Dobro jutro svima. Poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo sa sjednicom. Na redu je 10. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o grobljima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 54 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospođa Anka Mrak Taritaš zamjenica ministra graditeljstva i prostornog uređenja. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]] Riječ je o zakonu koji je donesen 1998.godine. u svojoj primjeni je kroz taj dugi niz godina bilo nekoliko problema i sada ovom izmjenom i dopunom zakona predlažemo omogućavanje rješavanja jednako tih problema. Naime, sadašnja zakonska varijanta kaže sljedeće, da prateće građevine, a prateće građevine u smislu zakona smatraju se krematorij, mrtvačnica, dvorana za izlaganja na odru, prostorije za ispraćaj umrlih i sl. se moraju graditi i planirati unutar ograde groblja. Kao što vi svi imate prilike vidjeti to nije čak ni u slučaju Mirogoja jer u slučaju Mirogoja se takav jedan objekt prateći nalazi izvan ograde groblja. U primjeni su jedinice lokalne samouprave dakle općine i gradovi ukazivali na taj problem, ukazivali su da to nije svaki puta moguće riješiti, pa predlažemo izmjenu Zakona o grobljima na način da se prateće građevine iznimno mogu graditi i planirati izvan ograde groblja uz uvjet da to bude tako definirano prostornim planom. Zašto je ovaj uvjet? Naime, prostorni plan je jedan postupak samog izmjene i dopune vrlo demokratičan. Tu sva javnost zainteresirana može sudjelovati, može u postupku planiranja dati svoje primjedbe i u postupku planiranja se definira onda ta iznimka i takva lokacija. Dakle riječ je o izmjeni jednog članka zakona gdje cijenimo da bi bili puno operativniji što i mi, a što i jedinice lokalne samouprave dakle općine i gradovi u svojoj svakodnevnoj djelatnosti. Evo stoga Vlada predlaže ovu izmjenu i dopunu Zakona o grobljima. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Predsjednik Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu kolega Vinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Na svojoj sjednici održanoj 15. ožujka 2012. godine Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu raspravio je ovaj prijedlog zakona i u raspravi su članovi odbora istaknuli pitanje jasne definicije udaljenosti pratećih građevina odnosno mrtvačnica od groblja. Ističemo da postojećim Zakonom o grobljima nije bilo pravno moguće izgraditi takve objekte van groblja međutim u praksi imamo izgrađene mrtvačnice i kilometrima udaljene od groblja što izaziva znatne poteškoće. Članovi odbora su konstatirali da se ovom izmjenom zakona daje mogućnost legaliziranja već izgrađenih mrtvačnica izvan ograđenog prostora groblja ali isto tako daje si mogućnost da se prateće građevine groblja izgrade opet kilometrima udaljenim od groblja. Smatramo da je zakon trebao sadržavati odredbe koje bi razdvojile definiranje statusa već izgrađenih pratećih građevina groblja i odredbe koje bi definirale buduću izgradnju pratećih građevina groblja. Predstavnica predlagatelja istaknula je da će se to pitanje udaljenosti riješiti pravilnikom o grobljima što članovi odbora nisu smatrali dobrim rješenjem. Nakon provedene rasprave Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu jednoglasno je donio sljedeći zaključak je zauzeo stajalište da se u Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o groblju uvrste odredbe kojima bi se riješilo pitanje definiranje statusa već izgrađenih mrtvačnica odnosno njihove legalizacije i odredbe kojima bi se definirala buduća izgradnja pratećih građevina groblja izvan ali neposredno uz groblje. Na kraju je Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu većinom glasova 4 glasa za, 3 suzdržana odlučio predložiti Hrvatskom saboru uz ovaj zaključak da donese Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o grobljima. Hvala lijepa.
Hvala vama kolega Vinkoviću. Otvaram raspravu. U ime kluba Hrvatskih laburista Stranke rada govorit će uvaženi zastupnik kolega Zlatko Tušak.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. Predlaže se donošenje zakona o izmjeni i dopuni Zakona o grobljima, s Konačnim prijedlogom zakona po hitnom postupku uz promjenu definicije što je groblje i gdje se grade prateće građevine groblja. Predlagač u obrazloženju navodi da građevine mogu graditi i izvan prostora groblja u onim slučajevima u kojima ne postoji mogućnost gradnje unutar ograđenog prostora zemljišta koje čini groblje. U predloženom tekstu članka 1.stavak 4. Stoji sasvim nešto drugo, citiram: "Prateće građevine se grade unutar ograđenog prostora zemljišta koje čini groblje odnosno izvan tog prostora ako je to planirano prostornim planom jedinica lokalne samouprave", a to znači da obrazloženje prijedloga Vlade RH nije sukladno tekstu predloženog zakona jer uvjet je samo prostorni plan jedinica lokalne samouprave neovisno o tome ima li ili nema mjesta na groblju za prateće građevine. Prihvaćanje ovih izmjena zakona neće se riješiti pitanje održavanja groblja, te građenje pomoćnih građevina groblja kako to predlaže Vlada RH u prijedlogu zakona. Naime, Odbor za lokalnu i regionalnu samoupravu navodi da se ovim prijedlogom želi provesti legalizacija postojećih nelegalnih građevina, a koji nije definiran u samom prijedlogu Vlade kao ni kako će se predvidjeti građenje novih građevina da se ne grade kilometrima daleko izvan groblja. Uz ove nedostatke moram dodati i druge poput gradnje na mjesnim trgovima ili u blizini objekata kulturne znamenitosti. Zbog takvog rješenja prijedlog izmjene zakona napisan je površno, nesmotreno i mogao bi imati značajnih posljedica u primjeni. Postavlja se i pitanje ako za građenje nove građevine nema mjesta u određenom prostoru groblja da li onda ima za nova grobna mjesta. Ako ne to znači da groblje treba zatvoriti i izgraditi novo na predviđenom mjestu prostornog plana. Osim toga, nigdje u Zakonu o grobljima ne piše da se groblje nalazi isključivo na jednom mjestu, zemljištu, pa ne vidim razloga zašto se postojeći nelegalni objekti ne bi legalizirali poput izdvojenih jedinica ili nekako slično. Ovaj zakon zaslužuje puno veću pozornost od one koje mu je posvetila Vlada Republike Hrvatske i predlaže loše rješenje kojim neće problem dugoročno riješiti već bi mogao imati problema u samoj primjeni. Sama ishitrenost izmjene zakona me ponukala da se raspitam ima li tu možda i nekih drugih razloga i nakon određenih saznanja moram postaviti pitanje predlagaču. Da li se ovim izmjenama zakona nastoji pogodovati pojedincima i da budem konkretan, gradonačelniku Jastrebarskog, kolegi zastupniku iz SDP-a Mihaelu Zmajloviću koji je ujedno i predsjednik Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo. Naime, grad Jastrebarsko i gradonačelnik pokušavali su ishoditi dozvolu za gradnju mrtvačnice na trgu u Gorici svetojanskoj na kojem se nalazi i Crkva Sv. Ane, spomenik kulture kao i objekt dobrovoljnog vatrogasnog društva. Iako postoji studija Sveučilišta u Zagrebu zavoda za urbanizam, prostorno uređenje i pejzažnu arhitekturu da je zahvat mrtvačnice moguć unutar samog prostora groblja, a predložena lokacija na trgu u Gorici svetojanskoj najnepovoljnije je rješenje od svih ponuđenih. Neovisno o studiji svejedno se želi na trgu graditi nova mrtvačnica. U nalazu inspektora Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja od 7. veljače ove godine stoji da mrtvačnica na trgu bi mogla nepovoljno utjecati na ljude i okoliš tijekom korištenja građevine te nije izdana dozvola za nijednu izgradnju na trgu u Gorici svetojanskoj. Neovisno o tome imam informacije da je u tijeku preuzimanje tendera u gradu Jastrebarskom za izgradnju mrtvačnice na glavnom trgu u Gorici svetojanskoj i da se unaprijed zna da će Sabor donijeti izmjene i dopune Zakona o grobljima koji će ići na ruku Jastrebarskom. Umjesto da se kroz izmjene i dopune Zakona o grobljima provedbenim propisima, pravilnika o grobljima zaštiti moguća devastacija od izgradnje pratećih objekata groblja u ovom slučaju radi se suprotno, a po svemu sudeći i pogoduje pojedincima. Ako se to ostvari bit će uništen jedan lijepi turistički trg mrtvačnicom umjesto izgradnjom drugih sadržaja. To su razlozi zbog čega se protivimo da se ovakav zakon donese ishitreno jer bi mogao imati za posljedicu da na glavnim trgovima ili u drugim neprimjerenim mjestima niču mrtvačnice. Hrvatski laburisti-Stranka rada, dok nas ne uvjerite u suprotno, neće podržavati ovakve prijedloge. Vi ih predložite i donesite, ali i preuzmite odgovornost kada ih krojite za uske pojedinačne interese. Hvala.
Hvala vama. U ime kluba HNS-a govorit će uvaženi zastupnik Ivica Mandić.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. Klub HNS-a je potpuno drugačijeg stajališta od prethodnog izlaganja jer ovdje je riječ o zakonu koji je u službi od 21. veljače '98. godine, znači jedan zakon koji je imao svoju primjenu i s obzirom da nije bilo izmjena možemo reći da je to bio jedan dobar zakon. Sa ovim izmjenom samo jedne odredbe ja mislim da ide se u prilog jedinicama lokalne samouprave koje su i bile inicijator ovih promjena. Naime, o čemu se radi. Pojedina stara naselja, gradovi, zbog veličine samog groblja nemaju mogućnosti izgrađivanja takvih objekata, a zakon je točno precizirao da su mrtvačnice ili mjesto oproštaja posebna mjesta komunalnog opremanja koja se mogu graditi isključivo u prostorima groblja. Mi kao stranka smatramo i poštivajući ove činjenice da nije dobro da se i taj dio komunalnog opremanja ili tog standarda života u jedinicama lokalne samouprave ne napravi tamo gdje je moguće. Znači da se mrtvačnice ili kuće oproštaja grade u neposrednoj blizini ili na mjestima koja su usklađena sa prostornim planom. Zašto ovo govorimo u neposrednoj blizini. Ovo je obično slučaj i problem koji se javlja u jedinicama lokalne samouprave koje se nalaze na jugu Republike Hrvatske, Dalmacija, Primorje, jer groblja su na takvoj konfiguraciji terena da oni nemaju mogućnost širenja. Ili je provalija ili je gore brdo. Tako da smatramo da ovo zakonsko rješenje ide u prilog jedinicama lokalne samouprave i zbog same činjenice da je ovaj zakon bio u funkciji punih 14 godina, a nije doživljavao promjene, smatramo i podržat ćemo ovu promjenu da se ova zakonska odredba promijeni i da se omogući mogućnost gradnje komunalnih objekata za potrebe sahrana i izvan granica groblja. Normalno, pod uvjetom u proceduri da je to riješeno prostornim planom, a prostorni planovi su takvi dokumenti koji imaju uvida i mogućnosti rasprave svih građana. Klub HNS-a, Liberalnih demokrata, poduprijet će ovo zakonsko rješenje. Hvala.
