Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Malobrojne kolegice i kolege, danas ću nešto govoriti o pravima djece u RH. Podsjetit ću da su prava djece određena UN-ovom Konvencijom o pravima djeteta koju je Hrvatska prihvatila još 1991. godine. Prihvaćanjem konvencije Hrvatska je preuzela obvezu da svakom djetetu od njegova rođenja pa do punoljetnosti jamči prava koja ona sadržava. A temeljna načela Konvencije o pravima djeteta su načelo nediskriminacije, načelo prema kojem svako dijete ima pravo na život i razvoj, načelo najboljeg interesa djeteta, načelo slobode iznošenja mišljenja. Danas djeca u RH gotovo preko 20% njih živi u siromaštvu. Najugroženija su djeca nezaposlenih roditelja i djeca u višečlanim obiteljima. Djeca u izoliranim područjima nemaju podršku stručnjaka, nemaju podršku liječnika, terapeuta, rehabilitatora, pedagoga i pristup vrtićima, školama i aktivnostima slobodnog vremena im je smanjen. Naravno da se Hrvatska suočava sa nekim od izazova u ispunjavanju obveza prema djeci u Hrvatskoj. Trebamo riješiti siromaštvo i pitanje nejednakosti. Trebamo riješiti nejednakost u pristupu uslugama rane intervencije za djecu, ali prije svega trebamo riješiti pitanje djece bez odgovarajuće roditeljske skrbi uključujući djecu s teškoćama u razvoju, djecu s problemima u ponašanju i djecu koja su smještena u ustanovama. Unatoč općoj obvezi deinstitucionalizacije i smještanja djece u obiteljsko okruženje oko 3.500 djece je u sustavu socijalnoj skrbi, žive u institucijama zbog neadekvatne roditeljske skrbi, zbog zanemarivanja i zlostavljanja, ali ili ako njihovi roditelji nisu u stanju pružiti im odgovarajuću njegu zbog njihove mentalne bolesti, napuštanja ili smrti ili često zbog niskih socijalnih ekonomskih uvjeta. Stoga ću danas podsjetiti na ono o čemu smo ovdje u Hrvatskom saboru raspravljali tijekom prošlog tjedna, a o čemu ćemo u ovom visokom domu imati sutra i glasanje. Sutra ćemo glasovati o Prijedlogu Odluke o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta. U duhu toga podsjetiti ću na višegodišnju pravnu bitku da istospolni parovi u Hrvatskoj mogu usvajati djecu. Ustavni sud je 2020. godine definirao i potvrdio životnim partnerima udomljavanje djece. Sada tek slijedi njihova bitka i nastavak bitke za usvajanje djece. Da je pitanje udomljavanja i usvajanja djece od strane istospolnih obitelji visoko politizirano pitanje u RH jasno je upravo ovih dana. To potvrđuju peticije pojedinih konzervativnih udruga protiv onih progresivnih. Traženje zabrane određenih medijskih sadržaja pa čak i slikovnica koje proklamiraju prava GLBTQ zajednica, ali i slično. Srećom sudovi su uvažili međunarodne konvencije i Zakon o suzbijanju diskriminacije i sada vidimo da takvi stavovi prolaze samo još u puno konzervativnijim režimima poput Mađarske dok se u drugim zemljama čak i Katolička crkva sve više i više ograđuje od te svoje ekstremne frakcije. Sada se fokus u drugim zemljama pokušava na pitanje pobačaja i zaštite života pa se tako i kod nas tendenciozno krivo tumači rezolucija koju je usvojio Europski parlament o seksualnom i reproduktivnom zdravlju u EU u kontekstu zdravlja žena tzv. Fredova rezolucija. Od centra na lijevo za to postoji čvrsta podrška bez zamjerke, a od centra prema desno vidimo da postoje dvostruki kriteriji, jedno je privatno, drugo je poslovno gdje se takva rješenja privatno podržavaju, a pod političkom pozornicom pod svjetlima reflektora kad se kamere upale protiv takvih su rješenja. Kada govorimo o pravima djece u Hrvatskoj onda treba znati i to da je premalo udomitelja bez obzira na njihovu seksualnu orijentaciju. Udomiteljstvo nije toliko popularno jer je samo oblik privremen skrbi. Mnogo više ljudi želi posvojiti. Nažalost postupak posvajanja je prespor i pretrom. Bitno je da postoje ljudi koje zanima taj institut udomljavanja, da postoje ljudi koji žele raditi u interesu djece. U interesu djece da svoje djetinjstvo, u interesu djece nije da djetinjstvo provedu u domu. U tome se s nama pred kamerama slaže i premijer Plenković. I stoga na samome kraju, jednostavno najbitnije je da ljudi, društvene skupine koje žele pomoći da ta djeca imaju sretnije djetinjstvo u tome i uspiju. Struka neka procijenjuje tko je podoban za posvojenje, a ne politika. Mnogi će se pitati gdje je spona. Spona je u tome da ćemo sutra glasati suzdržano zato što ostaje gorka činjenica da u sekularnoj i u slobodnoj Hrvatskoj za vladajuće čovjek koji moli za još nerođene veći promicatelj prava [[Upadica: Hvala.]] od čovjeka koji se bori za prava djece bez odgovarajuće roditeljske skrbi.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a, sada će govoriti poštovani zastupnik Jure Brkan.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, Klubu HDZ-a se obratila Udruga porat Krilo i Bajnice iz Jesenica na temu priopćenje za medije povodom izjave zastupnice Marijane Puljak u saboru RH. Oni su nama uputili jedan dopis i tražili su od nas da ga pročitamo pred hrvatskom javnosti i pred vama ovdje. Evo ja ću to isto i napraviti. Poštovani, javljamo se kao udruga koja okuplja skoro 130 turističkih brodara sa područja mjesta Krilo i Bajnice Jesenice, a ovlaštena je od Lučke uprave županije Splitsko-dalmatinske za obavljanje poslova pružanje usluga ispomoći pri provođenju reda, dodijeli vezova i naplati lučkih pristojbi u luci Krilo Jesenice. Želimo se osvrnuti na jučerašnji istup zastupnice Marijane Puljak u Hrvatskom saboru u kojem je govorila o nama turističkim brodarima i našoj potrebi za sigurnom, domicilnom lukom u koju ćemo smjestiti naše brodove što je i sama nazvala našim legitimnim pravom. Napominjemo da se većinom radi o modernim i luksuznim minikruzerima prosječne vrijednosti od 15 do 20 miliona kuna po brodu. Možete sami procijeniti koja je ukupna vrijednost se nalazi u luci Krilo, ali svakako prelazi milijardu, a doseže skoro i 2 milijarde kuna. Sve te brodove smo stekli marljivim radom cijelih naših obitelji i oni nam osiguravaju egzistenciju, ali ne samo nama i našim obiteljima nego i našim mnogobrojnim zaposlenicima na tim brodovima. Međutim, kao što je zastupnica Puljak ispravno primijetila postojeća luka Krilo je već sada pretijesna za sve naše brodove čiji broj se godišnje povećavao za 15 u godinama prije ove pandemije. Zato je normalno da gledamo u budućnost i želimo izgraditi novu luku u Krilu jer se postojeća luka više ne može širiti. Napominjemo da bi se ta nova luka izgradila po svim važećim propisima i pravilima struke, a zapravo bi i doprinijela kvaliteti života u krilu jer bi stvorila novi lučki prostor na kojem bi bile šetnice i razni uslužni objekti koji bi služili svim mještanima Krila, a i šire. Utoliko je neistinita tvrdnja zastupnice Puljak da brodari inzistiraju na proširenju postojeće luke i da žele uništiti javnu plažu u mjestu Krilo Jesenice. Istina je da mi želimo svakako sačuvati postojeću plažu jer je to glavna plaža u našem mjestu i tu se kupaju i naša djeca. A izgradnja nove luke je predviđena na području istočno od te plaže tako da plaža ostane netaknuta i sačuvana. Postojeća luka se nalazi zapadno od plaže. Zastupnica Puljak je također iznijela još jednu neistinu, a to je da mi odbijamo kako ona kaže najlogičniju opciju za novu luku u Dugom Ratu na prostoru bivše tvornice. Mi već godinama tražimo lokaciju za novu luku i nemamo ništa protiv da ta luka bude u Dugom Ratu jer se radi o zapuštenom prostoru koji je ruglo naše općine i izgradnjom luke bi se priveo svrsi i sredio. Međutim, dosadašnje općinske vlasti nisu htjele ni čuti za to i stalno su nas odbijali. Također tu je i problem neriješenih imovinsko pravnih odnosa na tom prostoru kojeg bi u koncesiju bila dobila tvrtka iz Engleske, a sve je to odavno završilo na sudu u što mi ne želimo ulaziti jer je to posebna priča. Uglavnom nama nova luka treba što prije i nemamo vremena čekati još godinama razrješenje te priče tako da jedina lokacija koja nam preostaje je lokacija u Krilu Jesenice istočno od postojeće plaže. U tome nas podržava i velika većina mještana Krila i Bajnica Jesenice koji su svojim imenom i prezimenom u listopadu prošle godine potpisali peticiju građana Mjesnog odbora Krilo Jesenice za uređenje postojećih luka Krilo i Bajnice te izgradnju nove luke Krilo jer su svjesni da im to donosi boljitak i prosperitet njihovog mjesta u kojem žive. Dakle, ne žive svi mještani Krila od mora i brodova ali i oni nas većinom podržavaju. A kako se kaže kod nas u Krilo i šire da je više mista ko Krilo nikad krize ne bi bilo. A samo je jedan jako mali broj ljudi iz mjesta se zbog svojih uskih privatnih interesa svim silama protivi izgradnji nove luke. Oni su bučna manjina koja radi protiv interesa našeg mjesta i velike većine mještana Krila. Tu dolazimo i do incidenta kojeg zastupnica Puljak spominje u kojem je navodno bila grubo napadnuta i općinska vijećnica te je bila pozvana i policija. Pozivamo medije da zatraže policijski zapisnik spomenutog događaja pa će vidjeti da je upravo ta navedena općinska vijećnica napadala i grubo vrijeđala policijske službenike dok su privodili njenog brata koji je remetio javni red i mir u luci Krilo. Od kolike su važnosti naši brodovi za cijelo naše društvo i državu jasno pokazuje vrlo opširna studija Mali hrvatski brodari društveno gospodarski doprinos i poteškoće u poslovanju. Ona se nalazi i na internetu postoji poveznica gdje preuzet. Dio studije pokazuje ogromnu potrebu za izgradnjom nove luke. U nadi da ćete objaviti i našu stranu priče kako bi istina izašla na vidjelo. Srdačno vas pozdravljam. U potpisu predsjednik Andrija Marasović. Evo, to je bio dopis Udruge porat Krilo i Bajnice na izjavu zastupnice Marijane Puljak.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj MOST-a, a govorit će poštovani zastupnik Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani koji nas pratite putem ekrana, Covid-19 je argument za vremenski beskonačno izbjegavanja povrata putnicima njihovih uplaćenih aranžmana. Mnogi su roditelji ostali zatečeni, ali i svi ostali kada su im pojedine turističke agencije odbile izvršiti povrat već uplaćenih sredstava za maturalna i druga školska putovanja njihove djece koja su planirana tijekom prošle školske godine. Kako je moguće da '91. godine je bilo moguće povratiti novac kad se putovalo u Lloret de Mar i Grčku i ostale destinacije, a 2021. godine to nije moguće. Naime, riječ je o paket aranžmanima koji su se trebali izvršiti nakon 1.3.2020. godine, a nisu i neće se realizirati uslijed izvanrednih okolnosti na odredištu. Obzirom na prethodno roditelji su zatražili povrat uplaćenih sredstava dok pojedine turističke agencije odbijaju izvršiti povrat uplaćenog novca uz pozivanje na odredbu Članka 38. Zakona o pružanju usluga u turizmu i uz obrazloženje da je navedenom zakonskom odredbom određeno da za neizvršene ugovore o putovanju u paket aranžmanu koji su se trebali izvršiti nakon 1.3.2020. putnik ima pravo na raskid ugovora o putovanju u paket aranžmanu po isteku 180 dana od prestanka posebnih okolnosti, a organizatori putovanja da za iste putnicima izdaju vaučer. Nadalje, da je istom odredbom određeno da ako se putnik odluči za povrat sredstava organizator mora izvršiti povrat uplaćenih sredstava u roku od 14 dana po isteku 180 dana od prestanka posebnih okolnosti, a za koje te putničke agencije tvrde da su još uvijek na snazi poistovjećujući ih u cijelosti s posebnim okolnostima uzrokovanim s epidemijom bolesti Covid-19. Da posjetimo, posebne okolnosti odnosno izvanredne okolnosti nastupile su 19.3.2020. kada su putničke agencije službenom odlukom prestale s radom. Međutim, nesporno i neupitno u svibnju mjesecu dolazi do daljnjeg popuštanja protuepidemioloških mjera kao treća faza popuštanja, a ovdje najrelevantnije stavljanjem izvan snage odluke o zabrani napuštanja mjesta prebivališta i stalog boravka tzv. e-propusnice i time otvaranjem međužupanijskih i državnih granica. Tome su uslijedile i daljnje mjere, relaksacija pa tako i ona na snazi od 1.7.2020. da svi građani EU i osobe sa trajnim boravištem u EU uz Ujedinjenu Kraljevinu, Island, Lichtenstein, Norvešku, Švicarsku, Andoru, Monako, San Marino i Vatikan mogu slobodno ući u Hrvatsku bez ograničenja. Sukladno tome, turističke i putničke agencije su nastavile s radom, a i ostali sektori gospodarstva što potvrđuju statistički podaci o broju ostvarenih noćenja tuzemnih i inozemnih gostiju tijekom ljeta 2020. u RH i drugi službeni podaci o ostvarenom tranzitu ljudi, dobara i usluga koji se i nadalje odvijaju. Nadalje, odredbom tog Zakona o pružanju usluga u turizmu određeno je da za neizvršene ugovore o putovanju u paket aranžmanu koji bi se trebali izvršiti nakon 1. ožujka 2020. putnik ima pravo na raskid ugovora o putovanju u paket aranžmanu po isteku tih 180 dana do dana prestanka posebnih okolnosti, a organizatori putovanja za iste putnicima izdaju vaučer. Sva apsurdnost i promašenost tako pojmovno poistovjećivanja jest vidjela u tome što je tzv. novo normalno i u percepciji javnog mijenja može trajati idućih 5, 10, 20 ili 50 godina. Ne misle valja određene putničke agencije da bi putnici trebali čekati tih 5, 10, 20 ili 50 godina za naplatu svojih uplaćenih sredstava. U konačnici, putničke agencije koje sustežu povrat uplaćenih sredstava redovito nude i traže da se putnici izjasne da li žele uplaćeni iznos iskoristiti za neko drugo putovanje, a kako bi im iste mogle poslati odgovarajuću ponudu na uvid. Drugim riječima ako sad te iste putničke agencije smatraju da su posebne izvanredne okolnosti i da one i nadalje traju koje to drugo putovanje za koje nude poslati odgovarajuću ponudu imaju u vidu, ne valjda neko za spomenutih 5, 10, 20 ili 50 godina.
Hvala lijepa. Prvi se javio u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovani zastupnik Nikola Grmoja, bio je ovdje prije još 15-20 minuta nekud je otišao, nažalost gubi pravo na govor pa će onda govoriti u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte poštovani zastupnik Željko Lenart.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege već sam 3 puta za ovom sabornicom govorio o prevari koja je počinjena u Sisačko-moslavačkoj županiji, ali i dijelu Bjelovarsko-bilogorske i u Slavoniji, radi se o prevari poljoprivrednih proizvođača kojima je kukuruz preuzet, nikada nije plaćen 2019. godine. Nakon obraćanja ovdje u sabornici gospodin Vlatko Grgurić je i ovaj prilog obradio u najgledanijoj poljoprivrednoj emisiji, tj. najgledanijoj emisiji na HRT-u to su Plodovi zemlje i nakon toga nema nikakvih efekata svega onoga što se je upozoravalo i o čemu se je govorilo. Poljoprivrednici nisu dobili novac. Oni koji su počinili prevaru nisu niti blizu da budu pozvani na sud, a kamoli da su ih, da ih se osudilo i stvarno postajem uvjeren da je naš pravosudni sustav korumpiran po svim razinama od najviše do najniže i da je nažalost najveći reformator hrvatskog pravosudnog sustava Zdravko Mamić koji je nakon dugo godina uspio uzrokovati, moram to tako reći, zatvaranje i privođenje nekih sudaca i objavljivanje na dnevno svjetlo je stavio korupciju, dokazanu korupciju pred lice građana. Situacija je daleko gora nego što se ona čini. U ovome slučaju gdje su poljoprivredni proizvođači koji jedva krpaju kraj s krajem predali kukuruz za to su dobili primku od Zorotića iz Dubice koji je kukuruz narodno kupovao za Agrokom naturu iz Gunje prema kojoj su ispostavljeni računi, no međutim danas nakon neke revizije Agrokom natura odgovara znači za račune iz 2019. oni računaju, oni odgovaraju 2021. godine da su te račune isknjižili da to nije obveza koja je nastala prema njima, a urudžbirali su ih svoj sustav, što su čekali 2 godine da nisu rekli da to nisu njihovi računi. Spominje se Sedlić grupa. Jednostavno nema kraja da se rasvijetli nešto što je očito, za što postoje dokumenti, ako je netko potpisao za neki kukuruz koji je vagnut na nekakvoj vazi onda postoji očiti dokumenat i onaj tko je preuzeo kukuruz. Što je činio dalje sa njime to je očito njegov problem, ali vidi se i iz rješenja Općinskog državnog odvjetništva u Sisku gdje se pokušava zataškati imena nekih ljudi pa se kaže da je kukuruz predan u Hrvatskoj Dubici, ne spominje se ime i prezime onoga kod kojega je predan. Govori se o ljudima koji su pobjegli u Bosnu jer imaju državljanstvo BiH što je već postao standard kod nas. Ja bih ponovo ovim putem prozvao pravosuđe, državno odvjetništvo, Ministarstvo pravosuđa i premijera bih isto također pozvao da konačno pokuša u ovoj državi ispraviti barem neku nepravdu, a ovdje se radi o onima koji hrane u ovoj državi sve nas, koji proizvode hranu, koji su još ostali u toj Posavini, nizvodno od Siska gdje svaki dan ima sve manje ljudi, a na ovakav način će i oni prestati proizvoditi, jednostavno će svi napustiti naše ruralne krajeve. I pitam vas ja za što se sve ulaže novac i u potpore i izvlači iz fondova EU ukoliko nikoga više neće biti na selu.
Hvala. Idemo na slijedeću točku to je: - Izbor, imenovanja i razrješenja Molim člana Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Mira Totgergelia da obrazloži prijedloge odluka. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Na temelju Članka 105. stavak 5. podstavak 1., Članka 161. stavak 1. i Članka 273. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora podnosi Hrvatskom saboru Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru članova Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora, razrješuju se Silvano Hrelja i Nikolina Baradić, a za članove odbora imenuju se Željko Lenart i Silvano Hrelja. Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora, razrješuje se član Silvano Hrelja, za člana odbora imenuje se Krešo Beljak. Prijedlog Odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora, razrješuje se Silvano Hrelja, za članicu imenuje se dr.sc. Katarina Peović. Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora, razrješuje se potpredsjednik odbora Silvano Hrelja, za potpredsjednika predlaže se Željko Lenart. Prijedlog Odluke o imenovanju članice Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora, za članicu odbora predlaže se Admira Ribičić. Navedene prijedloge odluke Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora utvrdio je na 15. sjednici održanoj 13. srpnja 2021. godine elektroničkim putem. Hvala.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu, nitko se ne javlja, zaključujem raspravu, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Hvala vam lijepo, time smo završili današnji rad, sjednicu nastavljamo sutra u 10 sati glasovanjem o do sada raspravljenim točkama. Želim vam ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 13,58 SATI. Sada idemo na izjašanjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, drugo čitanje, P.Z. br. 122. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, zastupnik Josip Đakić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnica Katarina Peović. Prijedlog amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik Darko Nekić. Najprije o amandmanima Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Amandman br. 1.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Amandman br. 1 se ne prihvaća. Naime, Zakonom iz 2017. g. predviđena su prava za članove obitelji umrlog hrvatskog branitelja, umjesto utvrđivanja statusa člana obitelji smrtno stradalog hrvatskog branitelja.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Sačić.
Pa mi i dalje ustrajemo u obrani ovog amandmana, zahtijevamo glasovanje.
Amandman, samo malo, br. 2 istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Naime, predviđeni su krajnji rokovi za donošenjem ovim Zakonom, odnosno usklađivanje provedbenih propisa, a njihovu donošenju pristupit će se u što kraćem roku.
Poštovani zastupnik Sačić.
Smatramo da je trebalo poduzeti te napore da se skrate rokovi i ustrajemo dalje na našem amandmanu pa ćemo glasati o njemu.
Tražite glasovanje? Amandman poštovanog zastupnika Josipa Đakića je nevažeći jer nije u skladu sa čl. 196 Poslovnika. Amandmane su podnijeli i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, najprije amandman br. 1 toga Kluba.
Amandman se ne prihvaća. Naime, u vezi stavka 6 ističemo da Ministarstvo sustavno prati zdravstveno stanje hrvatskih branitelja te sudjeluje u sufinanciranju potrebnih zdravstvenih programa. U svezi stavka 8 ističemo da odredba usklađuje s izmjenama u sustavu vještačenja. Naime, radi se dodatno ubrzanje postupka vještačenja hrvatskih branitelja u postupku ostvarivanja statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida koji sada obavlja Zavod za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom. Predviđeno je da vještačenje za potrebe ostvarivanja statusa i prava obavlja izdvojena liječnička vijeća. Naime, u postupku utvrđivanja statusa HRVI-a ne utvrđuje se samo stupanj oštećenja organizma, već i uzročno-posljedična veza tog oštećenja organizma sa sudjelovanjem u Domovinskom ratu, što predstavlja specifičnosti i zahtijeva posebnu metodologiju rada koja se razlikuje od ostalih postupaka vještačenja u nadležnosti ZOSI-a.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Mi ostajemo kod ovog amandmana i tražimo glasovanje iz razloga što su predloženi stavci, predloženi st. 6 je preopćenit i kao takav bez stvarnog sadržaja, a kod st. 8 činjenicu o uzroku i postotku tjelesnog oštećenja utvrđuje Zavod za vještačenje i profesionalnu skrb i zapošljavanje osoba s invaliditetom, što je već riješeno čl. 181. važećeg zakona i zato ostajemo kod amandmana i tražimo glasovanje. Hvala.
Amandman br. 2. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem kao i kod prethodnom u dijelu koji se odnosi na čl. 25. st. 8.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Mi ostajemo g. potpredsjedniče, znači ostajemo kod amandmana, tražimo glasovanje sa istim obrazloženjem da nema potrebe uvođenja novoga vijeća koje bi preuzelo ulogu vještačenja iz čl. 181. originalnog, dakle postojećeg zakona. Zahvaljujem.
Amandman br. 3. istog kluba zastupnika.
Amandman se također ne prihvaća. U čl. 24. konačnog prijedloga zakona čl. 74. važećeg zakona usklađuje se promjenom tijela nadležnog za vještačenje, te je obrazloženje isto kao i za ove prethodne.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Znači ostajemo kod amandmana, tražimo glasovanje sa istim obrazloženjem. Znači dakle nema potrebe da se nešto određuje novim odredbama koje su već u postojećem zakonu. Zahvaljujem.
Amandman br. 4. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Naime, odredba se mijenja i dopunjuje kako bi ostvarivanje prava na stambeno zbrinjavanje bilo dostupno pod jednakim uvjetima.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Ustrajemo na ovom amandmanu i zaista tražimo glasanje. Dakle, smatramo da nema potrebe za višestruko stambeno zbrinjavanje više članova istog nasljednog reda u obitelji smrtno stradalog branitelja. Također, nema potrebe ukidati zaprege iz čl. 84. st. 1. originalnog, znači postojećeg zakona tj. nema potrebe stambeno zbrinjavati osobe koje već, naglašavam, koje već u vlasništvu imaju kuću ili stan. Zahvaljujem.
Amandman br. 5. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 34. kojem se dodaje čl. 100., a kojim se uređuje pravni status garaža koje već koriste već HRVI iz Domovinskog rata od prve do četvrte skupine, a koji im je dodijeljen uz stan prilikom stambenog zbrinjavanja. Međutim, prilikom tog stambenog zbrinjavanja nije regulirano pitanje vlasništvo garaže dodijeljene na korištenje uz taj stan, te se ovim člankom rješava to pitanje.
U ime kluba poštovana zastupnica Gamulin Raukar.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ostajemo kod amandmana, tražimo glasovanje jer zaista smatramo da nema razloga da se pod stambeno zbrinjavanje podvodi i dodjela garaže. Najljepše zahvaljujem.
Amandman br. 6. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Dopunom u čl. 101. st. 1. ne širi se krug korisnika već se određuje redoslijed unutar kategorije već propisane zakonom.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjendiče. Ustrajemo na amandmanu, tražimo glasovanje, ne slažemo se s obrazloženjem zato što zaista mislimo da nema razloga širiti krug osoba već postojećeg popisa pred ovih koji imaju prednost pri zapošljavanju. Zahvaljujem.
Amandman br. 7. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Navedena odredba je nužna za provedbu čl. 128 zakona. Naime, čl. 58. Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2021.g. je propisana zabrana novog zapošljavanja, slijedom čega ministarstvo potrebne stručnjake koji posjeduju tražena stručna znanja i obrazovanje koji mogu odgovoriti na specifične potrebe braniteljske i stradalničke populacije može angažirati samo temeljem Ugovora o djelu, što rezultira time da izdaci i za vanjske pružatelje ovih stručnih usluga prelaze propisanih 2% ukupnog iznosa sredstava za osnovne plaće s doprinosima u tekućoj godini.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Ustrajemo na amandmanu i tražimo glasanje. Smatramo da Zakon o državnim službenicima, čl. 62. st. 2. treba se primjenjivati i na Ministarstvo obrane. Hvala.
Amandman br. 8. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. S obzirom da se braniteljska socijalno radna zadruga osniva radi ostvarivanja psihosocijalnog osnaživanja i zdravstvene rehabilitacije odnosno lakše i brže reintegracije njenih članova u društvo uslijed transgeneracijskog prijenosa traume smatramo da je potrebno prilikom kategorizacije određene zadruge kao braniteljsko socijalno radne zadruge ubrojiti i djecu HRVI iz Domovinskog rata i djecu dragovoljaca iz Domovinskog rata.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Ustrajemo na amandmanu i tražimo glasovanje zato što smatramo upravo suprotno da nema potrebe među ovlaštene, ovlaštene osnivače braniteljske i socijalno radnih zadruga uvrštavati i djecu živih branitelja zato što u krajnjoj liniji djeca unutar tih već osnovanih socijalnih radnih zadruga mogu naći svoje mjesto. Zahvaljujem.
U ime istog kluba amandman br. 9.
