U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, sada će govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, hrvatska javnosti evo imamo, imam u ruci zakon, odluku o proglašenju Zakon o Vladi RH i Zakon o Vladi RH koji je donesen 22. prosinca 2011., promovirao ga je prof.dr. Ivo Josipović tadašnji predsjednik RH, a u ime Hrvatskog sabora zapravo potpisao Boris Šprem kao predsjednik. U tom zakonu postoji odredba Članka 34. koji zapravo pozitivni je zakon, koji onemogućava rad Državnog odvjetništva u slučaju dakle ako članovi vlade počine kazneno djelo za koje je propisana kazna do 5 godina zatvora ne mogu se pokrenuti protiv njih postupci bez odobrenja vlade. To je danas nama Hrvatskim suverenistima ali i mnogim građanima RH pravdoljubivim i istinoljubivim itekako sporna odredba i smatramo da se ona mora ukinuti jer nema nikakvog razloga da Vlada RH ograničava rad Državnog odvjetništva RH da sumnja u objektivnost postupaka odvjetništva RH jer u obrazloženju te odredbe su stavili na kao u obrazloženju, pa Državno odvjetništvo bi moglo na neki način subjektivizirati odnosno pravno šikanirat ili zlonamjerno bit prema članovima vlade. Pa to je katastrofalno obrazloženje gdje se na jedan grub način izražava nepovjerenje prema objektivnom radu Državnog odvjetništva i dodatno im se uz sve ostale uvjete vežu ruke da rade svoj posao. Naprotiv, mi Hrvatski suverenisti baš želimo i potičemo da DORH na svaki način i policija neovisno odrađuju svoj posao jer nemojmo zanemariti činjenicu, do 5 godina zatvora nisu samo kaznena djela prekršaja iz prometa. Pa tu su teška kaznena djela isto tako koruptivna koja se odnose na zlouporabu službenih dužnosti, na primanje, davanje mita, na razno razne oblike službeničkih kaznenih djela gdje vlada sama mora biti poticatelj da takve prekršitelje i kriminalne tipove iz svojih redova pa makar bili i ministri sama izbaci, da ih otjera ili da ih natjera na ostavku, a kamoli ih još štititi od kaznenog progona kada policija i DORH dođe do saznanja do osnovane sumnje da protiv njih postoji određen kvantum činjenica koji ukazuju da su počinitelji kaznenih djela. Stoga ujedinimo se svi u tom dijelu i hrvatska javnost i političari i ovaj znanstvena zajednica da se ta odredba i taj alat koji po mom dubokom uvjerenju protuustavno u ruci drži predsjednik vlade ma koji god bio, vidite da je to donešeno 2011., dakle to se vuče do ovih dana i tadašnji premijer koji je bio taj element je imao u svojoj ruci, sadašnji ga ima, a mi smo u problemu dakle ako zanemarimo ovaj rat u Ukrajini, užasnu stvar, ali ne smijemo zanemariti da smo odgovorni prema hrvatskim ljudima za borbu protiv korupcije, a jedan od prvih alata je da nam Vlada bude taj nositelj i glavna perjanica u borbi protiv korupciju, a ne da štiti korupciju u vlastitim redovima, dapače čak zakonom da štiti. Pa to nema logike. Kad mi hrvatskog policajca ganjamo ako uzme sendvič od nekog čovjeka, nemoralno neetično da ne kažem protuzakonito, on završi nema nikakav imunitet, on završi na stegovnom sudu. Mnogi su zbog 100 eura ili 50 maraka nekad davno ili za 100 kuna završili bez kruha i neka su, službenički sud je rekao da to nije primjereno, prispodobivo da policija ili carinik ili bilo ko drugi ko izvršava javne ovlasti prima ili daje mito ili na bilo koji način zloupotrebljava. Pa kako bi onda jedan ministar mogao biti ekskulpiran za vrijeme dok je ministar u Vladi da ga se ne smije kazneno proganjat? Pa ne može on biti u rangu zastupnika u HS-u, zastupnici u HS-u imaju svoj imunitet propisano Ustavom kao i suci Ustavnog suda, … suda, pučki pravobranitelj, predsjednik Republike i u tom rangu ministar ne može biti i to se treba ukinut.
U ime Kluba Socijaldemokrata sada će govoriti poštovana zastupnica Vesna Nađ. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. U ovim danima kada se čini da su svi zakonski prijedlozi stavljeni u drugi plan u odnosu na vijesti koje nam stižu iz Ukrajine koja je u ratnom vihoru nakon ruskog napada na tu prijateljsku zemlju kad se pripremamo za zbrinjavanje tisuće izbjeglica iz Ukrajine iznalazimo sve moguće načine pomoći prijateljsko zemlji Ukrajini, sve više dolazi do izražaja potreba da Hrvatska bude samoodrživa zemlja kako u poljoprivrednoj proizvodnji tako u svakoj drugoj industrijskoj proizvodnji i energetici. Osobito je važna industrijska proizvodnja za građevinarstvo jer obnova zgrada oštećenih u potresu nema alternative, uzdaj se u se i u svoje kljuse stara je poslovica danas vrlo aktualna. Dovoljno je proći našom Slavonijom i Banijom da bismo vidjeli koliko su nam zapušteni poljoprivredni potencijali na raspolaganju i samo treba zasaditi poljoprivredne kulture koje će omogućiti svojom profitabilnošću ostanak stanovništva na tim područjima, osobito mladih kao i doseljavanje u ta područja ljudi koji tu vide svoju perspektivu i perspektivu za svoje obitelji. Prošli tjedan 22. veljače Klub zastupnika Socijaldemokrata organizirao je u HS-u okrugli stol o iskorištavanju punog potencijala konoplje. Sudionici su isticali da se u svijetu konoplja koristi u mnogim industrijama građevinskoj, papirnoj, tekstilnoj, prehrambenoj, kozmetičkoj, kemijskoj, farmaceutskoj, automobilskoj kao i u svemirskoj industriji. Današnjim tehnologijama moguće je proizvesti približno 25000 različitih proizvoda od konoplje. Posebno treba istaknuti okolišne potencijale konoplje. Konoplja može unaprijediti stanje okoliša ne samo u smislu čišćenja onečišćenog tla već i smanjiti emisiju CO2, jer konoplja troši 4 puta više CO2 od stabala. Osim spomenutog opijanja CO2 konoplja uklanja i radio aktivne kemikalije i toksine iz tla. Ublažavanje uklanjanja zakonski definirane granične vrijednosti koje obuhvaća sadržaje od 0,2% THC-a u suhoj tvari biljke olakšalo bi proizvodnju konoplje. Razlog zbog kojih je legalizacija konoplje postala trend u mnogim državama nisu samo medicinski i ekološki već i ekonomski, kako profitabilni tako i fiskalni. Naime, države koje su legalizirale konoplju u rekreativne svrhe imaju izuzetno pozitivne ekonomske rezultate. Kanadska gospodarska komora je u 2021. godini objavila da je biznis sa konopljom godišnje uprihodi 17 milijardi kanadskih dolara, te stvara tisuće izravnih radnih mjesta i desetke tisuća pomoćnih. Države koje mogu, koje među prvima u potpunosti legaliziraju ili liberaliziraju konoplju imat će najveće koristi od toga jer će se investicijski kanali prema trima državama otvarati što je iznimnom značaju za Republiku Hrvatsku. Prijedlogom zakona o iskorištavanju punog potencijala konoplje koji smo kao Klub zastupnika Socijaldemokrata uputili u saborsku proceduru omogućena je potpuna liberalizacija i legalizacija konoplje budući da važeći zakonski okvir ne propisuje na koji se način mogu proizvoditi mnogi proizvodi od konoplje primjerice u građevinskoj industriji, beton od konoplje, izolacijski materijali, montažne kuće od konoplje i drugim industrijama, te ne daju mogućnost proizvodnje konoplje u rekreativne, odnosno osobne svrhe. Što se medicinskog kanabisa tiče različite bolesti, ali i pojedinačni pacijenti zahtijevaju različiti pristup. U Kaliforniji imamo klinike koje prakticiraju upravo ovaj individualni pristup. Najveći iskorak ipak je u tom smjer napravila država Izrael. Dakle, želimo da Republika Hrvatska bude predvodnica u korištenju svih potencijala konoplje uključujući tu osnivanje klinika za liječenje i ublažavanje bolova pripravcima od konoplje. Ne možemo samo sjediti i kukati kako nam je poljoprivredno zemljište zapušteno, neiskorišteno i kako se mladi iseljavaju jer ne vide ekonomsku perspektivu u Republici Hrvatskoj. Imamo dovoljno neobrađenog poljoprivrednog zemljišta, imamo hvala bogu i pameti i znanja u ovom području što se vidjelo i na spomenutom okruglom stolu i iskorištavanju punog potencijala konoplje. Samo da bude hrabrosti da se krene, da konačno zaustavimo ovu kuknjavu nad samim sobom i svojom jadnom sudbinom. Nećemo valjda čekati 2023. godinu kada će stranci moći kupovati poljoprivredno zemljište u Republici Hrvatskoj, pa nam pokupuju sve poljoprivredno zemljište za sitne pare. Onda naši mladi zainteresirani poduzetnici mogu stvarno reći piši kući propalo je. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. S obzirom da je 1 sat sad ćemo zastati s radom na ovoj točci i preći na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja, nema ga, gubi pravo na govor pa će onda u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Političke, društvene, gospodarske i sigurnosne okolnosti u kojima smo se našli posljednjih tjedan dana potpuno su drugačije od svega na što smo do sad navikli i od svega što smo očekivali. Agresija Ruske Federacije na Ukrajinu ima značajni utjecaj na svakodnevni život i u Hrvatskoj i u cijelom svijetu. Taj utjecaj se vidi i u promjeni političkih okolnosti koje su iz redovnog dnevnog posla ušle u potpuno izvanredno stanje. Civilizirani svijet reagirao je brzo i odlučno u pokušaju da se obeshrabri i onemogući Rusiju u daljnjem vođenju rata i sijanju straha i smrti. Tim naporima pridružila se i RH, posredstvom Vlade i uz podršku sabora sudjelujemo u odlučnom odgovoru svih naših saveznika i partnera na novonastalu situaciju. Logično i očekivano je da se odgovoru RH pridružila i opozicija, podržali smo poteze Vlade u tom pogledu, svjesni smo situacije i zaista ne bi bilo ni za očekivati da bismo mogli postupiti drugačije. Međutim, bez obzira koliko je situacija u Ukrajini strašna i koliko zaokuplja misli svih ljudi u Hrvatskoj, naši domaći politički problemi time nisu nestali niti su postali manji. To što u potpunosti podržavamo odgovor na rat u Ukrajini ne znači da na bilo koji način podržavamo i ostale politike Vlade, kadrovske odluke i poteze koji se vuku unutar Hrvatske. Domaće vijesti teže se probijaju kroz šumu informacija iz Ukrajine koje pratimo iz minute u minutu, ali nikom nije promaklo da se pokreću istrage i dižu optužnice protiv ministara u Vladi. Korupcija odnosno sumnja na korupciju ostaje jedan od glavnih problema HDZ-ove vlade, zajedno s korupcijom i dalje se ništa ne događa po pitanju obnove nakon potresa. Novog ministra ili ministricu nemamo, a niti znamo kada će biti predloženo. I bez obzira na okolnosti u svijetu nećemo prestati propitkivati i kritizirati Vladu zbog tih i drugih tema. Zato mi je žao i mislim da je bila pogrešna i neprimjerena reakcija premijera Plenkovića jučer kada je zastupnik i zastupnice koji su imali kritične komentare na rad Vlade proglašavao štetočinama i veleizdajnicima. To se jednostavno ne radi. Vladimir Putin pobijedit će upravo ako takve stvari dozvolimo. Ratno stanje u našem susjedstvu ne znači dozvolu za suspenziju demokracije i slobode riječi posebno u saboru, uopće ne ulazim u to, slažem se s tim što se govori ili ne, slažem li se s trenutkom kad se govori ili ne to je odabir svakog zastupnika osobno i potpuno je nevažno što bilo tko pa uključujući i premijera o tome misli. Ono što je važno je da život još uvijek ide dalje, da su domaći problemi i dalje problemi i da i Vlada i opozicija i dalje rade svoj posao, a glavni posao opozicije je da propitkuje, ukazuje na loše stvari i bude kritična i to se ne smije i ne može zaustaviti grubim riječima ni prešutnim ili otvorenim pozivanjem na izvanredne okolnosti. Ako je nešto sistemski uzorak situacije u kojoj se Europa našla onda je to upravo nerazvijena demokracija i ugušena opozicija u Rusiji. Naš zadatak poučen tim iskustvom je da jačamo našu demokraciju, da jačamo svijest o važnoj ulozi opozicije, građana i slobodnih medija. Ja znam da Vladi opozicija ide na živce, pa to je normalno, ali ima samo jedna gora stvar od dosadne opozicije, a to je da opozicije nema. U nekim stvarima ćemo se svi složiti i dati podršku kao što je situacija u Ukrajini, o mnogima nećemo, nećemo niti mi u opoziciji međusobno. Nema ujedinjene opozicije, to je protudemokratski mit. Zašto bi se ljevica morala slagati s desnicom, zašto bi se liberali morali slagati s konzervativcima? Svi radimo svoj posao i predstavljamo one građane koji se s nama slažu. Ali ono što moramo stalno imati na umu je da grubim riječima i ružnim etiketama nema mjesta. Kritika i kritično nisu ni štetočinstvo ni veleizdaja, pogotovo sada kad se upravo ideja slobode i demokracije nalazi pod napadom u Europi. Hvala.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloga govorit će poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. U sjedni strašne situacije u Ukrajini u situaciju koja je na rubu svjetskog sukoba, u situaciji kad se zove opoziciju na zauzimanje zajedničkih stavova o agresiji na Ukrajinu i dalje se odvijaju tipično HDZ-ovski procesi koji su sve samo ne usmjereni na javni interes ili da kažem jasnije usmjereni su direktno protiv javnog interesa. Govorim ponovno o brodarskom institutu kojeg je Vlada svojom odlukom od 4.11. odlučila likvidirati. U toj odluci govori se jedino o vrijednom zemljištu od 120 000 kvadrata u Novom Zagrebu ali se nigdje, baš nigdje niti jednom riječju ne spominje vrijedni i jedinstveni laboratorijski resurs ne samo za Hrvatsku nego i za širu regiju. Motivirani tako nerazumnom i štetnom odlukom organizirali smo Okrugli stol u Saboru gdje smo okupili osim vrhunskih stručnjaka i profesora koji su u svojim izlaganjima i u raspravi konstatirali ogromnu vrijednost Brodarskog instituta za hrvatsku znanost i gospodarstvo i jasno poslali poruku da bi likvidacija i gašenje Brodarskog instituta bila naprosto nepopravljiva šteta. Dali su vrlo konkretne prijedloge za opstanak, restrukturiranje, reformiranje sadašnjeg Brodarskog instituta. Svi su se složili da bi Brodarski trebao postati nacionalni tehnički institut koji bi uz pomorske tehnologije u sadašnjem kontekstu treba svakako naglasiti jedinstvenu ulogu brodarskog u razvoju Hrvatske ratne mornarice. Dakle, uz tu pomorsku tehnologiju svoju ekspertizu i djelatnost mogao razvijati i na srodnim područjima kao što su elektromobilnost, vodik, razvoj obnovljivih izvora energija, skladištenje energije i slično. I usko surađivati sa domaćom i stranom industrijom, te biti povezan sa znanstvenim i visoko školskim institucijama. Valjda nije potrebno naglašavati koliko je to važno u kontekstu sadašnje političke, pa posljedično i energetske situacije. A i u kontekstu borbe protiv klimatskih promjena u kojoj kasnimo i zelena transformacija je postala naprosto imperativ. U tome novi nacionalni tehnički institut kao nadogradnja dosadašnjem Brodarskom institutu jest neophodan i potrebno ga je sutra pokrenuti. Centar za restrukturiranje i prodaju, dakle CERP kao zakoniti zastupnik Republike Hrvatske u Skupštini društva tri godine nije ništa, dakle baš ništa napravio da se Brodarski institut izvuče iz problema u koje je upadao. Ali je ravnatelj CERP-a gospodin Mladen Plećaš požurio imenovati likvidatora dok još nije bilo isplaćeno ni 12 do 15% državnih sredstava vjerovnicima upravo suprotno odluci Vlade jer u odluci jasno piše zadužuje se društvo da nakon isplate vlasničkog zajma, te o podmirenju obaveza obavijesti CERP i prodaju dakle CERP najkasnije u roku od tri dana od podmirenja obveza, te da tek tada CERP pokreće likvidaciju. Gospodin Plećaš također kada komentira potencijalni ugovor sa Slovacima o restrukturiranju Brodarskog instituta kaže da je država gotovo izgubila najvrjedniju nekretninu u Zagrebu i opet nekretninu. Nigdje ni govora o laboratorijima, o vrijednoj tehničkoj dokumentaciji, o znanstvenicima. Zašto? Zar je moguće da ponovno i opet kao i trideset godina do sada samo nečiji profit može biti važniji od javnog interesa Republike Hrvatske. I opet ćemo gledati nekog developera koji će na 120 000 kvadrata graditi trgovačke centre, stanove, kafiće, zarađivati ogromne novce, a Hrvatska ostaje bez jedinstvenog znanstvenog resursa i potencijala i to nepovratno. Možda ćemo za neko vrijeme gledati otvaranje istraga i o Brodarskom, možda bude i privođenja ali bit će kasno. Da parafraziram Tina Ujevića „sve je golo, sve je jasno, ali nemojte da bude kasno“. Ponovno pozivam premijera Republike Hrvatske gospodina Plenkovića i Vladu Republike Hrvatske da što prije pokrenu procese koji će spasiti Brodarski institut, vrijedne laboratorije, tehničku arhivu koji će zadržati stručnjake i znanstvenike. Znanstvena zajednica je dala konkretne prijedloge kako se taj proces može u nekoliko mjeseci provesti. Potrebna je samo politička odluka, samo politička odluka. Premijeru spasite Brodarski, sve je u vašim rukama! To jest vaša odgovornost, to jest naročito u ovom trenutku od vitalnog interesa za Republiku Hrvatsku i za sve njezine građane i građane. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a sada će govorit poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Uvažene kolegice i kolege, u prvom dijelu govorit ću o problemima s kojima se susreću pripravnici u zdravstvu. O tome sam već govorila u nekoliko navrata. Da podsjetim preko godinu dana od kad su mi se krajem 10. mjeseca 2020. godine obratili predstavnici velike grupe zdravstvenih djelatnika koji predugo čekaju na obavljanje pripravničkog staža, intenzivno se bavim ovom problematikom. Niz zastupničkih pitanja upućenih ministru Berošu, sastanaka u ministarstvu urodili su slijedećim. Za 2021. godinu odobreno je 2000 mjesta, za 2020. godinu bilo ih je svega 170 mjesta, a sad na jedvite jade za 2022. predviđeno je 900 mjesta. Nažalost, to je i dalje nedovoljno bez raspodjele kvota kakve su stvarne potrebe. Iako je na moje traženje ministar uputio nekoliko dopisa zdravstvenim ustanovama da se prenamijene kvote ali u okviru postojećeg pravilnika. Nema pravilnika o kriterijima dodjele staža, a sustav je užasno spor. Da mnogi su dobili staž, neki brzo nakon završetka školovanja, no neki i dalje dugo čekaju što je nedopustivo. Država je propisala obvezu obavljanja pripravničkog staža dijelu zdravstvenih struka no očito nije u stanju to im i osigurati. No, evo dana 25.2.2022. napokon je na moju inicijativu održana tematska sjednica u saboru, pripravnici u zdravstvu. Prvi puta da su se svi dionici potrebni za rješavanje problema okupili na jednom mjestu. Sudjelovali su predstavnici Ministarstva zdravstva, HZZ-a, HZZO-a, Ministarstva znanosti i obrazovanja, predstavnici zdravstvenih struka koje su obavezne odraditi pripravnički staž. Rasprava je bila konstruktivna, prezentirali smo problematiku iako postoji dobra volja administracije da riješi probleme ipak se vidjelo da ne razumije koji su sve problemi u potpunosti i nažalost gleda stvari paušalno. No, evo došli smo do toga gdje zapinje te ponudili rješenja. Idealno bi naravno bilo da država može hitno raspisati potrebnih 2500, 3000 mjesta i platiti staž no za to očito nema novaca. Država je propisala obavezu obavljanja staža i to mora što prije omogućiti. Treba pokušati skratiti trajanje staža s 12 na 6 mjeseci pa automatski umjesto predviđenih 900 mjesta bit će 1800 mjesta za 2022. godinu. Što prije ponovno uvesti kriterije za primanje na staž, dužina studiranja, prosjek ocjena itd., da se ne dogodi da neki dobiju staž odmah po završetku školovanja, a neki opet niti nakon nekoliko godina. Zatim treba promijeniti raspodjelu kvota po ustanovama tzv. Pravilnik o mjerilima za primanje zdravstvenih radnika na pripravnički staž pa se neće više događati da se raspisuje 675 mjesta za medicinske sestre koje više ni ne moraju obaviti staž i onda ta mjesta ostanu neiskorištena. Zatim ukinuti zahtjev da prilikom trajanja natječaja za staž treba biti na zavodu za zapošljavanje. E tu je potencijalni problem, tu ću naravno još tražiti službena pojašnjenja jer kažu da je to jedan od uvjeta EU za povlačenje sredstava za financiranje. Morate znati da mnogi ti mladi ljudi da bi preživjeli rade različite poslove van struke Glovo, Lidl, pošta i na taj način zapravo više nisu na zavodu za zapošljavanje, ne mogu pristupiti natječaju, ispada da ih je samo 700, a njih je preko 2000. Još uz to stotine novih ljudi završavaju školovanje u 6. mjesecu dakle onih 900 mjesta neće biti dovoljno. O ukidanju pripravničkog staža smo također govorili. Neke komore su se izjasnile da nisu za ukidanje staža, neke jesu, vidjet ćemo hoće li ministarstvo tome prionuti parcijalno ili neće. Promjena upisnih kvota za školovanje je rješenje za budućnost, neće riješiti sadašnji problem no i o tome treba još razgovarati. Također se pojavio problem da zbog posjedovanja više stručne spreme ne mogu obaviti potrebni staž za srednju stručnu spremu. I još jedan problem na koji bi ukazala, a to je problem zdravstvenog osiguranja studenata. Dakle, svi studenti RH ako su redovni imaju dopunsko zdravstveno osiguranje, ali oni studenti koji studiraju izvan EU i izvan RH nemaju, a redovni su studenti. Primjerice mostarsko sveučilište koje financira hrvatska država, međutim takvi studenti dakle iz Dalmacije, Slavonije itd., koji studiraju u Mostaru tretiraju se ne kao naši redovni studenti koji su u RH. Oni čak mogu i raditi preko student servisa što i rade, međutim problem je pitanje ovog dopunskog zdravstvenog osiguranja. Dakle, postoji rupa u zakonu između Zakona o obavljanju studentskih poslova koji je donesen 2018., dopuna 2020., dok Zakon o zdravstvenom osiguranju još nije zanovljen, ići će vjerojatno ove godine, mi ćemo svakako na tome inzistirati da se riješi i pitanje i dopunskog zdravstvenog osiguranja [[Upadica: Hvala.]] takvih studenata. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Ante Deur. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo jučer smo u Pakracu obilježili 31. godišnjicu početka Domovinskog rata. Prije svega moram naglasiti da je ishod ovoga otpora izgrađen na patriotizmu ono malo dobrih i pravih ljudi koji su svojim primjerom pokazali da se može i nemoguće. To su ljudi koji su postali kotačić, koji su pokrenuli druge u obrani cjelovite Hrvatske države. Nažalost, danas ta ista sudbina događa se jednoj drugoj zemlji i jednim drugim ljudima koji su postojani u obrani svoje neovisnosti protiv armade koja ne preže ni pred upotrebom zabranjenih sredstava Ženevskom konvencijom. Ukrajina je zemlja koja se brani kao i mi nekada protiv vojno nadmoćnijeg osvajača koji prisvaja teritorije pod svoju šapku. Samo iz jedne pobude jer ne želi prihvatiti one koji su im najbliži, a misle suprotno ili drukčije od njih. Hrvatska kao država koja se izborila u krvi svoju neovisnost pozvana je iskazati solidarnost i podršku Ukrajini na svim poljima. Dužnost nas na osnovu iskustva u kojem smo nastali poziva u poštivanju integriteta neovisnosti svih, ali to tražiti i za sebe. Podrška EU Ukrajini bili ja brza i beskompromisna što nažalost prije 30-ak godina Hrvatska nije dobila u svirepom napadu srpske agresije. Europa je nakon dugo vremena ostvarila Schumanov san ujedinjeni u zajedništvu prvi put djelujemo kao cjelovita EU pružajući bespredmetnu podršku i pomoć ukrajinskom narodu. Moram naglasiti da je premašen cilj i svi konstitutivni elementi poput carinske unije, slobode tržišta, kapitala, kretanje ljudi, zajedničke trgovinske zone pokazujući jedinstvenost i u različitosti i priznavanju integriteta svih članica te otvarajući nove pristupne puteve. U HS-u rijetko je viđeno takvo jedinstvo koje smo postigli po pitanju rata u Ukrajini, podržavajući Ukrajinu, poštujući hrabrost Ukrajinaca kao to smo i mi bili u Domovinskom ratu HS iskazuje kroz deklaraciju čvrsto uvjerenje da je sigurna, stabilna i prosperativna Ukrajina u strateškom interesu svih građana Ukrajine, EU, čitavoga Europskoga kontinenta, svjetskoga mira i međunarodnog poretka. EU pokazala je snagu koja je bila skrivena u njezinim državljanima sva ova desetljeća. Danas je osobito važno da EU i međunarodna zajednica pruže dodatnu pozornost u ostvarenju europske perspektive zemalja u susjedstvu, osobito BiH. Vrijeme je za dogovor i poštivanje … strukture BiH odnosno za postizanje dogovora o izbornom zakonu. Dogovor je ključan za stabilnost i napredak, za funkcionalnost, boljitak, europsku perspektivu BiH koju Hrvatska snažno podupire. Govoreći o stabilnosti u Jugoistoku Europe nameće se pitanje oko stava Srbije prema ruskoj agresiji. Vjerujem kako će srbijansko vodstvo i narod imati mudrosti i hrabrosti reći ne politici koja ih može samo vratiti u mračne '90.-te godine te da će vidjeti svoju budućnost u ujedinjenoj stabilnoj Europi. Pred Ukrajinom, pred Rusijom, pred svima nama, Europom, svijetom dug je i mukotrpan put pregovora za ostvarenje mira i svih ovih događanja. Pokazali smo da se možemo ujediniti kad je prijatelju potrebna pomoć, pokažemo dovoljno političke mudrosti u traženju najboljih rješenja, da se osigura prestanak vojnih djelovanja, sjedne za stol i nastavi diplomatskim putem rješavati probleme.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte sada će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo danas se nalazimo ponovo u teškim vremenima nakon dvije godine pandemije, pandemijskog marketinga, jednostavnog formiranja agencijskih vijesti došli smo u drugu fazu to je rat u Ukrajini gdje opet postoje agencijske vijesti, gdje postoji jednostrano obavještavanje javnosti i gdje jednostavno smo došli u poziciju da ne znamo kako bismo nešto prosudili. No, nije mi namjera govoriti danas o ratu u Ukrajini već o tome kako se ne možemo oslanjati na EU po pitanju hrane, po pitanju stanja u RH i po pitanju naše budućnosti. Moramo bit svjesni i da najjače države EU su kroz stoljeća kolonija svoja bogatstva dovukli u svoje države i tako su postali veliki i da oni i dalje imaju takve apetite prema svima, pa tako isto i prema nama. Dokaz tome je stanje hrvatske poljoprivrede, dokaz stanja je naša proizvodnja koju mi u Hrvatskoj imamo. A s obzirom da se nalazimo u ratnim vremenima, u jednom ratu koji prijeti da bi mogao eskalirati i šire od Ukrajine pa i na Europu, a ne dao bog i na cijeli svijet moramo razmišljati o tome što ćemo raditi sutra. U vrijeme kada naše robne rezerve imaju 15 kg pšenice po stanovniku i dva i pol kilograma mesa po stanovniku i to je pitanje ako moramo razmišljati da barem budućnost bude bolja. Moramo razmišljati da buduća sjetva koja je u RH također upitna, jer jedinu tvornicu umjetnih gnojiva koju smo imali smo prodali u privatne ruke. Privatni vlasnik ne razmišlja o proizvodnji već razmišlja o profitu. Ne razmišlja o tome da li će hrvatski seljak imati umjetno gnojivo s kojim će moći ostvariti konkurentne prinose kako bi bio konkurentan na svjetskom tržištu. Vidimo da glavne sirovine koje dolaze za proizvodnju umjetnih gnojiva a to su zemni plin i mineralne sirovine dolaze iz Rusije, da smo došli u fazu da vjerojatno u budućnosti ćemo jako tragati za umjetnim gnojivima ili će naša proizvodnja se toliko srozati da ćemo biti u daleko gorem stanju nego što smo danas. Nekoliko puta sam već upozorio da smo korak do gladi. Nekima je bilo možda i smiješno, ali mislim da iz današnje pozicije, iz onoga što danas vidimo unatoč svim ovim medijskim blokadama, da smo možda malo svjesniji da je to ipak tako. Stoga apeliram na Vladu RH, apeliram na vladajuću stranku, vladajuću koaliciju, na Ministarstvo poljoprivrede da ono što sam već kroz svoje rasprave o Strategiji o razvoju poljoprivrede izrekao da se ukine PDV onima koji nisu u PDV-u na umjetna gnojiva, na sve ostale repromaterijale, na opremu koju moraju kupiti, a koja je drastično poskupila unazad dvije godine, da pomognu poljoprivrednim proizvođačima koji nemaju skladišne kapacitete da im sufinanciraju ili u potpunosti financiraju skladištenje poljoprivrednih proizvoda kako bi oni mogli dočekati višu cijenu, a samim time bi i naše robne rezerve bile u daleko boljem stanju nego što su one danas. To nije veliki napor za Vladu RH, ali je pomoć onima koji pomoć najviše trebaju, ali je pomoć onima koji se najlakše adaptiraju na loše uvjete proizvodnje, a to su mala i srednja OPG-a. Veliki sustavi kao što je Fortenova će vrlo brzo zapast u probleme, a teško će se transformirati u oblike koji se mogu prilagoditi novonastalim situacijama, a vidimo da se situacije mijenjaju iz dana u dan. OPG-ovi su upravo ta koja se vrlo brzo transformiraju koja manje proizvodnji transformiraju u proizvodnje koje su potrebnije, koje su prihodovnije i koje trebaju hrvatskoj privredi, ali i hrvatskoj poljoprivredi. Jedan mali napor moj apel poslušajte ga, razradite ga i vidjet ćete da će biti korist velika. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj IDS-a, govorit će poštovana zastupnica Katarina Nemet. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolege i kolegice zastupnici moram na početku priznati da u ovim danima kada se suočavamo s ratnim strahotama u Ukrajini i svime onime što ta ratna i humanitarna kriza sa sobom nosi bude pomalo i neugodno govoriti o nekim drugim, netko će možda u ovom trenutku reći banalnim temama. No, činjenica je kako svijet nije stao, aktualnih i životnih tema i problema i dalje ima i svakako treba na njih ukazivati. Mnogi naši građani i dalje se susreću s nizom svakodnevnih problema i izazova pred kojima su nerijetko nemoćni i kod kojih očekuju pomoć zajednice, a prije svega institucija za koje vjeruju da bi im mogle i trebale pomoći. Konkretno upozoriti ću na velike probleme s kojima se susreću istarski ribari s kojima sam u više navrata razgovarala. Dobro sam upoznata s mnogim njihovim problemima i potrebama od kojih su neki kompleksniji i nije ih tako lako riješiti, a za neke b opet bilo dovoljno samo malo dobre volje i angažmana nadležnih institucija. Javnost vjerujem vrlo dobro zna za veliki i već druže vrijeme aktualni problem kojeg istarski ribari imaju zbog neriješenog pitanja razgraničenja u Savudrijskoj vali. Zbog toga ih gotovo svaki izlazak u ribarenje košta velike kazne koje ih slovenska policija kažnjava zbog navodnom protupravnog ribarenja u njihovom moru. Naime, na zapadnoj obali Istre ribari su prisiljeni isplovljavati van 3 milje od obale unaprijed svjesni da će im zbog toga na adrese stizati kazne od 700, 800 EUR-a pa su neki tako prikupili i nevjerojatne iznose koji se broje u stotinama tisuća EUR-a. Što će s time biti pitanje je, no unatoč obećanjima naše diplomacije konkretnih pomaka i pomoći nema. Ti ljudi svakodnevno žive i rade u konstantnom strahu hoće li u jednom trenutku taj neutemeljeni dug doći na naplatu. A što bi to za njih značilo ne treba nažalost previše objašnjavati. Tu su i određeni drugi problemi s kojima se susreću ribari sjeverozapadne i zapadne Istre. U novije vrijeme prekomjerna populacija delfina pričinjava im velike materijalne štete, trgaju mreže i jedu ulovljenu ribu. Delfini naime nemaju prirodnog neprijatelja, zaštićena su vrsta, a ribari kažu kako ih je uz istočnu obalu Jadrana daleko veći broj od onoga o kojem govore nadležne znanstvene institucije i ministarstva. Želja je stoga ribarskog sektora da se pronađe održivo rješenje koje će otkloniti ili bino ublažiti problem, naglašavam uz zaštitu populacije delfina, ali i pravo na rad ribarskog sektora kao jedne od naših važnih gospodarskih grana. Druga, još svježija prirodna pojava koja je pogodila ribarsku flotu na tom području je neviđena najezda meduza s kojima se ribari sjeverozapadne Istre bore već više od 2 mjeseca. Toliko ih ima i toliko su velike i teške da ribarima uništavaju mreže kad ih dižu i povlače pa neki zbog toga trenutno i ne izlaze na more. Jednostavno ne znaju što i kako dalje. Nadaju se razumljivo pomoći institucija kako ne bi i ovoga puta kao puno puta dosada ostali prepušteni sami sebi. Zato apeliram na vladu i nadležno ministarstvo da eventualnim proglašenjem elementarne nepogode, a svakako konkretnim financijskim paketom pomognu ribarima da bar dijelom premoste ovu nepogodu koja im je onemogućila normalan rad. A onda bi naravno trebalo i ustanoviti zašto je do ove prirodne pojave uopće došlo je li zbog zatopljenja mora ili nečega drugoga te vidjeti kako spriječiti da se to isto ne ponovi i iduće godine. Ponoviti ću ribarski sektor jedna je od naših važnih gospodarskih grana. Znamo svi i da je to kruh sa 7 kora zato sam uvjerena da ti ljudi zaslužuju naše razumijevanje i našu pomoć koja im je u ovom trenutku od velike važnosti. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku sad će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani. U hrvatskoj javnosti prešućena je vijest da je nakon EU i administracija američkog predsjednika Joa Bidena izrazila nezadovoljstvo načinom na koji se hrvatska Vlada bori protiv korupcije i zato u Zagreb smješta specijalnog pravnog savjetnika. Hrvatski premijer Plenković time je pretrpio još jedan težak politički udarac. Nakon što su istragu protiv Gabrijele Žalac, ali i još nekih bivših ministara u Plenkovićevoj vladi preuzeli europski istražitelji instaliranje specijalnog pravnog savjetnika SAD-a u Zagreb još je jedan znak da međunarodna zajednica ne vjeruje hrvatskom premijeru kada kaže da njegova Vlada radi sve što može kada je u pitanju borba protiv korupcije i organiziranog kriminala. Američki pravni savjetnik počinje s radom u Zagrebu u travnju, a osim za Hrvatsku bit će zaduženi i za države Zapadnog Balkana poput Srbije, BiH i Crne Gore, ali već sama činjenica da će posao voditi iz Zagreba jasna je poruka Bidenove administracije kakav stav ima prema borbi hrvatske Vlade protiv korupcije. O tome da je dolazak specijalnog pravnog savjetnika u Hrvatsku značajna poruka hrvatskom vrhu i samom premijeru govori i činjenica da je ta vijest prešućena u hrvatskom političkom prostoru i hrvatskim medijima. Ne treba zaboraviti ni američku osjetljivost na energetska pitanja pa će novi američki pravni savjetnik gotovo sigurno posebnu pozornost posvetiti promatranju svih aspekata odnosa hrvatske Vlade i Andreja Plenkovića prema problemu INA-e odnosno MOL-a. Iako premijer tvrdi da njegova Vlada uspješno vodi borbu protiv korupcije potezi prvo europskog tužiteljstva, a sada i američke vlade pokazuju da to baš nije sasvim točno. Već sama činjenica da će jedan važan savjetnik američke vlade svoj posao obavljati iz Zagreba zaslužuje pozornost, a pogotovo jer je riječ o čovjeku koji će direktno nadgledati korupcijske postupke kao i one vezane uz organizirani kriminal. Vrlo je vjerojatno da će budućem pravnom savjetniku fokus rada biti na državama poput Srbije ili BiH, ali sigurno je i da administracija američkog predsjednika Joa Bidena samom odlukom da će pravni savjetnik raditi iz Zagreba šalje jasnu poruku i Vladi Andreja Plenkovića da nije zadovoljna načinom na koji se Hrvatska u ovom trenutku obračunava s korupcijom i organiziranim kriminalom. Zanimljiv je i tajming raspisivanja natječaja dakle u trenucima kada se hrvatsko državno odvjetništvo našlo u središtu pozornosti zbog zataškavanja afere bivše ministrice Gabrijele Žalac. Taj je slučaj razotkrio sve slabosti domaćeg pravosudnog sustava, a DORH je uključivanjem europskih istražitelja primio veliki udarac te je glavna državna odvjetnica Zlata Hrvoj Šipek samo zahvaljujući premijeru i dalje ostala na svojoj funkciji. No Plenković je takvim potezima skrenuo na sebe pozornost međunarodne političke javnosti pa će u budućnosti osim o europskim istražiteljima koji naveliko istražuju razne slučajeve pronevjere u koje su uključeni i neki drugi bivši Plenkovićevi ministri sada morati voditi brigu i o američkom pravnom savjetniku. Da Bidenova administracija misli itekako ozbiljno kada je u pitanju nova funkcija pravnog savjetnika vidi se iz teksta oglasa koji je objavljen na stranicama Američkog ministarstva pravosuđa, savjetnik će kako preciziraju djelovati iz Zagreba, a pomoć će biti fokusirana većinom na prijevare u javnim nabavama, korupciji, pranju novca, organiziranom kriminalu, rodno zasnovanom nasilju i trgovini ljudima. U nastavku natječaja navodi se i sljedeće, stalni pravni savjetnik predstavljat će Ministarstvo pravosuđa u provođenju aktivnosti tehničke pomoći financiranih od Ureda State Department za međunarodne narkotike i poslove provođenja zakona kojim bi se povećali kapaciteti za istragu kazneno gonjenje i suđenje u slučajevima koji uključuju korupciju i organizirani kriminal širom Zapadnog Balkana, konkretno uključujući Crnu Goru, Albaniju, BiH, Hrvatsku, Kosovo, Sjevernu Makedoniju i Srbiju. Za Hrvatsku je ključno pitanje koju će ulogu ona imati u cijelom tom procesu odnosno hoće li biti jedan od glavnih američkih partnera u cijeloj priči ili će zbog sve većeg broja korupcijskih afera biti dio problema koji Bidenova administracija ovime pokušava riješiti? Zahvaljujem.
Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici dobro jutro. Na temelju čl. 247. Poslovnika HS Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe predlažu HS provođenje objedinjene rasprave o točkama prvoj i drugoj dnevnog reda predviđenog za danas i o točkama trećoj i četvrtoj predviđenog za danas. Prva i druga su Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača, a treća i četvrta Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima. Jesmo li suglasni oko toga da bude objedinjena rasprava? Nema prigovora, hvala vam. Onda ćemo provesti objedinjenu raspravu o navedenim točkama, pa sada prelazimo dakle na prve dvije točke, to su: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 231 i - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača, drugo čitanje, P.Z.E. br. 232. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe i pozvao bih sada, ali ne, vidim da imamo zahtjev za stanku, kolegice Peović izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i RF-a u trajanju od 10 minuta da bismo upozorili na ovaj važan zakon. Ovaj zakon može biti od ključne važnosti za radnike i radnice koji će u narednim mjesecima izgubiti svoj posao i onda dolazimo u onu klasičnu situaciju da su radnici u tim stečajnim postupcima na samom kraju i uglavnom ne uspijevaju naplatiti svoja potraživanja. Znamo da radnice Kamenskog su naplatile recimo tek 15% svojih potraživanja, znamo za situacije kada su vlasnici opteretili nekretnine razlučnim pravima tako da kao u slučaju DINA-e i DIOKI-ja Roberta Ježića radnici nisu uspjeli naplatiti svoja potraživanja. Kod prvog čitanja zakona sam molila državnog tajnika da uvrsti u izmjene i dopune ovog zakona znači čl. 254. st. 2. i 3. kojima bi se omogućilo da radnici dođu lakše do svojih teško zarađenih plaća. Taj članak se nažalost i u drugom čitanju evo nije promijenio, išla sam čak i sa zaključkom, pa me evo naš kolega Bukarica obeshrabrio, pa sam odustala od njega, ali je taj zaključak bio upravo uperen na zakonodavca da bi upozorili da je jako važno mijenjati onaj članak koji nažalost nije evo niti u ovom drugom čitanju promijenjen. Bez te promijene, a ovdje idemo u velike i opsežne promijene ovog zakona, nećemo omogućiti radnicima da osiguraju naplatu svojih sredstava, a ovaj zakon se zapravo usklađuje s Direktivom o restrukturiranju i nesolventnosti koja upravo upućuje na to da bi se trebalo više posvetiti pažnje radnicima i omogućiti im da oni sudjeluju ne samo u procesu restrukturiranja firme nego i u procesu znači stečaja. Imat ćemo vjerojatno nažalost situacije, evo u 3. Maju se opet pripremaju veliki broj otkaza, neizvjesna je znači budućnost mnogih firmi i jako je važno da se ovaj zakon promijeni na pravi način.
Hvala vam. Stanka je odobrena. Kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Također tražimo stanku u ime Kluba HDZ-a od dvije minute kako bi još jednom rekli da ovim Konačnim prijedlozima zakona o izmjenama i dopunama Zakona i o Stečajnom zakonu i o stečaju potrošača prije svega ne ide se samo u implementaciju direktiva nego se ide u snažne izmjene zakona koje prije svega će ići u zaštitu radnika i povećanja prava zaštite radnika. To ćemo vidjeti i danas kroz raspravu i kroz predlagatelja gdje će i stečajni upravitelji i sud morati dakle biti obvezni javiti na vrijeme i HZZO-u kako bi svi radnici imali zdravstveno osiguranje. Isto tako uključit će se vezano i za DIP koje će biti ovlašteno prijaviti tražbine radnika kako bi dakle i u stečajnom postupku po osnovi tražbina proračuna zavoda ili fondova osigurati se bruto plaće radnika da budu namirena ako u stečajnoj masi ima dovoljno sredstava i u slučaju kada i stečajni upravitelj i radnici nisu prijavili tražbine s osnove plaće u stečajnome postupku. Isto tako ide se u niz mjera i profesionalizacije stečajnih upravitelja, ide se dakle sa usavršavanjem strukom stečajnih upravitelja gdje će se dakle i na taj način napraviti da stečaj bude ono što je potrebno da se reagira sa ranom uzbunom za sve one poduzetnike i privatnike koji imaju problema u svome poslovanju, upravo na taj način će se zadužiti nadležna tijela da pomognu svima njima da prebrode situacije koje im se događaju u negativnome smislu da ne idu u stečaj nego dakle da u samome predstečaju nastave dalje raditi, isto tako i kroz Financijsku agenciju vezano za javljanje građanima i potrošačima vezano za njihov jednostavan i redovan stečaj će se pomoći da širi krug ima povoljnije uvjete.
Hvala vam. Treće obrazlaganje stanke kolega Grmoja izvolite.
Hvala. Dakle, želim ovdje jasno reći da hrvatski narod nema ništa od toga da se predsjednik vlade Plenković i cjelokupna vlada predstavljaju kao ključni faktor u obrani Ukrajine. Hrvatski građani imaju ozbiljne probleme. Mi ovdje danas govorimo o stečaju potrošača. Što čini FINA kojom upravlja Vlada RH? Diže naknade za plaćanje računa za gotovo 60% i kakvu poruku kada su ih mediji upitali zašto to rade u jeku najveće krize FINA i Hrvatska pošta šalju poruku nismo mi socijalna ustanova. Što nadalje se događa dakle sa hrvatskim građanima i hrvatskim potrošačima uslijed rasta cijene energenata? Jesmo li dovoljno posvetili tome pozornosti? Što je vlada napravila oko prešutnih minusa? I HNB i vlada su rekli da će to regulirati. Ništa se nije reguliralo. Hrvatski građani su na rubu siromaštva, vlada ništa nije poduzela. Oko goriva nije išla u smanjenje ili ukidanje trošarina nego u sulude mjere zamrzavanja cijena goriva što će se u konačnici ponovno preliti preko leđa hrvatskih građana i hrvatskih potrošača. To su problemi. Neće Salapić obraniti Ukrajinu, neće Plenković obraniti Ukrajinu, a neće ni Jandroković. Pozabavite se stvarnim problemima hrvatskih građana. Nemojte svoju korupciju znači kriti iza ove situacije oko Ukrajine i koristiti Ukrajinu i žrtvu ukrajinskog naroda kao smokvin list nego rješavajte probleme hrvatskih građana i maknite korumpirane ministre iz vlade.
A vi ćete sigurno spasiti Ukrajinu?
… [[Govornik nije uključen.]]
I bolje. Idemo sada na četvrtu raspravu odnosno obrazlaganje stanke, kolegica Orešković, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Stečajni zakon je jedan od ključnih o čijoj kvaliteti ovisi sveukupna kvaliteta hrvatskog pravosuđa, a o tome kako će se oni provoditi ovisi i dojam građana jesmo li mi jedna pravedna i funkcionalna država. Nažalost, način na koji su, način na koji su ovim zakonom transponirane uredbe i direktive ponovno nam dokazuje da mi sadržimo forme, a ne suštine. Dakle, kaže se da je svrha ovog zakona da se omogući održivim poduzećima i poduzetnicima, da se preventivno restrukturiraju, da se omogući nastavak njihovog rada. Prije svega trebalo je napraviti analizu gdje je zapinjalo do sada. Koliko je stečajnih upravitelja spasilo firme čije su stečajeve vodili? Ključni problem Stečajnog zakona u RH je nedostatak kontrole nad radom stečajnih upravitelja. Te kontrole jednostavno nema niti se uvodi ovim zakonom. Drugi problem je to što nismo propisali kvalifikacije, specifične kvalifikacije stečajnih upravitelja za preuzimanje pojedine firme. Dakle, ako se firma bavi ne znam kožnom galanterijom onda i o tome stečajni upravitelj mora imati nekakva znanja. To u našem sustavu ne postoji. I upravo su stečajni upravitelji tad kad su i mogli spasiti neke tvrtke zbog neznanja o branši u kojoj su se našli doveli do toga da je tvrtka u potpunosti propala. Nikakva kontrola nad troškovima koje nabijaju u stečajnom postupku. Apsolutno nikakva. U Hrvatskoj su se provodili stečajni postupci nad tvrtkama i tvrtkama gdje su troškovi premašili zapravo mnoge druge stavke zbog kojih je do insolventnosti i došlo. Niti jedna jedina stavka u ovom zakonu ne tiče se i ne dotiče se tih ključnih osnovnih problema.
Stanka je odobrena. Kolega Bernardić, izvolite.