Hvala vama kolega Mandić. Stavove kluba SDP-a iznijet će uvaženi zastupnik, kolega Mihael Zmajlović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, zamjenice ministra, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo klub zastupnika SDP-a će poduprijeti ovu izmjenu Zakona o grobljima, a ja na samom početku ću reći da se neću osvrtati na pojedinačne rasprave zastupnika iz Hrvatskih laburista koji su nastojali ovu raspravu, odnosno ovaj prijedlog zakona svesti zapravo na jednu političku borbu, a to sve skupa na temelju jednog političkog pamfleta. S obzirom da se radi o izmjeni zakona koju je inicirala prema riječima predlagača nekoliko jedinica lokalne samouprave i upravo iz razloga što Zakon o grobljima je donesen još '98. godine. Dakle prije 14 godina i od tada se nije mijenjao. Njime se uređuje izgradnja, korištenje i upravljanje grobljem. Isto tako zakon propisuje da je groblje ograđeni prostor zemljišta na kojem se nalaze grobna mjesta, prateće građevine i komunalna infrastruktura, a pod pratećim građevinama podrazumijeva se krematorij, mrtvačnica, prostorije za ispraćaj umrlih i drugo. Groblja su komunalni objekti, objekti u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, gradova i općina, a ne u vlasništvu pojedinaca kao što se pokušalo kroz raspravu ovdje podmetnuti. Govorim dakle kao zastupnik, ali i kao gradonačelnik i član predsjedništva udruge gradova i često sam se susretao sa problemima lokalnih jedinica koje nisu u mogućnosti provesti ove odredbe zakona kada se radi o gradnji mrtvačnica ili drugih pratećih građevina, groblja unutar ograđenog prostora groblja. A u ovom konkretnom slučaju o kojemu je zastupnik iz Hrvatskih laburista govorio radi se o tome da se 20 godina nije mogla izgraditi mrtvačnica. A složit ćete se sa mnom da je to jedan civilizacijski standard koje svako mjesto, svaki grad u ovoj državi zaslužuje da oda, zasluženi pijetet svojim pokojnicima. Prijedlogom, dakle ovim izmjenama i dopunama Zakona o grobljima takav jedan projekt će se moći realizirati. I zato smatram da ovaj prijedlog trebamo i podržati. Iako se nekima ne čini opravdanim donošenje ovog Zakona po hitnom postupku znam da je veliki broj jedinica lokalne samouprave suočen sa tim problemom i vjerujem da će se donošenjem ovog Zakona pokrenuti niz aktivnosti na lokalnoj razini pa i u gospodarskom smislu gradnja, nova radna mjesta što će i za svaku lokalnu sredinu biti od velikog značaja, pa naravno kao što ste i spomenuli i za grad Jastrebarsko. Da je tomu tako dokaz su i riječi predstavnice Ministarstva za graditeljstvo i prostorno uređenje koji su na izmjenu ovog Zakona krenuli sa velikog broja inicijativa i jedinica lokalne samouprave, a u kojima ne postoje ni prostori, niti drugi uvjeti da bi se prateće građevine, groblja izgradili u ograđenom prostoru groblja. I upravo je to izazvalo probleme u obavljanju djelatnosti pokopa. A kako bismo zaštitili javni interes kroz provedbu ovih izmjena upravo je zato i predlagatelj zapravo stavio jednu odredbu da se takva iznimka mora uvrstiti u prostorni plan, a samim time to podrazumijeva jednu javnu raspravu i proceduru u koju je uključena i javnost kako bi se zaštitili i interesi javnosti, a i da bi se te lokacije odredile u skladu sa pravilima struke. Dakle, na način kao što se i provodi izmjena prostornog plana. Zato će Klub zastupnika SDP-a podržati ove izmjene. Hvala lijepa.
Hvala vam kolega Zmajloviću. Za ispravak netočnog navoda javio se kolega Zlatko Tušak.
Hvala potpredsjedniče. Ispravak netočnog navoda od kolege Zmajlovića je nije to nikakav politički pamflet jer ovdje kod mene je rješenje Ministarstva graditeljstva i prostornoga uređenja. Tako kolega Zmajlović nije nikakav politički pamflet. Ja sam govorio o činjenicama. Hvala.
U ime kluba zastupnika HDSSB-a govorit će uvaženi kolega Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja ću krenuti od ovog obrazloženja, a praktično i krenuti od one rasprave na Odboru za lokalnu samoupravu gdje smo jednoglasno dakle gotovo sve političke stranke koje sudjeluju u Odboru za lokalnu samoupravu donijele zaključak koji upravo govori o problemima ovoga Zakona. To je ujedno i da tako kažem i stav Kluba HDSSB-a. Činjenica je da je važeći zakon iz '98. a pravilnik o grobljima od 9. kolovoza 2002. godine i da u primjeni tog predmetnog zakona je doista utvrđeno da je zbog nedostatka prostora, lokacijskih uvjeta, konfiguracije terena, prirodne pogodnosti terena, neuređenih imovinsko-pravnih odnosa i drugih razloga dolazi do nemogućnosti provedbe odredbe tog zakona. Ja ću podsjetiti da su jedinice lokalne samouprave, dakle Zakon o grobljima je donesen 1998. godine a sve jedinice lokalne samouprave su morali donijeti prostorne planove zaključno sa 2001. godinom. Mnoge jedinice lokalnih samouprava bez obzira da li bile u udruzi gradova ili udruzi općina u predsjedništvu kao gradonačelnici ili načelnici mnoge jedinice lokalnih samouprava nisu donijele u tom roku prostorne planove nego su donosile znatno kasnije i kroz svoje prostorne planove nisu omogućile upravo izgradnju takvih objekata na postojećim grobljima, a nisu ni predvidjeli mogućnost prostora označenog za novo groblje upravo da bi se izbjeglo ova nemogućnost gradnje takvih objekata u određenim brdsko-planinskim područjima ili tamo gdje to teren ne dopušta. Budući da po prirodi stvari, mislim to je izuzetno lijepo obrazloženje pod navodnicima da sve prateće građevine u svim slučajevima i bez izuzetka moraju biti izgrađene unutar ograđenog prostora groblja. Pomalo čudi onda i donošenje ovakvog prijedloga zakona koji omogućava ponovno ovu praksu koju smo imali do sad. Mnoge mrtvačnice su izgrađene pred neke lokalne izbore kada su neki lokalni čelnici presijecali vrpcu. To se u Đakovu nije dešavalo jer nikom na pameti ne bi bilo otvarati mrtvačnice. To se desilo tamo još za vrijeme socijalizma, čak je o tome i napisana knjiga kada je bivša partija odredila druga Joku koji je bio izuzetno bolestan da upravo on budući da je bio viđen član partije da on prvi mora otvoriti tu mrtvačnicu. Međutim, čitajući tu knjigu ispostavilo se da je taj drug Joke ozdravio i da je nakon '90-e bio jedan od vodećih funkcionera jedne nove partije koja se tada nazvala Hrvatska demokratska zajednica. Klub HDSSB-a traži i upozorava na dakle da ovaj zakon prije svega treba promatrati u dvije razine i predlaže ministarstvu da ovaj prijedlog povuče i napravi novi zakon koji će omogućiti dakle legalizaciju takvih objekata koji su izgrađeni. Neke mrtvačnice u nekim gradovima, općinama se nalaze između dva trgovačka centra pa onda povorka koja prati pokojnika mora proći i kroz blagajnu trgovačkog centra ili kroz prolaz da bi od te mrtvačnice došla do posljednjeg počivališta. Karikiram malo da me netko ne shvati potpuno tako, ali doista određene mrtvačnice se nalaze kilometrima daleko od prostora groblja i doista je nemoguće organizirati taj posljednji ispraćaj ili sprovod. Dakle predlažemo da se ovaj zakon radi u dvije razine. To je legalizacija postojećih objekata, jer doista ono što je izgrađeno teško će biti prenamijeniti za drugu namjenu, i da praktično te mrtvačnice koje su izgrađene, koje nikad nisu dobile građevinske dozvole da ovim postupkom legalizacije dobiju uporabnu dozvolu. A da drugi dio, dakle ono što je neophodno napraviti je da se pripremi novi Zakon o grobljima gdje će se točno definirati i onemogućiti da se mrtvačnice ili popratne građevine ne mogu raditi izvan ograđenog prostora groblja, odnosno da se mogu raditi neposredno uz samu česticu groblja. Jer ovdje kako je navedeno i kako će to vjerojatno ministarstvo ili ministar propisati pravilnikom nije jasno definirana udaljenost mrtvačnice od groblja te je svakako potrebno na ovakav način to riješiti jer i neposredna blizina groblja je relativna stvar. Dakle relativno je jedan metar, relativno je sto metara, ali relativno je i deset kilometara u odnosu na tisuću kilometara. I smatramo da je ovo prilično neuspjelo rješenje, posebno što se radi o, ne govorim dakle sada o legalizaciji postojećih nego posebno što se radi o izgradnji novih mrtvačnica. Tu je svakako i problem koje mnoge jedinice lokalne samouprave nisu prepoznale, a to je upravo da nisu bile pripremljene niti za prostorne planove niti za budućnost svojih jedinica lokalne samouprave pa nisu određivali u svojim prostornim planovima nove prostore za izgradnju novih groblja. Uz ovaj zakon da nekome ne bi bilo nejasno sve jedinice lokalne samouprave morat će ukoliko to nije predviđeno prostornim planom, a očigledno nije, morat će ići u izmjene prostornog plana. Dakle i ako budu htjele raditi u neposrednoj blizini groblja na način kako je to definirano ovim zakonom morat će svakako ići u izmjene prostornog plana, a ta procedura ne onemogućava brzinu na način kako je to zamišljeno ovim zakonom. I može se desiti da u javnoj raspravi sukladno postojećim zakonima nadležne službe i nadležna ministarstva ne izdaju dozvolu obzirom da je to već učinjeno u niz primjera. Kao što je to evo sada bez obzira na potpisani ugovor kao što se to sad dešava sa Brijuni Rivijerom. Ja neću ulaziti u to da li postoji sada sukob i unutar kukuriku koalicije, ali upozoravam da se to može desiti upravo i sa ovim zakonom jer prostorni plan nije i ne može donijeti samo većina određenom općinskom, gradskom vijeću ili županijskoj skupštini nego taj prostorni plan treba dobiti i suglasnost i niz institucija, ali isto tako i prije svega suglasnost zakona i struke. Dakle klub HDSSB-a predlaže da se ovim zakonom i da se ovaj zakon razdvoji u dvije razine. To je legalizacija postojećih objekata, a da ministarstvo ukoliko želi doista napraviti red i pomoći građanima u određenim jedinicama lokalne samouprave da ih prije svega educira da moraju napraviti prostorne planove, a zatim da evo sukladno ovim primjedbama koje smo iznijeli kao politička opcija da svakako pripremi zakon koji će definirati izgradnju novih pratećih sadržaja koji će biti u ogradi groblja, na čestici groblja ili uz česticu koja je neposredno uz groblje bez obzira što je to već i ovim zakonom omogućeno ako nije stavljeno u prostorni plan, ali svjedoci smo da je to bilo nemoguće napraviti obzirom da niste mogli dobiti niti uporabnu