dosleden oziroma ima nekatera področja neurejena. Predstavniki agrarnih skupnosti so tudi povedali vse svoje probleme, ki bi jih bilo treba urediti v sistemskem zakonu, in na tej podlagi je Ministrstvo za kmetijstvo in okolje pripravilo izhodišča za pripravo novega zakona. Vsi, ki smo člani agrarnih skupnosti, smo se seznanili s temi izhodišči, jih razpravljali in ugotovili, s katerimi se strinjamo, kje je možno doseči kompromis in kje so še težave za pripravo takšnega zakona. Potem je bil zakon pripravljen in v politični proceduri tudi podprt. Žal je prišlo do nesoglasij v okviru združenja agrarnih skupnosti glede vsebine tega zakona in zakon je zastal v proceduri. Iz tega zakona je bil vzet eden od členov, in sicer iz zaključnih poglavij, ki govorijo o prenehanju agrarnih skupnosti. Ta člen sedaj v bistvu obravnavamo kot poseben zakon in zadeva preoblikovanja agrarnih skupnosti v gospodarske družbe, za kar v Poslanski skupini Socialnih demokratov mislimo, da ne sodi v zakon, ki govori o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti. Moramo se namreč spomniti, da je leta 1994 takratnemu državnemu zboru po desetletjih v bistvu uspelo ponovno vzpostaviti agrarne skupnosti in restavrirati neko stanje, do katerega je prišlo v nekdanji državi, socialistični Jugoslaviji, ki je nacionalizirala premoženje agrarnih skupnosti. In šele po letu 1994 je bilo potem znova vrnjeno določenemu deležu lastnikov oziroma članov agrarnih skupnosti, žal pa ne vsem, in na njihovo mesto je kot lastnik vstopila bodisi občina bodisi sklad kmetijskih zemljišč. Mi mislimo tudi, da bi teden dni pred volitvami bilo po celem letu usklajevanj o tem sistemskem zakonu zelo slabo sporočilo, če bi danes razpravljali in sprejemali zakon, ki govori samo o prenehanju agrarnih skupnosti, ne da bi karkoli naredili z urejanjem problematike, ki še vedno ostaja pri vseh tistih agrarnih skupnostih, ki bodo delovale naprej. Se pravi, da če že razpravljamo o urejanju problematike agrarnih skupnosti, potem smo dolžni to problematiko urejati v celoti in ne samo za eno skupino, ožjo skupino ljudi v nekaterih agrarnih skupnostih, ki bi se radi te lastnine znebili in jo nadomestili z gospodarsko družbo. Jaz opozarjam tudi na to, da bi bilo treba članom agrarnih skupnosti zelo jasno povedati, da se način upravljanja v agrarnih skupnostih po preoblikovanju v gospodarske družbe bistveno spremeni. Zdaj še soglasno odločajo o različnih ukrepih in dejavnostih, v gospodarski družbi pa bi po vsej verjetnosti tisti, ki bi imeli večje deleže oziroma bi lahko kopičili lastništvo, odločali na podlagi velikosti svojega deleža, in po vsej verjetnosti bi zelo hitro lahko prišli do več kot 51 % lastništva nekdanje agrarne skupnosti, torej nove gospodarske družbe, in bi glede lastništva oziroma lastnine nekdanje agrarne skupnosti v bistvu odločali sami. Tudi mednarodna primerjalna študija, ki govori o agrarnih skupnostih v Italiji, Avstriji in Nemčiji, govori o tem, da sicer imajo pravne osebe, vendar se njihovo premoženje nikoli ne deli in premoženje se ne uporablja za osebne, zasebne namene, ampak vedno za javne, skupne interese. Zato mislimo, da smo mi varuhi lastnine svojih prednikov, da smo dolžni to lastnino [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[...]]ne pa da se pogovarjamo o tem, kako bomo to lastnino privatizirali in v bistvu onemogočili prihodnjim generacijam, da nadaljujejo s čuvanjem tega skupnega premoženja naših prednikov. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Mitja Meršol bo predstavil stališče Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana gospa državna sekretarka s sodelavkama in sodelavcem, cenjeni zbor! Opozoriti želimo, da smo predlagano besedilo predloga zakona bivši koalicijski partnerji uskladili že v začetku tega leta. Dogovorili smo se, da bo vneseno v novo besedilo Predloga zakona o agrarnih skupnostih, ki ga je pripravljalo Ministrstvo za kmetijstvo in okolje. Ministrstvo za kmetijstvo in okolje je zakon februarja dalo v javno razpravo. Kljub temu pa ga kasneje ni pripravilo oziroma predložilo Vladi v sprejetje pred odstopom. Ker predlog zakona ne sodi med tekoče posle, se je Državljanska lista odločila, da bo predlog zakona v zakonodajni postopek vložila sama. Zavezništvo Alenke Bratušek predlagani rešitvi ne nasprotuje. Veljavni zakon namreč nima določb o upravljanju in razpolaganju s premoženjem članov agrarnih skupnosti. Upravljanja s premoženjem v solastnini ali skupni lastnini ureja Stvarnopravni zakonik. Skladno z zakonikom pa je za posle, ki presegajo redno upravljanje, potrebno soglasje vseh solastnikov oziroma skupnih lastnikov, kar pa v praksi ni izvedljivo. Pri tako velikem številu solastnikov je praktično nemogoče dobiti soglasje vseh in s tem zadostiti zakoniku. Dodatno težavo pa predstavlja nedosegljivost velikega števila solastnikov. To povzroča, da omenjena lastnina postaja "mrtva", saj z njo ni mogoče razpolagati, niti primerno upravljati. Leta 2011 je novela zakona uzakonila izjemo od stvarnopravnega zakonika. Tako je mogoče o poslih, ki presegajo redno upravljanje in so v javnem interesu, ker zagotavljajo boljše gospodarjenje s kmetijskimi zemljišči in gozdovi, sprejeti odločitev le s soglasjem več kot treh četrtin članov agrarnih skupnosti glede na njihove solastniške deleže. Omenjena novela je po našem mnenju le delno rešila prej navedeno problematiko, saj v praksi pridobivanje tako velikega števila soglasij članov za posamezne posle še vedno predstavlja veliko oviro. Poleg tega ugotavljamo, da izbor poslov ne zadošča dejanskim potrebam po upravljanju z zemljišči. Sicer pa je doslej danih že več pobud za spremembo zakonodaje, ki ureja področje agrarnih skupnosti. V pobudah je bil največkrat izpostavljen problem upravljanja in razpolaganja s premoženjem članov agrarnih skupnosti, ki je v solastnini ali skupni lastnini večjega števila oseb. So primeri agrarnih skupnosti, kjer je več kot 500 solastnikov. Kot že rečeno, v poslanski skupini predlagani spremembi nismo nasprotovali, smo pa na seji matičnega delovnega telesa izrazili nestrinjanje z določbami petega odstavka novega člena, 11.a in z dopolnilom predlagali črtanje omenjene določbe. V Zavezništvu Alenke Bratušek smo opozorili, da določba petega odstavka novega člena 11.a predloga zakona posega na davčno področje. Davčne zadeve pa je treba po našem mnenju urejati v davčni zakonodaji. Poleg tega bi predlagana rešitev postavila v povsem neenakopraven, ugodnejši položaj člane agrarnih skupnosti do drugih oseb, imetnikov lastniških deležev v drugih pravnih osebah, s čimer se ni moč strinjati. Ker pa predlog zakona ni dobil zadostne podore za nadaljevanje obravnave, do glasovanja o našem dopolnilu sploh ni prišlo. Ne glede na naše prej pojasnjeno stališče, da se z večino predlaganih rešitev strinjamo, se bomo pri nadaljnjem glasovanju na seji zbora vzdržali, saj je bilo že na seji matičnega delovnega telesa očitno, da zakon nima zadostne podpore za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Rihard Braniselj bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Dober dan še enkrat. Imamo industrijsko cono, ki je brez signala mobilne telefonije. Eden od ponudnikov bi želel delati bazno postajo in pokriti industrijsko cono s tem signalom. Zemljišče je v lasti agrarne skupnosti. Za graditev bazne postaje potrebujemo stavbno pravico. Za vpis stavbne pravice potrebujemo vpis v zemljiško knjigo. In se nam pojavi 100, 200 solastnikov, kar se izkaže za misijo nemogoče. Poanta je, bazne postaje ni možno graditi in telefonski signal v industrijski ceni zaradi tega ni možen. Drug primer. Agrarna skupnost odda v najem pašnik. Dobi najemnino in vseh 200 članov agrarne skupnosti mora do 15. januarja vsako leto vložiti davčno napoved, 200 davčnih napovedi. In davčna uprava mora izdati 200 odločb o odmeri davka – za pol evra, za evro, za deset centov. Tretja stvar. Neka firma ima v najemu peskokop, najemna pogodba z agrarno skupnostjo. Plačuje najemnino, ki jo mora ta firma razdeliti na 200 ljudi, računovodstvo te firme odvesti 200 davčnih napovedi za 200 članov, Davčna uprava mora izdati 200 davčnih odločb in 200 zadev je treba urediti. Imamo zazidalno cono in agrarna skupnost bi želela to prodati. Pa ni možno. 