Amandman se ne prihvaća. Rad ministarstva i provedba zakona podliježe reviziji i nadzoru prema općim propisima, te stoga nema potrebe podnositi posebna izvješća o provedbi ovog zakona.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Tražimo glasovanje, ustrajemo na amandmanu zato što smatramo upravo suprotno da je obaveza godišnjeg izvještavanja HS o provođenju Zakona o braniteljima zaista treba ostati kao osigurač nadzora HS nad provedbama ovog zakona. Hvala lijepo.
Amandman br. 10. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao uz amandman na čl. 8. u dijelu koji se odnosi na čl. 25. st. 8.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Ustrajemo na amandmanu, tražimo glasovanje iz istog razloga i istog obrazloženja. Ne vidimo nikakav razloga da se HS izuzme ili izmakne iz dakle, kak se zove sad sam se zbunila, kao nekog nadzora nad provođenjem Zakona o braniteljima. Niste nam podnijeli dovoljno argumenata da bismo to prihvatili i zato ustrajemo na amandmanu i tražimo glasovanje. Zahvaljujem.
Amandman br. 11 istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao prethodni.
Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin u ime kluba.
Hvala g. potpredsjedniče. Ustrajemo na amandmanu, tražimo glasovanje zato što smatramo da HS kao najviše tijelo treba biti, treba im se podnositi nama izvješće i treba biti nadzor i osigurač nadzora nad provođenjem ovoga Zakona. Zahvaljujem.
I amandman br. 12 istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao u ovim prethodnim.
u ime kluba poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Ustrajemo na amandmanu i tražimo glasovanje, ponovit ću, mislim sad već 5. put, ne vidimo nijedan razlog zbog kojega HS ne bi dobivao izvješće i bio nadzor i osigurač nad provedbom ovoga Zakona. Zahvaljujem.
Idemo na amandmane koje je podnijela zastupnica Katarina Peović. Najprije amandman br. 1.
Amandman se ne prihvaća. U čl. 1 kojim se mijenja čl. 3 važećeg Zakona propisuje se definicija hrvatskog branitelja, a ne zapreke za ostvarivanje statusa i prava iz ovoga Zakona. Čl. 21 važećeg Zakona već su dovoljno široko propisane zapreke za ostvarivanje prava iz ovoga Zakona.
Poštovana zastupnica Peović.
Dobar dan. Tražit ću da se glasa o ovom amandmanu, dakle smatram da je potrebno isključiti od korištenja prava i povlastica iz ovog Zakona one pripadnike HV-a ili HVO-a koji su počinili ratni zločin, ako je osoba počinila kazneno djelo ratnog zločina, ratnog profiterstva, sudjelovala u agresiji na drugu državu ili slično, osoba se ne bi trebala smatrati braniteljem u smislu kako ga definira ovaj Zakon i ne bi trebala ostvarivati prava kao i drugi veterani koji su rat prošli poštivajući Zakon.
Amandman br. 2 iste predlagateljice.
Amandman se ne prihvaća. Radi dodatnog ubrzanja postupka vještačenja hrvatskih branitelja u postupku ostvarivanja statusa HRVI-a koji sada obavlja ZOSI, predviđeno je da vještačenje za potrebe ostvarivanja statusa i prava obavljati izdvojen, da će ga obavljati izdvojena liječnička vijeća. Naime, u postupku utvrđivanja statusa HRVI-a ne utvrđuje se samo stupanj oštećenja organizma, već i uzročno-posljedična veza tog oštećenja organizma sa sudjelovanjem u Domovinskom ratu, što predstavlja specifičnosti i zahtijeva posebnu metodologiju rada koja se razlikuje od ostalih postupaka vještačenja u nadležnosti ZOSI-a.
Poštovana zastupnica Peović.
Dobro. Hvala. Tražit ću glasovanje o ovom amandmanu. Naravno, očekivala sam ovakav odgovor, ali stvarno treba ponoviti još jednom ono što smo ponavljali i u raspravi. Riječ je o tome da se bezakonje uvodi u zakone, znači ovo je doslovno još jedan od tih zakona koji u zakone uvodi bezakonje, da netko dođe ministru Medvedu i traži mu nakon 25 godina da postane ratni vojni invalid, to bi se zvalo korupcijom, ovdje u Zakonu ozakonjujemo takvu praksu, doslovno se, znači vi ste sad tu doslovno rekli, znači da je bila prespora ta cijela procedura jednog relevantnog dakle Zavoda za vještačenje te će se, znači, te ovlasti, vrlo ozbiljnog vještačenja nakon 25 godina prenijeti na ministra koji će osnivati svoje vijeće. To je, kolegice i kolege, zapravo stvarno fascinantna praksa koje ne bi trebali svjedočiti, takvo vijeće dakle će sada imati, imenovati ministar. Znači nakon što smo imali zakon koji je ozakonio da jedno Sveučilište obrane i sigurnosti ne mora proći proces akreditacije, ovdje imamo zakon koji omogućava da ne treba netko tko hoće, nakon 25 godina postati ratni vojni invalid, ići na vještačenje i takva praksa bi ovdje trebala prestati i nadam se da ćemo se suprotstaviti, ne samo u ovom Zakonu, nego u svim zakonima, bezakonju koje je korupcija 2.0, mi stalno tražimo korupciju i neke skrivene dealove ispod stola, ne, kolegice i kolege, u zakonima imamo ozakonjeno bezakonje koje će očito postati 2.0 korupcija i ovdje će se očito izglasati da se tako nešto počinje prakticirati i tako nešto HDZ misli da je zakon.
Amandman br. 3 iste zastupnice.
Amandman se ne prihvaća. Odredba se mijenja i dopunjuje da bi se ostvarivanje prava na .../nerazumljivo/... da bi ostvarivanje prava na stambeno zbrinjavanje bilo dostupno pod jednakim uvjetima.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Tražit ću da se glasa o ovom amandmanu iako je u potpunosti prihvatljivo i poželjno da se neka prava daju ratnim veteranima koja omogućavaju njihova lakše upućivanje u društvo i rad, psihosocijalna i ekonomska pomoć, nejasno je zašto bi takve privilegije imala i djeca i članovi obitelji veterana, nejasno je zašto bi svi članovi obitelji trebali imati mogućnost stambenog zbrinjavanja, dok to pravo nemaju svi drugi u Hrvatskoj, tako će biti još i idući amandmani pa da skratim priču, ista stvar je vezana uz zadruge kojih ima apsolutno premalo, ali ne na ovaj način, ne možemo pristati da se te zadruge i njihov broj povećava. Vi ste ovdje uveli jedan zanimljiv termin, mislim da bi to psiholozi trebali obratiti posebno pažnju, a to je transgeneracijska trauma, moramo priznati da nisam čula za taj termin, u svakom slučaju pravda i pravednost moraju postojati za sve. Privilegije moraju postojati za one koji su ih zaslužili, ali transgeneracija trauma je, kolegice i kolege vezana uz ekonomsku i materijalnu deprivaciju i djece ratnih vojnih invalida i veterana Domovinskog rata, a manje uz odnos roditelja i djece.
Amandman br. 4 iste predlagateljice.
Amandman se ne prihvaća s obzirom da se Braniteljska socijalno-radna zadruga osniva radi ostvarivanja psihosocijalnog osnaživanja i zdravstvene rehabilitacije, odnosno lakše i brže reintegracije i njezinih članova u društvu, a uslijed transgeneracijskog prijenosa traume smatramo da je potrebno prilikom kategorizacije određene zadruge kao Braniteljsko socijalno-radne zadruge, ubrojiti i djecu HRVI-a iz Domovinskog rata i djecu dragovoljaca iz Domovinskog rata.
Poštovana zastupnica Peović.
Evo, tražit ću da se glasa o ovom amandmanu. Isto obrazloženje kao i prethodno, a pozivam svu djecu ratnih vojnih invalida da se pobune protiv ove prakse jer je važno da budemo jednaki, a ako se protiv nečeg trebamo buniti i ako je nešto trans generacijski prijenos traume onda je ovo bezakonje koje se unosi u zakon.
Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedloga Zakona o civilnim stradalnicima Domovinskog rada, drugo čitanje, P.Z. br. 92. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika Domovinskog pokreta, zastupnica Vesna Nađ, zastupnica Marija Selak Raspudić, zastupnik Miro Bulj, zastupnik Nino Raspudić, Klub zastupnika Mosta, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Prijedlog amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, vidim da će se vjerojatno tražiti stanka pa evo u ime kluba Domovinskog pokreta pretpostavljam, poštovani zastupnik Stipo Mlinarić.
Hvala predsjedavajući. Tražim stanku od deset minuta u ime kluba Domovinskog pokreta radi konzultacija o Zakonu o civilnim žrtvama rata, a i da se okrenem malo u proteklo razdoblje od jučerašnjeg zastupnika Đakića koji je petominutni govor slobodni iskoristio zbog mene. A da se osvrnem i na Ministarstvo branitelja koja tri priopćenja piše u roku tjedan dana. Krivo mi je da g. Medved nije ovdje jel imam za njega i ja papir i za njega i za g. Plenkovića, jest da je na ćirilici, ali imate vi koalicijskog partnera koji će vam to prevest gdje je branitelj Tomislav, evo sad imam zapisano ime Tomislav Anukić koji mi se javio koji je tužio Republiku Srbiju radi koncentracijskih logora što je bio kao što sam i ja i 20.000 ljudi bili gdje je dobio da mora platit 81.000 dinara, ako ne plati da će ga Republika Srbija preko RH ovršiti u RH. Premijer mi neki dan za ovom govornicom ništa nije rekao o tome, vidio je da je iznenađen pokušao je floskulama objasnit, evo donio sam vam sad ovdje pa dajte premijeru, dajete predsjedniku Sabora Jandrokoviću i g. Đakiću pa nek plate ovome logorašu nek mu plate odštetu što je sam išao u tužbu protiv Srbije, a na nagovor hrvatske Vlade. Drugo da se javim i na kolegu Đakića i na Ministarstva branitelja koje je izdalo priopćenje na mene, „ne sjećamo se da je ikada prije tako gorljivo branio hrvatske branitelje i nacionalne interese“, napisali su poslušnici iz Ministarstva branitelja, mislim na vodeće ljude Ministarstva branitelja, ne mislim na radnike koji rade tamo za svoju skromnu plaću. Ja nisam branio interes RH? Ja sam ih branio kad ih nitko nije branio, a to je od '91.g. dobrovoljno, dragovoljno. Oni će docirat meni di sam bio [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] ali imat ću prigode u naredne dvije minute kad bude bilo.
Hvala. Naravno da ću vam odobriti stanku sukladno čl. 293.b. mi ćemo nastaviti sa radom. Kolega Đakić je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen?
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a. Pa povrijeđen je čl. 238. kolega ponovo vrijeđa i omalovažava zastupnike, proziva nas i smatram da je to od njega totalno nekorektno. A jednako tako bi mogao i ja kao što on sumnja na nas za veleizdaju hrvatskih interesa mogao reći da ja sumnjam da je on u logoru prokazivao svoje kolege, to bi jednako tako moglo biti. Zastrašujuće, ali istinito da je izašlo iz mojih usta [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] /Govornici govore u isto vrijeme./…
Kolega Đakić, mogli ste i vi tražiti stanku, ovo nije bila povreda Poslovnika, dobivate opomenu. Ja vas lijepo molim nemojmo nastaviti sa povredama Poslovnika jer neće bit dobro. Ozbiljna je tema, ozbiljna je rasprave nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika, molim vas. Vi inzistirate na povredi Poslovnika? Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Đakić koliki sam bio prokazivač u logoru govori da mi je optužnica podignuta od Republike Srbije i dan danas ne smijem prijeći granicu Republike Srbije. Slike moje imate pa pogledajte kao optužnicu sa brojem i sa svime. Kolega Đakić, vi ste moralna vertikala, pa vi više nekretnina imate nego pošteni branitelji hlača, vi ste nekome moralna vertikala, kako vam nije neugodno. Više nekretnina posjedujete nego pošteni branitelj što ima traperica na sebi, možete se stiditi s takvim govorom, ali čut ćemo još u 15 amandmana po dvije minute ne sekirajte se.
Dobro. Naravno i vama temeljem čl. 239. izričem opomenu. Ja vas molim to su replike raščiste to u obliku stanku, replika, ne znam razgovora međusobnih. Nemojmo sada kontaminirati ozbiljnu raspravu o jednom ozbiljnom zakonu. Vidim da je digo i poštovani zastupnik Grmoja povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče. Povreda čl. 238., ovo je skandalozno i sramotno ovakav istup g. Đakića i mene žalosti da vi kao predsjedavajući na ovo niste reagirali. Dakle, jednog časnog branitelja, čovjeka koji je bio u logoru optužiti na ovakav način i u političkoj areni se koristiti ovakvim pristupom i ovakvim riječima je skandalozno i nedopustivo. I da ovdje predstavnik Ministarstva branitelja također nije reagirao je sramotno.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja, vi ste očito malo prespavali jedan dio sjednice jer ja sam dao opomenu kolegi Đakiću, a dat ću i vama isto tako jer ponovno kažem molim vas nemojmo se sad krenuti prepucavati sa povredama Poslovnika. Poštovani zastupnik Sačić ima isto povredu Poslovnika.
Poštovani g. predsjedavajući. Molim vas nemojte mi dati opomenu. Prijavljujem povredu Poslovnika čl. 238. kolega Đakić je najgrublje moguće prekršio elementarna pravila postupanja ponašanja u ovom Saboru, osobito prema kolegi da je to u javnosti izrečeno on bi bio kažnjeno gonjen zbog klevete i svega ostalog. Zato vas molim, vi jeste vi ste reagirali, ali nema bude zabilježeno da se mi zgražavamo. To se ne smije radit.
Evo moram i vama dati isto tako opomenu. Ja sam kolegu Đakića opomenuo, mislim jel vi ste svi prespavali to ili ne znam pravite se da niste čuli ili, ili samo svjesno kao po običaju zlorabite instituciju povrede Poslovnika. No, sad ćemo ići konačno na ovaj izjašnjavanje o amandmanima, pa molim predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovani državni tajnik Darko Nekić. Najprije amandmani kluba zastupnika, amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta br. 1.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Naime, u čl. 1. radi se o formulaciji iz Deklaracije o Domovinskom ratu, doslovno znači prepisan.
U ime kluba zastupnika izvolite, Mlinarić, poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepo. Tražim glasovanje o ovom amandmanu. Ovo je ključni amandman 1. i 2. i 3. koji sam dao da zapravo probam amandmanima spriječiti vaše koalicijske partnere koje želite kroz ovaj zakon progurat i sva salva medijska u saboru ovdje protiv mene i Ministarstva branitelja kojih se možete stiditi, ja vam to otvoreno kažem u lice, možete se stidit da idete na jednog branitelja. Što običan branitelj koji nema ovu mogućnost, da vas ja sad pogledam u oči i kažem vam sve, vama, Tomi Medvedu, premijeru Plenkoviću i Jandrokoviću, šta običan branitelj može očekivat kad se vi obrušite na njih, a nemaju moć da vam odgovore, niko ih ne sluša. Nažalost, i onda se događaju suicidi, nažalost. Ovo je ključ amandmana da ne mogu proći ovi koji trebaju proći. Ja se ne protivim ni Domovinski pokret da hrvatske žrtve koje su ranjene, civilne žrtve budu obeštećene kroz ovaj zakon. Ovaj zakon je rađen za Milorada Pupovca, za Draganu Jeckov, koji je rekao na tribini neki dan Milorad Pupovac sa gđom. Tešelić, Dragana Jeckov u prvom čitanju za ovom govornicom, ne nećete me ušutit da kažem istinu, istinu, problem. Svaka žrtva kojoj je nokat je stradao u raketiranju Zagreba, civilna žrtva, treba bit obeštećena. Ona koja je bila na teritoriju Krajine, koja je dignuta pobuna protiv RH, ne smije biti obeštećena jer nije civilna rata. Proglašena je opća mobilizacija u Krajini gdje su mobilizirani od 16 do 65.g., prema tome nema civilnih žrtava rata. Drugo, kad je ratno djelovanje u krugu 25 kilometara, ko ne napusti u roku 24 sata ratno područje ne smatra se civilnom. Prema tome, … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Tražite li glasovanje? Amandman br. 2. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Predložene ustavne vrednote samo su neke od ustavnih vrednota i propisane su ustavom.
U ime kluba zastupnika, nema nikoga, znači moramo glasovati o tome. Amandman br. 3. zastupnika Željka Sačića.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 2. Zakona o hrvatskom državljanstvu je propisano da državljanin RH koji ima i strano državljanstvo smatra se pred tijelima državne vlasti RH isključivo hrvatskim državljaninom. Prema tome, ovako predložena formulacija čl. 2. st. 2. bila bi u koliziji sa navedenom odredbom jer se hrvatski državljani koji imaju i strano državljanstvo smatraju hrvatskim državljanima, te se na njih odnosi odredba čl. 2. st. 1. ovoga zakona.
Poštovani zastupnik Sačić.
Hvala vam. Nisam zadovoljan vašom ovaj vašim odgovorom odnosno vašom odlukom i ustrajemo u tome, tražit ćemo glasovanje jel nedopustivo je da konzumiraju prava iz ovog zakona stranci, stranci koji su se čak tamo zatekli ne samo zato što su imali prebivalište nego čak i privremeno, povremeno boravište. Prema tome, mi u Hrvatskoj imamo iznimno velik broj sirotinje, ne trebamo zbrinjavati strance koji su se zatekli na okupiranom području velikosrpske agresije i ako bi trebalo i kad bi trebalo takvim osobama dati neku reparaciju ako su u pitanju djeca, stranci, starije osobe, stranci i slično onda to treba iz fonda koje Republika Srbija kao slijednica velikosrpske agresija treba u Hrvatskoj reparirat ratnu štetu.
Amandman br. 4. Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. U čl. 2. definirano je pod kojim uvjetima strani državljani mogu ostvarivat svoja prava, a ne samo državljani bivše SFRJ.
U ime kluba poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepo. Očekivao sam ja ovo, tražim glasanje o ovome amandmanu. To je vidljivo iz svakoga govora o civilnim žrtvama rata od samog početka, od javne rasprave koja je bila prošle godine u 12. mjesecu do danas di se raspravlja u saboru o amandmanima do sutra do glasanja vidljivo je svakome poštenom dobronamjernom čovjeku da se ovo ne radi za hrvatske žrtve rata, da se zapravo manipulira sa njima, di se pokuša prikazivat da je ovo zakon za njih, a zakon postoji o civilnim žrtvama rata od '92.g., mogao je se poboljšat, mogla su se dat i veća primanja, moglo je se sve, nego ne vlada Andreja Plenkovića, g. Đakić koji je 20.g. predsjednik HVIDR-e i član HDZ-a i saborski zastupnik, što je za mene dno dna da može biti te dvije funkcije spojit u jednu. Branitelji bi trebali i HRVI biti ne stranački obojeni i onda bi se uvijek čuo zdrav razum kad treba progovorit o bilo kojoj vlasti da se radilo, o SDP-oj da bi trebao bit šator, o HDZ-oj da bi trebao bit šator, nebitno, ko radi protiv branitelja trebalo bi bit, a ovakve manipulacije, ovo je zastrašujuće. Prema tome, ovaj zakon je napravljen za one za koje nije smio biti napravljen. Ovaj zakon će, iz ovog zakona će Državni proračun RH obeštećivati i jedne i druge žrtve rata i to ispada da je građanski rat, a po meni trebalo bi obeštetiti i jedne i druge i treće i pete i desete Republika Srbija koja je izvršila agresiju '91.g. na RH. Hvala.
Tražite glasovanje? Da. 5. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća.
Kolega Mlinarić u žaru su vam odletile naočale. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom uređuje se ostvarivanje prava kroz upravni postupak te besplatnu primarnu pravnu pomoć u svezi ostvarivanja prava iz ovog zakona. Sekundarna pravna pomoć i parnični troškovi regulirani su općim propisima.
U ime kluba zastupnika, nitko? Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Da, hvala. Da, malo … [[Govornica se ne razumije zbog najave.]] o kojem članku ja se ispričavam čl. 3. st. 1. … [[Upadica Reiner: Skinite prvo masku molim vas jer vas ne čujemo.]] Hvala. Na čl. 3. jer imam.
To je na čl. 3. vašeg.
Ok. Zahvaljujem. Dakle, mi tražimo glasovanje ustrajemo na amandmanu zato što smatramo da ovim amandmanom se osigurava da će civilne žrtve rata naravno imati pravo na pravnu pomoć koja će im biti besplatna. Međutim, smatramo da ovim amandmanom dobivaju neophodno pravo i na naknadu parničkih troškova, budući da je do sada bila učestala praksa da su civilne žrtve rata bile obeshrabrene upravo podizati sudske postupke upravo zbog velikih parničkih troškova koje su onda na kraju morali plaćati. Evo zato ustrajemo na amandmanu i tražimo glasovanje. Hvala.
Amandman br. 6 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Odredbom je definirano da ostvarivanje prava po osnovi stradavanja člana obitelji koji je bio pripadnik, suradnik ili pomagač agresoru nije moguće.
U ime kluba zastupnika, poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Mi ustrajemo na amandmanu i tražimo glasovanje. Ispričavam se možete mi ponoviti, nešto sam gledala, na koji članak 6 [[Upadica Reiner: Pratite malo sjednicu, molim vas to je na čl. 5. vaš amandman.]] Dobro, dobro, dobro, sve u redu. Znači ovako na čl. 6. smatramo da u RH je na snazi Zakon o životnom partnerstvu koji ne dvosmisleno prepoznaje institut životnih partnera te je potrebno taj institut ugraditi i u ovaj zakon. Isto tako postoji priopćenje Ustavnog suda [[Upadica Reiner: Oprostite to nema veze sa tim.]] da, ja sam se zato što ste poremetili ovaj popis amandmana [[Upadica Reiner: Nismo mi ništa poremetili, vi ste dobili točno tijek.]] Dobro, dobro, dobro, ok, evo meni jeste. Ok [[Upadica Reiner: Svi drugi prate sjednicu.]] uglavnom inzistiram na amandmanu, a sad ću pokušat ovaj shvatiti gdje ste jer ste ovako sve to malo izokretali. Hvala vam lijepa.
U načelu inzistirate na amandmanu, odlično, kakav god on bio, dobro shvatili smo. Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]] 7. amandman zastupnice Vesne Nađ.
Amandman se ne prihvaća. Propisana je odrediva definicija, a konkretni oblici pomaganja neprijatelju utvrđivat će se u upravnom postupku u svakom pojedinačnom predmetu.
Poštovana zastupnica Nađ.
… g. potpredsjedniče. Ostajem kod svog amandmana i tražim glasanje. Predloženim amandmanom otklanjala se nelogičnost i moguća zloupotreba diskrecione ocjene. Budući da je u navedenoj odredbi već otklonjena mogućnost da pomagači vojnih i paravojnih postrojbi ostvare statuse i prava civilnih stradalnika iz Domovinskog rata. Tražim glasanje.
Amandman br. 8 Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. U čl. 5. dana je dovoljno široka definicija zapreke, a konkretni oblici pomaganja neprijatelju utvrđivat će se u upravnom postupku te će se u svakom pojedinačnom predmetu na temelju svih dostupnih dokaza utvrditi radi li se o nevinoj civilnoj žrtvi stradaloj u Domovinskom ratu ili pomagaču agresora.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepa predsjedavajući. Evo i s ovim ste rekli državni tajniče za kog se radi ovaj zakon, prema tome to pobrojano što ste napisali da bi mogli udrugama civilnih žrtava rata u Hrvatskoj mahati ispred nosa i da to njih zadovolji, a ne vide pozadinu cijele priče koju gurate vi maestralno, to se mora priznat, maestralno, osim što vas je javnost prozrela zahvaljujući meni. Prema tome, to što piše da ne mogu agresori dobivati to vam pada u vodu. A znate zašto vam pada u vodu? Zato što nemate popis agresora pomagača, nijedna državna institucija ja to ovdje javno govorim pod krivičnom materijalnom odgovornošću. Istočnu Slavoniju nema nitko ko je bio pomagač, ko je bio kuhar, pekar, tko je god radio za srbijansku, krajišku vojsku za vojsku Republike Srbije nemate. Ona koja je prokazivala civile na padu Grada Vukovara koja je upirala prstom, koji do danas vi i vaše ministarstvo niste pronašli ni 30 godina su još negdje pod zemljom bačeni kosti, te koji su prokazivali nemate ih na spisku, ja znam jel dolazim iz tog kraja. Ne možete sa mnom manipulirat kako manipulirat s javnošću. Ja poznam i čestite i poštene Srbe i znam imam informacije s njihove strane da se ovaj zakon radi za njih, za njih i to vi vrlo dobro znate i ja to dobro znam, a javnost će procijenit ko je u pravu jel g. Đakić u pravu, g. Medved ili sam ja u pravu. Hvala lijepa. Tražim glasanje o amandmanu.
Amandman br. 9 Kluba zastupnika Mosta.
Amandman se ne prihvaća. Navedeno je već obuhvaćeno čl. 5. st. 1. točkom 1. izrazom i svi koji su na bilo koji drugi način pomagali neprijateljima.
U ime kluba zastupnika.
Hvala predsjedavajući. Sramotno je stvarno sramotno odbijanje ovog amandmana. Znamo da je u konačnici ovaj zakon i pisan pod utjecajem koalicijskog partnera. Mi ćemo obrazložit razloge da bi kolege na koncu konca shvatile što mi ovdje tražimo. Međutim ovo pitam i predsjedavajućeg viteza Reinera, a i sve vas ovdje, samo na području Imotske krajine 240 sinova je ostavilo živote za ovu državu. Što je sa kvalitetnom života njihovih obitelji? Jel se vi to pitate, što je sa kvalitetom i kako žive pojedinačno bilo koji branitelj u pedlju ove države? Sramotno je i viteže Reiner i svi ostali koji ćete na glasovanju sutra glasati protiv ovog amandmana. Dakle, mi predlažemo da se amandmanom ovim doda dakle odredbu čl. 5 Zakona na način da se status i prava utvrđena ovim Zakonom ne mogu ostvariti, dakle, ne mogu ostvariti, dakle ne mogu ostvariti osobe koje su bili pripadnici, pomagači ili suradnici neprijateljskih vojnih ili paravojnih postrojbi na području Republike Srpske Krajine. Dakle, ne mogu nitko tko je bio na strani agresora, tko je htio i želio ovu državu utrnuti prije nego što je se uopće upalila, ne može imati prava od Hrvatske. Ne može. Tražimo glasanje.
Imamo sada 10. amandman zastupnika Mire Bulja koji je identičan prethodnome pa o njemu moramo glasovati jer nema kolege Bulja, a 11. je amandman zastupnika Željka Sačića.
Amandman se ne prihvaća. Navedeno je već obuhvaćeno čl. 5. st. 1. toč. 1 izrazom „i svi koji su na bilo koji drugi način pomagali neprijatelju“, isto kao i kod ova prethodna 2 amandmana.
Poštovani zastupnik Sačić.