dozvolu niti na kraju krajeva građevinsku dozvolu. I podsjećam evo i kažem i na ovaj zaključak Odbora za lokalnu i područnu samoupravu da je sam odbor dakle, a u tom odboru sjede i mnogi gradonačelnici iz raznih političkih opcija zauzeo je stajalište da se uvrste odredbe kojima bi se riješilo pitanje definiranje statusa već izgrađenih mrtvačnica odnsono njihove legalizacije i odredbe kojima bi se definirala buduća izgradnja pratećih građevina groblja izvan ali neposredno uz groblje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Vinkoviću. Sada će nam stavove kluba HDZ-a iznijeti uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o grobljima koji je danas na našim klupama istina olakšat će pojedinim gradovima i općinama izgradnju groblja. Zbog nedostatka prostora, konfiguracije terena, neriješenih imovinsko-pravnih odnosa i različitih prirodnih nepogodnosti neke jedinice lokalne samouprave nisu bile u mogućnosti izgraditi prateće građevine unutar ograđenog prostora groblja iako su te građevine od posebnog interesa kako brojni gradovi i općine imaju problema i spriječeni su u svojoj zakonskoj obvezi ulaganja i održavanja u groblje. Međutim, mi u HDZ ne možemo se složiti da je ovo zakon koji treba donijeti ovako i to u hitnom postupku. Naime, prema članku 159. stavku 1. Poslovnika Hrvatskog sabora dana je mogućnost donošenja zakona po hitnom postupku samo kada to zahtijevaju interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi odnosno kada je to nužno radi sprječavanja ili otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu. Pitamo se da li predlagatelj Vlada RH ovaj zakon donosi po hitnom postupku jer će izgradnja ovih pomoćnih građevina znači mrtvačnice, krematorija, dvorana za izlaganje na odru, prostorija za ispraćaj umrlih otkloniti poremećaj u gospodarstvu. Da li su mrtvačnice ili krematoriji objekti odnosno njihova izgradnja i investicije na koje se računa da će pokrenuti investicijski ciklus i zapošljavanje. Žalosti me činjenica da nama koji smo tu prvi mandat da smo tu već gotovo 4 mjeseca i nijedan zakon nije išao u redovnoj proceduri. Nismo imali prilike sudjelovati u prvom, drugom čitanju u konačnom prijedlogu zakona. Mislim da ovaj zakon, Zakon o grobljima zasigurno nije taj koji bi trebao ići na ovakav način. Važeći Zakon o grobljima u primjeni je od 1998. i njime se ne uređuje samo građenje već i zatvaranje i stavljanje groblja izvan snage, upravljanje grobljima, korištenje grobnih mjesta, vođenje grobnih očevidnika i dr. Od 1998. godine puno se toga promijenilo pa bi sigurno rasprava u redovnoj proceduri otvorila još neka pitanja koja bi se ovim zakonom mogla riješiti. Tako npr. u članku 2. Zakona stoji "da su groblja komunalni objekti u vlasništvu jedinica lokalne samouprave na čijem se području nalaze". Međutim postoje groblja koja su građena na česticama zemlje u vlasništvu župa. Župa i župljani su s područje jedne jedinice lokalne samouprave, a zemljište na području druge susjedne katastarske općine i druge jedinice lokalne samouprave. U posljednje vrijeme na području građa Šibenika odnosno Šibensko-kninske županije imamo inicijativu jednog privatnog pogrebnog trgovačkog društva za izgradnju privatnog groblja. Vjerujem da je i to razlog da se u ovom zakonu nešto na tu temu da ovaj zakon odgovori nešto na tu temu. Pa i u samom zakonu postoji potreba za onim manjim korekcijama, kao što je u članku 16. stavak 3. obveza upisa jedinstvenog matičnog broja građana, a sada već imamo OIB. Sigurna sam da bi rasprava u više čitanja ukazala na još potrebe za izmjenama i dopunama, a ne samo u ovom dijelu koji omogućava da se prateći objekti mogu graditi izvan prostora zemljišta koje čini groblje i to ako je planirano prostornim planom jedinica lokalne samouprave. Zbog svega toga bi bilo dobro da je ovo išlo u redovnu proceduru jer sam sigurna da ni onima na groblju ni onima koji trebaju na groblje nigdje se ne žuri. Hvala.
Hvala vam kolegice Juričev-Martinčev. Čut ćemo još i stavove kluba HSU-a iznijet će ih uvaženi zastupnik Željko Šemper. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora. Gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Klub HSU-a podržat će ove male ali vrlo bitne izmjene Zakona o grobljima. Tako ćemo primjerice i mi u Koprivnici moći sada izgraditi novu mrtvačnicu koja sada može biti izvan dosadašnjeg ograđenog prostora i tako zamijeniti staru koja je samo 15m od magistralne ceste Koprivnica-Varaždin i neprikladna za ispraćaj pokojnika. U članku 1. stavku 2. Zakona stoji "Groblje je ograđeni prostor zemljišta na kojem se nalaze grobna mjesta, komunalna infrastruktura i u pravilu prateće građevine". U članku 10. stoji "Grobljem upravlja uprava groblja što podrazumijeva dodjelu grobnog mjesta, uređenje, održavanje i rekonstrukciju groblja", a u članku 13. stoji "za korištenje grobnog mjesta korisnik plaća grobnu naknadu". Dakle, prema ovim člancima sve je jasno i zakonom regulirano ali postoji jedan veliki ali. Zakonom nije predviđen vandalizam, noćno skrnavanje spomenika i rušilački pohod mladih snaga nakon povratka s noćnih izlazaka. Što nam vrijedi ograđeni prostor u koji može svatko ući i noću i osim rušenja nadgrobnih spomenika vaditi bakrene vaze ili krasti cvijeće što se često događa. A takvi nestašluci se prečesto događaju diljem Hrvatske, a saniranje takve štete je vrlo skupo. Zakonom nema predviđenih redara ni čuvara jer kako su mi rekli u Komunalcu koji upravlja grobljem, onda bi naknada bila trostruko skuplja. Dakle naknadom ne plaćamo čuvanje groblja iako su tamo vrlo skupe nekretnine odnosno nadgrobni spomenici. I što preostaje ako se to dogodi primjerice jednom umirovljeniku koji je mukotrpno štedio za svoje posljednje prebivalište već štetu prijaviti policiji jer ovaj zakon bolje rješenje nije ni predvidio. Hvala lijepa.
Hvala vama. Time smo završili raspravu po klubovima i prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi za tu raspravu u trajanju od 10 minuta se javio kolega Damir Rilje.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Evo ja sam se odlučio javiti povodom prijedloga ovog zakona upravo iz razloga što postoji objektivan problem na terenu u jedinicama lokalne samouprave u situacijama kad se moraju predvidjeti lokacije predviđene za groblja. Neke od njih su već definirane prostornim planovima i predviđene za gradnju novih groblja, kao i moguće širenje postojećih, a u nekim sredinama postoje objektivni problemi gdje će se ovim zakonom olakšati funkcioniranje upravo ove djelatnosti. Naravno da nije jedino pitanje po ovoj problematici u građenju dodatnih popratnih građevina potrebnih za funkcioniranje groblja van granica groblja. Naime, veliki problem je u tome što postoje i groblja koja su se vremenom izgradila u naseljima u kojima su to učinile skupine građana rješavajući svoj životni problem tamo gdje nije bio riješen tada od jedinica lokalnih samouprava, odnosno ta groblja su izgrađena od mještana samoinicijativno, a na gradskom zemljištu, a negdje dijelom i na crkvenom zemljištu. Ovakvo groblje je van pravne regulative i jedinica lokalne samouprave ne može biti za njega odgovorna kao niti za upravljanje istim dok se ne stavi u pravne okvire. Mišljenja sam da je potrebno hitno za ovakva groblja donijeti pravnu regulativu i odrediti ih zakonom, odnosno zapravo učiniti njihovu legalizaciju jer oni predstavljaju nelegalnu gradnju, bespravnu gradnju. U vezi sa iznijeti, ja imam ovakav slučaj u mojoj jedinici lokalne samouprave u naselju Žedno u Trogiru gdje je potrebno regulirati zakonom upravo upisivanje u zemljišne knjige, odnosno legalizirati po mogućnosti na način da groblja koja nisu upisana u zemljišnim knjigama ili u tim knjigama nije upisano njihovo stvarno stanje treba upisati u zemljišne knjige po službenoj dužnosti na temelju prijavnog lista koji nakon evidentiranja groblja, odnosno njegovog stvarnog stanja u katastru, u zemljišno-knjižnom sudu po službenoj dužnosti dostavlja tijelo nadležno za katastar. Groblja koja nisu evidentirana u katastru ili u katastru nije evidentirano njihovo stvarno stanje treba evidentirati u katastru na temelju odgovarajućeg geodetskog elaborata kojime je snimljeno izvedeno stanje, a kojeg pribavlja i tijelu nadležnom za katastar dostavlja jedinica lokalne samouprave. Ta groblja treba upisati u zemljišne knjige sukladno gore navedenim člancima. Nekretnine koje su prema ovom zakonu groblja i bile su u uporabi kao groblja prije 1. siječnja 2005. javno su dobro u općoj uporabi, u neotuđivom vlasništvu jedinica lokalne samouprave na čijem se području nalaze. Na taj način bi se ovakva groblja u sklopu jedinica lokalne samouprave mogla u ovakvom slučaju preuzeti na upravljanje i moglo bi se njima legalno upravljati na zakonskoj osnovi. Obzirom da ove izmjene zakona ne predviđaju ovakav slučaj ja bih molio da ga se predvidi kako bi se i on mogao regulirati na zakonskoj osnovi. Ja u načelu podržavam ovaj prijedlog zakona koji će riješiti mnogim jedinicama lokalne samouprave problem ove djelatnosti vezane uz groblja, ali isto tako i da se predvidi upravo rješenje ovog problema. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Imamo prijavljenu repliku. Uvažena zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Rilje, evo meni je drago da vi iz SDP-a ste upravo ukazali na pravi problem ovoga Zakona o grobljima i upravo zato mi iz HDZ-a smatramo da je ovaj zakon trebao ići u dva čitanja pa bi se onda iz ove saborske rasprave zapravo iskristaliziralo i ukazalo bi se na prave probleme koji nisu riješeni pravnim poretkom u Republici Hrvatskoj u odnosu na groblja, a to je ne samo ovo vaše groblje nego na desetke groblja koja su građani gradili samo doprinosom na zemljištima koja su ili crkvena ili privatna ili državna ili gradska i općinska i koja nisu uvedena u sustav gdje se i danas ukopi vrše na način koji nije sukladan hrvatskim propisima, a zapravo hrvatski pravni poredak nije odgovorio na pitanja kako da to uredi i kojim prisilnim mjerama da to uredi. I stoga, da je ovaj zakon u dva čitanja išao onda bi ova svakako rasprava ukazala na niz drugih odredaba koje u tom zakonu i drugim zakonima treba mijenjati. Hvala.
Na repliku će odgovoriti cijenjeni kolega Damir Rilje.