200 članov. Ampak tem 200 članom vsako leto občina oziroma davčna uprava pošlje 200 položnic za nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča. Kdorkoli bi se hotel iti neke prodaje, kakršnekoli, vpis stavbnih pravic in tako naprej, je pravzaprav to obsojeno na propad že zaradi tega, ker je vsaka pogodba, vsak kvadratni meter notarske storitve 3 tisoč .000 evrov ali več, že v startu. Med postopkom ljudje umirajo, ker imamo starejše lastnike in tako dalje. Ta postopek, tudi če bi ga kdo želel začeti, bi bil nonstop nekje prekinjen, vedno bi čakali nek zapuščinski postopek, kar je pravzaprav neka never ending story, nočna mora agrarnih skupnosti. Ko nekdo predlaga dobro rešitev, ki je res v enem členu, ampak po navadi so dobre rešitve v enem členu, ni treba, da so rešitve v desetih členih ali pa v enem ogromnem členu, je potem to problem. Potem to zavrnemo in rečemo, da je to treba urediti drugače. S tem da nihče ne pove, kako je to "drugače" treba urediti. In še ena resnica. Ko civilna sfera prosi za pomoč državo, da to država uredi, potem pride običajno do tega, da to država uredi po svoje. Jaz se bojim, da bodo naslednji koraki v smeri agrarnih skupnosti parkovna ureditev, nova nacionalizacija in omejitev še tistega, kar agrarne skupnosti zdaj lahko počnejo. Pa še nekaj. Govorimo o tem, da bo to nekdo kupil, kakorkoli že. Po navadi se prodaja tisto, kar ne funkcionira. In mi ne želimo, da stvari funkcionirajo. In to bo šele lahek plen za razne prekupčevalce. Pri tem želim še enkrat povedati, da kmetijskih zemljišč in gozdov nihče ne bo nikamor odnesel. In nobenih drugih zemljišč tudi ne. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Jakob Presečnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Še enkrat hvala lepa za besedo in še enkrat lep pozdrav vsem prisotnim. Že na seji odbora sem povedal mnenje Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, in sicer da predlagana dopolnitev zakona, ki predvideva možnost prostovoljnega soglasnega preoblikovanja agrarne skupnosti v pravno osebo, še zdaleč ne ureja večine problemov glede agrarnih skupnosti, s katerimi se ljudje oziroma člani srečujejo. Morda je celo namen predlagane rešitve le v tem, da bi se olajšala odprodaja premoženja agrarne skupnosti, kar sploh ni osnovni namen agrarne skupnosti, oziroma da agrarne skupnosti v kratkem času sploh ne bi bilo več. Kot rečeno, ta predlog dopolnitve zakona ne rešuje najbolj perečih problematičnih vprašanj, s katerimi se soočajo agrarne skupnosti, zato jih je treba rešiti v naslednjem obdobju. Tudi zaradi tega se v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke sprašujemo, zakaj tako imenovani sistemski zakon še ni bil vložen v obravnavo, saj se nanj čaka že dolgo in je po informacijah z ministrstva že skoraj povsem usklajen. Seveda razlog za to je opravljanje tekočih poslov Vlade Republike Slovenije oziroma v tem trenutku nezmožnost, da vlada ta predlog celovitih sprememb ali pa sprememb, ki so usklajene, vloži v parlamentarno proceduro, če so resnično tako daleč usklajene. Ravno zaradi tega smo v Poslanski skupini podprli predlog sklepa, ki ga je ob koncu sprejel odbor. Predlagana rešitev je torej na prvi pogled majhna, vendar njeno sprejetje pomeni precejšen preobrat oziroma precejšnjo novost na področju agrarnih skupnosti. Kot rečeno, še enkrat ponavljam, tudi zaradi tega smo podprli predlog sklepa, ki ga je odbor sprejel. Pa še ena stvar, tudi ostali so nekatere opozarjali na to, da menimo, če bi bila sprejeta takšna dopolnilna, kot so predlagana, bi bilo še posebno nevarno za obmejno območje, kjer smo se z različnimi ukrepi že dve desetletji nekako poskušali zoperstavljati temu, da to območje pade, če tako rečem, v roke tujcem. Gre za konec koncev za zavarovanje slovenstva na teh naših zunanjih mejah. In še na nekaj bi opozoril. Če bi šlo pri teh predlogih za vprašanje prenosa upravljanja na pravno osebo, bi bilo to do neke mere zagotovo sprejemljivo, ne pa razpolaganje s premoženjem tako imenovane pravne osebe, na katero bi bilo preneseno premoženje s strani agrarne skupnosti. To je pa po našem mnenju zagotovo nedopustno. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Mag. Jana Jenko bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Vsem skupaj prav lep pozdrav! V Poslanski skupini DeSUS predloga zakona ne bomo podprli. Strinjamo se namreč z mnenjem Vlade, da predlog zakona, ki ureja preoblikovanje obstoječih agrarnih skupnosti v pravne osebe in s tem posledično prenehanje le-teh, s sistemskega vidika ni predmet Zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic, saj slednji načeloma ureja le vzpostavitev agrarnih skupnosti in vrnitev premoženja članom, fizičnim oziroma pravnim osebam. Prav tako ocenjujemo, da je že brez predlagane dopolnitve zakona ob soglasju vseh solastnikov oziroma skupnih lastnikov mogoče ustanoviti pravno osebo in nanjo prenesti premoženje, ki je v solastnini oziroma skupni lastnini fizičnih oseb članov agrarne skupnosti. Vsak solastnik oziroma skupni lastnik lahko namreč prosto razpolaga s svojim premoženjem, s svojim deležem. To je lastninska svoboda. In v primeru, da se s prenosom premoženja strinjajo vsi solastniki oziroma skupni lastniki, lahko premoženje prenesejo na pravno osebo, ki s tem premoženjem upravlja in razpolaga po pravilih, ki veljajo za pravne osebe. Tudi v delu glede odstopa na področju davčne zakonodaje, ki ga predvideva predlog zakona, to je peti odstavek novega 11.a člena, se strinjamo z mnenjem Vlade, da je takšna rešitev povsem neprimerna, saj nesistemsko posega v davčno področje. Davčne zadeve se morajo urejati v davčni zakonodaji. Tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora ocenjuje, da predlog v mnogih točkah odstopa od pravnega sistema, za kar pa niso niti v uvodu niti v obrazložitvi navedeni utemeljeni razlogi. Predlagane rešitve vnašajo v zakonsko ureditev nejasnosti, nedoločnosti in pomanjkljivosti, ki jih zagotavlja 2. člen Ustave Republike Slovenije. V Poslanski skupini DeSUS smo sicer pričakovali, da bo vlada pravočasno pristopila k celovitemu urejanju problematike področja agrarnih skupnosti, česar pa žal nismo dočakali pod to vlado. Dejstvo je namreč, da ravno iskanje soglasja vseh oziroma večine članov agrarnih skupnosti onemogoča mnoga infrastrukturna vlaganja, pa naj bo to na področju turizma, kmetijstva, komunale, gospodarstva itn. Upamo, da bo nova vlada zmogla to problematiko pravočasno rešiti, preden pade v vodo kakšen pomemben razvojni projekt. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Branko Ficko bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Dober dan vsem skupaj! Predlog, ki ga je vložila Državljanska lista, je ponovno eden od tistih predlogov, za katerega smo vsi mnenja, da obravnava zelo pomembno in perečo problematiko in jo ponovno rešuje na popolnoma neustrezen način. Agrarne skupnosti v Republiki Sloveniji se soočajo z velikimi težavami in ovirami, ki jim otežujejo in v velikih primerih celo onemogočajo gospodarjenje s svojo lastnino. Ovire se nanašajo predvsem na pridobitev soglasja vseh solastnikov agrarne skupnosti za posle, ki presegajo redno upravljanje. Sprememba iz leta 2011 je delno omilila te težave in določila sprejetje odločitev le s soglasjem več kot treh četrtin članov agrarnih skupnosti, glede na njihove solastniške deleže. Novela je le delno rešila problematiko, saj v praksi pridobivanja tako velikega števila soglasij članov za posamezne posle še vedno predstavlja veliko oviro. Predlog, ki pa je pred nami, predlaga dopolnitev, po kateri bi se lahko agrarna skupnost preoblikovala v pravno osebo ter s tem dobila pravno in poslovno sposobnost – to, kar lahko v skladu z zakonodajo naredijo že danes. Poleg tega so predlagana odstopanja na področju davkov, kar je po našem mnenju popolnoma neprimerno. Istočasno dopolnitev predloga rešitev predlaga le enega dela problematike agrarnih skupnosti. V vladnem mnenju o predlogu zakona beremo o zelo dobrih rešitvah, ki bi jih naj prinašala že pripravljena sistemska novela Ministrstva za kmetijstvo. Minister Židan je novelo že decembra 2013 poslal v javno obravnavo, vendar še do danes naj ne bi bila usklajena zaradi velikega števila interesnih skupin, ki naj bi sodelovale pri usklajevanju. Tako že 6 mesecev minister neuspešno usklajuje, seveda pa problemi ostajajo. Poslanska skupina Pozitivne Slovenije predloga zakona ne bo podprla, ker tak ni primeren za obravnavo, ker zadev ne rešuje sistemsko, posega v davčno zakonodajo, ni stališča lokalnih skupnosti, Zakonodajno-pravna služba ni podala pozitivnega mnenja, zavrača ga tudi Državni svet in Kmetijsko-gozdarska zbornica. Predlagatelj je seveda imel sicer dober namen, ki ga kot takega ne zavračamo oziroma ga celo podpiramo, seveda sistemsko urejenega. Na tem mestu pa seveda dajemo kritiko kmetijskemu ministrstvu, ki v roku leta dni od zahtevka za sistemsko ureditev zakona o agrarnih skupnostih v državni zbor ni uspelo ali ni hotelo zadeve realizirati. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Odločanje o predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili čez 30 minut v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, prekinjam tudi 71. izredno sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 14. uri in 15 minut. Hvala in nasvidenje v nadaljevanju.
Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic po skrajšanem postopku. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o dopolnitvi zakona o ponovni vzpostavitvi agrarnih skupnosti ter vrnitvi njihovega premoženja in pravic ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 8. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel. Samo trenutek, ker mislim, da smo šli eno stran prehitro naprej. Se opravičujem za majhen posvet, ki je bil opravljen v tem delu. Ugotavljam, da je zbor sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvršbi in zavarovanju v okviru rednega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je na obravnavo Mandatno-volilnih zadev. Prehajamo na obravnavo Obvestila Okrožnega sodišča v Mariboru, Preiskovalni oddelek, o dovoljenju za začetek kazenskega postopka zoper poslanca mag. Ivana Vogrina Obvestilo je v obravnavo zboru posredovalo Okrožno sodišče v Mariboru, Preiskovalni oddelek. Obvestilo je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala. Prehajamo na odločanje. Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Državni zbor na podlagi tretjega odstavka 83. člena Ustave Republike Slovenije in 22. člena Zakona o poslancih v zvezi z obvestilom Okrožnega sodišča v Mariboru, Preiskovalni oddelek, št. IKPR 22753/2014 z dne 20. 6. 2014 o dovoljenju za začetek kazenskega postopka zoper poslanca mag. Ivana Vogrina zaradi suma storitve kaznivega dejanja poslovne goljufije po prvem odstavku 228. člena Kazenskega zakonika ne prizna imunitete poslancu mag. Ivanu Vogrinu in dovoli vodenje kazenskega postopka. Na podlagi prvega odstavka 207. člena Poslovnika zbora Državni zbor o predlogu sklepa odloči brez razprave. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju informacijske pooblaščenke. Predsednik Republike Slovenije Borut Pahor je z dopisom z dne 16. junija 2014 predlagal Državnemu zboru, da za informacijsko pooblaščenko imenuje gospo Mojco Prelesnik. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo generalni sekretarki Urada predsednika Republike Slovenije gospe Nataši Kovač.
Spoštovane poslanke in poslanci, predsednik Državnega zbora, dober dan! Informacijski pooblaščenki Nataši Pirc Musar 16. julija poteče njen ponovljeni 5-letni mandat, tako da ne more biti ponovno imenovana na to funkcijo. Predsednik republike pri predlaganju kandidata za informacijskega pooblaščenca ni vezan na noben postopek ali razpis, vendar se je v tem primeru odločil tudi za objavo javnega razpisa. Prav tako pa je pri svoji presoji upošteval mnenja o primernih strokovnjakih na prvih posvetovanjih s poslanskimi skupinami Državnega zbora. Pri izbiri je predsednik republike upošteval dve ključni okoliščini. Najprej in predvsem ustrezno strokovno usposobljenost kandidata in drugič pričakovano podporo v Državnem zboru. V prvi fazi je ocenil, da strokovno merilo za opravljanje te funkcije izpolnjujejo štirje kandidati in kandidatke, kandidatke, ki so se vam, spoštovane poslanke in poslanci, če ste tako izrazili interes in željo tudi predstavili. In sicer, Breda Bunič, univerzitetna diplomirana pravnica, Marjeta Cotman, prav tako univerzitetna diplomirana pravnica, notarka, Mojca Prelesnik univerzitetna diplomirana pravnica, generalna sekretarka Državnega zbora, in mag. Andrej Tomšič, univerzitetni diplomirani ekonomist, namestnik informacijske pooblaščenke. Po opravljenih predstavitvah pred poslankami in poslanci in po posredovanih mnenjih posameznih poslanskih skupin je predsednik republike ocenil, da ob ustrezni visoki strokovni usposobljenosti gospa Mojca Prelesnik med omenjenimi kandidati in kandidatkami uživa tudi večinsko podporo poslank in poslancev Državnega zbora. Zato Državnemu zboru predlaga, da gospo Mojco Prelesnik imenuje za informacijsko pooblaščenko. Gospa Mojca Prelesnik je univerzitetna diplomirana pravnica s pravosodnim izpitom in izpolnjuje vse zakonske pogoje za opravljanje navedene funkcije. Kandidatka je na svoji karierni poti izkazala visoko strokovnost na obeh pravnih področjih funkcije, za katero kandidira: dostopu do informacij javnega značaja in varstvu osebnih podatkov. Kot namestnica informacijske pooblaščenke, avtorica pisnih prispevkov in predavateljica številnim slušateljem iz različnih str0kovnih krogov v javnem in zasebnem sektorju, je s predavanji hkrati tudi dvigovala zavest o pomenu teh pravic za ljudi in posameznike. Pred zaposlitvijo v Uradu informacijskega pooblaščenca je aktivno sodelovala v postopku nastajanja in priprave sedanjega predloga zakona o dostopu do informacij javnega značaja. Kot svetovalka na Ministrstvu za informacijsko družbo, torej pristojnem resornim ministrstvu za področje dostopa do informacij javnega značaja, je s svojim strokovnim delom sodelovala pri iskanju rešitev predloga zakona, ki je bil že leta 2003 spoznan kot dober in sodoben zakon. Z zakonom se je nato takoj seznanila tudi neposredno v praksi, saj je bila imenovana za uradno osebo za dostop do informacij javnega značaja na ministrstvu. Ker so bili statistično najpogostejša izjema od prostega dostopa do informacij javnega značaja prav osebni podatki, je to predstavljalo kandidatki poseben strokovni izziv. To je prepoznala tudi informacijska pooblaščenka in jo zato v letu 2005 imenovala za namestnico za to področje. Funkcijo namestnice informacijske pooblaščenke je opravljala do leta 2008. Predlagana kandidatka je svoje strokovno znanje uporabila in nadgradila tudi v Državnem zboru, kjer je bila leta 2008, prvič, in nato leta 2012, drugič, imenovana za generalno sekretarko Državnega zbora. Gospa Mojca Prelesnik je avtorica več strokovnih člankov in soavtorica knjig s področja dostopa do informacij javnega značaja, varstva zasebnosti in osebnih podatkov in predavateljica na številnih izobraževanjih, usposabljanjih in strokovnih konferencah ter srečanjih. Predsednik republike ocenjuje, da gospa Prelesnik s svojim izkazanim znanjem in izkušnjami izpolnjuje strokovne kriterije za opravljanje te pomembne funkcije. Imenovanje informacijskega pooblaščenca še pred iztekom mandata sedanji informacijski pooblaščenki bo zagotovilo, da bo ta pomemben, samostojen in neodvisni državni organ lahko nemoteno opravljal svojo funkcijo tudi naprej. V nasprotnem primeru bo bistveno oteženo izvajanje pristojnosti informacijskega pooblaščenca, posebej na področju kršitev pravic do dostopa in uporabe informacij javnega značaja. Dovolite, da ob koncu, spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, izrečem posebno zahvalo predsednika republike gospoda Boruta Pahorja vsem za izjemno tvorno in uspešno sodelovanje do sedaj. Prav to tvorno sodelovanje v tem mandatu je kljub različnim mnenjem omogočilo, da nekatere ključne državne funkcije kljub oteženim političnim razmeram delujejo zelo uspešno, za kar se vam še posebej zahvaljujemo. Tudi pri tem zadnjem predlogu smo prepričani in upamo, da bo tako. Tako predsednik Borut Pahor predlaga Državnemu zboru še zadnji predlog – imenovanje gospe Mojce Prelesnik za informacijsko pooblaščenko. Hvala lepa. Na svidenje!