Poštovani tražimo stanku u ime Kluba Socijaldemokrata kako bi još jednom upozorili da ovaj zakon nije dobio prije svega podršku stručne javnosti, kako će on udariti po leđima i građana i malih poduzetnika koji žive nažalost u Hrvatskoj sve teže i vlada kao da ovim zakonom priprema građane i poduzetnike za stečajeve zato jer Hrvatsku čeka teška godina. Ja vas pitam, u ovoj godini zadnjoj u kojoj sve poskupljuje u kojoj su cijene prehrambenih artikala otišle i nekih 150% kako je moguće da država nije uspjela ama baš ništa iskontrolirati? Znate kako je moguće? Zato jer se država nažalost povija pred interesima stranih vlasnika i stranih trgovačkih lanaca jer kako drugačije objasniti da jedan identični proizvod u jednom dućanu u Zagrebu košta više nego u jednom dućanu u Slavoniji u istom trgovačkom lancu. Kako objasniti da je taj proizvod u Hrvatskoj 30% skuplji nego u istom dućanu u Njemačkoj? Kako objasniti da su neki proizvodi narasli čak 150%? Kako objasniti da vlada danas tolerira maršu na benzin otprilike za 2 kune dok je nekad ta marža bila 50 lipa? Dakle da li ovom zemljom upravljaju strani trgovački lanci, da li ovom zemljom upravljaju strani vlasnici ili upravlja hrvatska država? Država, vlada ne rade ništa da zaštite građane. Mjere poput smanjivanja PDV-a na hranu otići će u džep stranim trgovačkim lancima, a ne građanima jer smo to već jednom vidjeli. Dakle, Hrvatska koju izjeda korupcija bi se sasvim sigurno lakše opravila iz krize da nije korupcije. Ali korupcija koju potvrđuje da evo jedan za drugim ministri završavaju pod istragom dokazuje jednostavno da milijarde u Hrvatskoj odlaze na korupciju umjesto na bolji život građana. Zamislite da smo te milijarde koje po podacima Transparency internationala odlaze na korupciju usmjerili na rast plaća i mirovina. Dakle, građani bi u Hrvatskoj sasvim sigurno danas živjeli puno bolje, imali veći standard.
Stanka je odobrena. Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa. Tražim stanku u ime Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom ukazali na činjenicu da ovaj, ove izmjene i dopune Zakona o stečaju ne ulaze u meritum. A što je meritum? Konačno razračunavanje sa stečajnom mafijom. Zašto kažem da se radi o stečajnoj mafiji? Pa sprega korumpiranih sudaca i stečajnih upravitelja je ovu državu do sada koštala milijune, milijune i još uvijek država gubi milijune zbog njihovih pogrešnih odluka. Zadnji slučaj vam je Sinjska ciglana gdje je prostor u centru Sinja prodan za smiješne iznose. I tko je na gubitku? Opet RH, opet država Hrvatska. I dok s jedne strane imao Poreznu upravu koja lovi naše građane po cijelom svijetu ne bi li im naplatila porez jer eto dok god im obitelj živi u Hrvatskoj oni u Hrvatskoj moraju plaćati porez. S druge strane stečajni upravitelji u sprezi sa korumpiranim sucima ovu državu koštaju milijune i milijune kuna. Samo legalno su u 17 godina 250 stečajnih upravitelja je legalno dobilo 7 milijardi kuna jer kroz stečajeve se upravljalo imovinom od 112 milijardi kuna. Prema tome, ovaj zakon treba napraviti na način da konačno obračuna sa onim što možemo slobodno nazvati stečajnom mafijom, a ovaj zakon ne ulazi u meritum i neće to riješiti. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolegica Vukovac izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani, tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Za pravednu Hrvatsku kako bi još jednom ukazala na određene nelogičnosti koje se događaju u našem društvu. Dakle, 2016.g. kada smo donijeli Zakon o stečaju potrošača imali smo preko 300.000 građana koji su mogli iskoristiti taj stečaj odnosno mogli su zatražiti otpis duga koji je bio predviđen upravo tim zakonom. Međutim, od tih 250.000 koji su tada mogli zatražiti otpis duga tu je metodu iskoristilo oko 10.000 građana. Zašto je to tako, zašto su građani koji su u ozbiljnim problemima bacali dopise koji su im stizali na kućnu adresu koji su im omogućavali otpis duga, zanemarivali ih i bacali ih u smeće? Jesmo li ovim prijedlogom zakona i na tu okolnost obratili pozornost i jesmo li uopće svjesni da zapravo Hrvatska se nalazi odnosno hrvatski građani se nalazi u teškoj situaciji i sve više njih će dolaziti u blokade? Dakle, govorimo o ogromnim poskupljenjima koje prate svakodnevni život naših građana, a mi zapravo smo stvorili institucije koje postaju svrha same sebi, je li to u redu, je li ovaj zakon ide u smjeru olakšavanja stečaja naših građana ili ne? Meni se čini da o tome treba još jako puno razgovarati. Zahvaljujem.
Javlja li se, je, kolega Bartulica izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta. Još jednom ću ponoviti da Hrvatska nije na pravi način se suočila sa nasljeđem socijalizma, komunizma i sve što to donosi sa sobom nažalost. U odnosu na druge zemlje koje su daleko ispred nas, a bile su iza nas, Hrvatska gubi utrku. Imamo jedno disfunkcionalnu javnu upravu, dakle kad se ništa ne događa u obnovi, kad vidimo na Banovini stanje očaja ljudi i u Zagrebu ništa se ne mijenja, dakle javna uprava ne možemo je poslati u stečaj. Ljudi koji su neodgovorni na svojim pozicijama i eventualno zbog korupcijskih afera mogu biti smijenjeni ili završiti u pritvor, ali firme završavaju u stečaj, druga su pravila na tržištu ako ne uspijete poslovati, a uvjeti poslovanja u Hrvatskoj su jako jako teški. Zato mladi ljudi imaju dva izbora ili ić u inozemstvo jer tamo su radna mjesta ili se zaposliti negdje u javnom sektoru jer tu se stvaraju nova radna mjesta kroz političku korupciju, klijentelizma i slično. Dakle, takvu Hrvatsku imamo, a cijena je ogromna, a to se najbolje vidi po popisu stanovništva. Dakle, naš model upravljanja ne odgovara stvarnim potrebama naših ljudi i to ću ustrajati u tome i ponavljati, ponavljati jer jednostavno neodgovornost na javnim funkcijama od lokalne razine do, do centralne vlasti je prevelika, vidimo što se događa, dakle vlada se bori za politički opstanak jer svaki dan novi ministri su pod istragama. Dakle, tu se mora nešto hitno promijeniti, a ovaj zakon, ovaj zakon čak i da je savršen je mali kap u moru koliko je Hrvatska zaostala. Hvala.
Hvala. Javlja li se još tko? Ne. Onda ćemo napraviti jednu stanku do 10 sati i 5 minuta. STANKA U 9,50 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,05 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, kao što sam najavio sada će predstavnik predlagatelja poštovani ministar, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Josip Salapić predstaviti konačne prijedloge dvaju navedenih zakona. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, pred vama su Konačni prijedlozi Zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona te Zakona o stečaju potrošača kojim se u hrvatsko zakonodavstvo implementiraju odredbe Direktive EU iz 2019. godine 1023, o izmjeni Direktive EU iz 2017. godine 1132, o restrukturiranju i nesolventnosti u okvirima za preventivno restrukturiranje, otpust duga te zabrana i o mjerama za povećanje učinkovitosti postupaka koji se odnose na restrukturiranje, nesolventnost i otpust dugova. Predmetnim izmjenama redefiniraju se uvjeti za imenovanje stečajnih upravitelja, dodjela predmeta stečajnim upraviteljima. Definira se pitanje kontinuiranoga stručnog usavršavanja stečajnih upravitelja te se uvodi kvalitetniji sustav nadzora stečajnih upravitelja. Uvodi se radni sustav upozoravanja za trgovačka društva sa poteškoćama kako bi se na vrijeme savjetovali i eventualno pronašli način rješavanja financijskih poteškoća. Dodatno uvodimo mehanizme snažnije zaštite radnika u stečajnim postupcima u pogledu zdravstvenog osiguranja i uplata doprinosa za mirovinska osiguranja. Kada je riječ o stečajevima potrošača smanjuje se vrijeme provjere ponašanja potrošača sa 5 na 3 godine. Paralelno se s time skraćuje i razdoblje uskrate prava na oslobođenje od preostalih obveza kada sud neće odrediti razdoblje provjere i ponašanja sa 10 na 6 godina odnosno sada sa 5 na 3 godine. Uz to smanjujemo iznos kada se potrošač smatra nesposobnim za plaćanje svojih dugovanja koja su do sada bila veća od 30.000 kuna, smanjujemo na ukupan iznos veći od 20.000 kuna. Time smo eliminirali prazninu između redovitog stečaja potrošača i jednostavnog stečaja potrošača. Izmjenama i dopunama predloženih zakona osigurat će kvalitetnija provedba predstečajnih postupaka, stvoriti ćemo pravni okvir za uspostavu efikasnog sustava ranog upozoravanja te osigurati veću zaštitu prava radnika u stečajima te potrošačima omogućiti brže rješavanje financijski problema odnosno dugovanja. Predlažemo da se predmetni zakoni u Hrvatskom saboru prihvate. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Idemo s replikama, prvi je na redu kolega Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, dakle Europska komisija nas skupa sa Rumunjskom izdvaja kao najlošije članice u kojima vjerovnici naplate jedva 30% potraživanja. Pa moje pitanje je vrlo jednostavno. Smatrate li da je glavni problem u samim, kad pričamo o stečajnim postupcima zakoni ili sami stečajni upravitelji? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, smatramo da smo ovim novim zakonskim okvirom stvorili čvršće alate prije svega za nadzor stečajnih upravitelja na način njihova rada time što će sada po ovim izmjenama zakona Ministarstvo pravosuđa i uprave voditi listu stečajnih upravitelja te isto tako kontrolirati tko može, a tko ne može biti stečajni upravitelj. Mi smo do sada imali A i B stečajnih upravitelja, sada po novome imamo listu kvalificiranih i visokokvalificiranih stečajnih upravitelja čime želimo spriječiti da osobe koje su tek položile ispite za stečajne upravitelja u ovom, dodijeli stečajnih predmeta dobiju iznimno teške predmete gdje onda se ima problem i sa vremenom, a možda i sa načinom provedbe stečajnih postupaka. Mi smo svjesni da problema ima, oni nisu od jučer. Oni su akumulirani dugi niz godina, međutim i ovi su zakoni pod nadzorom Europske komisije, upravo je i danas sastanak …/nerazumljivo/… s Europskom komisijom vezano za Nacionalni plan oporavka i otpornosti kada će se govoriti i o Stečajnom zakonu.
Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Nastavno na ono što sam obrazlagala znači kad je bilo prvo čitanje ovog zakona upozoravali smo vas da je potrebno promijeniti Članak 254. stavke 2. i 3. kako bismo omogućili radnicima da dođu više i da imaju veću, bolju situaciju prilikom naplate svojih potraživanja, a svi znamo da radnici jako slabo naplaćuju svoja potraživanja. Znači stečajni upravitelj je prvi u redu naplate, znači on, njemu plaća ide, vjerovnicima se vraćaju njihovi dugovi, ali radnicima njihove teško zarađene plaće ne. Da bi se to promijenilo trebalo je promijeniti taj članak. Zanima me zašto ga niste promijenili? Znači time bi se omogućilo da se utvrđivanje predmeta razlučnog prava određuje paušalno u iznosu od 15, a ne u iznosu od 5% utrška, a to je u skladu sa Direktivom Člancima 10. i Člancima 23. koji upravo uključuju veći [[Upadica: Hvala vam.]] veću participaciju radnika.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, smatramo da smo ovim izmjenama, ovim konačnim prijedlogom zakona stavili prava radnika na veću razinu nego što su bila dosada. Rekao sam već u pogledu zdravstvenog osiguranja, mirovinskog osiguranja. Što se tiče stečajnih upravitelja isto tako vidjeli smo da postoje problemi, da ne ponavljam što sam rekao uvaženom zastupniku Kujundžiću dakle mi želimo ovom kontrolom u Ministarstvu pravosuđa i uprave stvoriti kvalitetne, stručne i nepristrane stečajne upravitelje koji će se pod nadzorom ministarstva vodit će se računa prije svega o njihovom radu, o njihovom vremenu rada, a i rekao sam i o načinu kako neko može postati stečajni upravitelj. Do sada smo imali pravne praznine i smatram da smo ovim promjenama to popravili.
Kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče, evo kao što smo mogli čuti ovim konačnim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o stečaju i o stečaju potrošača uvodi se i rani poziv odnosno rano upozoravanje dužnika vezano za situacije kada se uoči da postoje određene poteškoće u naplatama i na taj način se dovodi njih u jednu, bolji položaj gdje će se kroz i savjetovanje i sve ići u smjeru da se prebrode dakle financijski problemi kako određeni poduzetnik ne bi završio u stečaju odnosno kako bi mogao dakle kasnije nastaviti uspješno raditi. Moje pitanje je dakle s jedne strane će se to kroz pravilnik urediti, s druge strane i Ministarstvo gospodarstva je dakle predložilo da se i preko ministarstva nadležnog za obrt i poduzetništvo njima da mogućnost ranoga upozoravanja dužnika malih gospodarstva, pa me zanima da li će to biti objedinjeno ili će dakle to upozoravanje ministarstvo nadležno za obrt i poduzetništvo radit na svoj način, a Ministarstvo financija na svoj način. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče upravo je intencija ovog konačnog prijedloga zakona da se u skladu sa zaključcima rasprave u prvom čitanju. Tu smo dodali dakle u Članku 7a. Stečajnog zakona novi stavak 6. gdje se želi uvesti ovaj sustav ranog upozoravanja ne samo na prijedlog Ministarstva gospodarstva nego i zajedno sa Poreznom upravom i financijskom agencijom. To se ne radi samo o stečajnim postupcima, nego i o predstečajnim. Dakle, nama nije cilj da dođe niti do predstečajnog niti do stečajnog postupka nego da se ranim upozoravanjem pokuša pomoći onom subjektu koji je u poslovnim problemima da se na vrijeme spriječe ovakvi postupci. Mislim da smo i u skladu s direktivom, ali i sa mogućnostima ovo je velika promjena u Stečajnom zakonu gdje će se mnogi ljudi naći dakle u situaciji da im se pomogne prije nego što dođu u poslovne probleme.
Kolegice Nađ, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče činjenica je da ovim Stečajnim zakonom očito nisu zadovoljni ni, u potpunosti ni vjerovnici, ni dužnici. Zašto jednostavno ne napravite procjenu, dubinsku procjenu učinka propisa i napravite jedan kompletan, kompletnu izmjenu zakona koja će biti sveobuhvatna. Nego čekamo da nas EU sa direktivom lupi po prstima pa onda idemo sa točkastim izmjenama. Napravite jednu dubinsku procjenu i jednostavno sveobuhvatnu izmjenu zakona. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice ne mogu se složiti s vama da su ovo samo točkaste izmjene one jesu implementacija europske direktive koje sam naveo u uvodnom izlaganju, ali isto tako idemo i šire od europske direktive. Dakle, svjesni smo mi problema koji se tiče Stečajnoga zakona i stečaja potrošača. Sjetite se vremena kada smo donosili Zakon o predstečajnim nagodbama tada smo to sa 114 glasova zastupnika u Hrvatskom saboru donijeli jednoglasno maltene da bismo i u tim predstečajnim postupcima pomogli ljudima. Međutim, dakle te pravne praznine i načine na koji se to sve provodilo svjesni smo da je potrebno puno vremena da bismo ono što nije bilo dobro popravili. Smatram da smo ovim izmjenama, koje ja se slažem s vama treba više zakona donijeti cjelovite izmjene, međutim sad smo u vremenu da u ovoj godini dakle i zbog Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, ali i zbog hitnosti situacije napravio ovo. I mislim da bismo ovo trebali svi podržati.
Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani tajniče spomenuli ste sad predstečajne nagodbe, namjera koja je htjela biti, trebala biti postignuta sa tim zakonom je bila jako dobra. Međutim, nakon toga se nije vodilo briga o prijevarama. Jeste li svjesni koliko je obvezanih poduzeća nakon toga zapravo pomoglo tome da neka poduzeća nikada ne vrate svoje dugove pravim vjerovnicima odnosno pravim vjerovnicima. Prema tome to je veliki problem. I takve stvari trebamo rješavati u našim zakonima. Isto tako trebamo rješavati i ovaj problem koji imamo sa stečajnim upraviteljima i sa trgovačkim sudovima. Mislim da smo svi svjesni toga što se dešava sa stečajnim upraviteljima …/nerazumljivo/… drago mi je da ste to stavili u zakon da se malo vrši kontrola tko može biti stečajni upravitelj, tko ne može biti. Međutim, trebamo kasnije vršiti i kontrolu njihovog rada, efikasnost toga, što naprave, gdje taj novac završit, koliko su uspješni u svom radu. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, mislim da je to zadaća svih nas bez obzira sad tko je oporba, a tko je na vlasti, problemi su to zajednički oni idu i u prošlost, a biti će i u budućnosti. Što se tiče stečajnih upravitelja mislim da je ovom listom visokokvalificiranih stečajnih upravitelja napravljen veliki pomak. Pa samo ću reći koji su uvjeti za te ljude. Da za visokokvalificiranog stečajnog upravitelja može biti upisana osoba koja je upisana na listu stečajnih upravitelja najmanje 7 godina, koja je imenovana za stečajnog upravitelja u najmanje 2 stečajna postupka u kojima se stečajni dužnici mogu označiti kao srednje i veliki poduzetnici, koja je uspješno dovršila najmanje 2 stečajnog postupka potvrdom stečajnog plana. Dakle, mislim da ovi uvjeti koje tražimo nove će itekako utjecati na kvalitetu ovih stečajnih upravitelja. Tako je, a isto tako vodit ćemo brigu Ministarstvo pravosuđa i uprava da ta stručnost i edukacija bude na najviše mogućoj razini. To nisu samo naše europske obveze, mislim da su to obveze koje će biti za budućnost svih nas bez obzira tko će biti na vlasti u koje vrijeme. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem državom tajniku.
Evo samo malo oprostite, ja bih samo rekao da prihvaćamo sve amandmane Odbora za zakonodavstvo za oba ova zakona. Hvala lijepo.
Dobro. Hvala državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a i kolega Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani gospodine Bukarica, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, kakav je cijeli sukus ovog paketa zakona vidjet ćemo mi to u praksi. Jel nam potrebna promjena? Evidentno je da je. Kakva i u kojem obujmu? To će nam pokazati i samo vrijeme. A vjerujem s druge strane da je državi više nego ikada u interesu pomesti smeće koje se godinama nakupilo ako pričamo o svemu onome što je stečaj ko takav obuhvatio. Sve ono što smo mi imali do danas možemo sagledati i shvatiti u činjenicama koje ću navesti kao i u manipulacijama u stečajnim postupcima, a posebno predstečajnim nagodbama. Osim što se pravosuđe nađe pod povećalom najčešće ranije navedeno otvara nam još jednu dilemu koju sam i postavio državnom tajniku kao pitanje. Jesu li glavni problem u stečajnim postupcima ili zakoni ili su problem oni koji primjenjuju zakone, a nikad ih se ne uhvati? Kako rekoh Europska komisija nam i nije dala baš neku zavidnu poziciju skupa s Rumunjskom. Možda u tom spektru trebamo promatrati hitnosti, žurnost ovih izmjena. Nadam se da ovaj prijedlog neće proći kao predstečajne nagodbe koje su uvedene još u mandatu vlade Zorana Milanovića kada je lucidni Slavko Linić bio ministar financija. Njihovo uvođenje u zakonodavstvo i praksu bilo je obrazloženo potrebom ubrzanja stečajnih postupaka koji su trajali godinama. Čini mi se da za Namu u Zagrebu još uvijek traje preko 20 godina ako se ne varam. Sve dok se ne bi utopila sva imovina dužnika, a on zauvijek propao. Linićeva zasluga je što i dalje vlada mišljenje i kruže priče da su predstečajevi kao i stečajevi postupci u kojima se uvijek nekome pogoduje a nekoga se oguli do kože. O stečajevima se, ali uvijek ispod glasa, a opet nikako javno govorilo kao svojevrsnom obliku institucionalnoga lopovluka. I neznatan je broj onih postupaka koji su okončani kaznenim prijavama, a mi svi koji smo vidjeli ili čuli, a spomenut ću vam što se dogodilo i kakav je genocid zahvatio stečajni genocid zahvatio Imotsku krajinu nikada nitko odgovarao za to nije. Važnost ovih izmjena uvjetuje i činjenica da svako drugo novo osnovano poduzeće propadne do petog rođendana. Koliko je ovo do sada bilo suludo, nepošteno i loše možemo vidjeti kako rekoh po primjeru same Imotske krajine koju je ponovit ću zadesio stečajni genocid. Imotski je ne tako davno imao gospodarsku, ali i demografsku stabilnost. Od devedesete godine u Imotskoj krajini zatvoreno je 11 tvornica i tvrtki koje su zapošljavale i hranile više od 9000 Imoćana. Spomenut ću Novogradnja u Zagvozdu, trgovački div Napredak, tekstilna tvornica Biokovka i Trimot, tvornice posebne namjene Imostroj u kojoj su se devedesetih proizvodili minobacači, a na temeljima koje je danas nastao poslovni centar, u kojem se iz dana u dana opet ne populistički nego stvarno dućani zatvaraju. U nabrajanju ovom nikad kraja, jer slijede vinarija Imota, poljoprivredni kombinat Agrokoka, pogon Brodosplita u Prološcu, Vodoprivreda, autopoduzeće itd. Sve one imaju zajednički nazivnik stečaj. Danas se političari inače u kraju koji je vjeran politici HDZ-a vole ograditi i reći kako su to bile socijalne tvornice u kojima se kupovao određeni oblik socijalnoga mira, te da su sve one itekako bile osuđene na propast ili da je s druge strane kriv pojedinac. Međutim slažem se kriv je pojedinac koji nije pao s kruške. Politika ga je najčešće u tim vremenima bila ona koja ga je postavljala, a loši zakoni već godinama su uvelike kumovali ovoj situaciji. Ispada da su zakone iz ovog paketa u tim vremenima pisali nitko drugi nego direktori ne samo ovih divova iz Imotske krajine, nego diljem Dalmacije u kojoj je temeljem stečaja ostalo 65000 ljudi bez posla, a onda tako i diljem Hrvatske. Nekad trgovačko središte ovog dijela dalmatinskog zaleđa i susjedne Bosne i Hercegovine spao je na prosjački štap i sve su nam te direktorske lole uništile i rasprodale, raščerupali su nas ko' zadnju krpu kojom ne znam više možemo li obrisati i pod. I danas ono što je najžalosnije šetaju slobodno, glume velike Hrvate, poštenjačine i domoljube. I sve im ovo oprostit možemo, ali ono što nikad nećemo jest da su nam uzeli ponos. Vinarija Imota spomenut ću nju. Račun joj je blokiran 2014. godine. Vjerovnici su joj oprostili 70% od 98 milijuna kuna duga. Imota niti nakon svih tih otpisa dugova i povoljnijih aranžmana nije uspjela vraćati dugove. Hranila je oko 400 obitelji i još 700 kooperanata. Nadživjela je nekoliko propalih natječaja kojima ju je Fond za privatizaciju pokušao prodati za jednu jedinu kunu. Međutim nepoželjnu nevjestu očito unatoč prodajnoj cijeni od 1 kune za sobom je vukla obvezu očuvanja radnih mjesta i vraćanje dugova, pa nitko nije njome htio omastiti brk. Poljoprivredni kombinat Imota od stečaja se nije uspio spasiti ni predstečajnom nagodbom koju je sa svojih 63 vjerovnika uspješno sklopilo u studenome 2014. godine. I napokon je prodana na javnoj dražbi nakon 13 natječaja na koja se nitko nije javio. Radnicima i kooperantima duguje se i po stotine tisuća kuna. Čak 52000 četvornih metara posrnule vinarije Imota prodano je znate li za koliko? Za 600 000 kuna. Dakle, prodajna cijena iznosila je 86 lipa po kvadratu. Svoje zarađene plaće traži sedamdesetak radnika bivše vinarije. Unutar prodanog kompleksa nalazi se i dvorana Mozaik koja je na popisu zaštićenih objekata. Iz Ministarstva kulture su poručili da po zakonu vlasnik treba čuvati i štititi kulturno dobro, stoga nije potrebno a ni fizički moguće izdvojiti prostor u kojem se nalazi kulturno dobro. Tvornica Trimot u kojoj je moja majka ostavila 30, nešto više od 30 godina svog života. Imala je oko 1000 zaposlenih. Pola milijuna kuna nagrade je dobila stečajna upraviteljica i sve novce od prodaje zemljišta država je uzela sebi. Prodana je za milijun i 300 000 kuna. Radnicima jedno veliko ništa! I danas preživljavaju u poljima ispod Imotskog berući i sadeći voće i povrće, te čisteći apartmane po makarskom primorju. Uprave koje su sustavno uništile tvornicu šeću i žive mnogo bolje i moje majke, a i svih ostalih 899 žena koje su gore radile. Ono što je tragedija ako pričamo o Trimotu jest da je država davala potpore, a novac je nestao. Dug je veći od sto milijuna kuna. Ovdje neću spominjati ni bivši trgovački div Napredak čija imovina se ne zna gdje je završila čije lole i bekrije koje su s njim upravljale šeću i kako god dalje nastavljat neću jer je poprilično mučno. Ja vjerujem da se ovakav oblik genocida više nikada u Hrvatskoj dogoditi neće. Vjerujem i toplo se nadam da izmjene u ovom području koje mi možemo istina popljucati sa svih strana, ako bismo to željeli, međutim nadam se da taj jedan nazovimo centralizirani sustav imenovanja stečajnih upravitelja više nikada nigdje i nikome na bilo kojem pedlju ove države neće dovesti do agonija, neću pričati kakvog života svih onih koji su određene tvrtke, određene tvornice gradili svojim radom. I odgovorno za kraj tvrdim, sve državne tvrtke ili sve one koje bi trebale bit u interesu RH dajte u ruke radnicima, sigurno se dogoditi ovakav genocid neće. Mi ćemo u dobroj vjeri podržati izmjene ovog zakona. Hvala vam.
Drugi na redu je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovana kolegica Vučemilović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege. Prvo pitanje naravno koje se svima nama nameće kada vidimo ovaj obiman materijal i vidimo broj članaka koji se mijenjaju ovim izmjenama i dopunama zakona je uvijek isti. Kad mijenjate preko 100 članaka da li smo trebali možda napraviti novi zakon, a ne ići u izmjene i dopune, mada radi se o vrlo kompleksnoj materiji, kompleksnom zakonu. I ako pogledamo što se dogodilo od prvog čitanja do ovog drugog, nije tu došlo do nekih značajnijih promjena, nešto gramatičkih grašaka se ispravilo, nešto nomotehničkih. Jedino što se može istaknuti je čl. 4. koji se odnosi na čl. 7.a Stečajnog zakona u kojem je dodan novi stavak kojim je propisano da će ministarstvo nadležno za poduzetništvo i obrt osigurati uspostavu sustava ranog upozoravanja za subjekte malog gospodarstva i to treba pohvaliti jer podsjetimo se da su upravo kroz predstečajne nagodbe brojni mali poduzetnici bili itekako oštećeni jer njihova pregovaračka moć je izuzetno slaba pogotovo u takvim situacijama i onda iznosi koji su za velike gospodarske subjekte nešto što oni mogu vrlo lako i bez velikih problema prevazići za njih su izuzetno problematični i mogu biti čak i pogubni i trajno narušiti njihovo poslovanje. Ovaj zakon je stvarno jako važan. Mi smo kroz godine svjedočili brojnim nepravilnostima i čak kriminalnim aktivnostima, aktivnostima koje su na rubu zakonitosti, a koje su punile medijske stupce i onda u konačnici uvijek se moramo zapitati jedno te isto pitanje, a to je je li kroz stečaj tvrtka dobila priliku za daljnji rad, za restrukturiranje, je li sačuvana imovina, je li ona stavljena u funkciju i u konačnici jesu li radnici i vjerovnici namirili svoja potraživanja. Brojni primjeri ukazuju na činjenicu da je u principu sve to ostalo nekako u pozadini, a te situacije u kojima su tvrtke odlazile u stečaj su stečajni upravitelji i korumpirani suci iskoristili za osobno bogaćenje jer često se vjerovnici ne namire u cijelosti, ali stečajnim upraviteljima se isplaćuju visoke naknade. Već sam rekla, još ću jednom ponoviti da u razdoblju od 17 godina je provedeno preko 14.000 stečajeva, stečajna masa je iznosila 112 milijardi kuna. Za legalne naknade 250 stečajnih upravitelja isplaćeno je 6,8 milijardi bruto i sudilo je 50 sudaca u tim slučajevima. To je legalno. A ono ilegalno, ono nezakonito, ono kriminalno se mjeri milijunima jer afera u stečajnim postupcima ima na pretek, a nažalost svakim danom se javljaju i nove. Znači stečajni upravitelji u sprezi sa korumpiranim sucima nelegalno su si priskrbili milijunske iznose i uistinu mi možemo s pravom reć da se tu radi o stečajnoj mafiji. Preprodaju se poslovni prostori, kampovi, pa onda fiktivni stečajni postupci i umjesto da stečajni postupci budu brzi, pravedni i učinkoviti razvlače se kako bi stečajni upravitelji ostvarili milijunsku korist, a u svemu stradaju upravno radnici i vjerovnici i tim lošim primjerima svjedočimo i dalje. Najnoviji je recimo stečaj Ciglane iz Sinja, vuče se već deset godina, a nedavno je upravo Stečajni sud prodao vrijedno zemljište Ciglane u Sinju u centru grada i to gotovo u bescjenje, mada bi se kroz jedan normalan redovan postupak prodajom tog zemljišta mogli namiriti brojni vjerovnici. Naime, ciglana ima u centru u najužem centru Sinja zemljište od otprilike 35.000 kvadrata koje je procijenjeno po 500 kuna po metru kvadratnom jer je opterećeno hipotekom pa je cijena niska. Ali očigledno nije bila dovoljno niska nego se išlo na još nižu cijenu, prodano je u bescjenje i to po 150 kuna po metru kvadratnom. Sa svim tim podacima upoznati su i sudac i stečajni upravitelj i predsjednik suda, kada se vidjelo da nitko ne reagira traženo je izuzeće, prodaja je ipak obavljena i u principu vjerovnici su tu koji su se mogli dobrim dijelom namiriti u gubitku, a jasna zarada je naravno za nekog drugog i onda kako to drugačije nazvati nego stečajnom mafijom. I očigledno je to praksa koja ide i dalje, vjerovnici su naravno očajni i možda da se radi o 10.000 kuna onda bi cijeli sustav progona bio na nogama, a ovdje kad propadaju milijuni onda nikome ništa, sve je to negdje na rubu zakona, ali evo sve je po zakonu i u principu ono što je najgore u toj situaciji je da je postojala mogućnost spasiti i imovinu i u principu udovoljiti velikom broju vjerovnika koji su ustvari tražili odgodu prodaje te nekretnine u centru Sinja. I ništa se nije napravilo, zemljište se prodalo po simboličnoj cijeni i ono što je najgore za to vjerojatno nitko neće odgovarati, ništa se neće dogoditi i svi mi i dalje trebamo mirno gledati taj izostanak odgovornosti. Činjenica je da država u tim stečajnim postupcima gubi milijune jer i država je vjerovnik za doprinose na plaće, za poreze, lokalna zajednica za prireze ništa od toga se neće naplatiti, ali poreznici su uistinu su vrlo agilni kada treba loviti Hrvate po cijelome svijetu koji su u pečalbu otišli trbuhom za kruhom i ispostaviti im račun unazad pet godina za porez na dohodak. Ono što ću još jednom istaknuti, to sam rekla i u prvom čitanju, to je taj čl. 54. temeljem kojeg stručnom ispitu za stečajnog upravitelja mogu pristupit samo oni koji su pravne i ekonomske struke, meni to baš nema previše logike zašto bi pravnim mogao bolje voditi stečaj kamenoloma, cementare, ne znam pekare ili proizvodnje kolača nego možda neki tehnolog, inženjer itd., ali vidim da zakonodavac predlagatelj ustvari ostaje pri tome i nije tu ništa promijenjeno, ne vidim zašto bi i neke druge struke bile manje kvalificirane za posao stečajnog upravitelja. Da nije sve tako crno evo istaknut ću i neke dobre stvari u ovom prijedlogu, a to je ono što se rješava vezano za radnike koji su uvijek poprilično oštećeni u tim stečajnim postupcima. Rješava se veliki problem gdje u situacijama u kojima se radnicima nakon okončanja stečajnog postupka iz stečajne mase isplaćuju bruto plaće, oni dobiju novac, ali ostaje ta tzv. možemo je nazvati rupa od dvije ili pet godina tijekom kojih nisu isplaćivani porezi i doprinosi što je veliki problem naravno kad odlaze u mirovinu vezano za njihov ukupni radni staž, to se ovim izmjenama i dopunama rješava i to je u principu dobro. Dobro je i što se uvodi novi sustav prikupljanja i praćenja podataka o stečaju tako da će se pratit podaci o prosječnom trošku stečajnog postupka, broju poduzetnika koji su prošli postupak koji je doveo do oprosta duga broju poduzetnika, broju izgubljenih radnih mjesta. Imat ćemo bar nekakvu valjanu statistiku temeljem koje ćemo moći onda donijeti i kvalitetne odluke u budućnosti. Sve u svemu kada se sve nekako odvaže ovaj prijedlog izmjena i dopuna ima i dobrih i loših strana, naravno nijedno zakonodavno rješenje nije nikada savršeno, ali još jednom ću napomenuti, možda smo ipak trebali napraviti novi zakon pa to sve temeljito reformirat, napravit tako da se riješe svi ovi problemi. A u konačnici što je najvažnije da se onemoguće kriminalne radnje kojih je uistinu bilo previše. Evo i kolega Kujundžić je prije mene nabrojao samo neke u jednom malom gradu u Dalmatinskoj Zagori koji se zove Imotski, kada bi ja krenula nabrajati sve ono što se dogodilo u jednom malo većem gradu iz Slavonije u Osijeku, e onda mi ne bi bilo dosta ovih deset minuta nego vjerojatno bi mi trebalo puno duže da nabrojim samo tvornice koje su u Osijeku postojale, a kojih više nema ni u tragovima. Što se tiče stečaja potrošača i tog prijedloga, iskreno samo se nadam da će građanima pomoći koji su uistinu u velikim financijskim poteškoćama da lakše ih prebrode i u principu da taj stečaj potrošača zaživi jer on još nije zaživio i pitanje je hoće li ove izmjene i dopune to omogućiti. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti kolega Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege. Dakle, već je dosta rečeno o ovom zakonu i o stečaju potrošača i o stečaju u prvom čitanju, ali ono što je važno istaknuti na početku da ovaj zakon nije dobio podršku stručne javnosti. Dakle nije dobio podršku niti udruge stečajnih upravitelja, no to je manje važno, ono što je puno važnije da nije dobio podršku barem u svim segmentima od profesora, uvaženih intelektualaca insolvencijskog prava koji su prvi pozvani u pitanje kad je ova materija jednostavno na dnevnom redu. I kada se pogleda da se ovaj zakon usklađuje s direktivom iz 2017.g. o restrukturiranju i nesolventnosti kao i njenom izmjenom iz 2019.g. koja bi za cilj trebala imati jačanje nacionalnog stečajnog okvira onda se zapravo postavlja pitanje da je sad 2022.g. i kako da vjerujemo Vladi da ima namjeru bilo što ozbiljno napraviti po ovom pitanju ako je trebalo više od tri godine da se ove direktive prepišu odnosno implementiraju u hrvatsko zakonodavstvo. I sada je to napravljeno s brda, s dola, bez velikih konzultacija sa stručnom javnošću i ono što je najgore taj zakon koji nažalost nije u duhu europske prakse, a razgovarao sam s mnogima ovih dana osjetit će na svojim leđima osobito građani i mali poduzetnici. Dakle, kao i uvijek oni koji su najnezaštićeniji. Mi smo kroz povijest, pogotovo u zadnjih 30-ak godina svjedočili brojnim korupcijskim aferama, brojnim stečajevima, razvlačenju stečajnih procesa, rasprodaji državne imovine, jednostavno uništavanju Hrvatske države koje na nijedan način nije sankcionirano. Veliku ulogu u tome kao što su rekli i moji prethodnici su imali i stečajni upravitelji i nemogućnost odnosno jednostavno nespremnost zemlje da regulira ovo pitanje, ali sada kad taj zakon konačno dolazi na dnevni red on sa sobom nosi hrpu problema. Jedan od njih je ono na što ću se posebno koncentrirati je stečaj potrošača odnosno stečaj građana, to je ono što je u posebnom fokusu. Dakle, osim što se rok tog dobrog ponašanja smanjuje sa dosadašnjih tri, sa dosadašnjih pet na tri godine za potrošače, dakle za građane tek počinje neizvjesnost jer se njihova sudbina prebacuje na Općinski sud koji zapravo nema nikakvo iskustvo u insolvencijskim postupcima i time je postupak za građane postaje praktički veliki eksperiment. A svjedoci smo što eksperiment znači za građane Republike Hrvatske kada je ova Vlada u pitanju. Imamo dvije godine od potresa u Zagrebu bez ijednog obnovljenog krova, bez ijednog crijepa koji je saniran u Markuševcu. Godinu i pol dana, godinu i nešto dana od potresa na Baniji ljudi još spavaju u kontejnerima. Na žalost njihove obitelji su dobrim dijelom i raseljene i tu se pokazuje potpuna disfunkcionalnost države. Dakle, ova Vlada nas je naučila da njihove skupe eksperimente zapravo plaćaju građani. Ono što treba dobro znati je da treba puno vremena da netko postane dobar sudac u stečajnom pravu, jer je to malo multidisciplinarno, traži uporište u materijalnom i procesnom pravu, te u brojnim drugim zakonima kao Zakonima o obveznim odnosima. Drugo važno pitanje koje se otvara je pitanje malih i srednjih poduzetnika. Kad su oni u pitanju Hrvatska na žalost nije odlučila slijediti prakse najnaprednijih europskih zemalja. Tako ni ovdje nema definirane posebne postupke, nego se samo predviđa da će u članku 52. novi stavak 5. da prilikom osnivanja skupina sud voditi posebnu brigu o zaštiti ranjivih vjerovnika poput malih dobavljača. Dakle ništa, ćorak, ništa bez ikakve procedure, bez ikakve ozbiljne namjere da se oni zaštite. A ti najranjiviji mali vjerovnici su zapravo najranjiviji zato što zbog poslovanja svog koji je jednostavno manjeg obujma nemaju pravnu službu, često ne mogu promptno reagirati i zbog toga su često zadnji u redu naplate. Dakle, oni su u redu naplate kad više nema imovine. Podsjetit ću da se gospodarstva modernih europskih zemalja upravo počivaju na malim i srednjim poduzećima jer su ta mala i srednja poduzeća temelj otpornosti. To su gospodarstva Italije, Njemačke, Francuske, zapravo najrazvijenijih europskih zemalja u čijem bi društvu i mi htjeli biti. Da ne nabrajam dalje da je još jedan veliki problem, odnosi se i na međunarodne subjekte. Ovim zakonom nije dobro određen njihov položaj i osiguranje tražbina što za posljedicu može imati i manje stranih investicija. I dok je Hrvatska kao najsiromašnija članica EU u boku s Bugarskom, dakle čak nas je Rumunjska prestigla po BDP-u jednostavno bi trebala biti zainteresirana za privlačenje stranih investicija. Meni ne ide u glavu kako se posebno kad su strane investicije u pitanju o tome ne može povesti računa. Dok su s druge strane neki koji već operiraju u Hrvatskoj, neki strani trgovački lanci, strani lobiji u posebno privilegiranom položaju. O tome ću govoriti nešto kasnije. Kao i u prvom čitanju prisutna je ogromna neusklađenost stečajnog plana i predstečajnog postupka, te stručna javnost ima brojne primjedbe na položaj razlučnih vjerovnika. No ja ću sada svoj fokus prebaciti na stečaj potrošača, jer ovdje smo sinoć na žalost pod okriljem noći, a to je jedna od najvažnijih tema u Hrvatskoj pod galopirajućom inflacijom mogli slušati jedno izvješće o zaštiti potrošača koje je u biti priznalo da je zaštita potrošača u Hrvatskoj još uvijek na izuzetno niskim razinama. Ona je difuzirana, raspršena, u puno malih inicijativa i projekata. Tu je bilo svega malo ministarstva, malo otpada, malo zaštite vodnog gospodarstva. To je izgledao kao jedan deponij svega i svačega bez ikakve centralne točke zaštite potrošača kao da je sastavljen s brda, s dola i kao da je u njega ugurano sve što treba i sve što ne treba biti u tom izvješću. Pitanje je zašto država ne štiti građane? Zašto država ne štiti potrošače koji su najranjiviji? Zašto naša država nije u stanju uvesti red i kontrolirati ekstra profit koje strani trgovci ostvaruju u Hrvatskoj? Pitanje je zašto. Pitanje je zašto i pitanje jesu li potrošači zaštićeni? Jesu li potrošači zaštićeni ako su cijene, o tom sam nešto govorio i u uvodu identičnog proizvoda u Zagrebu i u Slavoniji veća na polici u Zagrebu. Jesu li zaštićene? To država ne kontrolira. Imate identične proizvode koji su u Njemačkoj 30% jeftiniji nego u Hrvatskoj, ni to država ne kontrolira. Imate maržu kod naftnih derivata koja je na primjer sada na razini dvije kune, a nafta je jeftinija nego 2009., 2008. godine. Tada je marža od stranih kompanija bila na razini 50 lipa. Dakle, država tolerira duopol dvije kompanije koje zapravo nameću ogromne cijene benzina, na taj način reguliraju tržište, nameću tu cijenu benzina i sada je benzin skoro 13 kuna. Između ostalog i to je razlog zbog kojeg sve poskupljuje. Kako država može kontrolirati kad cijene pojedinih prehrambenih artikala poskupe 150%? Dakle, trgovci pod izlikom inflacije poskupljuju sve živo. Država na ni jedan način to na žalost ne sprječava, nego najavljuje nekakve mjere poput smanjenja PDV-a na određene prehrambene proizvode. Gospodo draga mi smo to već imali! To nije polučilo apsolutno nikakav učinak. Manjak tog poreza koji je država ubrala nije završio u džepovima građana, završio je u džepovima stranih trgovačkih lanaca. I moje je pitanje kako država ne može kontrolirati strane trgovačke lance ili je to možda namjerno. Možda na taj način jednostavno se potiče da strani vlasnici ovdje ostvaruju ekstra profit. Pogledajte samo banke i njihove kamatne stope. Dakle, zbog krize, ako zbog ničeg drugog, onda zbog krize kamatne stope u ovoj godini će rasti. Što država radi po tom pitanju da zaštiti građane Republike Hrvatske? O tome nismo čuli ništa. Dakle, problema u našoj zemlji je svakim danom sve više. Građani su nezaštićeni, sve nas je manje, ljudi žive sve teže, u zadnjih 10 godina 400 000 ljudi je napustilo našu zemlju. Preko milijun ljudi je na rubu siromaštva. Hrvatska je uz Bugarsku zadnja, odnosno najsiromašnija članica EU, a korupcija je zahvatila sve pore našeg društva. Dakle, da bi pokrenuli Hrvatsku jednostavno nužno je iskorijeniti korupciju i vratiti centar političkog odlučivanja u Hrvatski sabor koji na žalost to danas nije. Sve je na Vladi. Sabor se pretvorio u servis za dizanje ruku za vladajuće. Vlada se ponaša kako hoće, ne polaže nikom račune otuda zato i ova silna hapšenja jer su se jednostavno ministri osilili, rade što hoće i to je nešto što nije dobro za našu zemlju. Hrvatska bi trebala biti predvodnik u nekom smislu i tehnološkog razvoja, živjeti u suglasju sa svojim okolišem i iskorištavati svoje prirodne potencijale. Svoje sunce, more, šume, vode, naftu, zemni plin, ali najvažnije da smo svoj na svome. Da poštujemo druge, ali da zemlju ne isporučujemo stranim interesima jer Hrvatska mora biti svoja na svome. Ova vlada nažalost to ne čini.
Idemo na četvrtu raspravu Klub zastupnika HSS-a i RF-a, poštovana kolegica Peović. Izvolite.