Pa ja se zahvaljujem ovaj, na razumijevanju, vi jeste djelomično sa ovim, sa ovom odredbom i svi koji su na bilo koji drugi način pomagali neprijatelju obuhvatili upravo i ciljanu skupinu na koju sam ja ciljao ovdje za sve protuhrvatske protivnike hrvatske slobode i državotvornosti. Za sve one predstavnike političke, javne vlasti koji nije direktno nosila oružje, ali se protivila uspostavi hrvatske države koji su organizirali, primjerice, protuustavne referendume, koji su na bilo koji drugi način i vi ste to tu obuhvatili, sad je pitanje službi ovaj, koji će u tom postupku utvrđivanja prava procjenjivati da li je to provedivo, ja se nadam da će tu imati sreće. Ohrabruje me činjenica je kolege iz SDP-a da su prepoznale to također, ali kao, ali mi nije drago što traže izbacivanje ovog nastavka da je paušalan, nije paušalan nego je to dobrodošla procjena, tako da ja u svom dijelu, upravo zbog vašeg prihvaćanja te sintagme odnosno rečenice, i svi koji su na bilo koji drugi način pomagali neprijatelju kao članovi njihovih obitelji, ja ću povući ovaj amandman svoj, čl. 5. st. 1.
Hvala. Znači amandman br. 11 se povlači. Amandman br. 12 zastupnice Marije Selak Raspudić [[Upadica: Ne, ne, oprostite još jedan ima, niste se izjasnili. Imam član, pardon.]] Polako, polako, samo …
Čl. 5, stav, pardon. ... [[Govornik naknadno uključen.]]
Dobro je, sve u redu. Amandman br. 12 zastupnice Marije Selak Raspudić.
Amandman br. 12 se ne ... [[Govornik naknadno uključen.]] amandman se ne prihvaća. Da bi se utvrdilo tko može, a tko ne može ostvarivati statuse i prava iz ovog Zakona, koristit će se svi raspoloživi resursi i podaci institucija RH.
Kolegice Raspudić, Selak Raspudić nema pa ćemo o tome morati glasovati. Identični su amandmani i br. 13 te br. 14. Br. 13 zastupnika Nine Raspudića i br. 14 zastupnika Mire Bulja. Nema ih, o njima moramo onda glasovati. Idemo … Izvolite?
... [[Govornik nije uključen.]]
Ne, ali vi ste dali jedan amandman.
... [[Govornik nije uključen.]]
Vi ste dali… Dobro, okej. Prihvatit ćemo, znači, tražite glasovanje jer moramo, vi ste dali jedan amandman.
... [[Govornik nije uključen.]]
E ne možemo, ne možemo na dio, pazite, ne možemo na dio amandmana. Mi ćemo, glasovat ćemo o cijelom amandmanu.
... [[Govornik nije uključen.]]
Kao što sam rekao, da ponovim, dakle glasovat ćemo i o amandmanima 12, 13 i 14. Sad idemo na amandman 15 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite poštovani zastupnik Grmoja.
Da, da, da, ali tražim ja stanku. Stanku tražim [[Upadica: Da, da, da, naravno, dobit ćete stanku.]] Dakle nitko ovdje u ovoj sabornici nije protiv toga da se obeštete civilne žrtve rata. Uostalom, sjetit ćete se kada smo inicirali ukidanje ureda bivšeg predsjednika Mesića koji ničem nije služio osim njemu osobno, tražili smo amandmanom ovdje u HS-u da se 600 tisuća kuna, koji su bili predviđeni za ured bivšeg predsjednika preusmjeri civilnim žrtvama rata. Oni su nam se u nekoliko navrata zbog tog amandmana zahvalili, u konačnici je, hvala Bogu, taj ured bivšeg predsjednika i ukinut jer je bio samo trošak hrvatskim građanima, hrvatskim poreznim obveznicima. Ono što želim naglasiti ovdje, sve amandmane oporbe, pa i amandmane Mosta u kojima smo tražili da se od ovog Zakona i od obeštećenja izuzmu oni koji su na bilo koji način izravno ili neizravno sudjelovali u velikosrpskoj agresiji na RH, znači vi ste sve te amandmane odbili, odbili ste amandmane kojima smo tražili da se ustanovi registar agresora i ja s ovog mjesta prosvjedujem protiv ovakvog Zakona, ali želim izraziti potporu nastojanjima dakle da se obeštete civilne žrtve rata, ali ne oni koji su na bilo koji način sudjelovali u velikosrpskoj agresiji na Hrvatsku. Iz tog razloga tražim stanku i najavljujem da, bez obzira što želimo da se obeštete civilne žrtve rata, mi za ovakav prijedlog zakona koji ide u korist onih koji su na izravan ili neizravan način sudjelovali u agresiji na RH, mi ovakav prijedlog zakona ne možemo podržati.
Naravno da odobravam stanku sukladno čl. 239.b. nastavit ćemo sa radom, pa sada molim očitovanje vezano uz amandman br. 15 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman br. 15 se ne prihvaća. Čl. 37. Zakona o životnom partnerstvu osoba istog spola već je propisano da životni partneri imaju jednaka postupovna prava i status u svim sudskim i upravnim postupcima kao i bračni drugovi. Osim toga navedeni zakon je donesen 2014.g. te u vrijeme stradavanja civila u Domovinskom ratu navedeni zakon nije bio na snazi.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem … potpredsjedniče. Tražimo glasovanje i ustrajemo na amandmanu jer smatramo po stavu Ustavnog Suda smatram potrebnim istaknuti da eventualna dopuna Ustava odredbom prema kojoj brak životna zajednica žene i muškarca ne smije imati nikakvog utjecaja na daljnji razvitak zakonskih okvira instituta izvanbračne i istospolne zajednice u skladu s ustavnim zahtjevom da svatko u RH ima pravo na poštovanje i pravnu zaštitu svog osobnog i obiteljskog života te svog ljudskog dostojanstva. Ustrajemo na amandmanu. Zahvaljujem.
Amandman br. 16 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Predmet ovoga zakona je priznavanje statusa i prava nevinim civilnim stradalnicima uslijed oružane agresije koju je na RH izvršila Republika Srbija i JNA te je u tom kontekstu opravdano korištenje izraza neprijateljskih.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Ustrajemo na amandmanu i tražimo glasovanje.
Amandman br. 17 zastupnika Željka Sačića.
Amandman se ne prihvaća. U čl. 9. st. 1. točki a i d odredba je formulirana na način da obuhvati sve nevine civilne žrtve u Domovinskom ratu koje su stradale u vezi s okolnostima iz Domovinskog rata uz ispunjenje svih ostalih uvjeta propisanih zakonom.
Poštovani zastupnik Sačić.
Ne prihvaćamo vaše obrazloženje, ostajemo uz ovaj amandman, tražimo glasovanje jer zapravo otvarate vrata apsolutno neprihvatljivim tumačenjima civilnih stradalnika Domovinskog rata jel to ne mogu biti osobe koje su stradale uslijed drugih događaja lišenja slobode u vezi s okolnosti Domovinskog rata. Ti drugi događaji su paušalna ocjena, ti drugi događaji su kaznenopravno regulirani, građanskopravno reparirani i žrtve tih drugih događaja koji su se dogodili u Domovinskom ratu u tom razdoblju od šest godina imaju mogućnost ili su imale njihove obitelji mogućnosti i prava ostvariti pred ovom državom, pred ovim društvom na način da traže obeštećenja i oni traže obeštećenja i ne smije se jedan kriminalni akt pojedinačno stavljat na teret cijelog društva, cijele države jer to nema veze što je neko u jednom trenutku pomračenja uma ili iz ko zna kojih razloga pobio i ubio, oštetio nekoga, nanio mu zlo. To nema veze, država iza njega ne stoji, to nije bila politika države ona se rješava u skladu sa visokim načelima ovog Ustava i međunarodnih pravila i konvencija i prema tome tu nema mjesta jel na taj način upravo osnažujete tezu da se ovdje dogodio građanski rat, a ne Domovinski obrambeni rat.
Tražite glasovanje? … [[Upadica se ne razumije.]] Dignuo je ruku vjerojatno traži stanku poštovani zastupnik Đakić ako sam dobro shvatio.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Da tražim stanku u ime kluba HDZ-a kako bi još jedanput ponovili što ovaj Zakon o civilnim stradalnicima donosi, zašto se traži i zašto tako dugo godina je u postupku njegovoga stvaranja. Naime, Udruga i zajednica civilnih stradalnika Domovinskog rata potencirala je donošenje tog zakona već dugi niz godina i desetak godina kako to traje. 12 promjena toga zakona je donijelo da se ovaj zakon mora donijeti u kojem eksplicitno u čl. 5. se govori o tome ko ne može biti korisnik ovoga zakona i ne znam zašto neki ljudi to ne znaju pročitati, vidjeti i razumjeti. Želim naglasiti da ovaj zakon specifično je dug države prema tim civilnim nevinim stradalnicima toj djeci, tim roditeljima koji su ostali bez svoje djece kako bi nadoknadili bar malo ili ublažili njihovu bol ovim zakonom. Sve drugo su manipulacije čiste političke obmane koje stvarno nemaju mjesta na ovom hrvatskom nebu, sve drugo su blato koje ne zaslužuje nikakvu pažnju.
Naravno da ću odobriti i vama stanku, a sukladno čl. 235.b mi ćemo nastaviti sa radom. Sljedeći amandman je br. 18 zastupnice Vesne Nađ.
Amandman se ne prihvaća. Utvrđivanje svih oštećenje organizma pa tako i zatočenika utvrđivat će se na temelju nalaza i mišljenja liječničkog vijeća.
Poštovana zastupnica Nađ.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ostajem kod svog amandmana. Ako se prava civilnih stradalnika Domovinskog rata žele približiti pravima po obimu HRVI iz Domovinskog rata onda je logično da se sukladno odredbi čl. 12. st. 2. Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji propiše da se oštećenje organizma zatočenika civilnih stradalnika iz Domovinskog rata smatra najmanje 20% trajno. Hvala lijepo. Tražim glasanje.
Amandman br. 19 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni rok je propisan kako bi se na nedvojben način mogla utvrditi uzročno posljedična veza između smrti i navedenih okolnosti.
Poštovana zastupnica Rada Borić.
Ovdje se radi o tome da kratki rok vrlo dobro znamo zbog nepredvidive i traumatične prirode rata nije realno da se može u tako kratkome roku nabaviti dokumentacija, znači tražimo da ostane godinu dana, pogotovo se radi o tome da civilne žrtve rata, koje su za vrijeme rata bile na teritoriju koje je privremeno nije bilo pod jurisdikcijom RH, kao što je to bivša UNPA zona, ali one žrtve npr. koje su se dogodile, primjerice u Ahmićima u Bosni, imaju pravo, a posebice dodajemo u amandmanu da je važno uvesti i neke alternativne načine dokazivanja koje nedvojbeno pokazuju način nastanka traume kao što su to i iskazi svjedoka, medijski zapisi, strani međunarodne organizacije i organizacije civilnoga društva. Tako da ustrajemo na glasanju.
Amandman br. 20 Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Slična odredba bila je predviđena i važećim zakonom, a kako unaprijed nije moguće predvidjeti sve situacije odnosno sa 100%-tnom sigurnošću isključiti pojedine korisnike, zadržane su sve dosad predviđene kategorije.
Poštovani zastupnik Mlinarić u ime kluba.
Hvala predsjedavajući, nisam ni očekivao da ćete prihvatiti ijedan amandman po običaju kao iz prethodne, ali evo, što je kolega Đakić rekao, da civilne žrtve rata vape za ovim Zakonom već na desetak godina. G. Đakić, vi ste u Saboru više od 10 godina, na čelu HVIDRA-e ste više od 10 godina, HDZ je na vlasti od 30 godina, 25 godina, zašto to niste riješili kad ste tako dobročinitelji i predstavljate se 2021. g. da ste dobročinitelji, da vi suosjećate sa civilnim hrvatskim žrtvama rata, sad kad ste u koaliciji sa SDSS-om? Znači tu demagogiju nemojte prodavati ovdje, to se vidi iz aviona, što vam je plan, što smjerate i, ali da ste tako dobri i odgovorite mi, .../nerazumljivo/... ste digli povredu Poslovnika, odgovorite mi na pitanje jedno vrlo konkretno. U Vukovaru gdje sam bio, gdje sam ratovao i gdje znam situaciju u glavu znam, bilo je preko 10 tisuća civila, civila u podrumima. Ne gledam na nacionalnost, 10 tisuća civila, sručeno je 2 milijuna granata na grad Vukovar, izgledao je kao Hirošima, recite mi, je li tih 10 tisuća civila iz vukovarskih podruma imaju traumu? Ne može nekom se sručiti 2 milijuna granata da nema traumu. Je li se to odnosi na te civile? Hoćete dati 10 tisuća ili vaš ministar je tu za govornicom rekao da će se rat, da on ima procjenu da je to 1800 ljudi u pitanju. Hoćete dati tima 10 tisuća civila, ne gledajući na nacionalnost koji su preživili pakao Vukovara gdje je 2 milijuna granata padalo i svih kalibara, od aviona do haubica, nema iz čega nisu tukli. Vidjeli ste slike Vukovara razrušenog na padu grada Vukovara. Je li to namijenjeno za njih, ovaj Zakon? Naravno da nije. Nego za pojedine one iz podruma koji su prokazivali. Hvala lijepo.
Hvala. ... [[Upadica se ne čuje.]] Hvala. Kolega Đakić nije, on je povukao povredu Poslovnika i mislim da je ispravno učinio, a ja plediram na to da međusobne razmirice ne rješavamo sada, bio je diskusija, opsežna diskusija do sitnih sati je bila diskusija o tome. Ajmo govoriti o amandmanima. Amandman br. 21 Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Povećana obiteljska invalidnina ostvaruje se dok su ispunjeni uvjeti za obiteljsku invalidninu, a to je do 26. g. pod uvjetom redovitog školovanja.
U ime kluba zastupnika, poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepo. Tražim u ime Domovinskog pokreta glasanje o ovom amandmanu. Kao što rekoh, vidljivo je da su svi amandmani oporbe odbijeni, gđi. Vesni Nađ koja je bila u Ministarstvu branitelja, radila svoj posao kao službenica koja vrlo dobro pozna ovu tematiku, ovaj, odbijeni amandmani, amandmani Mosta. G. Đakiću, nemojte dobacivati za g. Matića, taj Zakon nije ni napravljen, a vi ste već šator digli. A nije bio ni napisan, evo, tu vam je gospođa, sjedi, pa je pitajte, mene tamo mi svejedno i briga me za taj zakon, Matićev ili vaš. Ja samo prokazujem ono što ne valja za hrvatski narod, a za hrvatski narod ne valja da će i hrvatske civilne žrtve rata plaćati hrvatski državni proračun i hrvatski porezni obveznici. Zašto ne tražite ratnu odštetu za ratne vojne invalide, za logoraše, za civilne žrtve rata, zašto niste 30 godina podigli optužnicu? Ne kao što je rekao neki dan premijer Plenković za ovom govornicom, velikosrpska politika Miloševićev režim, lijepo zvuči, ali u zakonu kaznenom ne postoji država velikosrpska politika, ne. Republika Srbija, u ono vrijeme Jugoslavija, pravno, Srbija je odgovorna za rat '91. Kaznena prijava mora ići protiv R. Srbije, a ne velikosrpske politike sa Miloševićem na čelu. To ne prolazi ni na jednom sudu, pa tako ni na međunarodnom. Prema tome, podignite optužnicu, nek plaćaju oni koji trebaju plaćati, koji su ovu državu razorili, narod potjerali, preko pola milijuna prognanika, izbjeglica, vodite računa o svom hrvatskom narodu, zato ste plaćeni, zato ste dobili povjerenje naroda i zato izvolite raditi svoj posao. Hvala lijepo.
Amandman br. 22 Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Uvećana obiteljska invalidnina ostvaruje se dok su ispunjeni uvjeti za obiteljsku invalidninu, a to je do 26. g. pod uvjetom redovitog školovanja.
U ime kluba, poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepo. Tražim u ime Domovinskog pokreta glasanje i o ovome amandmanu kao i svakom drugome. Kad smo kod invalidnina, o velikoj skrbi predsjednika HVIDRA-e g. Đakića, Tome Medveda kao ministra se vidi da ratnim vojnim invalidima nisu podignute osobne invalidnine, a za 20%-tna oštećenja, da svekolika hrvatska javnost zna je 134 kune. Za 60%-tnog ratnog invalida, invalidnina je 688 kuna i 75 lipa. Nije podignuto od 2000. g. niti lipe. Račanova Vlada je to zaustavila, ministar u ono vrijeme, mislim Pančić je to zaustavilo, ali svekolika ova dobra Vlada HDZ-a od 2003. pa nadalje, do 2021. nije se sjetila podići ratnim vojnim invalidima koji žive u jako teškim uvjetima, tu su već godine na njima, bolesti kojekakve i ljudi preživljavaju di se humanitarne akcije organiziraju da bi se skupilo za liječenje branitelja. Pa što je ova država učinila za poštene, čestite branitelje? Tužbu nije digla, obeštetila ih R. Srbija nije kroz nikakvu ratnu odštetu, žive na margini društva i mi pričamo, a u javnosti je stvoreno zahvaljujući Đakiću i takvima da hrvatski branitelji su, imaju 5 nekretnina, da su bogati, da voze dobre aute, to je nažalost kriva percepcija, kriva percepcija. Masa hrvatskih branitelja živi u jako teškim uvjetima u, ispod ruba siromaštva, pojedini, ne svi, da ne kažete svi, ima ih, branitelja koji imaju solidna primanja, ali su na margini ovoga društva. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
23. amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Iste kategorije su i prema važećem zakonu bile predviđene kao korisnici prava na besplatne udžbenike. Kako unaprijed nije moguće predvidjeti sve situacije, odnosno sa 100%-tnom sigurnošću isključiti pojedine korisnike, zadržane su sve i dosad predviđene kategorije.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepa predsjedavajući. Tražim glasanje u ime Domovinskog pokreta i o ovome amandmanu. Nažalost opet moram reći ono što zapravo je bit problema, niti hrvatske civilne žrtve rata koje su rješavane, je l', '92. g. po zakonu niti ratni vojni invalidi koji isto, '92. g. donešen taj Zakon, nažalost kroz sve te zakone RH nije se pobrinula o mnogim stvarima, pa i o udžbenicima i ostalim pravima koje bi trebali. Lijepo se to napiše na papir i civilni Zakon o žrtvama rata iz '92. g. mijenjan 12 puta, što kaže kolega Đakić i zakoni o ratnim vojnim invalidima, isto mijenjan koliko puta, sve i bit će još, ako bude živih, Đakiću, nažalost. Jer umiru branitelji sa 54 godine, ali lijepo to sve zvuči na papiru i lijepo je to državni tajniče, lijepo je to vidjeti, ali nažalost u provedbi i u praksi od toga ljudi, usudio bih se reći, 90% ne ostvare ta prava, a javnost dobije krivu percepciju da ti ljudi imaju ne znam kakva prava. Evo, vidim tu ove lijeve udruge koje misle da branitelji imaju ne znam što ili ne znam, ja znam iz prve ruke, prijatelje imam, sam sam ratni vojni invalid, sam sam branitelj, vidio sam prava i nemam problema da nisam bio 20 godina u vašem .../nerazumljivo/... nemam razloga dolaziti, nemam šta dolaziti. Dobio sam svoju invalidninu, dobio sam svoju mirovinu, ali to nije dostojno niti vrijedno čovjeka, a poštovanje i percepcija javnosti koji su stvorili krivi ljudi je nažalost neizbrisiva sa hrvatskih branitelja. Hvala lijepo.
24. amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Pravilnikom o uvjetima i načinu ostvarivanja prava redovitih studenata na subvencionirano stanovanje, NN br. 63/19, osim cenzusa su određeni i drugi uvjeti za ostvarenje ovog prava.
Povredu Poslovnika je digao poštovani zastupnik Deur.
Poštovani potpredsjedniče, 238., zastupnik Mlinarić, kad drži političke govore, o nečemu što ne stoji, sigurno da Domovinski rat je puno prije u hrvatskoj državi prošao jednu tragediju od Haaga do cijele situacije koju su nažalost određeni ljudi napravili, proizveli i ja bih volio da zastupnik Mlinarić počne intenzivno istinu pričati, da sabornica je politička arena, ali u realnosti koja stoji. Ova Vlada sa ministrom [[Upadica: Hvala lijepa.]] Medvedom je napravila puno [[Upadica: Hvala lijepo.]] i pozivam ga da napokon počne biti [[Upadica: Kolega Deur.]] istinski branitelj i da bude [[Upadica: Hvala lijepa kolega Deur.]] istinski ... [[Govornik se ne razumije.]]
Ovaj, to što kolega Mlinarić drži političke govore, on ima pravo na to u sklopu svojih odgovora. Kao što ja moram slušati tu, recimo kad je kolega Kujundžić meni tumačio o braniteljima, meni koji sam bio dragovoljac Domovinskog rata, a on je star kao moj sin, ovaj, i onda on meni tumači o tome kakav je bio Domovinski rat, itd. pa ja svejedno to slušam i ovaj, i svatko ima pravo reći u okvirima Poslovnika ono što može govoriti, prema tome, nije povrijeđen Poslovnik, moram vam dati opomenu, a mi idemo dalje sa poslom. Imamo očitovanje poštovanog zastupnika Mlinarić.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim glasanje i o ovom amandmanu. Vidim da je došao i kolega Deur, drago mi je kolega Deur da ste došli, ovaj da pomognete Đakiću, vjerojatno ste dobili iz Markovog trga ili iz Kluba SDSS-a da pomognete malo, ali nema veze, mogu ja s vama desetoricom se, sa vama desetoricom i protiv cijelog ministarstva koje 3 priopćenja piše na običnom ... [[Upadica se ne čuje.]] g. Đakić, nemojte ometati raspravu, de imajte malo pristojnosti. Ovaj, jedno ministarstvo se diglo protiv mene pa se ne brojim ni njih, ovaj, tako mi svejedno, ovaj. Kolega Deur, govorite da obmanjujem javnost. Ja govorim činjenice jer je netko u 30 godina, je li vaš vrli Andrej Plenković podigao optužnicu za naknadu ratne štete od Srbije, recite mi, je li je ili nije? Recite mi, dobro ste došli i vi da vam dam od čovjeka iz Bogdanovaca presudu R. Srbije gdje mora .../nerazumljivo/... gdje je tužio za logor, di je izgubio sud i gdje je dobio 81 hiljadu dinara da mora platiti jer će ga ovršiti R. Srbija preko RH. To je vaš vrli premijer Plenković, neki dan meni rekao da se to radi preko udruga, da bi ja već trebao biti upoznat sa tim. Jesam, upoznat sam da ljudi gube tužbe i moraju R. Srbiji plaćati sudske troškove, a borili su se za RH isto kao što si se i ti, Ante borio, a prepušteni sad sami sabi. Borili smo se da stvorimo RH, kad smo je stvorili smo ostavljeni da se pojedinačno borimo zašto smo mi bili u logoru. Pa nije Stipo Mlinarić bio u logoru radi sebe i što sam htio susjeda svog napast, nego zato što me napalo iz Srbije i branio sam svoj grad, svoju državu, svoju domovinu Hrvatsku, isto kao i vi. A sad sam prepušten sam sebi, sad bi trebao ja tužit Republiku Srbiju kao da ja imam nešto osobno sa njima, niti imam šta osobno protiv nijednog Srbina, a kamoli protiv Republike Srbije. Hvala lijepo.
Amandman br. 25 Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Propisima jednake pravne snage ne može se propisivati prednost jednog od propisa.
U ime kluba poštovani zastupnik Mlinarić ponovo.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim glasanje i o ovome amandmanu, neću se umoriti jel ovo mi je dužnost, ovo mi je dužnost kao saborskog zastupnika da pokušam prokazati to što se s ovim zakonom koje je kolega Đakić rekao u kasnim noćnim satima se raspravljalo, da javnost uopće ne zna, da nema prijenosa te rasprave, da se uopće …/Govornici govore u isto vrijeme./… ako hoće van nje. A molio bih vas. … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine Đakić.
Nemojmo iz klupe, a idemo se skoncentrirat na amandmane.
Prvo molio bih pristojnost, pokažite dostojanstvo hrvatskog branitelja, ja se trudim ovdje dokazat sa svakim svojim govorom. … [[Upadica se ne razumije.]] [[Upadica Reiner: Molim vas nemojmo iz klupa.]] to ste vi rekli i to vaše dobacivanje samo govori o vama. prema tome, vi sudjelujete u ovoj raspravi isto kao i ja, radi se o Zakonu o civilnim žrtvama rata pa ja mislim da vi kao predsjednik HVIDR-e bi trebali tu biti vodeći da zaštite te ljude, ali nažalost vi ste … [[Upadica se ne razumije.]] dajte ga izbacite iz sabornice molim vas [[Upadica Reiner: Molim vas nemojmo iz klupa.]] jer ovo je prešlo već svaku mjeru, nema smisla.
Dobro, i vi stalno prozivate, a ne govorite o amandmanima. Prema tome, u amandmanima se ne spominje kolega Đakić da se odmah razumijemo, nijednom jedinom riječju se u vašim amandmanima ne spominje niti u zakonu kolega Đakić. Prema tome ja vama to nisam predbacivao, a njemu kažem da se smiri i da ne dobacuje iz klupe. I sad molim vas idemo ozbiljno raditi.
Hvala lijepo predsjedavajući. Ja znam da se u amandmanu ne stoji kolega Đakić, ali sudjelovao je u raspravi, komentirao je mene [[Upadica Reiner: To nema veze.]] komentirao je amandmane, jučer je petominutni govor održao ovdje slobodni govor o meni, pa prema tome [[Upadica Reiner: Mogli ste i vi o njemu, ajdemo o amandmanima molim vas.]] Hoću i ja ću danas petominutni govor samo o g. Đakiću ako treba i to lijepo iz glave. Za amandmane rekao sa, ovo je prevara svih prevara pokušalo se je u noćnim satima donijeti ovaj zakon, pokazalo se da nijedan amandman nije prihvaćen ni od Domovinskog pokreta, niti iz oporbe, znači bjelodano, čisto, jasno zna se za kog se donosi ovaj zakon, a to je SDSS. Hvala.
26. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 37. Zakona o životnom partnerstvu osoba istog spola već je propisano da životni partneri imaju jednaka postupovna prava i status u svim sudskim i upravnim postupcima kao i bračni drugovi, osim toga navedeni zakon je donesen 2014.g. te u vrijeme stradavanja civila u Domovinskom ratu navedeni zakon nije bio na snazi.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Dala sam već obrazloženje, mi ustrajemo na ovom amandmanu i tražimo glasovanje. Hvala lijepa.
27. amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Propisima jednake pravne snage ne može se propisivati prednost jednog od propisa.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepo predsjedavajući. Da se vi odmorite, ja da se odmorim tražim samo glasanje o ovom amandmanu, a sljedeći ću se javit. Hvala lijepo.
28. amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Navedena odredbama je postojala u važećem zakonu te je bila neprovediva jer se postojanje navedenog uvjeta utvrđivalo samo na temelju izjave.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepo. Tražim u ime Domovinskog pokreta glasanje o ovom amandmanu. Sad ne znam što smijem pričat, smijem pričati uopće o civilnim žrtvama rata, ali nema veze ako budem pričao što ne treba vi me prekinite kao inače. Od samog početka ovoga zakona kada sam ga dobio u ruke poslije gdje je bio u javnoj raspravi prošle godine u 12. mjesecu sve mi je bilo bjelodano, sve mi je bilo jasno. Na odborima, na prvom odboru u prvom čitanju, na drugom odboru u drugom čitanju sam postavljao u drugom odboru je trajao tri sata postavljao sam konkretna pitanja ministru, na najključnije stvari sam ukazivao da RH ne posjeduje registar pomagača onoga sve što su naveli u ovome zakonu u točki 5., znači ključ svega toga je da RH ne posjeduje te koji ne bi smjeli proć kroz ovaj zakon. To je priznao ministar, rekao je da to ima prof. Nazor te podatke, ja sam si između prvog i drugog čitanja sjeo i sa prof. Nazorom, pitao sam ga, on je rekao da nemaju, da imaju samo korpus koji se predao generalu Stipetiću i da imaju neke dokumente iz Knina, a Istočnu Slavoniju i ovo ostalo nemaju ništa. Prema tome, ovaj zakon nije dobronamjeran, ovaj zakon ne valja, ovaj zakon bi bilo najpametnije državni tajniče ako vi to smijete da ga povučete i da pustite u treće čitanje da vidimo što se može napraviti da ne prođu ti ljudi koji ne smiju proć. Hvala vam lijepo.
Povredu Poslovnika digao je poštovani zastupnik Deur. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Mlinarić. Zakon je nešto što našim civilnim žrtvama Domovinskog rata daje jednu sigurnost nakon 30 godina. Svi se slažemo da je to trebalo prije napraviti, šteta i žao je svima nama mora biti što to nije napravljeno bez obzira … možemo sve članove HDZ-a koji su tada služili i Sanaderu i pjevali po predizbornim skupovima sve možemo nabrajat mene, vas, Đakića tko je kriv, ali možemo jednu stvar sigurno reć Upadica: Hvala./... da je ministar Medved napravio puno i žalosno što vi [[Upadica: Hvala. Hvala vam lijepa.]] i Vesna Nađ, naša zastupnica, imate iste stavove. Sad, da li ste se već korigirali [[Upadica:]] tu me zbunjuje jedino.
Nit ste se pozvali na članak, a to je bila i replika, prema tome, ja vam temeljem čl. 240 st. 1 moram izreći opomenu. To je druga opomena, skrećem pozornost na to. 29. amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Propisima jednake pravne snage ne može se propisivati prednost jednog od propisa.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim u ime Domovinskog pokreta glasanje o ovome amandmanu. Evo, kolega Deur je se aktivno uključio, dvije opomene dobio, a rekao ništa od istine nije, osim da je HDZ bio na vlasti i prijašnjih godina, desetljeća, nabraja Sanadera koji sjedi sad u zatvoru, nota bene, Jadranku Kosor, veliku ženu koja je bila i načelu Ministarstva branitelja, na čelu Vlade, znači nitko nikad nije napravio ništa za civilne žrtve rata i sad 2021. g. se pokreće znači lavina, onaj tko nije za ovo, taj je protiv hrvatskog naroda. Ta vam priča proći neće. Zakon o civilnim žrtvama rata je po, napravljen '92. g., obeštećeni su roditelji one djece, što je tragedija da 402 djece je poginulo u Domovinskom ratu, obeštećeni su iako ih nitko ne može obeštetiti u toj boli koji su doživjeli, izgubiti dijete, nevino dijete u ratu, ne postoji taj novac na svijetu, ne postoje ta prava na svijetu tko može obeštetiti te ljude. Ali, da ste vi sad, predstavljate sebe, da ste vi spasitelji tih ljudi, od te djece, 402, to je manipuliranje sa poginulom djecom, to je ono ispod one razine na kojoj ste, g. Đakiću, pokazali danas u ovoj raspravi vi. Hvala vam lijepo.
30. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Uspostavit će se, naime, ovim Zakonom službena evidencija civilnih stradalnika iz Domovinskog rata i koristit će se po ovom prijedlogu u službene svrhe.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Mi ustrajemo na amandmanu i tražimo glasovanje.
31. amandman zastupnika Željka Sačića.
Amandman se ne prihvaća sa istim odgovorom kao što je bilo i kod prethodnog amandmana.
Poštovani zastupnik Sačić.
Ne slažemo se sa vašim obrazloženjem, tražimo glasovanje, a istodobno, ponudit ću obrazloženje za sve vas koji ne znate i hrvatsku javnost. U pitanju je zakon koji potencijalno ima krug adresata veoma širok i HS mora jednom godišnje raspravljati o tim korisnicima i evidencija mora biti javna, nema nikakvog razloga da bude jer, s druge strane, na taj način se i mi postavljamo u ulogu jednog zaštitnika temeljnih načela ovog društva kojim živimo, u kojem funkcioniramo. S druge strane, svima vama na znanje, '91. g. u tzv. SAO Krajini bilo je pod oružjem 78 tisuća vojnika, što dragovoljaca, što mobiliziranih, što bilo kakvih, a plus toga, bilo je i najmanje 55 seoskih stražara, stražarica jer su koristili koncepciju općenarodne odbrane i društvene samozaštite iz JNA o teorije naoružanog naroda. Danas vidimo, čuli smo da mi nemamo evidencije o tome. Prema tome, jedini efektivni način, ako već većinom izglasate, a po svemu sudeći hoćete jer imate lijevo-desnu koaliciju, ovaj, mora se barem hrvatskoj javnosti, HS-u dati mogućnost da samoinicijativno vidi koji su to uljezi u tom zakonu koji zloupotrebljavaju jer, velim, u pitanju je više od 110 tisuća ljudi koji pretendiraju na korištenje ovog pod egidom civilizacijskog iskoraka, a u biti su dizali oružje ili zdušno bili protiv samostalne, suverene RH.
32. amandman zastupnice Vesne Nađ.
Amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem kao kod ova prethodna 2 amandmana.
Poštovani zastupnica Nađ.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ostajem kod svog amandmana. Naime, nema nikakvog razloga da evidencija civilnih stradalnika iz Domovinskog rata bude tajna i osnovno je pitanje zašto se taji ta evidencija? Dakle to su proračunska sredstva i građani imaju pravo znati tko je priznat civilnim stradalnikom Domovinskog rata. Ako se objavljuju podaci sukladno Zakonu o zaštiti osobnih podataka i Općoj uredbi o zaštiti osobnih podataka, nema razloga da evidencija se taji, kao što porezna uprava objavljuje evidenciju poreznih dužnika sa imenom, prezimenom, prebivalištem, županijom i sl. Tražim glasanje.
33. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 37 Zakona o životnom partnerstvu osoba istoga spola, već je propisano da životni partneri imaju jednaka postupovna prava i status u svim sudskim i upravnim postupcima, kao i bračni drugovi. Osim toga, navedeni zakon je donesen 2014. g. te u vrijeme stradavanja civila u Domovinskom ratu navedeni zakon nije bio na snazi.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, mi ustrajemo na amandmanu i tražimo glasovanje. Objašnjenje sam već dala i pozivam se na mišljenje Ustavnog suda. Hvala lijepo.
34. amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Obiteljskim zakonom je već propisano da izvanbračna zajednica ima iste osobne i imovinske učinke kao bračna zajednica.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim u ime Kluba Domovinskog pokreta glasanje o ovom amandmanu i tražim u svoje osobno ime da g. Đakić prestane pričati na telefon jer ometa ovu sjednicu i to nije korektno i molim vas kao predsjedavajućeg da to reagirate. A moramo se osvrniti jer i u civilnom Zakonu o civilnim žrtvama rata su neki ljudi bili po logorima. Da ovome što priča netko na telefon, odgovorim, što znači biti u logoru. Proveo sam 270 dana, 9 mjeseci, od batina i, ne mrzim nikoga, svima opraštam, mržnje u meni ni jedne lipe nema, znači jedna trunka mržnje u meni, ne mrzim nikoga, ni onoga koji me čuvao i koji me tuko ne mrzim. Volio bi da se to zna. Od 800, znači par tisuća ljudi je prošlo kroz logore i civila, pokupili su sve u Vukovaru od 16.g. do 80.g., od civila i svega i onda je kroz 9 razmjena, 8 razmjena je bilo, a ti, ne pročita tvoje ime i ostanete. Znate šta to znači? Ne znate, niste bili, al nije ni bitno, Bogu hvala da niste bili, ne želim nikome da je bio. Osto sam u zadnjoj razmjeni, od 874 branitelja koji su razmijenjeni 14.8. u Nemetinu, u zadnjoj razmjeni koja je napravljena u RH od 874 branitelja vukovarska nas 57 je slikano u 3 poze sa brojem za optužnicu. To se ne slikaju cinkeri, drukeri ili nemoralni ljudi, moj prijatelju Đakiću. To se slikaju fajteri koji su napravili im silne probleme na Trpinjskoj cesti i na svim drugim bojištima. Nisu svi s Trpinjske ceste slikani i ljudi s Mitnice i sa Sajmišta, ali i ja iz Trpinjske ceste. Prema tome, da objasnim ovu gnjusnu notornu laž koja je ovdje iznesena, od 870 ljudi nas 57 ni dan danas ne mogu preć u Republiku Srbiju, bio bi stavljen u zatvor. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo se držati amandmana. Ovo je bio o bračnom i izvanbračnom drugu, nisam baš shvatio kakve to veze ima, ali dobro. 35. amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Naime, navedeno je već obuhvaćeno čl. 5.
U ime kluba poštovani zastupnik Mlinarić.
Fala lijepo predsjedavajući. Tražim glasovanje o ovome amandmanu u ime Domovinskog pokreta. A tim odnosima, ja bi ovo nazvao što sam ispričao prije da je to bio incest ovaj odnos između mene i njih koji su došli u moj grad, zarobili me, prebili me i odveli me u logor i još sam dobro prošao jer druge su pobili, bacili kosti i 30.g. im se još nisu našli, samo iz Vukovara 340 ljudi. Prema tome, ja kad govorim o braniteljskoj populaciji govorim sa puno pijeteta, sa puno poštovanja, i o civilnim žrtvama rata, i o ratnim vojnim invalidima i ne odnosim se prema agresoru sa mržnjom. Hoću da ovdje iznesem da sve što sam izgovorio u prvom zakonu kad je bilo o civilnim žrtvama rata, u drugom zakonu, danas za ovom govornicom ne govorim iz nikakve mržnje. Ne zanima me nacionalnost civilnih žrtava rata, ne zanima me nacionalnost ratnih vojnih invalida jel je neko Musliman, jel je neko Hrvat il je neko Srbin, apsolutno me to ne zanima. Zanima me samo s koje je crte bio jel je bio s ove crte il s one crte. Ta crta je bitna u svemu u životu i ja svoju crtu u životu nikad neću proć ispod nje kao neki, a bitna je u politici, bitna je u državi. Mora postojat crta ispod koje se ne ide. To je crta dostojanstva, to je crta ljudskosti, to je crta mene, sad ću reć sebe kao primjer, kao katolika gdje neću nikad s mržnjom ići prema srpskom narodu, neću prema mržnjom ići prema onome čuvaru logora koji me tuko, pa da izgovorim i u ovom saboru i ovu rečenicu ne mrzim ni onoga ko mi je brata ranjenog ubio na Ovčari. Ne mrzim ga. Hvala.
36. amandman zastupnika Željka Sačića.
Amandman se ne prihvaća. Naime, pravilnikom će se razradit način ostvarivanja statusa iz prava sukladno uvjetima iz ovoga zakona i sukladno naravno Zakonu o općem upravnom postupku.
Poštovani zastupnik Sačić.
Pa nismo zadovoljni obrazloženjem i vaših odbijanja. Tražit ćemo glasovanje jer smatramo da je st. 1. i 2. navedenog članka sasvim dovoljno definirani dokazni postupak odnosno dokazna sredstva kojim bi se trebao ostvariti ovo pravo. I nema razloga ići u određena imaginarna, paušalna, maglovita sredstva dokazivanja iz egzistirajuće u tzv. SAO Krajini, dva svjedoka, tri svjedoka, ko je ne znamo kako funkcioniraju liječničke, kvazi liječničke dokumentacije. Znači na jedan indirektan način otvaramo mogućnost da dođemo do stanja da neko polu legalno, ilegalno u biti na zloupotrebljavajuć način ostvari ova prava.
Tražite glasovanje jel? 37. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni rok je propisan kako bi se nedvojbeno mogla utvrditi uzročno posljedična veza između bolesti i zlostavljanja. Prema svojoj naravi činjenica nastanka bolesti ne može se utvrditi na temelju izjave svjedoka, zapisa, izvještaja domaćih i međunarodnih organizacija, kao i organizacija civilnog društva.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Mi ustrajemo na ovom amandmanu i tražimo glasovanje jer smatramo da zbog nepredvidive i traumatične prirode rata nije realno očekivati da će sve civilne žrtve rata u roku od 30 dana nakon zlostavljanja imati priliku doći do medicinske dokumentacije, kako se sada to definira ovim člankom i kako ste vi to sada obrazložili, to naprosto nije realno. I to vrijedi napose za one civilne žrtve rata koje za vrijeme rata nisu bile na teritoriju pod jurisdikcijom RH i tu mislim na bivše UNPA-zone, ali mislim i na žrtve na teritoriju BiH, primjerice iz Ahmića koje su stradale od strane HVO-a. I tako mi i dalje ustrajemo na ovom amandmanu da bi barem nekakva pravda bila zadovoljena. Hvala.
38. amandman zastupnika Željka Sačića.
Amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem kao kod 36. amandmana koji je g. Sačić također podnio.
Poštovani zastupnik Sačić.
Hvala vam lijepo. Također ja isto obrazloženje vama vraćam i tražim glasovanje. Nedopustivo je da u dokaznom postupku da je netko poginuo, umro, nestao ili na bilo koji način stradao, dajemo povjerenje na mala vrata opskurnim nekakvim organizacijama tipa Savo Štrbac i ne znam tko sve ne i da to uvedemo u naš postupak legalnih dokazivanja. Ne smijemo europsku pravnu stečevinu dovoditi u pitanje, inficirajući jednim falsifikatima notornim zlouporabama prava.
39. amandman zastupnika Želja Sačića.
Amandman se ne prihvaća. U postupku vještačenja, ukoliko se ocijeni da je oštećenje organizma manje od 20%, a postotci ispod navedenog se ne utvrđuju [[Upadica: Oprostite kolega Mlinarić, sad vi telefonirate, znali ste upozoriti neke druge, a sad vi telefonirate.]] [[Upadica se ne čuje.]] /Upadica: Ne bih ni vas upozorio da niste vi ukazivali na druge, uopće me ne smeta ako netko telefoni i ne smeta druge, ali znate, kad vidite trun u svom oku, a u tuđem balvan, odnosno obrnuto, vodite o tom računa. Izvolite državni tajniče./... Zahvaljujem. Osim toga, navedenom odredbom trajno bi se onemogućilo podnošenje novog zahtjeva za predloženu kategoriju, a što bi bilo protivno Zakonu o općem upravnom postupku.
Poštovani zastupnik Sačić.
E, hvala vam. Pa djelomično mogu prihvatiti ovo vaše obrazloženje, ali 20% ukoliko u ponovljenom vještačenju nije ostvario 5, to je jednostavno načelo ekonomičnosti, nevjerojatno je da bi on mogao postići u daljem postupku 60%, tako da, ako vi smatrate da vam to nije opterećujuće za vaše prvostupanjsko liječničko povjerenstvo i drugo, dobro. Ovaj, mogu taj amandman, povući ću taj amandman.
Znači, amandman br. 39 se povlači, hvala. Amandman br. 40. zastupnika Željka Sačića.
Amandman se ne prihvaća. Amandman se ne može prihvatiti jer je Zakonom o obaveznim odnosima propisana zastara od 3 godine za tražbine povremenih davanja.
Poštovani zastupnik Sačić.
Ostajem kod toga. Gledajte, ovdje je u pitanju kazneno djelo i kriminalna nakana ako je netko išao s ciljem da prevari ovo društvo i ovaj praktično naše zakonodavno tijelo s ciljem prijevarno, lukrativno, on mora vratiti, pa ne možemo nagraditi da 3 godine crpi taj proračun, znači mora se naprosto staviti odredba o kaznenopravne ili bilo kakve druge odgovornosti, on mora nadoknaditi štetu, ne možemo nekog honorirati, već sad mu najaviti da će 3 godine što je crpio biti praktično bačeno u bunar i da će on to bez ikakvih dvojbi moći honorirati svoju laž, prevaru i zlouporabu.
41., to, tražite glasovanje, je li tako? [[Upadica: Da, da.]] Da. 41. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. 42. amandman zastupnika Željka Sačića.
Amandman se ne prihvaća. Propisani rokovi su krajnji rokovi za donošenje navedenih provedbenih propisa. Zakonom o pravu na pristup informacijama je propisana obveza provođenja javnog savjetovanja u trajanju od 30 dana. S obzirom na prethodno navedeno, nikako nije moguće provedbene propise donijeti u roku od 30 dana, prema tome, ostajemo pri danim krajnjim rokovima.
E, hvala vam. Pa djelomično mogu prihvatiti ovo vaše obrazloženje, ali 20% ukoliko u ponovljenom vještačenju nije ostvario 5, to je jednostavno načelo ekonomičnosti, nevjerojatno je da bi on mogao postići u daljem postupku 60%, tako da, ako vi smatrate da vam to nije opterećujuće za vaše prvostupanjsko liječničko povjerenstvo i drugo, dobro. Ovaj, mogu taj amandman, povući ću taj amandman.
Poštovani zastupnik Sačić.
A mislim radi opće i .../nerazumljivo/... i radi praktično učinkovitosti pravnog postupanja i funkcioniranja cijelog pravnog sustava, da treba naša državna uprava učiniti sve što je u njenoj moći da što prije bude već zagarantirana zakonska prava u prilici konzumacije njihovim adresatima. Pema tome, smatram da tu možete učiniti određeni rezervu i organizirati svoje potencijale, kapacitete i kadrovske i pravne, da se to prihvati i tražim glasovanje.
43. amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Radi pravne sigurnosti, opće je pravilo da se postupak završi prema propisima koji su bili na snazi u vrijeme podnošenja zahtjeva.
U ime kluba ppoštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim glasovanje o ovom amandmanu i volio bih sada reći ovdje da će Domovinski pokret pošto je ovo predzadnji amandman koji mi je odbijen i još jedan je ostao, da će Domovinski pokret na moj nagovor, na moj osobni nagovor glasati protiv ovoga Zakona da javno kažem prije nego što bude glasanje sutra, bez imalo srama, bez imalo neke osjećaja empatije jer znam da ovaj Zakon nije napravljen za žrtve rata iz Hrvatske, znači koji su stradali na teritoriju Hrvatske, nego ovaj Zakon je napravljen za one koji su bili na okupiranom području tzv. SAO Krajine, prema tome, biti ću protiv ovoga Zakona. A što se tiče telefona, ja nisam razgovarao, moju riječ niste čuli, ja sam samo htio preslušati poruku glasovnu, a kolege vam pričaju na mobitel, dobivaju valjda upute kako da idu protiv mene, ne znam što, njih se nitko ne optužuje, di morate biti bar onda jednaki, ja ne tražim nikakav tretman ovo, ali budite baš korektni prema njima jer oni vjerojatno dobivaju upute što da govore. Hvala lijepo.
Upravo sam ja kao što vidite, jednak prema svima, prema tome, ili ćete svi govoriti na telefon pa ćemo to dozvoliti, ja dosad nisam to nikome osporavao, ali ne možete drugima osporavati, a sebi dozvoliti, e to ne ide. To ne ide, ja sam za to da, ako nikoga ne smeta, čovjek neka govori, svatko ima neku žurnu informaciju, ne znam ili bilo šta takvoga, ali ne možete drugome to uskratiti, je li? 44. amandman zastupnika Željka Sačića.
Amandman se ne prihvaća. Naime, Zakonom je propisan krajnji rok za prevođenje te se ostaje pri propisanom roku.
Poštovani zastupnik Sačić.
Poštovani kolega, nema razloga, oprostite. Nema razloga čekati godinu dana na ovaj primjenu ovog Zakona, skratite to na 120 dana, imamo sve mogućnosti kad već se toliko brinemo i s razlogom se brinemo o pravima nevinih civilnih stradalnika Domovinskog rada, onda nemojmo im onemogućavati da ta prava što prije konzumiraju.
I 45. amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Amandman se ne prihvaća. Prema važećem pravilniku o uvjetima postupku i načinu ostvarivanja prava na besplatne udžbenike vojnih i civilnih invalida rata NN 73/2014 podnošenje zahtjeva za ostvarivanje prava na besplatne udžbenike već je započelo 1. srpnja i traje do 1. studenoga tekuće godine za školsku godinu 2021/2022. Kako se korisnici ne bi zbunjivali, stupanje na snagu nove odredbe o ostvarivanju prava na besplatne udžbenike sukladno ovom zakonu, planirano je od 1. siječnja 2022. odnosno od školske godine 2022/2023.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Mlinarić.
Hvala lijepo. Pošto sam počeo lijepo je da i završim. Sada ću reći ovako u ovome časnom HS onaj tko je s ovakvim primislima napisao ovaj zakon onaj koga je poslao, a to mislim na hrvatsku Vladu i onaj tko ga izglasa u ovom HS-u ostat će zapisan u hrvatskoj povijesti ili izdajnik ili pobjednik. Vidit će povijest je duga, vidit će se nije ničija bila do zore, dolaze ljudi poslije nas pogledat će zakon, vidit će se ko je prošao kroz taj zakon, postoje generacije koje će doći poslije nas vidit će se ko je bio u pravu je li ovo izdaja nacionalnih interesa što ja govorim ili je to hvale vrijedne kolege iz HDZ-a koje su 25 godina na vlasti, a nisu riješile civilne žrtve rata 2021. što je sramota, njihova sramota. Hvala lijepo.
Za povredu Poslovnika je digla poštovana zastupnica Nađ. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem. 238., kolega je nazvao sve one koji će izglasati ovaj zakon izdajnicima, mi ćemo glasati za ovaj zakon zato što je zapravo to zakon koji smo mi već napravili, ali zbog šatora nije mogao ići dalje. Mislim da ovi amandmani koje sam predložila su mogli samo pozitivno djelovati na ovaj zakon, pogotovo objava evidencije civilnih stradalnika iz Domovinskog rata što bi išlo u korist i argumentima protiv Domovinskog pokreta da bude sve transparentno, da nijedan eventualno pomagač neprijateljima ne može se provući kroz priznavanje civilnih stradalnika. Zato smatram da je povrijeđen Poslovnik i da je kolega malo preemotivno se izrazio.
Ja se slažem da se ne on izražava malo preemotivno, ponekad ode i korak dalje nego što treba, ali mislim da nije povrijeđen Poslovnik, ja mislim da prestanemo s tim bedastoćama s povredama Poslovnika. Kolega Mlinarić molim vas.
Hvala lijepo predsjedavajući. 238., da ja emotivno govorim kad govorim o stradalnicima civilnim, vojnim nebitno o ratu ja to govorim emotivno i nije me to sram, čak štoviše ponosim se s time znači imam empatiju za razliku od drugih. Nisam ni sumnjao da ovaj zakon neće imati podršku svih lijevih stranaka Đakiću za koji ti mene prozivaš da imam neke veza sa njima, nisam ni sumnjo da nećete dobiti svekoliku podršku i da ćete imati preko 100 ruku da vam treba dvotrećinska većina, ali tu se i krije taj problem da taj zakon nije za hrvatske civile nego za krajiške vojnike.
Zastupniče Mlinarić dobivate opomenu, molim vas sjednite. To vam je druga opomena. Time smo završili sa izjašnjavanjem odnosno raspravom o amandmanima, mi ćemo sada napraviti jednu stanku do 11,45. STANKA U 11:34 SATI Poštovane kolegice i kolege, kao što smo najavili krećemo sa izjašnjavanjem o amandmanima vezanim uz one prijedloge koje smo raspravili, pa ćemo najprije se izjasniti o amandmanu na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 147. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave poštovani Juro Martinović. Izvolite.
Amandman na čl. 156. Kaznenog zakona se ne prihvaća. Ukratko, dakle radi se o članku Kaznenog zakona koji je bio tema na radnoj skupini i taj članak smo izmijenili, ja bih rekao potpunim suglasjem kroz sve klubove kroz Sabor, dakle usuglasili smo tekst tog zakona. On je uistinu bio u jednoj inicijativi prije 5, 6 mjeseci od oporbe i upravo taj dio koji je oporba predlagala sada je ušao u tu zadnju izmjenu KZ-a na način kako se to predlagalo. A u biti suština se svodila na to da se za to kazneno djelo progoni po službenoj dužnosti, a ne više po prijedlogu. Dakle, nema kaznenopravnih relevantnih razloga da se ovaj amandman u ovakvom obliku prihvati.
U ime Kluba zastupnika poštovana zastupnica Urša RAukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Mi ipak tražimo glasanje o ovom amandmanu iz razloga što imamo četiri stavke unutar ovoga za koje ipak smatramo da nisu kompletno usvojene u novom prijedlogu. Hvala najljepša.
Hvala lijepa. Sljedeći će biti izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 155. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Silvano Hrelja i Klub zastupnika SDP-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik Ivan Vidiš. Izvolite. Najprije amandman br. 1 zastupnika Silvana Hrelje.
Dobar dan svima, poštovanje. Dakle, amandman na čl. 2 zastupnika Silvana Hrelje se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 2 poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Amandman br. 2 na čl. 6. se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Hvala. Sada imamo amandmane Kluba zastupnika SDP-a, najprije amandman br. 1.
Amandman na čl. 1 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća i to zato što s obzirom da korisnici obiteljske mirovine ne mogu raditi puno radno vrijeme mirovinski faktor za određivanje obiteljske mirovine propisan je samo za rad do polovice punog radnog vremena.
U ime Kluba zastupnika poštovani zastupnik, hoćete vi?
Ispričavam se, dakle 1. amandman SDP-a mi ustrajemo na amandmanu zato što ne vidimo razloga da korisnik obiteljske mirovine ne može raditi puno radno vrijeme jer se inače taj propis isto tako … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] na način da se poslodavac potpiše ugovor na pola radnog vremena, a ipak osoba radi puno radno vrijeme.
Hvala lijepo poštovanom zastupniku Fabijaniću, znači o tome ćemo glasovati. Amandman br. 2 Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite poštovani državni tajniče.