Uvažena kolegice Lovrin, vi ste u pravu naravno. Ovdje ćemo sigurno pronaći stotinu mogućnosti, odnosno stotinu neriješenih slučajeva u našoj praksi. Ja sam naravno ukazao da ovaj zakon rješava neke od njih. Nikad ih nećemo zakonski uspjeti riješiti sve, što ne znači da na ovakav način i ovim prijedlogom zakona nećemo riješiti neke od njih nekim jedinicama lokalne samouprave. Uviđajući to, evo ja nisam davao posebni amandman ali svakako da bi trebalo dodatno dopunjavati ovakav prijedlog zakon. Dakle evo, ovo groblje o kojem sam ja govorio nije od jučer, ono je staro 30 godina, dakle mogli smo kroz pravnu regulativu to riješiti davno, kako nismo evo ja sam svoj mali doprinos dao da se zna za to. Hvala lijepo.
Nastavljamo s pojedinačnim raspravama. Poštovani kolega Branko Vukšić.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Žuri se Vlada uredovati i s mrtvima jer su oni izgleda postali nestrpljivi. U Poslovniku Hrvatskoga sabora propisano da se zakon može donijeti po hitnom postupku iznimno. Navedene su u Poslovniku i te iznimne situacije ili potrebe. Zakon se može donijeti po hitnom postupku ako to zahtijevaju interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi. Zakon se po hitnom postupku može donijeti kada je to nužno radi sprječavanja i otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu, a poremećaji u hrvatskom gospodarstvu su nastali, napokon smo razotkrili krivca za krizu koju HDZ-ova Vlada valjda iz opravdanih razloga dugo nije htjela priznati jer do sada nije na adekvatan, zadovoljavajući način uređeno pitanje uređenja groblja. Naročito nije na adekvatan način riješena mogućnost gradnje pomoćnih građevina za potrebe groblja, a građenje mrtvačnica je od osobitog interesa Republike Hrvatske. Nije se toga naravno dosjetila moja zastupnička, k tome i oporbenjačka malenkost već vlast. Što je novost u Zakonu o grobljima? Da će se mrtvačnice moći graditi i izvan ograđenog prostora zemljišta koje čine groblje ako je to planirano prostornim planom jedinice lokalne samouprave. Koliko će po novom moći mrtvačnica biti udaljena od groblja? Ne zna se, još se ne zna. A kada će se znati? Kada ministar za groblja, pardon ministar nadležan za poslove komunalnog gospodarstva uskladi Pravilnik o grobljima. Za usklađivanje je zakonopisac dao ministru 30 dana. A zašto se to nije moglo uskladiti odmah? Zašto se to nije moglo uostalom unijeti u zakon? Nakon što većina prihvati izmjene Zakona o grobljima s mogućnošću da se mrtvačnice grade izvan groblja početi će kaos u mrtvačnicama koji će možda ublažiti tek pjesma iz filma "Kad mrtvi zapjevaju". Ova izmjena zakona je jedna od najbesmislenijih i najpogubnijih. Ovaj zakon čak ne poštuje ni mrtve. Ako je Vlada pokazala da je zbog interesa stranke i sada već nekadašnjih moćnika kadra i na neustavne promjene zakona ovom promjenom pokazuje da je spremna i na zakone koji zakidaju u pravima čak i mrtve. Ne ide se u prilog jedinicama lokalne samouprave. Većina s kojima sam razgovarao čudom se čudi. Ne da zbog svojih članova Vlade narušavate ustavnost kao što se to dogodilo sa Komadininim zakonom već i od groblja i od mrtvih radite ne samo kaos već i cirkus. Kolega iz SDP-a je malo prije naglasio u raspravi da je nekoliko jedinica lokalne samouprave tražilo izmjene. Možete si zamisliti nekoliko od 500. Svaka čast! Sve ste podredili osobnim interesima pa ćete mrtvačnice graditi u centrima gradova, kraj disko klubova, pokraj birtija, uz matične urede, pa i kazališta. Zato će pogrebi po receptu vladajuće koalicije izgledati kao u filmu "Ko to tamo peva". Hvala.
Iduća na redu za pojedinačnu raspravu je uvažena kolegica Tatjana Šimac Bonačić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministra. Pa evo razlozi zbog kojih lokalne samouprave, jedinice lokalne samouprave ne mogu provoditi Zakon o grobljima, odnosno postojeći zakon, odnosno ne mogu realizirati takve projekte su veliki. Čuli smo ih zapravo iz diskusije prethodnika, a to su od nedostataka prostora, zatim neuređenih imovinsko-pravnih odnosa, raznih drugih lokacijskih uvjeta, konfiguracija terena itd. Isto tako je činjenica da se ovakav zakon nije mijenjao već 20 godina i potrebe promjena su velike. Ovim današnjim izmjenama bez obzira što su male ipak će se omogućiti, olakšati lokalnoj samoupravi zapravo da riješi svoje probleme barem u ovom segmentu da može napraviti mrtvačnicu izvan obuhvata groblja ako prostor ne omogućava drugačije. Daje im se zapravo mogućnost da prilikom planiranja prostora za groblja i prateće građevine da se zapravo nađe i odgovarajuća lokacija i u blizini groblja. Međutim, samo ovakva jedna odredba nije dovoljna da druge jedinice lokalne samouprave rješavaju svoje probleme, odnosno da mogu realizirati projekte izgradnje groblje. Postoji puno pitanja koje onemogućuju zapravo provedbu i sadašnjeg Zakona o grobljima, odnosno pitanja koja onemogućavaju realizaciju projekta. U izmjene ovog Zakona kako piše kako ste naveli krenulo se zbog velikog broja inicijativa jedinice lokalne samouprave. Jedna od inicijativa potječe i iz grada Dubrovnika o čijoj smo problematici, kontaktirali smo resorno ministarstvo. Dakle, radi se o sljedećem. 2006. godine zaključkog Sporazuma o izgradnji groblja između grada Dubrovnika i općine Župa Dubrovačka utvrđen je zapravo zajednički interes o izgradnji tog groblja na području općine Župa Dubrovačka, a sve obzirom da je to bila zapravo i da je najoptimalniji izbor gradu Dubrovniku u odnosu na zapravo pogodnosti, blizini lokacije, predviđenu površinu koja odgovara situaciji, cjelovitosti groblja, prostorno-planskoj određenosti, a isto tako i geološkom svojstvu tog terena. Svi koji poznaju taj teren onda znaju da je grad Dubrovnik i općina Župa Dubrovačka to jedan slijed bez, jedan normalni slijed povezanosti grada i općine. Ugovorom o financiranju izgrađenog groblja Dupca sljedeće godine zaključen je zapravo takav odnos, a to je da je određen model financiranja izgradnje groblja na način da se svi troškovi izgradnje groblja dijele u omjeru 80 grad Dubrovnik, odnosno 20% općina Župa Dubrovačka na čijem se teritoriju nalazi grob. Ukupno predviđeni troškovi za izgradnju predmetnog groblja na teritoriju susjedne općine iznose 230 milijuna kuna, a to groblje se gradi, predviđeno je da se gradi u 5 faza. Međutim, postojećim zakonom ako gledamo sukladno članku 2. Zakona o grobljima određeno je da su groblja komunalni objekti u vlasništvu jedinica lokalne samouprave na čijem se teritoriju nalaze. Time, tim navedenim zakonom zapravo odredbom isključena je mogućnost imati u vlasništvu groblje na teritoriju, na teritorijalnom području druge jedinice lokalne samouprave. S druge strane kad gledamo Zakon o financiranju, odnosno Zakon o područjima lokalne samouprave svaka jedinica lokalne, odnosno područne i regionalne samouprave je dužna prilikom trošenja proračunskih sredstava postupati s pažnjom dobrog gospodarstvenika, odnosno dobrog domaćina što je i propisano člankom 67. stavak 2. Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Obzirom da se ovdje radi o izuzetno velikom financijskom opterećenju za proračun grada Dubrovnika, te se po sadašnjoj formulaciji navedenog članka Zakona o grobljima za sva ta uložena sredstva grad Dubrovnik ne bi mogao postati suvlasnikom u alikvotnom omjeru svojih ulaganja na predmetnom groblju što je u suprotnosti sa spomenutim člankom koji sam rekla Zakona o lokalnoj, područnoj (regionalnoj) samoupravi. Zato, poštovana zamjenice ministra, predlažemo nadopunu zakona i to da članak 2. nadopunimo, koji govori u biti o definiciji groblja, mi predlažemo da dopunimo stavak 2. iznimno groblja mogu biti u vlasništvu dviju ili više jedinica lokalne samouprave bez obzira na čijem se području nalaze. Poštovana zamjenice ministra nadam se da ćete uvažiti ovu problematiku, da ćemo zapravo na taj način uspjeti ispraviti nekakve nelogičnosti, odnosno da budemo što bliži realizaciji groblja Dubac koji je od velikog javnog interesa i čija bi realizacija zapravo omogućila rješavanje problematike za sljedećih 100 godina. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na ovo izlaganje replikom ustaje cijenjeni kolega Zoran Vinković.
Zahvaljujem. Vidite uvažena kolegice da je očigledno i po vašem ja bih rekao amandmanu ili ovoj primjedbi da je ovaj zakon doista trebao ići u dva čitanja jer doista ne radi se o zakonu koji će bitno promijeniti sudbinu Hrvatske. I ovaj zakon je trebao prije svega omogućiti dakle legalizaciju postojećih izgrađenih mrtvačnica ili popratnih građevina, ali ovaj zakon istovremeno nije trebao dopustiti izgradnju i nastavak jednog lošeg sustava bez obzira dakle u kojem dijelu Hrvatske se te nove mrtvačnice grade. Jer tek pravilnikom, dakle u ovom trenutku će ja vjerujem nisam vidovit ali vjerujem da će većina vas podržati ovakve izmjene i dopune zakona u kojem stoji da je to u neposrednoj blizini. A tek će se ta neposredna blizina definirati pravilnikom koji će donijeti ministar, odnosno ministarstvo. Pa sad ta neposredna blizina može dakle evo kod vas u Dubrovniku i u Župi Dubrovačkoj može značiti 100 metara, možda negdje u Lici će značiti i 3,5 km, a negdje u Slavoniji jer imamo mi malo tamo i onih naših slavonskih planina možda bude i 15 km ako budemo zajedno pravili groblja za ona nenaseljena sela. Sad moram, budući da su me neki pitali tko je taj drug Joke koji je trebao otvoriti u onom bivšem sustavu mrtvačnicu, to je bio jedan od onih koji su čistili tavane, koji je zatim teško obolio, nije od PTSP-a nego od vjerojatno od ciroze jetre, tada ga je partija odredila da otvori novosagrađenu mrtvačnicu. Međutim mrtvačnicu je otvorio jedan lokalni građanin, odnosno građanin koji nije bio nimalo poznat, a drug Joke se za vrijeme demokratskih promjena postao jedan od vodećih ljudi HDZ-a.
Isteklo vam je vrijeme.
Pitali su me to ljudi vani pa da objasnim.
Isteklo je vrijeme.