Dobar dan. Znači ukazivali smo na neke probleme već na prvom čitanju koji nažalost nisu otklonjeni čak ni u ovim tehničkim stvarima. Primjerice upozoravali smo da kada se ovdje kaže da odlučuje o nečemu radnici, odlučuju o nečemu da bi bilo dobro dodati koji radnici odnosno radničko vijeće, pa ni to evo nije, nije uvršteno. Znači Članak 66. u kojem je dodan stavak 6. kaže ako su planovi restrukturiranja predviđene mjere koje dovode do promjene organizacije rada ili ugovora o radu s radnicima te mjere podliježu odobrenju radnika. Tu je jasna intencija znači išlo se na prilagodbu u odnosu na direktivu koja itekako stavlja naglasak na radnike u procesu restrukturiranja ili sanacije, ali ovdje čak niti naša primjedba da bi to bilo dobro definirati koji su to radnici, da je to radničko vijeće što je sukladno i Zakonu o radu, ne znam zašto moram priznati nije, nije uvršteno u ovaj, u ovaj drugo čitanje znači izmjene. Ali ono što smo mi prvo naglašavali i što je dokaz da nažalost ove podloge, da ove promjene predstavljaju podlogu za daljnju nebrigu, potpunu nebrigu za radnike u procesu stečaja je temeljna stvar, a to je da se u ovom zakonu ne mijenja onaj članak koji bi omogućio radnicima da budu viši na redu naplate svojih potraživanja koji predstavljaju zapravo teško zaslužene plaće. Kad sam pitala ovdje državnog tajnika zašto se nije išlo mijenjati Članak 254. stavak 3. i stavak 2., koji bi definirali dakle da u toj početnoj fazi znači umjesto 5% bude razlučnog prava prihvaćeno 15% znači da se omogući da se radnici naplate barem u nekom, u nekoj mjeri onda je odgovor došao da je riječ o tome da će se radnicima omogućiti zdravstvena zaštita i mirovinska, mirovinski. Mislim da je to neko pravo koje bi trebali imati svi bez obzira jel smo zaposleni ili nismo ali očito je da se ni to više ne podrazumijeva već se zdravstvena zaštita smatra nekom privilegijom i bojim se da će to biti sve gore i gore barem dok je ove vlade. Znači naš je prijedlog išao da se mijenja Članak 254. stavak 2. i 3. gdje bi trebalo povećati opseg sredstava koji je u samom početku stečaja određen kao ti troškovi unovčenja predmeta razlučnoga prava koji je sad tek 5%. A trebalo bi biti najmanje 15%. Također mi je državni tajnik odgovorio da će se više pozabaviti ovim zakonom jel je to omogućeno na kontrolu stečajnih upravitelja, na njihovu kvalitetu, ali uvijek se sve svodi na obrazovanje, edukaciju umjesto na stvari koje su temeljne. A to je da se stečajni upravitelji u trenutku kad dođu u tvrtku provoditi stečaj uredno naplaćuju, dobro zarađuju, zarađuju od, znači stvarno dramatične situacije stečaja da grad recimo u kojem je firma uredno naplaćuje komunalnu naknadu i nema govora da se ne naplati komunalna naknada, ali radnici koji imaju znači svoja potraživanja, a njihova potraživanja su njihove plaće koje su odradili i zaslužili nisu znači, nisu stavljeni na toj, znači na prvo mjesto da se naplate da se podrazumijeva ako si odradio neki posao da ti mora biti plaćeno, da nema ali i možda. Znači poznato je da se ne naplaćuju stečajna potraživanja, da radnici ostaju bez svojih teško zarađenih plaća i stvar će biti još gora. Znači radnice Kamenskog samo 15% naplaćenih potraživanja, radnici Diokia imali smo situaciju znači da vlasnik Robert Ježić znači stavi znači dovede zapravo svoju firmu u situaciju da se radnici ne mogu naplatiti tako da znači nekretnine stavi, zaduživanje na nekretnine. Znači cijelo vrijeme od prodaje imovine dužnika stečajni upravitelji se namiruju, namiruje se komunalna naknada, ali se ne namiruju radnici. I to je trebalo ovim izmjenama i dopunama mijenjati pogotovo imamo li u vidu situaciju u koju ćemo se dovesti u kojoj ćemo imati po meni dvije vrste stečajeva posljednjih giganata kao što 3. maj koji je na koljenima i gdje se opet najavljuju otkazi i već je 20-ak radnika i dobilo otkaz, a bit će ih puno više i ove mali i srednji poduzetnici koji i ovako i onako jedva preživljavaju. Znači svake godine jedno 16% otvorenih, novootvorenih tvrtki se zatvori. U 5 godina 51% novootvorenih tvrtki će biti zatvoreno. Znači to je statistika koja je čak statistika od 2015. do 2019. godine, a sada će stvari sigurno biti još i gore. Recimo od 2015. do '19. od 14.000 novoosnovanih poduzeća njih je 7.000 bilo ugašeno uzevši u obzir znači Covid krizu, uzevši u obzir geopolitičke odnose, danas možemo očekivati da će stvari biti samo gore. Ono što je šteta da se zapravo u ovom zakonskom prijedlogu uistinu išlo usklađivati sa direktivom o nesolventnosti, otpustu duga, restrukturiranje nesolventnosti koja u velikoj mjeri stavlja naglasak ipak na radnike, tako imate čl. 10 te Direktive koji kaže da bi trebalo osigurati odgovarajuće sudjelovanje predstavnika radnika, kako je predviđeno pravom Unije i nacionalnim pravom. 23. st. Direktive kaže, kako bi se povećala potpora radnika i njihovih predstavnika, države članice trebale bi osigurati da se predstavnicima radnika osigura pristup relevantnim i ažuriranim informacijama o dostupnosti alata za rano upozoravanje te bi također, trebale moći pružiti potporu predstavnicima radnika pri procjeni ekonomske situacije dužnika. Ovo je ključno, znači radnicima omogućiti da također, sudjeluju u ekonomskoj procjeni dužnika, a ne da se dakle zbivaju situacije u kojima se zapravo sam vlasnik osigurava da ne dođe do naplate tih potraživanja tako da stavlja hipoteke na nekretnine. Ono što je također, ovdje u toj Direktivi bilo stavljeno kao pravilo je čl. 44 koji kaže da se formiraju kategorije vjerovnika i da posebno ranjivi imaju prednost, kaže se države članice također bi trebale moći utvrditi specifična pravila koja podržavaju formiranje kategorija u kojima bi nerazvrstani ili na drugi način posebno ranjivi vjerovnici, poput radnika ili malih dobavljača imali korist od takvog formiranja kategorija. Znači, iako neke stvari, moramo priznati, postoje i sad u Zakonu, ali se to zapravo ne primjenjuje i radnici ostanu uistinu nezaštićeni. Također se u ovom Zakonu odlučilo bolje zaštititi samo male dobavljače, nisu spomenuti radnici, možemo reći da su znači one upute koje smo dobili u Direktivi donekle bile dobre i tako evo, možemo i pohvaliti nešto u ovom Zakonu, a to je promjena čl. 66 gdje je dodan stavak gdje se izrijekom kaže da u predstečajnom postupku radnici imaju pravo na kolektivno pregovaranje i industrijske akcije, što je posebno važno jer su radnicima praktički, industrijske akcije, znači štrajk, zakonodavno, pa možemo reći, zabranjeni. To je, nije pretjerana ocjena ako imamo u vidu ocjene sudske presude negdje tamo od 2018. g., koje su kriminalizirale mnoge štrajkove, a najpoznatiji je onaj u Croatia Airlinesu i štrajk radnika SDF Žetelice u Županji gdje su doslovno štrajk znači sudovi zabranili. Takve prakse dakle gdje radnici moraju opravdavati svoje pravo na štrajk, a poslodavac nema nikakvog razloga da se brani i može koristiti sve protiv radnika, pa se i koristi znači isključivanje radnika u štrajku manipuliranje konceptom lock-outa, znači i drugim mogućnostima koje su postavljene i u Zakonu o radu, između ostalog. No, ovdje je znači bilo važno primijeniti, ono što ove direktive napominju, a to je da se radnike zaštiti puno više i to je ovdje potpuno znači, onemogućeno i drugo, da se radnike uključi u samu proceduru i da se radnike neprestano informira. A kako se radnike informira, najbolje je bilo viđeno u situaciji Orljave, gdje su radnice evo, stajale na 30 stupnjeva satima na Markovom trgu i čekale ministra Horvata, da im objasni što će s njima biti da bi im on, pa na jedan ciničan način odgovorio kad je došao kod njih i praktički im nije rekao ništa [[Upadica: Hvala vam.]] Ovim zakonom se to, nadam se, mijenja.
5. rasprava, Klub zastupnika Za pravednu Hrvatsku, poštovana kolegica Vukovac. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle kada govorimo o primjeni odredaba trenutno važećeg Stečajnog zakona, možemo reći da je u određenom periodu primjene ipak uveden svojevrstan red brisanjem skoro pa nepostojećih tvrtki kojih je bilo, smanjile se određene manipulacije s predstečajevima, no stručnjaci su odmah ukazivali, dakle nakon njegova donošenja na određene potencijalne slabosti. Pravni stručnjaci koji su analizirali trenutno važeći zakon predlagali su izmjene koje su mogle spriječiti nastanak novih problema, pa i samih nepravdi. Izdvojila bih neke prednosti trenutno važećeg Stečajnog zakona. Primjerice, dužnici više ne mogu zloupotrebljavati predstečaj, nema više agonija sa predugim blokadama, obrisano je mnogo tvrtki čiji dug nije bilo naplativ, međutim, tu su i nedostaci za koje nisam u potpunosti sigurna da će ih ove izmjene poboljšati. Dakle između ostalog, to je ograničenje na 4 dražbe i limitiranje vrijednosti imovine. Bez procjene imovine vještaka nema dražbe. FINA ne šalje informacije sudu i stečajnom upravitelju o dražbama, sniženje cijena za 25% u idućoj dražbi u previše stečajnih slučajeva, što onda pretjerano dovodi do obezvrjeđenja stečajne mase, skraćeni postupak zbog nepripremljenosti često izaziva pokretanje likvidacijskog postupka, tvrtka u stečaju zadržava stari OIB, zbog čega se može blokirati, nema centralizirane javne objave o pokretanju stečaja, mogućnost odbijanja stečajnog upravitelja da preuzme predmet bez posljedica, itd., ali i dalje imamo određene fiktivne stečajeve kako bi se pogodovalo određenim skupinama, što najčešće ide na štetu samih radnika. Kako smo onda mogli poboljšati Prijedlog izmjena i dopuna Stečajnog zakona koji imamo danas na dnevnom redu? Pa primjerice, moglo se uvrstiti zahtjev da se sudovi obvežu da iz zemljišnih knjiga pošalju stečajnom sucu podatke o nekretninama stečajnog dužnika, zatim da se pismena društvima u stečaju dostavljaju jedino na adresu stečajnog upravitelja, da se kao procjene vrijednosti i imovine uzmu postojeće procjene banaka, kao alternativno rješenje, ako se ne može platiti trošak vještaka. Zatim, da suci samostalno biraju stečajne upravitelje koji mogu odbiti samo nekoliko postupaka. Ministarstvo pravosuđa i uprave pripremilo nam je ove izmjene Stečajnog zakona kojima bi se između ostalog bolje definirala profesija stečajnog upravitelja. Nije nebitno, no nije ni presudno. Za početak stručnom ispitu za stečajnog upravitelja mogli bi pristupiti samo pravnici i ekonomisti i to oni koji imaju najmanje tri godine rada i iskustva u struci. Pokazalo se naime da te struke daju najbolji temelj za obavljanje tog posla. Nadalje ovim prijedlogom napustilo bi se sustav A i B lista stečajnih upravitelja i dosadašnji sustav dodjele predmeta. Umjesto A i B liste stečajni upravitelji upisivali bi se na listu visoko kvalificiranih stečajnih upravitelj i na listu kvalificiranih stečajnih upravitelja. U kategoriju visoko kvalificiranih stečajnih upravitelja mogle bi ući samo one osobe koje su najmanje sedam godina na listi stečajnih upravitelja, a iza sebe imaju najmanje dva stečajna postupka koji se odnose na srednje i velike poduzetnike. Ali da ih nisu ugasili i onemogućili njihov svaki daljnji rad, nego uspješno dovršili potvrdom stečajnog plana. Važne novosti odnose se i na zaštitu radnika u stečajnom postupku. U buduće bi stečajni upravitelj bio dužan na vrijeme obavijestiti HZZO o stečaju, a time bi se uredilo ostvarivanje prava radnika iz zdravstvenog osiguranja. Radnici koji bi se za vrijeme stečaja zatekli na bolovanju morali bi dobiti obavijest da im je prestao radni odnos s danom brisanja trgovačkog društva iz sudskog registra. Intervencijama u Stečajni zakon trebao bi se riješiti i drugi veliki problem u kojemu bi se radnici našli zbog toga što im je tvrtka završila u stečaju. Riječ je o situacijama u kojima se radnici nakon okončanja stečajnog postupka iz stečajne mase isplaćuju im bruto iznosi plaća. Oni dobiju novac, ali ostaje onaj prazan hod, odnosno period od dvije ili pet godina ovisno koliko je trajao stečaj tijekom kojeg im nisu uplaćivani njihovi porezi i doprinosi. Prema ovom prijedlogu Državno odvjetništvo bilo bi ovlašteno prijaviti tražbine radnika i zastupati ih u stečajnom postupku po osnovi tražbina proračuna, zavoda ili fondova u visini pripadajućeg dijela ukupnog troška plaća ili naknade plaće što se može u ovom slučaju pohvaliti. Predlagatelj je kao glavni cilj izmjena i dopuna naveo izmjene onih odredbi kojima bi se trebalo omogućiti da održiva poduzeća i poduzetnici u financijskim poteškoćama imaju pristup učinkovitim nacionalnim okvirima za preventivno restrukturiranje koje im onda omogućava i nastavak rada. Potreba za donošenje izmjena i dopuna zakona kako tvrdi predlagatelj proizlazi iz potrebe učinkovitijeg rješenja problema nesolventnosti poslovnih subjekata uslijed nastupa posebnih okolnosti radi proglašenja epidemije bolesti covid-19 uzrokovane virusom. Upravo te posebne okolnosti ukazale su na hitnu potrebu da se sa svim sudionicima stečajnog postupka što je više moguće, dakle osigura daljnje provođenje istog i u takvim zahtjevnim novonastalim okolnostima. Međutim, namjera je predloženih izmjena i dopuna da iste budu primjenjive i korisne i nakon prestanka navedenih posebnih okolnosti. Nesolventnost je životna činjenica u svijetu dinamičnog i modernog gospodarstva otprilike polovina poduzetnika posluje kraće od pet godina, a otprilike svake godine njih gotovo 200 000 diljem EU suočava se sa nesolventnošću i kao rezultat toga milijuni ljudi ostaju bez posla. To znači da znatan broj poduzetnika u EU svaki dan propadne, no taj broj je u porastu a posebice u samoj Hrvatskoj. Dakle, broj nesolventnosti udvostručio se od početka covid krize. Iako je predstečajni i stečajni zakonodavni okvir u proteklih nekoliko godina u Hrvatskoj značajno poboljšan među sudionicima tih postupaka i dalje prevladava mišljenje kako je sadašnji stečajni sustav još uvijek opterećen nepotrebnim formalnostima i kako stečajni postupak zna potrajati poprilično dugo što može spriječiti efikasno restrukturiranje održivih dužnosnika, te očuvanje već stvorenih vrijednosti. Predlagatelj nam tvrdi kako će sa ovim izmjenama unaprijediti postojeći pravni okvir za stečajne upravitelje na način da će se uspostaviti restriktivniji ulaz u profesiju, pojačava se uloga početnog, ali i kontinuiranog stručnog usavršavanja, redefinira se sustav A i B lista, sustav dodjele predmeta, sustav nadzora nad radom stečajnih upravitelja, te ojačava sustav profesionalne odgovornosti samih stečajnih upravitelja. Razvit će se sustav prikupljanja dodatnog skupa podataka, dakle o prosječnom trošku svake vrste postupka, prosječnim stopama oporavka za osigurane i neosigurane vjerovnike, broju poduzetnika nakon što su prošli postupak koji je doveo do otpusta duga nesolventnih poduzetnika pokrenuli novi posao i broj povezanih radnih mjesta povezanih s postupcima restrukturiranja i stečajnim postupcima. Možemo podržati razvoj mehanizama i alata ranog upozoravanja koji će signalizirati dužnicima u financijskim problemima da je potrebno djelovati bez odgađanja kako bi se izbjegao stečaj, te kako bi na vrijeme mogli pristupiti restrukturiranju poslovanja koje je u problemima. Prijedlog ide u smjeru osiguranja da održivi poslovni subjekti i poduzetnici u financijskim poteškoćama imaju pristup učinkovitijem nacionalnom okviru za preventivno restrukturiranje koje će im omogućiti nastavak rada kao i poboljšanja položaja radnika u stečajnom postupku jer će se među ostalim osigurati da stečajni upravitelj, odnosno sud na vrijeme obavijesti HZZO o stečaju, a kako prava radnika iz zdravstvenog osiguranja ne bi bila dovedena u pitanje. Dakle, potrebno je promjenom zakonodavstva propisati rješenja kojima će se uravnotežiti postojeći sustav predstečajnog i stečajnog postupka, te ga dodatno unaprijediti uvažavajući sve potrebe da se stečajni i predstečajni postupak provodi brzo, učinkovito i ekonomično te da održiva poduzeća i poduzetnici u financijskim poteškoćama imaju pristup učinkovitim nacionalnim okvirima za preventivno restrukturiranje koji im omogućavaju nastavak rada, ali i zadržavanje radnih mjesta. Zahvaljujem.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a a govorit će poštovani zastupnik Mišel Jakšić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege saborski zastupnici, dobar dan, lijep pozdrav svima. S obzirom da smo već imali raspravu o ovom setu zakona i da su neke stvari dodatno promijenjene nakon prvog čitanja, moram reći da pozdravljamo i te korake i napore koji su napravljeni između ova dva čitanja. No, na samom početku svoje rasprave bi napravio doista jednu doista vrlo kratku retrospektivu toga što smo do sada imali i u svojim stečajnim zakona i u provedbi samih stečajeva i u predstečajnim nagodbama jer ono što mislim da svako od nas bez obzira na političke boje će se složiti je da stečaj u Hrvatskoj nikada nije saživio među građanima kao nešto što je šansa za novi početak i donošenje neke pravde tamo gdje je nemoguće ekonomski nastaviti poslovanje nego nažalost pojavio se termin stečajne mafije i kod svakoga tko je to sa strane gledao i ne daj Bože sudjelovao je završilo na tome da se sam stečaj najčešće pretvori u grabež, podlogu za prevaru i za hrpu primarno radnika često i vjerovnika koji su ostali bez svojih pošteno zarađenih sredstava, bez onoga što su odradili ili što jednostavno kao dobavljači isporučivali onima koji su završili da li u stečaju, da li u predstečajnoj nagodbi. I sigurno je u tom okviru i u toj atmosferi da nije lako raditi izmjene, da nije lako raditi iskorake jer uz ovo sve navedeno imamo i nekoliko relativno friških slučajeva gdje se pojavljuje termin stečajne mafije, gdje su se pojavile ozbiljne sumnje u spregu i samih sudaca i onih koji vode stečajeve i naravno da kad god veliš idemo nešto mijenjati, idemo napraviti bolje, pitanje je koliko ljudi je spremno u to povjerovati, pa i podržati da se taj put pokrene. No, s ovim danas što imamo ipak radimo određene iskorake i kao što je već nekoliko puta danas navedeno u saborskim raspravama, a navedeno je i na samom saborskom Odboru za pravosuđe možemo se složiti da ipak imamo jedan trend unazad 5, 6, 7 godina da sa svakim tim izmjenama možemo reći da radimo neki iskorak, da radimo nešto novo i da radimo nešto bolje, da dižemo taj jedan faktor zaštite, a samim time se nadamo da možemo dizati i faktor povjerenja prema našim stečajnim zakonima. Jer ono što je sigurno da Hrvatska ima svoje strukturne probleme u ekonomiji već jako puno godina. Neki bi rekli 30, neki bi rekli ajmo to spojiti s komunizmom pa su se neke stvari i prelile, ali definitivno ti strukturni problemi postoje kao što je i sigurno da nismo napravili dovoljno niti u samoj samostalnosti, niti u onom dijelu kad smo postali punopravna članica EU da bismo te strukturne reforme pokrenuli i da bismo počeli mijenjati strukturu svog gospodarstva i poslagivat na jedan drugačiji, konkurentniji način. Isto tako, sigurno je da upravo ta struktura gospodarstva nam je u svakoj većoj europskoj i svjetskoj krizi pokazala koliko je naše gospodarstvo krhko i koliko se lako neki trendovi iz naše okolice zahvaljujući i našoj strukturi puno lakše preliju po našem gospodarstvu, po našim radnicima i koliko nas jače na kraju svaka ta kriza zadesi nego neka razvijenija gospodarstva koja su samim time podosta otpornija i podosta drukčije strukturirana za takve situacije. Mi se sad nalazimo u kriznom momentu zbog korone koji traje već 2 godine. Pojavila se situacija sa inflacijom i rastom cijena koji se već prelio po našem gospodarstvu i ovih dana svjedočimo novom momentu koji se tiče rata u Ukrajini i ruske agresije gdje se otvara prostor nažalost za dodatne udare na naše gospodarstvo i naše gospodarske subjekte. Zašto sam ovo sve rekao? Zato jer i kod stečaja bi si trebali postaviti pitanje da li će u narednom periodu to biti dovoljno uzevši u obzir da nam se može dogoditi od porasta cijena do porasta nesolventnosti, do toga da bi se mogli pojaviti subjekti koji će ili otpuštati ljude ili neće moći servisirat svoje obveze i jednostavno si moramo postaviti pitanje da li ovaj set stečajnih zakona koji ide u izmjenu će biti dovoljan za potencijalne bočne udare kojih će definitivno biti. Ono što mogu reći ispred Kluba SDP-a da smatramo da u vremenu koje dolazi ćemo morati voditi puno proaktivniju politiku ekonomskih reformi. Stečaj je tu vrlo važna stvar jer vrativši se na početak rasprave nije, ne mora svaki stečaj biti prevara, ne mora svaki stečaj biti agenda da je netko izvukao novce i izmaglio nego stečaj nekad može biti prilika gdje se mogu zaštititi radnici, gdje se mogu zaštititi vjerovnici i gdje jednostavno se može omogućiti daljnje ekonomsko djelovanje. I jednostavno smatramo da nažalost u budućnosti ćemo se morati još ozbiljnije pozabaviti upravo s ovom tematikom, upravo sa ovim setovima zakona i razlučiti što je to u Stečajnom zakonu ona kategorija koja je pravna i koju naravno da svi želimo zadovoljiti, ali i koja kategorija u budućim i sadašnjim izmjenama stečajnih zakona će biti ona ekonomska i doprinijeti tome da ipak napravimo naše gospodarstvo još čvršće, još stabilnije na dobrobit i naših radnika i naših poduzetnika. Hvala lijepa.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Nikola Mažar. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, uvaženi državni tajniče u ime predlagatelja, kao što smo mogli čuti i u uvodu ali i u raspravama o iznošenjima stajališta klubova pred nama su danas dva Konačna prijedloga Zakona o stečaju i o stečaju potrošača kojima se implementira direktiva odnosno uvode mjere koje se odnose na restrukturiranje, nesolventnost i otpust duga. Međutim, osim same implementacije direktive možemo vidjeti da se ovima izmjenama i dopunama zakona ide i u jedno šire i veće izmjene i dopune i stečajnoga zakona i predstečajnoga postupka. I ono što mi prije svega u Klubu HDZ-a pozdravljamo i smatramo su dakle sve te izmjene koje idu i u smjeru pomoći našim poduzetnicima i u smjeru pomoći cjelokupnom gospodarstvu, ali isto tako i u smjeru pomoći i našim građanima. Svakako da ono što se pokazuje kao dobro i što će pokazati kao jedna od dobrih novina i koje se uvodi je dakle rano upozoravanje dužnika o postojanju okolnosti koje bi mogle dovesti do prijeteće nesposobnosti za plaćanje. Ujedno se propisuje i obveza da se pravilnikom uredi postupak ranog upozoravanja na negativni razvoj platne bilance kako bi dužnik na vrijeme mogao reagirati i poduzeti potrebne radnje radi izbjegavanja nastanka posljedica nesposobnosti za plaćanje. Isto tako, čuli smo da se i između prvoga i drugoga čitanja u Saboru došlo i do izmjena koje su prijedlogom Ministarstva gospodarstva i održivoga razvoja odnose vezano za čl. 4, odnosno čl. 7a Stečajnoga zakona kojime je dodan novi st. 6 kojim je propisano da će ministarstvo nadležno za poduzetništvo i obrt osigurati uspostavu sustava ranog upozoravanja na subjekte maloga gospodarstva. To je svakako nešto što će, ne samo pomoći pravnim osobama i poduzetnicima kod kojih nadležna tijela uoče poteškoće u poslovanju na vrijeme i pruže im mogućnost savjetovanja o načinima rješavanja nastalih financijskih poteškoća, nego će svakako mijenjati i uvriježeno mišljenje vezano za pojmove predstečaja i stečaja koji kod naših građana na sam spomen izazivaju vrlo negativne emocije i percepcije propasti trgovačkoga društva, propasti poduzetnika, gubitka radnih mjesta i sve ono što je bilo usko povezano sa samim stečajevima, predstečajevima, ali isto tako i sa vremenom kada su se oni pokretali, odnosno sa njegovim kasnim otvaranjem, kada više nije bilo imovine u trgovačkome društvu, odnosno kada su dugovi već dosegli tolike iznose da ih nije bilo moguće pokriti sa preostalom imovinom društva. Također, prema predloženim izmjenama i dopunama Stečajni zakon bi razlikovao dvije situacije, prihvaćanje plana od strane vjerovnika i potvrđivanje plana od strane suda. Ovakvim izmjenama sudu bi se dale puno veća autonomija prilikom odlučivanja o potvrđivanju plana. Time sud više ne bi bio vezan odlukom vjerovnika o prihvaćanju plana već bi mogao samostalno odlučiti hoće li prihvaćeni plan potvrditi. Ovim izmjenama Zakona dodatno se uređuju i pitanja vezana uz imenovanja stečajnih upravitelja i način dodjele predmeta. Uvodi se posebna lista stečajnih upravitelja koja bi se zvala lista viskokvalificiranih stečajnih upravitelja i kvalificiranih stečajnih upravitelja. Time se redefinira sustav A i B liste i sustav dodjele predmeta stečajnim upraviteljima na način da se na tu listu mogu upisati stečajni upravitelji koji su na listi A stečajnih upravitelja najmanje 7 godina, koji su bili imenovani u 2 stečajna postupka u kojima su stečajni dužnici srednji ili veliki poduzetnici u smislu Zakona o računovodstvu i koji su dovršili najmanje 2 stečajna postupka potvrdom stečajnoga plana. Time će se omogućiti kvalitetnija provedba stečajnih postupaka, unaprijediti sustav dodjele predmeta i dodatno profesionalizirati uloga stečajnih upravitelja, što je iznimno važno jer upravo su oni ti koji su zapravo centar stečajnoga postupka, oni koji operativno rade, koji prate sve što se događa i koji provode. Nastavno na profesionaliziranu ulogu stečajnih upravitelja, inzistirati će se i na njihovoj stručnosti i kroz izmjene uvjeta za polaganje stručnoga ispita. Prema predloženoj izmjeni i dopuni zakona, stručnom ispitu bi se mogle pristupiti samo osobe koje su završile diplomski studij pravne ili ekonomske struke te koje imaju najmanje 3 godine radnog iskustva u pravnoj ili ekonomskoj struci. U samom predstečajnom postupku mijenjaju se i odredbe vezane uz glasovanje o planu restrukturiranja, odnosno ako se vjerovnici do početka ročišta za glasovanje ne izjasne jesu li za ili protiv plana restrukturiranja ili nije moguće iz njihovog izjašnjavanja nedvojbeno utvrditi kako su glasovali, smatrati će se da su glasovali za plan. Do sada je bilo obrnuto, odnosno smatralo se da je neglasovanje, odnosno neizjašnjavanje bilo i protivljenje planu restrukturiranja, a time se onemogućavala provedba plana i povećavala mogućnost odlaska trgovačkih društava u stečaj. Ovim izmjenama i dopunama će se osigurati i veća zaštita prava radnika čija su društva u stečaju. Naime, stečajni upravitelji odnosno sud biti će obveznik da na vrijeme obavijeste HZZO o stečaju, čime će se osigurati pravo svih radnika na zdravstveno osiguranje. Također, državno izborno povjerenstvo biti će ovlašteno prijaviti tražbine radnika i zastupati ih u stečajnom postupku po osnovi tražbina proračuna, zavoda ili fondova, čime će se osigurati da bruto plaće radnika budu namirene ako u stečajnom masi ima dovoljno sredstava, čak i u slučaju kada stečajni upravitelj i radnici nisu prijavili tražbine s osnove plaće u stečajnom postupku. Nesolventnim ili prezaduženim poduzetnicima omogućit će se nastavak poslovanja otpustom duga. Navedene mjere smanjiti će negativan stav prema stečajnom postupku, poboljšati opće poslovno okruženje, potaknuti održive poduzetnike na restrukturiranje u ranoj fazi i omogućiti nastavak poslovanja. Predloženim izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača vrijeme provjere ponašanja potrošača smanjiti će se sa 5 na 3 godine. Također, dodatno se uređuju odredbe o pozivu građana odnosno potrošača koji ispunjavaju uvjete za stečaj potrošača i tim predloženim izmjenama FINA će pozive građanima i potrošačima dostavljati u roku od 30 dana od dana donošenja rješenja o odbacivanju prijedloga za provedbu jednostavnog postupka stečaja potrošača. Dodatnim uređenjem dostave poziva građanima želi se omogućiti da lakše i brže riješe svoje financijske probleme. Isto tako, predloženim zakonskim izmjenama uvjeti za provođenje redovnog stečaja potrošača smanjuje se sa dosadašnjih 30 tisuća kuna na 20 tisuća kuna duga kako bi se svim insolventnim potrošačima omogućilo provođenje jednostavnog ili redovnog postupka stečaja potrošača. Izmjenama i dopunama navedenih predloženih zakona osigurati će se kvalitetnija provedba predstečajnih postupaka, stvoriti pravni okvir za uspostavu efikasnog sustava ranog upozoravanja, osigurati veća zaštita prava radnika u stečaju, te potrošačima omogućiti brže rješavanje financijskih problema odnosno dugovanja. Također pozdravljamo i podržavamo izmjene koje su prihvaćene i implementirane između prvog i drugog čitanja u HS, kojima se predložene izmjene i dopune dodatno osnažuju i idu prema širem krugu potrošača na koje će se primjenjivati nove povoljnije odredbe odnosno kojima će se spriječiti da dolazi do zastoja u vođenju postupka u svim stečajnim i predstečajnim predmetima i iz svih gore navedenih razloga Klub HDZ-a podržati će predložene Konačne prijedloge zakona o izmjenama i dopunama Stečajnoga zakona i Zakona o stečaju potrošača. Zahvaljujem.
U ime Kluba Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Predsjedavatelju HS, uvažane zastupnice i zastupnici. Postoje dvije temeljne odgovornosti svake vlasti u upravljanju svojom državom. Obje ću pokušati prikazati upravo kroz izmjene i dopune ovog zakona. Dakle, prva je briga o tome da pravni poredak i politički sustav uredno funkcionira, da je demokracija onakva kakva je zapisana u ustavu i zakonima stvarna, a ne fiktivna i fingirana. Nažalost, mi smo naše postupovne odredbe Poslovnika HS učinili debelo, debelo manjkavima, pa samim time HS više ne ostvaruje onu ulogu koju bi jedan parlament trebao imati u demokratskim društvima. Naime, kod izmjena i dopuna mi možemo raspravljati samo u okviru onog sadržaja koji je tim izmjenama i dopunama definiran, a ništa izvan i mimo toga. Pa kada i pokušamo ukazati da je suština negdje drugdje, da je pravni problem, osnovni pravni problem izmjenama i dopunama u potpunosti nedotaknut mi zapravo nemamo alate da naše zakone učinimo boljim. U ovom dijelu naša demokracija i naš pravni i politički sustav je debelo zakazao jer čak niti da podnesemo izmjene i dopune kojima bismo relativno popravili pravo stanje stvari vrlo vjerojatno bi svi oporbeni amandmani bili odbijeni, dakle mi nemamo pravu demokraciju u kojoj se raspravlja u cilju donošenja kvalitetnih zakona nego imamo diktaturu većine, dakle to je osnovni problem. Drugi problem, a u tom se posebno dobro iskazala HDZ-ova vladavina u proteklih 30.g. je utjecaj države na gospodarstvo. Stečajni zakon je jedan od najboljih primjera kako je RH štetila i interesima građana, ali istovremeno i interesima poduzetnika. Danas je nekoliko puta, pa čak i od strane Kluba zastupnika HDZ-a izrečeno nešto što je zapravo točno, a da to je da su centar Stečajnog zakona stečajni upravitelji. Upravo se o njima u ovom zakonu odnosno u prijedlogu izmjena i dopuna najmanje govori. Stečajne upravitelje u RH zapravo nitko ne kontrolira, ne u suštini, ne u suštini. Pokušat ću na nekoliko primjera koje znam iz prakse u stečajnim postupcima koje sam nažalost imala prilike promatrati što sam uočila. Dakle, nekoliko zastupnika je danas govorilo o tome da mi u Hrvatskoj imamo stečajnu mafiju. Da, imamo ju. Da li se pravosuđe s njom bavi? Ne bavi. A ja vam tvrdim da je problem zapravo i puno veći, a to je da puno loših radnji koje na dnevnoj bazi provode manje-više svi stečajni upravitelji uopće nije kriminal nego je nešto što je utkano u sam srž, u samu srž, u samu strukturu u kostur pravila Stečajnog zakona. Npr. imala sam situaciju u kojoj smo imali jedno uspješno trgovačko društvo koje se bavilo teškom metalurgijom, dakle zapravo je proizvodilo dijelove za hidrocentrale i gradilo je hidrocentrale po Europi sve do trenutka dok je vlasnik i direktor nažalost dobio teški moždani udar i bio je onesposobljen u obavljanju svoje funkcije, zapravo se cijelo trgovačko društvo temeljilo na njegovom znanju i na njegovim sposobnostima. U tom trenutku država je postavila privremenu upravu sukladno odredbama Zakona o trgovačkim društvima, bila je riječ o jednoj odvjetnici koja o teškoj metalurgiji nažalost nije znala ništa. Nije bila sposobna upravljati trgovačkim društvom na čije čelo se postavila, to trgovačko društvo je vrlo brzo ušlo u fazu stečajnog postupka, a onda je došao stečajni upravitelj. Tvrtka je u međuvremenu nagomilala dugove, stečajni upravitelj je kao što to obično i biva angažirao sudske vještake procjenitelje za procjenu vrijednosti strojeva i opreme i ta procjena je bila debelo, debelo, debelo, debelo ispod tržišne vrijednosti svakog pojedinog stroja i svih ostalih materijala koji su se u proizvodnji koristili. Dakle doslovno preko noći je jedna tvrtka koja se zapravo mogla spasiti pod okriljem i pod patronažom države izbrisana s liste postojanja. Kad se čovjek koji je nekoliko godina zapravo ponovno učio govoriti i ponovno učio hodati i oporavio vidio je da njegove nekad vrlo moćne i uspješne kompanije naprosto više nema, pa je onda išao vidjeti i provjeriti što se dogodilo, pa je vidio kako se tretirala stečajna masa, pa je onda vidio kako je bila procijenjena njegova stečajna masa i počeo podnositi kaznene prijave, jednu za drugom, jednu za drugom. Smatrali su ga luđakom, a ono što je govorio zapravo je bila istina, a to je da se sve od žica, od strojeva, od čega god hoćete, što god je pronađeno, pa čak i do vozila, procjenjivalo u bescjenje jer tako to kažu knjigovodstvene stavke, a onda se u stečajnom postupku prikazao prikazale su se vrijednosti svega što je u tom trenutku kompanija imala, što je stečajni upravitelj prodao i rasprodao kažem uz mišljenje i uz zaštitu ovlaštenog sudskog procjenitelja. Naravno da su kaznene prijave bile odbačene jer je sve što je napravljeno bilo provedeno u skladu sa zakonom, u skladu sa zakonom i gdje je ta onda stečajna mafija o kojoj mi zapravo govorimo? Pa ovdje, ovdje, u odredbama zakona ništa se nije promijenilo, a brojne tvrtke, čini mi se da je kolegica Vučemilović rekla da smo ih imali 14.000 sveukupno provedenih stečajnih postupaka, da je stečajna masa iznosila 112 milijardi kuna, da su stečajni upravitelji njih 200-tinjak, pazite njih 200-tinjak naplatili svojih troškova oko 6 milijardi kuna. Znate šta je najveći paradoks? Što mi imamo situaciju da primjerice zamjenika općinskog načelnika neke općine od 1000 stanovnika netko traži da podnese imovinsku karticu i da se imovina iz te imovinske kartice kontrolira. Stečajne upravitelje niko nikada nije zatražio podnošenje bilo kakve imovinske kartice, nitko se u sustavu toga nije dosjetio, pa nije li to nakaradno, zašto se o tome ne progovara? Imamo 50-tak stečajnih sudaca, svega 50-tak, da suci podnose imovinske kartice. Kome? DSV-u u kojem sjede dva saborska zastupnika. Uz dužno poštovanje saborski zastupnici nemaju kompetencije za provjeru podataka iz imovinskih kartica i zato imamo, a niti DIP kao tijelo nije tijelo koje te radnje obavlja sustavno i kako treba. Kaže se uspostavit će se sustav kada se za to steknu uvjeti. Kada će to biti? To ne postoji. Kada bi se samo usporedilo koji sudac radi sa kojim stečajnim upraviteljem vrlo brzo bismo došli do toga tko je s kime u sprezi, ali država za to treba imati mehanizme, treba imati alate i treba imati osposobljene ljude koji znaju gdje korupciju i kriminal uopće tražiti. Ne, nema server dva tri kvarna suca, ima ih puno puno više, ali mi ne stvaramo uvjete da se oni pronađu i da se iz sustava izoliraju i maknu. Najviše što smo uspjeli se dosjetiti to je da smo sad u ove izmjene i dopune ugradili to da će se za stečajne upravitelje donijeti etički kodeksi, pa će se prijave protiv stečajnih upravitelja podnositi Ministarstvu pravosuđa u prvom stupnju, a onda povodom žalbe nekakvom etičkom povjerenstvu koje će ministar imenovati. To nije kontrola, time nećemo postići apsolutno nikakav napredak, a svaki loš rad jednog stečajnog upravitelja neće ostvariti ovu osnovnu svrhu zbog kojeg se zakon i donosi. Kaže se da je to omogućavanje održivim poduzećima i poduzetnicima da preventivno restrukturiraju svoje tvrtke da im se omogući nastavak rada. Pa dajte mi nabrojite od tih 14.000 tvrtki koje su prošle kroz stečajne postupke koje smo mi to firme uspješno restrukturirali, pogotovo pod palicom stečajnih upravitelja? Stečajni upravitelji imaju jedan jedini cilj, a to je rasprodati imovinu bud zašto, vrlo često se ispod stola s nekim dogovore za cijenu i pri tom nabildavaju svoje troškove jer smo pravila osmislili tako da se njihov rad i njihova naknada prava plaća, dakle to nije problem pojedinaca, to je problem sustava koji jedino sustav može riješiti, ali za početak tako da se zakon kroji ne sukladno direktivama, svaka čast direktivama, ali mi moramo napraviti analizu iz čega proizlaze naši problemi i na te probleme pronaći odgovor i onda ih ugraditi i dodati onome što direktiva od Hrvatske traži. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Evo ja ću danas posvetiti ovu raspravu Zakonu o osobnom stečaju potrošača, dakle o dijelu o kojem smo prvi puta kada je bilo u prvom čitanju možda manje govorili i zapravo smo htjeli ovdje predložiti neke modele koji prethode samom osobnom stečaju potrošača, a koji bi mogli efikasno djelovati na smanjenje prezaduženosti građana i kućanstava u Hrvatskoj. Naime, s obzirom da se, da se puno bavimo cijelim tim pitanjem prezaduženosti i prodaje dugova građana, gledali smo naravno prakse i u drugim zemljama i jedno od zaista dobrih praksi smanjenja prezaduženosti kućanstava je razvijena u Francuskoj koji su u zadnjih 10.g. bilježili ozbiljan trend pada prezaduženosti kućanstava gdje su primjerice u 2011.g., od 2011.g. do danas se broj prezaduženih kućanstava doslovno prepolovio, doslovno se prepolovio. I to pripisuju upravo rezultatu te proaktivne politike, prevencije i borbe protiv prezaduženosti koju oni provode ne samo tih zadnjih 10.g. nego sve od kraja '80.-tih i njihova borba protiv prezaduženosti kućanstava osim ovoga što smo jučer naglašavali edukacija itd. u zaštiti potrošača, svima nam je valjda ovdje jasno da naravno da nam treba financijska pismenost, da naravno da trebamo raditi edukacije, ali ako poručujemo da je edukacija jedini mehanizam borbe protiv prezaduženosti zapravo ljudima govorimo vi ste si sami krivi jer niste znali, a to nije tako zato što vrlo često kućanstva dođu u situacije prezaduženosti zbog nekih izvanrednih događaja koje nitko nije mogao predvidjeti. Desi vam se nesreća, ostanete osoba s invaliditetom nakon te nesreće, izgubite posao i ne možete otplaćivat kredit jel ili izgubite posao ne svojom krivnjom ne možete dalje otplaćivat kredit. Ne daj bože razboliti se itd. Dakle to su neke situacije koje se ljudima događaju i za koje mi nemamo te mehanizme koje prethode ovom osobnom stečaju. Vi ste vidjeli već i u prvoj raspravi, odnosno u prvom čitanju isticali su brojni klubovi da se zapravo taj mehanizam jako malo koristi, jako se malo koristi. A s druge strane imamo ogroman broj prezaduženih kućanstava. I upravo zbog toga smatramo da ovo što je Francuska uvela je nešto što bi moglo biti efikasno i za Hrvatsku. Dakle, oni su omogućili, dakle Zakonom o sprječavanju, rješavanju poteškoća povezanih sa prezaduženošću pojedinca i obitelji proceduru za rješavanje te situacije kojom upravlja državna banka Bank de France i svaki građanin koji se nađe u situaciji prezaduženosti može predati svoj spis o prezaduženosti bilo kojoj podružnici te banke koja nakon toga je zadužena za vođenje cijelog tog postupka. Čim se spis preda, dakle čim se spis preda i netko deklarira da je u situaciji prezaduženosti ima određena prava i ta prava su da se privremeno obustavljaju sve ovrhe na bankovnim računima i u vezi i na plaćama. Povjerenstvo za prezaduženost koje dakle analizira taj spis može zatražiti od suca privremenu obustavu postupka deložacije, dakle dok se ne utvrdi stanje prezaduženosti. Banka ima obavezu, dakle banka tog građanina u kojoj je prije imao račun, ne mora biti Bank de France ima obavezu držati mu račun otvorenim. Znači nema zatvaranja računa, nema blokade računa jer je cilj zapravo da građanin ostaje ekonomski, financijski funkcionalan. Naknade za nedopuštena prekoračenja, probleme sa naplatom i slične takve incidente su u tom trenutku ograničene. Dakle, banka ih također prestaje naplaćivati i čak sam građanin mora privremeno obustaviti otplatu dugova dok se ne utvrdi stvarno stanje prezaduženosti. Dakle, ono što povjerenstvo utvrđuje zapravo su dva stanja. Da li je osoba nepovratno prezadužena, dakle da li se radi o stanju gdje on zaista neće moći uopće vratiti te svoje dugove. U tom slučaju, dakle ako je stanje nepovratno ugroženo oni mogu donijeti odluku o brisanju duga po postupku kojeg oni nazivaju postupak osobnog oporavka koji može biti sa ovim stečajem potrošača ili bez procedure stečaja potrošača. To opet ovisi o okolnostima, zapravo mogućnosti isplate dijela duga. Ako pak nije nepovratno prezadužena osoba nego se utvrdi da osoba ima neke probleme koji su trenutni, ali se mogu prevazići u tom slučaju, dakle povjerenstvo nudi različite mogućnosti podmirenja duga moratorij ako se radi o nekoj privremenoj situaciji primjerice nezaposlenosti, moratorij na dugovanja. A reprogramiranje duga, smanjenje stopa ili prodaju dijela imovine gdje zajedno analiziraju tu imovinu sa samim, kao što se zapravo radi u stečaju potrošača. Međutim, bitna stvar kada se utvrdi prezaduženost bilo koje vrste u tom trenutku kamate na dugovanja prestaju teći. Znači kad se utvrdi da jest i da kreće osoba ili u otplatu ili kreće u brisanje duga jer se radi o nepovratnosti, dakle u tom trenutku se zaustavlja tijek kamata. Mislim da je to izuzetno važan moment jer upravo činjenica da kada nama ljudi i uđu u bilo kakav postupak sanacije dugovanja, ako njima i dalje teku kamate vrlo često se događa upravo to da oni uđu u jednu spiralu zapravo dugovanja iz kojeg je vrlo, vrlo teško izaći. Naravno cijeli taj paket saniranja situacije prezaduženosti je nadopunjen i prevencijom i oni su razvili javnu uslugu za podršku kućanstvima u upravljanju kućnim budžetom. Dakle, direktno kućanstva mogu dobiti tehničku pomoć u vođenju svog budžeta kroz savjetodavne Centre za budžet o kojima brinu i udruge i tijela lokalne vlasti. Dakle, to je slično nešto što bi i mi mogli putem društava za zaštitu potrošača na koje imamo obavezu financirati udruge za zaštitu potrošača i lokalnih vlasti i lokalnih centara. Također, da bi spriječile određene vrste prezaduženosti oni su i postrožili zahtjeve po pitanju transparentnosti financijskih institucija. To je nešto gdje smo mi napredovali, dakle ne možemo reći da se ništa u posljednjih deset godina nije dogodilo. Zaista danas podaci kada idete primjerice u banku moraju biti puno transparentniji i puno bolje predočeni samom klijentu. Međutim, problem je u tome da smo mi to regulirali za banke, odnosno kreditne institucije i one jesu o.k. regulirane i one zaista sad moraju pratiti i prate određena pravila transparentnosti. Međutim, cijeli drugi set onih koji zapravo vrlo često generiraju prezaduženost građana nemaju ta ista pravila. I građani u tim odnosima zapravo ne znaju šta ih čeka, a najveći problem je da kada dođe do neotplate duga, kada osoba ne može plaćati ako dođe do prodaje dugovanja Agenciji za naplatu potraživanja u tom trenutku građanin zaista više ne može dobiti uvid u strukturu svog duga. I to je veliki problem. Ako vi nemate uvid više u strukturu svog duga šta je otplaćeno, šta nije, šta je glavnica, šta su kamate a posebno ako dolazi do potpuno nezakonitih pripisivanja kamata glavnici i onda novog tijeka kamata na taj iznos tada zapravo građanin sebi više ne može pomoći. I to je situacija u kojoj je država zapravo davno prije, prije nego do te situacije dođe trebala reagirati. U tom smislu, dakle smatramo da bi za Hrvatsku bio dobar put da razvijamo upravo ove i preventivne mehanizme, ali i da razvijamo mehanizme intervencije prije nego što do stečaja dođe, pa da je osobni stečaj jedna od ovih tu 7-8 kategorija do kojih dolazi u slučaju kada je prezaduženost takva da je nepovratna, ali vrlo često ona nije nepovratna nego prolongiranjem te situacije ona postane nepovratna jer nismo na vrijeme reagirali. Evo ja se nadam da smo uspjeli ovime doprinjeti raspravi o tome i da će biti volje da se na ovakvim prijedlozima radi. Zahvaljujem se.
Ovime sad bismo prešli na pojedinačnu raspravu, pa će prvi govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče zahvaljujem, poštovani tajniče, kolegice i kolege. Evo samo možda nekoliko napomena. Mislim da o samim zakonima ne trebamo puno govoriti s obzirom da ovo što ste prepisali iz direktive to je tako, međutim moramo imati na umu da direktiva i uredba nisu isto. Znači mi smo dobili ovdje zapravo sa direktivom jedan smjer, dobili smo ono što trebamo postići, a s obzirom da nam je cilj da postignemo ono što je u direktivi stvarno i propisano mislim da bismo trebali uzeti u obzir i naše stanje, naše uvjete poslovanja, naše uvjete življenja i da bismo trebali tu dodati još neke stvari koje su izuzetno bitne. Sad neću govoriti o nekakvim člancima koje bismo trebali dodavati. Tu je kolegica maloprije spomenula imamo problema sa tim da li će netko ući u osobni stečaj ili neće, da li će biti savjetovanje ili će biti neki drugi vid pomoći. Moramo znati kao prvo i osnovno ukoliko govorimo o osobnom stečaju da nije svejedno da li se ulazi u osobni stečaj ili je su se stvorili uvjeti za osobni stečaj zbog toga što je neko dužan Telekomu, dužan je za režije i ostala davanja koja ima, a istovremeno za to uopće apsolutno nije mario ili mu se desila neka katastrofa ili je dužan za, zbog toga što je kupovao osnovne životne namirnice i zbog toga što je pokušavao prehraniti svoju obitelj. Znate koji su uvjeti kod nas da su ljudi dobivali otkaze preko noći, da su se ujutro probudili i više nisu imali radno mjesto, bili su zaduženi i kreditno, imali su obveze prema, prema isporučiocima plina, električne energije, telekomunikacijskih usluga i svega ostaloga i naravno da su se našli u problemu. Ja sam ovdje govorio jednom prilikom o osobi koja je ušla, morala otići u profesionalnu mirovinu, koja je imala naknadu za tu mirovinu 1.300 kuna, žena je dobivala plaću minimalac, a imali su dvoje djece na fakultetu. Kako su oni mogli preživjeti? On nije dobio niti šansu da ponovo radi, kad smo govorili o tom zakonu govorili smo o tome da to je veliki problem jer nije točno da se ne može raditi jel ukoliko je čovjek otišao u profesionalnu mirovinu jer može raditi neki drugi posao gdje mu nisu ti uvjeti potrebni, ali tu se ništa ne poduzima i tu su problemi, na to trebamo utjecati, moramo gledati koji su uvjeti tu kod nas u Hrvatskoj. Drugo, htio bih skrenuti pozornost na stečaj poduzeća na hrvatski način. Zašto sam prije g. tajniku postavio ono pitanje. Ima jako puno stečajeva koji su, koji su se desili, a da nisu trebali. Evo reći ću vam jedan primjer kako je otišla u stečaj jedna velika ljevaonica koja je imala vrijednost otprilike 112 milijuna kuna, a obveze su joj bile svega 30 milijuna kuna. Naravno u momentu kad su uzimali kredite hipoteka je bila u omjeru 1:3 jel tako? To je bilo potpisano s obje strane. Da ne zaboravim reći da je površina te tvornice odnosno ljevaonice bila otprilike da se prostirala na 60.000 m2 i da je od toga pod krovom bilo negdje otprilike 20 do 25.000 m2, znači ogromna imovina. U momentu kad je, kad su vjerovnici odlučili da će pokrenuti stečaj zbog ne ovih 30 milijuna nego zbog 2 milijuna eura, znači otprilike … [[Govornik se ne razumije]] , bilo je otprilike 15 milijuna kuna, došao je stečajni upravitelj i desilo se zapravo katastrofa. Najednom su banke rekle gledajte ono što smo mi potpisali 1:3, e mi to ne možemo prodati po tim cijenama, pa su onda jedan dio imovine prodali ne po 50% cijene nego su prodali po 5% cijene. Natječaji za prodaju su se objavljivali tajno da i nitko nije znao da uopće natječaj postoji i čitava ljevaonica je nestala. I ne samo to nego s obzirom da je vlasnik garantirao i svojom osobnom imovinom sjeli su mu na kuću koja je bila, za koju je bila hipoteka na 60.000 eura, prodana je za 20.000 eura, pa su mu sjeli onda na drugu kuću jer još uvijek se nisu namirili. Evo, takvi su zakoni kod nas u Hrvatskoj i to trebamo spriječiti, trebamo spriječiti ovakvo ponašanje u našim zakonima i trebamo uvesti dodatnu kontrolu da se takve stvari više ne dešavaju. Tamo je radno mjesto izgubilo 400 ljudi, 400 obitelji je ostalo bez kruha.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Pavić, u svojoj raspravi ste istaknuli dvije izuzetno bitne stvari. Jedna je vezano za primjenu pravnih normi koje nam dolaze iz EU, a to je razlika između direktive i uredbe. Mi često direktivu tretiramo kao uredbu i samo se primjeni ta copy paste tehnologija ne vodeći računa o našim specifičnostima i o tome da trebamo ostvariti cilj, ali nam se ne govori kako i taj cilj se onda treba prilagoditi našim okolnostima koje su vezane za naše gospodarstvo i naše uvjete. A druga bitna stvar koju ste otvorili i koju moram ponovo i ja istaknuti to su ti fiktivni stečajevi. To su stečajevi koji se nisu morali dogoditi, koji su mogli biti spriječeni, a takvih nažalost ima napretek ne samo ovaj slučaj koji ste vi naveli i tu moramo još dodati jednu stvar, a to je to političko kadroviranje po našim tvornicama i tvrtkama koje je bilo iznimno izraženo '90. kada su lokalni moćnici u stvari u stečaj i u gubitke i u propast otjerali brojne tvrtke.