Može. Znači što se tiče amandmana na čl. 2 taj amandman se ne prihvaća i predložena izmjena dovela bi do nejednako pravnog položaja ostalih umirovljenika kojima je omogućen rad do polovice punog radnog vremena.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Mi ostajemo pri amandmanu i tražimo glasovanje o njemu, budući na taj način bi se korisnicima obiteljske mirovine poboljšala socijalna sigurnost i smanjio rizik od siromaštva čime će se postići njihova veća socijalna uključenost u zajednicu. Korisnici obiteljske mirovine su osobe i mlađe životne dobi, to mogu biti studenti koji su zaposleni odnosno koji studiraju i mogu radit i imati puno radno vrijeme, primjerice do svog redovnog školovanja do 26. godine ili majke sa dvoje ili jednim djetetom koje nemaju pravo na mirovinu, budući nemaju godine starosti 50 godina i više i nemaju pravo na svoju mirovinu, a primaju svoju obiteljsku mirovinu i za pokojnog odnosno preminulog hranitelja te smatramo da njima treba zaista dat šansu da one rade do punog radnog vremena jer smanjeni prihodi nakon smrti hranitelja su zaista problem i na taj način bi se zaštitila ta populacija i omogućilo majci da radi i uzdržava svoju obitelj osim što prima svoju mirovinu i za pokojnog supruga. Mi smatramo da taj amandman zaista treba prihvatiti. Zahvaljujem.
Amandman br. 3 Kluba zastupnika SDP-a.
Dakle, amandman na čl. 3 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća uz obrazloženje da je osnova svrha mirovinskog osiguranja osiguranje prihoda u razdobljima nakon nastupa osiguranih rizika starosti, invalidnosti ili smrti. Mogućnost rada umirovljenika treba biti iznimka, a ne opće pravilo.
Poštovani zastupnik Fabijanić u ime kluba.
Ovdje je riječ o jednoj iznimci koja konkretno, u konkretnom slučaju je riječ de facto o ženama korisnicima obiteljske mirovine po smrti osiguranika koje imaju više od 3-oje djece, ona ne može čekati 50.g. života da bi doživjela svoju osobnu mirovinu, a s druge strane ovaj uskraćeno joj je pravo na rad odnosno limitirano je na pola radnog vremena, što ju zbilja oštećuje u materijalnom položaju, a mora uzdržavati 3-oje ili više djece, evo.
Tražite glasovanje? Tražite glasovanje o tome?
Da. … [[Govornik se ne razumije]]
I amandman br. 4. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman na čl. 4. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća uz obrazloženje da u roku od 2.g. će se provesti naknadna procjena učinka zakona, što uključuje utjecaj zapošljavanja umirovljenika na tržište rada.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Ostajemo pri ovom amandmanu jer smatramo da zapošljavanje umirovljenika nedvojbeno ima učinak na tržište rada, a posebno na pitanje zapošljavanja, prvenstveno mladih i nezaposlenih, te na cijenu rada, a time i na visinu plaće u RH. Kako bi bili sigurni da zapošljavanje umirovljenika neće u nepovoljni položaj primarno kroz smanjenje plaće dovoditi drugi zaposleni koji su u radnom odnosu potrebno je zaista kontinuirano provoditi analizu tržišta rada, te o tome obavještavati HS kao najviše predstavničko tijelo u RH. Klub zastupnika SDP-a stoga traži odnosno traži i predlaže amandman i traži glasovanje o tom amandmanu kojim će obavezati Vladu RH da redovito se obavještava HS o učincima ovog zakona, te osigurati njegovu primjenu. Zahvaljujem.
Hvala. Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 127. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika SDP-a i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik Ivan Vidiš. Najprije o amandmanu poštovanog Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman na čl. 11. Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća uz obrazloženje da u određivanju zapreka za obavljanje volonterstva zadržan je postojeći okvir koji uz propisivanje prekršajnih dijela u ovom zakonu mogu jamčiti zaštitu najosjetljivijih korisnika. Zakonom je propisano da su organizatori volontiranja dužni posvetiti osobitu pažnju i izboru i edukaciji volontera koji volontiraju s najosjetljivijim skupinama u društvu, kao i da su dužni osigurati primjerenu i stručnu pomoć i nadzor nad radom volontera. Propisana je i dužnost organizatoru volontiranja osigurati stalni nadzor stručne osobe nad volontiranjem, te osigurati da volonter ne dođe u nenadzirani kontakt s korisnikom volontiranja tijekom čitavog vremena volontiranja odnosno do pribave dokaza o nepostojanju okolnosti koje predstavljaju zapreku za obavljanje volonterstva. I dodao bi da dosadašnja praksa nije pokazala potrebu dopune navedene odredbe.
U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana zastupnica Nađ.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Ostajemo kod predloženih amandmana iz slijedećih razloga. Uz obrazloženje iz toč. 6. kaznena djela iz navedenog poglavlja Kaznenog zakona predstavljaju neka od najtežih djela koje pojedinac može počiniti. Nezamislivo je da osoba koja se dovodi u vezu s kaznenim djelima poput genocida, zločina, agresije i slično radi sa ranjivim skupinama u našem društvu. Osim što bi ranjive osobe mogle postati žrtve kaznenih djela mogao bi se na njih koristiti izuzetno loš utjecaj. Uz toč. 7. obrazloženje je slijedeće. Ovo poglavlje Kaznenog zakona sadrži i kaznena djela vezana uz korištenje zabranjene tvari, što je svakako vrlo opasno kad su u pitanju ranjive skupine. Opasan je pristup djetetu osobe koja je pravomoćno osuđena ili protiv koje se vodi postupak vezan uz zloupotrebu droga i slično. Na sva djela iz ovog članka jednako je problematično stoga bi ovdje se mogla i taksativno navesti ona, znači sva djela nisu jednako problematična, stoga bi se mogla i taksativno navesti i ona koja smatramo problematičnim. Uz toč. 8. djeca osobe sa invaliditetom, starije i nemoćne osobe, bolesne osobe ili osobe koje su lišene poslovne sposobnosti zbog svoje ranjivosti laka su meta za počinitelje kaznenih djela poput krađe i slično. Stoga se osobama koje se dovode u vezu sa djelima iz poglavlja kaznenih djela protiv imovine Kaznenog zakona ne bi smio omogućiti pristup tim skupinama. Uz toč. 9. unutar ovog poglavlja Kaznenog zakona nalaze se dijela poput javnog poticanja na nasilje i mržnju i zločinačkog udruženja. Teško je zamislivo da osobe koje se dovode u vezu sa nečim ovakvim, ovakvog karaktera, može raditi sa djetetom ili nekim ranjivim osobama. Bilo bi sigurno opasno za djetetov razvoj, ali potencionalno i za osobe, ranjive osobe. Tražimo glasanje o ovim amandmanima.
Prelazimo na amandmane Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Najprije amandman br. 1.
Dakle, amandman na čl. 7. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka se ne prihvaća. Navedeni pojam obuhvaća organizatore volontiranja koji su već definirani Zakonom o volonterstvu.
U ime Kluba zastupnika poštovana zastupnica Rada Borić.
Tražimo da se glasuje.
Amandman br. 2. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman na čl. 10. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka se ne prihvaća. Temeljna načela volontiranja koja su sastavi dio Zakona o volonterstvu, kao i definicija volontiranja u kriznim situacijama dostatni su, te nije potrebno uvođenje dodatnog načela volontiranja vezanog za doprinos volontiranja otpornosti zajednice.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Mi tražimo glasovanje za ovaj amandman jer bi se ovim amandmanom uvelo i dodatno načelo, načelo doprinosa volontiranja otpornosti zajednice. Svi smo svjedočili o kriznim situacijama zadnjih godinu i pol, samo da kažem i bilo je i jest evidentna potreba takvog uvođenja dodatnih zakonskih odredbi. Hvala lijepo.
Amandman br. 3. istog kluba.
Amandman na čl. 22. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka se ne prihvaća. Dakle, 3 nezavisna stručnjaka koji se bave volonterstvom i civilnim društvom na prijedlog jedinica lokalne i područne samouprave predlaže Organizaciji civilnog društva i to stručnjake koji su aktivni članovi Organizacije civilnog društva koje promiču i razvijaju volonterstvo, a sve navedeno uređuje se i podzakonskim propisima. Nacionalni odbor za razvoj volonterstva prema Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu čini 10 predstavnika javnog sektora, 11 predstavnika Organizacija civilne zaštite.
U ime kluba poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala g. potpredsjedniče. Mi ipak tražimo glasovanje o amandmanu, budući da se ne slažemo se s obrazloženjem budući da su prije u zakonu bila 6 stručnjaka od kojih je konkretno navedeno da vodi tri predlaže Organizacija civilnog društva, tri javni sektor, a ovdje sada imamo da samo tri predlaže lokalna samouprava što nije rečeno da će biti izabrani ljudi iz civilnog sektora, prema tome to i može, ali i ne mora. Znači mi smatramo da budući da se to vijeće konkretno bavi upravo civilnim sektorom, svim organizacijama mogućim koje postoje na planu volonterstva smatramo da je omjer koji je bio u postojećem zakonu onaj koji je najbolji da tako kažem i pokazao se kao takav u realizaciji najboljim. I zato lijepo molimo glasanje o ovom amandmanu kako bi omjer predstavnika u vijeću bio 11 za Organizaciju civilnog društva i 10 za javni sektor. Hvala vam najljepša.
Amandman br. 4 istog Kluba zastupnika.
Radi se o amandmanu na čl. 32. i taj amandman se ne prihvaća. Odredbom čl. 3. Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu propisano je pisanje rodnih pojmova u skladu s pravilima za pisanje akata koje je utvrdio HS.
U ime kluba poštovana zastupnica Rada Borić.
I dakako i o tome tražimo glasovanje. Još jednom upozoravam da bez obzira što neutralni jezi je u redu u točkama od početka, u točci koja govori dakle u st. 6. treba dodati zato što se prema ZORS-u Zakonu o ravnopravnosti spolova stoji da svi dokumenti od diploma do drugih dokumenata moraju biti pisani u ženskome rodu. Dakle, potvrda o volontiranju ne može pisati volonter Rada Borić već volonterka, bit ćete u sukobu sa organskim zakonom i tražimo o tome glasanje, ali još jednom pogledajte jer je zakonska obveza dokumente pisati u ženskom rodu.
Hvala. Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o gospodarenju otpadom, drugo čitanje, P.Z.E. br. 132. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Josip Đakić, Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika IDS-a, zastupnica Sanja Udović, Klub zastupnika SDP-a. Prijedlog amandmana dostavljen vam je elektroničkom poštom. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik Mile Horvat. Najprije o amandmanu br. 1 zastupnice Sanje Udović.
Zahvaljujem se. Predloženi amandman zastupnice Sanje Udović se ne prihvaća. Odredbom se definira odlagalište i to kako je propisano Direktivom EU 31/1999, naime ako određena građevina udovoljava definiciji odlagalište ista se smatra odlagalištem te nema potrebe zasebno navoditi u definiciji mogućnost da se odlagalište nalazi u sklopu određenog kompleksa građevina kao što je npr. Centar za gospodarenje otpadom.
Poštovana zastupnice, nema je ovdje prema tome o tome moramo glasovati. Drugi amandman je Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman Kluba zastupnika HDZ-a se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 3 Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku, vezano je za amandman Kluba zastupnika HDZ-a prethodno prihvaćenog.
U ime Kluba zastupnika … [[Upadica se ne razumije.]] dobro. Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Pa mislim ustrajemo odnosno prihvaćamo da se ovakvo rješenje dostavi jer se amandman de facto prihvatio jel tako. … [[Upadica se ne razumije.]]
Moramo definirati, jel povlačite amandman ili?
Povlačimo amandman koji je isti. Nama je dovoljno da je rješenje bolje za građane.
Dakle, amandman je povučen. Hvala lijepa. Amandman br. 4 Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman br. 4 se odbija, cijena obvezne minimalne javne usluge je dio cijene javne usluge. Svi korisnici javne usluge na nekom području pružanja iste trebaju participirati plaćanjem minimalnih sredstava kako bi se osigurala dostupnost usluga. Ta sredstva ne mogu ovisiti o opsegu korištenja usluge već trebaju osigurati postojanje i dostupnost usluge. Naime, iznos cijene i obvezu plaćanja obvezne minimalne javne usluge koju imaju vlasnici nekretnina određene jedinice lokalne samouprave ne može određivati komunalno društvo odnosno davatelj javne usluge već upravno predstavničko tijelo građana koji su između ostaloga i sami korisnici te usluge. Mišljenja samo da je potreban konsenzus i rasprava predstavničkih tijela oko visine obvezne minimalne javne usluge, a kako bi ona bila što manje zastupljena u odnosu prema cijeni za proizvedeni otpad.
U ime Kluba zastupnika poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem. Mi tražimo glasanje po ovom amandmanu jer smatramo da cijena minimalne javne usluge treba biti u cjeniku javne usluge, a ne u odluci jedinice lokalne samouprave. Ne može politika određivati nešto što je isključivo ekonomska kategorija i umjesto iznosa tražimo da stoji kriterij za izračun. Hvala.
Amandman br. 5 istog Kluba zastupnika.
Amandman se odbija, naime na temelju odluke o načinu pružanja javne usluge davatelj usluge dužan je donijeti cjenik koji ovisno o kriteriju količine predanog otpada određuje jediničnu cijenu za preuzimanju 1 kg miješanog komunalnog otpada ili volumena spremnika. Cijena obvezne minimalne javne usluge određuje predstavničko tijelo jedinica lokalne samouprave svojom odlukom, osim toga, odredbom čl. 66 st. 2 toč. 2 i čl. 73. propisuje se i mogućnost predstavničkom tijelu da odredbi kriterije za umanjenje cijene javne usluge koji moraju poticati korisnika da odvojeno predaju biootpad, reciklabilni, komunalni otpad, glomazni otpad, opasni komunalni od miješanog komunalnog otpada. Stoga nema razloga da se cijena obvezne minimalne javne usluge poveća manjim gospodarskim subjektima u odnosu na veće.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem. Tražimo glasanje i po ovom amandmanu i postavljamo pitanje da li zakonodavac smatra da je ispravno i pravedno da je cijena minimalne javne usluge jedinstvena za sve korisnike privrede, tj. za korisnike kategorije koji nisu kućanstvo. Minimalna javna usluga zahtijeva minimum sredstava koja su potrebna za rad sustava, što obuhvaća, naravno sve fiksne troškove. Ovakvom formulacijom zakona, zakonodavac bitno povećava račune manjim poduzetnicima i obrtnicima, dok smanjuje velikim poduzetnicima.
I amandman br. 6 zastupnika Josipa Đakića.
Amandman br. 6 se ne prihvaća. Naime, ciljevi gospodarenja otpadom su se promijenili od 2007. g. kada je donešen prvi Plan gospodarenja otpadom RH. Danas se ciljevi odnose na količinu otpada koja se reciklira, a ne na sustav sakupljanja stoga više nema razloga da Fond ugovara i nadzire uslugu sakupljanja otpada, osim u sustavu povratne naknade, a posebno ne samo jednu vrstu posebne kategorije kako je ovdje u amandmanu predloženo, već je usluga sakupljanja sastavni dio obrade, odnosno recikliranja. Isto tako, u vezi kontrole količine otpada, nadzor sakupljača je jednak kontroli obrađivača, odnosno reciklera, a ona uključuje ispunjavanje pratećih listova u kojima se upisuju podaci o vrsti, količini otpada, proizvođaču, prijevozniku, posredniku, sakupljaču i obrađivaču i tim, te vođenje očevidnika nastanka i tijeka otpada, tzv. ONTO sustav u kojem su podaci o tijeku otpada odnosno tko je od koga preuzeo i kome predao otpad, koliko i koju vrstu otpada. Dodatni nadzor podataka i razrada dodatnih obveza moguća je i kroz ugovor između Fonda i obrađivača odnosno reciklera.
Poštovani zastupnik Đakić.
Hvala lijepo državni tajniče. Predloženim amandmanom želi se nadopuniti postojeća odredba čl. 97, radi transparentnosti i kontrola baš onoga o čemu ste sada na kraju govorili. S obzirom na sudske postupke koji se sada već vode protiv određenih subjekata koji su sami sebi pisali, vagali, dostavljali, obračunavali i podnosili Fondu za naplatu. Stoga ne možete me uvjeriti da ovaj prijedlog amandmana nije dobar i da nije, ne vodi transparentnosti i javnosti ovoga dijela te da sakupljanje bude odvojeno od obrade ili oporabe otpada. S time bi dobili transparentnost, kontrolu, dobili bi sve ono što je potrebno. Tražim glasovanje o ovog amandmanu.
Hvala lijepa. Hvala vam. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11:48 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, stanka nam je završila pa idemo na sljedeću točku, a to je: - Prijedlog zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji, prvo, P.Z.E. br. 159 Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo te Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Ivo MIlatić. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Iako je potpora razvoju obnovljivih izvora energije kroz niz podzakonskih akata uvedena još 2007.g. danas važeći Zakon o obnovljivim energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji stupio je na snagu 1. siječnja 2016.g. Njime je u zakonodavstvo RH prenesena između ostalih i Direktiva 2009/28 EU Parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora. Zakon je 2018.g. doživio izmjene i dopune, a najviše kako bi se omogućilo preuzimanje električne energije od krajnjih kupaca s vlastitom proizvodnjom ili korisnika postrojenja za samoopskrbu te kako bi se omogućilo provođenje natječaja za poticanje zajamčenom otkupnom cijenom i natječaja za dodjelu tržišne premije, a sve u skladu s važećim europskim smjernicama o državnim potporama. Nastojanje EU za povećanjem uporabe energije iz obnovljivih izvora rezultiralo je donošenjem Direktive 2018/2001 EU parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora. Istom je određeno da države članice zajednički osiguravaju da udio energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj konačnoj potrošnji iznosi barem 32% obnovljivih izvora energije u 2030.g. Direktivom su obuhvaćeni svi energetski sektori kao i sektori krajnje potrošnje u kojima se trebaju plasirati obnovljivi izvori pa su tako ciljevi vezani uz električnu i toplinsku energiju iz obnovljivih izvora kao i korištenje pa tako i ciljevi vezani uz električnu i toplinsku energiju iz obnovljivih izvora kao i korištenje obnovljive energije u prometu. Dio direktive vezan uz promet ove godine je već ovaj cijenjeni dom usvojio u Zakonu o biogorivima za prijevoz dok ovim zakonom RH postavlja nacionalni cilj da do 2030.g. najmanje 36,6% obnovljive energije bude u konačnoj potrošnji. Zakonom o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji se stvara okvir za poticanje korištenja obnovljive energije na održiv način, o tome je ministarstvo dužno Europskoj komisiji podnositi izvješća te se zakonom propisuje sadržaj izvješća i obveza praćenja ciljeva utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom klimatskom planu za RH. Naglašava se važnost informacija o mjerama potpore koje su na raspolaganju svim relevantnim akterima uključujući potrošače, ranjive potrošače s niskim prihodima, potrošače vlastite obnovljive energije, zajednicu obnovljive energije, graditelje, instalatere, arhitekte, opskrbljivače opreme sustava za grijanje i hlađenje te korisnike električne energije putem opskrbljivača u prijevoznim sredstvima koji upotrebljavaju obnovljivu energiju. S obzirom na već ranije spomenuti cilj za 2030.g. kako bi se isti postigao ili premašio ovim zakonom je propisano da RH može primjenjivati programe potpora kao i do sada planira se nastaviti poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora putem zajamčene otkupne cijene i tržišne premije. Zakonom će hrvatski operator tržišne energije HROTE se odrediti kao kontakt točka koja će pružati smjernice tijekom cijelog postupka podnošenja zahtjeva i postupka izdavanje dozvole vezanih uz korištenje obnovljivih izvora energije. HROTE kao kontakt točka dužan je na transparentan način usmjeravati podnositelja zahtjeva tijekom postupka izdavanja dozvola od trenutka podnošenja zahtjeva do trenutka donošenja jedne ili nekoliko odluka nadležnih tijela na kraju postupka, pružati podnositelju zahtjeva sve potrebne informacije te prema potrebi uključivati druga upravna tijela. Isto tako operator tržišta je dužan izraditi priručnik o postupcima ishođenja dozvola za izgradnju poslovnih postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije te isti obavljati na svojim mrežnim stranicama. Operator tržišta električne energije i dalje radi sve poslove koji su bili predviđeni i dosadašnjim zakonom. Osim dosadašnjih prihoda HROTE-a zakonom se predviđaju i nova sredstva financiranja proizvodnje iz obnovljivih izvora preko HROTE-a, a ona su predviđena u planu korištenja financijskih sredstava dobivenih od prodaje emisijskih jedinica putem dražbe u RH. Također iz prikupljenih sredstava i za naknadu za izdavanje energetskog odobrenja koje će biti u Zakonu o tržištu električne energije inaugurirano te potencijalno iz naknada za uvezenu energiju proizvedenu u trećim zemljama iz proizvodnih postrojenja koje koriste ugljen. Kao i prema trenutno važećem zakonu i ovaj prijedlog zakona omoguće preuzimanje električne energije od krajnjih kupaca s vlastitom proizvodnjom ili korisnika postrojenja za samoopskrbu. Razlika u odnosu na dosadašnji zakon je ta da će se ubuduće u to moći uključiti zajednica obnovljive energije, a postrojenja za samoopskrbu će moći imati i ustanove što je bitna novina zbog opće društvene i svake koristi. Krajnji kupci imaju pravo sudjelovati u zajednici obnovljive energije zadržavajući pri tom prava ili obveze koje imaju kao krajnji kupci i ne podliježu neopravdanim ili diskriminirajućim uvjetima ili postupcima koje bi spriječili njihovo sudjelovanje u zajednici energije iz obnovljivih izvora. To se prije svega odnosi na kupce iz kategorije kućanstva. Isto tako u tome mogu sudjelovati i privatna poduzeća pod uvjetom da njihovo sudjelovanje nije njihova primarna, komercionalna ili profesionalna djelatnost. Zajednica obnovljive energije će imati pravo proizvodi, trošiti, skladištiti i prodavati obnovljivu energiju. Među ostalim putem Ugovora o kupnji obnovljive energije. Isto tako imat će pravo unutar zajednice obnovljive energije dijeliti obnovljivu energiju koja je proizvedena u proizvodnim jedinicama u vlasništvu te zajednice, a omogućit će se pristup svim prikladnim tržištima energije izravno ili putem agregacije na nediskriminirajući način. Ovim prijedlogom zakona je propisano da će RH promicati uporabu obnovljive energije u sektoru grijanja i hlađenja, te će sukladno tome nastojati povisiti udio obnovljive energije u tom sektoru okvirnu za 1,1%-tna boda kao godišnji prosjek izračunat za razdoblje od 2021. do 2025.. Zato je važno jučer zakon koji je ovdje raspravljen, a to je Zakon o agenciji za ugljikovodike koja će promicati geotermalni dio da bi se između ostalog ovi postoci mogli i postići. Opskrbljivači toplinskom energijom dužni su osigurati krajnjim kupcima informacije o energetskoj učinkovitosti i udjelu obnovljive energije u njihovim centraliziranim sustavima za grijanje i hlađenje i to barem jednom godišnje uz račun odnosno uvijek na zahtjev krajnjeg kupca. Korisnik sustava za grijanje i hlađenje koji nije učinkovit ili koji nema odobren plan da do 31. prosinca 2025. postane učinkovit ima pravo isključivanja iz tog sustava, a za stjecanje prava isključivanja iz sustava korisnik mora dokazati da planirano alternativno rješenje za opskrbu grijanjem ili hlađenjem rezultira znatno boljom energetskom učinkovitošću. Također zakon sadrži i odrednice kojima se promovira korištenje obnovljivih goriva, posebice bioplina i vodika. Tako je propisano da su Operator transportnog sustava plina i Operator distribucijskog sustava plina dužni kad je to relevantno procijeniti treba li proširiti postojeću infrastrukturu plinske mreže radi lakšeg uključivanja plina iz obnovljivih izvora. Hvala vam na pažnji.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Dausa.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ma iz zakona se da iščitati da sredstva prikupljena iz trgovanja CO2 emisijama planiraju se slijevati u HROTE. I ako sam vas dobro razumio, kako ste zamislili sufinancirati programe onih malih građana i subjekata koji plaćaju obavezno naknadu? Čini se da će djelomično ili u potpunosti ponekad bit zakinuti i ta mogućnost da će do sredstava doći jako teško, nekako više izgleda da bi do njih trebali doći oni veliki investitori. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Točno je da će se jedan dio sredstava potencionalno moći slijevati u HROTE temeljem ovog zakona, ali nije točno ovo što ste rekli da će onda ostali biti zakinuti. Pogledajte odluku koja je bila nedavno na vladi o raspodjeli emisijskih jedinica i tu je jasno vidljivo da je velika, velika većina, da ne kažem više od 90% sredstava i dalje funkcionira u tom, u tom, u ovoj raspodjeli za ove programe iz kojih se to inače funkcioniralo. Mi smo ovo ostavili ovdje kao jednu alternativu, a sve u cilju onoga da bi se u stvari rasteretilo građana da se ne opterećuje sa naknadama koje ionako su sada za pojedinu grupu odnosno jedan veći dio stanovnika dodatni teret na računu za struju. Zato je išlo se tom logikom obzirom da emisije inače rastu, da je tu i dovoljno sredstava da se jedan dio možda eventualno ovamo usmjeri.
Poštovana zastupnica Ahmetović ima repliku.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, u čl. 48. u st. 1. kažete da se naknadu za obnovljive izvore energije naplaćuje od strane i građana kao fiksnu naknadu, a predviđate pojedine skupine poduzetnika koji pripadaju sektorima čiji je konkurentni položaj izložen riziku zbog troškova proizašlih iz financiranja potpore za energiju iz obnovljivih izvora energije da se njima može naplaćivati umanjena ta naknada. Zašto konstantno branite i čuvate od rizika velika poduzeća tipa mađarskog, grupacije, mađarske grupacije MOL-a koja troši puno električne energije, a ne branite i ne čuvate primjerice građane koji troše puno električne energije jer naprosto nemaju se čime drugime grijati osim električnom energijom, zašto za njih niste predvidjeli umanjenje ove naknade jer naprosto oni su ti koji su izloženi ovom riziku, a iz njihovih džepova se prikuplja naknada kojom se potiču onda poslije veliki?
Poštovani državni tajnik.
Hvala na vašoj replici. Jasno da vodimo računa o građanima, al ne na takav način kako vi predlažete. Jednostavno svi moraju plaćati ono što je zakonom propisano, a građani koji su ugroženi oni imaju socijalne programe kroz Ministarstvo rada i socijalne skrbi, kroz općine, kroz regionalnu samoupravu i po svim europskim direktivama isključivo se na takav način rješava problem građanina koji ne može platiti račun za struju. A što se tiče tih tvrtki koje smo oslobodili pod navodnike odnosno umanjili naknadu, prvo za to smo izradili program potpore u ministarstvu ovaj, program potpore u Ministarstvu financija i radi se o intenzivno, intenzivnim industrijama gdje je trošak električne energije više od 35% ukupnog troška. Znači imamo dva puta ili ubit našu vlastitu industriju ili joj napravit ono što radi cijela civilizirana Europa da jednostavno te firme imaju jeftiniju struju i one su to dobile na način da se umanjila naknada.