Hvala tudi vam. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala in predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Jože Tanko, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegi! Predloga predsednika republike v Slovenski demokratski stranki ne podpiramo in bom tudi navedel več razlogov, zakaj ga ne podpiramo. Najprej, ne podpiramo ga zato, ker gre v tem primeru ponovno za nagrado nekomu, ki je v svoji karieri kot eno pomembnih prednosti izkazal predvsem s tem, da je deloval proti predstavnikom Slovenske demokratske stranke, proti predsedniku, proti stranki, proti drugim političnim predstavnikom. S tega vidika ta predlog ocenjujemo kot nagrado za delo proti Slovenski demokratski stranki. Generalna sekretarka Državnega zbora Mojca Prelesnik je v intervjuju novembra 2012 za časopis Delo kot eno svojih pomembnih lastnosti in kot enega pomembnih dosežkov navedla prav to, kar sem sedaj povedal. Žal moram tudi opozoriti, da ta predlog Boruta Pahorja, ko nagrajuje kadre, ki so delovali proti Slovenski demokratski stranki, do sedaj ni edini. Dva predloga je izvedel že v mandatu, ko je bil predsednik Vlade Republike Slovenije. Eden takih je predlog, da se gospod Rop imenuje za člana Evropske investicijske banke po tisti aferi s prisluhi v Piranskem zalivu, najbrž kot nagrado za diskreditiranje našega predsednika in tedanjega predsednika vlade. Drugi tak kadrovski predlog vlade, ki jo je vodil gospod Borut Pahor, pa je predlog za imenovanje gospoda Cvikla na Evropsko računsko sodišče. Dve izjemno plačani evropski funkciji kot nagrada za to, da se je delalo proti Slovenski demokratski stranki. Drugič. Treba je tudi opozoriti, da mnogo ljudi dvomi v strokovnost. Celo sedanja informacijska pooblaščenka Nataša Pirc Musar je zapisala, da bo zdaj spet v postopku izbran nekdo, ki je izvoljiv in ne najboljši po znanju. Celo nekdo, ki je zaposlen v Uradu informacijske pooblaščenke, se zaveda dejstva, da gre za predlog, ki nosi s sabo predvsem politično podporo, ne pa vsebinskega znanja in tako naprej. Smo v situaciji, ko se nagrajujejo tisti, ki delujejo proti sposobnim, in ta predlog sedanjega predsednika republike pomeni pravzaprav negativno kadrovsko selekcijo na tem področju. Za negativno kadrovsko selekcijo pa dobimo vsak dan izstavljen račun v obliki povišanih davkov ali pa v obliki novega zadolževanja. Gospa Prelesnik je bila nedavno imenovana tudi v izbirno komisijo za izbor dveh namestnikov senata Komisije za preprečevanje korupcije. Po tem fiasku predsednice Mandatno-volilne komisije ste izbrali drugo primerno kandidatko znotraj kvote Državnega zbora. Kako in kaj ste izbrali, najbrž vidite. Kot nagrado najbrž spet za uspešno delo pri kompletiranju senata Komisije za preprečevanje korupcije bo zdaj gospa, ki je pri tem v imenu Državnega zbora sodelovala, imenovana na funkcijo informacijske pooblaščenke. Skratka, dogaja se nek zaprt krog pri rotacijah na najpomembnejše tako imenovane neodvisne funkcije v države. To so kadri, ki enostavno nosijo s seboj izrazito politično nasprotovanje politikom in politiki Slovenske demokratske stranke. Boljši kadri so bili prezrti. Opozoril bi še na en primer, ki se je dogajal v Državnem zboru. Vsi se spomnite primera Špiletič, nekdanjega poslanca, tudi člana SDK, ki je opravlja funkcijo v Državnem zboru. Priporočilo, ki ga je imel, da se ga ne bi obremenjevalo zaradi narave bolezni, in to priporočilo mu je dal zdravnik, ker ne bi smel imeti nobenih dodatnih fizičnih naporov, to osebo je generalna sekretarka postavila v nadstropje više kot nagrado za to, da ga je na tak način tudi kaznovala. V Slovenski demokratski stranki tega predloga v nobenem primeru ne bomo podprli, ker ne izpolnjuje ne vsebinskih, ne etičnih, ne moralnih, ne strokovnih in ne kakšnih drugih pogojev, kajti načelo enake obravnave, načelo primernosti bo v tem primeru grobo kršeno. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jani Möderndorfer bo predstavil stališče Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek.
V Poslanski skupini Zavezništvo Alenke Bratušek bomo podprli predlog, ki ga je predstavil in podal predsednik države. Ne samo razlogi o njenih kvalifikacijah, predvsem tudi izkušnje govorijo o tem, da gospa Prelesnikova kot kandidatka, ki je že opravljala funkcijo namestnika informacijskega pooblaščenca, lahko in zmore opravljati to funkcijo. Verjamem, da bo temu predlogu sledila tudi večina danes v Državnega zboru. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Marjana Kotnik Poropat bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! V Poslanski skupine DeSUS sprva nismo nameravali še na seji Državnega zbora posebej izražati stališča glede kandidatke za informacijsko pooblaščenko. Naše stališče je namreč znano tako predsedniku Republike Slovenije, vsem predlaganim kandidatom in vsem vam zbranim v tej dvorani ter končno tudi javnosti. Glede podpore predlagani kandidatki za informacijsko pooblaščenko Mojci Prelesnik, trenutni generalni sekretarki v Državnem zboru v Poslanski skupini DeSUS nismo enotni. Ne glede na to naše deljeno stališče, pa je Poslanska skupina DeSUS enotna glede ocene primernosti in pravilnosti samega konkretnega postopka. To je tudi razlog, da smo najavili stališče k tej točki. Moram pa povedati tudi to, da so pa nekateri poslanci Poslanske skupine DeSUS izrazili svojo kritiko na kandidaturo kandidatke Prelesnikove, in je to treba omeniti. Kritika se ne nanaša na ravnanje predsednika Republike Slovenije, katerega ravnanje v tem postopku ni sledilo ustaljeni praksi. Predlagana kandidatka je v sklop predlogov kandidatov za informacijskega pooblaščenca prišla naknadno. Predsednik Republike Slovenije se tudi ni poslužil naknadnega neformalnega pogovora o primernosti kandidata z vsemi vodji poslanskih skupin. Tako predlog, ki ga imamo,predhodno ni bil usklajen. Naj na tem mestu omenim, da je Poslanska skupina DeSUS prav zaradi teh pogovorov in na podlagi te večinske usklajenosti vedno sledila predlogom predsednika Republike Slovenije. Tokrat je bil ta del neformalnega postopka izvzet. Skrb vzbujajoče pa je ravnanje opozicije. Namreč toliko neprimernih besed, zavlačevanje postopka in diskreditacij, kot je bilo z njihove strani izraženih na seji Mandatno-volilne komisije, mislim, da ni bila deležna še nobena oseba. Pa ne, da je bila kandidatka vseskozi tarča kritik. V razpravo je bilo vključenih toliko drugih, povsem nepovezanih tematik, na primer zadeva Patria, Janez Janša, pravosodje in tako dalje, da smo že vsi skupaj imeli občutek, da ne gre za razpravo o primernosti kandidatke za informacijskega pooblaščenca, temveč zgolj za bran njihovega predsednika ter njihovo zastonjkarsko predvolilno kampanjo. Takšno ravnanje je po skupni oceni Poslanske skupine DeSUS preseglo vse meje dobrega okusa in samo upamo lahko, da se kaj takega ne bo več ponovilo. Mimo te kritike v Poslanski skupini DeSUS žal ne moremo. Naj zaključim. Kandidatka za informacijsko pooblaščenko gospa Mojca Prelesnik je po naši večinski oceni primerna. Nismo pa vsi poslanci Poslanske skupine DeSUS enotnega mnenja, zato bomo pri tej točki glasovali vsak po svoji vesti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. S tem zaključujem s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Besedo ima ponovno gospa Marjana Kotnik Poropat v lastnem imenu.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz sem pričakovala, da bo več razprave pod to točko, zato sem se tudi sama prijavila k razpravi. Ampak če sem ostala sama, bom vseeno povedala svoje osebno stališče. Moje osebno stališče je pozitivno in sama bom z veseljem podprla kandidatko za informacijsko pooblaščenko gospo Mojco Prelesnik. Naj povem, da je Poslanska skupina DeSUS imela možnost spoznati se z vsemi kandidati, zato naj se vsem skupaj zahvalim za vaše predstavitve in poglede na delovanje tega organa tudi v bodoče. Sama sem ocenila predlagano kandidatko gospo Mojco Prelesnik kot primerno. Že iz njenega življenjepisa izhaja, da je strokovnjakinja s tega področja. V končni fazi je k nam prišla prav od informacijskega pooblaščenca. Torej ima kandidatka več let delovnih izkušenj na tem področju. Na njeno strokovnost kaže tudi zbirka člankov na temo delovnega področja tega organa in več strokovnih ekspertiz, ki jih je sestavila. Tako po moji oceni strokovnosti kandidatke ni mogoče oporekati. Kandidatka trenutno zaseda generalne sekretarke Državnega zbora. Tako smo jo poslanke in poslanci v Državnem zboru imeli priliko osebno spoznati in spoznati način njenega dela in vodenja. Sama ocenjujem njeno delo v tej hiši kot dobro, da ne rečem zelo dobro. Ni lahko voditi tako zahteven in odgovoren organ, kot je Državni zbor, in povsem človeško je, da so te iste odločitve nekaterim všeč, drugim pa seveda ne. Celo jih včasih motijo. Kolikor sem jo imela sama priliko spoznati, vem, da so njene odločitve temeljile na načelu za vse enako, brez izjem, in na pravnih podlagah. To je najbolj pomembno. To so poglavitni razlogi, zaradi katerih bom seveda gospo Mojco Prelesnik, kandidatko za informacijsko pooblaščenko, danes podprla. Gospa Mojca, srčno upam, da boste deležni večinske podpore. Želim vam še naprej uspešno delo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospa Alenka Jeraj, pripravi pa se mag. Ivan Vogrin. Izvolite, gospa Jeraj.