Poštovani zastupnik Pavić.
Da, za sam i spomenuo sam baš uredbi i direktivu i razliku između uredbe i direktive jer očito mi se ponašamo isto i sa uredbom i sa direktivom. Uredbu moramo preslikati gotovo u cijelosti, znači to moramo implementirati u cijelosti u naše zakone međutim direktivu ne moramo. Direktiva nam daje smjer što trebamo postići, a onda je na nama da naše zakone prilagodimo tome da taj cilj stvarno i postignemo. Što se tiče ovih fiktivnih stečajeva, ima ih jako puno. Ima ih jako puno, ja bih sad mogao tu nabrojiti 10-ak i nažalost svi oni koji su, koje ja znam, jel koje ja znam, nažalost vlasnici su stradali ostali su bez svega, a da nisu bili krivi, da im je bilo namješteno, da je bilo nakon stečajni upravitelj napravio čudo. Znači kad vam se jedan pogon koji vrijedi karikiram 200.000 EUR-a proda za 20.000 EUR-a i onda se objavi nitko nije bio zainteresiran za njega. To je nešto prestrašno. Kad vam netko proda vašu osobnu kuću, vlasništvo u kojoj ste živjeli umjesto za 60.000 EUR-a za 20.000 EUR-a, kaže nažalost evo nije bilo interesenata itd., itd., to su katastrofe. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Poštovana zastupnica Vukovac.
Poštovani kolega Pavić, dakle naši vladajući se vole zaklinjati u transparentnost dakle i svi oni koji su na različitim izvršnim pozicijama, međutim upravo kod ove teme o kojoj danas govorimo primjećujemo da se jako puno toga događa negdje iza zatvorenih vrata pa onda hrvatska javnost iz medija samo čuje za određene firme, posebno javne tvrtke za koje smo mislili da su itekako likvidne, zapošljavaju, ostvaruju profite, odjednom samo čujemo događa se stečaj. Smatrate li da su postupci, stečajni postupci u Hrvatskoj dovoljno transparentni? Hvala.
Poštovani zastupnik.
Pa pokušao sam na to pitanje zapravo odgovoriti kroz svoju raspravu kad rekao da ću govoriti malo o stečaju na hrvatski način. Stečaji privatnih poduzeća koji su krenuli, evo ja ću, spomenut ću samo jedno poduzeće koje je išlo prvo. Znači to je bilo među prvim poduzećima, privatnim poduzećima koje je išlo u stečaj gdje je jedan od suvlasnika ostao bez kune, a drugi suvlasnik je sve dobio za vrijednost 15%. I badava sudovi, badava tužbe protiv stečajnog upravitelja, badava intervencija na Trgovačkom sudu. Ništa, ta je obitelj ostala bez svega bez obzira na to što je ovaj drugi vlasnik koji je ostao bez ičega tamo ulagao svoj privatni novac. Znači nije se ulagao novac od dobiti, nego se ulagao privatni novac i ostao je bez svega, ali sve zavisi od toga tko je na poziciji da može odlučivati, nažalost. I tu su problemi.
Poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo, mi smo sad članica EU i trebali bi poštivati pravnu stečevinu EU jel tako. E sad, mi imamo stečajnog upravitelja, imamo stečajnu masu, imamo, imamo radnike, a iz ove cijele priče se zapravo dade zaključiti da se stečajni upravitelji najprije naplate za onaj svoj, svoj rad, a da svi oni drugi koji potražuju određenu svotu novca da ih za njih nema. Da li postoji neki model na koji ćemo mi način tome doskočiti i da zapravo se krene od onih koji su najpotrebniji, a to je da se radnici naplate pa onda da se iza toga naplaćuju stečajni upravitelj ili eventualno da država osigura određenu sumu novaca za stečajne upravitelje, a da on ne dira masu novaca u poduzeću koje ide u stečaj. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala vam na pitanju i na prijedlogu. Htio sam baš predložiti, bilo bi pošteno i korektno da svi stečajni upravitelji imaju istu plaću. I da on zapravo nema ništa od toga što tamo radi u tom poduzeću osim da dobiva pluseve i ukoliko uspješno provede stečajni postupak da može dobiti slijedeći slučaj. A ovako to nema smisla. Oni se namire, radnici obično ne dobivaju ništa, vlasniku najčešće ne ostane apsolutno ništa, a zna se da novac odlazi ili stečajnom upravitelju ili njegovim prijateljima. I to je tako u 99% slučajeva. Nažalost govorim o ovim ljudima koji su nažalost napravili ove stečajeve na hrvatski način. Ima i pozitivnih primjera. Ima recimo evo ima Pevex, sad je Pevex prije je bio Pevec gdje je stečaj prošao uspješno, poduzeće dalje funkcionira, svi su namireni, svi su dobro prošli osim vlasnika koji je evo tamo gdje je i kako je nažalost, tko je kriv, …/nerazumljivo/… to ćemo ćuti na sudovima, ali je firma nastavila raditi, radnici su ostali na svojim radnim mjestima. To vam je cilj, da radnika namirimo, da radnik ne ide [[Upadica: Hvala.]] nakon toga zbog toga što je [[Upadica: Hvala.]] poduzeće otišlo u stečaj … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega, pa evo svjedoci smo nažalost brojnih stečajnih postupaka i u bližoj i u daljoj povijesti. Ovi koji su nažalost neslavno završili jel, jer radnici završe obično na ulici, imovina se rasproda jedino stečajni upravitelji na kraju ponovno budu nakon izvjesnog vremena imenovani za stečajne upravitelje u nekim drugim firmama itd. Da li vi osobno smatrate da bilo koji stečajni upravitelj koji nije uspješno uspio restrukturirati odnosno spasiti na neki način tu firmu može i dalje zadržati licencu odnosno može biti imenovan ikada više u bilo koju firmu za stečajnog upravitelja? Kako vi mislite odnosno vaš stav o tome.
Poštovani zastupnik Pavić.
Ako pitate za stav mene i naš klub ja vam odmah odgovorim ne jer čovjek nije sposoban. Znači ako je on uništio jedno poduzeće, ako je uništio radnike u tom poduzeću, ako je uništio vlasnika tog poduzeća ne može nakon toga mu se dati druga šansa da uništi još jedno poduzeće. I osim toga ne samo da ne može tamo biti nego treba ići na sud i za to odgovarati jer ako je bio nesposoban zašto se primao posla za koji je nesposoban. Odakle mu pravo na to? Kad smo, kad radite u nekom velikom timu ukoliko tom timu ne pridonosite u nekom postotku u kojem bi trebali doprinositi, tim vas izbaci jer ste mu višak, ne ovdje se istim ljudima daje ponovo šansa da unište još jedno, pa još jedno poduzeće. I zato sam rekao tajniku pozdravljam to što su donijeli drugačije uvjete da čovjek postane stečajni upravitelj, međutim nakon toga su izuzetno bitne kontrole. Neću vam govoriti o drugim primjerima koje znamo što su se desili iz prakse, ne želim nikoga prozivati, ali radi se o tome da tome moramo stati na kraj. Da ne govorim o jednostavnim ovoga trgovačkim društvima, da ne govorimo o brzom osnivanju tih poduzeća, tko ih osniva, na koji način osniva, zašto jedna fizička osoba ima vlasništvo nad 15 poduzeća, nego zbog toga da bi muljao i da bi krao.
Hvala lijepa. Slijedeći će završno, slijedeća će završno u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Evo znači samo kratko da sumiramo one amandmane koje smo predali. Ovdje je znači već više puta rečeno s naše strane da je najveći propust ovih izmjena i dopuna i to je negdje odgovor i na ono pitanje koje je maloprije neko postavio na koji način možemo osigurati da se radnici naplate, znači da radnici dobiju svoje plaće. Mislim da nije ni problem u tome što se mislim daje plaća sanacijskom upravitelju, mislim nije, nije on mislim odgovoran niti trebamo sad tu nešto stigmatizirat njihove plaće nego je stvar u tome da radnici moraju dobit znači svoje, svoje, svoje, svoj dio jel. E i sad to je ja mislim propušteno u ovom zakonu, stvarno to se moglo riješit s tim dodanim člankom znači mi smo to stavili znači pod amandmanom 2 znači to bi značilo mijenjati čl. 254. st. 2. i 3. gdje se znači kaže da je potrebno da se znači da je potrebno povećati opseg sredstava koji su u samom početku stečaja određeni kao troškovi, oni se zovu troškovi unovčenja predmeta razlučnoga prava. Znači ti troškovi unovčenja predmeta razlučnoga prava su upravo ti troškovi radnika znači da se njihove plaće stave na prvo mjesto, a ne da se čeka prodaja nekretnina, pa se onda radnici tu i tamo naplate i to u jednom slabom omjeru i postotku jel. Znači kad bi se ova, ovi troškovi unovčenja predmeta razlučnoga prava sa sadašnjih 5% utroška stavili na makar 15% onda bi radnici mogli biti u boljoj poziciji. E sad da bi se to uopće mijenjalo s obzirom da taj članak nažalost nije u promjenama i u izmjenama i dopunama ovog zakona pozvat ćemo se na stavak ustava 56. znači da radnik ima pravo na svoju plaću na koju se često i pozivam jel i to ćemo predložiti i ovo je posljednji, znači posljednja mogućnost da ovaj zakon stvarno napravi ono o čemu ovdje mislim većina govori jel da se radnike stavi u pozitivnu situaciju. Nažalost, državni tajnik svojim odlaskom vjerojatno govori i o tome kako to neće bit moguće, ali znači ako smo stvarno htjeli radnike stavit na, u bolju poziciju onda je trebalo mijenjat ovaj članak i još uvijek se može, znači može se to promijenit. Mislim da će na taj način ovaj zakon imat nekog smisla. Uistinu je riječ o tome da evo i Europski odbor za sistemske rizike upozorava da će se desiti i da postoji opasnost od tsunamija znači bankrota stečaja u ovom razdoblju i to je ocjena znači Europskog odbora za sistemske rizike koja je dana, dana prije znači rata u Ukrajini. Prema tome, možemo očekivat da može bit samo gora situacija, a u našem privrednom i ekonomskom okružju sigurno ne možemo očekivat da će bit bolje od onih postotaka koje smo imali prethodna, znači to sam već spomenula, u 5.g. 51% tvrtki se zatvori. Posebna opasnost prijeti velikima kao što je 3. Maj. Evo dok sam ovdje pričala javili su mi se neki radnici Kamenskog. To je priča koja je poznata, samo 15% naplaćivanja radničkih potraživanja. Radnice Orljave u ovom trenutku traže da se to promijeni i ovaj zakonski prijedlog znači koji smo ovdje dali ako bi prošao trebao bi se primijeniti i na postojeće stečajeve koji su u tijeku, pa smo dali amandman koji bi to omogućio. Znači radnice Orljave koje u ovom trenutku se nalaze u toj situaciji bile bi znači u situaciji da dobiju svoje plaće. Isto tako radnici Brodotrogira, radnici Brodotrogira, mnogi od njih nisu znači u tom stečajnom postupku naplatili svoja potraživanja i oni bi bili znači u ovom trenutku zaštićeni. Druge stvari koje smo amandmanima tražili su više-manje tehničke, pa ih možda neću ni napominjati, činilo mi se da je u prvom čitanju to se moglo dodati, a sve su u smjeru direktive koja je naglasila da bi se trebalo dati radnicima veću mogućnost sudjelovanja u stečajnim postupcima i u postupcima restrukturiranja i isto tako da bi se trebalo zaštiti radnike kao najosjetljiviju skupinu pri tim postupcima, a ovdje se ne znam zašto stavilo naglasak u jednom članku samo na male vjerovnike, naravno i njih treba zaštititi, ali bi naš prijedlog bio da se dodaju i radnici i isto tako ono što sam napomenula znači radničko vijeće bi trebalo bit ono, ona institucija kada radnici daju svoje mišljenje u postupku restrukturiranja.
Slijedeća će završno govorit u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Dakle, prije nego što je donesen Zakon o stečaju potrošača stečajni postupak bilo je moguće provesti isključivo prema pravilima uređenim Stečajnim zakonom i to nad imovinom pravne osobe i imovinom dužnika pojedinca. Donošenjem Zakona o stečaju potrošača uvedena je mogućnost provedbe stečajnog postupka nad imovinom svim fizičkih osoba, a RH svrstala se među moderna svjetska zakonodavstva koja omogućavaju svim fizičkim osobama da ih sud oslobodi od preostalih obveza prema njihovim vjerovnicima uz uvjet da za to budu ispunjene zakonom propisane pretpostavke. Naime, prema Stečajnom zakonu stečaj se može provesti nad pravnom osobom te nad imovinom dužnika pojedinca. Pod pojmom dužnika pojedinca u smislu Stečajnog zakona smatra se fizička osoba obveznik poreza na dohodak od samostalne djelatnosti prema odredbama Zakona o porezu na dohodak i fizička osoba obvezni, poreza na dobit prema odredbama Zakona o porezu na dobit i protiv navedenih osoba moguće je provesti stečajni postupak po odredbama stečajnog zakona, ali ga nije moguće provesti protiv fizičke osobe koja nije ni trgovac pojedinac, ni obrtnik. Protiv fizičkih osoba stečajni postupak se provodi po odredbama Zakona o stečaju potrošača koji je već doživio nekoliko novela. Jedno od temeljnih načela trgovačkog i uopće građanskog prava je Pacta sunt servanda prema kojemu ono u čemu su se ugovorne strane sporazumjele obvezuje ih i na samu provedbu. No unatoč navedenom treba imati na umu da je pravo ipak kompromis različitih načela. Od spomenutog načela odstupilo se u svim državama koje reguliraju stečajni postupak. Već kod stečaja i z a prave osobe i za trgovce. Naime, u situaciji kada takav dužnik ne može ispuniti u cijelosti svoje obveze smatra se u skladu sa jednim od najstarijih načela stečajnog prava da vjerovnici barem istog isplatnog reda imaju pravo na jednako postotno namirenje svojih tražbina. U velikom broju slučajeva uzrok insolventnosti nije u počinjenim zloupotrebama od strane dužnika i njegovoj želji da ošteti vjerovnike zbog čega se u suvremenom stečajnom insolvencijskom pravu stečajni postupak više ne doživljava kao kazna stečajnom dužniku. Za razliku od stečajnog postupka koji ima za cilj eliminaciju iz pravog i gospodarskog prometa ekonomsko-financijski nesposobnih dužnika postupak stečaja potrošača ima za cilj poštenog potrošača osloboditi od obveza koje preostanu nakon unovčenja njegove imovine i raspodjele prikupljenih sredstava vjerovnicima. Stečajni postupak može se otvoriti ako sud utvrdi postojanje stečajnog razloga, dakle nesposobnost za plaćanje, prijeteća nesposobnost za plaćanje i prezaduženost dok se postupak stečaja potrošača može otvoriti samo ako je potrošač nesposoban za plaćanje. Obzirom da se radi o vrlo osjetljivim pitanjima danas vezano uz ovu temu želim izdvojiti nekoliko bitnih stvari, a to je prije svega pravila o zaštiti potrošača. Stečaj potrošača zadire u sve sfere njegova života pa nije moguće zanemariti osnovne posljedične osobne i socijalne aspekte takvog postupka. Pokazujući osjetljivost na takve specifičnosti ovog postupka zakonodavac je u obvezi ugraditi zaštitne mehanizme o kojima je potrebno voditi računa prilikom unovčavanja imovine potrošača. Dakle, govorim o zaštiti dostojanstva i zaštiti doma. Kada govorim o zaštiti dostojanstva, dakle pri unovčenju stečajne mase povjerenik je dužan voditi računa o dostojanstvu potrošača i o tome da potrošaču mjesečno ostane dovoljno sredstava za primjerene životne potrebe, odnosno primjereni životni standard. Iz tog iznosa potrošač samostalno namiruje troškove stanovanja, dakle najamninu, komunalne naknade, električnu energiju, plin, grijanje, vodu, odvodnju i druge troškove stanovanja u skladu sa posebnim propisima. Kriterije kojima će se rukovoditi sud priliko utvrđivanja visine za primjerene životne potrebe zakon pojednostavljeno svodi na iznos koji bi bio izuzet od ovrhe u slučaju kada bi se ovrha provodila na plaći ovršenika. U istu svrhu zabranjeno je unovčenje imovine ispod najniže prodajne cijene po kojoj se pojedini dio imovine može prodati prema pravilima ovršnog postupka, te je dopušteno donijeti odluku da se neće unovčavati dijelovi imovine potrošača ako bi troškovi unovčenja bili veći od iznosa ostvarenog unovčenjem u kojem slučaju će potrošaču odrediti rok u kojem mora na poseban račun povjerenika uplatiti iznos koji odgovara iznosu koji bi se ostvario unovčenjem. Dakle, tu je i zaštita doma. Dakle, mislimo na jedinu nekretninu. Kada se u stečajnoj masi nalazi nekretnina koja je potrošaču potrebna za stanovanje on može pisano obrazloženim prijedlogom od suda zatražiti da se do okončanja razdoblja provjere ponašanja [[Upadica Reiner: Hvala.]] ne prodaje ta nekretnina pod kumulativno ispunjenim pretpostavkama. Zahvaljujem.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Evo danas govorimo o izmjenama Stečajnog zakona i Zakona o stečaju potrošača, a to su zakoni koji reguliraju proceduru kod jedne vrlo osjetljive situacije jer stečaj je prije svega vezan uz financijske probleme, odnosno uz puno puta propast trgovačkog društva, a uz to je vezan i gubitak radnih mjesta, gubitak imovine, imovinskih prava što je zasigurno vrlo problematično i izaziva negativne emocije, a da ne govorimo o stečaju potrošača gdje u stvari govorimo o prezaduženosti pojedinog građanina i o situaciji koju on mora proći uz pomoć države, odnosno sustava kako bi izišao iz te situacije prezaduženosti. Kad gledamo praksu možemo zaključiti da je najveći problem stečaja u prošlosti bio u većini slučajeva njegovo kasno otvaranje, tj. otvaranje onda kad više nema dovoljne imovine i kad su dugovi toliki da ih imovina više ne može pokriti. Stečaj kao instrument je zamišljen da pomogne tvrtki sa poteškoćama da se izvuče iz problema i opstane, međutim u puno situacija u prošlosti bio je u stvari paravan za razne makinacije, za izvlačenje imovine iz jednog društva na neko novo a u stečaj bi se u stvari gurnulo društvo bez imovine pa su i radnici i vjerovnici ostajali u problemu. To je ono što se sigurno ne bi smjelo događati i što bi trebalo sankcionirati. Ovim izmjenama u stvari uvodi se sustav ranog upozoravanja kako bi se pravne osobe i poduzetnici s poteškoćama u poslovanju na vrijeme obavijestilo i kako bi im se u stvari na vrijeme pružila mogućnost rješavanja financijskih poteškoća što je uistinu dobro. Dodatno se uređuju i pitanja vezana na imenovanje stečajnih upravitelja i način dodjele predmeta stečajnom ispitu moći će po novom prijedlogu pristupiti ekonomisti i pravnici s najmanje tri godine iskustva u struci te će se oni upisivati na listu kvalificiranih i visokokvalificiranih stečajnih upravitelja zavisno o njihovom dotadašnjem iskustvu što smatram da je bolje rješenje nego do sada. U predstečajnom postupku mijenjaju se i odredbe vezane uz glasovanje o planu restrukturiranja što je isto tako dobro vezano na samo prihvaćanje tog plana jer smo do sada imali situaciju da ako se nije izjasnilo o planu da se smatralo da se protivi planu i to je ustvari dovodilo do blokiranja samog ulaska u taj postupak prihvaćanja i realizacije predstečajnog plana restrukturiranja. Također se predlažu izmjene koje će osigurati veću zaštitu prava radnika čija su društva u stečaju i glede samog Zakona o stečaju potrošača vrijeme provjere ponašanja potrošača smanjuje se sa pet godina na tri godine što je za njih povoljnije i smatram da će to skraćivanje roka i navesti mnoge od građana da ipak pristupe toj proceduri i da samim time sebi olakšaju poziciju. Ono što bih isto tako na kraju rekla, da će klub HDZ-a imati jedan amandman vezano na čl. 5. st. 3. Konačnog prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona iz razloga što u sustavu sigurne razmjene pismene između financijske agencije i e-Spisa ne postoji elektronički poštanski pretinac jer se radi o direktnoj elektroničkoj komunikaciji između dva elektronička sustava i kako bi se otklonila dvojba o načinu dostave potrebno je ustvari brisati predloženo. Evo na kraju ću samo reći da smatramo da oba ova prijedloga konačna prijedloga zakona uvode novine koje će osigurati i kvalitetniju provedbu predstečajnog postupka, staviti u fokus u okvir za sustav ranog upozoravanja, osigurati veću zaštitu prava radnika u stečaju te potrošačima omogućiti brže i kvalitetnije rješavanje njihovog financijskog problema. Klub HDZ-a će iz tih razloga podržati oba ova prijedloga. Zahvaljujem.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, tajniče, kolegice i kolege. Evo jedan dio oporbe nije toliko euforičan i oduševljen s ovim zakonima i drago mi je da je i iz redova vladajuće većine došlo nekoliko prijedloga odnosno sugestija što se može i kako se može popraviti i ta je bilo rečeno da imamo problema i to sigurno pozdravljamo i smatramo da je to dobro da se gleda korektno i na te probleme koji su ostali u zakonu. E sad, postavlja se pitanje kako glasati. Ako glasamo protiv ispast će da smo protiv direktive, što nismo. Ako glasamo za ispast će da smo zadovoljni sa onim što piše u zakonu, što nismo. I što sad napraviti? Znači u zakonima nije implementirano ono što je trebalo biti implementirano da bi se stvarno postigli efekti, to su manje-više kozmetičke izmjene koje su vezane za direktivu i ništa drugo, ali mi one prave probleme koje trenutno imamo sa stečajevima nećemo sa ovim na ni na koji način prevazići. Nećemo se boriti s onim problemima koji su stvarno prisutni kod nas i dalje ćemo dozvoliti da onima koji rade probleme da ih i dalje rade i dalje ćemo dozvoliti onima koji nekorektno rade i provode stečajeve da to i dalje rade, a to nam nije cilj. Cilj bi nam bio da to spriječio i da stvarno u tom stečajnom postupku pomognemo i radniku i vlasniku i svima onima koji su vjerovnici bili tom poduzeću. Ako to ne postignemo sa Stečajnim zakonom šta će nam takav zakon? I zbog toga ponovo apeliram, s obzirom da smo više puta govorili o tome kada bi se i kako trebao zakon donositi, kada bi se i kako trebalo reagirati u vezi zakona, kako bi se trebalo reagirati u vezi direktiva EU, kako bi se trebalo reagirati u vezi uredbi EU apeliram da se stvarno tako počne i raditi. Upozoravali smo s ove govornice više puta na te probleme i sad smo opet došli na problem koji je vezan ne samo za poduzeća, nego je vezan i za naše sugrađane. Mi imamo u raspravi dva zakona, da li ćemo sad sa ovim Zakonom o osobnom stečaju potrošača stvarno pomoći našim sugrađanima? Na koji način im pomažemo? Savjetovanjem? Jako teško. Zato moramo voditi računa da prilikom donošenja zakona uzimamo u obzir naše specifičnosti, trenutno zbivanje u RH na tom području i da se to automatski sa direktivom koja se implementira u zakonsku regulativu da se automatski to primijeni, ako hoćemo imati bolju i pravedniju Hrvatsku, ako hoćemo imati transparentniju Hrvatsku, bez toga neće ići. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovim točkama, a o njima ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Sada idemo na objedinjenu raspravu o dvije točke: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru, drugo čitanje, P.Z.E. br. 233 i - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 234 Predlagatelj je Vlada RH temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. i Članka 172. u svezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Juro Martinović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, Konačnim prijedlozima Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima i izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru implementira se Direktiva EU iz 2019 u pogledu upotrebe digitalnih alata i postupaka u pravu društva. Implementacijom ove direktive omogućuje se osnivanje svih vrsta trgovačkih društava i podružnica elektroničkim putem, elektronička dostava svih podataka i dokumenata sudskom registru tzv. doregistracija. Omogućuje se da sustavu osnivanja na daljinu pristupe zakonski zastupnici i punomoćnici. Do sada su osnivači isključivo samostalno mogli pristupiti sustavu osnivanja na daljinu. Kako bi se osigurala zaštita svih osoba koje komuniciraju s trgovačkim društvima ili podružnicama te kako bi se spriječile prijevare i zlouporabe važno je da nadležna tijela mogu provjeriti može li osoba koja se imenuje direktorom obavljati tu dužnost. U tu svrhu Ministarstvo pravosuđa i uprave ustrojit će i voditi evidenciju osoba koje ne mogu biti članovi uprave društava. Uvođenjem takve evidencije na jednom mjestu objedinit će se informacije o osobama koje ne mogu biti članovi uprave društava te će se omogućiti brza i jednostavna provjera tih podatka. Na temelju te evidencije uspostavit će se i sustav razmjene podataka o diskvalificiranim direktorima sa državama članica europskoj gospodarskoj, europskog gospodarskog prostora. Također, u okviru priprema za uvođenje EUR-a kao službene novčane jedinice u Hrvatskoj mijenjaju se odredbe o eskontnim stopama. Ovim se izmjenama mijenja zakonska zatezna kamata na način da se više neće moći računati u odnosu na visinu eskontne stope već sukladno rješenju iz Zakona o obveznim odnosima. Usvajanjem ovih zakonskih prijedloga postupak osnivanja trgovačkih društava i upis u sudski registar dodatno će se digitalizirati i pojednostaviti. Hvala vam na pažnji.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, ne tako davno na Odboru za zakonodavstvo sam vas pitala jedno pitanje kad smo imali u prvom čitanju prijedlog Zakona o izmjeni vezano uz javne bilježnike jer da bi ova dva zakona mogla profunkcionirati, mora profunkcionirati i taj zakon i to mora biti zajednički paket. I onda ste rekli da apsolutno vlada o tome vodit računa i da ćemo imati u čitanju otprilike da će to biti u isto vrijeme i sve zajedno. Mi smo imali u prvom čitanju Prijedlog Zakona o javnim bilježnicima koji se mijenja da bi između ostalog neke druge stvari, da bi ovo moglo funkcionirat. Obzirom da sad imamo u drugom čitanju ova dva zakona mene zanima u smislu primjene zakona neće moći biti u punoj primjeni ova izmjena bez da napravi se ona izmjena. Što ste tu napravili, što mislite i kako ćete to međusobno uskladiti? Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice hvala vam. Dakle, oni koji prate ovu problematiku znaju da Ministarstvo pravosuđa ustvari u ime Vlade RH predlaže ove zakone i da su u paketu ova sva 3 zakona. Oni dinamički ne idu potpuno identično u, nisu išli u vladinu i saborsku proceduru, ali vodimo računa i bit će stvari postavljene tako da će oni svi skupa u isto vrijeme stupiti na snagu i proizvesti pravne učinke koje smo namijenili i jednom i drugom i trećem zakonu.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče smatrate li da bi se mogao povećati neposrednom elektroničkom registracijom problem lažnih identiteta ili krađe identiteta koji lako nastaje u situacijama kada nema fizičke autentifikacije, a koji je u današnje vrijeme digitalizacije ozbiljan rastući problem i kako ga rješavati u ovom slučaju. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, dakle rekao bih kolegijalno dobro razmišljate. To razmišljanje je bilo prisutno i na radnoj skupini, to razmišljanje je prisutno rekao bih kod svih onih koji prate ovu problematiku. Mi u biti tu na stanovit način provodimo jedan test razmjernosti. Pred nama su moderne komunikacije, moderne tehnologije i mi ih moramo implementirati u zakonodavne okvire kako bismo ubrzali sve procese. Naravno da se u toj situaciji kriju i stanovite poteškoće. Oni koji hoće sebe od takvog, takve pogibelji, takve opasnosti zaštititi oni i dalje nakon ovih izmjena mogu u fizičkom obliku radit registracije, doregistracije i sve izmjene. Naravno da ovdje više pravo nije u pitanju nego zaštita od, od, od hakera, dakle na način da se softver učini što kvalitetnijim i boljim u ovom segmentu.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, evo kao što smo mogli čuti ovim izmjenama i dopunama zakona osim implementacije direktive dakle uvodi se niz novosti prije svega vezano za osnivanje društava na daljinu. Uvodi se digitalizacija. Međutim isto tako ostaje i dalje onaj uobičajeni model osnivanja kod javnoga bilježnika, dakle ovaj novi način bez javnog bilježnika i pravnog savjetnika uvodi se kao alternativna mogućost, a dakle i dalje se može još uvijek otići i fizički kod javnoga bilježnika, međutim ono što ovim novim metodama i osnivanja na daljinu će se doprinijeti svima je da u biti će se i određene i tarife i određene pristojbe ukinuti ili smanjiti i time će se omogućiti ne samo brži postupak osnivanja nego i smanjiti dakle određeni financijski udar na naše građane koji žele osnovati.
Poštovani državni tajnik.
Da uvaženi zastupniče, zaista ste u pravu. Ovdje nekako je u sjeni prošla ta činjenica, a to je da će se ta digitalna tehnologija omogućiti izmjene niza podataka, ne svih u sudskom registru bez da se ide javnom bilježniku dakle moći će osnivač, moći će uprava društva promijeniti niz podataka koji su dosad podrazumijevali javnog bilježnika, podrazumijevali prijavu za izmjenu tih podataka, što je ja znam i kao odvjetnik jako puno koštalo, i odvjetnička i javnobilježnička usluga i pristojbe i objava u Narodnim novinama, dakle sve smo to sada izbjegli sa nekolicinom izmjena u tom segmentu.
Hvala lijepa, nema replika više.
Evo ja samo još, imamo dva amandmana Odbora za zakonodavstvo i njih oba prihvaćamo.
Hvala vam lijepa i idemo na raspravu. Otvaram raspravu i prava će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Kad govorimo o ovim zakonima onda oni baš ne dižu preveliku buru u javnosti, ali svi mi koji smo ikad radili u gospodarstvu znamo koliko su oni važni i između ova dva čitanja nije bilo većih izmjena, nije bilo većih promjena u onome, tako da ću se vrlo kratko osvrnuti i možda naglasiti ono što sam u principu i kod prvog čitanja govorila, a to je, to se može sažeti u onome što znamo često reć, a to je pitanje mjere jel, koliko mi ovim izmjenama olakšavamo neke stvari, ali s druge strane koliko si otežavamo neke druge stvari jer pojednostaviti otvaranje tvrtke i smanjiti troškove vezano za to je uvijek nešto što treba pohvaliti. To je nešto što će našim gospodarstvenicima olakšati poslovanje, ali s druge strane ako gledamo neke druge stvari olakšat će i onaj jedan dio koji se odnosi na poslovanje na rubu zakonitosti, pa čak i malverzacija. Ove izmjene i dopune Zakona o sudskom registru su kao što je i rekao poštovani državni tajnik i Zakon o trgovačkim društvima u biti usklađivanje s europskim direktivama. Već smo danas malo govorili i kolega Pavić je jako lijepo istaknuo da mi često te direktive u principu samo prepisujemo, a ne prilagođavamo našoj stvarnosti i našoj gospodarskoj situaciji, a direktiva za razliku od uredbe određuje smjer i određuje cilj koji se treba postići, a ne i način na koji će se to postići. Doduše, ovi zahtjevi koje Europa u direktivi pred nas postavlja u ovom segmentu nisu nelogični, treba ih pozdraviti i idu u onaj dio koji mi često čujemo, a u NPOO-u je gotovo u svim dokumentima naglašen, a to je to zeleno i digitalno da se tako kolokvijalno izrazim i da naš taj dio koji se odnosi na pravosuđe treba digitalizirati i treba olakšati i treba ubrzati, povećati transparentnost. To mislim da ćemo svi pozdraviti i s tim ćemo se svi složiti i drago mi je da evo iz tog ministarstva se ubrzano i radi na tome jer to je u tom ministarstvu uistinu ključno. Kako bi se jednostavnije, brže, vremenski, troškovno, učinkovitije osnivala trgovačka društva primjenom digitalnih alata je naravno dobro, ali s druge strane treba vidjeti što to, što to u praksi znači. Znači ako pogledate u Hrvatskoj mi već sad imamo 40.000 tvrtki koje nemaju nijednog zaposlenog i često se te tvrtke onako kolokvijalno zovu fantomske tvrtke ili fikus tvrtke i to nije naš specifikum, to imaju i druge države i često se to koristi recimo i u građevinarstvu, pa za pojedine projekte se osnuje posebna tvrtka kako ne bi ugrozila postojeće poslovanje ako slučajno u nekom slučaju dođe do određenih poteškoća u poslovanju, ali kod nas su one onako na dosta lošem glasu. Bez obzira što to poslovanje nije u suprotnosti sa zakonom, sve je legalno, sve je zakonito, ali često upravo te tvrtke čak polovica posluje sa gubitkom i ti gubici se mjere milijardama i kad to tako vidite onda to baš i nije tako beznačajno. Tako s jedne strane treba olakšati poduzetnicima da brže, jednostavnije i jeftinije osnivaju tvrtke, da se poduzetnička aktivnost pojača i intenzivira, ali s druge strane otvaramo tu Pandorinu kutiju da te fantomske ili tzv. fikus tvrtke budu još dominantnije i u principu mi imamo sve više tvrtki koje imaju taj početni kapital od 10 kuna. To su ta tzv. jednostavna društva s ograničenom odgovornošću i prema podacima HNB-a upravo su te tvrtke znači one koje nemaju zaposlenih u kategoriji onih koje teško mogu vratiti uopće i kredite i jedini način je, al dobro to nije u nadležnosti ovog ministarstva, al uvijek treba gledati međusektorski pojačani porezni nadzor i upravo takvih tvrtki jer i te tvrtke su dužne milijune poreza koje ne plate na kraju. Znači problemi se onda šire, jednom kad otvorimo taj dio, kad olakšamo poslovanje i otvaranje tvrtki to nam se kasnije vrati na drugom području, a to je naplata poreza i samo ću vas prisjetiti slučaja iz Primorsko-goranske županije gdje su tvrtke koje su osnovali talijanski državljani ostale dužne čak 210 milijuna kuna poreznog duga, 210 milijuna, to nije malo. Znači mi moramo postaviti pitanje šta su radili, šta je radilo Ministarstvo financija, šta je radila Porezna uprava? Vidimo kada treba naplatiti porez na dohodak građanima koji su otišli trbuhom za kruhom onda su jako učinkoviti, idu do 2016. A kako će naplatiti ovih 210 milijuna kuna? Od koga? Nema zaposlenih, nema imovine, nema ničega vjerojatno su vlasnici nedostupni i na kraju nikom ništa. Tko je odgovoran za to? Opet je to u nekoj sivoj zoni jer ako nema dovoljno temeljnog kapitala, a nema, onda se taj porezni dug vjerojatno nikada neće naplatiti. I uvijek se moram zapitati kako nikome nije sumnjivo da tvrtka koja se bavi cestovnim prijevozom robe nema nijednog zaposlenog vozača i to nikome nije sumnjivo i to niko ne kontrolira i nikome ništa. I na kraju porezni dug i na kraju ništa. Estonija je država koja uistinu u području digitalizacije prednjači i treba se u brojnim segmentima na njih ugledati, ali ona vam je isto tako i najbolji primjer da ovo pojednostavljivanje može i uglavnom otvori i prostor za brojne manipulacije. Narodna banka Estonije je priznala da je u razdoblju od 2008.-2017. putem trgovačkih društava oprano više od tisuću milijardi eura, znači tvrtke koje su bile najobičnije perilice i ništa drugo. I iskreno tko god je radio u gospodarstvu zna da u Hrvatskoj ni sada nije pretjerano teško otvoriti tvrtku. Puno teže je zatvoriti tvrtku i ti procesi traju puno duže čak za jednostavni d.o.o. traju po dvije godine i skuplje je zatvoriti tvrtku nego otvoriti. Nemojte zaboraviti da i onda imate naknade pa morate objaviti itd. Znači to su sve neke stvari na koje ja moram ukazati i nadam se da i drugi resori vode o tome računa. Jedno je pojednostavniti, jedno je smanjiti troškove naknade, ali pri tom onda Porezna uprava mora biti malo učinkovitija u tom segmentu, malo se fokusirati i na druge poreze, a ne samo na naplatu poreza od dohotka i PDV kao glavni punjač proračuna i po meni je to ključno. Naravno ovdje poštovani državni tajnik koji sjedi nije za to nadležan, ali nadam se da će me čuti i u Ministarstvu financija. Ovo sve što se radi je dobro, nije loše, pomoći će poduzetnicima, osnažiti ih, potaknuti ih na poduzetništvo, ali s druge strane otvara cijeli niz mogućnosti za malverzacije gdje onda nadležne institucije i nadležni resori moraju puno brže i učinkovitije djelovati. Hvala.