Hvala. Poštovani zastupnik Totgergeli.
Hvala potpredsjednik. Poštovani državni tajniče, krajem 2018. donijeli smo zadnje izmjene u kojima smo uveli i pojam „samoopskrbe“ odnosno omogućili onim proizvođačima električne energije koji to rade za vlastite potrebe da viškove mogu dat u mrežu, a kad imaju manjak svoje proizvodnje da onda iz mreže mogu povlačit električnu energiju. E sad me zanima koliko je to što smo napravili 2018. utjecalo na povećanje jer prije svega se to odnosilo na sunčane elektrane, koliko je uzrokovao povećanje izgradnje sunčanih elektrana tijekom 2019. odnosno 2020.g.? Moram još konstatirat da mi je i žao što nema kolege Bulja danas ovdje jer danas je upravo trenutak kad raspravljamo o tome što smo u zakonodavstvu napravili da bi potakli građane na ugradnju solarnih elektrana na svoje vlastite objekte. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala na vašoj replici i pitanju. Znači od 2018. kada smo imali negdje 55 megavata ukupno instaliranih svih solarnih elektrana u RH s krajem prošle godine na ODS-u je bilo priključeno više od 120 megavata. To sad vidite, razlika je znači 65. S time da u ovoj godini imamo podatke tu iz ODS-a ima oko 2500 zahtjeva za izgradnju novih elektrana za ovaj samoopskrbu. Znači potencijali u 2500, a od tih 120 megavata vam je 3687 elektrana. Sada računajte, znači da je u stvari već, taj trend je došo sada, toliko ide progresivno da će se vrlo, vrlo brzim postocima i dalje dizati temeljem ovog zakona.
Poštovani zastupnik Željko Pavić ima repliku.
Poštovani tajniče, ovo nije prvi zakon u kojem se spominju obnovljivi izvori energije i stvarno vidimo sad iz tih svih zakona koje smo ovdje čitali i koje smo dobili na uvid koliko je zapravo to kompleksna problematika. S obzirom da i ovaj zakon zapravo govori o izvorima energije odnosno govori o tome odakle ćemo dobivati tu obnovljivu energiju, interesira me da li postoje neki planovi u ministarstvu u vezi postotaka, što smo planirali, što se u Hrvatskoj planira, kolko ćemo posto dobivati iz vjetro energije, kolko ćemo dobivati iz sunčane energije, koliko ćemo dobivati iz biomase, koliko ćemo dobivati iz bioplina i da sad ne nabrajam sve dalje, da li postoje ti planovi i da li možemo dobiti podatke ovoga o tim postocima?
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Sada konkretno da vam govorim o postocima to nema i smisla. U nacionalnom energetskom klimatskom planu se jasno vidi pravac u kojem smo i govorili o kakvoj vrsti obnovljive energije planiramo napraviti. Čak neke brojke ćemo sada u izmjeni i dopuni plana koji će se dogoditi kroz neko vrijeme još povećat u korist nekih, a eventualno smanjit u korist nekih drugih. A svakako ono što je nama sada forte, a to je solarizacija, solarizacija prvo ova krovna, a onda ova u smislu velikih elektrana jer mi još uvijek u Hrvatskoj nemamo službeno otvorenu nijednu elektranu veću od 10 megavata, očekujemo ove na Cresu. Znači očekujemo da je 2021.g. pripremna, a 2022.g. godina sunčanih elektrana koji će se počet otvarat, ovih velikih, a mali da ne govorim. Sunce je … [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Brkana.
Poštovani državni tajniče, na Odboru za zaštitu okoliša i prirode iscrpno ste obrazlagali prijedlog ovoga zakona. Tada ste istakli jedan moment u biti koliko vam je bilo, koliki ste trud uložili u biti da ovaj zakon što prije dođe pred nas, da što prije dođe u HS. E sada, maloprije ste rekli da postoji 2500 zahtjeva za izgradnju postrojenja za energiju na obnovljive izvore. Koja je sad korelacija ovaj zakon kad se donese šta će to značit za ovih 2500 zahtjeva koje imate sada već pred ministarstvom, dal će njima to olakšati dobijanje ili će im onemogućiti?
Poštovani državni tajnik.
Hvala na pitanju. Ovaj nemamo mi nego ima ODS, HEP ODS ima te zahtjeve i to temeljem postojećeg zakona koji vrijedi. Znači ovaj zakon samo još dodatno širi to da recimo bolnice će moć imat samoopskrbu, vrtići će moć imat samoopskrbu. Znači kad smo rekli ustanove onda smo prvenstveno mislili na ustanove one koje su društveno korisne i jasno i građani će moć imati samoopskrbu kroz zajednicu građana, a oni koji neće imati zajednicu građana u zakonu kojega smo neki dan raspravili u prvom čitanju imat će energetsku zajednicu gdje će moći organizirati se u drugačijem poslovnom odnosu. Svakako ovaj zakon doprinosi detaljnom još razvoju obnovljivih izvora energije zajedno sa Zakonom o električnoj energiji koji će ako sve bude ići po planu u 9. mjesecu zajedno doći na raspravu u konačnom prijedlogu i onda će se vidjet ta sinergija koliko je to sve usklađeno i harmonizirano.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika IDS-a poštovani zastupnik Emil Daus, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicama. Ovo su teme koje nas u IDS-u jako vesele. Napokon se sve više priča ne samo u javnom prostoru nego i ovdje u saboru o zelenim politikama, na dnevni red sabora dolaze zakoni koji izravno propisuju postupke, standarde, načine, kao i definiranje okvira i kriterija i taj smjer treba pozdraviti, ali ima i ovaj prijedlog zakona mnogo prostora za poboljšanje i nadam se da ćete u interesu hrvatskih građana, ali i onih generacija koje će tek doći s obzirom na ekspekt očuvanja okoliša prihvatiti dobronamjerne sugestije i prijedloge koje ćemo danas kroz raspravu iznijeti. Tekst na više mjesta spominje dokidanje diskriminatornih praksi. Tu se posebno ističe pojam uvođenja energetskih zajednica koje najveću primjenu imaju u stambenim zgradama koje su dosad efektivno bile isključene iz procesa ugradnje fotonaponskih elektrana. Ovo je načelno prihvatljiv dodatak, ali još ostavlja dosta prostora za razne oblike diskriminatornih praksi. Npr. Hrvatska ima iznimno veliki broj zaštićenih zgrada koje nemaju mogućnost ugradnje fotonaponskih elektrana. Kako se vlasnicima takvih objekata osigurava pristup tržištu? Hoće li isti vlasnik moći proizvoditi električnu energiju na jednoj katastarskoj čestici na kojoj ima priključno mjesto, a koristiti je na drugoj katastarskoj čestici na kojoj ima drugo priključno mjesto? Može li se u takvim uvjetima onaj uvjet od 80% priključne snage koristiti na temelju zbroja više elektroenergetskih suglasnosti. A kad smo već kod 80% priključne snage krajnjeg kupca s vlastitom proizvodnjom ili korisnika postrojenja za samoopskrbu u smjeru preuzimanja električne energije iz mreže koja je bila namjera zakonodavca? Je li u pitanju nekakav sigurnosni faktor iako bi limitator trebao tehnički je to bez problema, onemogućiti prijenos u mrežu preko 100%? Je li u pitanju tržišna zaštita operatera do neke mjere osiguravanja pozitivne bilance na svakom priključnom mjestu sredstava za održava sustava ili sl. ili jednostavno arbitrarno određen broj? Što nije jedino korektno da priključna snaga u smjeru isporuke električne energije u mrežu ne prelazi 100% priključne snage u smjeru preuzimanja energije iz mreže umjesto 80% odnosno koliko je zakupljena snaga priključka tolika je i snaga za samoopskrbu ili kupca sa vlastitom proizvodnjom. U zakonu se izrijekom navode obnovljivi izvori energije značajni za RH u čl. 5. s obzirom na prirodni potencijal, ali i potencijalne potrošače pogotovo velike hotelske komplekse u jadranskim županijama. Bilo bi dobro razmisliti da se toplinska energija mora navede kao zasebni izvor s obzirom na konstantnu temperaturu mora, naravno uz prethodne stručne suglasnosti uvjet da niti jedan način ne utječe negativno na sam morski okoliš. U čl. 6. navodi se da će se utvrditi način izračuna količine aerotermalne, geotermalne ili hidrotermalne energije zahvaćene dizalicama topline. Tu postoji opcija monitoringa ili prihvaćanja podataka proizvođača uređaja u ovisnosti s evidentiranom potrošnjom električne energije. U ovom slučaju bilo bi potrebno da svaki sustav ima kontrolno brojilo električne energije koje mjeri potrošnju sustava dizalice topline. Ovakvo rješenje bi to omogućilo bilo di dobro da električna energija koja se koristi za potrebe funkcioniranja dizalica topline bude oslobođena naknada za poticanje proizvodnje iz obnovljivih izvora energije. S jedne strane to bi bila promotivna mjera, a s druge strane nema smisla da se penalizira potrošnja električne energije koja nastaje isključivo da bi se generirala proizvodnja energije iz obnovljivih izvora. Trebalo bi također razmisliti o ukidanju naknada za zahvat vode u sustavima dizalica topline vodovoda jer se ta voda vraća u istu akviferu u istoj količini i bez izmjene kemijskih svojstava. Nadalje, u čl. 31. on definira maksimalne snage priključka kod postupka jednostavne obavijesti. U obrascu zahtjeva za izdavanjem elektroenergetske suglasnosti ne postoji predloženi minimalni trofazni priključak kao što nas i zbunjuje predložena snaga od 10,8 kW. Naime, minimalna snaga trofaznog priključka je 11,04 kW, 16 ampera puta 230 volti puta 3 je 11,04 pa zbunjuje. Ne postoji ni jednako vrijedan monofazni priključak pa možda je ta mogućnost da je navedenih 10,08 kW greška u tekstu pa bi zamolio da se to provjeri ili barem argumentira zbog čega je tako. U istom članku se navodi da operater ima rok od jednog mjeseca u kojem mora odobriti ili odbiti zahtjev za priključenjem proizvođača temeljen na jednostavnoj obavijesti. Postoji realna mogućnost da ovaj članak u praksi bude gotovo neprovediv, pogotovo negdje jer spajanje na elektroenergetsku mrežu bez odobrenja je ilegalno, a čak ako postane legalno kroz ovaj nazovimo ga prešutni mehanizam ne isključuju se sigurnosni rizici spajanja na mrežu pod naponom, distributer mora isključiti napon na priključnom ormariću kojem investitor nema pristup jer samo distributer ima ključ. U članku 48. u st. 4. ovakav način obračuna moguće da će dovest do situacije u kojoj će građani zbog povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora plaćati sve veću naknadu ili kaznu za korištenje energije iz obnovljivih izvora. Znači čak i oni koji imaju vlastitu proizvodnju i u mogućem su neto plusu u odnosu na povlačenje iz mreže će s vremenom plaćati sve veće naknade. U čl. 43. to sam i u replici pitao i donekle ste pojasnili, ali ponovio bih definira se prikupljanje obračuna sredstava za isplatu poticaja u točki 6 se navodi da se novčana sredstva za isplatu poticaja prikupljaju iz sredstava prikupljenih iz trgovanja CO2 emisijama na način utvrđen planom korištenja financijskih sredstava dobivenih od prodaje emisijskih jedinica putem dražbe u RH. Nisam samo siguran jer nisam toliko unutra u samom sustavu, da li su do sad sredstva prikupljena iz trgovanja CO2 bila prihod praktički Fonda za zaštitu okoliša, a po prijedlogu zakona slijevaju se u HROTE? Zašto to navodim? Jer iz fonda su se financirali mnogi programi za građane i pravne osobe sa svim manama fonda, ali ipak jesu, trebali bi puno više, a upravo su građani ali i pravne osobe značajno opterećeni obvezom naknade za obnovljive izvore energije onih 10,5 lipa po kWh potrošene električne energije. S druge strane imali bi tad alternativu u kojoj je povećanje cijene naknade i povećavanje računa svim građanima, dakle opet građani na još izravniji način financirali bi povlaštene proizvođače. CO2 naknade su uglavnom teret velikih zagađivača, vjerujem da se tu svi slažemo tako da je s te strane korektnije da oni snose taj trošak, općenito upitno je koliko je za tržišno zrele tehnologije potreban sistem poticaja i Europa načelno ne podržava poticanje tržišno isplativih postrojenja, pogotovo u Hrvatskoj koja ima potencijal za značajan broj tržišno isplativih malih sustava u sklopu kućanstava. Da li će se ovim zakonom praktički ukinuti mogućnost sufinanciranja programa građanima, to sam i prije pitao, rekli ste da neće, ja se iskreno nadam, ali tu mislim i na one male jer naravno da nemamo ništa protiv velikih investicija. Na kraju krajeva vodimo liberalne politike one su potrebne, ali mjesta pod suncem mora biti za svih i za velike i za male. Imam još nekoliko pitanja, prvo je da li se u pripremi prijedloga zakona razmišljalo o potrebi otvaranja tržišta što većem broju malih proizvođača, promociji sustava male snage koji imaju relativno nizak period povrata investicije? Pričamo o elektranama do približno 10 kW. Činjenica je da Hrvatska ima iznimno veliku dostupnu površinu krovova, znamo da je 95% Hrvatske ruralno, da ima obiteljskih kuća i da nisu toliko potrebni veći sustavi, a to bi uvelike doprinijelo ono čemu svi težimo, a to su zelene politike. Da li se u izradi prijedloga zakona razmišljalo o mogućnosti plaćanja tarife za korištenje obnovljivih izvora energije isključivo za postotak električne energije koja dolazi, podvlačim iz neobnovljivih izvora jer ponekad se čovjek pita da li ima smisla da se naknada plaća i za energiju koja dolazi iz npr. hidroelektrana. Zakonom se predviđa mogućnost ukidanja statusa povlaštenog proizvođača kod promjena vlasništva proizvodnog postrojenja. E ako je cilj povećanje udjela obnovljivih izvora zašto je status povlaštenog proizvođača vezan za fizičku ili pravnu osobnu, a ne za postrojenje koje proizvodi na istovjetan način bez obzira na vlasnika. I bilo bi tu još tema možda i kod izdavanja građevinskih dozvola, kod nekih višestambenih zgrada da se, da se neki uvjeti vidi, model kako napraviti foto naponske ćelije ili slični oblici alternativnih izvora energije. Da ne pričamo o peletima i o njihovom zagađenju, ali da rezimiram za kraj. Podrška svakom nastojanju koji ima za cilj ubrzat postupke investiranja u obnovljive izvore energije, stvaranja zakonskog okvira koji će tome pridonijeti, ali to mora biti učinjeno na način da bude poticajno i prihvatljivo za sve građane i pravne subjekte u RH, da ih se ne obeshrabruje već motivira, potiče one male, ne samo velike i naravno da i zakon jer je to tako jer ne može se sve odmah pogotovo u prvom čitanju spremit do kraja. Ima još prostora za svoje poboljšanje, manjka mi u sadržajnom i tehničkom smislu. Zato apeliram još jednom da se uzme u obzir, prihvate prijedlozi i svih saborskih zastupnika bez obzira na boje. Pred nama je prilika generacije, nemojmo je propustiti neka prevlada razum. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. No, htio bih vam samo reći mi ćemo vjerojatno završiti možda i ranije od 1 sat pa samo da kažete i kolegama koji su zainteresirani onda odmah ćemo početi sa iznošenjem stajališta da ne čekamo sad, radimo opet stanku nekakvu itd. Evo tek toliko da obavijestite one koji su zainteresirani. Poštovana zastupnica Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, prvo grozim se Zakona o obnovljivim izvorima energije koji uopće spominju fosilne izvore energije pa makar i samo u onom dijelu terminološkog objašnjenja. A to ovaj zakon čini u stavku 4. zakona u kojem se pojašnjavaju pojmovi korišteni u zakonu i u Članku 5. u kojem se navodi klasifikacija obnovljivih izvora energije i fosilnih goriva. Drugo ovaj zakon postavljen je na ovakav način na koji ne ispunjava niti ciljeve zakona, a suprotan je i direktivi EU koja želi građansku energiju. Zašto je suprotan? Zato što pogoduje velikima, a šteti malima. Kako? Prvo u nepovoljan položaj stavlja male obrte, OPG-ove, mikro i mala poduzeća jer oni ne mogu u mrežu dati onoliko viška energije iz obnovljivih izvora koliko imaju. Drugo traži ih se mjesečni obračun električne energije umjesto godišnji, a poznato je da je veća proizvodnja u sunčanim mjesecima kada je istovremeno i manja potrošnja u odnosu na one nesunčane, naravno govorim o energiji iz solara. I treće naplaćuje im poticajnu naknadu iako već proizvode energiju iz obnovljivih izvora. Pa oni su svoj doprinos dali upravo tom proizvodnjom obnovljivih izvora energije. Dakle, predlagatelj ograničava proizvedenu električnu energiju iz obnovljivih izvora jer uvjetuje krajnjem kupcu koji na svojim instalacijama ima postrojenje za samoopskrbu da može prodati viškove proizvedene energije, ali pod uvjetom da je unutar kalendarske godine količina električne energije koju je predao u mrežu manja ili jednaka preuzetoj električnoj energiji. Na takav način ne potičemo nego ograničavamo proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, a ona je već ionako ograničena priključnom snagom. Bilo bi pravedno pojam krajnji kupac s vlastitom proizvodnjom integrirati u pojam korisnika postrojenja za samoopskrbu ako pod njime podrazumijevamo male proizvođače. U tom smislu je potrebno i u ostalim člancima zakona kojima se ne ostvaruje osnovni cilj zakona, a to je povećanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora uskladiti terminologiju da udovoljava upravo tom cilju. Tu mislim i na Članak 51. stavak 1. podstavak 4. gdje se ograničava preuzimanje viškova električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora na krajnje kupce s vlastitom proizvodnjom i one korisnike postrojenja za samoopskrbu čija priključna snaga u smjeru isporuke električne energije ne prelazi 80% priključne snage u smjeru preuzimanja električne energije. I u tom članku je potrebno umjesto ovih 80% ostaviti odredbu koja stoji u Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izvorima energije iz 2018. godine, a koja je zapravo i isporuku i uzimanje energije izjednačila. U cijelom zakonu ono što je najzanimljivije jeste dio zakona koji se odnosi naravno na program državnih potpora. A zanimljivim su ga učinili upravo rezultati dosadašnjih potpora koje smo imali priliku do sada vidjeti, a nisu išli in favorem građanima RH koji te potpore upravo i financiraju iz svojih džepova nego su išli in favorem pojedincima i to onim velikima koji ostvaruju velike projekte, visoko profitabilne projekte i naravno netko im je dozvolio da se dobro snađu i da omaste brk, a usput su i oni koji su to dozvolili omastili i svoj brk preko leđa naravno tih istih građana koji su sve to iz svojih džepova omogućili. Baš zbog toga na Odboru za zaštitu okoliša i prirode izrazila sam, a i ovdje izražavam skepsu po pitanju zakona, dijelova zakona koji su pisani preširoko, a koji se onda mogu tumačiti ovako ili onako kako kome kad zapravo odgovara. U tom smislu jednako kao što sam rekla državnom tajniku, predlažem da se formulacija iz Članka 16. stavak 3. koja kaže da se programi potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora obliku tako da između ostalog osiguraju da proizvođači energije iz obnovljivih izvora uvećaju svoje tržišne prihode, preformulira pa da glasi tako da se ne može tumačiti da se novac građana RH koristi kako bi se pojedincima omogućilo uvećavanje tih prihoda, nego kako te potpore trebaju potaknuti što veću proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, ali naravno uz što manje poticaja i što manje nameta građanima. Ovim zakonom mali plaćaju i naknadu za obnovljive izvore energije, a plaćaju i razvoj mreže za ove velike jer malima ni ne treba ulaganje u mrežu koliko treba velikima. Malima trebaju poticaji, ali ne u iznosu u kojima trebaju velikima. Malima treba samo pravedan sustav da se od njih ne uzima da bi se dalo velikima. U Članku 18. ministarstvo se obvezalo da revizija potpore neće biti nauštrb prava koja su već dodijeljena niti nauštrb gospodarskoj održivosti projekta. Ja bih bila sretnija da se zakonom obvežemo da revizija potpore neće biti nauštrb onih koji te potpore osiguravaju, a to su građani RH, oni mali pod navodnicima. Dakle, kompromisno rješenje vidim u smanjenju vremenskog roka u kojem se program potpora revidira pa umjesto 5 godina neka se taj rok skrati, pa neka bude primjerice godišnje. Neka oni koji imaju visoku profitabilnost, izdašne potpore, imaju prihvatljiva sufinanciranja ovih projekata iz raznih vanjskih izvora preuzme, preuzmu barem neki rizik. Pa neka to bude rizik upravo ove konstantne revizije potpore. Ono što je sporno u sustavu poticanja velikih postrojenja jest i činjenica da se takvi projekti de facto dvostruko potiču. Najprije se potiču na način da se sa u aranžmanu poslovnih banaka i HBOR-a ostvaruje vrlo niska kamatna stopa. A onda se potiču još i ovim poticajima, dakle iz džepova hrvatskih građana naknadom za obnovljive izvore energije. Do te mjere se to potiče da onaj tko je ostvario te poticaje može namiriti i par državnih tajnika i par predsjednika uprava državnih poduzeća i još mu ostaje dovoljno da živi par života. Dok građani zbog nameta koje moraju plaćati doslovno crkavaju. U Članku 19. koji govori o potrebi da potpore budu transparentne, ne diskriminirajuće, troškovno učinkovite i omoguće kompetitivnost natjecatelja potrebno je ugraditi odredbu koja će osigurati da se iz sustava poticanja tržišnom premijom ili zajamčenom otkupnom cijenom izuzmu velika proizvodna postrojenja odnosno velike elektrane obuhvaćene uredbom o kvotama. Pa neka te velike elektrane ne budu na teret građana RH nego neka se izvole financirati na tržištu. Tako se to radi u zemljama EU. Pa neće valjda naši mali građani financirati velike tržišne igrače koji su se eto dosjetili da će biti veliki poduzetnici i ostvarivati velike ekstra profite, kako, tako što će im to omogućavati građani. Neka se bore na tržištu. Jesmo li za tržišnu ekonomiju ili za što? Ili smo za socijalizam. Idemo se jednom konkretno izjasniti. Najvažniji izvor sredstava za isplatu poticaja po ovom zakonu je namjenska naknada za obnovljive izvore energije i kogeneracija. Naravno nju izravno plaćaju hrvatski građani koji bi zauzvrat trebali nešto dobiti, a ne dobivaju baš ništa. Građanima se treba vratiti to što su platili primjerice umanjenom cijenom postavljanja malih fotonaponskih elektrana za pokrivanje vlastitih potreba za energijom. E time bi se potakla proizvodnja fotonaponske opreme koju mogu proizvoditi hrvatska poduzeća i mogu se angažirati hrvatski radnici. Međutim meni se čini da ovdje nikoga nije briga niti za hrvatska poduzeća, ako govorimo o onim malim i srednjim poduzećima niti za hrvatske radnike. I nemojte mi se sada izmotavati da vas je briga za hrvatske radnike jer ste eto osigurali one Covid potpore za očuvanje radnih mjesta. Nije Vlada RH ništa svojega dala, dala je iz džepova hrvatskih građana da bi očuvali ono što ionako zaslužuju, svoje radno mjesto. Ovim načina, putem ovog zakona osigurat će se samo radna mjesta i dodatni profiti kojekakvim državnim tajnicama koje su citiram uz posao eto uspjele i dodatno zaraditi jer se može. Da ima volje svaki hrvatski građanin koji je u opasnosti od siromaštva mogao bi plaćati rate za struje vlastitim mini elektranama. Građanska energija mogla bi pružiti novu perspektivu Hrvatskoj. Nažalost jedinu perspektivu koja se može vidjeti iz ovog zakona možemo vidjeti u punjenju džepova pojedinaca i to koje kakvih i koje čijih kumova i torbara. Povijest se ponavlja, a ako usmjerimo novac građana upravo tim građanima zapravo oduzeli bi onim torbarima i kumovima. I to je poanta ovog zakona i zato ovaj zakon Klub SDP-a neće podržati.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, Zakon o obnovljivim izvorima energije i visoko učinkovitoj kogeneraciji kao što smo već čuli u hrvatsko zakonodavstvo uveden je 2015. godine kojim je uređeno pitanje korištenja obnovljivih izvora u RH te stvarani preduvjeti za povećanje udjela obnovljive energije u krajnjoj potrošnji sukladno ciljevima energetske tranzicije na niskougljično gospodarstvo. U okviru tzv. zimskog paketa energetskih zakona s kraja 2018. Godine donesena je i direktiva o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora koja postavlja obvezujući cilj EU za ukupan udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji. Ujedno se propisuju i pravila o financijskoj potpori za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, o vlastitoj potrošnji takve električne energije, upotrebi energije iz obnovljivih izvora za sektore grijanja, hlađenja i prometa, regionalnoj suradnji država članica, međusobno i s trećim zemljama, jamstvu podrijetla električne energije, upravnim postupcima i informacijama i osposobljavanju. Također se utvrđuju kriteriji održivosti i uštede emisije stakleničkih plinova iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase. Određivanjem obvezujućeg cilja EU za obnovljivu energiju do 2030. od minimalno 32% udjela obnovljive energije, nastavlja se poticanje razvoja tehnologije za proizvodnju obnovljive energije i pruža se daljnja sigurnost ulagačima u sektoru. Mi smo u RH provođenjem energetske politike poticanja obnovljivih izvora, zacrtani cilj za 2020. g. ostvarili pa čak i premašili. Trenutno smo na 28% obnovljivih izvora u ukupnoj konačnoj potrošnji energije, dok je zacrtani cilj bio postavljen na 20% u sustavu poticanja izgrađeno je 1030 megavata novih proizvodnih postrojenja, na obnovljive izvore energije i visokoučinkovitu kogeneraciju. Međutim, još uvijek veliki udio obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje se temelji na korištenju ogrjevnog drva u kućanstvu i upravo je zato potrebno napraviti iskorak u većem korištenju novih tehnologija koje koriste obnovljive izvore energije, a mogu zadovoljiti i potrebe kada se radi o grijanju prostora ili tople vode, kao i kod hlađenja. Zadnjim izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izborima energije i visokoučinkovitost kogeneracije iz 2018. g. postignut je bitan napredak u provođenju održivih energetskih politika, posebice kada se govori o proizvodnji elektronične energije za vlastite potrebe u distribuiranim proizvodnim postrojenjima. Podsjetit ću, 2018. uveli smo i korisnika postrojenja za samoopskrbu gdje smo omogućili takvom korisniku da izgradi vlastito postrojenje za samoopskrbu i višak energije predaje u mrežu, a kad ima manjak, uzima iz mreže elektroničnu energiju. Praktički smo osigurali na neki način skladištenje energije takvim kupcima i pri tome se radi o obračunu unutar obračunskog razdoblja di korisnik plaća jedino razliku više preuzete energije iz mreže. Ovo je prije svega, napravljeno zbog solarnih postrojenja za proizvodnju elektronične energije. U ovom prijedlogu Zakona, naravno, usklađujemo se sa direktivama koje su donesene poslije zadnje izmjene, ali s već ovdje raspravljenim u prvom čitanju, Zakonom o tržištu elektronične energije te se uz već uvedeni pojam proizvodnih postrojenja, korisnika za samoopskrbu i kupaca za vlastite potrebe, proširuje na nove sudionike tržišta elektronične energije sukladno predloženom zakonu, a koji prepoznaje nove sudionike aktivnog kupca i energetske zajednice. Tako se definiraju potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora i potrošači vlastite obnovljive energije koji djeluju zajednički te se ovim Zakonom uređuje mogućnost sudjelovanja istih u programima potpore pod jednakim uvjetima s ostalim sudionicima. U tu se svrhu omogućava poduzimanje mjera kao što su pružanje informacija, tehnička i financijska pomoć, smanjenje administrativnih zahtjeva, uključujući kriterije nadmetanja usmjere na zajednice, određivanje odgovarajućih razdoblja za nadmetanje, za zajednice obnovljive energije ili omogućavanje zajednicama obnovljive energije isplatu naknada izravnim potporom kada ispunjavaju zahtjeve za mala postrojenja. Kako je potrebno utvrditi regulatorni okvir koji bi omogućio potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora da proizvode, troše i skladište i prodaju elektroničnu energiju bez izlaganja nerazmjernim opterećenjima, postavljaju se jasni kriteriji za korištenje posebnih sustava vezanih za proizvodnju za vlastite potrebe. U ovom smislu se dosadašnji zakon proširuje na način da će građani koji žive u stanovima moći iskoristiti te mogućnosti za potrošače u istoj mjeri kao i kućanstvo u obiteljskim kućama. Pri tome, nužno je razlikovati potrošače vlastite obnovljive energije koji djeluju pojedinačno i one koji djeluju zajednički zbog njihovih različitih karakteristika u onoj mjeri u kojoj je svako takvo razlikovanje proporcionalno i propisano utemeljeno vodeći računa o sigurnosti, stabilnosti i mogućnosti pojedinih sustava, odnosno osiguravanje tehničkih i financijskih održivosti elektroničnog sustava, ograničavanja potpore na ono što je objektivno potrebno i učinkovitu uporabu programa potpore. Ovim Zakonom se osigurava da se tijekom postupka ocijene planiranja i izdavanja dozvola za proizvodna postrojenja za proizvodnju obnovljive energije, uzme u obzir pravo ... [[Govornik se ne razumije.]] u području zaštite okoliša te doprinos energije iz obnovljivih izvora u ostvarivanju cilja zaštite okoliša i cilja u području klimatskih promjena, osobito u usporedbi s proizvodnim postrojenjima koja ne proizvode energiju iz obnovljivih izvora. Prijedlogom zakona se osigurava nužno informiranje o upravnim procedurama i mogućnostima izrade priručnika radi olakšavanja razumijevanja postupaka za nositelje projekata i građenja, koji žele ulagati u obnovljivu energiju. Nadalje, jamstva podrijetla koja su trenutačno uvedena, za obnovljivu električnu energiju, proširuju se kako bi obuhvatila plin proizveden iz obnovljivih izvora. Novina u odnosu na postojeći zakon je i uvođenje mogućnosti da se s drugim državama članica dobrovoljno udružujemo tj. udružimo svoj nacionalni program potpora ili ga djelomično uskladimo. Uspostavlja se postupak jednostavne obavijesti za priključenje na mrežu proizvodnih postrojenja snage do 10,8 kilovata i fizičko priključenje na elektroničnu mrežu u roku od 1 mjesec. Ministarstvo može tu maksimalnu snagu od 10,8 kilovata podići do 50 kilovata. Uvodi se kontakt točka u vidu operatora tržišta energije koja na zahtjev podnositelja zahtjeva pruža smjernice tijekom cijelog upravnog postupka podnošenja zahtjeva i postupka izdavanja dozvola pri gradnji postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Iz svega ovoga izrečenog, Klub HDZ-a podržat će ovaj Prijedlog zakona i to je jedan dobar smjer gdje vrlo brzo, nakon što smo ovdje imali u prvom čitanju Zakon o tržištu elektronične energije, sad imamo i ovaj prijedlog zakona i zaokružujemo tu cjelinu. Hvala.