Hvala lepa za besedo. Jaz gospe Prelesnikove ne podpiram, ker ocenjujem, da ne bo dobra, poštena in objektivna informacijska pooblaščenka. To mislim zaradi lastnih izkušenj in bom eno izkušnjo z gospo Prelesnikovo v državnem zboru, oziroma dve, tudi povedala. Ko so v javnost prišli dokumenti o davčnih prekrških Jureta Jankovića, sina Zorana Jankovića, ki danes kandidira z geslom Pošteno, je informacijski pooblaščenec sprožil postopek proti meni, in sicer s sumom, da sem jaz te dokumente posredovala javnosti. Pred menoj je s tistim dokumentom razpolagalo nekaj ljudi v glavni pisarni oziroma službe državnega zbora. Gospo Prelesnikovo je informacijski pooblaščenec, ki je bil nekoč njen sodelavec – gospa Prelesnikova je namreč tam delala – vprašal, ali ocenjuje, da je prišlo do zlorab pri njenih službah oziroma pri službah državnega zbora, gospa Prelesnikova je zagotovila, da so njene službe vse opravile, tako kot je treba, čeprav je najmanj 6 ljudi imelo dokument v roki pred menoj. Za moj občutek bi se gospa Prelesnikova morala takrat izključiti iz postopka oziroma je prišlo do konflikta interesov, vendar se to ni zgodilo. Ona je povedala, da so njene službe oziroma službe državnega zbora naredile vse, tako kot je treba, in da je bilo na njihovi strani vse v redu. Informacijski pooblaščenec, njen nekdanji sodelavec, je seveda verjel njej, ne meni, čeprav nobenih dokazov, da je dokument prišel iz mojega sefa, ni bilo. Niso dokazali, da je ta dokument tisti, ki je bil objavljen v javnosti, moj izvod tega dokumenta, vendar sem bila kljub temu kaznovana s kaznijo, mislim, da 840 evrov, in sicer zaradi treh razlogov. Prvič, ker nisem spremenila številke na sefu, drugič, ker ne zaklepam vrat pisarne v državnem zboru, ne vem, kdo jih, pa tudi, če bi jih, ima vsaka snažilka najbrž ključ, in ker nisem poskrbela za nadaljnjo pot tega dokumenta. Tudi to je delo gospe Prelesnikove in njenih služb, ne moje delo, jaz nisem tajnica preiskovalne komisije, da bom potem raznašala po državnem zboru članom komisije dokumente. Ampak za to sem bila kaznovana jaz, gospa Prelesnikova ni bila kaznovana. In druga izkušnja z gospo Prelesnikovo. Ko sem ponovno vodila Preiskovalno komisijo Krpan v tem zadnjem mandatu, gospa Prelesnikova ni upoštevala mojega predloga, s kom želim sodelovati, koga želim za strokovnega sodelavca pri komisiji, pač pa je avtoritativno to odločila sama. Res je ona nadzornica svojih služb, ki jim načeljuje, vendar če bi bil njen namen, da poslanci lahko opravljamo svoje delo dobro in tako kot mislimo, da ga lahko najbolje bomo, bi morala pri tem pomagati, zato je tukaj v službi. In samo še dve besedi v zvezi s tem, kar je povedala gospa Kotnik Poropat. Toliko kritik, laži, blatenja, kot ga je bil delež Janez Janša, zagotovo ni bila deležna gospa Prelesnikova. In kaj vse je moral poslušati ali pa smo morali poslušati. In gospa Prelesnikova je tudi ena izmed tistih, ki se je močno potrudila, da je oteževala delo Slovenski demokratski stranki tako v parlamentu kot na primeru, ki sem ga povedala. Zato ocenjujem, da ne bo delala objektivno in pošteno, ker ocenjujem, da tako tudi ni delala v državnem zboru, in jo zaradi tega ne bom podprla.
Hvala. Besedo ima mag. Ivan Vogrin, pripravi pa se gospa Sonja Ramšak.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz bom glasoval za izvolitev gospe Prelesnikove. Bom utemeljil zakaj. Če sledimo Einsteinovi misli, da so edini vir znanja izkušnje, in gospa Prelesnik ima odlično šolo, kako se ne sme delati. In če ima odlično šolo, kako se ne sme delati, verjamem, da je to dobra izkušnja, da bo delala drugače, kot dela državni zbor. Poglejte, Državni zbor je nekajkrat sam kršil ustavo Republike Slovenije. To je dobra izkušnja, tako se ne dela. Državni zbor je nekajkrat sprejel zakone, v katerih je napotil svoje državljan, naj tožijo državo, s tem pa tudi Državni zbor, ker so jim bile kršene pravice. Državni zbor je meni desetkrat vzel imuniteto, na katero se sploh nisem skliceval, za praktično eno in isto stvar. To je višek norosti. Mislim, da bodo državljani počasi imuniteto vzeli vsem politikom, ampak v tem primeru imuniteto, na katero se sklicujejo. Spodaj v mali dvorani Državnega zbora poteka Vseslovensko srečanje Slovencev iz zamejstva in po svetu. Prišli so ljudje iz Kanade, Amerike, Avstralije, da ne naštevam dalje. Vseslovensko srečanje je bilo najavljeno vsaj tri mesece prej. Na isti dan smo mi sklicali izredno sejo Državnega zbora in jih porinili v malo dvorano. Zakaj? Ker jih ne spoštujemo. Pojdite gledat, kakšni pogoji so. Ljudje sedijo na sorodnih sedežih. Kaj to pomeni? Da država ne deluje, tako kot jaz govorim. In za konec še malce za šalo. Jaz bom seveda podprl, ker je ne nazadnje čisto vseeno, dokler ne bo prišlo do drugačnega ustroja te države – in to govorijo spodaj naši Slovenci v zamejstvu in po svetu, je čisto vseeno, kdo je kje. O strokovnosti pa naslednje. Svoje mnenje bom povedal. Niso strokovnjaki ljudje z doktorati, magisteriji in titulami, ki se gibajo na območju Slovenije in si tukaj v svojem kokošnjaku služijo kruh – ali boljše, ne služijo. Strokovnjaki so ljudje, ki so uspeli izven Slovenije. To je edino merilo strokovnosti po mojem mnenju. Jaz sem bil včasih odličen nogometaš nogometnega kluba Voličina, vendar je to premalo. Ti moraš biti nogometaš vsaj Olimpije, če še ne Münchna ali kaj podobnega. Se pravi, mi imamo strokovnjake, takšne kot sem jaz bil nogometaš nogometnega kluba Voličina. Tukaj je naš problem, dame in gospodje! Ne nazadnje morda ob veliki strokovnosti in mojih dobrih izkušnjah, morda bom pa jaz kdaj zasedel mesto doktorja Mira Cerarja, ki je za 350 tisoč evrov svetoval Državnemu zboru Zakon o nepremičninah, ki je na Ustavnem sodišču padel. To so naše strokovne reference. Kljub temu bom pa glasoval za. Hvala lepa.