Hvala. Sljedeća će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Vesna Nađ. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama su dva konačna prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru i o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima koji se zapravo usklađuju sa europskim direktivama. Kako je navedeno u obrazloženju prijedloga zakona ovim prijedlogom zakona omogućuje se upis podataka i dokumenata u sudski registar na daljinu za sve subjekte upisa u sudski registar te se omogućuje razmjena informacija o podružnicama i diskvalificiranim direktorima između registara država europskog gospodarskog prostora. Pozdravljamo odredbu kojom se omogućava nadležnim tijelima osiguranje provjere je li osoba koja se imenuje direktorom zabranjeno obavljanje dužnosti direktora kako bi se spriječile bilo kakve zloupotrebe. Nadamo se da će na taj način smanjiti se u pravom prometu broj onih trgovačkih društava koji se osnivaju samo sa parolom zdrpi i zbriši. Registar podataka o diskvalificiranim direktorima sa državama europskog gospodarskog prostora pri Ministarstvu pravosuđa morao bi biti dobar i transparentan alat za onemogućavanje imenovanja direktora osobe kojima je zabranjeno obavljanje dužnosti direktora. Još uvijek u RH ne možemo biti zadovoljni stupnjem digitalizacije i postupaka u vezi osnivanja i do registracije podružnica trgovačkih društava u odnosu na razvijene zemlje EU na tom području. Po indikatoru koji se odnosi na ponudu i potražnju digitalnih javnih usluga te otvorenost podataka najuspješnije su države Estonija, Španjolska, Danska itd., a mi smo pri dnu zajedno sa Rumunjskom, Grčkom, Slovačkom Mađarskom. Iako su naše delegacije iz javne uprave hodočastile u Estoniju nisu ni blizu stupnju njihove digitalizacije, a da o obrazovanju ne govorimo. Za razliku od RH koja je premrežena rođačkim i kumskim vezama i gdje je glavno pitanje imaš li koga da pogura stvari, Estonija je prostor u kojem možete napredovati i ispuniti se i dokazati različitim područjima djelovanja isključivo svojim znanjem i kompetencijama. Nema kumova, rođaka i partijskih veza u javnim službama jer napreduju samo najbolji i najmarljiviji. Kod nas javnopravna tijela često u vođenju postupaka traže od stranaka podatke iz službenih evidencija drugih javnopravnih tijela i sudova iako po zakonu moraju tražiti iz službenih evidencija nadležnih javnopravnih tijela i sudova. Zato je razmjena službenih evidencija elektroničkim putem nešto što je imperativ zakonitosti, učinkovitosti i ekonomičnosti samog postupka. Naši javni registru su nepovezani, svako javnopravno tijelo ima svoga dobavljača informatičkog programa, nekog prijatelja, rođaka, kuma koga netko poznaje kao dobrog i pouzdanog dobavljača. Stoga su često informatički programi raznih javnopravnih tijela inkompatibilni. Da bi otklonili tu inkompatibilnost trošimo sredstva iz eu fondova i sva sreća da tu rođačko-kumske veze ne pomažu. I dok se vladajućima jako sviđa pojam digitalizacije i svuda ga deklaratorno ubace a često i zbog obveze implementiranja EU direktiva zemlje tipa Estonije nas ostavljaju daleko iza sebe u tom području, pa tako gubimo i dio investicijskog kolača koji dolazi sa digitalizacijom i osnivanjem trgovačkih društava i njihovih podružnica na daljinu putem interneta. Dobro je ipak, treba to istaći da se preko usluge STAT može elektroničkim putem pokrenuti poslovanje i d.o.o. i j.d.o.-a putem portala e-građani. Mnogo d.o.o.-a i j.d.o.-a ne bi se osnovalo da nema te mogućnosti, jer mladi budući poduzetnici nemaju volje ni živaca obilaziti razne urede da bi prikupljali dokumentaciju i zasnivanje trgovačkog društva. Oni žele jednostavnu on-line proceduru sa mogućnošću digitalnog potpisa. Stoga pozdravljamo odredbu da se prijava za upis u sudski registar može podnijeti registarskom sudu u elektroničkom obliku. Takva prijava podnosi se elektroničkim putem preko javnog bilježnika, internetske stranice sustava sudskog registra ili internetske stranice sudskog registra u sklopu sustava START. Javni bilježnik ili podnositelj prijave ako prijavu nije potrebno javno ovjeriti potpisuje prijavu kvalificiranim elektroničkim potpisom. Važno je da se omogućava sastavljanje javno-bilježničke isprave u elektroničkom obliku u postupku na daljinu, te se vrši usklađivanje sa odredbama izmjene i dopune Zakona o javnom bilježništvu. Ovaj prijedlog zakona koji će implementirati navedenu direktivu u pogledu upotrebe digitalnih alata i postupaka u pravu društva trebao bi snažno potaknuti osnivanje tih novih subjekata na daljinu. Međutim, u cilju otklanjanja zloupotreba važno je da se daje ovlast sudu da zahtijeva fizičku prisutnost stranaka pred javnim bilježnikom ako posumnja da su osobe koje podnose prijavu krivotvorile ili na drugi način zloupotrijebile identitet, da nisu poslovno sposobne ili da nemaju odgovarajuću ovlast za podnošenje prijave, da se prilikom podnošenja prijave krše propisi o sprječavanju pranja novca ili da postoje druge protupravnosti u postupku. Podržavamo odredbu kojom se propisuje da ako su rješenja ili zaključak doneseni povodom prijedloga kojeg je podnio subjekt upisa rješenje ili zaključak se subjektu upisa dostavljaju objavom na internetskoj stranici sudskog registra i na adresu elektroničke pošte koju je predlagatelj upisan u sudskom registru. Dostava subjekata upisa se smatra obavljenom istekom osmog dana od dana objave pismena na internetskoj stranici sudskog registra. Direktiva nalaže da se minimalni skup podataka o trgovačkim društvima uvijek mora pružiti besplatno što će povećati i transparentnost podataka o trgovačkim društvima. EU također inzistira na povezivanju središnjeg registra trgovačkih sudova, trgovačkih društava i društava članica koje je započelo još 2017. što znatno olakšava i prekogranični pristup informacijama o trgovačkim društvima u Uniji i omogućuje registrima u državama članicama međusobnu elektroničku komunikaciju u vezi određenih prekograničnih aktivnosti koje se odnose na trgovačka društva. Evidentno je da je prijava za upis u elektroničkom obliku komunikacija registarskog suda i predlagatelja u elektroničkom obliku jednostavnija i brža i da bi trebali razvijati ovaj oblik komunikacije u odnosu na prijavu registarskom sudu u papirnatom obliku sa prijavom u papirnatom obliku. Radi olakšavanja osnivanja trgovačkih društava i upisa podružnica u registar, te smanjivanja troškova vremenskog i administrativnog opterećenja povezanog sa tim postupcima posebno mikro poduzeća, te malih i srednjih poduzeća kako su definirana u preporuci Komisije trebali bi uspostaviti postupke kojim bi se osnivanje trgovačkih društava i upis podružnica u registar mogli u potpunosti obavljati putem interneta. Navedenom direktivom društva se ne bi trebala obvezati na korištenje takvih postupaka, međutim države članice trebale bi moći odlučivati o tome hoće li neke ili sve internetske postupke učiniti obveznima. Jasno je da je Republika Hrvatska trebala sve više razvijati postupke kojima bi se osnivanjem trgovačkih društava i upis podružnica u registar mogli u potpunosti obavljati putem interneta na daljinu, jer komunikacija osobno i u papirnatom obliku trebala bi biti stvar prošlosti. Ako hoćemo držati korak sa razvijenim europskim zemljama koje privlače investitore i otvaraju nova radna mjesta. Klub zastupnika Socijaldemokrata smatra da su ova dva konačna prijedloga zakona na ovome tragu i stoga ćemo podržati njihovo donošenje. Hvala lijepa.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Za pravednu Hrvatsku, a govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani, prema navodima predlagatelja upotreba digitalnih alata i postupaka s ciljem jednostavnijeg, bržeg te vremenski i troškovno učinkovitijeg započinjanja gospodarske djelatnosti osnivanjem trgovačkih društava ili otvaranjem podružnice tog društva u drugoj državi članici te radi pružanja sveobuhvatnih i dostupnih informacija o trgovačkim društvima jedan je od preduvjeta za učinkovito funkcioniranje, modernizaciju i administrativno pojednostavljenje konkurentnog unutarnjeg tržišta i osiguravanje konkurentnosti i vjerodostojnosti trgovačkih društava. Osiguravanje postojanja pravnog i administrativnog okruženja koje je doraslo novim društvenim i gospodarskim izazovima globalizacije i digitalizacije ključno je kako bi se s jedne strane pružili potrebni mehanizmi zaštite od zloupotrebe i prijevare, te s druge strane kako bi se ostvarili ciljevi kao što su promicanje gospodarskog rasta, otvaranje novih radnih mjesta i privlačenje ulaganja, a svi ti faktori mogli bi donijeti ekonomske i socijalne koristi za društvo u cjelini. Ovim zakonom omogućuje se upis podataka i dokumenata u sudski registar na daljinu za sve subjekte upisa u sudski registar, te se omogućuje razmjena informacija u podružnicama i diskvalificiranim direktorima između registara država europskog gospodarskog prostora. Donošenjem ovog zakona napravit će se iskorak u digitalizaciji postupka upisa trgovačkih društava u sudski registar, osuvremenit će se i olakšati osnivanje podružnica trgovačkih društava, omogućiti da se sve potrebne doregistracije trgovačkih društava, te osnivanje i doregistracija podružnica mogu obavljati i na daljinu. Elektronička procedura podrazumijeva isključivi i potpuni elektronički pristup bez fizičkog kontakta i slanja papira, te mora biti dostupna za državljane EGP. Kako bi se osigurala zaštita svih osoba koje komuniciraju s trgovačkim društvima ili podružnicama, te kako bi se spriječilo prijevarno ponašanje ili druge vrste zlouporaba važno je da nadležna tijela mogu provjeriti je li osobi koja se imenuje direktorom zabranjeno obavljanje dužnosti direktora. U tu svrhu uspostavlja se sustav razmjene podataka o diskvalificiranim direktorima sa državama EGP. Unatoč dobroj namjeri predlagatelja slažem se s onima koji vide i potencijalne prijetnje u sadržaju prijedloga, pa ću nabrojati samo neke. Dakle, tu je već spomenuti problem lažnih identiteta ili krađe identiteta koji lako nastaje u situacijama kada nema fizičke autentifikacije koji je u današnje vrijeme digitalizacije rastući problem, a mogao bi se povezati neposrednom odnosno povećati neposrednom elektroničkom registracijom. Zatim nemogućnost pouzdanog utvrđivanja identiteta i u situacijama kada isti nije ukraden, npr. dijeljenje elektroničkog identiteta između više osoba. Zatim elektroničkim se putem ne može utvrditi postojanje mana volje, dakle vidjeti na nečiji izraz lica ili govor tijela, pa bi se tako registracija mogla obaviti primjenom prijetnje ili prisile nad određenom osobom. Zatim nemogućnost pružanja pravne pomoći i davanja pravnih savjeta neukoj stranci u elektroničkom pravnom prometu prilikom neposredne elektroničke registracije. Kod neposredne elektroničke registracije znatno je umanjena mogućnost preventivnog pravosuđa. Štetne posljedice i mogući sudski postupci ne nastaju ili nastaju u znatnoj mjeri manje u situacijama kada u osnivanju trgovačkih društava sudjeluju i javni bilježnici. Minorizacija sadržajne i formalne vjerodostojnosti i autentičnosti osnivačkog akta društva kao javne isprave, dakle ispuštanjem kogentnog oblika osnivačkog akta društva uz jamstvo evidentiranja sastavljača kao kvalificirane i nadležne osobe koja stoji iza takve isprave svojim imenom, zvanjem i odgovornošću za štetu pogodovalo bi sivoj ekonomiji i nadripisarstvu i stvaranju pretpostavki za činjenje različitih zlouporaba. Zatim nesigurno formalno pravno ustanovljeno zaleđe određenog trgovačkog društva može u poslovnim procesima iziskivati potrebu za dodatnim osiguranjima i sklapanjem pravnih poslova čime bi se štitila prava i jamčilo ispunjenje obveza ugovornih strana. Mogućnost pojave pranja novca i financiranja terorizma, moguće je narušavanje ekonomske stabilnosti države koja bi u uvjetima olakšanog protoka neprovjerenoga kapitala postala ne samo gospodarski ugrožena već i sigurnosno nestabilna. Zatim negativan utjecaj na političku, ekonomsko gospodarsku i sigurnosno pravnu sliku RH u svijetu i na njezinu privlačnost prema stranim ulaganjima i kapitalu. Zatim problem razlikovanja trgovačkih društava osnovanih bez punomoćnika od društava osnovanih posrednom elektroničkom registracijom. Moguće je da bi društva osnovana bez punomoćnika u pravnom prometu predstavljala subjekte u koje se polaže manji stupanj povjerenja. Ekstrakcijom upisa predmeta poslovanja trgovačkih društava u drugi poslovni registar kojeg bi vodilo tijelo HGK različito od sudskog registra još bi se više potakla disperzija osnovanosti i vjerodostojnosti poticanja i ubrzanja rada poduzetništva, a tako i koherentnosti poslovnih procesa povezanih sa određenim promjenama u trgovačkim društvima. Analizirajući prethodno istaknute činjenice koje bi prouzročila neposredna elektronička registracija postavlja se pitanje tko bi i na koji način jamčio da RH i njezinim sudionicima pravnog prometa neće biti nanesena imovinska šteta kao posljedica pravne nesigurnosti koju sa sobom nosi osnivanje trgovačkih društava bez dosljedne kontrole. Dakle, u budućnosti bi se moglo dogoditi upravo ono što se želi izbjeći neposrednom elektroničkom registracijom, što bi moglo rezultirati srozavanjem pravne sigurnosti i načela povjerenja u registar u cjelini, te u društva upisana u njega. Zato je prijeko potrebno naći primjerenu dozu očuvanja kontrole nad osnivanjem trgovačkih društava sveobuhvatnim procesom posredne elektroničke registracije. Zahvaljujem.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Mišel Jakšić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege saborski zastupnici. Kao i na prvom čitanju Klub SDP-a će i na drugom čitanju podržati ova dva zakona koja se danas nalaze pred nama u raspravi jer s jedne strane smatramo da velika većina usklađivanja s europskim direktivama koje smo provodili se ipak pokazala kao jedna dobra stvar i ipak se pokazao kao jedan korak gdje i vraćamo vjeru u institucije, ali i dižemo taj jedan nivo pravne sigurnosti koja je na ovom polju posebno vrlo važna, ali isto tako smatramo da sve ono što možemo napraviti na putu da naše gospodarstvo krene daljnjim putem digitalizacije, a naravno da je tu vrlo važna i digitalizacija naše tzv. birokratizacije je nešto što nam jako puno znači i može podosta procesa ubrzati. Jednostavno smatramo da od ovog zakona su puno veći benefiti nego što mogu biti potencijalne poteškoće. Naravno da apeliramo na ono što se i danas provuklo kroz rasprave i što jesmo nekoliko puta raspravljali, jednostavno vidimo gdje još treba dići taj nivo sigurnosti i pažnje na jedan veći nivo, ali ovo smatramo jednim dobrim korakom gdje neću reći da se pokreće obračun, ali sigurno je da se otvara prostor da nemamo hrpe fantomskih tvrtki i da nemamo hrpe tvrtki koje su funkcionirale na način prevare i nestale i onda smo gubili godine, pa i 10-ljeća ako uopće se ikad došlo do odgovornih osoba i utvrdilo zašto i gdje su to napravile. Zato ovo je definitivno jedan dobar put i jedan dobar pokušaj i nadamo se da će doprinjeti tome da ubrzamo procese i dignemo zaštitu i sigurnost na jedan veći nivo, ali samim time ja vjerujem i da napravimo dobar dio tih procesa jeftinijim za naše poduzetnike i sve one koji imaju potrebu za takvim uslugama. Ono što bismo tu još svakako voljeli dodati je da se nadamo da ovo nije završni korak nego da je jedan od koraka jer jednostavno ako pričamo o samoj digitalizaciji naša zemlja, pardon, još uvijek ima puno prostora gdje se digitalizacija može provesti u sustavu javne uprave, gdje se još jako puno procesa može ubaciti u digitalni oblik i gdje jednostavno na taj način se može pokazati gdje to imamo prostora za reformu i restrukturiranje javne uprave, ali gdje još uvijek imamo prostora da bi ta sama država i sama javna uprava bila jeftinija našim poduzetnicima što naravno na kraju rezultira obično sa prostorom za niža porezna davanja. Tako da nadamo se da ćemo na tom putu ustrajati i kao klub još jedanput naglašavam ćemo podržati ova dva zakona. Hvala lijepa.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Krunoslav Katičić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolege državni tajnici iz Ministarstva pravosuđa, kolegice i kolege, kao što je već više puta kazano pred nama su dva konačna zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima i sudskom registru. Naravno njime se kao što je također više puta kazano implementiraju brojne EU direktive za što duboko vjerujem da će ovo pravosudno područje hrvatskog pravosuđa svrstati u sam vrh jer se implementiraju odredbe koje su recentne u svim europskim pravosudnim područjima. Također te sve izmjene koje su ovdje predložene treba promatrati i u svijetlu izmjena i širih reformi u pravosuđe koje su uvedene. Nedavno i recentno nepuno prije 7 dana ili možda 2 tjedna smo involvirali i određene izmjene kako Zakona o sudovima, o državnim odvjetništvima i o sjedištima tih državnih odvjetništva što zasigurno dodatno doprinosi reformama koje su nužne u ovom području koje je za hrvatsko građansko društvo kao takvo izuzetno, izuzetno bitno. Naravno to je sve sastavni dio i određenih plana oporavka i otpornosti u kojem je područje reforme pravosuđa dostatno potvrđeno i potkrijepljeno tako da je nužnost ovih izmjena posebno Stečajnog zakona od krucijalne važnosti za razvoj i daljnje provođenje hrvatskog društva. Naravno o stečajnim zakonima i o drugima je bilo više rečeno od mojih kolega, ja ću samo ukratko podsjetiti što se sve u ovim predmetnim zakonima mijenja. Donosi se mogućnost osnivanja na daljinu, također pohvaljujemo digitalizaciju odnosno koja ubrzava cijeli postupak kroz mogućnosti trgovačkih društava da se osnivaju na daljinu. Isto tako donosi se određena administrativna rasterećen ja što se tiče brojnih pristojbi odnosno i samih potvrda koje su također bile nužne u ovom cijelom području dosada odnosno daje se mogućnost kroz Zakona o sudskom registru brisanja neodgovarajućih podataka koji su posebno što se tiče adrese tako da više ne mora se provoditi strogo formalni postupak kako je to bilo dosada. Uvodi se tzv. diskvalificirani direktori, ukidaju se brojne …/nerazumljivo/… Ja bi jedino što bi volio naglasiti u ovom cijelom, da se ovim izmjenama jedan od problema koji se dešavao u praksi rješava to je prilikom podjele društava da se ipak sve te promjene koje su nastale do samog upisa odgovarajuće prate trgovačko društvo koje je ili pripojeno i podijeljeno ili na taj način se ne mogu više ovaj onemogućavati provedbe svih drugih akata koje su bili. U odnosu na prvo čitanje, naravno bile su primjedbe, brisane su neke odredbe mislim da je posebno bitno naglasiti onu odredbu koja je brisan Članak 21. odnosno onaj stavak 3. četiristo dvanaestog zakona jer također stvarno mislim da je opravdan stav ministarstva da se u tom dijelu bi dovelo do pravne nesigurnosti i na neki način, ne na neki način nego jesmo prihvatili odredbe da se ipak ta solemnizacija pri javnom bilježniku mora biti takva daje jednu dodatnu sigurnost nego što to bilo dosada odnosno da bi se, htjelo se s tim izmjenama omogući samom jednostavnom ovjerom potpisa da se dođe do promjene u, poslovnih udjela, ali s obzirom na brojne primjedbe koje su bile u prvom čitanju predlagatelj je predmetne izjave, predmetne, predložene izmjene i usvojio. Za kraj s obzirom već sam prošli put dosta govorio, uvode se brojne izmjene u pogledu likvidacije društva, kao se jednostavno može osnovati, bitno je da i taj dio liberalizirano naravno poštujući pri tome mogućnost pohrane po odgovarajuće poslane dokumentacije kako bi se u slučaju eventualnih dodatnih postupaka moglo utvrditi stvarno stanje i pravo činjenično stanje i na takvim činjenicama donositi određene odluke kako što bi se provodili i određeni drugi propisi. Zaključno, Klub HDZ-a kao i u prvom čitanju drži da su, će podržati predmetni zakon, konačni prijedlog zakona. Mislimo da će se time i dodatno pojačati efikasnost u rješavanju sudskih sporova odnosno i u samom radu, u brzini radova samog sudova. Tu posebno mislim u pogledu činjenice sudskog registra, …/nerazumljivo/… kao što sam već kazao Klub Hrvatske demokratske će zajednice će također podržati prijedloge zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sada ćemo se vratiti na našu točku koju smo noćas prekinuli, pa će u ime Kluba zastupnika CENTRA i Glasa govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju, uvažene zastupnice i zastupnici. U posljednje vrijeme HDZ-ova je parlamentarna većina usvojila čitav niz zakona koji bitno utječu na pravosuđe. Pretpostavljam da će se to pokušati prikazati kao neka mini reforma. Promjene su uglavnom kozmetičke naravi osim u onom dijelu antikorupcijskih zakona koje možemo ocijeniti kao duboki salto mortale. Promjene su uglavnom nazadne i djelovat će štetno na sustav borbe protiv korupcije. Kada govorimo o ovom Zakonu o sudskom registru i trgovačkim društvima u kojima implementiramo ponovno odredbe europske direktive mogu reći da su te promjene pozitivne. U svakom slučaju podržavam elektronsko osnivanje trgovačkih društava. Bilo bi dobro da smo više učinili na pojednostavljivanjima procedure zatvaranja trgovačkih društava elektronskim putem, a načelno još je puno prostora ostalo da se unaprijedi elektronsko, odnosno digitalno poslovanje. Ono što mi je žao, žao mi je što ćemo ponovno morati čekati možda neku buduću europsku direktivu da bismo u naše zakonodavstvo, u naš pravni sustav uveli i neke metode digitalne kontrole koje u pojedinim zemljama EU postoje već više od desetljeća. Primjerice bilo bi dobro uvesti digitalne registre barem kada se radi o stupanju u poslovne odnose sa tijelima javne vlasti na sličan način kao što je to provela Slovenija kroz svoj sustav Erar koji kažem postoji već sigurno više od deset godina. Riječ je zapravo o nečemu što se može opisati kao malo bolje digitalizirana excel tablica u kojoj je naprosto sadržano sve što se može smatrati stupanjem u poslovni odnos s tijelima javne vlasti. Tu bi bila navedena tijela javne vlasti, njihovi poslovni partneri, sadržaj ugovora, predmet ugovora, sve stavke doslovno u smislu predmeta, cijene, rokova isporuke, kontrole izvršavanja ugovora plus pristup samom dokumentu, samom ugovoru u nekom PDF obliku. To bi pomoglo da se utvrdi tko u RH s kim posluje pa ne bismo imali i dobar dio današnjih izlaganja o tome kako postoje neke fiktivne tvrtke ni kako te fiktivne tvrtke sudjeluju u brojnim malverzacijama najčešće povezanim i premreženim sa političkim elitama. To bi značajno doprinijelo smanjivanju i sprječavanju nastanka fiktivnih poslova. U onom dijelu koji se odnosi na kompletno gospodarstvo, dakle na sve tvrtke neovisno o tome posluju li s tijelima javne vlasti ili ne, najbolji način kontrole, najbolji način zaštite svih koji sudjeluju u tržišnim aktivnostima je funkcionalno, učinkovito i brzo pravosuđe koje jamči naplatu potraživanja. Nažalost toga nema, ali to nije tema koja se rješava ovim zakonom već čitavim nizom drugih mjera, kažem mislim da će to morati pričekati neku vladu ova za dubinske, suštinske izmjene pravosuđa očito nije imala dovoljno ambicija. A što se tiče načina poslovanja trgovačkih društava, ono čega se nismo dotakli tijekom današnje rasprave je to da zapravo Hrvatska nikad nije niti bila u potpunosti izgrađena kao tržišna ekonomija na način kako to funkcionira u drugim državama. Primjerice, mi se strahovito bojimo i tako su to danas neki zastupnici iznosili da će olakšavanje i osnivanja trgovačkih društava povećati broj onih fiktivnih tvrtki. Kako se to sprječava tamo gdje tržište dobro funkcionira, pa naprosto tako da se poslovi sklapaju s onim tvrtka u koje postoji tržišno povjerenje. To su one tvrtke koje su se kroz svoj dosadašnji rad već etablirale na tržištu, stekle svoju klijentelu i čiji se opseg rada i poslovanje naprosto dobrim dijelom i javno vidi. Tada je i tijelima Porezne uprave, ali i svim drugim tijelima koji sudjeluju u sustavu nadzora i kontrole lakše detektirati one stvarne gospodarske subjekte od onih drugih koje nema. Tako bismo lakše otkrili i gdje se nalaze oni subjekti koji postoje samo radi pranja novca, a tijelima poput Državnog odvjetništva i drugih olakšali bi naprosto da na tržištu odvoje žito od kukolja. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu, pa će govoriti poštovani zastupnik Damir Habijan. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajnici, kolegice i kolege evo moram priznati da mi je malo žao možda što na ovom zapravo Zakonu o izmjenama i dopuna Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o sudskom registru zapravo nema nikakve velike, velikog interesa pogotovo koliko vidim od strane oporbe, ali o tom potom, ja bi rekao zapravo svi ovi pozitivni propisi kojima se većinom bavimo zapravo uređuju možda stvarni život i nas kao pod navodnicima fizičkih osoba, a ovo bi rekao zapravo da su krucijalni zakoni što se tiče zapravo života pravnih osoba. Međutim, evo interes je takav kakav je. Dakle, ko što je već rečeno ovim izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima u hrvatskog nacionalno zakonodavstvo dakle transponira se direktiva EU u pogledu upotrebe digitalnih alata i postupaka u pravu društava, a sve kako bi se osigurali dakle učinkovito funkcioniranje i administrativno rasterećenje te modernizacije unutarnjeg tržišta, ali i povećala konkurentnost trgovačkih društava. U tom kontekstu prilikom prvog čitanja ovog prijedloga zakona predlagatelj je predložio izmjenu Članka 412. stavak 3. dakle Zakona o trgovačkim društvima na način da prilikom zaključenja ugovora o prijenosu poslovnih udjela više nema solemnizacije već da se samo ovjeri potpis stranaka. Zasigurno je intencija predlagatelja bila da se olakša i da se ubrza postupak prijenosa ili kupoprodaja poslovnih udjela odnosno da se smanje troškovi prilikom transakcija dakle kod sklapanja ugovora o prijenosu poslovnih udjela. Predlagatelj je evo ko što smo čuli predložio između ova dva čitanja brisanje stavka 3. Članka 412. obzirom da je analizom utvrđeno kako bi predmeta izmjena rušila uspostavljeni sustav registarske evidencije članova društva. Ovim putem to je rekao i u ime kluba dakle naš predstavnik, dakle pozdravljamo ove izmjene. Brojne su prednosti prijenosa poslovnog udjela temeljem javnobilježničkom akta ili solemnizirane privatne isprave. Dakle, osigurava se i veća razina pravne sigurnosti sudionika pravnog prometa trgovačkog društva u kojem dolazi do promjene članske strukture. Osigurava se i veća sigurnost budućih stjecatelja poslovnih udjela i u konačnici zasigurno se osigurava i tzv. publicitetna funkcija popisa članova u sudskom registru odnosno jamči se točnost registarskih podataka o identitetu članova društva s ograničenom odgovornošću. Pa se postavlja i pitanje zašto je važna ta publicitetna ili javna funkcija popisa članova društva? Iz razloga jer ista omogućava javnopravnu kontrolu nad stvarnim članstvom u trgovačkom društvu. Naime, javni bilježnik kao javnopravni ovlaštenik koji sudjeluje u postupku promjene članova društva izrađuje popis članova društva i dostavlja ga u sudski registar nadležnog suda. Drugim riječima sudjelujući u postupku prijenosa poslovnih udjela na način da solemnizira ugovor o prijenosu poslovnih udjela javni bilježnik između ostalog potvrđuje kako sve navedeno u popisu članova društva odgovara promjenama u kojima je sudjelovao i da podaci o njemu korespondiraju s podacima u posljednjem popisu koji je bio predan registarskom sudu. Također, javnobilježnički akt i solemnizirana privatna isprava ima punu dokaznu snagu o sadržaju, kvaliteti volje odnosno izjavama ugovaratelja za razliku od same ovjere potpisa u kojem slučaju javni bilježnik više ne bi bio dionik u postupku promjene članova trgovačkog društva već bi se zapravo njegova uloga svega samo na utvrđivanje identiteta osobe koja je potpisala ugovor. Iz tog razloga javni bilježnik više ne bi bio niti obvezan dostaviti popis članova društva u sudski registar. Stoga je prijedlog da se briše predmetni stavak iz čl. 412. Zakona o trgovačkim društvima dobar i pridonosi zasigurno većoj pravnoj sigurnosti društva sa ograničenom odgovornošću svih sudionika kao i samih stjecatelja poslovnih udjela. Mislim da u prilog navedenog zapravo trebalo istaknuti dobru praksu primjerice u Republici Njemačkoj gdje je također i za prijenos poslovnih udjela u d.o.o.-u kao i za sve isprave u vezi s osnivanjem, registracijom ili do registracijom ili neke druge aktivnosti koje se tiču društva sa ograničenom odgovornošću također je propisan kvalificirani oblik odnosno javnobilježnička isprava. Eto, obzirom na sve navedeno još jednom pozdravljam ovaj prijedlog da se predmetni stavak odnosno da se iz čl. 412. st. 3. briše i da zapravo osiguramo tu pravnu sigurnost i za samo društvo, sudionike i sve oni koji stječu poslovni udjel. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, jedna je poštovanog zastupnika Mažara.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi kolega. Evo i sami ste na neki način i u svome privatnom životu vezani za ovu temu i bavili ste se njom odnosno osjetili ste što znači i u realnome sektoru određene izmjene i dopune i primjene zakonskih propisa. Danas smo mogli čuti kroz raspravu da ove izmjene i dopune puno toga donose, s jedne strane imamo digitalizaciju, pojednostavljenje osnivanja trgovačkih društava, imamo brže omogućivanje svega onoga što do sada nije bilo. S druge strane imamo ukidanje pristojbi, smanjivanje tarifa, s treće strane imamo nešto što bih vas i htio pitat, dakle jednu novinu gdje će Ministarstvo pravosuđe i uprave na sebe preuzeti da stvori evidenciju svih onih osoba koje neće moći biti direktori ili članovi uprava i to će biti povezano ujedno i sa europskim gospodarskim prostorom. Pa možete mi reći dakle i to smanjene zloupotrebe kako će sve ovo utjecati na primjenu zakona?
Hvala. Poštovani zastupnik.
Hvala lijepa. Tako je kolega Mađar, zato se ne mogu složiti s ovom konstatacijom koja je maloprije ovdje bila rečena da se radi općenito dakle kada govorimo u zadnje vrijeme o izmjenama određenih propisa o kozmetičkim izmjenama, ovo definitivno nisu kozmetičke izmjene. Ono što ste vi također spomenuli je bitno dakle mijenja se taj čl. 239. koji propisuje koja su kaznena djela koja priječe da bi netko bio imenovan u upravu odnosno bio imenovan za direktora. A isto tako ovaj dio koji ste spomenuli da će se voditi vrlo jasna evidencija osoba koje ne mogu biti članovi uprave, ali koji zapravo se odnosi na sve države članice EU dakle veća kontrola i na taj način i veća prevencija. Isto tako kada sam govorio možda nisam spomenuo i ovaj dio, mada mislim da ste vi to naglasili, mislim da je potrebno još jedanput spomenuti upravo će i naši građani možda i oni koji ulaze u poduzetništvo sjetiti efekta ovog zakona, primjerice javni bilježnik više nije taj koji je dakle postoji alternativa ili ćete kod javnog bilježnika na registraciju ili će putem elektroničkih mreža odnosno putem digitalizacije. Prema tome, puno prednosti ovog zakona.
Hvala. Repliku ima i poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani kolega. Dakle, u vašem izlaganju, a i sada u odgovoru na replici kolegi spomenuli ste jednu riječ koju ja mislim da je ključna vezano i uz ova dva zakona i niz zakona koja imamo, a to je uloga i značaj digitalizacije. Dakle, živimo zaista u jedna vremena koja su vrlo, vrlo neobična i mislim da su ova priča sa koronom koja je donesla puno zla donijela i neke stvari su se pokazale da stvari koje su nam do sad se činili nemogući u smislu digitalnog svijeta da je moguće, pogotovo u poslu kojim ste se vi bavili izvan ove sabornice gdje se je pokazalo da može funkcionirati dakle e-ploča, da mogu funkcionirati i na drugi način i čini mi se da to treba ne zaustaviti nego unaprijediti i sve više i više koristiti. I zbog toga je važno i naglasiti da ljudi dakle da građani i sami mogu neke stvari obaviti i to je kroz ove zakone moguće, pa vas lijepo molim obzirom na vaše iskustvo nekako još jedanput osvrt na to sve zajedno. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovana kolegice. Pa evo mislim da se zapravo svi u ovoj sabornici slažemo maltene oko ovog sadržaja ovog zakona. Ja bih se nadovezao na ovo što je spomenuo digitalizacija, dakle jest bitno ono što me malo moram priznati zasmetalo možda danas tijekom rasprave, mada mogu razumjeti … pojedinih zastupnika gdje su više ukazivali na mogućnost zlouporabe. Međutim, ja bi ukazao i na u ovom prijedlogu zakona vrlo je jasno propisano preventivni mehanizam u slučaju primjerice da registarski sud posumnja da su osobe koje su putem na daljinu zaključili odnosno žele sklopiti društveni ugovor, osnovat trgovačko društvo da su krivotvorili ili svoje podatke, dakle uvijek postoji mogućnost da registarski sud to prijavi odnosno da se utvrdi pravi njihov identitet. Isto tako ovdje je bilo danas ponovno, a već u nekoliko navrata zapravo na zao glas dovedena društva koja nemaju direktora ili nemaju zaposlenika, međutim to je jedna praksa koja je vani potpuno poznata i zbog nekoliko slučajeva kojih možda je bilo u RH ne bi bilo dobro da sva ta trgovačka društva koja imaju svoj razlog i svrhu postojanja zapravo dovedemo na zao glas.
Hvala vam lijepa. Time zaključujem raspravu o ovom točkama, a o njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sada prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 238. Predlagatelj je zastupnik Marijan Pavliček, temeljem čl. 85. Ustava i čl. 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Vlada je dostavila svoje mišljenje koje imate. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici ministarstva, poštovane kolegice i kolege. Evo ovim putem se želim prvo zahvaliti svim saborskim zastupnicama i zastupnicima koji su svojim potpisom omogućili da danas raspravljamo o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite sa konačnim prijedlogom zakona. Naime, Zakon o sustavu civilne zaštite ima posebnu važnost u doba velikih elementarnih nepogoda, ne daj bože ratova ali isto tako ima izuzetno veliku važnost u doba pandemija a mi se evo već dvije godine nalazimo unutar pandemije covida 19. Još do prije 2 godine malo tko je od naših sugrađana znao nabrojati koje su operativne snage sustava civilne zaštite. Isto tako, još manji broj naših sugrađana je znao da su stožeri civilne zaštite dio operativnih snaga i da oni postoje na lokalnim, regionalnim i na državnim razinama. Upravo taj Stožer Civilne zaštite Republike Hrvatske, odnosno nacionalni Stožer na državnoj razini u zadnje dvije godine je svojim brojnim odlukama itekako utječe na naš svakodnevni život. Sam djelokrug rada Stožera je opširnije opisan u Zakonu o sustavu civilne zaštite i to u članku 21. stavak 2. koji kaže: „Stožer civilne zaštite je stručno“ ovo treba zapamtiti „stručno, operativno i koordinativno tijelo za provođenje mjera i aktivnosti civilne zaštite u velikim nesrećama i katastrofama“. U članku 22. tog istog zakona stavak 1. pak stoji: „Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra osniva i imenuje rješenjem Stožer civilne zaštite Republike Hrvatske koji se sastoji od rukovodećih osoba iz Središnjih tijela državne uprave, operativnih snaga sustava civilne zaštite i drugih pravnih osoba od osobite važnosti za sustav zaštite Republike Hrvatske.“ Ovo rješenje o imenovanju načelnika, zamjenika načelnika i članova Stožera Civilne zaštite je Vlada Republike Hrvatske donijela 20. veljače 2020. godine kada je na prijedlog resornog ministra imenovala načelnika Stožera Davora Božinovića potpredsjednika Vlade dok je za njegovog zamjenika imenovala državnog tajnika Damira Truta. Tom prilikom imenovano je još 25 članova Stožera civilne zaštite Republike Hrvatske. I danas evo dvije godine od te pandemije veći dio tih osoba je široj javnosti i dalje nepoznat. Međutim, kada malo detaljnije proučite njihove životopise tada možete doći do zaključka da među njima imamo dio diplomiranih pravnika, da imamo ekonomista, da imamo inženjera prometa, da imamo inženjera građevine, da imamo seizmologa, da imamo jednog epidemiologa svima poznatoga Krunoslava Capaka, ravnatelja Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo i da imamo jednog liječnika, te jednog brigadnog generala. Često se spominje da je Stožer jedno stručno tijelo što govori zakon i nitko ne spori da ti ljudi nisu stručni u svom zanimanju. Međutim, postavlja se pitanje koliko su uistinu stručni u donošenju odluka u borbi protiv covid-19. Koliko o tome zna jedan ekonomist, jedan pravnik, jedan inženjer prometa? Ali je jako bitno napomenuti da dobar dio, ne svi, ali dobar dio tih ljudi koji su u Stožeru Civilne zaštite ima nešto zajedničko, a to je članska iskaznica jedne političke opcije u ovom slučaju HDZ-a i to potvrđuje da je ovaj Stožer prvenstveno jedno političko tijelo. Također valja napomenuti da je početkom same pandemije Stožer gotovo svakodnevno sazivao konferencije za medije kako bi obavještavao o situaciji koliko se virus brzo širi, koje su mjere poduzete. Na tim Konferencijama za medije su pored načelnika Stožera Davora Božinovića i pored Krunoslava Capaka, člana Stožera se pojavljivale još dvije osobe. To je ministar zdravstva Vili Beroš i to je Alemka Markotić. Ovo potonje dvije nisu članovi Stožera, nego su naknadno imenovani kao pridruženi članovi što je jako bitno za istaknuti. Stožer Civilne zaštite je u zadnje dvije godine donio sveukupno 474 odluke kojima je nastojao suzbiti daljnje širenje covida-19. Često su na žalost te odluke bile politički motivirane a ne epidemiološki opravdane. Često su isto tako te odluke tog istog Stožera zadirale u osnovne ljudske slobode kao što je sloboda kretanja, pa ću sad taksativno nabrojati o kakvim se sve odlukama radi, a često su isto tako i čelni ljudi Stožera davali kontradiktorne izjave kojima su pobijali sami sebe, a isto tako su često upravo oni kršili odluke koje su sami donosili. Pa sjetimo se samo početka prvi slučaj zabilježen u Hrvatskoj od covida-19 bio je 25. veljače 2020. godine. Prve odluke koje je Stožer Civilne zaštite donio su donesene 19. ožujka, znači gotovo mjesec dana poslije. Do tada ona famozna rečenica „zdravlje nacije na prvom mjestu“ nije bila bitna. Zbog čega? Zbog unutarstranačkih izbora u HDZ-u. Naime, tijekom ožujka su se odvijali unutarstranački izbori u HDZ-u kada je 15. ožujka završen taj prvi krug izbora nakon toga su nastupile i prve odluke i mjere Stožera. I to su bile izuzetno restriktivne mjere, pa ću spomenuti samo neke koje su 19. ožujka donesene. To je mjera koja se odnosi na zabranu odražavanja svih javnih događanja i okupljanja više od 5 osoba na jednom mjestu. To je mjera i odluka kojom se zabranjuje rad brojnih trgovina, to je mjera kojom se obustavlja i uz sve, sva vjerska okupljanja, obustavlja rad auto škola, stranih jezika, itd., itd., ... [[Govornik se ne razumije.]] mjera u prelasku granice i sl., sve je to doneseno 4 dana nakon unutarstranačkih izbora, a gotovo mjesec dana nakon prvog slučaja Covida-19 u RH. Sjetimo se još nekih mjera koje je taj Stožer donosio. Na samom početku, recimo, mjera kojim se zabranjuje korištenje svih dječjih igrališta jer se bojalo da se virus može duže zadržati na metalnim površinama. Sjetimo se i mjere o ograničavanju radnog vremena ugostiteljskih objekata do 21, 22 sata ili do ponoći jer se korona očigledno pojavljuje samo u noćnim satima. Sjetimo se isto tako, i mjere kojom se zabranjuje druženje djece unutar škole ako dolaze iz različitih razrednih odjeljenja, a istovremeno djeca u tu istu školu dolaze jednim autobusom, bez obzira iz kojeg razreda dolazili. Sjetimo se i mjere vezano za Covid potvrde koje su se pokazale stvarno besmislene jer je znanstveno dokazano da i cijepljeni i necijepljeni i oni koji su već obolili i oni koji još nisu obolili, mogu ponovno oboljeti od virusa Covid-19 i da ti isti mogu prenijeti taj virus. To se kasnije nam pokazalo na brojkama od nekoliko tisuća dnevno novooboljelih koje smo imali i upravo zbog svega toga taj isti Stožer donosi odluku o privremenom ukidanju tih Covid potvrda u javnopravnim tijelima. Sjetimo se i najnovije mjere kojom djeca u osnovnim i srednjim školama moraju nositi maske samo tijekom pauze gdje provode 5 do 10 minuta, a istovremeno tijekom sata koji traje 45 minuta te maske ne moraju nositi. Ni ta mjera nema nekog uporišta u zdravoj logici. Sjetimo se, isto tako i izjava čelnih ljudi Stožera još u svibnju 2020. g. da maske nemaju nikakav efekt u zaštiti protiv Covida-19, da oni imaju samo psihološko značenje, svega 4 mjeseca poslije u rujnu, Stožer svojom odlukom donosi da su maske obveze u svim zatvorenim i javnim prostorima. Isto tako, treba se sjetiti i toga da su čelni ljudi Stožera kršili mjere koje su sami donijeli pa je tako prije nekih 6 mjeseci ministar unutarnjih poslova i načelnik Stožera civilne zaštite RH koji potpisuje sve odluke, bio uslikan u Spaladium areni na košarkaškoj utakmici bez maske na licu unatoč tome što je na snazi bila mjera o obveznom nošenju maski u zatvorenim prostorima. Udaljen od svojih najbližih suradnika svega 30 cm, unatoč tome što je na snazi bila odluka da morate biti udaljeni 2 m od prvog sugovornika u zatvorenom prostoru. Sjetimo se i da je prije 2 mjeseca ministar zdravstva Vili Beroš bio uslikan kod urara, ponovno u zatvorenom prostoru bez maske na licu uz neku ispriku da je tom prilikom pio vodu. Nije bilo nikakve isprike da je pogriješio, a kamoli, ne daj Bože, da je ponudio svoj mandat na raspolaganje. Također se postavlja pitanje je li taj Stožer od 27 ljudi + 2 pridružena člana, tih 474 odluke koje je donio, donio kvorumom. Je li se taj Stožer uistinu sastajao svaki put prije donošenja odluka? Očigledno nije. Te odluke su se donosile u krugu 3 do 4 osobe, čak se ni tu nismo držali onih temeljnih demokratskih standarda da se neke odluke moraju o određenom tijelu donositi natpolovičnom većinom. Sjetimo se i još jedne apsurdne mjere početkom pandemije kada se zabranilo napuštanje mjesta prebivališta. I onda smo imali apsurdne situacije da su ljudi u pojedinim općinama bili onemogućeni izaći iz svog sela jer u svojoj općini nisu imali liječnika, nisu imali ambulantu, nisu imali ljekarnu, nisu imali trgovinu, nisu imali bankomat, a istovremeno u Gradu Zagrebu gdje živi 700 tisuća ljudi se ljudi slobodno mogli kretati jer je to jedna zasebna teritorijalna jedinica. Niz odluka koje je ovaj Stožer donio su bile čiste političke odluke, politički motivirane, a ne epidemiološki opravdane. Zadnje izmjene i dopune Zakona o sustavu civilne zaštite u ožujku 2020. g. su omogućile Stožeru dodatne ovlasti u čl. 22a koji glasi: U slučaju nastupanja posebnih okolnosti koje podrazumijevaju događaj ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, a koje ugrožava život i zdravlje građana, imovinu veće vrijednosti, znatno narušava okoliš, gospodarsku aktivnost ili uzrokuje znatnu gospodarsku štetu, Stožer civilne zaštite RH donosi odluke i upute koje provode stožeri civilne zaštite jedinice lokalne i područne samouprave. Smatramo da u ove dvije godine, svi mi, pa i laici, dobro znamo kako se ovaj virus širi i njegove varijante i podvarijante. Hvala Bogu pa ove najnovije varijante su sa puno slabijim simptomima i mislimo da nema potrebe za žurnim donošenjem odluka. Ovo više nije neka prirodna katastrofa, kao što je potres pa Stožer mora odmah djelovati, stoga smo stava da sve odluke Stožera civilne zaštite RH treba potvrditi upravo HS. Upravo saborski zastupnici kojima je legitimitet, koji su stekli na izborima i stoga smatramo da je saborski, da je Sabor RH čak stručnije tijelo od ovog Stožera jer u ovom Saboru danas sjedi više liječnika nego što imate trenutno u Stožeru civilne zaštite. Trenutno ih u Stožeru imate jednoga, jednog epidemiologa i jednog .../nerazumljivo/... dva pridružena člana. Stoga predlažemo da se u Zakonu o sustavu civilne zaštite, čl. 22a iza st. 2 dodaje st. 3 koji glasi: Odluke i upute iz st. 1. ovog čl. koje se donose radi zaštite građana od zaraznih bolesti stupaju na snagu nakon što ih potvrdi HS. Tada će sve te odluke dobiti onaj legitimitet koji bi trebale dobiti, a Stožer više neće biti čisto političko tijelo kao što je to do sada bio slučaj, evo, ja se nadam da ćemo imati jednu kvalitetnu raspravu i da će i vladajući prihvatiti ovaj naš prijedlog. Hvala vam.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovani zastupnik Milanović Litre.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Poštovani kolega Pavliček. Neće vladajući to prihvatiti jer Stožer je njihovo tijelo, proxi tijelo od kojega oni imaju i od kojeg su ograđeni u donošenju odluka, vladajući ne žele glasati o tim mjerama ovdje jer bi to svakako njima naštetilo. Ovako imaju jedno tijelo koje je politički sastavljeno i koje je jedina svrha tog tijela je bila kad je bilo osnovano, je da donosi brze odluke. Gospodo, mi da zasjedamo ovdje u HS-u svaki tjedan, ja ne vidim razloga zašto mi ne možemo odlučivati o budućnosti i mjerama koje se nameću hrvatskom narodu nego to mora raditi nekakva vaša proxi služba koja se non stop prezentira kao ovaj, stručna, a ustvari to nije.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Slažem se s vama, takvog sam mišljenja da smo svi dobro upoznali kako se ovaj virus ponaša i da bi bilo puno kvalitetnije i da bi ovo stvarno bio festival demokracije da se ove mjere potvrđuju ovdje nakon saborske rasprave jednom u 2 tjedna jer uistinu nema potrebe za žurnim donošenjem mjera jer ovo virus nije više nikakva nepoznanica. Nažalost upravo zbog dosadašnjeg funkcioniranja, ljudi su izgubili povjerenje u taj Stožer jer je ono čisto jedno političko tijelo koje ima brojne stručnjake, ali jako malo stručnjaka koji su vezani upravo za borbu protiv Covida-19. Isto tako, moramo znati da je upravo i taj Covid-19 na parlamentarnim izborima donio pobjedu HDZ-u u datom trenutku i sjećamo se onih izjava premijera, pobijedili smo koronu, ali eto je opet sa nekoliko tisuća oboljelih dnevno.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa poštovani kolega Pavliček. U svijetu invazije Ruske Federacije na Ukrajinu, vidim da brojnim zastupnicima ova tema nije pretjerano interesantna, to nažalost dokazuje ova prazna sabornica, ali jedna kriza, druga kriza, ponovo kriza, hoćemo li mi dozvoliti da u svim sljedećim krizama se u potpunosti ugasi ono što zovemo parlamentarna demokracija i vidimo danas da od autokracije pa do totalitarizma nije velik korak. Sabor zasjeda, Sabor nije raspušten, Sabor glasuje svaka 2 tjedna, koliko ja znam i Stožer također, donosi odluke svaka 2 tjedna, čemu tolika skepsa prema HS-u, ali i prema hrvatskim građanima, hrvatskom narodu pa čak i inicijative za referendum se također, odmah unaprijed odbacuju [[Upadica: Hvala.]] i govori se kako to nije potrebno.
Poštovani zastupnik Pavliček. Izvolite.
Zahvaljujem. Slažem se s vama. Evo, mi živimo još uvijek u mladoj demokraciji. Trebamo se još učiti demokracije. Nažalost, kroz ovakvo djelovanje Stožera, često se vraćamo u neka mračna vremena iz kojih smo uspjeli '91. izaći da jedno tijelo ili skup 2 do 3 osobe u tom istom tijelu mimo kvoruma donosi odluke koje ograničavaju slobode građana, a da pritom te odluke često nisu bile opravdane u trenutnoj epidemiološkoj situaciji u RH. Žao mi je što do sada nismo o tome raspravljali upravo ovdje, pa nek građani vide. Tko što misli, tko podržava ovakve odluke i nek građani odluče tko će snositi odgovornost za daljnju borbu protiv Covida-19.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Osnovni je problem našeg društva koji se sad kristalizirao u vrijeme ove krize, što postoje oni kojima odgovara trajno izvanredno stanje. A zašto im odgovara trajno izvanredno stanje? Zato što ako dođe redovno stanje, onda postoji mogućnost da će se procesuirati njihov kriminal. U trajno izvanrednom stanju te teme padaju u drugi plan i zato se forsira da Stožer preuzme ulogu i nadležnost Sabora. Ali pitat ću vas nešto drugo. Kada sam postavila pitanje ministru Berošu o tome zašto se forsira Stožer kao stručno tijelo kad u njemu više sjedi ekonomista, pravnika, pa čak i seizmologa, nego doktora medicine, on mi je odgovorio jednom skandaloznom izjavom da se Stožer niti ne sastaje u punom sastavu. Je li to tijelo uopće legalno i njegove odluke koje su iz njegovog sastajanja proizlazile? [[Upadica: Hvala.]] Gdje je taj kvorum? Kako je [[Upadica: Poštovani, poštovani Pavliček.]] moguće da se na takav način odlučuje [[Upadica: Hvala. Hvala.]] o demokraciji?
Je, evo i o tome sam u izlaganju govorio. Pa u Hrvatskoj je očigledno sve moguće. U Hrvatskoj je moguće da imate tijelo koje je donijelo 474 odluke u zadnje dvije godine, a vrlo vjerojatno niti jednu odluku nije donesena kvorumom nego na razini 2 do 3 osobe od koje neke nisu uopće članovi tog Stožera nego su pridruženi članovi. To samo pokazuje u kakvom sustavu živimo i da nažalost, slažem se s vama da upravo kroz ovaj strah i širenje tog izvanrednog stanja se nastoje pojedinci zadržati na vlasti ili sakriti koruptivne radnje pojedinih ljudi, posebice u samom vrhu ove države.
Hvala lijepa. Ja otvaram raspravu i prva će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana zastupnica Maja Grba Bujević. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Uvažene kolegice i kolege. Nekoliko riječi i ovome što je naš kolega Pavliček predložio. Stožer civilne zaštite je na potpuno isti način funkcionirao u svim dosadašnjim krizama i bez obzir ko je bio na vlasti, radilo se to o stožeru u Gunji, radilo se to o stožeru vezanog uz migrante ili bilo kojem drugom načinu, dakle sve je to definirano ko su članovi stožera puno prije ove krize o covidu, točno po difoltu napisano ravnatelj HZJZ, ma ko god to bio. Sastav stožera je određen Pravilnikom o sustavu stožera, načinu rada i uvjetima za imenovanje načelnika, zamjenika načelnika i članova Stožera civilne zaštite na svim razinama te su u njemu imenovani predstavnici koji predlažu čelnici državnih tijela i institucija odnosno svih onih drugih koji su po pravilniku točno definirani ko su. Zbog svega navedenog ne možemo o stožeru govoriti kao o političkom tijelu jer to jednostavno nije točno. I današnji članovi nekih imenovanih u taj stožer nisu pripadnici niti jedne stranke, a čak je jedan pripadnik druge stranke ako ćete baš ono ići skroz u političko. Zbog svega navedenog ne možemo o tome govoriti. Svi članovi stožera se nalaze u njemu zbog svoje stručnosti i znanja kojim raspolažu kako bi mogli pravodobno odgovoriti na svaku moguću krizu. Naravno ako je imenovan ekonomista on ima tamo svoje mjesto jer je imenovan ispred Ministarstva financija koji treba sve ovo skupa onda i platiti. Ako je imenovan prometnik, govorili ste o prometnom stručnjaku, taj je pak imenovan zato što nam je trebao transport recimo migranata vlakom, nije zbog toga imenovan nego je on sastavni dio tog stožera. Ono što je bilo specifično kod tzv. covid-19 krize je to što je ista bila globalna pandemija i nacionalna epidemija koja je doslovno paralizirala cijeli svijet i dovela do velikih promjena u svim segmentima društva. Sukladno tome i HS je izglasao većinom glasova svih zastupnika Zakon o dopuni sustava Civilne zaštite kojim je ovlastio Stožer civilne zaštite da u slučaju nastupanja posebnih okolnosti koji podrazumijevaju događaj ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, a koje ugrožavaju život i zdravlje građana imenovan u veće vrijednosti znatno narušavao okoliš, gospodarsku aktivnost ili uzrokuje znatnu materijalnu štetu Stožer civilne zaštite RH donosi odluke i upute, na njih ćemo se posebno vratiti, koje provode stožeri civilne zaštite jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Svi se moramo složiti da je covid kriza potpuno promijenila način života, ali da su mjere koje je donosio stožer civilne zaštite iako neki smatraju da su bile ograničavajuće, ipak imale uvijek balans između najmanjeg mogućeg ograničenja slobode, a da se zaštiti legitimni cilj zaštite života i zdravlja ljudi kao i da zdravstveni sustav može funkcionirati. Koliko je stožer civilne zaštite mogao vagati i stručno promišljati kod donošenja takvih odluka najbolje govori činjenica da je stožer civilne zaštite tokom dvije godine trajanja krize donio čak 450 odluka i 3.000 uputa. To će govoriti o načinu funkcioniranja na koje bi mi radili da vi ovako da se prihvati ovo što ste vi, to vam otprilike znači da bi jedan i po morali o tome raspravljati o jednoj i po svaki dan u saboru. Probajte si to vizualizirati. Isto govori da bi prijedlog uvaženog saborskog zastupnika Marija Pavličeka da odluke i upute stožer civilne zaštite stupaju na snagu nakon što ih potvrdi HS bio zapravo neprovediv u praksi. Naime, da se za svaku od ovih 450 odluka i 3.000 uputa provodila rasprava ili čekala sjednica HS-a došlo bi u pitanje zaštita života i zdravlja ljudi, a to sigurno nije bio cilj i nakana onih koji su na tome radili. Također treba naglasiti da je Ustavni sud u više svojih odluka naglasio da činjenica što stožer civilne zašite ima zakonsku ovlast za donošenje mjera ne znači da njegove odluke nisu podložne kontroli zakonodavstva, izvršne i sudbene vlasti tako i da takve odluke ne potvrđuje HS. To ne znači da odluke stožera nisu podložne kontroli bilo koga ko smatra da su nečim ugroženi. U HS-u među uvaženim kolegama, to je vaša teza, zastupnicima, među nama ima pet dr.sc. psihijatrije, pet internista, jedan anesteziolog, jedan fizijatar, jedan kirurg koje od ovih ljudi po vama kompetentan kao epidemiolog koji su usput budi rečeno isto doktori, vi ste rekli da imamo jednog doktora i jednog epidemiologa, epidemiolog je isto doktor, pa onda sada koga od ovih ćemo izabrati da ovdje prezentira stav struke? Mi smo doktori koji vladamo svojim područjima rada, ali sigurno nismo epidemiolozi. Stožer civilne zaštite kao nadležno tijelo koje je potpomognuto strukom i znanošću je jednostavno kvalificiranije procijeniti postoji li potreba za nekom covid mjerom. Još vam tu želim reći da svi oni koji su imenovani u stožer civilne zaštite sukladno pravilnicima njihovih institucija, pa ću vam reći da u Ministarstvu zdravstva postoji Krizni stožer Ministarstva zdravstva koji radi po pravilniku koji je objavljen u Narodnim novinama gdje u definirani svi oni drugi stručnjaci koji trebaju dati suport kolegi koji je u stožeru da može donositi odluke i tako je napravljeno ekspertna skupina donosi odluke glasanjem koje onda prezentira struka na stožeru, nacionalnom stožeru. Trenutno se nalazimo u mirnijem razdoblju što se tiče covid mjera, barem što se tiče opterećenosti zdravstvenog sustava, ali u svijetu dosadašnjih iskustava ne smijemo zaboraviti koliko se to brzo može promijeniti, pa isto tako se ne može govoriti da nam više ne trebaju brze odluke. Prije omikrona smo mislili, ajde cijepimo se idemo kraju, neće to biti tako i hop evo jednog novog oblika. I onda mjere su se morale drugačije donositi jer je imao sasvim druge karakteristike nego što je imao prethodni primjer o kojem smo govorili. Koordinativna uloga Stožera, treba vam svatko u tom Stožeru. Svatko u tom Stožeru ima svoje mjesto. Kad se govori o svemu onome što je država još, osim zdravstvenog sustava skrbila, ajmo malo možda o ekonomiji. Turistička sezona nam je donela jako dobar rezultat. A znate zašto? Zato što se koordiniralo u svim segmentima, taj dio je vodila ministrica Brnjac koji je resor, školstvo je vodio njihov predstavnik u Stožeru koji je zadužen za školstvo bio, uvaženi državni tajnik i tako to funkcionira. To jedino na takav način se može odgovarati na krizu. Ovako, kao što vi mislite da se to radi, to nije točno. Još jedanput želim spomenuti da je tamo i predstavnik Hrvatske vatrogasne zajednice, Državnog hidrometeorološkog zavoda, oni vam itekako trebaju. Znate u čemu su oni sad, recimo, ključni kad bude ovaj odgovor, ne daj Bože da bi došlo do nuklearne katastrofe? U širenju vjetra oblaka, kak se taj radiološki oblak kreće i sve su to sastavnice Stožera koje daju svoj doprinos da taj Stožer jedinstveno može koordinirati raznim sustavima. Vrijeme mi ide kraju i samo ću konstatirati da se nadam da sam vam uspjela pojasniti da zaista nije moguće sve mjere ove o kojima ste vi govorili dakle sve ono što ste ovdje naveli, a vaše doslovce glasi da se o odlukama i o uputama donose odluke u HS, nije provedivo u praksi. Ja sam praktičar i znam sigurno da to ne može funkcionirati. To je ono iza čega ću stati i iz tog razloga i svih ovih razloga koje sam vam zaista se potrudila vam objasniti, žao mi je što to nismo na jednoj kavi objasnili, a ne da ovde uopće sjedimo svi zajedno, sa tugom moram konstatirati da i puno ljudi, puno ljudi koje ste zapravo potpisali na tu vašu listu, su, nisu ovde nažalost prisutni. To mi je recimo, žao pa da zaista i oni čuju sve ono što sam imala reći i iz tog razloga nećemo podržati vaš prijedlog izmjena i dopuna.