Sada idemo na pojedinačnu raspravu, a prvi će govoriti poštovani zastupnik Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Na početku, iz ovog Zakona je vidljivo, a to potvrđuje i analiza stručne javnosti ovih dana, da je cijeli zakon pisan tako da se pogoduje isključivo vjetroelektranama. Samo jedan primjer, citirat ću, a ime ih more, dakle citiram jedan medij, država je odlučila dati veliku prednost vjetroelektranama, u odnosu na ostale tehnologije jer je rekonstruiranim starim vjetroelektranama omogućuje da se nakon 15 godina rada ponovo jave na natječaj za tržišnu premiju, za razliku od drugih rekonstruiranih postrojenja koja trebaju imati starost od 20 do 30 godina. Dakle, hidroelektrana. Zašto to govorim? Zato jer se ne tako davno sjećamo afere vjetroelektrane u koje je direktno uključen resorni ministar Ćorić kojeg danas ovdje nema i koja još nije dobila svoj pravosudni epilog. Podsjetit ću, tada je kao žrtveno janje uhićena Josipa Rimac, bivša HDZ-ova zastupnica i gradonačelnica Knina kao lobist izgradnje Krš-Pađene i vezu s kontroverznim bosanskohercegovačkim poduzetnikom Milenkom Bašićem. Citirat ću što je o dotičnom Milenku izjavio g. Radimir Čačić. Prijetio mi je vlasnik tvrtke kojeg nikad prije nisam vidio ni čuo g. Bašić, došao je i rekao da se zna obračunati s neprijateljima i nagraditi prijatelje, ustvrdio je Čačić. Ta je afera dakle, pokucala direktno na vrata premijer Plenkovića jer je uplela njegovog resornog ministra Ćorića, T.Ć. kojeg su mediji direktno povezali s ulogom njegove supruge u tom cijelom slučaju i sukobom interesa. Citirat ću jedna medij od tada, Maja Pokrovac, predsjednica Gospodarskog udruženja Obnovljivi izvori energije je ujedno i predsjednica Hrvatskog društva lobista, a potpredsjednica tog društva jest Dubravka Sinčić Ćorić. Supruga ministra energetike koji je odlučio promijeni tarifnog modela za obnovljive izvore energije ili pojednostavljeno, o tome hoće li se u Hrvatskoj lakše i jednostavnije razvijati posao s vjetroelektranama i hoće li vlasnici ubirati još veći profit. Podsjetit ću da je zbog potencijalnog sukoba interesa njegove supruge otišao biviši predsjednik HDZ-a Tomislav Karamarko. Dakle, i u HDZ-u očito vrijede dvostruki kriteriji. Jedni vrijede za Karamarka, a drugi vrijede za Ćorića. Postavlja se pitanje zašto je to tako. Vjerojatno zato jer je ta afera upala direktno i u Plenkovićev ured i uplela Plenkovićevu šeficu kabineta Tenu Mišetić koja se spominje u preslušanim transkriptima Josipe Rimac i koja također, trebala biti ispitana u USKOK-u. Na taj isti način Plenković je štitio i Martinu Dalić koja je nakon afere Agrokor odnosno Konzultanti, unaprijeđena u Podravku, postala je tamo predsjednica Uprave jer je zapravo zaštitom Dalić on štitio zapravo sebe. To je sada i više nego jasno. To je samo dokaz da koruptivne afere idu do samog državnog vrha. Što se energetike u Hrvatskoj tiče, tu nedostaje itekako strateški pristup. U sklopu energetske politike, trebala bi postojati karta obnovljivih izvora energije, više puta smo o tome govorili u hrvatskom parlamentu te bi država trebala reći na kojim mjestima želi razvijati, npr. hidropotencijale, na kojima solare, a na kojima vjetar. Na taj način država bi mogla upravljati procesom, a ovako je cijeli sustav prepušten špekulantima, odnosno o energetskoj politici ne odlučuje država ni narod već lobisti. Nadalje, korištenje obnovljivih izvora energije trebalo bi biti diversificirano. Dakle, ne može se preferirati samo vjetroelektrane jer je netko s nekim u „dealu“. I za kraj, ono što je najveći problem kad su obnovljivi izvori energije u pitanju, za razliku od Njemačke i razvijenih nordijskih zemalja, kod se potiče prodaja struje u mrežu. Na taj način netko masno zarađuje na većoj cijeni struje, a krajnju cijenu te veće cijene struje upravo plaćaju građani i oni plaćaju više računa. Cijeli sustav trebao bi potaknuti proizvođače da proizvode struju za svoje potrebe. Za samoodržive objekte, za samoodržive pogone, to bi u Hrvatskoj trebala postati praksa. To nažalost danas zbog politike Vlade i resornog ministarstva i ministra nije slučaj. Hvala vam.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Grmoje.
Hvala. Poštovani zastupniče Bernardić, ne samo da krakovi ove afere vjetroelektrane idu u Banske dvore do premijera Plenkovića i gđice. Mišetić. Ti krakovi su zapravo zahvatili jedan dobar dio ovog Sabora. Sjećam se da dok smo bili dio Vlade, da su taj projekt koji je bio stopiran od strane ministarstva u kojem je Most, dakle imao ministra, da sam ovdje imao zahtjeve od razno raznih političara koji su dio vladajuće većine, pa čak me na hodnicima zaustavljao i Milorad Pupovac i lobirao za ovaj projekt vjetroelektrane. Dakle, to pokazuje da su mnogi upleteni u ovu aferu i bilo bi dobro istražiti sve oni koji su bili i dolazili dakle u onaj klub u Slovenskoj 9, dakle tu je bio, kao što sam mogao čuti i Milorad Pupovac, ali i Mario Kapulica, dakle bilo bi dobro da ih USKOK i DORH sve [[Upadica: Hvala.]] ispita.
Poštovani zastupnik Bernardić.
Poštovani zastupniče Grmoja, kad je korupcija u pitanju, ja sam za potpuno raščišćavanje svih odnosa neovisno o kojoj je vladi riječi i koga je zahvaćala. Vaš Mostov ministar Slaven Dobrović, znam da je odbio sudjelovati u tome, toga se dobro sjećam, a ono što se sada događa u Hrvatskoj vezano za afere u gradu Zagrebu kazuje da prije ili kasnije u Hrvatskoj, s obzirom da je DORH ipak odlučio ne biti marioneta na daljinski ove vlasti, dolazi do pravosudnog epiloga svih aktera, tako da sam potpuno uvjeren da će ova afera vjetroelektrane, kao i afera Agrokor-Konzultanti dobiti svoj pravosudni epilog. Za to ćemo još možda malo pričekati, pričekat ćemo neko vrijeme da određeni ljudi ne budu na svojim pozicijama, ali sasvim sigurno, to je nešto što se u ovom trenutku iz aviona je vidljivo, ne može ... [[Govornik se ne čuje.]]
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, nakon izlaganja g. tajnika, ja sam postavio pitanje ovdje koje je baš bilo vezano za jedan dio vašeg izlaganja, a to je da čujemo, ako se zna, ako nam se može reći što se planira, kakvi su planovi u Hrvatskoj, u kojem postotku će koji izvori energije biti zastupljeni do 2030. g., znači koliko će biti vjetroelektrana, koliko će biti izvora energije iz vjetroelektrana, iz sunčeve energije, iz biomase, itd., itd. Evo, g. tajnik je rekao da ti planovi postoje, nije znao točne podatke, ali ja vjerujem da ćemo te podatke dobiti. Vi ste sad postavili još jedno dodatno pitanje, a to je pitanje vezano za teritorijalni raspored tih elektrana. Znači, gdje će se koje elektrane favorizirati i gdje će se više toga odraditi i ono što je izuzetno važno pitanje za g. tajnika i ministra, to je zašto za vjetroelektrane 15 godina, a za ostale 20 i 30 godina?
Poštovani zastupnik Bernardić.
Poštovani g. Pavić, vi ste postavili pravo pitanje. Dakle, u kojem postotku vjetroelektrane, hidroelektrane, solari? U kojem postotku? To je ono što ni državni tajnik ni ministar u ovom trenutku ne mogu reći zato jer proces, kad su obnovljivi izvori energije u pitanju, ne vodi ministarstvo nego vode lobisti. I zato nema karte obnovljivih izvora energije, država nažalost ne upravlja tim procesom, to je jasno, to je vidljivo, to je jednostavno činjenica, prema tome, dok se Hrvatska ne počne ponašati kao gospodar svojeg teritorija dok različiti lobisti budu nama upravljali zemljom, dotle u Hrvatskoj neće biti dobro i vi ste postavili ključno pitanje. Da, nema ni karte obnovljivih izvora energija, da, država ni ne zna u kojem postotku to postaviti, da, čak su, postoje špekulacije, medijske špekulacije u stručnoj javnosti da ovaj Zakon zapravo i nisu pisali predstavnici ministarstva nego upravo predstavnici lobista.
Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Totgergelija. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, ove rasprave SDP-a više su kao slobodni govor nego vezano uz zakon koji raspravljamo pred sobom i koji imamo pred sobom. Javio sam se za ovu pojedinačnu raspravu, prije svega, da se osvrnem detaljno na male solarne elektrane. Dakle, prema podacima distribucijskog sustava, od ukupno u radu što ima 446 megavata obnovljivih izvora, na sunce otpada 120 megavata, na biplin 53, na biomasu 92, na vjetar 65, na hidro 76 i ostalo čine 37 megavata. Evo, to je neki omjer koji trenutno imamo priključeno na distribucijski sustav, a ako pogledamo sunčane elektrane, to smo već mogli malo i kod uvodne rasprave državnog tajnika vidjeti i odgovora na repliku, dakle zakon koji smo donijeli 2018. išao je u smjeru da pogoduje ugradnji malih sunčanih elektrana na obiteljske kuće i na privatne objekte. Sad to ovim Prijedlogom zakona idemo širiti na energetske zajednice, dakle omogućavamo i zgradama to, ali i na ustanove, državne ustanove i ostale ustanove, gradske, županijske, kako bi što više ustvari mogli ugrađivati solarnih elektrana, a da one funkcioniraju na način samoopskrbe. Dakle da prije svega služe za opskrbu tog objekta na kojega instaliramo. Kad pričamo o samoopskrbi, samoopskrba ne znači da si proizvođač koji ide na tržište prodavati svoju električnu energiju i zato je upravo i uvedeno, mogli smo uvesti da to bude tijekom jednog dana, izračun koliko si proizveo, pa što si višak proizveo tijekom dana, tijekom noći koristiš i da obračunsko razdoblje bude 1 dan. Mogli smo da to bude jedan tjedan. Ne, mi smo u prijedlogu zakona iz 2018. stavili cijelu jednu kalendarsku godinu za privatne kupce dakle za naše građane da se gleda cijela kalendarska godina i tek ako u cijeloj kalendarskoj godini proizvodiš više nego što trošiš, onda moraš preći u kategoriju proizvođača elektronične energije jer onda više nisi za samoopskrbu, dakle vrlo se ustvari pogodovalo kupcima da bi se što više ih poticalo da što više ugrađuju solarne elektrane na vlastite objekte i da na taj način zadovolje potrebu za elektroničnom energijom. U strukturi cijene je i distributivna i prijenosna i mrežarina + cijena elektronične energije, dakle onaj koji proizvodi tijekom dana puno više, a tijekom noći to koristi iz mreže, netko to u sustavu mora nadoknaditi i logično je ovo kako je napravljeno i vrlo pogodno za kupce, a da je to tako govore upravo ovi podaci kad pogledamo koliko je sunčanih elektrana bilo 2018., zakon smo donijeli u 12. mj., znači u 2018. nije mogao uopće djelovati na to, 2019. je još bila u onim prvim mjesecima praktički prilagodba da svi prepoznaju da taj zakon, a recimo kolega Bulj do dan danas nije ni shvatio da taj zakon postoji i svaki put kad je govorio o solarima, rekao je da nismo ništa napravili za mini solare, bez obzira što smo ovdje u Saboru 2018. donijeli taj zakon i kojim potičemo ugradnju malih elektrana na obiteljske kuće. 2019. je porast bio za nekih 300 u odnosu na 2018., a 2020. to raste čak do 2 797 priključenih sunčanih elektrana u odnosu na ove prijašnje godine kad je to bilo 1910 odnosno 1675. Dakle iz konkretnih brojki vidimo da zakon iz 2018. je imao efekt i da su ga ljudi počeli prepoznavati, možda smo i mi ovdje mogli više raspravljati o tome kako smo donijeli taj zakon i kako ima korisne strane tog zakona, nego pričati da nismo ništa napravili pa kad netko čuje, znači nema ništa o solarnim elektranama, neću se u to ni petljat. Da je čuo svaki put od nas sa ove govornice, je, donijeli smo 2018. zakon, možete to, to i to, možda bi išao malo pogledati što mu to sve taj zakon donosi i odlučio se prije na ugradnju sunčane elektrane na svoju vlastitu kuću, a ovaj zakon sad to još proširuje [[Upadica:]] i omogućava puno više.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Lenarta.
Poštovani kolega Totgergeli. Koliko vi u Bjelovarko-bilogorskoj županiji, odakle vi dolazite znate krovova fizičkih osoba da imaju instaliranu elektranu na sunce i koji prodaju višak struje u mrežu i da li biste vi uložili za jednu takvu elektranu od 10 kilovata 30 tisuća eura i čekali 20 godina da vam se to vrati ili znate mnogo više dobrih poslova gdje tih 20 tj. 30 tisuća eura možete barem 10 puta okrenuti u tih 30 godina. Ja mislim da nikako ne potičemo ljude da to stavljaju, osobno imamo krov koji je idealan za to, ali matematika jednostavno kaže da to nema smisla u ovome trenutku jer očito državi to nije interes. Umjesto da postavljamo po krovovima, mi dajemo ogromne novce u vjetroelektrane [[Upadica: Hvala.]] i zadovoljavamo nečije interese.
Poštovani zastupnik Totgergeli.
Hvala na tom pitanju. Evo, imam pred sobom podatke za Bjelovarsko-bilogorsku županiju od, to su podaci za 2020., znači tijekom 2020. Bjelovarsko-bilogorska, ukupno 89, od toga poduzetništvo 75, samoopskrba 23, kućanstva-kupac s vlastitom proizvodnjom 1, s time da je Bjelovarsko-bilogorska među manje zastupljenim županijama, a što se tiče cijene, tih 30 tisuća eura koje ste rekli za 10 je puno puta precijenjeno u odnosu na stanje koje je trenutno i praktički iz dana u dan cijene, ta cijena investicije početka drastično pada. Kako ona pada, tako i ti zahtjevi i broj zahtjeva iz dana u dan sve više raste.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani kolega, vjerujem da ćete se složiti sa mnom da je jako važno od kućanstva, kućnog savjeta, gradske četvrti grada odnosno lokalne samouprave pa skroz do države izuzetno važno imati planove i programe razvoja i programe da znamo kuda idemo i kud želimo doći. Ukoliko nemamo program, ukoliko nemamo plan, onda idemo pa kud dođemo da dođemo i svejedno vam je. Međutim, ukoliko imamo plan i program i znamo da želimo postići toliko i toliko vjetroelektrana, toliko i toliko sunčanih elektrana, toliko i toliko ... [[Govornik se ne razumije.]] u vlasništvu privatnih osoba, odnosno fizičkih osoba, onda znamo što nam je za činiti i ukoliko želimo da naši građani sudjeluju u tome, moramo ih sa time upoznati, moramo napraviti kampanju da ih upoznajemo sa time i moramo im dati do znanja da mogu u tome sudjelovati. I naravno, moraju postojati natječaju na koje se oni mogu javiti za bespovratna sredstva.
Poštovani zastupnik Totgergeli.
Složit ću se s vama u onom dijelu kad ste maloprije govorili da je dobro što ovako često raspravljamo o energetskim zakonima i što ovako često energetski zakoni dolaze u naš Sabor. 2018. smo ovaj Zakon izmijenili u pozitivnom smjeru, vidimo brojke da to ide dobro. E sad, 2018. donijete su neke nove direktive i mi već sad idemo sa novim izmjenama, a prije mjesec ili dana ili koliko imali smo u prvom čitanju zakon za koji smo se složili da je skoro pa revolucionaran u odnosu na stanje koje sad je kad pričamo o Zakonu o tržištu elektronične energije i sve ono što sad otvara, malo nam čak djeluje i futuristički jer se mnogi od vas su pitali hoćemo to i ostvariti. Ali, isto tako je djelovalo prije 10-tak ili 15 ili 20 godina da uopće nećemo krenuti u obnovljive izvore energije i kad su poticaji za obnovljive izvore bili najveći, najmanje je bilo onih koji su [[Upadica: Hvala.]] bili zainteresirani da se uopće za to prijave [[Upadica: Hvala. Sad će završno…]] Sad se to sve lagano mijenja u pozitivnom smjeru.
… u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Mirela Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Kolega zastupnik Totgergeli kaže da SDP govori ovdje o ovom Zakonu kao da govori zapravo u slobodnim govorima. Pa nema dovoljne minutaže slobodnih govora kako bismo prokazali sve slučajeve gdje vi pogodujete velikima na štetu malih, na štetu građana RH i zato se tako vama čini, takav dojam ostavljaju naše rasprave jer naprosto moramo mi progovarati kad vi to želite sakriti, ali sakriti ne možete, vi to ozakonjujete i ovim Zakonom. Dakle, postavila sam pitanje državnom tajniku Milatiću zbog čega se predviđa mogućnost umanjenja naknade za obnovljive izvore energije za pojedine skupine poduzetnika koji su, eto, pred svojevrsnim rizikom, a ne predviđa se umanjenje te iste naknade za građane koji su pod istovjetnim rizikom, rizikom od gubitka prihoda ili rizikom od nemogućnosti preživljavanja, pa sam dobila odgovor da, eto, država tim građanima pomaže kroz socijalne mjere. Dakle, poruka državnog tajnika Milatića, poruka zastupnika iz redova HDZ-a građanima RH, ako ste onaj kojeg država dere, da bi omogućila odnosno tutnula u torbu svom kumu ili pajdašu, onda će vam općina u kojoj živite ponovno iz vaših džepova pomoći. Iz vaših džepova zbog toga što i sredstva općina i gradova jesu sredstva hrvatskih građana, baš onih kojih već država dere. Dakle za njih država ne mari, ona mora brinuti o velikim poduzetnicima, o poduzetnicima koji grade velike elektrane, koji ostvaruju ekstra profite, koji imaju mogućnost tutnut nekom u torbu da bi i taj uz svoj posao dodatno zaradio, kako kaže državna tajnica Josipa Rimac, a koliko je takvih još dodatno zaradilo uz svoj posao i to na leđima hrvatskih građana. E pa Europa potiče građansku energiju. Ovo nije poticaj, ovo je ponovo zaštita i poticanje velikih. Kada biste shvatili da hrvatski građani već plaćaju i energiju koju troše i energiju odnosno naknadu za proizvodnju energije onih velikih koji će tom proizvodnjom ostvarivati ekstra profite, a plaćaju im i ulaganje u mrežu da bi uopće mogli prodavati tu energiju da bi ostvarivali ekstra profite onda bi shvatili da kako god okreneš sa svih strana hrvatski građani, mali ljudi, tzv. mali ljudi, a veliki su plaćaju, ne bi li se pojedinci obogatili da li pojedinci u poduzetničkim strukturama oni koji su bliže kotlu ili pojedinci u političkim strukturama. O tome govorim. I to ne bi trebao biti cilj ovog zakona jer zakon mora služiti da bi zaštitio one najranjivije, da bi potaknuo proizvodnju električne energije ali na način da si hrvatski građanin može priuštiti potrošnju te energije, da može platiti ratu struje. Zamislite građanina koji troši struju jedva da ima svjetlo recimo na Baniji danas, koji će plaćati uz to što koristi svjetlo poticaj nekom velikom poduzetniku da proizvodi obnovljive izvore energije, a on nema ni za grijanje nema se ni na šta grijati, nema jer živi u kontejneru, a ako uključi električnu grijalicu onda će potrošiti još više kilovata pa će još više naknade za obnovljive izvore energije potrošiti. I sad ćete mi reći to će država za njih riješiti oni neće morati rješavati struju odnosno plaćati struju, ali nema takvih građana samo na Baniji, ima ih širom Hrvatske. Ima ih u sredinama gdje vam naizgled izgleda dobro, tamo gdje i ja živim. Ima ih onih koji si ne mogu baš priuštiti plaćati struju koliko god država kaže, a država kaže da naknada mora biti takva da može omogućiti pokrivanje svih ovih naknada koje ste predvidjeli, a koje idu u korist samo i isključivo velikima i zbog toga je ovaj zakon potpuno neprihvatljiv. Hvala lijepa.