Hvala, za nekoliko širši pogled. Moram vas pa, gospod mag. Ivan Vogrin, opozoriti, da se izredna seja Državnega zbora skliče na podlagi zahteve poslank in poslancev in jo je treba sklicati v skladu z ustavo najpozneje v petnajstih dnevih. Ta zahteva je dejansko prišla po tistem, ko je bilo najavljeno srečanje, vendar Državni zbor svojo sejo mora opraviti v veliki dvorani in zato smo omogočili, da svoje delo opravljajo tudi v mali dvorani v Državnem zboru in nikakor ni to znak nespoštovanja, ampak uskladitve obeh dogodkov, ki potekata v Državnem zboru. Besedo dajem gospe Sonji Ramšak, pripravi pa se gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Predloga predsednika republike, ki predlaga gospo Prelesnik za informacijsko pooblaščenko, žal ne bom podprla. Predvsem zaradi tega ne, ker smo tudi v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke povedali, da kadrovanja, ki se izvajajo v zadnjem času pred volitvami, niso dopustna oziroma bi jih morali prepustiti novemu sestavu parlamenta. Po drugi strani pa ne morem podpreti predloga zaradi tega, ker se je predsednik republike odločil, da predlaga temu državnemu zboru kandidatko ne zaradi njenih kompetenc, ampak ker bo dobila zadostno število glasov. Mislim, da je to nedopustno, da smo imeli tudi tri ostale izredno dobre strokovnjake, žal pa niso dobili priložnosti, da bi prišli pred ta parlament in da bi lahko o njih glasovali. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke so se predstavili tako gospa Breda Bunič kot gospod Tomšič in seveda tudi gospa Cotman. Slovenska demokratska stranka je povedala, da so vsi v svojih predstavitvah pokazali izredno poznavanje samega področja, da imajo bogate izkušnje na področju, ki jih pokriva informacijski pooblaščenec, in tudi to, da gospa Prelesnikova nima podpore v kolektivu, v katerega odhaja. In če neka oseba, ki je prva med enakimi, ne uživa ugleda in spoštovanja znotraj kolektiva, je to v bistvu slaba popotnica za delo tega organa. Gre za izredno pomemben organ, za organ, ki je sicer samostojen organ, opravlja pa izredno pomembno funkcijo. V tej državi, žal, dobivajo priložnost tisti, ki so, bom rekla, naklonjeni določeni politični opciji, medtem ko v opoziciji, ko opozarjamo na zadeve, te priložnosti kadri, ki so sposobni, ki imajo kompetence, ki so z dolgoletnimi izkušnjami, žal, te priložnosti ne dobijo. In za zaključek. Seveda nima moje podpore. Spomnimo se, danes teče 14. dan, ko imamo v zaporu političnega zapornika gospoda Janeza Janšo.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek, pripravi naj se gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Doslej sem kadrovske predloge predsednika republike za vsa pomembnejša mesta podprl. Nekajkrat tudi prispeval k temu, da smo se v poslanski skupini odločili podpreti te predloge, čeprav je bilo na začetku ponekod včasih drugačno stališče in prepričanje. Tokrat predsednikovega predloga ne bom podprl in ne morem podpreti. Ker poznam kuloarsko razpoloženje in izjave na hodnikih skozi celoten mandat s strani vseh poslancev, potem do gospe Prelesnikove do njenega ravnanja v vlogi generalne sekretarke, to se pravi profesionalnega dela, potem če bo danes dobila podporo, potem ne glasujejo v skladu s svojo vestjo poslanci, ampak ima nanje nekdo izjemno močan vpliv, kar je seveda v nasprotju z 82. členom Ustave. V prejšnjem in tem mandatu so se pod vodenjem služb gospe Prelesnikove izjemno poslabšale organizacijske in logistične rešitve, možnosti za demokratično delo parlamenta se je zelo poslabšalo. Do poslancev, do njihovih demokratičnih nagibov je bila gospa generalna sekretarka zelo zelo restriktivna. Vsi pogoji so se poslabševali in zaradi tega je stanje duha v slovenski družbi posledično tudi bistveno nazadovalo. Ni pa bila restriktivna do kakšnih svetovalcev, tudi gospoda Cerarja, ki je tukaj opravljal eno od štirih svojih stalnih služb v parlamentu. Tam pa ni bilo nobenega varčevanja, nič pavšal, kljub temu da smo ga izjemno poredko videli tu v parlamentu. To je bilo pa vse odobreno in še verjetno izboljšano. Zaradi teh dokaj pristranskih ravnanj seveda ne moremo imeti zaupanja, da bo na funkciji, kamor jo predlaga predsednik republike in je tudi izjemno pomembna, delovala nepristransko in transparentno. Pa me je, moram reči, prizadelo njeno šikanozno in neetično ravnanje s sedaj pokojnim bivšim poslancem in uslužbencem, visokim uradnikom Državnega zbora gospodom Špiletičem. Tu pa mislim, da je šlo preko vseh meja. Etično ravnanje je eden od predpogojev tudi na novi funkciji in tega bi se predsednik republike moral zavedati. Tu pa mislim, da opravičil ni. Gospodu Špiletiču je bil minus, da je bil nekoč poslanec Slovenske demokratske stranke. Zaradi tega je bilo dovoljeno prekoračiti rubikon glede ravnanj, ko je človek na smrt bolan, in je pozneje tudi umrl. Tu se zadeve končajo. In tu je gospod predsednik stopil v popolnoma napačno smer, podprl popolnoma napačna stališča, ravnanja. Kolegice in kolegi, mi pa smo tisti, da se v tem pomembnem trenutku dvignemo nad to pravno raven in da rečemo: "Ne, to pa je bilo preveč, tega ne moremo podpreti in tu tega zaupanja ne moremo podeliti." Jaz seveda tega ne bom storil. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Jani Möderndorfer, pripravi pa se gospod Jože Tanko. Izvolite, gospod Möderndorfer.
Hvala lepa. Moram priznati, da v zadnjih 14 dneh toliko gnojnice čez gospo generalno sekretarko, kot je je bilo polito v tem državnem zboru in na kadrovski komisiji, nisem že dolgo časa slišal o nobeni osebi. Verjetno bi Josip Broz Tito mogoče prekoračil ta rekord, če bi ga postavili sem noter. Ampak tisto, kar je bolj pomembno od vsega, pa je, da ne poznam generalnega sekretarja v Državnem zboru, ki je opravljal to funkcijo, da bi ustrezal vsem poslancem in poslankam oziroma vsem poslanskim skupinam. Tudi ni nobena skrivnost, da v resnici imamo večno tiste, ki so prepričani, da se jim godi krivica in bolečina, ker nekdo ni bil izbran po njihovi volji. Pa vendar, naj opozorim. Ta ista generalna sekretarka je bila v času, ko je ta stran, ki se toliko pritožuje in ima toliko povedati čez delo generalne sekretarke, ko je bila na oblasti, ko je imela premoč in večino v tem državnem zboru, ni storila popolnoma nič. Imela pa je vse vzvode. Zanimivo, šele danes, ko se pogovarjamo o kandidaturi za informacijsko pooblaščenko, pa kar na enkrat nastanejo vse sami problemi. Dejstvo pa je, da vsi vemo, da v Državnem zboru, ko so se v tem mandatu spreminjali pogoji za poslance in poslanke, o tem ni odločala generalna sekretarka, ampak je odločala sprememba zakonodaje, ki je bila sprejeta v času, iz katere najbolj kritizirate vi. In prav na tej strani ste dali večinsko podporo tej spremembi zakonodaje. Zato jaz enostavno ne razumem tega obupa, kot krik iz savane, ko kar naprej kličete po nekem razumu, v resnici pa to razumem zgolj kot neka osebna nezadovoljstva posameznikov, ker enostavno niso uspeli z nekimi svojimi težnjami in tako naprej. Ali pa celo iz preteklega obdobja in prejšnjih mandatov, ko so v resnici pustili neke določene sledi, ki jih še do danes niso odpravili in popravili. Kateri so to, dobro vedo. Če me bodo izzvali, bom o njih še govoril. Glede pogojev. Jaz upam, da zdaj pred volitvami ne boste govorili, da so se poslabšali pogoji za delo poslancev in poslank. Saj v resnici poslanci in poslanke imajo daleč najboljše pogoje dela v tej državi, vsaj to sem večkrat slišal. In najbolj neokusno, kar danes poslušam, in že nekaj časa nazaj, celo berem v medijih, pa je naslednje, da se spravljate na tisto raven, ko omenjate pokojne, ki enostavno ne morejo povedati tudi svoje resnice. Govorite samo o nečem, kar je znano samo vam. Zato se mi zdi to skrajno nekorektno.Dostikrat sem slišal prav vaše poslanke in poslance, ko ste omenjali v mnogih razpravah, kako je nekorektno, da govorimo o ljudeh, ki niso prisotni. Ne, da ni prisoten, gospod Špiletič je pokojni, slava mu! Ampak to, na kar namigujete, je pa več kot nedostojno. Jaz vem samo eno, in si upam trditi, da je generalna sekretarka opravljala svoje delo korektno, pošteno, verjamem in prepričan pa sem, da nikoli niso vsi zadovoljni. Vendar, opravila je tisto delo, ki ji je bilo naloženo v skladu s pooblastili – seveda, v skladu s pooblastili. In tisto, kar je nujno potrebno, da se zagotovijo pogoji dela, zato da Državni zbor lahko posluje in dela. Znotraj razprave, preden smo prešli na splošno razpravo o informacijski pooblaščenki, smo slišali še mnogo drugih obtožb, ki so več kot jasno izzvenele, ker niste prinesli niti enega samega dokaza, razen tistega, kar uspešno počnete ves čas, to pa so fotokopije vaših člankov, kjer so sami namigi in nobene resne trditve. Jaz verjamem, da bo generalna sekretarka dobro opravljala svoje delo in ji želim uspešno delo. In verjetno se bomo z njo srečali v drugi funkciji. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Najprej, ta procesna zadeva, da morate sklicati sejo v roku 15 dni, drži. Ampak prav po čudežu naj bi bil 15. dan danes, ko je že bilo srečanje Slovencev v zamejstvu in po svetu. Če predsednik Državnega zbora ni zmogel najti znotraj 15-dnevnega roka boljšega datuma, potem je nekaj hudo narobe. Da je odnos do Slovencev po svetu slab, je bil pa tudi primer gospoda Pukšiča, ko se mu je z intervencijo generalne sekretarke in s podtikanjem preprečilo potovanje oziroma obisk Slovencev v Južni Ameriki na začetku tega mandata. Tako da to drži, zagotovo. Kar zadeva delo generalne sekretarke, bi spomnil še na eno zadevo. Informacijska pooblaščenka je oseba, funkcija, ki odloča o marsičem, o dostopu do informacij javnega značaja. Vendar v Državnem zboru je bila odvzeta licenca za delo oziroma akreditacija enemu izmed novinarjem samo zato, ker je posnel tedanjo novo predsednico vlade in njenega obrambnega ministra, ko sta pošiljala neke maile, neka sporočila. Zdaj pa sprašujem, ali je oseba, ki je to počela v Državnem zboru in odvzela akreditacijo novinarju zato, ker je opravljal svoje delo, primerna za informacijsko pooblaščenko. Ali bo tudi tam tako privilegirano ali pa diskreditirano ravnanje nekaterih, drugim pa bo vse omogočeno? To je bil edini novinar, ki je izgubil licenco v Državnem zboru. Zdaj pa sprašujem, ali je tudi edini, ki je karkoli narobe naredil v Državnem zboru izmed teh, ki imajo akreditacije. Imate obsežne dosjeje glede dela novinarjev. Nikomur, razen temu, se ni zgodilo popolnoma nič. Tudi vsa današnja kadrovanja, ne samo to, ki ga predlaga predsednik republike, tudi sprememba sestave Prešernovega sklada in Nacionalni svet za kulturo imajo popolnoma enako poanto – proti Janezu Janši in proti SDS. Poglejte, pa boste videli. In če je potrebno, da se v Državnem zboru vsa kadrovanja v vse institucije, v vse organe, vodijo tako, da je sistematično vgrajen element proti SDS in proti Janezu Janši, potem v to državo sistematično vgrajujemo deviacije oziroma napake. Ne se potem sprenevedati, da se nekateri postopki, kakršni so, enostavno vodijo na nek krivičen, nepravilen, nezakonit način, da prihaja do postopkov, predlogov, indicev in tako naprej in se potem izreče neka sankcija. Tudi v mnogih dosedanjih primerih je bilo tako. In to, kar počnete, je za naprej garancija, da se bodo postopki in dejanja odvijala popolnoma enako. Če naj bi bila to neka karakteristika družbe, da se eliminira nekoga, ki se je dokazal v dosedanjem delovanju znotraj te države, da je to edini način, da se ga diskreditira in zaustavi, potem od situacije, v kateri smo, ni moč pričakovati nobenega izboljšanja. Vsi vi tukaj, od predsednika Državnega zbora naprej, sodelujete v tej sistematični igri proti SDS in diskreditaciji SDS in njenih predstavnikov. Na ta način onemogočate kakršnokoli soočanje programov in drugih zadev, ker niste sposobni sprejemati ukrepov, ker niste sposobni peljati državo po poti, po kateri gredo sosednje države, kot gredo druge evropske države, pač ubirate drugo pot, diskreditacijo in neke namišljene procese, znane iz srednjega veka in tako naprej. Prav enako poteka vse. Vidim, da je kandidatka predsednika republike edina primerna izmed vseh kandidatk, kot bi to najbrž kolegica Kociprova okarakterizirala, ker ona ima te pojme primernosti izrazito dobro obdelane. Ampak očitno ni to tako, ker je bilo več kandidatov z boljšimi referencami, tudi z boljšimi etičnimi referencami, a žal je predsednik republike tako kot pri KPK tudi v tem primeru to zadevo gladko spregledal in predlaga osebo, ki zagotavlja kontinuiteto dela proti Slovenski demokratski stranki in Janezu Janši.
Hvala. Gospod Tanko, glede vaših navedb, da sem sklical namenoma sejo ravno ob današnjem srečanju, ki poteka v Državnem zboru, vam moram še enkrat pojasniti, da v 15 dnevnem roku, ki je predpisan za sklic izredne seje, je bilo treba organizirati tudi stališče mnenj lokalnih skupnosti do zakona o agrarni skupnosti. Ta rok je potekel včeraj, zato smo danes dopoldne imeli tudi odbor, ki je obravnaval zakon o agrarni skupnosti, 15 dnevni rok pa poteče jutri, v soboto. Zato je seja Državnega zbora sklicana na petek, razen če bi si seveda vsi želeli, da imamo sejo v soboto in potem bi bilo nekaj več tistih, ki bi govorili o tem, da bi bilo primerneje organizirati delo Državnega zbora tako, kot smo ga dejansko organizirali in omogočili izvedbo obeh dogodkov v Državnem zboru. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju Mojce Prelesnik za informacijsko pooblaščenko za dobo 5 let. Mandat začne teči 17. julijem 2014. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! V Slovenski ljudski stranki smo se pravzaprav iz protesta odločili, da nismo imeli stališča, pa vendarle na koncu povemo, ker je treba povedati, da nasprotujemo izvolitvi gospe Prelesnikove na mesto informacijske pooblaščenke. Kolegice in kolegi, ni higienično in pošteno, ni korektno. Tudi na koncu koncev do nje ne, da danes, teden dni pred volitvami to delate s politično močjo. Ni pošteno in ni korektno tudi od predsednika države, da to naredi na takšen način, kot je naredil, brez posveta s poslanskimi skupinami. Nekateri ste govorili, da niso konkretni primeri. Kje so čudežna izginotja referendumskih podpisov? Da se to tudi dogaja danes, ko poteka srečanje naših rojakov iz zamejstva in sveta, in to mora potekati, sicer sem že tretji, ki na to opozarja, v dvorani Državnega sveta – na simbolni ravni to ni korektno. Mislim, da je po 14 letih tudi prvič, ko predsednik Državnega zbora ni imel 3 minute časa, da bi jih pozdravil. Sam ne morem mimo občutka, da je to režija tudi v okviru strokovnih služb, ki jih vodi gospa Prelesnik. Da bi bila seja Državnega zbora lahko včeraj, je to, mimogrede, torej nepomembno. Ampak gremo na konkreten primer. 20. 6. letos, ko so že bile razpisane volitve, ko teče volilna kampanja, je recimo sistematizacija, ki je obstajala, strokovno tehnični sodelavec, bila leta 2011 spremenjena v samostojno strokovno tehnično službo, sedaj 20. 6. pa je to uradniško delovno mesto. Ko se je nekdo prijavil na to mesto, je celo razveljavila tako tistega, ki ste je prijavil, kot to uradniško delovno mesto. 20. 6., pred nekaj dnevi se je to zgodilo. Da je to plačilo, kar sedaj delate, gospe Prelesnik tistih poslanskih skupin, ki ste dobile nagrado zato, ker ste jo podprli. In pazite, pazite, mi imamo tri podpredsednike Državnega zbora, funkcijo opravljata dva. Od 1. 7. pa imamo štiri tajnice na tem mestu. Delo gospe Prelesnik. Pa kaj se delate norca!? Iz koga se delate norca? Iz državljanov, ki to plačujejo, to kadrujete. Če imate j [[…]]., potem počakajte na novi državni zbor, pa naj oni legitimno odločijo, kdo bo pooblaščenka informacij javnega značaja. Gospe Prelesnik tri četrt Slovenije ne bo zaupalo in sramota, da jo [[…]] [[izklop mikrofona]]
Gospod Pukšič, mogoče samo glede rokov. Želim vas zelo jasno opozoriti, da rok za imenovanje informacijske pooblaščenke poteče 16. 7. 2014 in predsednik republike je tisti, ki mora v tem roku opraviti vse potrebno, vmes pa sodeluje tudi Državni zbor. Zato je Državni zbor z današnjim odločanjem v rokih, ki so zapisani v zakonu, in ne gre za nikakršno hitenje, ampak gre za to, da opravimo svoje delo do izteka našega mandata. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima obrazložitev glasu gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Tudi vsi ostali. Dogaja se vrsta norosti v Državnem zboru. Na zadnji seji Državnega zbora imamo najobsežnejši program kadrovskih sprememb. Na pomembne neodvisne institucije v kulturi imenovanja, roki potečejo šele septembra, delamo zdaj, nobenih razlogov ni, da delamo točno to, kar ste sedaj v tem scenariju predvideli v razpadajoči koaliciji. Popolnoma nobenega razloga ni. Tudi kar zadeva delo oziroma imenovanje informacijske pooblaščenke, ni nobenih problemov. Mi smo pri razpravi na Mandatno-volilni komisiji v petih nadaljevanjih nanizali celo vrsto razlogov, zakaj kandidatka predsednika republike ni primerna. Ni primerna za to mesto, ker ne deluje enakopravno, pravično do vseh poslancev in poslanskih skupin v Državnem zboru, zato ker so ene poslanske skupine v privilegiranem položaju, drugim se jemljejo pravice, jemljejo se jim sredstva. Ker so nekateri zaposleni v Državnem zboru privilegirani in prihajajo na mesta s popravki teh aktov v Državnem zboru, druge se, tudi če imajo zdravniško potrdilo, spričevalo ali pa so ga imeli, se jih je onemogočalo in se jim je oteževalo namesto olajševalo delo v Državnem zboru in tudi tisti čas, ki so ga z nami prebili. Kandidatka, ki jo predlaga predsednik Republike, ne izpolnjuje pogojev, ne izpolnjuje temeljnih pogojev za opravljanje neodvisne funkcije v tej državi. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke napovedujem obstrukcijo glasovanja pri tej točki in napovedujem obstrukcijo glasovanja pri vseh naslednjih točkah dnevnega reda, pri vseh naslednjih mandatnih točkah, ker nosijo v sebi isto sporočilo: na funkcije v organe Prešernovega sklada, v Nacionalni svet za kulturo, tudi za informacijsko pooblaščenko se imenujejo osebe, ki so izrazito sodelovale pri diskreditaciji ali predsednika ali Slovenske demokratske stranke ali pa politike, ki smo jo mi vodili. Poglejte kadrovanja tudi pri Prešernovem skladu. Kandidatka ima eno od karakteristik, da je nastopala v performansih tiste umetniške skupine Janezi Janše. Tudi Nacionalni svet za kulturo bo prevzel nekdo, ki je vodil proteste kulturnikov proti vladi Janeza Janše. Gre za en sistem delovanja proti SDS in pri takih glasovanjih, ki ste jih namontirali na zadnjo sejo Državnega zbora, naša poslanska skupina ne bo sodelovala. Hvala lepa.