Hvala lijepo. Vidim da je više zastupnika diglo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik, prvo poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Čl. 238, nije samo uvredljivo nego i skandalozno omalovažavanje svih saborskih zastupnika da jedna saborska zastupnica iz Kluba Mosta predlaže da se o zakonskim izmjenama koje trebaju urediti način funkcioniranja u pandemiji, raspravlja na kavi dok raspravu o istim pitanjima u Saboru smatra gubljenjem vremena.
Dobro, naravno, to je bila replika, ovaj, i vaš stav, a ne povreda Poslovnika pa dobijate opomenu. Poštovani zastupnik Pavliček.
Povreda Poslovnika čl. 238, kolegica Grba Bunjević je povrijedila sve saborske zastupnike koji su plaćeni da rade i raspravljaju u HS-u, a ne da sjede u kafićima i za kavama i da raspravljaju o ovako bitnim temama. Ja sam ovdje da bih raspravljao u HS-u, a poslije, mi možemo popit kavu i pričati o nogometu [[Upadica: Dobro.]] O ovakvim temama trebamo razgovarati ovdje.
Hva, hva, hvala. Hvala vam. Hvala vam lijepa. Nažalost to je isto tako bila replika pa dobijate opomenu. Poštovani zastupnik Milanović Litre.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Čl. 238, kolegica dolazi iz stranke koja po svim pokazateljima ne poštuje demokraciju. To je pokazala sa direktnom demokracijom i odnosa prema referendumima, to pokazujete i danas za ovom govornicom kada smatrate da mi ovdje svi bez veze sjedimo i bespotrebno pričamo o nečemu što je oduzimalo slobode i prava hrvatskih građana tijekom pandemije od vašeg političkog paratijela koje se zove Stožer civilne zaštite.
Naravno, i to je bila replika, a ne povreda Poslovnika pa dobijate opomenu. Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Povrijeđen je Poslovnik, čl. 238, omalovažava se zdrav razum ovdje. Pa svako dijete, kolegice Grba Buljević zna da vjetrovi pušu sa zapada na istok, ne treba vam meteorolog zato u Stožeru, nemojte omalovažavati zdrav razum hrvatskih građana, o ovim pitanjima treba se raspravljati u Saboru, a ne po birtijama.
Da. I to je naravno bila replika, a ne povreda Poslovnika. Kolega Borić, vi ste isto izrazili želju za povredom Poslovnika?
Hvala lijepo. Hoću. Pa evo, čisto ovaj, čl. 238, vezano za ono što je rekao kolega Litre tko kome prodaje demokraciju pa evo, gledajući ovaj prijedlog zakona u dva članka, mislim da je i u ovom proteku vremena od samog predlaganja do rasprave više promjena kroz demokratske procese došlo u Klubu suverenista nego što će vjerojatno ovakav prijedlog zakona napraviti kad govorimo o donošenju odluka. Nestali su neki predlagatelji, neki su izbačeni, tako da evo, o demokraciji nemojte, molim vas.
Dobro. To isto nije bila povreda Poslovnika pa dobijate opomenu. Ovaj, poštovana zastupnica Selak Raspudić, vi imate opet povredu Poslovnika, recite.
Čl. 238, omalovažavanje saborskih zastupnika. Evo, da, neke su kolege nestale iz Kluba suverenista za razliku od kolega iz HDZ-a koje je odveo DORH. I više će HDZ-ovaca odvesti DORH i do sada je u povijesti odveo nego što će ikada kolega iz drugih klubova moći nestati u bilo kojem obliku političke promjene.
Dobro. To je ovaj, naravno, ... [[Govornik se ne razumije.]] nije povreda Poslovnika i vi dobivate drugu opomenu. Vodite o tom računa. U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolegice i kolege, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite koji je predložio zastupnik Pavliček, Pavliček, u jednom dijelu jest na tragu onoga što smo u zadnje dvije godine govorili o našem viđenju kako bi trebalo u pandemiji izgledati proces donošenja odluka, ali u bitnom ipak odstupa od onoga što smo govorili. Mi smatramo da treba postojati tijelo koje ima ovlasti donijeti hitne odluke koje bi stupile na snagu odmah, a da je posve drugo pitanje, pitanje kontrole i zakonitosti i učinkovitosti tih odluka. Predlagali smo u mnogim slučajevima predlaganja izmjena Zakona o civilnoj zaštiti od strane Vlade i određene amandmane. Između ostalog i da ovlasti ima Vlada, a ne Stožer i još neke druge prijedloge u datom trenutku jer smo smatrali u tom trenutku da je situacija takva, da to zaslužuje. Kako se radi o prijedlogu zakona u hitnom postupku i kako je po našem Poslovniku, koliko god to sad bilo ovako, zanimljivo i proceduralno nadmudrivanje i moguće davati amandmane na ovaj prijedlog zakona, o čemu bi se predlagatelj onda trebao i očitovati, Klub SDP-a dat će amandman na ovaj prijedlog zakona, ustvari, obzirom da zakon ima jedan članak, napisat ćemo novi zakon, odnosno novi članak koji će u bitnome ići na tome da se ostavi da odluke iz st. 1 stupaju na snagu kada ih donositelj kaže da stupaju na snagu, a kak bi se osigurala određena parlamentarna kontrola tih odluka da one vrijede najmanje 60, da one vrijede 60 dana i da se u tom razdoblju o njima treba izjasniti nadležno matično radno tijelo HS-a, dakle da ne ide na plenarnu sjednicu na raspravu. Mislim da bi na taj način zadovoljili sve ono što kažu kolege iz vladajuće većine da treba imati tijelo koje donosi odluke u hitnoj situaciji, a s druge strane, zadovoljili bi i potrebu parlamentarne rasprave o pojedinim odlukama. Ne na način da bude na plenarnoj sjednici nego na način da o tim odlukama raspravi matično radno tijelo HS u roku od 60 dana. Mislim da je to primjereni rok da neke odluke Stožera bi u tom slučaju trajale i manje od 60 dana. One koje trebaju trajati duže, da se u datom formatu rasprave i da dobiju i parlamentarnu potvrdu. To je ono kako mi vidimo u ovom trenutku da bi to trebalo izgledati i da bi time bila zadovoljena dva suprotstavljena, a opet za dobrobit građana, ravnopravna cilja. Jedan je dakle da imamo tijelo koje može donositi odluku odmah i da u tom smislu bude zadovoljena hitnost djelovanja, a da onda u jednome razumnom roku, što mislimo da je 2 mjeseca sasvim dovoljno, drugo tijelo raspravi i ocijeni i ispravnost i zakonitost tih odluka. U osnovi većinu odluka bi vjerojatno radno tijelo HS-a podržalo jednoglasno, a ove oko kojih bi postojali prijepori između parlamentarne većine i opozicije ili dijela opozicije, ne bi, ali tako bi vjerojatno izgledalo i u HS-u. U tom smislu ovisno o stavu predlagatelja o našem amandmanu, ovisit će i naš stav o zakonu. Hvala.
Hvala. U ime predlagatelja, sad će govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče i suradnici. Kolegice i kolege. To super stručno tijelo koje se zove Stožer je donijelo preko 400 odluka od kojih su neke bile krajnje problematične i od kojih su brojne bile potpuno nelogične, a ja ću vam navesti samo jednu. U jednom trenutku ste u trgovini morali imati masku, a ugostiteljskom objektu niste morali imati masku. Pa ste onda došli na benzinsku postaju točiti gorivo i kad ste ga išli platiti, morali ste imati masku, mada je ovakav pleksiglas između vas i blagajnika, a onda ste otišli 2 metra dalje u ugostiteljski objekt, kolokvijalno bi se reklo, kafić na toj istoj benzinskoj postaju, skinuli masku, šetali, sjedili, bili unutra sat, dva, tri, pet, koliko ste imali vremena i bez maske pili kavu, sok ili što god već i to je vama odluka koja će spriječiti širenje virusa? To je jedna od tih preko 400 odluka koje je donio taj super stručni Stožer. Prema izvješću koje je došlo u ovaj Sabor, u zadnja 4 mjeseca 2021. g. 262 166 zaraženih Covidom se liječilo kod kuće. To je 98%, 2% je bilo hospitalizirano. O takvoj bolesti mi govorimo. 98% se liječi kod kuće, ne u bolnici, ne na intenzivnoj, kod kuće. Znači takva je to bolesti i sve što smo mi prošli u ove dvije godine govori o spremnosti našeg zdravstvenog sustava. Ja mogu samo reći, ne d'o Bog veće nevolje jer ako 2% zaraženih se liječi u bolnici i to je ogromno opterećenje za naš zdravstveni sustav, pa šta bi bilo da je neka pogibeljnija bolest bila? I taj vas super stručni Stožer u kojem, eto, sjedi meteorolog da nam kaže ono što zna svako dijete koje pohađa, recimo viši razred osnovne škole, a to je da vjetrovi pušu sa zapada na istok, Hrvatska je na samom vrhu po broju umrlih na milijun stanovnika, 1600 više na milijun stanovnika smo gori od prosjeka EU. Pri vrhu svjetskom po broju umrlih, evo to je rezultat tog super stručnog stožera kojeg toliko hvalite i koji upravlja našim životima već 2 godine. I nemojte mi reći da Hrvatski sabor nije kompetentniji, pa evo ja sad ovdje dok gledam samo stranu HDZ-a vidim dovoljno liječnika koji mogu reći jesu li neke mjere bile u redu ili nisu u redu. A još ću vam samo reći što je izjavio gospodin Ivica Lukšić, ravnatelj KB Dubrava, što je razlog te velike smrtnosti. Kasni dolazak u bolnicu, 7 dan, kad antivirusni lijekovi više ne djeluju. To su njegove riječi, ne moje, citiram, njegove riječi. Studija je također koju je proveo HZJZ pokazala da je 11% zdravstvenih djelatnika koji su primili 2 doze cjepiva bilo zaraženo i raširilo infekciju u bolnicama zbog famoznih Covid potvrda, jer ako si cijepljen puta imaš Covid potvrdu ne moraš se testirati, ulaziš u bolnicu, u domove umirovljenika gdje god su svi oni koji su izuzetno ugrožene skupine. Isto tako u ta 4 mjeseca HALMED je zaprimio 1270 prijava nuspojava na cijepljenje cjepivima koja su odobrena od kojih su 437 ozbiljnih, a 11 je prijava na nuspojave cjepiva sa smrtnim ishodom. Prema tome, sve ovo što nam govorite 2 godine nije ništa nego neko mantranje nekakve vaše istine i ne vidim ni jednog razloga da sve te silne odluke [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] od kojih su mnoge preporuke ne potvrdi Hrvatski sabor.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Grmoje.
Hvala. Poštovana kolegice Vučemilović pohvalio bi ovu inicijativu Hrvatskih suverenista, bili smo od početka na istom tragu i vi i mi dakle oko djelovanja samog ovog kompromitiranog stožera. I ono što želim naglasiti, a što je možda ovim događanjima oko agresije Ruske na Ukrajinu nekako palo u drugi plan. To je da je Ustavni sud srušio zahtjev oporbenih zastupnika za ocjenom ustavnosti Covid potvrda i to znate s kojim obrazloženjem. Da nema garancije da bi se u saboru za donošenje mjera postigla 2/3 većina. To je skandalozna odluka Ustavnog suda kojim, kojim je zapravo poništen hrvatski Ustav i Članak 17. Sutra nam se može dogoditi da kada ne bude dogovora oko izbora ustavnih sudaca da Ustavni sud kaže i prijatelji od Branka Bačića i kumovi da mogu HDZ-ovci sa 76 ruku izabrati suce Ustavnog suda.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja hvala na pitanju. Činjenica je da Ustavni sud puno puta donosi odluke koje su najblaže rečeno dvojbene. Ono što smo vidjeli to je činjenica da čak i taj, takav Ustavni sud je rekao da se te odluke koje taj superstručni stožer donosi ne mogu donositi bez objašnjenja. Znači moraju pojasniti. Čak su eto i oni morali reći ono što svi mi znamo da je većina tih odluka i nelogična i jednostavno u nekim čak elementima i neprovediva. A drago mi je evo i kolegica Selak Raspudić i ja smo primili studente koji su bili protiv uvođenja Covid potvrda koje su neka sveučilišta uvela pa čak je i taj Ustavni sud rekao da sveučilišta nemaju pravo tražiti to od studenata. Tako da evo ima pomaka. Idu mišjim koracima, ali ih ima nažalost, na sreću u stvari.
Hvala. Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Evo da nastavim na ovu temu, toliko je toga što zapravo trebamo ovdje dotaknuti, a bitno je. Znači što je Ustavni sud napravio? On je ukinuo svojom odlukom kada govorimo o studentima socijalnu diskriminaciju, tu neravnopravnost da oni plaćaju svoje testiranje za razliku od profesora. Ali je potvrdio epidemiološku nelogičnost ili diskriminaciju da se studenti, odrasle osobe ne moraju testirati kada pohađaju fakultete jer očito nisu epidemiološka ugroza, a neki koji rade u javnoj upravi ili ti isti profesori u istoj učionici moraju. Što to znači? Samo jedno. Da su mjere od početka bile neznanstvene, nelogične i isključivo političke prirode, pa vas molim da to komentirate.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa kolegice Selak Raspudič ma ne da su bile, bile su nelogične od samoga početka. Pa sjetite se samih početaka na 29 zaraženih smo zatvorili cijelu državu, zabranili ljudima da idu iz svoje općine, iz grada, ono što je rekao i kolega Pavliček znači iz Donje Motičine niste mogli otići u Feričance zato što su to 2 općine, nema trgovine, nema ljekarne, nema doma zdravlja, nema ničega, znači ljudima se onemogućio način nekog normalnog odvijanja života da ne kažem da su neki čak u gradu Osijeku digli dronove pa su snimali, pazite koliko je tu bilo ugroze temeljnih ljudskih prava i kršenja Ustava, gdje se, snimali su se ljudi u njihovim kućama u dvorištima, jesu li oni sad izašli van, je li poštuju ne znam kakve te, prema tome čak i Ustavni sud je tu naveo nekakve nelogičnosti, ali nelogičnosti ostaju i dalje jel. Jer ako si oslobodio studente pa onda moraš [[Upadica: Hvala.]] i sve one koji idu u općinu po potvrde.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovana kolegice, 474 odluke je donio taj famozni stožer, sve njih je potpisao načelnik stožera i onda taj isti načelnik biva uslikan u Spaladium Areni bez maske na licu okružen sa svojim najbližim suradnicima koji su udaljeni od njega 20 do 30 centimetara, krši odluke koje je sam donio i potpisao. Kako komentirate to?
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Pa poštovani kolega Pavliček, čim se raspišu izbori virus nestane. Sjetite se samo HDZ-ovog stožera u izbornoj noći, ni distance, ni maske, ničega, grle se, ljube se, ljudi su sretni, pa lijepo je to, ali zato na svim ostalim okupljanjima, tamo gdje je HDZ tamo virusa nema, ali ako se okupe neki drugi tamo se mora već malo drugačije. Nedosljednost, nelogičnost, neću spominjati i ministra Beroša koji ljubi ruku jel sa Ninom Badrić u vrlo bliskom druženju itd., bilo je tu nelogičnosti, bilo je tu kršenja tih istih mjera od strane onih koji su te iste mjere propisivali, kazne našim seljacima koji izvoze stajinjak na njivu, s druge strane predsjednik Milanović ide u onaj famozni kako su ga zvali klub, onu podrumsku birtiju za vrijeme lockdowna i nikome ništa. Zašto on nije dobio kaznu?
Hvala. Poštovani zastupnik Sačić.
Kolegice Vučemilović, doista ste u ovom ekspozeu iznijeli na najbolji mogući način hrvatskoj javnosti nama kolegicama i kolegama u saboru sve argumente zašto to treba srušiti, zašto treba izmijenit taj zakon, dali ste toliko razložno i plastično opise svih nelogičnosti, svih nezakonitosti, svih nemoralnosti i postupanja stožera tog civilne zaštite da ja vjerujem da ćemo mi i od vladajuće većine dobit nekoliko ruku i ostvarit svoj cilj da se to ukine. A sad vas molim zapravo kad analiziram koliko je u potresu bilo strahota, imali smo dva potresa, te mjere su bile do te mjere da su zatvorene, mi smo zaboravili da su u prvim trenucima zatvarali trgovine ti, ti strašni monstrumi, trgovine za građevinske ovaj, za popravak kuća u Markuševcu i Zagrebu i tako je u Sisku bilo [[Upadica: Hvala, poštovana zastupnica, hvala, hvala vam lijepo, poštovana zastupnica]] , pa su onda, sad vas molim da definirate, da kažete šta s djecom u tom cijelom. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Molim vas nemojte, pogledajte, ako svatko produži tako kao što ste vi onda to nije više demokracija il ako drugom uskratim ono što ste si vi dozvolili sami sebi jel. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa kolega Sačiću. Činjenica je da nelogičnosti je bilo previše, 2.g. taj super stručni stožer upravlja našim životima, ograničava nam prava, slobode, slobodu kretanja i to jednostavno mora prestati. Mi se možemo naći u ovakvoj kriznoj situaciji ponovo, vrlo brzo, šta ćemo opet imati stožer dva čovjeka koji će onda odlučivati o svemu? Jesmo se mi, jeste se vi '90.-tih za takvu demokraciju borili? Jesam se ja u Osijeku za vrijeme '90.-tih za takvu demokraciju borila? Nisam. Zna se šta je demokracija. Ako parlament zasjeda, ako sabor zasjeda cijelo vrijeme nema nikakvog razloga da se odluke, a dobar dio toga su bile samo preporuke, ne potvrdi u HS. Nemojmo podcijeniti, pa nas su birali ljudi, mi smo glas naroda.
Hvala. Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Vučemilović, evo slušao sam vašu raspravu kao i mnoge ove danas tu na ovu temu i više mi se čini da je to neko evociranje uspomena i sjećanja na to što smo prošli u 2.g. ko je vidio Ninu, ko je vidio ne znam Grmoju da ne nosi masku ili gđu. Karolinu koja je radila političku karijeru na tome da ne nosi masku u sabornici nego što bi trebalo donijeti neku svrhu. Ja ne vidim ovdje svrhe osim da ne uvenu oni pojedinci ili stranke u medijskom prostoru, pa da danas ovdje govorimo na ovaj način. Ja zaista ne vidim jer što ste predložili? Predložili ste da većina u HS ako ja to razumijem ovaj članak ponovno potvrđuje odluke koje je donio zakonito i stožer znači i sve ono što smo kroz sustav ovaj propisali, od lokalnih do regionalnih stožera. Te stožere i njihovo članstvo niko ne propituje osim ovog gore, pa ne razumijem zašto bi mi morali sada dva puta potvrđivat istu odluku kad smo donijeli odluku i ovlastili ljude da donose te odluke u ime naroda i u ime ovog sabora kroz zakona protiv kojih ste vi kao oporba bili i protiv prvog i protiv drugog. To ste zaboravili, pa šta onda tražite?
Hvala, hvala. Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa kolega…
Aha, oprostite kolega Grmoja s obzirom da nisam shvatio da bi mogla bit povreda Poslovnika, oprostite poštovani zastupnik Grmoja je dignuo povredu Poslovnika.
Povrijeđen je čl. 238., dakle kolega Borić ako se netko nije držao mjera koje je propisivao to su vaši kompanjoni iz vladajuće većine i stožera, dakle nije problem u onome što ja sam činio ili nisam činio nego što su oni koji su propisivali mjere činili odnosno nisu činili. Malo se tu zapitajte, narod dobro zna što ste radili i kako su mjere vrijedile kada je to vama odgovaralo, a kada ste feštali svoje izborne pobjede ili bili na Pelješkom mostu tada mjere nisu vrijedile, niti za Hrebaka izolacija nije vrijedila.
Naravno to je bila replika, pa dobijate opomenu. Poštovan zastupnik Pavliček.
Povreda Poslovnika, čl. 238., kolega Borić vrijeđa instituciju HS jer govori da ne vidi nikakvu političku svrhu da se raspravlja o nečemu što već stožer potvrđuje. Taj isti stožer sve to što je donio i potvrdio je donio mimo kvoruma u dogovoru 2 do 3 osobe. Jesu li se 27 članova stožera sastajali prilikom donošenja svake odluke? Nisu. Jesu li se odluke donosile ad hoc? Jesu.
Hvala, naravno ni to nije povreda Poslovnika, prema tome dobijate opomenu. Kolega Borić, vi isto inzistirate na povredi Poslovnika?
Je jer me kolega Grmoja uvrijedio.
Dobro, izvolite.
Čl. 238. jer ja govorim istinu, on ne govori istinu. Jučer je njegov jedan zastupnik ovdje govorio 5 minuta o tome kako nije poštivao odluke stožera i kako su mu napisali velike kazne i da on sad ima problem kako će ih platiti i o tome je on govorio 5 minuta. Znači ovdje vaš kolega, ne ja, a ja samo mogu spomenuti određene primjere koji su bili tu i svi ih se sjećaju. Tako da ko govori istinu neka procjenjuje, neka procjenjuju građani.
Kolega Borić i to je bila replika i vi dobivate dvije opomene. Srećem pozornost da sad već nekoliko zastupnika ima po dvije opomene. Molim vas nemojmo vodit taj rat lažnim povredama Poslovnika. Odgovor na repliku poštovane zastupnice Vučemilović.
Hvala lijepa. Pa kolega Boriću, znate kako kažu bog nam je dao zaborav da bi lakše podnijeli stvarnost i ja to kao kršćanka razumijem, ali moram se sjetiti kako mi živimo dvije godine i šta je bilo na početku i koje su sve mjere bile. I meni je jako žao što vi ne vidite smisao u tome da parlamentarna demokracija u kojoj mi živimo funkcionira. Ja ću se uvijek zalagati za ulogu Hrvatskog sabora koja njemu pripada, koja mu je dodijeljena i osim toga mi smo ovdje izabrani od naroda, a ne Stožer. Mi smo izabrani. Mi smo glas naroda i nama je narod dao na izborima povjerenje i mi ne smijemo bježati od te obaveze. To je odgovornost, obaveza, ali i pravo. I prema tome mi ga moramo konzumirati, ne smijemo bježati od toga ni u slučajevima krize ni kad je dobro, ni kad je loše. Meni je žao što vi to ne razumijete, ali shvatit ćete vi. Ja imam povjerenja u vas.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. Mene čudi neki prethodni zastupnici su izglasali zakon upravo ovaj i mi smo i dopunjavali Zakon o civilnoj zaštiti, ali me čudi isto tako da omalovažavate meteorologe koji su sastavni dio u ovom Stožeru, pa me zanima da li je njihova funkcija samo to i da li samo to znaju kako puše vjetar, a vi kažete kako puše bura.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala kolegice Perić. Ne bih se usudila omalovažavati ni jednu struku. Ako nešto poštujem to je struka i cijeli život se držim struke, ali morala sam reagirati na izjavu vaše kolegice Grba Bujević koja mi se učinila nekako kao da ona njih omalovažava. Ja vjerujem da meteorolozi trebaju biti u Stožeru vjerojatno, ali ne zbog toga da bi nam rekli odakle vjetar puše. Ja znam odakle puše bura, s kopna na more naravno, jugo sa mora na kopno ali to nije bit ove rasprave. A i znamo mi kako vjetar puše kako gledamo odluke Stožera kad se ublažavaju mjere onda vjerojatno su izbori blizu i to tako odgovara HDZ-u, a kad se pooštravaju mjere onda je malo drugačija situacija.
Hvala vam lijepo. Sad će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Erik Fabijanić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zbilja ću nastojat bit krajnje konstruktivan. Uzet ću kao povod ovu temu koja je vezana za izmjene Zakona o sustavu civilne zaštite. Krajnje konstruktivan ali na način da ću iskoristiti ovu govornicu da bi po peti puta upozorio na jednu činjenicu a koja se nije mijenjala a to je neću govoriti istinu, čitat ću istinu. Dakle, u onom dijelu zakona koji propisuje, dakle Zakon o sustavu civilne zaštite koji propisuje materijalna prava mobiliziranih članova, a to je članak 45. stoji da obveznik civilne zaštite ima pravo na naknadu plaće i putnih troškova. U idućem stavku, u stavku 5. piše da Vlada Republike Hrvatske donosi uredbu o tome i to je činjenica. Činjenica je isto tako da je uredba Vlade koja to propisuje od 2017. godine i da ona nije do danas ažurirana, dok pripadnici, dakle civilna zaštita spada u sustav Ministarstva unutarnjih poslova 2019. konkretno 29.11. Usklađene su kroz dodatak, drugi dodatak kolektivnom ugovoru dnevnice i materijalna prava pripadnika, pa tako MUP-a i civilne zaštite ali u samo onom dijelu ljudi koji se nalaze u radnom odnosu, pa tako profesionalac u civilnoj zaštiti ima pravo na dnevnicu od 200 kuna, a mobilizirani član na dnevnicu od 150 kuna. Sustav civilne zaštite mora imobiliziranim članovima osigurati prijevoz. Ako mu ne može osigurati prijevoz onda ima pravo na naknadu za ono što je najjeftinije sredstvo prijevoza, a ako nema najjeftinije sredstvo prijevoza onda za razliku od kolege profesionalca nema pravo na dve kune po kilometru, nego zamislite čak izdašnih 75 lipa. Ja sam više puta na to ukazao baš za ovom govornicom na kraju svoje rasprave kad je bilo glasanje o povjerenju Vladi, odnosno o programu Vlade za ovo mandatno razdoblje. Jednom sam to iskoristio kad je bilo isto tako točka dnevnog reda vezano za uredbe koje donosi Vlada i dva puta u izmjenama i dopunama Zakona o civilnoj zaštiti, dva puta. Ja vas lijepo molim iz parlamentarne većine da to zapišete i da pozovete svog premijera da sazove sastanak i da prestanemo sa tom diskriminacijom i nejednakim postupanjem ako idemo gledati zakonsku kategoriju o Zakonu o radu vezano za mobilizirane članove, a neki se jave i na kraju krajeva i dragovoljno. Tome sam i posvjedočio baš kad je počela corona kriza jer sam i podsjetio lokaciju civilne zaštite gdje se na kraju krajeva i kontrolirao ulaz u grad Rijeku. To je konkretno kod naplatnih stanica na autoputu Rijeka – Zagreb u jednoj lokaciji koja se zove Betongrad, a u kojoj je inače ranih devedesetih to je bilo mobilizacijsko mjesto moje, naše 128 brigade. Zašto kažem naše? Zato što je njoj pripadao kao načelnik saniteta i državni tajnik gospodin Plazonić evo čisto malo da se prisjetimo. Dakle, ja još jednom koristim ovu govornicu i apeliram, zbilja apeliram da se to, da se to, da se to napravi za dobro svih jer ovdje pitanje konsenzusa je ključno. Ako smo se mogli ujedinit oko Ukrajine mogli bismo se ujedinit i oko ovih naknada, naknada za prijevoz. Malo se šalim. Činjenica je da i ono što jest prijedlog izmjena zakona jedan veliki upitnik koliko je to, koliko je to primjenjivo. Možda ne na državnoj razini jer ovdje smo svi saborski zastupnici de facto koji bi zbilja i jesmo na raspolaganju državi 365 dana u godini, međutim mi moramo znati da postoje analogije sa stožerima na lokalnoj, na lokalnoj razini. Tako da i ove dnevnice koje su vezane za civilnu zaštitu isplaćuje ih županija ako ih mobilizira županija, isplaćuje ih grad ako ih isplaćuje grad. Prema tome, nije da sve to ide na teret države, niti bi to bio neki trošak, ali o tome sam raspravljao još prije prvog potresa, a nije se dogodilo. Imali smo pandemije, to je, to je u to doba isto tako bila, bila činjenica. Dakle, objedinili smo se oko Ukrajine, ali oko civilne zaštite nismo, ali kao što bih, kao što sam rekao i ukazujem na činjenicu da ako tražimo analogiju po kojemu će gradska i općinska vijeća ovaj zasjedati i donositi odluke na prijedlog stožera civilne zaštite na lokalnoj razini to nisam siguran da će funkcionirat ma koliko god to kolega Arsen Bauk htio popravljat. Evo, zaključujem, hvala.
Hvala. Sada će opet u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Ajmo još jedanput utvrdit gradivo. Stožer civilne zaštite RH jest političko tijelo kojeg imenuje Vlada RH i sastoji se sukladno Zakonu o civilnoj zaštiti od 27 osoba razne struke i vrlo vjerojatno stručnjaka u svom poslu i vrhunskih stručnjaka u svom poslu, ali nisu svi oni stručni trenutno što se tiče covida-19. Polako. I ono što je najgore te odluke koje je taj stožer donosio kao što donosi ovdje odluke Sabor RH moraju bit donesene natpolovičnom većinom. Taj stožer se od 474 odluke, to odgovorno tvrdim, vjerojatno 473 puta nije sastojao u svom punom broju. Odluke su donesene, to znate i vi, to znamo i mi, na razini dogovora 2 do 3 člana stožera plus 2 pridružena člana i postaju pravovaljane sukladno zakonu koji je HS donio, ali jesu li odluke pravovaljane ukoliko nisu donesene u matičnom tijelu natpolovičnom većinom? Nemojmo se igrat demokracije. Kolegica Grba Bujević kaže čak jedan član stožera nije, je član druge političke opcije, pa dođe mi da vas poljubim i da vam čestitam. Čak jedan član stožera je druge političke opcije, pa i u doba bivše države se događalo da u tijelima je bilo ljudi koji nisu bili članovi komunističke partije, čestitam vam. Ali je vrlo bitno u cijeloj priči da su se odluke donosile često, vrlo često sukladno interesu HDZ-a. Pa gledajte, prvi slučaj ste imali 25. veljače kada nismo znali kako će se virus ponašati, niti jednu odluku niste donijeli u gotovo mjesec dana jer ste čekali da prođu unutarstranački izbori u HDZ-u. Imali smo slike gdje vam ljudi dolaze u stranačke prostorije jedan do drugoga 3 cm udaljeno. Kada je to prošlo, 15. ožujka, kada ste dobili novo vodstvo tada ste 4 dana poslije donijeli sve i to restriktivne odluke, prvenstveno zabrana okupljanja više od 5 ljudi, socijalna distanca od 2 metra, zabrana prelaska granice, zatvorili ste pola države, do tada zdravlje nacije nije bitno, u tom trenutku je samo interes HDZ-a bio na prvom mjestu i to treba otvoreno reći, tako je bilo. Stožer je nažalost često donosio odluke sukladno interesima vladajuće stranke i naravno zahvaljujući tom covidu-19 i famoznoj izjavi da smo pobijedili koronu ta vladajuća stranka je dobila te izbore i to je također činjenica i ministar Vili Beroš je bio spasitelj Hrvatske. Kasnije taj isti ministar nažalost ne poštiva odluke koje je sam donio i taj njegov famozni stožer. Ima ona vrlo jedna zgodna stvar, a to se, a to je ono vjerodostojno, onaj slogan koji upravo HDZ često koristi. Ovaj stožer je sve samo ne vjerodostojan. Hvala.
Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Evo dozvolite mi jedan citat. Pozivamo saborski Odbor za zdravstvo koji šutke i bez ikakve inicijative gleda što se događa, da se barem ponekim korisnim sastankom i prijedlozima pridruži borbi protiv pandemije. Posebno upada u oči šutnja bivše članice Nacionalnog kriznog stožera Maje Grbe Bujević koju smo donedavno svakodnevno gledali i slušali u medijima, a otkako je ušla u sabor i postala dopredsjednica saborskog Odbora za zdravstvo potpuno je iščezla iz medijskog prostora, kazali su iz Hrvatske udruge bolničkih liječnika. Pa je li baš kolegica Grba Bujević ta koja treba isticati da ne postoji veza između politike i stožera, ona koja je svojim primjerom udarila temelje i neoborive stupove te neraskidive i vječne veze kada govorimo o HDZ-u i svim ostalim institucijama kojima on upravlja.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Hvala. I sam sam član saborskog Odbora za zdravstvo gdje je upravo mislim da je iz redova HDZ-a došla primjedba da taj odbor prečesto saziva tematske sjednice, znate prečesto se sazivaju tematske sjednice i ja to ne mogu shvatit, evo ne mogu shvatit, kao ni onu izjavu da bolje da popijemo negdje vani kavu i da pričamo o ovim temama. Ja sam došao ovdje da se borim za interes hrvatskog naroda i hrvatskih građana kao i vi svi i nemate razloga se bojati hrvatskih građana, pa vas su, pobogu, izabrali. Zašto ih se bojite? Zašto se bojite referenduma? Pustite neka narod odlučuje. Prošla su vremena kada se politička klika treba bojati vlastitog naroda. Treba se bojati samo ako se odnarodila od tog istog naroda.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Pavliček. 30 godina hrvatske samostalnosti, a strah od naroda tako jak i tako snažan, ne samo od naroda, nego i od narodnih poslanika, odnosno saborskih zastupnika. Pa ja moram pitati kolege iz vladajuće većine, pa pogledajte na ovu lijevu stranu sabornice, čega se bojite? Pa oni će vam dići ruku za to očigledno jer vidite da njih ova rasprava uopće ne zanima, da se njih pita uveli bi još teže, još oštrije mjere nego što ih je Stožer uvodio. Ali ipak, bez obzira, nećete dozvoliti da HS raspravlja o mjerama koje kontroliraju život hrvatskih građana već 2 godine, bez obzira što je posve očigledno da ćete dobiti većinu za svaku odluku u ovom HS-u pa ono da nas i u kuće zaključate i da brojite koliko ljudi u kućama ima, ja vjerujem da bi ekipa iz Možemo odmah digla ruke za tako nešto.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavliček.
Ja se svog naroda ne bojim, nisam se nikad bojao i jedino račune polažem svom narodu i svojim biračima kao svi mi ovdje. Ali ono što bih isto tako htio reći, ja nemam problem i reći kad je nešto dobro napravljeno. Ali najveći problem Stožera što nikad niste htjeli priznati svoje greške, ama baš nikad i ne može me nitko razuvjeriti u to da načelnik Stožera koji se ne drži mjera koje je sam donio, se nakon toga bar ne ispriča hrvatskim građanima. Tu pada na ispitu, vrlo jednostavnom ispitu pada i koju sliku onda šaljemo društvu? S jedne strane, moj sin koji je bio prošle godine 1. razred osnovne škole je morao ić s maskom na licu u školu, a s druge strane, premijer Plenković i Milanović se slikaju u Varaždinu i grle bez maske na licu. Pa koju sliku šaljemo svojim građanima?
Poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega Pavliček, jasno je da vladajući ne žele raspravu o ovoj temi koju ste vi inicirali, za koju ste skupili potpise i stavili je na dnevni red, a zašto ne žele raspravu o ovoj temi? Pa zato što je od petka počelo prebrojavanje potpisa na Zagrebačkom velesajmu i jasno je bilo nakon 2 dana da potpisa ima i više nego dovoljno, da uza sve njihove restrikcije i rigorozan pristup prebrojavanju ne mogu srušiti referendum i onda je u ponedjeljak Božinović donio odluku o djelomičnom ukidanju Covid potvrda, u jeku ove krize oko Ukrajine. I niti jedan medij to nije objavio. Prije 7 dana s naslovnica smo imali Slovenija ukinula Covid potvrde, ukinute u Hrvatskoj, nikom ništa. A ovoj ekipi ovdje, kolegice Vučemilović je nešto rekla, pa to, to su totalitaristi, oni bi nas u podrume zatvarali, ovi iz Možemo. Znamo kakve su mjere, pa to je, to je ista ekipa HDZ i Možemo.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavliček.
Evo, dat će Bog, proći će i kriza u Ukrajini, ali će Hrvatska ostati u svojim problemima. Hrvatska će i dalje biti nažalost u svom blatu korupcije iz kojeg već godinama nažalost ne može izaći. I to je nažalost slika i prilika Hrvatske i zato danas Hrvatska ima 400 tisuća ljudi manje. Ne zbog toga što netko ne može naći posao, ima danas, hvala Bogu posla i u Hrvatskoj, nego što ljudi ne vole nepravdu, a nepravda se događa svakodnevno. Svakodnevno na najvišoj razini. I oni koji trebaju snositi odgovornost, dobivaju još zaštitu od premijera. I zbog toga vam ljudi odlaze. I zato smo tu di jesmo, pretposljednji po razvijenosti u EU, po BDP-u, javni dug preko 80%, ali ja vjerujem da narod neće sve to zaboraviti.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani kolega. Stalno ističete kako je Stožer političko tijelo. A ja vam moram reći, zakon je naveo tko ulazi u Stožer kao predstavnici određenih institucija koje trebaju dati obol u radu Stožera. Ako vaša opcija ikad osvoji vlast, vjerojatno će i sastav Stožera biti drugačiji nego što je danas jer će neki drugi ljudi biti na čelu nekih tih svih institucija koje po defaultu ulaze u Stožer. To je jedna stvar. Druga stvar. Što se tiče zakonitosti odluka, vas cijelo vrijeme, sve vas koji predlažete prije svega, donošenje odluka ovdje u Stožeru, muči to što smo, u Saboru, to što smo se mi odlučili za primjenu čl. 16 Ustava, a ne 17. Sam Ustavni sud vam je rekao da je to pravo HS-a i da smo se mi opredijelili onako kako smo smatrali da je u ovom trenutku to ispravno i da je funkcionalnije. Sve odluke su zakonite jer Stožer donosi one mjere koje su propisane u zakonu [[Upadica: Hvala.]] Dakle kao i sve drugo što se provodi temeljem zakona.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovana kolegice, ja cijelo vrijeme govorim da Stožer donosi odluke na razini dogovora 2 do 3 osobe. Od 27 članova Stožera i 2 pridružena člana, Stožer donosi odluke na razini sastanka, vjerojatno ministra Božinovića, ministra Beroša, kolege Capaka i eventualno još jedne osobe. Ne može mi nitko iz Stožera reći da se Stožer sastajao preko 400 puta da bi donosio sve te odluke, pa makar i online, u tom i je problem. A što se tiče političkog tijela, on je političko tijelo. Gledajte, pa i ja sam bio dio izvršne vlasti u gradu Vukovaru. Imali smo 8 pročelnika, dvije političke opcije su bile na vlasti, kolega Penava i Hrvatski suverenisti. I znate koliko je bilo pripadnika političkih opcija, od njih 8? samo dvoje, šestero nisu bili pripadnici niti jedne političke opcije, tu je razlika između vas i nas.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Pavliček, najprije da kažemo neke stvari oko toga što ste se vi osvrnuli na početak pandemije, znači vi ste tada bili dogradonačelnik grada Vukovara, vjerojatno vas je tada gradonačelnik ovlastio da vodite stožer, takve su bile odluke i niko nije sigurno ulazio u to tko je Marijan Pavliček ili tko on nije i što on po struci je, a onda je pisalo i tko sve može bit u tom članstvu, tako da ne dovodite u pitanje nešto što je jasno ko dan. Drugo, što se tiče vaše neistine da smo mi održali unutarstranačke izbore, pa onda uveli mjere, čisto da se podsjetimo. Prvi slučaj, 25.2., pa onda nekoliko slučaja dnevno, prvi smrtni slučaj 19.3. u RH, nakon toga potres u Gradu Zagrebu. Sve to sigurno nije bilo niti predviđeno, niti smo htjeli da se desi, pa da mi onda radimo ili ne radimo te unutarstranačke izbore, a razlika između HDZ-a i svih vas ostalih je u tome što vi možete napraviti izbore u dnevnom boravku, mi moramo raditi izbore na cijelom terenu i na taj način funkcioniramo i sve što ste rekli u tom smjeru je velika neistina i to ste namjerno … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovani zastupnik Pavliček.
Dođe mi da vam vjerujem na riječ što se rekli što se mjera tiče kad cjelokupna hrvatska javnost zna da se itekako čekalo da prođu unutarstranački izbori [[Upadica iz klupe: Nije istina]] Istina je, istina je, datumi to potvrđuju, znači čekali ste da prođe sve 15., da izaberete novo vodstvo i tada više, nakon toga je interes HDZ-a ispunjen, e onda je bilo bitno zdravlje nacije. To je činjenično stanje, vi to možete pobijati koliko hoćete, koliko vi članova imate, pa vi ni sami ne znate, sami ste rekli 200.000, ja ne znam koliko ih imate, hvala Bogu nek su svi živi i zdravi.
Zastupnica Vučemilović je digla povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa. Kolega Borić je povrijedio čl. 238., omalovažava apsolutno sve zastupnike, sve stranke, ali ja vam kolega Boriću mogu samo reći da ćete vi uskoro kako je krenulo unutarstranačke izbore izgleda vodit u Remetincu.
Naravno da ćete dobiti opomenu radi toga ovaj, ali vas molim ajde po ne znam koji puta nemojmo, nemojmo sa tim lažnim povredama Poslovnika voditi ratove. Ima mogućnosti da se govori itekoliko. Sad će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Ma slažem se kolegice Vučemilović, možda ne tako oštro, možda da ipak razmislimo u ovim nekim prostornim okvirima. Ako oni kažu da trenutne stranke stanu u dnevni boravak ja se bojim da ako DORH nastavi ovako raditi posao kao što radi do sada da će sve ono što ima u HDZ-u stati ne u jedan dnevni boravak nego možda u jedan wc, al nadam se onaj starinski koji ima prozor za provjetravanje zbog epidemioloških mjera naravno. Dakle puno je toga o čemu danas trebamo razgovarati, ali ključna politička poruka koju želim poslati je da se ovo pitanje stožera civilne zaštite i načina odlučivanja u krizama, a to je pitanje koje je u pozadini ovog pitanja koje se tiče rada ovog sabora koje se uporno ignorira kao ključno tijelo u državi pitanje koje nas se itekako tiče jer nažalost na pragu smo još jedne izvanredne situacije. Na tom tragu ono što ću ovdje podcrtat je da HDZ-u odgovara izvanredno stanje jer pravo je pitanje ne da li stožer nego dokle stožer, ima li kraja stožerokraciji, ako se ukinu covid potvrde, ako se ukinu maske u školama, kada se ukida stožer, ukida li se ikada stožer ili ćemo danas bez obzira na to što naš premijer očito jedini u državi ne zna vojska nije dignuta u visoki stupanj pripravnosti, mi dići još jedan stožer da pređemo iz jednog stožera u drugi, znamo da možemo i ostaviti iste ljude, al nije struka ona koja određuje kako će stožer funkcionirati i nastavi se trajno izvanredno stanje. A samo je jedan zahtjev u funkcioniranju države u tom izvanrednom stanju, a on je da se ona redovna pitanja oko kriminala te iste strukture ne stavljaju na dnevni red jer citirat ću našeg premijera, on ima pametnijeg posla, on ima pametnijeg posla. Pa kad govorimo o tome što nam stožerokracija donosi onda moramo znati da danas itekako svjesni ozbiljnosti napada na europskom tlu i ove ukrajinske krize smo na pragu toga da ćemo opet možda čak i u RH aktivirati robne zalihe, aktivirat ćemo ih sigurno u humanitarne svrhe ako ne i u vlastite i eto nas ponovo do onog izvanrednog stanja koje je i danas na snazi, a to je da je sva roba koja se nabavlja za ovu krizu, a vjerojatno će i za ovu koja se nastavlja, ide mimo javne nabave i tajno je. Pa mi smo kolegice i kolege vrlo vjerojatno s obzirom na pomoć koju želimo kao građani RH pružiti Ukrajini i s obzirom na ono što nas ne daj Bože potencijalno očekuje ako se kriza prelije na šire europsko tlo imajući u vidu tko je na vlasti na pragu još jedne velike pljačke. Tko kontrolira i tko će kontrolirati te iste robne zalihe? One su one koje hrane stožer, a znamo kako se i u redovnim okolnostima roba za njih nabavlja, znamo da je covid, razgovarali smo o izvješću koje se odnosi na robne zalihe, znamo da je covid bio izlika da se ne provodi kontrola ravnateljstva robnih zaliha u vrijeme pandemije, pa nitko više, naučili su znači HDZ-ovci ipak nešto, naučili su što, da mogu čak i u RH biti krivi ukoliko nešto zastrane, pa imaju novu taktiku, da više ni ne provjeravaju što se događa. Tako da nitko nije nadležan, da nema zapovjedne odgovornosti oko toga što je tko uzeo u robnim zalihama ili bilo gdje drugdje. Dakle, pitanje stožerokracije Hrvatske prije svega je pitanje onih koji žele trajno izvanredno stanje a da se ne bi bavili kriminalom u Republici Hrvatskoj. I zato danas svjesni ove krize u koju Europa ulazi moramo svi zajedno razgovarati o tome da ograničimo prava Stožera i da vratimo demokraciju, nadzor i kontrolu u Republiku Hrvatsku putem njezinih legitimno izabranih predstavnika. Kada govorimo o prijedlogu koji je došao iz kluba suverenista koji mi podržavamo jer je ovdje bitan sadržaj tog prijedloga, a ne samo tko će od nas poantirati. Bitno je da netko poantira što prije i vrati moć Hrvatskom saboru. Spomenut ću da smo mi unutar ovog referenduma koji se uporno ignorira i koji se pokušava razduljiti do mjere da postane nevažan, a napomenut ću još jednom itekako je važan jer ponovo će doći kriza u kojoj će nam se pokušati putem ovako nametnutih odluka dokinuti demokracija u Republici Hrvatskoj. Pitanje koje smo mi unutar tog referenduma za koji smo prikupili potreban broj glasova što je itekako poznato već danas vladajućoj većini zbog čega su se požurili da covid potvrde šapatom padnu u ponedjeljak što je bilo toliko besprizorno iskorištavanje stradanja jednog naroda, ukrajinskog naroda da bi se ostvarilo sitno političko profiterstvo. Ali ne samo to, nego čak i ugrožavanje prava i načina funkcioniranja života naših građana koji uopće nisu shvatili da su covid potvrde ukinute jer vaš ministar unutarnjih poslova nije mogao tu rečenicu i kada ih je ukidao prevaliti preko usta, nego je rekao ukinuta je neka odluka, pa nek' se građani pitaju. Tko zna koliko je njih pohrlilo na još jedno testiranje prije nego što ih je netko obavijestio o onome što je evidentno i što je trebala biti njegova jedina politička poruka, a to je da su se te potvrde ukinule. Dakle, to ste napravili. Napravili ste to zato što ste već u petak znali i u subotu i u nedjelju da postoji potreban broj potpisa. Nama je to ipak spomenut ću manje važno, jer je najvažnije bilo da se potvrde što prije ukinu i neka su se ukinule. Jer ne samo da nisu koristile, nego su bile štetne i o tome se dovoljno govorilo. Ali ono što želim istaknuti je da pitanje koje smo mi tim referendumom postavili odnosi se upravo na Zakon o izmjeni Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti gdje se u članku 1. u stavku 7. brišu riječi Stožer civilne zaštite Republike Hrvatske. Drugi dio pitanja odnosio se na prijelazne i završne odredbe i na to da se ukine odluka o tzv. covid potvrdama. Prvo pitanje odnosilo se naravno na ustavotvorni referendum i to da moramo zajedno odlučivati dvotrećinskom većinom. Nisam sad sigurna bi li mi tu većinu doista i osigurali, da li bi ona uopće krenula odlučivati budući da vidimo da nekim kolegama, recimo iz Zeleno-lijevog bloka kada tema nestane sa naslovnice nestane i njihov interes, a onda ćemo slušati u propagandi kako su najaktivniji i najozbiljniji klub u Saboru. Međutim, izrazito je važno ne samo da odlučujemo u saboru, nego da nas što više donosi ovako važne odluke koje utječu direktno na zdravlje i živote naših građana. Kada smo rekli da želimo da se briše Stožer Civilne zaštite u donošenju odluka o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti mogli smo slušati jedan spin o tome da nema Sabor jadan vremena, da se bavi epidemiološkim odlukama. Ali ono što nitko nije rekao da Sabor se niti ne treba baviti epidemiološkim odlukama niti će to biti pitanje koje mi želimo urediti. Njima se treba baviti ministar zdravstva što je trebao činiti od početka kao ključna osoba u pandemiji. Ali ono čime se Sabor mora baviti i na čemu smo mi inzistirali i inzistiramo još uvijek je to da se odluke koje se tiču ograničavanja prava i sloboda naših građana donose u Hrvatskom saboru. I to je ono za što ćemo se nastaviti boriti, pa kada se postavlja pitanje koliko je ovaj Sabor kompetentan i nabrajam kolegice Grba-Bujević da je ovdje pet psihijatara, ja ću vam samo zaključno reći da s obzirom na način na koji ste postupali u pandemiji donosili stihijske i nelogične odluke i širili paniku itekako ste riskirali mentalno zdravlje naših građana koje vam uopće nije bilo u fokusu, pa tih pet psihijatara koje imamo u Hrvatskom saboru ne da su nam potrebni u ovoj pandemiji, nego su na žalost s obzirom na posljedice koje ste vi svojim političkim odlukama ostavili na mentalno zdravlje naših građana itekako nedovoljni. Hvala vam.