Hvala, evo ja sam se nadamo da ćemo mi završiti i prije s ovom točkom i prije 1 sat, međutim evo 1 sat je pa ćemo ići na iznošenje stajališta, a onda ćemo nastaviti s točkom. Mi se sada vraćamo na našu točku o Prijedlogu Zakona o obnovljivim izvorima energija i visokoučinkovitoj kogeneraciji pa će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa za ovu završnu raspravu u ime kluba javio sam se prije svega da istine radi ostane u zapisniku po ovom zakonu konstatirano potpuno suprotno od onoga što su danas iznosili prije svega u ime kluba Mirela Ahmetović u ime Kluba SDP-a i kolega Bernardić. Po njihovim raspravama ispada kao da netko tko sudjeluje u nekom kriminalu isključivo treba biti obojen bojom nečije stranke. Pri tome zaboravljaju da se upravo trebamo boriti protiv svih koji sudjeluju u nekoj korupciji i pri tome prozivaju i DORH što radi svoj posao itd., itd., a naravno da u tome zaboravljaju da upravo i sutra skidamo imunitet jednom članu njihovog kluba baš zbog nekih radnji koje nisu baš primjerene ni saborskom zastupniku, a ni nekom čelniku lokalne samouprave zbog sumnji na te radnje. Dakle, kao da kriminal ima boju. Protiv kriminala se trebamo boriti bez obzira na boju i bez obzira na pripadnost bilo kojoj stranci. Kad gledamo one koji su priključili svoje elektrane kao sunčane, kao bioplin, biomase u ovim brojkama ja stvarno ne znam koliko ovdje ima pripadnika bilo HDZ-a ili SDP-a ili neke treće opcije političke, niti znam tko je kome ovdje prijatelj ili neprijatelj ili kum ili nešto takvog tipa. Ali moram konstatirati da s obzirom da Klub SDP-a neće podržati ovaj prijedlog zakona dakle oni protiv toga da samoopskrba bude dostupna i onim građanima koji su, koji žive u obiteljskim zgradama. Oni su protiv toga da kad govore o naknadi da upravo se proširi krug skupljanja naknade za poticanje obnovljivih izvora energije i na otkup električne energije gdje će se ubuduće prikupljati i sredstva iz trgovine CO2 emisijom iz naknade za uvezenu energiju proizvedenu u trećim zemljama iz proizvodnih postrojenja koja koriste ugljen te će dodatna sredstva uplatiti budući nositelji projekta ovi za energetska odobrenja. Dakle, širi se krug skupljanja novaca upravo kako bi kroz buduće vrijeme naknade za ovo građanima bile što manje. A moram podsjetiti da upravo taj sustav naknada je doveden u potpuni kolaps upravo za vrijeme SDP-ove vlade i nakon što je SDP izgubio izbore poslije toga smo morali brzim intervencijama uopće taj sustav napraviti održivim, sad smo tu gdje jesmo, sustav funkcionira, kroz ovaj zakon želimo poticat da imamo što više obnovljivih izvora energije, a s druge strane da u budućnosti praktički dođemo do toga da se što manje direktno potiče, a što više da se stvore uvjeti kako bi izgradnja tih obnovljivih izvora energije bila svima pristupačnija, jednostavnija i bolja. U završnom obraćanju ipak se odustalo od one teze da i ova samoopskrba u stvari nije nešto što potiče ljude da ugrađuju solarne elektrane, što je naravno potpuno okrenuta teza jer i brojke potvrđuju da već 2018. kad smo donijeli zakon i uveli samoopskrbu da sad imamo sve više onih koji ugrađuju solarne elektrane i naravno možda nakon ove moje završne rasprave promijeni se teza i o nekim drugim stajalištima pa još do sutra kad budemo glasali o ovom zakonu i Klub SDP-a shvati da je zakon koji se nastavlja na zakon gdje smo se svi složili da je dobar o tržištu električne energije i da je nužno donijeti ovakve zakone i promjene za budućnost i za opstojnost obnovljivih izvora energije odnosno za stvaranje uvjeta kako bi što više tih obnovljivih izvora energije se ugrađivalo u elektroenergetski sustav ali i ostalo. Evo, toliko hvala.
Zastupnica Ahmetović je digla povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa povrijeđeni potpredsjedniče. Kolega zastupnik Totgergeli povrijedio je Poslovnik Članak 238. jer je iznio notornu laž o skidanju imuniteta članu Kluba zastupnika SDP-a, a govorimo o Vinku Grgiću. Vinko Grgić nije član Kluba zastupnika SDP-a i nemojte obmanjivati javnost niti manipulirati. Prestanite manipulirati jer vama nitko više ne vjeruje. Nitko više ne vjeruje. A ovakav zakon donosite samo kako biste mogli osigurati budućnost HDZ-a jer je budućnost HDZ u ovim crnim torbama koje ćete omogućiti ovim zakonom.
Dakle kolegice Ahmetović, prvo nemojte se derati, prestanite se, prestanite se derati prvo, premašili ste vrijeme, zlorabite Poslovnik i dobijate opomenu, ali ne trebate se derati tu svi mi dobro čujemo. Sasvim dobro čujemo. Ovaj treba se primjereno ponašati ovdje u saboru jel. Kolega Totgergeli nemojmo sa povredama Poslovnika, molim vas. Može ajd.
Hvala potpredsjedniče. Kolegica je povrijedila Poslovnik 238., prvo zato što laže našoj javnosti, laže hrvatskim građanima da ovaj zakon ne valja i da ovaj zakon je protiv toga da oni dobiju veću mogućnost ugradnje solarnih elektrana na vlastite kuće. Mislim praktički radi diskriminaciju između, ovaj zakon sad ide ka tome da netko tko živi u stanu bude izjednačen sa onim tko je kući. Ona je protiv toga, ona želi tu diskriminaciju, želi da ti građani budu različito tretirani.
Kolega Totgergeli vi znate jako dobro da to nije povreda Poslovnika, laganje u saboru nije nažalost povreda Poslovnika, a niti sam ja taj tko može procijeniti da li netko laže ili ne laže prema tome i vi dobijate opomenu i prestanimo s tim bedastoćama. Sad će u ime, stanku, zastupnica Mirela Ahmetović je u ime Kluba SDP-a zatražila stanku. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba zastupnika SDP-a kako bi dodatno ukazala na naprosto notorne laži koje su iznesene ovdje za govornicom od strane zastupnika Totgergelia. Ne samo da je obmanuo javnost i izmanipulirao javnost jer nema čime obraniti ovakav zakon iznijevši da je sutra skidanje imuniteta Vinku Grgiću koji nije zastupnik Kluba zastupnika SDP-a, nego je na taj način obmanjujući i lažući javnost pokušao prikriti činjenicu da Zakon o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji zahvaljujući HDZ-ovoj Vladi i Klubu zastupnika HDZ-a ponovo pogoduje velikim poduzetnicima, velikima koji će ostvarivati ekstra profite, a iz tih ekstra profita, dakle budućih ekstra profita će se namirivati kojekakve državne tajnice, sjećamo se Josipe Rimac, njezini odnosno njihovi prijatelji predsjednici uprava javnih društava, sve redom članovi vladajuće stranke. Dakle, to je cilj i to je bila namjera zastupnika Totgergelia, ali najtužnija od svega je to što je pokušao to opravdati na način da još dodatno obmane javnost i iznese notornu laž. Ono što je sramota, sramota je da očito u ovoj sabornici nitko dobro ne čuje pa ja moram podignuti glas jer ponavljanjem, ponavljanjem samo da se koruptivne radnje ozakonjuju pod vašim mentorstvom, pod vašim patronatom, pod patronatom Andreja Plenkovića možda Hrvatsku izvedemo na pravi put. Hvala lijepo.
Naravno da ću odobrit stanku. Sukladno Članku 293b. mi ćemo nastaviti sa radom pa će sada u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik Ivo Milatić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, HR4 je upravo se isključio tako da ovaj sad ja mogu reći ono što u ime Vlade trebamo reći. Drugi put ću se javiti na svaku raspravu jer pokušavao sam pričekati kraj, ali od sad na dalje obečajen na svaku ovakvu raspravu kao što je danas bila javljam se pa makar ovdje stajao do 24 sata navečer. A tema je slijedeća. Prvo tihim glasom ću pokušati sve to reći, da imputirati ovom ministarstvu, meni kao članu tog ministarstva, ministru, premijeru Andreju Plenkoviću da mi tu nekakve lobije, lobiste, nekoga čuvamo ne čuvamo apsolutno kategorički odbijam. Kada je predsjednik SDP-a uvaženi saborski zastupnik Bernardić rekao ovdje da smo stavili vijek trajanja 15 godina za elektrane, vjetroelektrane, 20 za solarne i već kako ide vijek trajanja, podsjećam toga gospodina to je zakon koji je donijela njegova vlada i njegov premijer sadašnji predsjednik države 2015. I to nije 2018. mijenjano niti je tko od opozicije niti od vlasti to postavljao u pitanje. Nikakvo pogodovanje taj članak nema prema nikomu niti je nama ideja da se neko sutra kad revitalizira elektranu može prije javiti. Ovdje svečano obečajen na ovom cijenjenom domu da nikakav problem nije da vjetroelektrane budu isto, da se smatraju nove nakon 20 godina. Meni samo netko u struci mora dokazati zašto je 15 bolje od 20. Ali između 2 čitanja zato i služi ova rasprava da se ovdje iznesu stanovišta, ali nemojmo okretati pilu naopako. Znači to je donijela jedna vlada i možda je pobuda istog člana stranke kad je ta vlada bila na čelu ove države da je on svjestan toga koliko je to možda bilo koruptivno pa je sada to odlučio spriječiti, a nama se to imputira kao sadašnjoj administraciji. To što se toga tiče. Što se tiče građana i opetovanog ponavljanja kako smo mi te pijavice koji pijemo krv građanima. Ja vas molim da s time prestanete. Šta je kolega Totgergeli rekao bilo bi pristojnije i puno ljepše i bolje za te iste građane da ovdje govorimo o tome koja je dobrobit ovog zakona, koja je dobrobit samoopskrbe koju smo uveli i rezultate polučili velike i isticati tu temu da oni ne mogu prodavati više nego što proizvode je sada već pomalo deplasirano, moglo se to govoriti dok nismo donijeli u prvo čitanje Zakon o tržištu električne energije jer je bila samo institut samoopskrbe gdje je praktično bila samoopskrba i mogli ste isporučiti koliko unutar svoje snage, unutar potrošnje, ali kad imamo institut agregiranja koji se uvodi sada kroz, kroz nove, nove zakonske okvire, a to je Zakon o tržištu električne energije koji je preuzeo dosta stvari iz ovog zakona kojih ovdje sada nema nego su tamo onda je apsolutno dokaz da građanin se sada može putem agregiranja izbora opskrbljivača unutar 24 sata, da ne govorim da mož ga stalno mijenjat, doći da mu struja bude jeftinija. Nemojte se opterećivati sa fiksnim dijelom od nula 10 i po lipa. On neće spasit struju, nit će je poskupit, nit će je pojeftinit, on je tu. Mi smo se ko Hrvatska opredijelili da ćemo radit obnovljive izvore i već davno znači još za vrijeme vlade ovoga Zorana Milanovića smo rekli da će se to jednim dijelom odnosno tada jedino financirati iz ove fiksne naknade koju se plaća. I normalno da se ta naknada plaća i morati će se plaćati jer smo preuzeli ugovore. Sve države EU to rade, nemojte nas, nemojte govoriti da smo mi ti koji smo pijavice svoga naroda jer mi smo po cijeni naknade u EU odozada šesti, odozada šesti, znači od 27 mislim da smo negdje na 20 mjestu znači odozada smo. Volimo se uspoređivati s Njemačkom oni, oni piju svojim građanima pod navodnike 6 možda 5-6 puta nego što je to u Hrvatskoj, a nije standard u Njemačkoj veći nego u Hrvatskoj jer jednostavno pitanje politike i opredjeljenja. Naša, naši svi zakonski akti idu u pravcu da sutra hrvatski građanin dobije svoje obeštećenje jer su to direktive EU, mi smo potpisali ugovor o pristupanju EU i moramo poštivati direktive i uredbe EU. Sve uredbe, direktive govore ne može se građaninu koji nije sposoban nažalost plaćati svoju električnu energiju zato što je socijalno i u svakom pogledu ugrožen, to plaćati na uštrb električne energije same odnosno distributera bilo HROTE-a bilo nekoga tko je u tom sustavu napravit, nego se ta sredstva moraju osigurati u proračunu nekoga, jel to RH, regionalne samouprave ili općine. I to je zlatno pravilo koje je EU uvela i koje je po pošteno, osobno tako mislim, a i da ne mislim tako moram ovdje u zakonu predlagati i pisati i jednostavno tu nema nikakvog zbora. To što se u Hrvatskoj događa da građani koji dobijaju vaučere trguju s vaučerima, a kažu da su socijalno ugroženi, to se u Hrvatskoj događa, ali sama ideja vaučera i sutra ideja plaćanja struja, struje dobra i ona morati izdašnija i ja se s vama tu mogu složiti da trebamo imati što više sredstva da bismo što veći broj potencijalno ugroženih građana mogli financirati da oni nemaju taj problem. Ali nemojmo govorit o ukidanju, ukidanju naknade jer onda smo srušili sustav, srušili smo svoje ciljeve, srušili smo svoju energetsku neovisnost, srušili smo svoju proizvodnju buduću koja jedino može biti obnovljiva i ta priča da mi sada samo kroz tih 10 i po lipa samo dajemo velikima. Ona je takva da dajemo onima kojima smo ugovorom potpisali, ali ovaj model koji u ovom zakonu inagurira to je …/nerazumljivo/… on ide u pravcu da se tim tzv. velikima daje puno, puno manje nego što se davalo prije, a prateći trendove koji se danas događaju u Europi i u svijetu, a tako i u Hrvatskoj i cijeni na tržištu električne energije, dogodit će se to da i kad damo premijske ugovore kroz nekih 5, 6, 7 godina vjerojatno te ugovore više nećemo ni trebati plaćati. I obrnuta je teza tu ste vi na odboru uvažena zastupnice Ahmetović rekli oko onog tržišta i onog članka da vi ste mislili da mi idemo u pravcu da oni još tržišno budu bolji u smislu da im dajemo više novaca. Ne, mi smo išli u pravcu da oni tržišno budu prediktibilniji i bolji da bi im premija bila manja jer ćemo mi pratiti to i cijena premije će biti što je moguće manja. I u tom smislu smo to u zakonu napisali, ali sam vam rekao na sjednici da ako trebamo to još detaljno detaljizirati da bi bilo jednoznačnije nikakav problem to ćemo napraviti. Što se tiče ostalih zastupnika koje ovdje posebno evo mogao bih pohvaliti osim Totgergelia koji je uvijek, uvijek u energetskom smislu potkovan ovaj i gospodina iz IDS-a gdje evo ću se potruditi da sve ono što je on ovdje izrekao, a po mogućnosti ako nam mogu dostaviti i u pismenom dijelu ono što su imali, jer vidio sam da su pogledali zakon i sve to vidjeli i da očito žele da im se, da se neke stvari razjasne. Mi pokušavamo i ovaj zakon i Zakon o tržištu električne energije detaljno obrazložiti u smislu da se svaki članak bude jednoznačan svjesni činjenice da su se dogodile neke loše stvari, a koje sigurno nije odgovorna ni vlast, ni stranka, ni pojedinci koji su bili na čelu nečega, nego odgovorni isključivo baš pojedinci imenom i prezimenom kao što je gospodin Totgergeli rekao. Mi želimo napraviti zakone da oni budu efikasni, da funkcioniraju, da se procesi budu transparentni, da se događaju na vrijeme i to je naša ideja. I ja vas tu molim stvarno da nemojte mi imputirati da su nam neki lobisti pričali, pisali zakon. Mi smo ga pisali, evo ovdje, ako mi troje ovdje i još nekolicina naših kolega dolje lobisti, onda, onda, onda smo, ja ne znam onda kako bi možemo biti lobisti kad radimo, radimo svoj posao i trudimo se da se ovo napravi. Mi smo ga pisali, imali smo javnih rasprava dovoljan broj. Sve sudionike koji su bitni u ovoj državi, a posebno one koje su od državnog interesa, a to su HERA, HOPS, HROTE i ODS itekako konzultiramo. Ako je to lobiranje što se mi razgovaramo sa tim subjektima, onda neka to bude lobiranje za hrvatsku državu jer to mi je i posao na kraju, za to plaću, plaću primam. Ali nemojte nam govoriti da nama netko drugi piše zakone. U tome i je problem što su se uznemirili lobisti, što su se uznemirili lobisti što smo detaljno i precizno propisali procedure, što smo uveli energetsko odobrenje, što smo uveli prostorni plan da se ne hoda po brdima i planinama i izmišlja nekakve elektrane nego da se sve unaprijed predvidi. Što smo uveli da se plaća energetsko odobrenje, što smo uveli rokove do kad energetsko odobrenje traje, kad se mora sagraditi, kad ćeš izgubiti zemlju od države ako to nisi napravio. To je, to lobistima smeta. I žalosti me da na HRT-u uvaženi novinar Merlić napiše, napravi reportažu i ode u Sloveniju i zapita slovenskog državljana da mu objasni opskrbu za samopotrošnju i to hrvatska televizija objavi i plati, a da nitko ne dođe u ministarstvo i pita šta ste vi Hrvati, jel očito smo neki drugi narod ako se ide u Sloveniju, a nas se ne pita, napravili u ovih nekoliko godina, a mi smo napravili 60-70 megavata u samoopskrbi i treba u Sloveniju poć taj primjer snimiti i na hrvatskoj televiziji to objaviti. O tome vam ja pričam. Ne voli se svoju zemlju strašeći ljude da smo mi ovdje korumpirani i da mi ovdje šta, da mi ovdje nešto radimo protiv države i protiv tih ljudi. Ne radimo, ja to odbijam. Od svoje 27 godine sam na čelu lokalne samouprave i na državnim položajima i odgovorno tvrdim da svoj posao uvijek radim odgovorno i u interesu onoga koga zastupam, a to je država ili općina di sam radio. I tu vas molim ovo nije Hrvatski sabor koji, u kojem se vodi bitka 2 stranke dok u 1 i po ne isključi hrvatska televizija. Ovo je Hrvatski sabor gdje bi se trebalo za taj narod koji, kojima svima nam ga je puna usta nešto mu reći, reći mu da su agregatori njegova šansa, da su energetske zajednice njegova šansa, da su ove kako bi rekao zajednice obnovljivih izvora njegova šansa, da ono što je gospodin tamo fino elaborirao to je ono što bi ja, to je moja želja, nemojte sad da vam ja dociram, moje je pravo da ja kažem, to je ono što ja volim da mi kao izvršna vlast od vrhovne, zakonodavne vlasti u Hrvatskoj dobijemo, a ne samo prozivke. Prozivke, stalno taj neću spominjat uopće o tome o čemu vi pričate jer to mi se već neću to reći sad jer je ovo govornica iz koje se takve riječi ne govore. Jednostavno molim vas budimo kooperativni, sutra će nama nas naša djeca pitat gdje vam je bila pamet, zašto su vas prestigli svi, dok ja ovdje nešto predlažem zajedno sa mojim ministrom i mojim premijerom mi ćemo predložiti da Hrvatska cijeli NPO potroši, napravi sve te megavate i sve to učini da bude lider. I mi ćemo to napraviti bilo to komu drago ili ne i neka nas prozivaju koliko god hoće i šta god hoće, mi od toga odustati nećemo ali jednostavno me žalosti da se okreće pila naopako. Ja nikad nisam prozvao ni jednu grašku nikoga od prethodnih administracija jer mislim da kad se radi da se može i pogriješiti. Ali je činjenica u ministarstvu u kojem sam ja radio bila u mandatu Zorana Milanovića u jednom mjesecu 3 puta se promijenio Pravilnik o obnovljivim izvorima energije i ja u tome nisam sudjelovao, ja u tome nisam sudjelovao. I mene to ne interesira tko je to radio, zna se, netko je to radio. Da li je iz toga izašlo neki problem, možda je, na 31. onog kad prozivate onaj datum kad je donešeno nešto, pa šta mislite da tamo samo jedan ministar bio mađioničar i samo je on nešto napravio što nitko drugi nisu znali, a ovi su drugi svi bili opčinjeni, očarani s njime i onda su oni samo to donijeli tu odluku o ničega ne znajući. Pa dajmo počnimo se razgovarati ko ljudi, ko građani ove zemlje kojima je stalo da se neke stvari koje možda nisu bile dobre, možda nisu bile pametne, promišljene, možda su i bile stvarno ovo što vi govorite i koruptivne i to, da se to više ne događa. Ali nemojte samo onda na nas pucat, pucat samo vi ste takvi, takvi, takvi nego pomozite nam da bude i ovo što ja mislim da je dobro, ovaj zakon jasno da će u drugom čitanju biti još bolji jer ćemo svi u tome sudjelovati da on bude još bolji, ali ja vas molim nemojmo to tako. Nemojmo, to me stvarno žalosti me ko poreznog obveznika. Ja sam ozbiljan porezan obveznik. Stvarno ja sam ozbiljan porezni obveznik ove zemlje i godinama plaćam ozbiljan porez i sretan sam zbog toga zato što hvala Bogu mogu to sebi priuštiti da imam dobre prihode i da privređujem i nešto i proizvodim i radim ovaj posao i sve to, ali eto ja bi vas molio nemojmo to tako. Slažem se kritika uvijek, kritika uvijek evo vi ste x puta rekli neke stvari koje ovaj tražili i ovo ono, kad god možemo ja sam uvijek za to, ono što se ne može, ne može se, ali nemojmo ići tako ad hominem i to mi se jednostavno meni osobno ne sviđa i mislim da ne doprinosi svemu ovome. Ovo što sam vam imao sada reći možda je bilo malo emotivno, ali evo nemojte mi zamjeriti ja sam sa juga iz Dalmacije, u nas se može to drugačije nego ovako, ali evo svih vas molim da neovisno o ovoj raspravi koju ste ovdje sada danas imali, ako imate nešto što mislite da bi u ovom zakonu trebalo biti kao klubovi mi vas molimo da našim službama dostavite, imamo sada preko ljeta dovoljno vremena da to sve napravimo i pokušati ćemo da otprilike u isto vrijeme Zakon o tržištu električne energije i Zakon o obnovljivim izvorima bude u saboru i da pokušamo od ovoga stvarno napraviti dobar zakon. Vi gospođo Ahmetović dolazite iz kraja koji je za diku Hrvatske, koji je lider u ovome o čemu mi ovdje pričamo. I ljudi iz vašeg kraja kojih ja puno njih znam, mi s njima smo i u komunikaciji, a to nisu nikakvi lobisti, to su normalni ljudi, građani, udruge, gradonačelnici, donačelnici i zato radi njih bi vas ja molio da ovu našu političku ovdje borbu možda svedemo na jedan, uvijek će biti političke borbe, ali ja vas molim jer onda se kontaminira jedan odličan, odlična jedna ideja da se od ovih zakona napravi stvarno nešto dobro. I to eto, to je ono što sam vam htio reći i ispričavam se ako, ako ste me krivo shvatili ali evo imao sam potrebu da reagiram obzirom da se lomimo već nekoliko mjeseci, vi ne znate koji je to posao. Zakon o tržištu električne energije, pa mi smo potrošili sate i sate, još ih trošimo da ga dovedemo do savršenstva jer smo svjesni činjenice da postoje određene prakse koje treba promijeniti. Nije lako prakse promijeniti. A građanin jednostavno ne trpi to zašto ja to nisam dobio u 30 dana. I mi to moramo napraviti da građanin to dobije u 30 dana, ali za to moramo imati savršene zakone i izvršne i svake druge akte koji će nam pomoći i onda za to trebamo, ne očekujem jedinstvo, ali bar razumijevanja, a ne onda udri po dvije teme, evo ga srećom da je Bulj postao gradonačelnik inače bi sada bila i Karakašica i Dinara i sve to svaki put bi to bilo isto. Pa dajte već jedanput, pa prošli smo valjda to. Eto, hvala vam.
Imamo 3 replike, prva je poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, pa nisam ja vas osobno prozivala [[Upadica: Ma razumijem, da niste.]] dakle nije bilo ad hominem [[Upadica: Državni tajniče samo malo.]] sami ste rekli da su se stvari događale od strane pojedinaca, a kažete nije za to kriva vlast. Pa što je državna tajnica nego de facto vlast? A bogami je vlast. Josipa Rimac je upravo na velikim projektima pala pod istražne radnje USKOK-a, upravo na energetskim projektima, upravo zbog velikih igrača i to neću prešutjeti, to ću stalno ponavljati. I zato sam vas tražila ono što ste prečuli, izbacite velike projekte iz ovog zakona. Neka idu u direkt na tržište i nigdje više. A što se tiče građana pa nemojte mi govoriti o građanima u Omišu, ja zastupam i građane ostalog dijela RH. Njima je 10 lipa po kilovatu u Lici ili u Slavoniji za obnovljive izvore energije za koje ne mogu staviti fotonaponsku ćeliju itekako veliko. Oni ne žive od novaca koje vi i ja dobivao pod 15 ili 20 tisuća kuna. U tome je problem.
Hvala lijepa, odgovor poštovanog državnog tajnika, hvala vam lijepo.
Ja se s vama slažem da se radi o pojedincima i tu smo se složili, ali ja nikada radi pojedinaca ne bi etiketirao cijelu vlast, to je vaše pravo, ali ja sam rekao da se s time ne slažem. Tako se, tako se [[Upadica: Nemojmo s mjesta.]] a šta se tiče građana da oni ne mogu staviti svoje solare, pa ne ne mogu, rekao sam vam, mogu imaju samoopskrbu, imaju agregatore, može im ga i netko drugi staviti, oni mogu staviti te panele i na tome treba raditi i zato su svi ovi zakoni tu gdje jesu. A veliki idu, idu, idu u potporu jer su dobili kroz program potpore određene ugovore, ali to ne znači da mali isto tako direktno ne izlaze na tržište putem agregata. Samo to nije u ovom zakonu nego u onom prije. Znači nije točno da nisu veliki i mali izjednačeni, samo velik je veliki, a mali je mali.
Repliku ima i poštovani zastupnik Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo s obzirom da Klub HDZ-a je protiv ovog zakona ja želim vjerovati da je to iz neznanja, a ne iz zloće, SDP-a da, Klub SDP-a protiv ovog zakona da je to iz neznanja, a ne iz zloće. Međutim zločesto je tvrditi da je ovaj prijedlog zakona takav da nekome očigledno pogoduje. Kroz raspravu smo sad došli do toga ako je netko nekad proizvođačima obnovljivih izvora na vjetar pogodovao onda je to upravo vlada Milanovića od 2011. do 2015. godine i te neke probleme kao što smo i čuli imamo i dan danas i kusamo i dan danas. I na kraju možda sam i pogriješio jer stvarno je više teško znati tko je od SDP-a više član SDP-a, a tko nije kad svaki drugi dan raspuste negdje članstvo.
Poštovani državni tajnik.
Što van imamo tu odgovorit, sami ste to sve rekli što imali.
Poštovani zastupnik Brkan ima repliku.
Zahvaljujem se. Poštovani državni tajniče kao što ste i sami rekli od ovih svih ovdje napada i neke i demagogije nažalost hrvatski građanin ne zna koja su njegova prava i šta u biti može iskoristiti vezano za ovaj zakon ili prethodni o električnoj energiji. Postoji li mogućnost da ministarstvo uradi jednu promidžbenu kampanju? Da uradi jednu reklamu, da kaže, da obavijesti hrvatsku javnost, hrvatsko građanstvo od danas vi možete agregirati i vi se možete udružiti u energetske zajednice, vi možete iskoristiti to, to, to i to kako bi demantirali upravo ovu demagogiju koja dolazi iz redova oporbe. Da li postoji ta mogućnost u ministarstvu?
Poštovani državni tajnik.
Apsolutno postoji mogućnost da li u ministarstvu, fondu ili negdje drugo, postoji. Znači naša je ideja kad ovaj zakon i Zakon o tržištu električne energije predmnijevamo tamo negdje oko 1.10. stupi na snagu moramo se strpiti jer je to puno posla jedno 6 mjeseci sigurno da se donesu podzakonski akti, a najveći od tih akata mora donijeti HER-a koji su dosta komplicirani ti akti i naši distributeri odnosno operater prijenosnog sustava i ovaj priručnik da se napravi u HROTE koji će već, ta kampanja o kojoj vi govorite u stvari u zakonu piše. Mi ako imamo priručnik i ako imamo hotspot tvrtku, koju tvrtku, nije lobistička nego tvrtka RH HROTE d.o.o., HROTE d.o.o. koja će na jednom mjestu ažurirati i sve podatke prikazivati i imati u smislu i prezentacije i svega ostaloga, to je ta naša ideja kako da građani doznaju kako da budu obnovljivi.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista, a govorit će poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.