Zahvaljujem.
Na repliku će odgovoriti poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo. Pa kolega Vinkoviću evo čuli smo 20 godina zakon nije mijenjan. Većina jedinica lokalne samouprave imaju svoje probleme, to se vidi i preko udruge gradovi koji su zapravo išli prema udruzi gradova i ima svoj stav o svemu tome. Ovaj zakon se počeo mijenjati. Prema tome vjerujem i da će nakon današnje diskusije ići vrlo brzo izmjene i dopune jer se nakon naših diskusija koje smo rekli svoje problematike u svojim lokalnim sredinama nadam se da će to zamjenica ministra dobro proučiti i prihvatiti i da će ići dalje. Znači mi smo počeli, ipak se zakon nije mijenjao 20 godina što se vidi da je jako potrebno. Hvala lijepo.
Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, kolega Vinkoviću nemojte dobacivati iz klupe. Molim vas. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa dobro, nemojte dobacivati. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice. Kao što ste čuli Klub zastupnika moje stranke podržat će ovaj prijedlog. Ja mogu reći da mi je žao što do njega dolazi relativno kasno i to zbog toga što je nekoliko slučajeva u RH se moralo riješiti prilično nepovoljno, nezgrapno i nezgodno baš zbog ovako krute formulacije koja je dosad postojala u zakonu. Reći ću vam samo jedan primjer iz moga grada, a to je Velika Gorica. Jedna od najstarijih župa na području našega grada je župa Dubranec u kojoj je čuvena crkva Majke Božje snježne i uz nju groblje za čitavu župu. A župa je, to je kuriozitet, svojim teritorijem zapravo smještena ne samo na području grada Velike Gorice nego obuhvaća i naselja Grada Zagreba, zatim dijelove naselja Općine Pokupsko i vjerovali ili ne i neka naselja Općine Pisarovina. I svi građani toga kraja ukapaju se na mjesnome groblju u Dubrancu. No međutim, pokazalo se krajnje neophodnim izgraditi prateći objekt, odnosno mrtvačnicu, jer kapaciteti toga groblja bez obzira koliko su veliki zapravo sve se više i više pune. Ali konfiguracija terena na kojemu je groblje smješteno i na kojemu se širi vrlo je nepovoljna za izgradnju objekata takvoga tipa pa je onda u izradi projekta za izgradnju mrtvačnice unutar same granice groblja bilo velikih problema jer to podrazumijeva ugradnju pilona na klizištima, velike količine betonskih dakle temeljnih elemenata kako bi se ta građevina osigurala, a sve se to moglo izbjeći da se moglo na susjednoj parceli izvan granica samoga groblja dozvoliti izgradnju mrtvačnice. A sve naravno u krugu kojega čini naravno i plato oko crkve Majke Božje snježne. No želim istaknuti da postoji još jedan problem kojega bi trebalo riješiti vrlo skoro. Evo kolegica Šimac-Bonačić je najavila da postoji i u Dubrovniku problem kod izgradnje jednoga novoga groblja. Postoji još jedan problem načelni i ceh za postojeće rješenje u zakonu najskuplje je platila Velika Gorica. Naime, postojeći propisi i zakon i pravilnik definiraju obvezu svake jedinice lokalne samouprave koja gradi novo groblje, a takvih je vjerujte jako malo, jer danas se groblja šire uglavnom, a ne grade nova. Rijetki su oni koji se moraju odlučiti za to. Dakle svi oni koji žele sagraditi novo groblje ne samo da moraju prostorno planskom dokumentacijom definirati tu zonu posebnim urbanističkim planom uređenja pobliže utvrditi namjenu prostora, nego moraju obuhvatiti zonu dostatnu za stotinu godina. Naravno, nije problem prostorno planski obuhvatiti tu zonu, ali je problem to što svi oni koji žele graditi novo groblje moraju unaprijed osigurati imovinsko-pravno cijeli prostor potreban za stotinu godina što znači da moraju kupiti ogromnu površinu koju zapravo neće koristiti sljedećih 70 godina. To je jedno nepravedno rješenje jer tjera investitore u prvoklasne komunalne objekte, dakle ne radi se o objektima komercijalne naravi nego nečemu što još uvijek spada u komunalnu djelatnost, dakle tjera ih se da troše ogroman novac na nešto što neće uopće eksploatirati. U konkretnom primjeru grada Velike Gorice još je jedna sramota. Grad je definirao prostorno-planskom dokumentacijom zonu u Kušancu kao zonu svoga novog gradskog groblja. To je zemljište koje je bilo državno poljoprivredno zemljište, ali nota bene oteto od građana Velike Gorice čuvenom otimačinom iz 1947.godine kada je oduzeta imovina zemljišnim zajednicama bez prava na naknadu. Dakle to je zemljište bilo zemljište građana Kurilovca u Velikoj Gorici koje im je država otela '47.godine, a onda kada je grad prije 4,5 godine tražio da mu se dodijeli to zemljište kako bi izgradio svoj komunalni objekt, onda se dogodio presedan. Za razliku od svih onih koji su zato što su bili bliže oltaru i bolje čuli misu, a bili su bogami i pravovjerni pa su dobili ogromne površine od HDZ-ovih vlada za kojekakve u konačnici komercijalne projekte, grad Velika Gorica bio je ucijenjen od HDZ-ove vlade, da ukoliko želi to zemljište i graditi svoje groblje u roku od 30 dana mora uplatiti u državni proračun 9,5 milijuna kuna. Možete li zamisliti kako je gradu makar on bio i 6.po veličini u 30 dana izorganizirati stvar uključujući i rebalans gradskog proračuna da pronađe 9,5 milijuna kuna i da to plati kako ne bi ostao bez mogućnosti ukopa vlastitih građana. Upravo zbog odredbe koja kaže da se unaprijed mora imovinsko-pravno osigurati vlasništvo nad 100%-tnom površinom. A mi vrlo dobro znamo da kada se odbije površina potrebna za prateće građevine poput kapela i mrtvačnica i svih ostalih infrastrukturnih elemenata toga groblja da će i kada još ukalkulirate i ono što morate imati kao prostor za interventni ukop u slučaju ne daj Bože neke prirodne ili neke druge nepogode vi ćete sljedećih 30 godina koristiti možda još 20% ukupne površine. Dakle, sve skupa kada se zbroji i oduzme u 30 godina ne treba vam više od 40% ili 50% ukupne površine. Ali morate platiti sada, morate platiti odmah. Zato bih bio sklon predložiti da kada već u sljedećem koraku budemo mijenjali ovaj zakon da uz ovu odredbu koju spominje Tatjana Šimac-Bonačić ugradimo i relaksaciju odredbe o obvezi otkupa unaprijed jer to je preduvjet za izdavanje građevinske dozvole u 100%-tnom iznosu odnosno u 100%-tnoj površini groblja dostatnog za 100 godina. U tome smislu moram reći da je grad Velika Gorica učinio velike napore da unatoč svim ovim odredbama plati Vladi i to skuplje nego što su tražile Hrvatske šume za svoje parcele na kojima je nota bene još i drvna građa koju možete eksploatirati odnosno prodati, dakle nametnuto nam je od strane tadašnjeg vladinog Povjerenstva za raspolaganje državnom imovinom nešto i to je bio čisti politički reket. Mi smo uspješno riješili taj problem, otkupili zemljište i omogućili da se gradi novo groblje. Ali da se ne bi dogodilo drugima koji će prije ili poslije doći u situaciju da moraju graditi novo groblje, a ne samo proširivati postojeća, mi predlažemo i predložit ćemo u sljedećem koraku da novim izmjenama i dopunama zakona relaksiramo ovu odredbu. Hvala lijepa.
Hvala vama. Dok je govorio kolega Goran Beus Richembergh u 10,38 isteklo je vrijeme za prijavu za pojedinačnu raspravu u trajanju od 10minuta. A na izlaganje kolega Richembergha primamo prijavljene dvije replike. Prvo kolega Branko Vukšić.
Nekoliko puta se u vrijeme rasprava spomenulo da je već trebalo zakon prije mijenjati. U nekim se zemljama zakoni ne mijenjaju 50 pa i 100 godina. Mi smo uveli praksu da svaka vlast pa čak i svaka vlada čak i ne promjena vlasti donosi svoje zakone kako joj se prohtje i kako joj paše. U vrijeme mojega djetinjstva preminuli su se čuvali u kući i po dva dana. Na dan sprovoda kolona se kretala kroz mjesto i sat i pol vremena jer trebalo je držati tempo da su i bakice mogle hodati za lijesom. Nastao je čak i u to vrijeme kada je bilo malo automobila prometni kaos. Ljudi su negodovali i tražili su s pravom poštovanje prema mrtvima jer su smatrali da to što se radi sa mrtvima je pravi cirkus. Zato je mrtvačnica prije tridesetak godina sagrađena u sklopu groblja. Groblje je prošireno kupljeno zemljište. Tako da to sve skupa u mom Nedelišću danas izgleda civilizirano. A vi ovom promjenom zakona vraćate vrijeme 50 godina unatrag i vraćate zapravo cirkus na ceste ali nažalost cirkus sa mrtvim ljudima. Hvala.
Na ovu repliku odgovorit će kolega Goran Beus Richembergh.
Kolega Vukšiću ja ne razumijem od čega vi pravite problem, ali razumijem zašto. Pretpostavljam da nemate osobno iskustvo rada u lokalnoj samoupravi pa vas moram podsjetiti da odredba koja se predlaže nije nikakva liberalizacija na način da može graditi pomoćne objekte kao što je mrtvačnica tko hoće i gdje hoće. Ne možete graditi jer je ta stvar definirana prostornim planom. Prostorni plan donosi predstavničko tijelo lokalne samouprave na osnovu prethodne i javne rasprave u kojoj sudjeluju svi, uključujući i zainteresirane institucije i građane i jedinice mjesne samouprave i države. Prema tome, ako je netko nakanio sagraditi mrtvačnicu na drugome kraju grada vjerojatno će mu se naći već netko da mu kaže da nije zdrave glave i da se to tamo ne može i ne smije graditi. Zato postoji odredba koja definira da je to moguće samo definicijom u prostornom planu. A županijski ured sigurno neće dozvoliti da svojim prostornim planom omogućite izgradnju negdje na sasvim drugom kraju svoga naselja. Gledat će se da to bude što je bliže moguće, ali ako postojeći prostor groblja omeđuju naselje ili prometnice onda morate moći dozvoliti da se pomoćna građevina sagradi izvan te granice. Mogu li vas podsjetiti da je groblje Mirogoj imalo identičnu situaciju prije proširenja izvan granice arkada jer je postojeća i još uvijek funkcionalna mrtvačnica bila izvan granica groblja. Danas je to drugačije jer se groblje proširilo, ali nikakav cirkus od toga nije napravljen. Hvala lijepa.
Čujmo i drugu repliku. Poštovani kolega Zoran Vinković.