U ime predlagatelja sad će govoriti ponovo poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Iz krize u krizu, iz stožera u stožer ukinute su covid potvrde, a gle čuda meni su djeca donijela iz škole testove. Čemu testovi? Zašto ih testiramo? U jeku epidemije kada smo imali na tisuće slučajeva nismo testirali djecu, išla su u školu, manje-više sve je normalno funkcioniralo. Sada kad sve države relaksiraju mjere sada kada sve države ukidaju covid potvrde meni djeca donose besplatne testove svatko po dva komada oni donesu, ja stavim u ladicu. Ladica se puni, besplatni su. I sad na stranu to što test koji košta sedam kuna u nabavi, pa ako dodamo i PDV hajde neka je 9 kuna, zaokružit ćemo na 10 kolega Boriću. Zašto košta 33 kune u ljekarni? I moramo se osvrnuti na dio korona profitera, a bilo ih je, bilo ih i to dosta možda više nego što je bilo potrebno. PCR test je zakon odjednom i BAT valja, PCR je koštao 700 kuna, BAT je koštao puno manje, 90, 100 kuna kako gdje. U izvješćima koja dolaze vidimo da smo na testiranja potrošili milijarde, bolovanja itd. sve ovo je koštalo jako puno, to je činjenica preko 40 milijardi. Je li moralo koštati baš toliko o tom po tom. Pa onda ti neki mediji novinari vole stalno nešto istraživati i ima još uvijek tih nekakvih novinara koji istražuju pa kažu gle kupili smo te testove za djecu u školama od tri brata koja su studirala u Osijeku, imaju i u bližoj rodbini istaknute članice HDZ-a i koji su eto ničim izazvani na početku epidemije ničim izazvani uvezli jako puno opreme, zaštitnih maski iz Kine pa se to izašlo u medije pa se nije baš kupilo od njih pa je onda došla neka donacija iz Kine, ali eto sada ove testove se baš od njih kupilo i potrošili se opet milijuni kuna za testove koje roditelji trpaju u ladice i lijepo kažu jeste testirali, jesmo testirali, jel testiraju djecu, vjerojatno ne jer nema razloga djeca su zdrava. O tome kako je ova epidemija ili još bolje kako su mjere za suzbijanje epidemije utjecale na našu djecu, na njihovo mentalno zdravlje pogledajte malo analize svih stručnjaka od prošle godine. Srednja škola čak i viši razredi osnovni škole izloženost neprikladnim sadržajima na internetu, mentalno zdravlje djece ugroženo, povećan broj destruktivnog ponašanja, autodestruktivnog ponašanja pogotovo u višim završnim razredima srednje škole i to je rezultat rada stožera i mjera stožera i on line nastave i bivše ministrice Divjak koja je prebacila sve on line istog trena kao da je jedva dočekala, rupe u znanju koje će imati vjerojatno cijeli život. Sve su to rezultati mjera kojima se ovaj stožer borio protiv epidemije, a o kojima isto tako treba govoriti. I pitanje je da su mjere dolazile u HS da li bi se sve skupa tako odvijalo. I kao što je rekla kolegica Selak Raspudić iz krize u krizu, iz stožera u stožer. Pa do kada? Sad smo još u većoj krizi, još veća kriza je pred nama hoćemo sad ponovo imati stožer pa će stožer opet o svemu odlučivati, a ne HS kao što je to u svim državama?
Imamo dvije replike, jedna je poštovanog zastupnika Bajsa.
Gospođo Vučemilović jedno pitanje. Pandemija korone već postoji neko vrijeme, stožer također i znamo on je bio stručno tijelo do pred parlamentarne izbore kad je premijer rekao da se zapravo odluke stožera političke odluke. Sad smo opet na ovom stručnom dijelu, stožer je imao 400 sastanaka, donio je niz mjera, međutim da li se vi brineta da bi rezultati koje su oni postigli, a to je da smo 8. u svijetu po smrtnosti, iako smo članica EU, iako imamo inače dobro zdravstvo, da … bili prvi po smrtnosti u Hrvatskoj možda bili gori jel bi sabor obzirom da je sporije tijelo lošije reagirao. Možda mi ovdje ili neki drugi ne bi donijeli tako dobre odluke pa bi rezultati bili gori nego što su sad.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa kolega Bajs. Pa teško da bi bili gori, evo najiskrenije teško da bi bili gori. Mi smo pri vrhu smrtnosti ne samo u EU nego u svijetu, ako se gleda na milijun stanovnika. Dosta se kritiziralo Švedsku i njihove liberalne mjere, ali oni imaju daleko manju smrtnost nego što ima Hrvatska na milijun stanovnika. Na kraju moramo se zapitati kakvi su rezultati stožera i treba li nam taj stožer još uvijek i trebaju li nam ove maske ovdje u HS-u i to se moramo zapitati? Pa kad je kraj? Kad ćemo prestati već jednom s tim? Vidimo da od kako je krenula invazija Rusije na Ukrajinu niko nas više ne izvještava. Jel zna netko koliko je zaraženih danas? Kako to više nije bitno? Dvije godine smo slušali tri broja, broj zaraženih, broj hospitaliziranih, broj umrlih pa zar to više nije važno? Evo mene baš zanima koliko je danas zaraženih? Di je taj podatak nestao?
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Pavić..
… [[Govornik naknadno uključen.]] inicijativu jer smo htjeli da se to raspravi u saboru da vidimo zapravo koji su ciljevi i evo imam pitanje za vas. S obzirom da je ovaj stožer zapravo imenovan od strane Vlade, s druge strane Vlada je izabrana u saboru od strane većine, u zakonu piše da bi se taj ta odluka trebala potvrditi od strane sabora, smatrate li da bi ukoliko dođe do takve rasprave, ukoliko bi se to raspravljalo u saboru da bi sabor odnosno većina koja je postavila Vladu, a Vlada postavila stožer da bi se odluka razlikovala od one koja je došla kao prijedlog u sabor?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Paviću. Možda bi, možda ne bi, ja to ne znam. Špekulirati ne mogu, odgovoriti na hipotetsko pitanje ne mogu. Ali, ako ne usvojimo ovaj prijedlog, nećemo nikada ni znati. Ne vidim razloga, a to sam i rekla, zašto bi se vladajući bojali jer kad vidite interese i za ovu raspravu, očigledno je da bi dobili čak i dvotrećinsku većinu, ako je suditi po broju praznih mjesta, a vidim da su prazna mjesta čak i nekih koji u javnosti se strašno bore protiv Covid mjera, Stožera, a nema ih sada ovdje na ovoj raspravi. Tu mislim na kolege iz Domovinskog pokreta, oni su strašno protiv Covid mjera, ali evo, vidim danas, nemaju interesa za ovu raspravu.
Hvala lijepo. Ja bih molio određeni broj Suverenista da napusti ovaj, sabornicu i da ostaju samo oni koji su proeuropa. Imamo, … Ne, ne, dođite vi ovdje slobodno, dođite vi ovdje, a možete i sjesti jer imamo nekoliko povreda Poslovnika. G. Milanović Litre.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Sabornica je prazna. To je dio Covid mjera koje je nametnuto. Ja sam svjestan odluke Predsjedništva Sabora, ali ova je tema bitna, bitna je za nas jer smo mi predlagači, ja vas molim da imate razumijevanja jer ne možemo selektivno primjenjivati ovo pravilo. Neki dan je ovdje sjedilo nezavisnih zastupnika više nego što imaju mjesta ovdje pa nitko nije ništa govorio. Danas je problem kad mi ćemo raspravljati o ovome Zakonu koji je izuzetno bitan za hrvatski narod. Pa vas evo [[Upadica: Hvala lijepa. Imam…]] molim da imate ipak uvida u …
Imam jedan prijedlog za vas. Tražili ste stanku, je l' da? Dajte, tražili ste stanku, ajde. Može? Je l' može? E, hvala lijepa. I sad možete napustiti, molim vas jer takav je Poslovnik pa ne možemo ga promijeniti.
Samo još jedna stvar.
Da, je, je. U redu, ja sam sve, ne, ne [[Upadica: Ako je… Ne, ne, evo, ako…]] Ali ne možete [[Upadica:… g. Sačić sada govori, to znači da troje nas može biti u sabornici.]] Ali ne možemo, ali ne možemo raspravljati, idite ga pa tamo sa strane ga možete slušati, sigurno će reći nešto zanimljivo. Shvaćam, ali ... [[Govornik se ne čuje.]] mjesto za Suvereniste. Izvolite g. Sačić. Izvolite g. Sačić ispred… Ne, g. Grmoja, povreda Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče, ovdje je povrijeđeno niz poslovnika Sabora sa ovim vašim zahtjevom jer kolega Sačić je u ime predlagatelja, a troje kolega iz Suverenista sjedi na svom mjestu i mogu sjediti i vi ih u tome onemogućavate. A s druge strane, nema znači ova, ovaj dio sabornice, ljevica, znači nju ne zanima ljudska, ne zanimaju ih ljudska prava i slobode, ovdje iz HDZ-a ih ima dakle, koliko, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 [[Upadica: Hvala lijepa g. Grmoja.]] Dakle ne znam u čemu je problem.
Od vas, ja od vas svaki put nešto naučim, ja od vas svaki put nešto naučim pa vam neću dati opomenu zato što mi je to korisno bilo. ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite gospodin. Povreda .../nerazumljivo/..., pojedinačna rasprava. G. Sačić, izvolite. G. Grmoja, hvala vam lijepa, mislim znate, svaki dan se nešto novo nauči.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovani dame i gospodo, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Evo, doista nakon, uvodnog ulaganja predlagatelja u ime predlagatelja g. Pavličeka pa kolegice Vučemilović pa gđe. Selak Raspudić pa kolege Grmoja pa kolege Litre pa kolege Bauka pa gospodina, pa vas iz HDZ-a, stvarno je ostao sužen prostor šta bi još to ostalo nešto pametno reći, što bi hrvatska javnost trebala saznati, a da nije rečeno. Jedino, jako sam se puno trudio, što, što, što i našao sam što. Našao sam dakle rad ovog Stožera je toliko omražen u hrvatskom narodu, toliko je nezadovoljstva je izazvao, da je po kiši, snijegu i ledu, iz svojih toplih kuća i domova prije ukrajinske krize natjerao na štandove MOST-a 900 tisuća ljudi da dadu potpis za referendum da se ukidaju potvrde. Natjerao je nas, mene osobno da sam najmanje 4 puta sudjelovao na prosvjedima protiv korona mjera i na zadnjem sam koronu i sam dobio. Dakle, to su strahovite žrtve koje smo mi i kao Hrvatski suverenisti i zastupnici učinili, da se ovaj Stožer stavi izvan snage i da se u uobliči, da se uokviri u ustavne okvire i ova ideja koju smo mi dali, dapače, malo ćemo porazgovarati sa g. Baukom, je doista dobro rješenje za vas, kolegice i kolege iz HDZ-a, da na jedan lagan način izađete iz kliznog i neodrživog područja koji će vas u povijesti zabilježiti da u jednom trenutku u RH suspendirana su ljudska prava i slobode do te mjere da hrvatski narod to više nije mogao trpiti, da smo ovlasti Sabora i ono što hrvatski narod izvorno ima u sebi prenijeli na jedan bezličan Stožer koji je to, blago rečeno, zloupotrebljavao. Tu je bilo određenih mjera koje su mogle biti od koristi, na način da se nešto educira, kako da se ponašamo, taj virus je bio nepoznat za sve u počecima, ali tolike oscilacije, to je takva medijska užasna kampanja protiv zdravog razuma bila. Pa tko može vratiti tu, te ovaj, taj spokoj i mir koji smo imali u kućama svojim, od djece, starijih ljudi, koliko ste ljudi zapravo medijski samo indoktrinirali do te mjere da otac sina više nije mogao pratiti, ne znam, zet punicu, to su razdvajane obitelji u pogledu cijepi se-ne cijepi se. Pa onda vidjeli smo i sami koliko je gospodarski štete to donijelo. To su prestrašne mjere, a samo zbog toga, kolegica Buja ... [[Govornik se ne razumije.]] što ovaj, Grba Bujević, ispričavam se, što smo mogli bit malo široki. Pa predstavnik Tuđman je u sred rata u teškim situacijama donio odluku o Vladi nacionalnog jedinstva. Pa što niste vi dali, kad je već to tako, rekli smo, vi kažete da nije politički, mi kažemo da jeste. Ali, i da nije, stavili su onaj u Stožer znanstvenika, od Lauca do Đikića pa su se posvađali, ali što niste onda prošili jedan krug ljudi sa psihijatrima baš, baš formalno koji će .../nerazumljivo/... koji će nekako trasirati put u medije jer nije, mediji su strahovito lošu i anticovid propagandu radili misleći da rade zapravo u korist hrvatskog naroda, oni su nemjerljive štete nanijeli na mentalno zdravlje ljudi, svaki dan govoreći sad nas je toliko mrtvih, sad smo, sad je 2 tjedna ključno, e sad je gotovo, sad svi umiremo ako izađemo iz, to je prestrašno. Nisu ispunili svoju zadaću, konačno je red da ih Sabor stavi pod kontrolu. Hvala vam lijepo.
... [[Govornik naknadno uključen.]] G. Sačić, ako želite, ako želite, možete ... [[Govornik se ne razumije.]] G. Pavliček.
Poštovani kolega Sačiću. Evo, mi političari bez obzira iz koje političke opcije dolazimo smo javne osobe i trebali bi biti primjer našim sugrađanima, ali koji primjer se šalje kada načelnik Stožera koji je potpisao odluke koje je Stožer donio se ne drži tih odluka? Koji primjer se šalje kada na obilasku gradilišta Pelješkom mostu imamo masu ministara koji su zagrljeni jedan do drugoga bez maske na licu? Koji primjer šaljemo hrvatskoj javnosti? I onda branite nešto neobranjivo. Ovaj Stožer je, nažalost čisto političko tijelo koje je donosio političke odluke koje su vrijedile samo za neke, a za političku elitu očigledno ne.
Hvala. Odgovor.
Da, to je doista teško bilo i gledati i shvatiti. Nema, nema se tu šta reći osim osuditi pojavu, osuditi takvo ponašanje jer kad se sjetim iz mog zavičaja čovjeka koji je gnoj na zemlju vodio pod mjerom izolacije i 8 tisuća kuna morao platiti, a istodobno da smo negdje imali prilike u Saboru ljude vidjeti koji krše izolaciju ili okolo, onda to sve skupa zapravo pridonosi nepovjerenju građana i u rad tog Stožera, a i rad svih nas i to je loša poruka, slažem se s vama.
G. Brčić.
Poštovani kolega Sačić. Pa znamo i sami ste rekli da je ova pandemija dogodila se na jednoj globalnoj razini i posebno na samom početku bilo je dosta nepoznanica, a Stožer naš je kroz to vrijeme, ja bih naglasio, ne samo što je donosio odluke već je cijelo vrijeme i davao preporuke i vršio edukaciju naših ljudi na posebno onih najmanje zaštićenih, kao što su stariji, kao što su djeca. Mene zanima, je li možda imate nekakav ogledni primjer, spomenuti neku državu barem u Europi koja može poslužiti kao jedan smjerokaz ili kako bi mi rekli u Dalmaciji, špranca za, bilo donošenje samih odluka, način donošenja, bilo količina izrečenih mjera. Hvala.
Hvala vam na tom pitanju, stvarno, slažem se s vama. To je na početku djelovalo sablazno stravično i svi smo se bojali. Svi smo se bojali jer tako to smo bili pod tom, tim dojmom kineskih tamo snimku, da su ljudi padali po cesti, da je to nova kuga i, a ovaj, i eto onda, ali netko je to morao demistificirati, to laici se mogu bojati. Međutim, liječnici, epidemiolozi i oni koji su duboko u materiji su morali demistificirati i reći nije to tako. Netko je morao više toga, ali nije došlo do medija, a zemlja, zemlja koja je eto, zadržala razum, to je Švedska. Pazite, Švedska, koliko ja znam, ona nam je bila nekakav, bar meni, ogledni primjerak, osobito u trenucima kada se zabranjivalo voziti iz županije u županije u Hrvatskoj, to su strašne, da, to je prestrašno do vinograda doći, na potresom pogođeno područje, užas, to je, to [[Upadica: Je, je. Hvala. Ja vas potpuno razumijem. Hvala.]] [[Govornik se ne razumije.]] E hvala.
Gđa. Marija Selak Raspudić, izvolite. Evo, čisto je, izvolite.
Evo vidim kako su se u sabornici svi oraspoložili, pogotovo u Klubu HDZ-a, a sad zamislite, kolege, kako bi to lijepo bilo kada biste mogli skinuti te maske s lica pa da vidimo vaša radosna i nasmijana lica. Dakle evo, ohrabrite se i svima će nam ovdje i u sabornici i u RH biti bolje, a u krajnjoj liniji, bit će i zdravstveno puno logičnije, s obzirom na situaciju kakva je trenutno koju ste i vi prepoznali, putem našeg referenduma, doduše pa ukinuli Covid potvrde, a i maske u školama. Dakle, slobodno se smješkajte javno. Možete skinuti maske s lica, kao što je recimo, DORH skinuo maske s vašeg kriminala, možda je to trenutno najbolja paralela. Kada govorimo o meritumu ovog Zakona, ponajviše govorimo o tome kako je Stožer civilne zaštite uopće donosio odluke, a donosio ih je tako da je čak i Ustavni sud RH priznao da one stupaju na snagu bez ikakvog obrazloženja. Dakle i takav Ustavni sud kakav imamo u RH je javno rekao da Stožer nije donosio odluke na transparentan način i dao vam packu da ubuduće to morate činiti s obrazloženjima, dakle potpuno drugačije od vaše ustaljene prakse. Ali, htjela bih se malo osvrnuti detaljnije na to kako je u drugim zemljama. Mi smo često mogli slušati da samo u RH, mislim da je to čak rekao i ministar zdravstva, nekome pada na pamet da se ovakve odluke donose u Saboru. Je li to doista istina? Činjenica koje je lako provjeriti da u drugim državama epidemiološke sigurnosne mjere Vlade predlažu parlamentima koji donose opsežno tzv. Covid zakonodavstvo. Tako je primjerice u Austriji, Švicarskoj ili u Njemačkoj 4 zakona koja su se odnosila na zaštitu stanovništva od epidemije, a posebno bi ovdje istaknula četvrti zakon koji je donesen 22. travnja 2021. godine u kojem zakonodavac vrlo detaljno regulira primjernu sigurnosnih mjera radi suzbijanja epidemije u okrugu u pojedinoj njemačkoj saveznoj pokrajini ili u samostalnom gradu u određenom gradu ovisno o broju stanovnika, broju zaraženih na 100.000 stanovnika u određenom vremenskom intervalu od 7 dana. Dakle, ne ulazeći u pojedinosti treba reći da zakon regulira iznimno detaljno primjenu epidemioloških mjera na privatna i javna okupljana, broj osoba koje mogu biti prisutne, moguće zabrane izbivanja izvan doma u određeno vrijeme, radno vrijeme pojedinih objekata, zabranu rada pojedinih objekata i mnoge druge pojedinosti koje u Hrvatskoj vidimo u odlukama stožera civilne zaštite. Dakle, svi oni koji smatraju da pod navodnicima sporo zakonodavno tijelo koje vi eutanazirate i činite neučinkovitim ne bi trebalo donositi detaljne propise kojima se ograničavaju prava i slobode građana, trebali bi pročitati njemački zakon i uvjeriti se s koliko ozbiljnosti i odgovornosti njemački zakonodavac regulira složenu i životno važnu materiju primjene epidemioloških mjera znajući da propisuje iznimna ograničenja sloboda i prava građana. Dakle, to je demokracija. A ovaj minimum koji smo mi tražili putem referenduma da se barem kada govorimo o ograničenjima prava i sloboda naših građana odluke donose u Hrvatskom saboru vama je previše. Na koju se to mi demokraciju onda ugledamo? I ja ću još jednom zaključno ponoviti dvije stvari. Prva je jasno je što želite. Želite uvesti trajno izvanredno stanje da bi se spriječilo istraživanje vašeg kriminala i omogućilo nastavljanje pljačke RH. I drugo, a dokada stožer po vašem kolege iz HDZ-a? Znamo kada počinje, a hoćemo li ikada dok ste vi na vlasti saznati ne samo kada završava nego i da on uopće završava. No, svake sile zavijeka.
Gospodin Milanović Litre, prva replika.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovana kolegice Raspudić, stožer utječe na puno toga. Utječe i na kućne budžete. Otac sam trogodišnjem sinu koji pohađa vrtić. U zadnjim mjesec dana ako je bio možda 7 dana u vrtiću zbog mjera samoizolacije. Znamo da djeca lakše obolijevaju, nema težih posljedica za njihovo zdravlje kada su u kontaktu ili kada su čak i zaraženi. Naime, puno obitelji je u istoj situaciju kao što sam i ja bio i tu ima jedna nelogičnost i dijete koje, kod kojeg se pokažu simptomi npr. u utorak mora biti 7 dana u izolaciji. Dijete se testira u srijedu dok dođe test to je negdje nedjelja ili ponedjeljak ajmo reći i onda idu u izolaciju jedan dan da bi se vratili opet. I tako iz tjedna u tjedan zato što svaki dan obolijevaju drugi. Problem je tu najviše na, udar na roditelje koji ne mogu nigdje ostaviti svoju djecu, moraju uzeti bolovanje i samim tim im je ugrožena s materijalne strane, od strane stožera i od strane tih nesuvislih mjera. Evo, molim vas da prokomentirate.
Ma kako nesuvisle, to su sve epidemiolozi, a oni su liječnici to smo danas mogli naučiti iz HDZ-ovog izlaganja. Dakle, što se nama događalo? I ovo što vi govorite, ali paradoksna je situacija poput onoga kad su već izašla istraživanja o tome da i cijepljeni prenose zarazu oni premda su imali oboljele ukućane od Covida, a istraživanje na koje se referiram upravo se odnosilo na kućno okruženje u kojem se lakše njima prenosi zarazu nisu dobivali samo zato što su bili cijepljeni bolovanja. Na njima se dakle štedjelo, pa sam imala situaciju ovdje da su se po saboru prešetavali moji kolege koji su mi objašnjavali da im upravo evo cijela obitelj ima Covid, a da su oni eto tu jer nema bolovanja. Nisu saborski zastupnici nego stručne službe. A koliko se tako virusa proširilo, e o tome možemo samo sanjati da saznamo prave posljedice takvih ne epidemioloških da ne kažem protuepidemioloških odluka.
Gospodin Grmoja.
Poštovana kolegice Selak Rasupudić jasno da ove mjere koje je vlada donosila i stožer nisu imale učinka. Inače brojke ljudi koji su nastradali ne bi bile ovakve i jasno je da su te mjere posebno ove Covid potvrde bile protuepidemiološke mjere, a ne epidemiološke mjere. Ono što nas zapravo čudi je zašto vlada sada, a vidimo da su, je pad tih brojki zaraženih ovaj jako velik, zašto se ne ide u ukidanje svih mjera? Što se čeka? Ukinute su sada djelomično Covid potvrde, vjerojatno će se i ostatak ukinuti, ali ja ne znam čemu sada služe ove maske, zašto se mi svi zavaravamo, zašto ovdje u sabornici moramo držati maske, svi se družite bez maski, sjedite skupa u velikom broju i koga lažemo zapravo? Znači koga lažemo i obmanjujemo sa ovim mjerama? A znamo da u određenim situacijama se ponašamo drugačije nego što se ponašamo ovdje u sabornici.
Hvala. Odgovor.
To je svjesno da ne kažem programatski i ima jasan cilj. Cilj je da se ljudi stave u stanje trajne kontrole, da se osjećaju kao da nisu slobodni i da znaju da se uvijek moraju na neki način ograničiti. Jer ovo što se događa s maskama ima ozbiljne psihološke posljedice. Vi niste ista osoba kad nosite masku, niti razmišljate, niti djelujete, niti govorite na isti način kao osoba koja skida tu masku. Od banalnih primjera, od toga da karikiram ne morate staviti ruž do toga da nećete uopće stupati u neke komunikacije jer imate masku na licu. I to je jedan programatski pristup koji ljudima trajno pokušava usaditi ideju da nisu slobodni, pa se neće ni znati ponašati kao slobodni građani i izboriti za demokratske procese i osloboditi svoju zemlju.
Hvala. Gđa. Vučemilović.
Hvala lijepo. Kolegice Selak Raspudić, podaci koji dolaze u ovaj HS od tog istog stožera kažu da 98% zaraženih se liječi kod kuće, 2% tek se liječi u zdravstvenim ustanovama, znači 98%. Mi smo trenutno u fazi kada su covid potvrde ukinute, što ne znači da neće biti ponovo uvedene, ali što je sa tom stožerokracijom, znači mi smo iz parlamentarne demokracije otišli u stožerokraciju. Vrijeme je da se stožer ukine, ali ne nama se najavljuju novi stožeri koji će opet imat neke nove svoje funkcije, što znači da mi iz krize u krizu, iz stožera u stožer smo stalno u nekakvom izvanrednom stanju. Činjenica je da se događa nešto što nismo odavno vidjeli na europskom tlu, al trenutno kod nas se ne događa ništa. To je činjenica.
Hvala, vrijeme. Izvolite odgovor.
Moramo primijetit da moguće da postoji više razloga za takvo djelovanje. S jedne strane HDZ-u se pokazalo zgodnim da ne postoji mogućnost kontrole njegove prakse, suspendirajmo javnu nabavu, proglasimo nabavu svu opreme tajnom, dovedimo stožer, izbjegnimo demokratsku kontrolu i možemo raditi što nas je volja. S druge strane budući da su se očito određene institucije odnedavno osokolile i usudile hapsiti čak i HDZ-ove ministre postoji mogućnost da oni žele nastaviti iz jednog izvanrednog stanja u drugo momentalno neovisno o trenutnoj situaciji u RH jer jednostavno nemaju dovoljno ministara koji će ostati na svojim pozicijama, a da bi mogli obavljati posao u redovnom stanju, pa onda moramo izmisliti stožer kad ne možemo pronaći ministre, što danas najbolje vidimo kada se radi o ministru graditeljstva, a sigurno je takva situacija i sa svima drugima po koje će DORH doći.
Vrijeme, hvala. Hvala, nemate više replika. Gospodin Pavliček sad ima, ko, šta, da u ime predlagatelja, izvolite.
Poštovani, vidim da određeni, određene kolegice i kolege već kolutaju očima što sam uzeo ponovno 5 minuta u ime predlagatelja, ali evo hvala Bogu ima Poslovnik o radu HS, pa imam pravo iskoristit svoje poslovničke mogućnosti, al ono kao što sam rekao ja sam ovdje došao raditi i govoriti u ime onih koji su mi dali povjerenje, pa to ko hoće slušat hoće, tko neće opet njemu na volju. Međutim, htio bih reći samo ukratko i neću uzet svih 5 minuta, a to je da su ove mjere nažalost u nečemu uspjele, a to je odijeliti i ovako podijeljen hrvatski narod i to je činjenica. Posvađale su se djeca unutar sebe sa očevima i majkama, posvađale su se braća i sestre, posvađali su se i zetovi i punice kako je rekao kolega Sačić, ali ono što je najgore masa tih mjera nije imala nikakvog efekta. Evo upravo ova maska sada što će se dogoditi kad završi ova rasprava i kad se ugase kamere? 90% vas ovdje iz HDZ-a ćete odmah skinut ovu masku, a još ćete bit u ovoj sabornici. Pa neki dan smo bili na sastanku sa premijerom, parlamentarna oporba i onda što se dogodilo, ajmo stavit maske dolaze kamere, sad možete skinit. Nemojmo se lagat, tako je bilo, tako se svi ponašamo, vi prvi i svi ostali tako zajedno. Nemojmo bit farizeji. Onda ukinimo ono što nije potrebno, nemojmo se praviti sad smo tu pod maskama samo govornici nisu, čim zakoračimo i ugase se svjetla svi skidamo maske. Istina je, pa neki dan sam ja bio na tom sastanku, vidio sam što je bilo, rečeno je evo dolaze kamere stavite maske. To je činjenica i okej tako funkcionira naše društvo očigledno, al u tome i je problem, pravimo se veći katolici od pape. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je g. Željko Pavić tražio, tražio repliku, da.
Poštovani zastupniče, evo i vama isto pitanje kao i kolegici. Znači imamo vladu koju je izabrala većina u saboru, vlada je postavila stožer, nakon toga stožer donosi odluke i vi sad tražite da se te odluke potvrđuju u saboru. Smatrate li da bi većina u saboru išla mimo odluka ljudi koje su oni zapravo imenovali i postavili preko vlade, prvo pitanje. Drugo pitanje, da li shvaćate koji su problemi kad se treba sastati sabor u kratkom vremenu i kad se treba donijeti nekakav, nekakva odluka kad treba o tome glasati? Probajte samo, ne znam dal ste bili nekad u gradskom vijeću, dakle ured gradskog vijeća znači po 6, 7, 8 dana unaprijed obavještavamo članove gradskog vijeća da kad će biti gradsko vijeće i onda ne uspiju se organizirati na vrijeme, a sad zamislite da trebamo ić glasati u subotu ili nedjelju, kak bi to izgledalo.
Hvala. Odgovor.
Poštovani kolega Pavić, ne vjerujem da bi vladajući išli kontra odluke vlastitog političkog stožera kojeg je imenovala Vlada RH, al bi se otvorila saborska rasprava, pa makar ona bila i u 4 popodne, pa makar možda samo 100 ljudi trenutno gledali ovu raspravu, ona bi bila dostupna hrvatskim građanima i to je demokracija. To je festival demokracije, nek ljudi čuju drugačija mišljenja i zato smo upravo tu, a ne mogu se složit s vama da se tehnički ne bi to moglo izvesti. Točno se pokazalo u zadnje 2.g. kako djeluje ovaj virus. U ovom trenutku hvala Bogu najnovije varijante i podvarijante jest da se brže šire, ali su simptomi puno blaži, što potvrđuje unatoč velikom broju zaraženih da je puno manji broj hospitaliziranih, što znači da jednom u dva tjedna sabor može bez ikakvog problema potvrditi odluke koje donese stožer.
Nemate više replika. A sada je rasprava g. Grmoje. Možete, možete doć. Izvolite.
Hvala. Sasvim je jasno da vladajući ne žele ovu raspravu isto kao što ne žele referendum. Ustavni sud je prije desetak dana donio jednu skandaloznu odluku koja je ostala van fokusa javnosti, a to je da su odbacili zahtjev jednog dijela oporbenih zastupnika za ocjenom ustavnosti covid potvrda odnosno covid potvrde su proglasili ustavnima i to su kao razlog naveli činjenicu da je bi za donošenje mjera teško bilo ovdje osigurati dvotrećinsku većinu. Time je Ustavni sud pogazio Ustav RH, izbrisao čl. 17. i zapravo omogućio vladajućima da odluke koje ograničavaju ljudska prava i slobode donose jednostavnom većinom. U jednoj replici sam rekao da sutra možemo doći u situaciju da ako se ne bude mogla postići dvotrećinska većina u HS-u za imenovanje ustavnih sudaca da će tada Ustavni sud vrlo vjerojatno reći da HDZ sa svojim koalicijskim partnerima može izabrati ustavne suce. To je neviđeno i sasvim je jasno da idu u smjeru rušenja i ovog našeg referenduma jer i danas se prebrojavaju potpisi na Zagrebačkom velesajmu i naši volonteri taj proces mi javljaju da bez obzira na najrigoroznije upute koje su dobili oni koji su zaduženi za prebrojavanje potpisa, nevažećih potpisa nema niti 6%. To znači da će u konačnici biti negdje oko 390.000 dakle ako budu još rigorozniji najmanje 390.000 važećih potpisa, a 368.000 treba iako mi u Hrvatskoj nemamo svi znamo ni toliko stanovnika. Tako je Boriću znam, znam jer je to prolazno vrijeme, ako je provjereno već negdje oko 200.000 potpisa onda je jasno što će na kraju biti i vi to znate i zato ste u ponedjeljak Borići i djelomično ukinuli covid potvrde bez velike pompe, iskoristili ste kao što koristite ovu tragediju ukrajinskog naroda da prikrijete svoj kriminal, tako ste iskoristili tragediju ukrajinskog naroda da ovu priču oko epidemije, covid potvrda i svega ostaloga zamaglite i sakrijete. I dobro vam je rekao kolega znači kada kamere ne snimaju onda ne trebaju maske, ne treba ništa, onda sve mjere su van snage stavljene, a ozbiljni znanstvenici i stručnjaci su izračunali da nas ove mjere koštaju tjedno 100 milijuna kuna. I nećemo mi imati porast cijena i inflaciju samo zbog ruske agresije na Ukrajinu nego već imamo porast cijena svih proizvoda zbog suludih mjera koje ste donosili i netko će Boriću za to morati odgovarati, netko će morati polagati račun. A mi ćemo inzistirati na referendumu kako sutra ne bi neki novi Capak, neka nova Grba Bujević, neki novi Borić uskraćivao naša ljudska prava i slobode ne odlukom stožera, nego odlukom dvoje ili troje ljudi koji se eto sastanu i Plenković im da nekakvu uputu i oni donosu odluku. I sve te odluke su bile političke, a ne stručne ja sam to govorio od početka ove epidemije. Kada su Vili Beroš i Božinović bili superjunaci, gostovao sam na N1 televiziji, ja mislim da je to bila veljača ili ožujaka i govorio da ćemo sve što rade propitati i da sve odluke koje se donose su političke. Kao što ste dopustili ne znam, Kolonu sjećanja u Vukovaru i trebali ste ju dopustiti jer ovaj narod ima neke obljetnice, neka događanja koja se ne mogu samo tako zabraniti. Znači odluke koje se donose uvažavaju sve segmente naših života i psihološko stanje nacije i ekonomiju. Ne mogu nam državu voditi epidemiolozi jer najbolje bi bilo da zaustavimo virus i da svi uđemo u podrume i čekamo dok ovo ne prođe, to bi bilo najbolje. Al što bi bilo onda sa našom psihom, sa ekonomskim stanjem nacije, sa svim ostalim i to sam govorio od početka i priču nisam promijenio kao što vi mijenjate priču svako malo kako vam odgovara. Kad su izbori tada može i preko granice, tada nema mjera tada sve igra.
Hvala lijepa. Gospodin Pavliček, replika.
Poštovani kolega Grmoja. Slažem se s vama da su sve odluke političke ovako ili onako, ali ono što je još bitnije da su one donesene u interesu vladajuće stranke. Evo upravo ovo sad što ste rekli što se izbora tiče, sjetimo se one izjave oni koji su u samoizolaciji i izađu van su bioteroristi, bioteroristi dobijaju kazne. Koji mjesec kasnije izbori su u samoizolaciji ste, samo stavite masku na lice i pravac na glasovanje. Zna se za koga. Znači to je najbolji primjer, možda i najbanalniji kako ovaj stožer funkcionira. Odluke se donose u interesu vladajućih struktura.
Odgovor.
Pa to je jasno, pa evo bioterorist Hrebak je došao tu i glasao za vladajuću većinu, a bila mu je određena samoizolacija i tada nije bio bioterorist jer treba za većinu, tako i ovi ljudi koji su trebali izaći na izbore zaokružiti HDZ više nisu bioteroristi preko noći dovoljna je maskica i riješeni su svi problemi. O tom ja govorim o tim dvostrukim kriterijima i mjerilima. Isto kao što su u predizbornoj kampanji su obećavali da će ukinuti imunitet za članove Vlade, sad su im dva zahtjeva stigla u Vladu za skidanje imuniteta sad treba razmislit o tome, sad bi oni razmišljali bi li dali i još ustavna stručnjakinja kaže može Vlada to odbiti ako je zahtjev DORH-a zlonamjeran. Sanja Barić oslačalo joj se malo bi Ustavni sud. Neće moći ove noći!
Hvala. Gospodin Josip Borić ima svoju raspravu, ali će pričekati jednu sekundu zbog epidemioloških mjera o kojima govorimo. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa evo želim reći na početku nešto o ovom prijedlogu zakona, tj. izmjenama i dopunama zakona iz kluba Suverenista. Prvo jednu zaista lošu misao ako je to uopće bila misao koju je izgovorio prethodno kolega Grmoja, da netko koristi ovu tragediju da bi se bavio sa politikama kao što to radi, kao HDZ, pa onda mi sve nešto koristimo kao smokvin list i sve nešto skrivamo. Te politike obilježavaju upravo takve političare i takve stranke kao što je MOST. Hrvatska demokratska zajednica je dovoljno odgovorna da bi vodila politiku već evo šestu godinu kroz drugu Vladu Andreja Plenkovića i da odgovara adekvatno na svaku nedaću, na svaku nezgodu, na svaki problem, na sve ono što nas je u tih šest godina sada snašlo. Tako odgovaramo i na ovo. A što se tiče onih koji ne poznaju sustav kao što to kolega Grmoja ne pozna, apsolutno sustav državne uprave pa govore onako paušalno, da ne kažem u đuture onda se događaju ovakve razine rasprave. Ali kako sam išao pogledati zašto ga nije bilo dugo u medijima i nigdje vjerojatno, vidim da mu je zadnja objava na jednoj društvenoj mreži prije dva dana on je došao konačno do svog zraka. On danas ovdje … [[Govornik se ne razumije.]] nastupa i pokušava kroz jedan prijedlog zakona koji možemo raspraviti i raspravljamo. Nikome mi ne branimo. 19 kolega se potpisalo, nekoliko ih je ovdje, 13 drugih uopće ne interesira to što se potpisalo, tj. raskolili su se ti klubovi koji su to potpisivali. Oni koji su bili gradonačelnici ove priče oni su izbačeni jer su prokazali ovakve političare i njihove namjere kada govorimo o pandemiji. Točno su ih oslikali u zeru onako kako se kaže i proglasili su ih javno kad govorimo o pandemiji ravnozemljašima i antivakserima i rekli su da je između njih teško pronaći jednoga koji bi se cijepio. I nakon toga je gospodin koji je osmislio Suvereniste morao napustiti svoj položaj. Došao je drugi kolega i stvar ide dalje i mi raspravljamo. Onda se raspao klub Domovinskog pokreta, pa su opet neki otišli tamo, neki izašli. Već imaju sljedeći klub i mi se s time bavimo. I sad to stavite u rang sa vladajućom većinom i kažu mi smo svi isti. Nismo isti. Postoji odgovornost osobe, ljudi, koji imaju svoje dužnosti da omogućavaju da funkcionira sustav. I tako je eto šestu godinu za redom. Ne znaju čak niti koliko traje Stožer Civilne zaštite, ne znaju niti kako se osniva, a imaju svoje poligone. Grmoja ima u Sinju kod gospodina Bulja i on je osnovao svoj Stožer čim je došao na vlast, sigurno je raspustio i nekog i bivšeg, stavio neke svoje ljude i donosi odluke. Vidim kako ih poštuje. Kaže neki dan ovdje drži raspravu pet minuta dobio desetke i desetke tisuća kuna kazne. Odlučio je nepoštivati zakon, da bi nam držao lekciju o tome tko poštuje ili ne poštuje zakon i kako se treba poštivati ili ne poštivati zakon. Kad oni daju prisegu kao saborski zastupnici da će poštivati zakon i kao gradonačelnik kaže ja to neću poštivati koliko vrijedi riječ tih političara evo pitajte. Možemo li to uopće nazivati političarima, ozbiljnim ljudima. Koliko vrijedi njihova riječ u ovoj sabornici kada prisežeš da ćeš poštivati zakon i Ustav ove države. Dođeš na drugo mjesto i kažeš ja to neću. Kome treba vjerovati onima koji donose odluke, koji su odgovorni ili Grmoji koji sve doživljava kao nekakvu igru, kao kazalište u kojem je on prvak drame svaki dan, svaki dan je neka drama. On je nešto otkrio, on je nešto vidio. Pa evo jedno ministarstvo za vas kolega Grmoja ako budete ikad ministar, možda za 20 godina. Možda ministarstvo zavjere i istraga za vas, da budete taj ministar, pa da vi onda vodite cijelu tu priču. Iako imamo određena iskustva i sa vašim radom, tako da gledajući što se događa ne bih se tako smijao. Tako da što se tiče dvotrećinskih većina ili prijedloga ovoga zakona, pa već smo rekli donosimo odluke onako kako je zakon naložio, kako je Ustavni sud rekao. Sve smo poštivali i sad kažu sad donesite te odluke ovdje u Sabor pa ih ponovno potvrdite, oni će biti protiv. Opet ćemo ih mi donijeti, uvijek mi. I kažu, evo kolega Grmoja kaže prihvaćam i običnu većinu i dvotrećinsku, zalažem se za referendum da bude … [[Govornik se ne razumije.]] On ne zna uopće što bi on. Jel' vidite vi tu? I na taj način mi danas moramo raspravljati. Njemu je i ovaj zakon dobar i traži i dvotrećinsku većinu kroz onaj referendum da stalno Sabor nešto donosi što je posao, čisti posao izvršne vlasti.
Vrijeme. Hvala. Samo trenutak. Dopustio sam vama gospodin Borić da se direktno nekim zastupnicima obratite zato što sam dopustio i prije, pa nisam mogao napraviti diskriminaciju. Ali međutim bih vas molio druge sada dalje da govorimo o temi. Već govoriti o temi je dovoljno ozbiljno. Jel' da? A ovo drugo je zapravo manje važno. Imamo povredu Poslovnika gospodina Sačića.
Upravo na tragu ovog vašeg uvoda poštovani predsjedavajući gdje ste vi očito primijetili da je gospodin uvaženi zastupnik Borić grubo skrenuo u lijevo spominjući Hrvatske suvereniste povrijedio, i utemeljitelje povrijedio je članak 238. ispravak krivog navoda. Netočno je to što je rekao to je dovoljno od mene. Evo.
Samo molim vas nemojte vi tamo skrenut u lijevo. Već ste dovoljno lijevo otišli. Još morat ćete past tamo. Moram vam dat opomenu jer je bila replika. Gospodin Sačić ima repliku sada. Izvolite sada imate repliku.
A evo hvala vam lijepo. Dakle kolega Borić, jasno je da je ovo živa tema koja uvijek izaziva, izaziva i živi interes javnosti i nas iz oporbe, vi branite svoje. Dal ste upoznati da, da je do te mjere zapravo konsternirana dio hrvatske javnosti političke da je čak jedna politička stranka podnijela prije 6 dana kaznenu prijavu USKOK-u protiv svih članova i pridruženih članova stožera ovaj, dakle to su sa vrlo ozbiljnim optužbama za počinjenje različitih kaznenih djela protiv sloboda i prava čovjeka i građanina itd. prisile prijetnje i to, pa što možete o tom reć? Pazite, on je podnio kaznenu prijavu svjestan da ako je laži on, on, ljudi su uvjereni da ne govore laži jel ako lažno prijavljuje čini kazneno djelo.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Sačić, ako političke stranke podnose kaznene prijave kao jedan način političke borbe onda nam recite koja je to stranka da znamo s kime se borimo sa takvim modelom.
Promijenimo Hrvatsku.
Jer ako je to model ja sam mislio da smo to nekad davno prošli tamo prije '90.-tih. Ako političke stranke, a vidimo da je to postao očito spor ne samo u vašem slučaju o kojem vi govorite nego ima i nekih drugih slučajeva u nekim županijama gdje druge stranke protiv političara podnose i to se ne libi ni reć, ako je to model političke borbe pitanje je gdje će to onda sve završit i što se s time želi onda postignut. Ko se s time bavi nek se bavi. A što se tiče ovoga što je rekao kolega Radin to je stvarno istina. Toliko ste otišli desno [[Upadica: Ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, ne, dobro]] da ste došli skroz na lijevu stranu i vjerojatno ste i u ovoj priči negdje završili vjerojatno ni sami ne znajući što predlažete. Zato ovo i izgleda ovako kako izgleda.
Okej, okej, okej, idemo, idemo, idemo dalje. Gospodin, gospodin Luka Brčić, replika
Poštovani zastupniče, pa mislim da je potrebno naglasit da je stožer cijele ove 2.g. logistički koordinirao sa mnogim procesima, tako da evo ako se usporedimo sa nekim drugim zemljama kod nas se nije dogodilo da smo primjerice ikada ostali bez respiratora i ostale potrebne medicinske tehnike. A isto tako znamo da je bila uspješna turistička sezona i da se to nije dogodilo samo od sebe, da je netko tribao organizirati i punktove za testiranje i karantene za turiste i edukacija malih privatnih iznajmljivača. Osobno mislim da je kod nas jedan balans kada je riječ o mjerama između očuvanja zdravlja i realnog svakodnevnog gospodarskog života na jednoj ja bih rekao ipak liberalnijoj razini bio u odnosu na mnoge druge zemlje u okruženju.