Besedo za obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospod Prevc.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik, tudi v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke napovedujem obstrukcijo h glasovanju k tej točki. Hvala.
Besedo ima mag. Tonin.
Spoštovane kolegice in kolegi! Ko smo odločali o informacijski pooblaščenki in ko smo bili pri pogovorih v Uradu predsednika republike, sem jaz tam v imenu poslanske skupine jasno povedal, da mi podpiramo gospo Bunič in si želimo, da bi gospa Bunič tudi bila informacijska pooblaščenka. Ker je bila to naša izbira, smo se tudi na poslanski skupini odločili, da bomo vsak drug predlog zavrnili. To sem tudi predsedniku republike in gospe generalni sekretarki pošteno in jasno že kar nekaj časa nazaj povedal. Glede na to, da pa so okoliščine take in da se ne bom nič sprenevedal, da bi prisotnost naše poslanske skupine dejansko zagotovila sklepčnost tega in s tem tudi imenovanje generalnega sekretarka Državnega zbora za informacijsko pooblaščenko, me morate razumeti, da bomo tudi mi napovedali obstruiranje te seje, ker mi nasprotujemo temu imenovanju in s prisotnostjo na tej seji bi dejansko to imenovanje omogočili. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije tudi napovedujem obstrukcijo.
Hvala. Lahko odločimo. Glasujemo. Navzočih 44 poslank in poslancev. Ponavljamo glasovanje, ker Državni zbor ni sklepčen. Glasujemo drugič. Navzočih 44 poslank in poslancev. Ker Državni zbor ni sklepčen, prekinjam sejo za 10 minut in nadaljujemo s tretjim glasovanjem ob 15.30.
Spoštovane kolegice in kolegi, prosim, da zasedete svoja mesta, ker bomo opravili tretje glasovanje. Prosim, da preverite tudi delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo tretjič. Navzočih je 44 poslank in poslancev. Ugotavljam, da tudi pri tretjem glasovanju zbor ni sklepčen, zato prekinjam sejo. Nadaljujemo pa ob 16. 15. Hvala.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci. Obveščen sem, da nekatere kolegice in kolegi še prihajajo, zato bomo nadaljevali s sejo ob 16.25. Za 10 minut še podaljšujem pavzo. Nadaljujemo ob 16.25.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo z delom. Smo pri tretjem glasovanju. Zato predlagam, da preverite delovanje glasovalnih naprav pred odločanjem. Lahko odločimo? Je vse v redu? Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. V zvezi s tem Državni zbor seznanjam, da Mojci Prelesnik na podlagi četrtega odstavka 7. člena Zakona o informacijskem pooblaščencu v zvezi s prvim in drugim odstavkom 19. člena Zakona o varuhu človekovih pravic z dnem nastopa funkcije informacijske pooblaščenke preneha funkcija generalne sekretarke Državnega zbora. Po določbi šestega odstavka 25. člena Poslovnika Državnega zbora pa mora Mojca Prelesnik po prenehanju funkcije generalne sekretarke opravljati svoje naloge do imenovanja novega generalnega sekretarja Državnega zbora. Dovolite mi, da se ob tej priložnosti Mojci Prelesnik najlepše zahvalim za opravljeno delo v Državnem zboru in ji želim veliko uspeha v novi funkciji oziroma nalogah. Mi pa prehajamo na Predlog sklepa o prenehanju mandata člana, razrešitvi člana in imenovanju članov Upravnega odbora Prešernovega sklada. Vlada je v Državni zbor predlagala, da se v Upravni odbor Prešernovega sklada imenujeta Teja Reba in Simon Popek, ki bosta nadomestila dr. Jožeta Trontlja in Slavka Hrena. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno, ki je zboru pisno poročala ter predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker je Slovenska demokratska stranka napovedala odsotnost pri tej točki, zaključujem stališče. Prehajamo na razpravo poslancev. Mag. Ivan Vogrin želite besedo? Ne. Hvala. Gospod Jožef Jerovšek in Jože Tanko sta napovedala obstrukcijo, jih ni, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog sklepa, s katerim v Upravnem odboru Prešernovega sklada preneha mandat člana dr. Jožetu Trontlju, dolžnosti člana se razreši Slavko Hren, za člana pa se imenujeta Teja Reba in Simon Popek. Glasujemo. Navzočih je 45 poslank in poslancev. Ugotavljam, da zbor ni sklepčen. Ponavljam glasovanje. Glasujemo drugič. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na Predlog sklepa o imenovanju Nacionalnega sveta za kulturo. Predlog za imenovanje predsednika in članov Nacionalnega sveta za kulturo je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročila ter predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Slovenska demokratska stranka je napovedala obstrukcijo, zato zaključujem s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Mag. Ivan Vogrin, želite besedo? Ne. Gospod Jožef Jerovšek in Jože Tanko sta napovedala obstrukcijo, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog sklepa, s katerim se v Nacionalni svet za kulturo za dobo petih let za predsednika imenuje Metod Pevec, za člane pa dr. Andrej Blatnik, dr. Milena Mileva Blažič, dr. Sonja Ana Hojer, Uroš Lajovic, Jadranka Plut ter Alja Predan. Mandat začne teči s 26. 9. 2014. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Ugotovitve o prenehanju mandata člana Nadzornega sveta Radiotelevizije Slovenija. Marko Bandelli je Državnemu zboru z dopisom dne 2. 6. 2014 posredoval odstopno izjavo z mesta člana Nadzornega sveta Radiotelevizije Slovenija zaradi nezdružljivosti dela člana Nadzornega sveta Radiotelevizije Slovenija s članstvom v organih politične stranke. V zvezi s tem je Mandatno-volilna komisija Državnemu zboru v seznanitev predložila Predlog sklepa, s katerim naj Državni zbor ugotovi, da članu Nadzornega sveta Radiotelevizije Slovenija preneha mandat. Sledi prestavitev stališč poslanskih skupin. Slovenske demokratske stranke, ki je napovedala obstrukcijo pri tej točki, ni, zato zaključujem s predstavitvijo stališč. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Mag. Ivan Vogrin se odpoveduje, gospod Jože Tanko je napovedal obstrukcijo, zato zaključujem razpravo. Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da se na podlagi sedmega odstavka 26. člena v zvezi s tretjim in četrtim odstavkom 18. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenije in 112. členom Poslovnika Državnega zbora seznani z naslednjim sklepom: Ugotovi se, da je Marko Bandelli podal izjavo, da odstopa z mesta člana nadzornega sveta Radiotelevizije Slovenija, zato mu na podlagi sedmega odstavka 126. člena v zvezi s tretjim in četrtim odstavkom 18. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija preneha mandat člana Nadzornega sveta Radiotelevizije Slovenija. Ugotavljam, da se je Državni zbor s sklepom seznanil. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah in dopolnitvah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotovitev in oceno delovanja ekstremističnih skupin. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o spremembah in dopolnitvah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah in dopolnitvah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah in dopolnitvah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije Krpan. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa ospremembah in dopolnitvah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in zaključujem tudi 71. izredno sejo zobra. Hvala za udeležbo in nasvidenje na naslednji izredni seji.