Uvaženi kolega Beus, u pravu ste kad ste rekli da će vrlo brzo ići sljedeći korak izmjena i dopuna Zakona o grobljima, obzirom da ovaj prijedlog doista ne rješava sve probleme koji su vezani za groblja, za izgradnju mrtvačnica i za sve ono što je vezano za to. Upravo stoga smatramo da jedan ovakav zakon koji ne rješava, to smo čuli i od kolegice iz SDP-a koja već sada također najavljuje nove izmjene i dopune jer očigledno da zakon ne sagledava cjelokupnu problematiku koja se dešava na terenu i ne rješava bitne probleme. Trebamo ovdje otvoreno reći, ukoliko želimo legalizirati postojeće objekte koji su izgrađeni mimo zakona, koji su izgrađeni van granica ili uz neposrednu blizinu groblja, dakle neposredno uz groblje što je i sadašnji zakon omogućavao, tada kažimo otvoreno te mrtvačnice i te objekte ćemo legalizirati, ali ne možemo ovim zakonom odnosno izmjenama i dopunama zakona ponovno definirati između ostalog zahvaljujući prostornom planu koji će donijeti većina u predstavničkom tijelu uz vrlo lako suglasnost nadležnog ministarstva i doista se može desiti da se ova jedna loša praksa i dalje ponavlja. Dakle zakon treba prije svega ići u legalizaciju sadašnjeg postojećeg stanja, ali treba donijeti novi zakon koji će riješiti problem jednom zauvijek, da se doista ne desi da postoje kilometarske i kilometarske kolone kroz naselja. A nadam se evo da ćemo i s jednom drugom odlukom vrlo brzo ići u sljedeći korak, a radi se o obilježavanju komemoracije na Bleiburgu jer očigledno ova odluka nije dobra.
Vrijeme je isteklo, vrijeme za vašu repliku je isteklo. Odgovor na repliku, kolega Goran Beus Richembergh.
Kolega Vinković, postojeći zakon je obuhvatio preko 95% do sada izgrađenih objekata. Ovim će se vjerojatno omogućiti legalizacija objekata koji se nalaze s druge strane ceste izvan granice samoga groblja kojih je razmjerno malo, ali su vitalni za ljude koji tamo žive. A što se tiče onog prvog dijela vaše replike, nemojmo robovati klišeju da sve izmjene i dopune zakona mora predložiti Vlada. Pa evo ja vas kao predsjednika odbora pozivam kad je već tako, kad smo ustanovili s jedne strane da recimo Grad Dubrovnik ima problem, s druge strane mi ga nemamo u Velikoj Gorici, ali smo ga imali i želimo prevenirati drugima. S treće strane, možda udruga gradova ima još koji pametan prijedlog. S četvrte strane, možda vi također imate neko konkretno iskustvo. Hajmo mi zastupnici sjesti i napisati prijedlog izmjena i dopuna kad je već ministarstvo reklo da je svjesno njegovih manjkavosti ovoga zakona i dajmo mi to u proceduru. Pa ne mora sve dolaziti od Vlade, ima nešto valjda i među nama što je dovoljno pametno i konstruktivno i što ćemo sami prihvatiti, a Vlada će se sigurno suglasiti. Hvala lijepo.
Hvala vama. Ostaje nam čuti još jednu pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Vojislav Stanimirović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana pomoćnice ministra. Čuli smo da je Zakon o grobljima na snazi od '98. godine, a Pravilnik od 2002. godine. U primjeni predmetnog zakona utvrđeno je da zbog nedostataka prostora, lokacijskih uvjeta, konfiguracije terena, odnosno prirodne pogodnosti terena, neuređenih imovinsko-pravnih odnosa i drugih razloga dolazi do nemogućnosti provedbe zakona u pogledu građenja mrtvačnice ili drugih pratećih građevina unutar ograničenog prostora groblja kao jedinice lokalne samouprave. Sve jedinice lokalne samouprave su morale donijeti u zakonskom roku prostorne planove o izgradnji objekata na grobljima tj. pratećih građevina mrtvačnica, dvorana ili krematorija. Nažalost, to mnoge jedinice nisu učinile i tamo gdje je za to bilo i prostora i novca. Neke jedinice lokalne samouprave nemaju sluha niti ih izgleda ne obavezuje ni zakon ni Pravilnik o grobljima. Navest ću primjer jedne jedinice lokalne samouprave na istoku Hrvatske koja doduše ima u svom prostornom planu to predviđeno, ali očito je na to ništa ne obvezuje. Sprovodna jedna povorka na istoku Hrvatske ona mora ići državnom cestom Vinkovci-Šid dužinom oko 2 km, potom preći carinski put Republike Hrvatske prema Republici Srbiji da bi stigla na groblje. Vrlo često se u ljetnim mjesecima stvaraju kilometarske kolone automobila koje po pravilu ne obilaze sprovodnu povorku. Nažalost, ova jedinica lokalne samouprave, iako u dobroj namjeri, je osigurana u dva navrata sa namjenskim sredstvima za izgradnju mrtvačnice kao pomoć, dva puta po 200 tisuća kuna, ista nisu utrošena namjenski nego su sredstva koja su namijenjena za mrtvačnicu utrošena za neke očito predizborne afirmativne projekte. Do danas ne postoje izgleda sankcije za one koji ne poštuju ni zakone ni pravilnike. Mislim da ovakve sankcije prema tim jedinicama lokalne samouprave trebaju da budu provođene i da se ovaj Zakon o grobljima i Pravilnik o grobljima zaista primjenjuje tamo posebno gdje za to postoje uvjeti i prostorni i financijski. Hvala.
Hvala vama kolega Stanimiroviću. Time smo završili raspravu o tekstu zakona. Glasovat ćemo za otprilike sat vremena oko podneva pa molim predstavnike klubova da osiguraju nazočnost zastupnika,
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o grobljima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 54. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 85 glasova za, 24 protiv i 1 suzdržan donesen Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o grobljima u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
A do tada ćemo raspraviti još jedan zakon. To je 11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 62.; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za pravosuđe, Odbor za lokalnu (regionalnu) samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Pitam želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospođa Anka Mrak-Taritaš, zamjenica ministra graditeljstva i prostornog uređenja. Izvolite. … [[Upadica Vinković, ne razumije se.]] Čekajte, prvo morate dobiti riječ. … [[Upadica Vinković, ne razumije se.]] Izvolite kolega Vinković. Oprostite zamjenice ministra.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, dakle digao sam ruku. Neću tražiti stanku u ime kluba obzirom da vidim da se žurimo izglasati sve ove zakone i odluke. Ali vi kao potpredsjednik ste ipak trebali dati da se gospođa zamjenica ministra očituje o ovoj raspravi koju smo proveli o Zakonu o grobljima. Završili ste raspravu i odmah prešli na drugi zakon. Možda gospođa iz ove rasprave ima nešto poručiti nama zastupnicima.
Kolega Vinkoviću hvala na poduci. Kolega Vinkoviću, kolega Vinkoviću vidite kad budete predsjednik Sabora ili potpredsjednik Sabora onda ćete vi voditi sjednicu [[Upadica Vinković: Pa vrlo brzo, vrlo brzo.]] Molim vas, molim vas saslušajte me, onda ćete voditi sjednicu. A ova vaša primjedba je posve nepotrebna jer sam se ja konzultirao sa zamjenicom ministra. Pa to vi ni niste morali vidjeti, ali to ni nije vaš posao. Kad budete predsjednik Sabor, kad osvojite dovoljno glasova građana pa budete vodili sjednicu onda ćete odlučivati da li ćete javno ili u konzultaciji pitati zamjenika ministra. Hvala vam lijepa. Pozivam sad zamjenicu ministra i ispričavam se što sam je prekinuo da obrazloži ovaj novi prijedlog.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni dame i gospodo zastupnici Vlada predlaže izmjenu i dopunu Zakona o prostornom uređenju i gradnji. Kao što imate prilike vidjeti predlaže se izmjena i dopuna nekoliko članaka, ali suštinski je riječ o tri grupe na što se odnosi izmjena i dopuna zakona. Prvo je da se broj članova savjeta prostornog uređenja smanjuje sa 9 na 7. Naime, u času kada je 2004. godine ustanovljeno to tijelo broj članova je bio 7. Pokazalo se da je taj broj članova vrlo operativan, da bi jednom izmjenom i dopunom zakona pred dvije godine taj broj članova povećan na 9 što se pokazalo da nije dovoljno operativno tako da mi predlažemo da i nadalje bude ono rješenje koje je bilo od starta. To da broj članova Savjeta za prostorno uređenje bude 7. Druga grupa, odnosno druga tema je da po sadašnjem zakonskom rješenju svi koji izdaju lokacijske dozvole i potvrde na glavni projekt odnosno rješenje o uvjetima gradnje taj akt moraju dostaviti Građevinskoj inspekciji u Zagreb. U ovo doba je to apsolutno nepotrebno jer se na taj način samo zatrpava inspekcija, zatrpavaju se prostori i zaključeno je da nije to potrebno jer u bilo kojem času mi kao ministarstvo imamo apsolutno jasne pokazatelje o broju izdanih akata. I treće, ono što je najvažnije i što je najbitnije. Nije treće zato što je najbitnije i najvažnije a to je da je izmjenom i dopunom Zakona o prostornom uređenju i gradnji koja je stupila na snagu 10. kolovoza prošle godine uveden jedan institut koji se radno zove pozitivna zabilježba. Što to znači? To znači kada bilo tko od vas koji ima nekretninu, a ta nekretnina može biti i stara po 30 i 40 godina želi da ta nekretnina bude predmet prodaje mora u gruntovnici staviti pozitivnu zabilježbu, odnosno akt temeljem kog je ta nekretnina bila upisana u gruntovnicu. To u konkretnim slučajevima znači da na primjer i za kuće koje su napravljene prije 15.2.'68. koje su nekoliko puta prodavane, ako sad želite prodati mora biti u gruntovnici pozitivna zabilježba. U ovoj situaciji kada je promet nekretnina znatno opao, kada zaista tržište nekretnina pokazuje veliki pad ova zakonska odredba je dovela još do velikih neprilika, neprilika jer su pojedine gruntovnice postale zatrpane, postale su neoperativne i odmah od časa kada je zakon, ta izmjena i dopuna zakona stupila na snagu riječ je o 10. kolovozu prošle godine je bilo niz upozorenja i niz primjedaba od svih da to još dodatno otežava promet nekretnina. Ovom izmjenom i dopunom zakona ta odredba se briše van i dakle to su te tri teme na što se odnosi izmjena i dopuna Zakona o prostornom uređenju i gradnji. I Vlada predlaže Saboru da takvu izmjenu i dopunu zakona i donese. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem zamjenici ministra. Pitam žele li i izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Predsjednik Odbora za lokalnu odnosno regionalnu samoupravu, kolega Vinković.
Izgleda da je ovo jedan od aktivnijih odbora. Dakle, Odbor za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu na svojoj sjednici održanoj 19. travnja 2012. godine raspravio je predložene izmjene Zakona o prostornom uređenju i gradnji s konačnim prijedlogom. U raspravi su članovi Odbora istaknuli da postoji i niz drugih značajnih pitanja vezanih za primjenu samog Zakona o prostornom uređenju i gradnji i Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama koje je potrebno riješiti. Posebno je naglašena potreba provođenja financijske decentralizacije sredstava jedinicama lokalne i područne samouprave budući da je znatan broj upravnih tijela koje postupa prema navedenim zakonima u nadležnosti istih jedinica lokalne samouprave i nakon provedene rasprave Odbor za lokalnu samoupravu je većinom glasova, 6 glasova za i 1 glas protiv, 1 glas suzdržan odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji. Hvala lijepo potpredsjedniče.
Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a poštovani zastupnik Mihael Zmajlović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, zamjenice ministra, uvažene zastupnice i zastupnici. Ovim se prijedlogom zakona ide na izmjene zakona koje su hitne i koje su nužne za pokretanje tržišta nekretnina koja je u RH još u stagnaciji što zbog slabosti gospodarstva eurozone, ali i zbog dužničke i gospodarske krize i niza drugih faktora. Važećim Zakonom o prostornom uređenju i gradnji propisano je da se građevina upisana u zemljišnoj knjizi bez zabilježbe o aktu za uporabu građevine, odnosno potvrde nadležnog upravnog tijela da se za uporabu građevine ne izdaje akt za uporabu smatra građevinom izgrađenu bez akta na temelju kojeg se može pristupiti građenju i bez akta za uporabu iste. A tko tvrdi suprotno da to treba dokazati. Sada se brišu ove odredbe prema kojima se građevina koja je upisana bez zabilježbe o aktu na temelju kojeg se smije rabiti smatra građevinom izgrađenom bez akta na temelju kojeg se može pristupiti građenju. Drugim riječima sve građevine koje sada nemaju uporabnu dozvolu ili akt po kojem su se upisale u zemljišne knjige ne mogu ići u prodaju, odnosno ne mogu se kupiti. Dakle, sa njima se uopće ne može raspolagati. I to je ono što je zablokiralo tržište, odnosno promet nekretnina. Ovim se briše pravna posljedica pozitivne zabilježbe. Brisanjem ove odredbe stavka 2. u članku 268.a otklanja se mogućnost primjene odredbe članka 22. Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama. Tim se člankom 22. Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama kaže da se nezakonito izgrađena zgrada, odnosno zemljište na kojem je izgrađena ne mogu otuđiti dok se takva zgrada ne ukloni, a da ugovor koji je sklopljen protivno tomu ne proizvodi pravne učinke i ne može se provesti u zemljišnim knjigama. Ove su odredbe izazvale nerazumijevanje, a rezultat toga je njihovo različito tumačenje od strane pojedinih zemljišno-knjižnih sudova. To je dovodilo do primjene zabrane otuđenja na sve zgrade koje u zemljišnoj knjizi nemaju zabilježbu akta na temelju kojeg se građevina smije rabiti. Umjesto da se primjeni samo na one zgrade koje su izgrađene bez akta za građenje kako je to i propisano člankom 22. Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama. Dakle kod svake promjene vlasništva tražila se pozitivna zabilježba. Ali pitanje vlasništva je jedna stvar, a pitanje postojanja, odnosno posjedovanja akta za gradnju je druga stvar. Dakle predmnijeva se da si nezakonit ako nemaš pozitivnu zabilježbu. Sada nakon usvajanja ovog zakona u zemljišnim će se knjigama prema propisima koji uređuju prostorno uređenje i graditeljstvo moći provesti ugovor o otuđenju svake zgrade izgrađene na temelju akta za građenje, ozakonjene zgrade i zgrada koja je izjednačena sa zgradom izgrađenom na temelju akta za građenje, a za što jedini dokaz nije spomenuta zabilježba akta nego i svaki od navedenih akata ili akt za uporabu građevina ako je to potrebno dokazivati. A nije potrebno dokazivati za one zgrade upisane u zemljišne knjige od 1992. do 2007. godine jer su u tim razdobljima zgrade su se upisivale samo ako su imale uporabnu dozvolu, odnosno akt za uporabu. Namjera je predlagatelja da ovim izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji otkloni sve nedoumice i pravne nesigurnosti koje su nastale različitim tumačenjem i primjenom oba ova spomenuta zakona. Zato ovaj prijedlog zakona treba gledati kao na još jedan korak prema pokretanju prometa, odnosno tržišta nekretnina. Između ostalog brišu se i odredbe Zakona o prostornom uređenju i gradnji kojima je propisana obveza upravnih tijela da urbanističkoj i građevinskoj inspekciji dostavljaju lokacijske dozvole, rješenja o uvjetima građenja i potvrde glavnih projekata što je dobro jer to je bilo nepotrebno opterećenje za tijela uprave, a osim toga ministarstvo je najavilo i uskoro uvođenje e-dozvola što bi trebalo omogućiti i dostupnost svim zainteresiranim tijelima ovih navedenih akata. Za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati sredstva u državnom proračunu već naprotiv za pohvaliti je to i smanjenje broja članova Savjeta prostornog uređenja države sa 9 na 7 čime se kvaliteta rada savjeta sigurno neće dovesti u pitanje, ali će se smanjiti troškovi državnog proračuna za oko pola milijuna kuna. Evo, predlagatelju mogu u ime kluba SDP-a samo reći da čekamo i najavljeni novi Zakon o prostornom uređenju i gradnji i izmjene Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama što prije jer će se sve ovakve suštinske izmjene potaknute inicijativama sa terena pozitivno utjecati na gospodarska kretanja i investicije. Zato je donošenje ovog zakona po hitnom postupku i više nego opravdano. I zato će klub SDP-a podržati donošenje ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala kolegi Zmajloviću. U ime kluba HDSSB-a govorit će uvaženi zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, zamjenice ministra, dame i gospodo zastupnici. Pa evo ovo je još jedan u nizu zakona koji se nazivaju koracima i koji ne rješavaju cjelokupnu problematiku nadležnih zakona nego jednostavno pedalj po pedalj ili stopu po stopu ili korak po korak rješavaju određene probleme koji su vezani za određene zakone. Pomalo je preoptimistično davati izjavu jer ovo doista nije veliki korak za čovječanstvo ili za Hrvatsku kao što je to bio onaj na Mjesecu, ali tvrditi ovako odgovorno jasno i glasno da će evo izmjena ovih odredbi Zakona o prostornom uređenju i gradnji potaknuti tržište nekretnina doista u ovoj situaciji u kojoj se Hrvatska nalazi ja ne bih rekao da je preoptimistično nego da pomalo koketira sa nečim što se zove i na granici određenih bolesti. Ja ću samo podsjetiti da Hrvatska danas ima onaj rekordni broj nezaposlenih, gotovo 350 tisuća. Da od tih 350 tisuća sasvim sigurno nitko neće ući u tržište nekretnina. Da onih milijun umirovljenika ne ovih sa povlaštenim mirovina, zaštićenim mirovinama nego onim normalnim mirovinama prema postojećim hrvatskim zakonima koji jedva spajaju kraj s krajem sasvim sigurno neće se odlučiti da krenu u kupovinu nekretnine, stana ili kuće jer su ovih nekoliko godina i ono što su uštedjeli svojim radom već davno, davno potrošili. To sasvim sigurno neće popraviti i pokrenuti tržište nekretnina i oni radnici koji nekoliko mjeseci više od 6, 9 pa i godinu dana ne primaju plaću za svoj rad i to sasvim sigurno neće napraviti radnici u ovom ogromnom valu stečajeva, te tak sama ova brzina i izmjena donošenja ovog zakona u svakom slučaju radi se o pola Hrvatske, sasvim sigurno pola stanovništva Hrvatske sasvim sigurno neće pokrenuti tržište nekretnina. Što se tiče smanjenja broja članova Državnog savjeta sa 9 na 7, pa ukoliko smo već htjeli napraviti stvarnu uštedu obzirom da je taj savjet očigledno imao i veliku odgovornost, ali isto tako i veliki rad kada evo u niz ovih godina evo svojim činjenjem ili ne činjenjem praktično doveo do toga da nemamo tržište nekretnina i da između ostalog zato i nije zaslužna samo svjetska gospodarska kriza koja gle čuda u susjednim zemljama prestaje, gdje raste bruto nacionalni dohodak jedino u Hrvatskoj se to ne dešava, pa ako smo već htjeli uštedjeti i ostaviti taj savjet mogli smo s tih 9 članova smanjiti na tri člana pa bi umjesto 500 tisuća kuna uštedjeli milijun i pol kuna. I to bi bila jedna velika poruka hrvatskoj javnosti da se i na taj način štedi. Ja sam upozorio i na samom odboru i nisam dobio jasan odgovor. Smatram da je bilo dosta papirologije, obzirom da i ja imam određena iskustva jer obnašam i čelnik sam lokalne samouprave već duže vrijeme da doista ima problema sa papirologijom i da većina investitora mora čekati i po godinu dana da bi došla do građevinske dozvole. Ali smatram da uporabna dozvola da sve ono što je vezano za prodaju nekretnina ovdje mislimo prije svega na stanove i na razno razne investitore koji nisu državi platili niti PDV nisu platili poreze i doprinose, poreze većina njih, poreze i doprinose svojim radnicima, pa se dešavaju slučajevi da su građani koji su otkupljivali takve stanove dali keš ili novac, danas se ne mogu upisati u vlasništvo jer je ta tvrtka otišla u stečaj i gle čuda založila jednu takvu zgradu. Pa je i to jedan od velikih razloga zašto je stalo tržište nekretnina. Ono na što smo svakako upozorili, a upozoravam i sada sa ove govornice, daleko su veći problemi i kažem da ovaj jedan koračić neće sasvim sigurno pokrenuti tržište nekretnina, daleko su veći problemi u niz drugih značajnih pitanja za koje se očekivalo da će vrlo brzo doći. Imam priliku i imam toliko sredstava od ove "saborske plaćice" da mogu kupiti novine pa mogu pročitati što je ministar najavio, što Vlada najavljuje da bi se do 6.mjeseca legalizirali i bespravno izgrađeni objekti ali većina građana koja više nema ni za kruh nema vremena niti novca niti čitati novine, aniti kupiti te novine. I smatrao sam da prije svega jedno ozbiljno ministarstvo mora ukoliko želi ići u izmjene jer smatram da se netko tko se pripremao 8 godina za preuzimanje vlasti da jednostavno je trebao barem to se nudilo građanima u predizbornoj kampanji parlamentarnih izbora da je trebao doista već sva rješenja, poznavati sve zakone i ne nuditi ovako parcijalne, nije to sada stvar samo vašeg ministarstva nego je to stvar većine zakona koji se nalaze u proceduri u Hrvatskom saboru. Tako da prilikom donošenja ovih izmjena mi već govorimo o tome da vrlo brzo idu nove izmjene i dopune određenog zakona. Ovdje u ovoj raspravi želim naglasiti da je poseban problem jedna odluka koja je vezana i za rad one državne uprave za izdavanje građevinskih dozvola, da se jednom odlukom nadležnih ministarstava ti uredi su se stavili u velike gradove ili u regionalnu samoupravu odnosno županiju, da je država tada i zakonom definirala da će tu djelatnost popratiti financijski, međutim to se do danas nije desilo i ti uredi dakle i radnici, djelatnici, službenici nazovite kako hoćete svi oni koji rade su radnici, se nalaze na proračunima ili regionalne ili lokalne samouprave. Sustav izdavanja građevinskih dozvola nije uopće ubrzan. To govore mnogobrojni primjeri diljem Hrvatske jer za izdavanje građevinske dozvole ukoliko nemate kuma ili nećaka u određenom uredu, ukoliko niste spremni dati određene plave koverte, teško da možete očekivati da ćete dobiti građevinsku dozvolu u zakonskom predviđenom roku. I to je nasljeđe one hobotnice koja je ovako harala Hrvatskom i pružila sve pipke u sve pore ovoga društva. Kažem klub HDSSB-a isključivo iz ovih razloga smatramo da se treba pokrenuti tržište nekretnina, smatramo da se treba smanjiti nezaposlenost, smatramo da Hrvatska treba izići iz ove duboke gospodarske krize, na to upozoravamo i smatramo da ovim jednostavnim malim korakom koji nije velik niti za čovjeka, a kamoli za čovječanstvo, a niti za Hrvatsku u svakom slučaju nećemo riješiti taj problem. bit ćemo suzdržani kod donošenja zakona. A evo iskoristit ću ovu priliku i prije svega poslati poruku vladajućoj koaliciji, ali isto tako i Predsjedništvu Sabora da evo već kad donosimo ovako male koraka i male izmjene i dopune zakona da omogućimo, obzirom na sve on što se ovih dana dešava oko komemoracije u Bleiburgu, ja smatram da svi oni koji su neposredno izabrani…
Kolega Vinkoviću, to nije tema ovog zakona.