Odgovor. Hvala.
Hvala lijepa kolega Brčić. Pa mi cijelo to vrijeme govorimo, to govori i oporba da imamo najliberalnije mjere cijele ove 2.g. u čitavoj Europi, ali to ih ne priječi da rade ovo što rade cijelo vrijeme. Imamo situaciju da evo danas imamo generale poslije bitke, ajmo to tako nazvat, ja bi volio da ovo završi, što prije neka završi, ukazuje na to da vjerojatno idemo prema nekom boljem kraju ili cilju. Ali oni sve znaju sada kao što su znali i prije 2.g. kad je počelo. Evo i slušam kolegu Pavličeka, on je sve znao tada, iz njegove rasprave mi to tako ispada, a mi nismo ništa znali. Ja znam što sam radio kao čelnik lokalne samouprave da se i ja sada pitam a zašto smo to radili, ali u tom trenutku ništa ne znajući o tome što nam slijedi radili smo ono što smo mogli i što su nam rekli da radimo jer sustav civilne zaštite je sustav, to nije pojedinac, to nije nekoliko ljudi u ovom stožeru ovdje o kojem oni govore, to je čitav sustav koji ima svoja pravila, načine nadgledanja, načine … [[Govornik se ne razumije]] opreme, znači sve osnovno što trebamo da možemo funkcionirati kad nam se desi neka nedaća.
Hvala, hvala, hvala, vrijeme. Gospodin Milanović Litre.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega Borić, nemojte trošit vrijeme na suvereniste tko je bio s nama, a tko nije. Ako vam je g. Zekanović toliko dobar uzmite ga u svoje krilo nek bude s vama jer do jučer ste po njemu pljuvali, a danas vam je dobar. Ja ću ovako reć, prije svega možda bi vam bilo pametnije to vrijeme koje ste potrošili sad na suvereniste prebrojati svoje kolege ko vam je došao taj dan u sabor, a ko je završio ovaj na ispitivanju u DORH-u ili nekoj drugoj hrvatskoj instituciji. A i sami ste rekli da imate većinu u saboru, pa čega se bojite, preuzmite odgovornost, preuzmite odgovornost za sve odluke koje je stožer donio koje su nelogične i koje su donešene isključivo sa političkim interesima. Rijetka, rijetko koja od tih odluka je bila epidemiološka i rijetko koja odluka od tih koje su donešene su bile smislene i napravljene po nekakvim kriterijima i po nekakvim standardima. To se pokazalo niz puta od ovih 400 i nešto odluka koje su donešene.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Ja ne mislim da je 495 odluka i 3750 preporuka ili uputa bilo toliko loše i neučinkovito pa da nismo ništa napravili. To je vaše mišljenje, post festum svega što se događalo 2.g., znači samo sam se osvrnuo na početak kada su suverenisti bili samo taj gospodin o kojem govorite i ja s njim imam vrlo žive rasprave i ovo što se događa ne utječe na naš odnos nimalo što se vas tiče, ali to ću uvijek reć, zato jer se vi ne libite i nama reći neke stvari. A da, kažem ono što je meni važno, važno je da postoji sustav donošenja odluke i ako su odluke donesene i provode ih regionalni i lokalni stožeri sa obvezom da imaju pravo donijeti i teže ili još jače odluke od tih od kojih su vrlo lako svi bježali jer su svima odgovarale ove jer su uvijek bile najliberalnije i najbolje moguće što smo mogli, a da ne zaustavimo gospodarske i ekonomske i druge procese. Mislim da smo učinili posao koji je po nama bio dobar. Što će se događat u slijedećem vremenu ne znam. Mislim da ovo što radi stožer je itekako stvoreno ili je na odlukama utemeljeno ovog sabora.
Hvala, vrijeme. Gospodin Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Borić, pa evo smislenost tog prijedloga govori puna sabornica od strane i predlagatelja i žao mi je predlagatelja što se njih troje vrti u krug sa svojim replikama, ali ono što ste dobro primijetili je ta naknadna pamet koja se danas ovdje svom silinom pojavila gdje odjednom i lockdown i sve ono što se događalo u cijelome svijetu da bi se spasili ljudski životi iz jednog jedinog razloga od danas je njima ovdje na neki način upitno jel su oni sve već onda valjda znali. Ja sam samo očekivao da ćemo danas od njih čuti zašto je potrebna pomoć Ukrajini, zašto je potrebna pomoć izbjeglicama iz Ukrajine jer rat će jednog dana završiti i oni će se vratiti kućama, znači nema potrebe sve ovo što se sada radi.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam lijepa kolega Mažar. Tvrdio sam, tvrdim i tvrdit ću, znači sve što smo radili u ovom …/nerazumljivo/… i na nivou vlade i na nivou stožera je temeljeno na zakonima RH. Ovlastili smo stožer civilne zaštite kroz Zakon o sustavu civilne zaštite da zna, donosi mjere i po Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i mijenjali ga onako kako smo smatrali da treba da to može funkcionirati. Oni koji to ignoriraju ili ne donose odluke ili ih nikada nisu donosili. Ja ne dajem da gospodin Pavliček ne donosi, da on ne zna šta treba jer je on dok je bio zamjenik gradonačelnika vjerojatno bio načelnik stožera, morao je čak imati certifikat da bi bio osposobljen u sustavu civilne zaštite i da bi mogao nešto raditi. I sad napadati sam sebe nema smisla, a tražiti da sabor potvrđuje odluke koje i ovako potvrđuje. Potvrdio ih je kroz zakone. Govori da želi usporiti sustav ili ga onemogućiti da donosi odluke. O tome se radi jer ovaj broj odluka je njima prejednostavan. I kažu nije se sastao nitko. Nije istina to su laži s kojima se mi moramo danas u raspravi malo razračunati.
Hvala. Gospođa Grba Bujević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću, sami ste rekli da ste dugo bili čelnik lokalne uprave. Imam za vas jedno pitanje. Ne navodeći imena kao što je tražio potpredsjednik, čelnik jednog grada je ukinuo svojom odlukom neke odluke koje smo mi ovdje izglasali. Tko sad snosi troškove te njegove pogreške koju je učinio, tko će to zapravo platiti? Evo, to mene zanima. Vi bi to kao čelnik lokalni bivši trebali znati.
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice. Ne trebamo se mi sramiti, to je kolega Bulj, Grmoja ga nagovorio da to radi. I sad kad je njemu došla kazna on je uzeo 5 minuta ovdje da govori kako država ne valja. Kako ona koja poštuje i provodi zakone ne valja jer da ga je Nikola nagovorio da to radi u političkom interesu i tko će sada to platiti. Pa evo ja predlažem kolegi Grmoji da on plati umjesto njega, kad ga je nagovorio jer ja mislim da je i da je on njihov dolje čovjek u poligonu koji radi ono što mu oni govore. I zato govorimo dvije politike odgovornosti ili politikantstva ili populizma s kojim se oni bave da bi donosili određene odluke, a onda i to imalo određeni rezultat. To je razlika. I to što radi Grmoja ako ga je nagovorio neka onda Grmoja plati.
Gospodin Grmoja izvolite, povreda Poslovnika.
Povrijeđen je članak, imam samo jednu opomenu, povrijeđen je Članak 238., dakle nisam ja nagovorio gradonačelnika Bulja, vi dobro znate da se njega ne da na bilo što nagovoriti, a što se tiče, a što se tiče tih kazni koje su mu odredili janjičari Andrije Mikulića dakle ništa od toga neće proći, pada sve na prvom stupnju u sudu. Dakle, Miro će biti oslobođen. Evo.
Evo, tko ima utjecaj na sud.
Molim vas, molim vas, molim vas, molim vas lijepo to je očita ovaj povreda Poslovnika i opomena, što je dobro znao jel da jer ih broji ovaj, do tri nije teško brojati jel da. Gospođa Marija Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega, ma danas ovdje raspravljamo o prijedlogu kolege zastupnika Pavličeka da se ustvari sve odluke mogu stupiti na snagu tek kada budu potvrđene ovdje u Hrvatskom saboru. Sve odluke i mjere koje predlože stožer. A to znači sjećamo se imali smo i odluke koliko ljudi može biti na svadbama, a ja sad kad razmišljam unazad pitam se ustvari koliko bi dugo mi raspravljali o svakoj toj pojedinačnoj odluci, mi se ovdje ne možemo ni složiti oko toga tko treba donositi odluke, a kamoli o svakoj pojedinačnoj odluci. Cijelo vrijeme se ovdje pokušava nametnuti da odluke koje stožer donosi nisu zakonite, da se sve ovo što se radi ove 2 godine u pandemiji radi nezakonito samo zato što smo se mi odlučili na Članak 16., a ne na Članak 17., a u Zakonu o zarazi, o zaštiti od suzbijanja zaraze pišu sve [[Upadica: Hvala lijepa.]] mjere na koje i, na [[Upadica: Hvala.]] koje se stožer poziva. Hvala.
Hvala lijepa slažem se u potpunosti Jekovac s vama.
Gospodin Borić!
Evo.
Izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolegice Jelkovac slažem se sa svime što ste rekli. I mi imamo taj problem i zato ja objašnjavam i kroz replike što mi, o čemu to pričamo, ne znam da li smo došli do …/nerazumljivo/… jer da mi kažemo da je danas četvrtak Klub MOST-a bi uložio 3 amandmana i glasao bi protiv toga i rekao da je danas srijeda. O tome se radi. I sada govorimo o tome da mi govorimo o potpuno zakonitom sustavu koji donosi zakonite odluke. To je potvrdio Ustavni sud. I vjerujem da zna i da donosimo ovakav zakon opet bi donosili sve odluke sa 77 glasova ne i onda bi oni tvrdili e sad to kao sve vrijedi do sada ništa nije vrijedilo. O tome se radi. Znači pokušavaju čisto politikantski doći do nekog prostora jer jednostavno drugačije ne znaju. Svrha, kažem Grmoja ne zna hoće 2/3 sada ili običnu on je i za jedno i za drugo.
Hvala lijepa. Tako da kažemo hvala lijepa. Gospodin Klarić.
Uvaženi kolega Borić postoji vrijeme kad se moraju odluke donositi sad i odmah. A da odluke stupaju na snagu nakon što ih potvrdi Hrvatski sabor u ovoj slučaju pandemije ili bilo kakvih takvih okolnosti su naprosto sulude. A u onom dijelu koje se odnose čisto populističke. I sad kad sagledamo sve što se u prošlosti događalo po pitanju i antivaksera, po pitanju svih ovih iznošenja kojekakvih sumnji na rad stožera pitanje je kolika bi ona brojka strašna od preko 15.000 umrlih bila manja, da je bilo više cijepljenih, da su se više i striktnije pridržavali donošenim odlukama stožera, da nije bilo non stop bombardiranja od strane pojedinaca pa čak i ovdje od naših kolega iz sabora kako odluke ne valjaju, kako cijepljenje nije to što bi trebalo, kako nam one potvrde ne trebaju iako svi znamo da su odluke stožera i [[Upadica: Hvala gospodin Klarić.]] mjere koje su bile ovdje u Hrvatskoj bile naj, najminimalnije u odnosu na Europu.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa kolega Klarić. Ma evo želim na kraju zaključiti mislim s jasnim porukama. Radimo zakonito od prvog dana, poštujemo sustav državne uprave, znamo tko što radi i tko odgovara za što u tom sustavu, od vlade, od Stožera civilne zaštite, od sabora kao zakonodavnog tijela, od lokalnih i regionalnih stožera, od sustava zdravstva i tu priče prestaju što se tiče zakonitosti i donošenja odluka. Svi oni koji ih propituju neka ih propituju kao i kroz rasprave o ovakvim prijedlozima zakona u jednom članku, da bi se vidilo kažem da čisto da ne uvenu u javnosti jer drukčijih rezultata ja od ove rasprave ne vidim, osim što smo se malo prisjetili nekih momenata, ali svrha i poruka da ono što mi govorimo da je to tako i da ćemo donositi i dalje odluke onako kako smo ovlašteni, kao vladajuća većina u cilju zaštite građana i od mogućih problema u zdravstvu i u cilju zaštite građana od pada standarda i svega ostaloga što stoji ispred nas. A oni koji žele kao oporba raditi svoj posao [[Upadica Radin: Hvala, hvala, vrijeme, vrijeme.]] neka ga radi, ali neka naprave barem [[Upadica Radin: Vrijeme, vrijeme.]] nešto što ima određenu svrhu.
Vrijeme. I idemo na gospođu imamo gospođu Vesnu Vučemilović koja će govoriti u ime predlagatelja. Oprostite ali bez naočala vidjet do tamo mi je malo teže. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Hajdemo se vratiti na meritum. Znači krenuli smo malo u nekim krivim smjerovima, svi imate prijedlog koji je dao kolega Pavliček, nije previše obiman, lako ga je pročitati što bi se reklo sažvakati. Nitko ne govori, nitko ne spori da su odluke koje je stožer donosio bile u skladu sa zakonom, to nitko ne rijeko, to ne stoji ni u prijedlogu kolege Pavličeka, to ne stoji nigdje. Nemojmo mutit vodu i govorit ono što ne stoji. Znači odluke su se donosile u skladu sa zakonom, dvije godine imamo stožer, dvije godine stožer upravlja našim životima, pa jel nije vrijeme da se podvuče i vidi što je bilo dobro, što nije bilo dobro i u čemu je toliko sporno da odluke stožera se potvrde u HS-u? Maloprije smo kolega Pavić i ja o nekim stvarima malo razgovarali pa mi je on rekao, ha čujte vladajući imaju većinu šta ćemo promijenit. Vratimo se na bit. Netko je spomenuo Ukrajinu izbjeglice, ja sam ponosna što sam dio slobodne Europe, demokratske Europe i što je Hrvatska stala uz slobodnu i demokratsku Europu, ali nemojte se vladajući ponašati poput rimskog boga Janusa, dvije glave, simbol dvoličnosti, jedno lice prema Europi, tu smo za slobodu i demokraciju, a drugo lice kod kuće. Nemojte. Ovdje sjede predstavnici, ne Ministarstva zdravstva nego MUP-a jel ste vi odlučili da će to ići kroz sustav civilne zaštite, zdravstvena kriza, ali kroz sustav civilne zaštite represivni organ. Stože upravlja našim životima, vratimo se u okvire demokracije, vratimo se u ono što parlamentarna demokracija je, to je bit ovog prijedloga i zato ga ja ovako gorljivo branim jer se moramo vratiti u okvire parlamentarne demokracije. Ne možemo dozvoliti da neka nova kriza, a pred vratima je i već je ovdje, donese novi stožer pa još jedan stožer i na kraju ljutite se kad kažemo, mi smo u stožerokraciji, ali to tako izgleda, to tako izgleda, to tako je već dvije godine. I niko ne spori da su odluke bile u skladu sa zakonom, ali hajdemo podvuć, hajdemo vidjeti zašto je smrtnost u nekim bolnicama daleko veća. U Bolnici Fran Mihaljević stopa smrti je tri do tri i po puta manja nego u ostalim bolničkim centrima. Hajdemo vidjeti što smo naučili iz te krize. Pa ne možemo se u 21. stoljeću boriti sa epidemijom i mjerama iz 14. stoljeća koji su znali još u Dubrovačkoj Republici. Možemo, ali šta idemo se zatvorit svi u kuće u podrume, nećemo izlaziti van. Ako smo već bili uplašeni, ako je to već bilo na početku nešto novo i ja ću vas podsjetiti ne u 10. u 9. sazivu sabora gotovo jednoglasno, samo je Ivan Pernar bio protiv izmjena zakona. Znači gotovo jednoglasno. Ovaj sabor zna prepoznati kada je krizna situacija i donijeti odluke velikom većinom. To smo i prošli tjedan dokazali. Zašto nemate povjerenja u ljude kojima je hrvatski narod, hrvatski građani, stanovnici RH su dali povjerenje? Ja ne vidim tu stvarno ništa sporno. Čemu skepsa, čemu strah, ne samo od naroda nego od zastupnika? Što je sporno da se mjere potvrde u saboru?
Hvala. Ako ste gotovi? Da [[Upadica Vučemilović: Jesam.]] Gospođa Jelkovac prva replika.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovana kolegice. Ja sam isto kao i vi pobornik parlamentarne demokracije, ali isto tako i poštivanje načela trodiobe vlasti. Postoji Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, to je zakonodavni okvir, taj zakon je donio HS u njemu su propisane mjere koje donosi neko tijelo izvršene vlasti, svaku pojedinačnu mjeru. To nije isključeno od nadzora i kontrole. Ovdje imamo izvješća koja se podnose o tome koje su mjere donesene i na koji način su se provodile. Ovo što vi sad tražite, vi tražite da se pored toga što smo donijeli zakonski okvir kao zakonodavno tijelo, da se donose ovdje i pojedinačne mjere. Pa vi nas ustvari hoćete derogirati.
Odgovor.
Hvala lijepa kolegice Jelkovac. Mi o izmjenama i dopunama zakona raspravljamo svaki tjedan. I danas smo raspravili dvije izmjene i dopune. Nisu zakoni Sveto pismo. Ja ih barem tako ne doživljavam, zakoni su tu da bi se usavršavali, prilagođavali, usklađivali sa potrebama i nitko me ne može uvjeriti da su potrebe na početku epidemije i sada iste, nisu. Naše znanje o tom virusu je daleko veće. Postoje različiti mehanizmi kojima se borimo protiv te epidemije i uskoro će to biti otprilike, znate to vam vremenski ako pogledate španjolsku gripu koja je odnijela puno života manje-više vremenski vam je slijed otprilike isti kao i sa corona virusom. To će vam se pretvoriti u neku gripu koja će dolaziti svake godine i zbog stečenog imuniteta i zbog lijekova, cjepiva i svega što smo u međuvremenu dostigli.
Hvala. Gospodin Mažar.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Vučemilović, pa javio sam se za repliku jer ste upravo sada malo prije rekli kako ne trebamo više biti zatvoreni i kako ne trebamo biti u podrumima itd. Mislim da ako pogledamo od početka, pa do trenutnoga vremena Republika Hrvatska je bila među najliberalnijima na području Europske unije. Konkretno od 27 zemalja bili smo 25 po našim mjerama. S jedne strane balansirali smo mjere da zaštitimo zdravlje ljudi, s druge strane balansirali smo da pomognemo gospodarstvu, spasili preko 700 000 radnih mjesta, imali najbolju turističku sezonu na Mediteranu. I sada kada pogledamo i prošlu godinu imali rekordan rast bruto društvenog proizvoda 10,4%. Znači iznad svih očekivanja, a imali smo među najliberalnijim mjerama i mislim da ne treba govoriti da smo u podrumima, ali nismo u podrumima.
Odgovor. Izvolite.
Hvala lijepa kolega Mažar. Činjenica je da na početku smo uistinu krenuli sa mjerama iz 14 stoljeća. Iscrpili smo se i financijski kao država, jer naš fiskalni kapacitet nije takav kao što je fiskalni kapacitet Austrije, Njemačke i nekih drugih država i to je svjesno. Mi smo morali te mjere popustiti i dobro je da smo to napravili. Nitko nije nikada rekao da je to loše, dapače. Ja ću uvijek zagovarati švedski model. Zagovarala sam ga od samog početka epidemije i meni se to od samog početka činio kao jedan vrlo razuman pristup cijeloj toj zdravstvenoj krizi, jer naša ekonomija nije bila u problemima. To je bio udarac izvana, zdravstvena kriza je dovela do tih ekonomskih problema sa kojima smo se mi nosili najbolje što smo znali i umjeli. Ali ono što želim reći nakon dvije godine red je da mi malo to vidimo, promijenimo i nema potrebe da i dalje dvoje, troje ljudi jer i sami su rekli [[Upadica Radin: Hvala.]] na taj način donose odluke, upravljaju našim životima.
Gospodin Pavić.
Poštovana zastupnice da li ovdje govorimo, odnosno govorimo li ovdje o svim mjerama koje je donosio Stožer ili samo o mjeri za nošenje maske i potvrdama? Ako govorimo o svim mjerama ja ću podsjetiti da sam nekoliko puta u Saboru upozoravao da Stožer mora u svom sastavu imati krizne menadžere jer se ne borimo samo protiv virusa. Mi smo se borili i za opstojnost našeg gospodarstva, za to smo potrošili silni novac. Da su mjere bile drugačije, a te mjere je mogao donijeti samo čovjek koji se zna nositi sa krizom, znači neki krizni menadžer ili skupina tih menadžera možda bismo potrošili 50% novaca manje, možda bi se potrošilo 70% manje novaca, pa bismo danas imali drugačiji start. Možda bi nam danas ekonomija bila u drugačijem stanju, o tome nitko ne govori. Znači da li govorimo o svim mjerama ili govorimo samo o ove dvije mjere koje su navodno sporne i koje su protiv slobode.
Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega Pavić govorimo o svim mjerama. Znači naš je prijedlog vrlo jasan kao i u stvari prijedlog kolege Pavličeka je vrlo jasan i u potpunosti se slažem sa vama jer pred vama je možda jedna još i veća kriza nego što je bila ova corona kriza. I nama pod hitno treba jedan ekonomski stožer. Jučer je bio problem sa Sberbankom, sutra će biti problem cijene mesa, žitarica itd. Ne smijemo zatvarati oči pred situacijom u kojoj se nalazi cijela Europa i cijeli svijet. To će se odraziti i na gospodarstvo Republike Hrvatske. Ono što se poduzima je za sada dobro, ali moramo se zapitati kako stoje naše robne zalihe, kakva je naša spremnost po brojnim pitanjima. Evo kalkulira se da Njemačka ponovo uvodi vojni rok. Jučer je general Sačić govorio o tome. Mi imamo mogućnosti znači da imamo nekakvo osposobljavanje za 30 dana. Ja sam prošla rat u Osijeku, znam o čemu govorim i mislim da treba razmišljati u tom smjeru.
Hvala. I na kraju gospođa Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. Vi ste ekonomist kao i ja i sve ono što je Stožer donosio odluke evo a nastavit ću se i na ovo što je govorio kolega Pavić, dakle po zadnjim podacima ukupan trošak ove pandemije je bio. Što? Nedostatak prihoda, što izravni troškovi koji su otišli na očuvanje radnih mjesta su preko 40 milijardi kuna. Da li to znači da je taj Stožer donosio tako loše odluke da je radio protiv svih nas, dakle da nismo imali pametnijih načina potrošiti 40 milijardi kuna, nego ih ovako upumpavati u sve ono što je on donosio odluke. Pa ja mislim da je to bespredmetno govoriti i da je lako biti pametan poslije bitke.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolegice Perić. Činjenica je da su to ogromna sredstva. Najveći dio je otišao upravo na one mjere za očuvanje radnih mjesta, 4000 kuna po zaposlenom. Znači, ako zabranite ljudima da oni ne smiju raditi morate im donekle refundirati novac za njihove zaposlene. To je najveći dio, ali nemojte zaboraviti da smo i SURE programa povukli značajna sredstva upravo za tu namjenu, znači nije to sve otišlo iz državnog proračuna, došla su sredstva iz EU. Ono što je pitanje to je vezano za nabavu svih sredstava, znači kao što je govorila i kolegica SElak RAspudić jednom će se morati podvući crta, podnijeti račun i vidjeti je li tu bilo nepravilnosti u državi u kojoj korupcija buja. Mi se moramo zapitati na koji način su se nabavljala zaštitna sredstva, maske i sve ono ostalo što se koristilo [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] u suzbijanju epidemije.
Hvala. I sada prelazimo na završne stavove. Prvi je klub Mosta i g. Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Dakle, evo završno u ime kluba. Neke stvari kolegi Boriću nisu jasne, nije mu jasno to da se ja zalažem da se odluke koje je donosio stožer ovdje potvrde u HS-u, a da za odluke koje idu u smjeru uskraćivanja ljudskih prava i sloboda je potrebna dvotrećinska većina. Ne znam što je tu sporno i gdje je on tu uočio bilo kakvu kontradiktornost u mojim stavovima? Ali on osjeća ne znam osobitu privrženost ili nekakvu simpatiju prema meni to mogu primijetiti, kad me nema uvijek me spominje. Ne znam koji je razlog za to i što se krije iza toga, ali možemo ćemo jednog dana saznati. Da, ima neka tajna veza [[Upadica Radin: važno da zajedno saznajte.]] Što se tiče ovog prijedloga Kluba suverenista mi ga podržavamo kao što su oni, kao jedan od rijetkih klubova i političkih stranaka u HS-u podržali naš referendum i evo hvala im na tome. Zajednički smo, to nije samo naš uspjeh nego je i njihov uspjeh. Kao što sam rekao u onoj raspravi pojedinačnoj koju sam imao potpisi se trenutačno broje, ima ih više nego dovoljno i uskoro će ovaj sabor odlučivati o tome što će s tim potpisima kada se pokaže da su hrvatski građani odlučili da se ukida kompromitirani stožer, da se ukidaju u potpunosti covid potvrde i da se za sve odluke koje se tiču ljudskih prava i sloboda mora odlučivati ovdje u HS-u dvotrećinskom većinom. Sad sam tu kratko razgovarao sa kolegom Baukom oni kažu da oko ovog ustavotvornog pitanja nemaju nikakve dvojbe da je to pitanje ustavno, da će za ovo drugo pitanje vidjeti što praktički znači da bi HS, a nadam se da će to prihvatiti i vladajuća većina, trebao kroz nekoliko dana kada se utvrdi da potpisa ima više nego dovoljno odrediti datum za raspisivanje referenduma. Ne vjerujem da će Ustavni sud ići protiv hrvatskog naroda, a ako se to dogodi mi sigurno nećemo biti odgovorni za moguće velike prosvjede koji će uslijediti ispred Ustavnog suda, a i ovdje ispred HS-a i Vlade. To će biti odgovornost koju ste sami preuzeli i s time ćete se morati nositi, tako da pozivam vas da to uzmete svakako u obzir jer se radi o velikom broju hrvatskih građana do kojih smo mi uspjeli doći, njih 410.000. Da je bilo više vremena došli bismo i da su bili bolji vremenski uvjeti, vrlo vjerojatno i do većeg broja hrvatskih građana. Uostalom i ankete vam pokazuju što građani misle o stožeru, što misle i kakva je popularnost ministra Beroša koji je bio superjunak, a sad je jedan od najomraženijih ministara u Vladi, pa evo vi se nastaviti igrati s vatrom, nastavite ignorirati hrvatski građane, ali vrijeme naplate će doći, ako ne sada onda na idućim izborima to vam mora biti jasno i vama i Ustavnom sudu kojem također s ovog mjesta šaljem poruku i pozdravljam ih s tim da treba jasno reći da nije Ustavni sud imao ni jednoglasan stav oko covid potvrda. Imamo izdvojena mišljenja nekoliko ustavnih sudaca koja su jako dobro obrazložena i idu u smjeru naših obrazloženja koja smo priložili ovim potpisima koje smo evo zajednički s kolegama i Suverenista, ali i ostalih političkih stranaka prikupili. Evo toliko od mene i vidimo se na referendumu.
Gospodin Krunoslav Katičić će završno govoriti u ime zastupnika i Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče predsjedavajuće sjednice. Pa evo zaključno u ime kluba HDZ-a, pa gledajte pažljivo sam slušao ove prednjače sve rasprave koje su bile i stvarno je s fascinantnom lakoćom kojom se odbacilo sve znanstvene teze i utemeljene odluke kako stožera tako i ljudi koji su cijeli život se bavili svojom strukom i znanošću. Nameće se također jedan jasan zaključak da u stožeru ne sjede odnosno da ne sjede i ne stoje samo ljude jedne struke nego je baš zato i formiran kao jedno sveobuhvatno tijelo kako bi se donosile odluke u interesu kako hrvatskih građana odnosno i očuvanja svih drugih tijela koji postoje i drugih segmenata života koji postoje u Hrvatskoj. Naravno tada se kad se takve stvari govore i na taj način se raspravlja onda se ne argumentirano omalovažavaju svi rezultati i utemeljene odluke koje su bile, počet ću od prošle od uspješne možda najuspješnije turističke sezone u Europi onda do svih onih mjera odnosno i očuvanih radnih mjesta koja su pravodobnim aktivnostima upravo ove vlade na čelu s Andrejom Plenkovićem poduzete i napravljene, pa sve do onog neki dan spomenutog porasta bruto društvenog porasta od 10,4%, pa i do sad evo prekjučer donesene efikasne i brze odluke u rješavanju problema Sberbanke koja je uzrokovana recentnom krizom. Zašto ovo sve govorim? Zato jel to dokazuje da je izabran model koji daje jasne rezultate kako bi se upravilo kriznim situacijama na onaj način kako treba. Podsjetit ću i predlagatelja da je jedan od osnovnih ima, postoje dva načela prilikom donošenja svakog zakonskog akta. To je načelo učinkovitosti i načelo ekonomičnosti. Pa upravo i ovaj Zakon o sustavu civilne zaštite podrazumijeva i ta dva načela i uključuje ih. Ovim prijedlogom kojim bi se išla nekakva dodatna aktivnost i odobravanje nečega što je utemeljeno na zakonu, a i sam ustavni sud je potvrdio takvo razmišljanje mislim da se upravo ova dva načela koja su jedan od osnovnih u bilo kojem pravnom propisu ne poštuju i nisu uzimane u obzir prilikom sastavljanja ovog prijedloga. Naravno ovako kad gledate činjenice i slušajući opet raspravu oporba je stvarno frustrirana ovim činjenicama i uspjesima kojima su se ostvarili i upravljanja i u ovoj korona krizi. Podsjećam, odluke koje je donio stožer su temeljene na zakonu što je potvrdio i odluka ustavnog suda iz 9. mjeseca 2020.g. Stoga ponavljam da Klub HDZ-a neće podržati predloženu dopunu ovog zakonskog prijedloga jer ista nije utemeljena na zakonu. Hvala.
Hvala i vama. I g. Željko Pavić govorit će ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrata također završno, izvolite.
Nisam shvatio ovu zadnju rečenicu kojim bi to zakonom trebala biti ova, ovaj prijedlog podržan odnosno utemeljen. Ne shvaćam, znači prijedlog je pred nama, dobili smo prijedlog da se jedan stavak članka odnosno jedan članak u zakonu promijeni i tu ne vidim nikakav problem, pitanje je dal će to biti prihvaćeno ili neće biti prihvaćeno. Nadalje, bilo bi dobro da smo svi zajedno iz proteklih 2.g. nešto naučili i kad govorimo o uspješnoj sezoni recimo imali smo sreću jer smo bili narančasti, a ne crveni kao sve mediteranske zemlje oko nas i hvala Bogu da smo bili i da se pružila prilika da naši ljudi u Dalmaciji zarade novac i da mogu normalno nastaviti živjeti. Naučimo još nešto, govorili smo ovdje više puta stožer se ne boji, ne bori samo protiv virusa, stožer se trebao boriti i za opstojnost gospodarstva i ono što je rekla kolegica Perić utrošeno je jako puno novaca, ali ajmo napraviti analizu da vidimo da li smo možda mogli sa drugačijim potezima i sa drugačijim odlukama potrošiti manje novaca i postići iste efekte, o tome se radi da nešto naučimo. O tome sam govorio za ovom istom govornicom kad sam govorio o tome da nemamo praćenja rezultata nakon nekih odluka, znači donesena je odluka, koji su rezultati nakon te odluke, rezultata nema. Mi nismo apsolutno ništa naučili ni od jedne odluke koja se donosila, što je žalosno. Govorili smo ovdje o semaforskim tehnikama koje su nakon toga bile potpuno pogrešno protumačene. One nisu tu da nešto smanje, da smanje broj zaraženih, one su bile tu da bismo znali kad trebamo nešto napraviti odnosno kad se nešto desi što ćemo napraviti i to isto nismo naučili i sad umjesto da to priznamo, da shvatimo i da napokon napravimo te analize koje nismo mogli napraviti zbog toga jer nismo dobili numeričke podatke. Ako se sjećate ovdje je bio odgovor ministra Beroša da su podaci javno iznošeni u novinama. Ne mogu ja za svaku mjeru kad dođe izvješće tražiti podatke u novinama unatrag 6 mjeseci ili 3 mjeseca. To je bio zadatak stožera da nam te podatke prikupi i da na temelju tih podataka možemo donosit zaključke. Ne samo mi nego i stožer i vlada i svi oni koji su zaduženi da donose odluke. Ako hoćemo da idemo naprijed onda je to pravi put. Ako hoćemo zatvoriti oči i uši pred istinom možemo i to napravit i nemojmo učiti na povijesti, nemojmo učiti na greškama, ajmo svaki put ispočetka. Ali samo da vam kažem jednu stvar, da ste menadžer u nekoj firmi koja ima 100, 200, 500, 1000 ili nekoliko tisuća zaposlenih, pa da donesete jednu krivu odluku i da iz nje niste ništa naučili, pa nakon toga donesete drugu krivu odluku, pa poduzeće ode u stečaj, pa tih 3000 ljudi ostane bez posla, pitao bi vas ja da li biste malo drugačije razmišljali. Međutim, ovdje se govori o novcu koji je jednim dijelom došao iz proračuna, jednim dijelom je došao iz EU i nemamo nikakvih obveza prema tome. Imamo ljudi, imamo jer smo taj novac mogli utrošiti na drugačiji način ako smo mogli nešto uštedjeti, ako nismo u redu. Ali mi nemamo nikakvu analizu, nemamo ništa i sad da se vratim na g. Pavličeka i na njegov prijedlog. Iskreno, maloprije smo razgovarali i rekli ste sad su drugačija je situacija epidemiološka pa sad se može nešto potvrditi u saboru. Međutim, nemojte zaboraviti ta bi odredba ostala u zakonu i ukoliko se desi neki novi val, opasniji val i tada bi da odluka odnosno odredba bila u zakonu. Kako bismo onda djelovali? Da li bismo onda mogli kakva je stožer donosio u jednom danu ili svakih nekoliko dana, da li bismo se stvarno mogli okupiti ovdje i stvarno donositi te odluke i potvrđivati te odluke u saboru? To je pitanje, moramo voditi brigu o našim sugrađanima.
I sada gospodin Marijan Pavliček će govoriti u ime predlagatelja završno. Izvolite.
Poštovani, žao mi je što sam bio ispucao sve replike prije nego što je kolega Borić došao za govornicu, no mlad sam tek mi je prvi mandat, naučit ću. No, vratimo se mi meritumu. Naime, kolega Borić je u svom izlaganju u nedostatku argumenata krenuo sa vrijeđanjem. Pa je tako rekao kako nas je bivši predsjednik razotkrio da je ovo čisto politikantstvo, da smo mi ravnozemljaši itd., ja neću spominjati bivše predsjednike HDZ-a, neki su u zatvoru, s nekima ste vi osobno tj. članovi vrh stanke obrisao pod doslovce, ja se držim one o bivšima sve najbolje. A što se tiče samoga stožera, znači i ovdje je kolege Borić rekao da smo mi svi pred Ustavom prisegnuli da ćemo poštivati zakon i Ustav RH. Je točno tako, svi mi saborski zastupnici pa se neki kažu ne drže tog zakona i tog Ustava. I to je točno, neki su koliko mi se čini upravo iz vladajuće većine u pritvoru iz ovog saborskog mandata. Mislim da je 2-3, moralo se po hitnom postupku skinuti imunitet jer su bili privedeni. Ako nisam u pravu vi me ispravite. A što se tiče odluka stožera, još jedanput. Naime, u 2 godine puno toga smo naučili o ovoj Covid pandemiji. Naučili smo kako se taj virus ponaša. I uistinu u početku je taj stožer stvarno imao apsolutnu potporu gotovo svih hrvatskih građana jer je bilo nešto nepoznato. I ja sam bio na čelu Stožera civilne zaštite grada Vukovara i u početku smo apsolutno gotovo svi, čak bih rekao svi članovi lokalnih stožera podržavali te odluke, ali s vremenom se uvidjelo da su itekako te odluke politički motivirane. Ja prvi sam u više navrata kako smo bili na liniji preko motorole sa čelnim ljudima stožera kritizirao određene mjere jer sam smatrao da te mjere ne donose suzbijanju virusa i da su teško čak provedive na samom terenu jer za razliku od onih koji su te mjere donosili u svom uredu ja sam bio dolje na terenu s ljudima i znao sam da se neke mjere neće moći poduzeti i da se neke mjere donose samo da se donesu jer kako se ono kaže papir sve trpi. Pa ste onda imali izigravanje mjera da po, na 4 kvadrata možete imati jednu osobu onda dolazite u West Gate pa piše može ući 15.273 osobe sukladno epidemiološkim mjerama. Dajte molim vas, dajte molim vas. Kao što sam rekao evo kao i danas, čim se ugase kamere gotovo svi ćete skinuti maske. Dajte molim vas nemojmo biti farizeji. Ajmo priznati ako se nešto pogriješilo i nije problem priznati. Meni nije problem ni reći da su određene mjere bile dobre, ali isto tako da je bilo mjera koje definitivno nisu bile epidemiološki opravdane. Svi smo mi osjetljivi možda najviše na djecu. Pa prije nepunih mjesec dana stožer donosi odluku o dobrovoljnom testiranju djece u osnovnim školama, ali odmah prilikom donošenja te odluke taj isti stožer kaže ova će se mjera provoditi mjesec dana, nakon toga će prestati djelovati jer nema više korone nakon mjesec dana među djecom. Dajte molim vas. To samo pokazuje koliko je to neozbiljno samo što su ljudi već oglušili na to. Nitko ne provjerava roditelj i one koji su uzeli testove jesu li tu svoju djecu uistinu testirali, jesu li to uopće roditelji stručni za testiranje djece i to se pitanje postavlja? Nemojmo od zdrave djece praviti bolesnu djecu uz tu neku spiralu iz koje se nećemo moći kao društvo izvući. Pa gledajte zamislite situaciju prije 3 godine. Upalite dnevnih i prvih 15 minuta svaki dan vam kažu danas je u Hrvatskoj od karcinoma pluća oboljelo 57 osoba, od raka debelog crijeva 23 osobe, moždani udar danas 17 osoba, leukemija 15 osoba, od toga na kemoterapijama 50 osoba. I da vam to netko svaki dan ponavlja, svaki dan, svaki dan, svaki dan, što ste napravili, bolesno društvo. Od zdravog društva stvorili ste bolesno društvo. Ali ono što posebno želim istaknuti da je ovaj stožer nevjerodostojan. Kad vam se čelni čovjek stožera ne pridržava vlastitih mjera koje on potpisuje čijih 474 jer sam ih sve prebrojao sinoć i biva uslikan u Spaladium Areni bez maske na licu 30 cm udaljen od svojih najbližih suradnika, ne poštiva mjere socijalne distance o čemu mi više imamo pričati, sve pada u vodu. Tu apsolutno sve pada u vodu. I možete vi nas optuživati da je ovo politikantstvo, ovo nema veze s politikantstvom. Ja uistinu smatram da smo došli u fazu da ovo nije više elementarna nepogoda u smislu da se mora odluka donijeti u roku od 15 minuta. Uistinu smatram da treba otvoriti raspravu jednom u dva tjedna vezano za ovakve odluke. Pa vi stanite iza vašeg stožera i pravdajte te vaše mjere, a dobar dio i vas se ne slaže s tim mjerama, ali ok politička stega, stranačka stega je takva tako to funkcionira i to je meni normalno, al znam što pričate po hodnicima kada izađemo van. … poštujemo, ali poštujte i vi nas i naše mišljenje. Taj stožer je izgubio vjerodostojnost upravo zbog takvih mjera koje nisu često bile opravdane epidemiološkom situacijom, često su bile kontradiktorne pobijali su sami sebi. I nemojte onda prevaljivati na oporbu da je oporba kriva jer imamo velik broj zaraženih i smrtnosti jedno od najviših u EU na milijun stanovnika. Znači oporba je kriva za sve negativno, a za sve ono pozitivno vi snosite slavu. Pa ne ide to tako, onda snosite odgovornost za sve. Ali ja bih htio da ovdje građani vide kako možete vi saborski zastupnici većine zalagat se za mjeru da djeca moraju nositi maske unutar škole samo na pauzi koja traje pet minuta. Ja sam 10 godina radio u prosvjeti, a da sedam sati istovremeno mogu biti 45 minuta u razredu sa svojih 25 ostalih prijatelja iz razreda bez maske na licu. Pa vi tu mjeru branite ako smatrate da je ona opravdana, a nije opravdana jer se tamo netko sjetio od njih četvero koje svakodnevno donose te mjere, a vi nitko nećete reći, hej halo pa nije to tako baš. Usprotivite se nekad recite što mislite, nećete samo dizati ruku. Upravo zbog toga smatramo da bi bilo bolje da se ovdje odlučuje o tome i tada bi taj stožer i te mjere dobile na vjerodostojnosti. Naravno da je sve legalno, zakon se donese i to je to, ali opet govorim je sukladno zakonu ali se stožer sazivao bez kvoruma, odluke su donesene bez kvoruma, nisu sazivani svi članovi stožera nije ni 50% stožera sazivano nego su četiri osobe donosile odluke, od toga dvije koje su samo pridruženi članovi stožera. Evo ja vas još jedanput pozivam da prihvatite ovu dopunu izmjena Zakona o sustavu civilne zaštite jer smatramo da je ona u interesu samog stožera, same epidemiološke situacije i demokracije u Hrvatskoj. Ovim putem želim reći da nećemo prihvatiti amandman SDP-a jer smatramo da se time gubi smisao ovog našega prijedloga, ali bez obzira na sve ja se svima vama bez obzira iz koje političke opcije dolazite zahvaljujem na raspravi što ste izdvojili svoje vrijeme i rekli svoje mišljenje. Hvala lijepo.
Gospođa Grba Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Državni tajniče g. Majstorović. Kolega meni je uistinu jako žao što ste vi ovdje ostali sami, to je kao predlagatelju meni bi to bilo strašno. Ali ok, to je samo moj dojam. Ne ovaj čas je ušao kolega vidjela sam da je on sada ušao. To je meni nekako ovako grozno ali ok. Evo stižu, stižu [[Upadica Pavliček: Ne, ne bili su tu cijelo vrijeme.]] Molim vas vratite mi moje vrijeme [[Upadica Radin: Ne vrijeme, kronometar, vrijeme ne mogu vratiti.]] Dobro, onda ću skratiti. S obzirom da ste bili čelnik svog lokalnog stožera onda me jako muči to da vas očito u onoj edukaciji nisu to dobro objasnili, nisu naučili. Ima jedan pravilnik koji vi vjerojatno poznajte barem nazivom, koji se zove Pravilnik o sastavu stožera, načinu rada te uvjetima itd., da ne brojim cijeli jer nemam više vremena, pa je interesantan jedan članak koji se zove 11., ja sam se nadala da ćete vi to proučit sad dok sam ja to prvi put rekla pa niste, koji točno to definira ko odlučuje, kak se odlučuje, ko se može, ne treba biti ovih ne treba biti onih pa onda ne bi ovako rekli da se ovi nisu sastajali, ovi nisu donosili odluke. Malo ste izvrnuli tezu pa nije dobro da to tako radite, vi ste bili čelnik stožera koji je radio na način koji je upravo propisan ovim pravilnikom, pa evo vas molim za vaš komentar.
Hvala. Odgovor.
Je u pravu ste ja sam bio na čelu stožera, ali nije bila izvanredna situacija da se stožer ne može sazvati. Nije bila do te razine izvanredna situacija da se veći dio stožera ne može sazvati. Ja dok sam sazivao sastanke Stožera civilne zaštite Grada Vukovara dolazili su velikom većinom svi ili je išlo preko videoveze, tako da se uvijek kvorum mogao održati. Živimo u 21. stoljeću nije to bila situacija da netko nije mogao javiti kao recimo član stožera koji je na čelu Hrvatskih voda pa se nalazi možda u Osijeku pa se mogao javiti videovezom. Znači tehnologija je u 21. stoljeću na izuzetno visokoj razini i stožer je uvijek mogao se sazvati bez obzira o kakvoj se izvanrednoj situaciji radi, okolnostima.
Povreda poslovnika gospođa Bujević. Izvolite.
Hvala. 238. kolega ne govori istinu, dakle čl. 13. st. 1. kaže ovako „U pravilu prilagođavajući način rada stvarno nastalim okolnostima stožeri mogu raditi u punom ili užem sastavu na sjednicama“ i da ne čitam to sve dalje. Dakle, ajmo bit konkretni i reći da stvari tako stoje.
Poslovnik se ne bavi, mogu ja reć to tako da ne morate vi, ne bavi se istinom pa vam moram dati opomenu. Napisali ste zajedno taj poslovnik najodgovorniji za taj poslovnik su SDP i HDZ ili HDZ i SDP pa onda se dogovorite drugi put da bude drugačiji malo pa da možete se baviti [[Upadica Pavliček: Istinom.]] i istinom. … [[Upadica se ne razumije.]] Gospođa Vučemilović hoćete ipak? Hvala lijepa.
Hoću [[Upadica Radin: Hvala, lijepa.]] Hvala lijepa predsjedavajući. Sjedim ovdje cijelo vrijeme, kolega Pavliček nije ostao sam, dapače, kolegica Grba Bujević je povrijedila čl. 238. jer ministar Beroš znači je sam rekao da velika većina od ovih preko 400 mjera to su donijele su ih četiri osobe. Ajde da je 5%, 10%, 15, [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] ali 90%, 95% je malo previše.
Vrijeme, vrijeme, vrijeme. A čujte, ja mislim da vi nikad niste dobili, nikad vam nije oduzeta riječ do sada i doživjeli ste i to danas. Treća opomena uključi oduzimanje riječi jer je bila replika. Osim toga odgovorio sam ja gospođi Bujević zato sam vam i rekao da vi ne morate. Gospodine Pavić, izvolite. To je replika hvala bogu. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče evo jedno pitanje. Kada ste pisali ovu izmjenu i dopunu zakona da li ste razmišljali o tome da te mjere koje donosi Stožer na neki način kategorizirate, pa da onda pojedine samo mjere, odnosno kategorije mjera stavite u zakon da se o njima raspravlja u Saboru i da se potvrđuju u Saboru. Naime zašto vas to pitam? Ima recimo jedna mjera koja nije donesena, a to je mjera o obaveznom cijepljenju. Znači nije donesena nikada. O njoj bi se možda i moglo raspravljati u Saboru. Zašto? Zbog toga što je dugoročan rok primjene. Da li ima smisla da sad mi raspravljamo o tome da li se sutra može u školu ili ne može u školu, a učenici idu drugi dan u školu? Znači ne možemo o tome raspravljati jer se već dešava nekakva radnja prije nego što mi donosimo odluku.Da li je recimo odluka o nošenju maski, da li je odluka o covid potvrdama za raspravu [[Upadica Radin: Vrijeme. Hvala.]] u Saboru i u kojem roku. To je sve, zato bi bilo dobro da se to kategorizira.
Izvolite odgovor. Gospodine Pavić oprostite mislim [[Upadica Pavić: Ispričavam se.]] Izvolite.
Hvala lijepa. Pa mislim da je nemoguće mjere kategorizirati, stoga smo išli upravo samo na zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti. Nismo išli na to da nam Stožer mora donositi mjere, tj. da se moraju potvrđivati neke druge mjere za elementarne nepogode, poplave, potrese i slično jer ovdje znamo o čemu se radi. Hvala vam još jedanput svima. Malo nas je al' nas ima. Evo tu su i moje kolege. Hvala lijepa.
I odmorite se svi. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, a osim dobre želje za odmor imamo i malu informaciju. Sutra u 9,30 nastavljamo sa radom sa Izvješćem o poslovanju slobodnih zona u Republici Hrvatskoj u 2020. godini. Hvala lijepa. Doviđenja! SJEDNICA PREKINUTA U 17,22 SATI Dobro jutro, hvala lijepa, hvala, hvala, hvala, jutro. Kolege zastupnici, sukladno i kolegice zastupnice, sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 10. sjednice s novih 5 točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 10. sjednice i zato možemo započet s radom.