Pustite me da kažem. Itekako je tema, ja se…
Možete govoriti o temi, ali ne možete govorit izvan teme.
Ja govorim o malim koracima, o izmjenama i dopunama zakona. I završit ću u jednoj rečenici.
Ajde da čujemo tu rečenicu.
Dakle ja ne želim reći da je netko ne narodna vlast jer ste izabrani upravo od naroda, ali taj narod isto tako traži da se omogući rasprava u Hrvatskom saboru o komemoraciji u Bleiburgu jer prije svega to zaslužuju oni koji su nevino smaknuti, oni čije obitelji, čija djeca ih možda nisu nikad ni vidjela i to ne treba biti odluka…
Kolega Vinkoviću, ja moram primijeniti Poslovnik. Kako vi to sad ne razumijete? Ja moram primijeniti Poslovnik… … /Govornici govore u isti glas./… A Poslovnik kaže da će predsjedavajući oduzeti riječ onom zastupniku koji govori izvan teme. Na to mene obavezuje Poslovnik. Lijepo sam vas upozorio. Ajde budite ljubazni.
Evo ja ću završiti s time ovu raspravu. Pročitajte malo novine uvaženi gospodine potpredsjedniče pa ćete vidjet da doista ovo što sam sada rekao ima težinu veću od ovih izmjena i dopuna zakona. Zahvaljujem.
Hvala vama. Pozivam sada uvaženu zastupnicu Nansi Tireli da dođe za govornicu i upozna nas sa stavovima kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada.
Poštovani potpredsjedniče, zamjenice ministra, poštovane kolegice i kolege. Pa evo što se tiče ove teme i ovog prijedloga zakona imamo obilje prakse u Hrvatskoj. Točan je navod predlagatelja da u praksi postoje problemi sa otuđenjem nekretnina koje nemaju tzv. pozitivnu zabilježbu. Također je točno da po tom pitanju postoji neujednačena sudska praksa zemljišno-knjižnih odjela općinskih sudova pa čak i županijskih sudova. Točan je i navod da to iznimno negativno utječe na gospodarstvo budući da se onemogućuje ili barem bitno otežava promet nekretnina, a što negativno utječe na samo gospodarstvo i to ne samo na tržište nekretnina već i na poslovanje građevinskih poduzetnika. Primjerice ako netko želi, a ne može zbog zakonske zabrane kupiti stari objekt ili dograđivati ga ili renovirati time se koči i djelatnost građevine. Ili npr. nije moguće fiducijom opteretiti nekretninu radi dobivanja kredita ili pozajmice. Također da, državna administracija u tim slučajevima radi sporo i zatrpana je zahtjevima građana za izdavanjem raznih dozvola i akata, potvrda da je građevina građena prije 1968. godine i stoga ne treba građevnu dozvolu i slično, da se radi o objektima koji ne trebaju uporabnu dozvolu itd., a što frustrira i državne službenike i građane podjednako. To je točno. Jedini koji profitiraju u tom kaosu su inženjeri geodezije, projektanti i odvjetnici. Također, postojeće zakonsko uređenje tjera zemljišno-knjižne odjele općinskih sudova da se upuštaju u ocjenu legalnosti sagrađenih objekata koji su upisani u zemljišne knjige, a to nije njihov posao i praksa, je dakle u tom dijelu neujednačena što dovodi do pravne nesigurnosti. Očito su borbu protiv nelegalno sagrađenih objekata platili svi građani koji samo žele imati normalan promet nekretnina. U tom smislu predloženi zakon želi riješiti te probleme i to je kao takvo i pozitivno. Međutim, nije sasvim točno da predloženi zakon neće negativno utjecati na afirmaciju načela potpunosti i istinitosti podataka u zemljišnim knjigama. Tzv. pozitivne zabilježbe, zabilježbe akata na temelju kojih su građevine građene, odnosno na osnovu kojih se smiju staviti u uporabu ostvaruju i svoju publicitetnu funkciju javne evidencije zemljišnih knjiga. Primjerice, netko tko želi kupiti kuću dobiva saznanje o tome ima li taj objekt potrebne dozvole ili ne, čime se svi sudionici u pravnom prometu upozoravaju da su određeni objekti potencijalno rizični tj. da mogu biti nelegalno izgrađeni. U tom slučaju možda će i netko kupiti objekt koji nema potrebne dozvole, međutim tada barem neće moći reći da za te činjenice nije znao. Potpunost i istinitost podataka zemljišnih knjiga ovim prijedlogom ne bi bila izigrana, međutim njezino značenje bilo bi itekako relativizirano. Mišljenja smo da se problem mogao kvalitetnije riješiti intervencijom u članku 22. Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama na način da se ipak za određeni vremenski period omogući pravni promet nekretninama koje nemaju tzv. pozitivnu zabilježbu. Time se ne bi narušilo načelo povjerenja u zemljišne knjige, u određenom vremenskom periodu građani bi imali vremena srediti dokumentaciju vezanu uz svoje objekte i ishoditi potrebnu zabilježbu u zemljišnim knjigama te se zbog omogućavanja prometa nekretninama u tom periodu odgode ne stvore negativni učinci za samo gospodarstvo. Stoga ovaj prijedlog zakona na neki način radi hitnog rješavanja stvarno opisanih problema žrtvuje jednim dijelom načelo zaštite povjerenja u same te zemljišne knjige. Smatramo da su daleko veći problemi u tome da se nekretnina prodaje bez uporabne dozvole pa banka ljudima koji kupe stan ili stavi pod ovrhu jer investitor ne uspije isplaćivati kredit na anuitete puno veći. Dokaz tome je i nedavni slučaj kupaca stanova u Rijeci koji nažalost u našoj Hrvatskoj nisu kao takvi usamljeni. Hvala lijepa.
Hvala vama. U ime kluba SDSS-a govorit će uvaženi zastupnik Jovo Vuković.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pa ja bih se osvrnuo vezano na ovaj zakon, pod broj jedan vezano za promet nekretnina u Republici Hrvatskoj. Ako promatramo što znači uopće upravna dozvola i šta se s njom dešavalo unazad četrdesetak godina. Do '68. godine, znači ne moramo dokazivati da li imamo akt o upotrebi ili nemamo akt o upotrebi. Od '68. do '92. smo se mogli upisati samo ako smo imali akt o upotrebi u zemljišno-knjižne odjele u sudovima, u županijskim sudovima. Od '92. do 2007. također je nastupio jedan period kad se moglo uknjižiti u objekat kao takav na zemljištu a da nije imao akt o upotrebi. Poslije 2007. Ponovo ne možemo se uknjižiti ako to nemamo. Šta to sad znači? Ljudi koji su do '68. godine imali sagrađene svoje objekte oni su u većini slučajeva to i riješili. Ljudi koji su se temeljem pozitivnog propisa od '92. do 2007. upisali kao takvi da postoje objekti naravno sa pozitivnom zabilješkom da nemaju akt o upotrebi ali imaju objekat, imaju objekat na tom zemljištu ne mogu poslije 2007. I sad naročito sa ovim novim zakonom ne mogu s njim prometovati i ne mogu s njim ništa raditi. U određenim gruntovnicama to ne priznaju kad ide u pravni promet prema nekoj drugoj ili trećoj osobi. Iz tog razloga tržište nekretnina nije stalo samo zbog ovoga. Stalo je i iz niz drugih razloga. Stalo je iz ekonomskih razloga. Ali jedan od malih segmenata u ovom mozaiku je sigurno i ovaj dio da se jedan dio objekata, znači tih 15 godina praktično ne može pravno prometovati zato što nema uporabnu dozvolu, a on de facto postoji na terenu. Iz tog razloga klub SDSS-a podržava ovu izmjenu zakona. Mi također podržavamo i sav rad Ministarstva graditeljstva koji ide u planu novog zakona da bukvalno svi objekti koliko je to god moguće, nikad to neće biti moguće do kraja dožive svoju legalizaciju, ispune zakonske uvjete, plate ono što treba da plate da bi bili legalizirani itd. Prema tome, to podržavamo ali smatramo da ova dopuna je na tragu toga do donošenja novog zakona da se i tim objektima koji su od '92. do 2007. uknjiženi da se s njima može pravno prometovati da vlasnici nemaju taj problem, a vjerujte što je kolegica prije mene govorila to utječe i na građevinarstvo, utječe i na rad i na sve ostalo što jeste. Koliko će to pomoći vidjet ćemo, ali smatram da jednostavno to sigurno ima svoj uticaj i na sam rad. Ne puno ali ima sigurno uticaj na svoj rad. Drugo na čega se odnosi ova izmjena zakona, a to je smanjenje broja članova za dva člana. Koliko je nama na odboru rečeno isključivo se radi o nekakvim financijskim elementima koji nisu mali. Radi se o nekih 400 hiljada kuna otprilike. Znači, svaka ušteda je bitna. Smatramo da će taj odbor sigurno dobro funkcionirati i sa smanjenim brojem članova u odnosu na sada. I pod broj tri na čega se odnosi ova izmjena i dopuna, a to je da upravna tijela ne moraju dostavljati građevinske dozvole, potvrde glavnog projekta, lokacijske dozvole građevinskim inspekcijama. Ako znamo, a znamo što je to isto također podržavam znamo kakva je pozitivna praksa da bi uopšte započeli gradnju objekta je da vi morate Građevinskoj inspekciji sedam dana prije nego što jeste podnijeti sve akte uključujući i skicu isključenja rješenja glavnog inženjera itd. Znači, po meni te treba duplirati i nema nikakvog razloga da se još nameće, da upravna tijela moraju dostavljati Građevinskoj inspekciji, kad to već mora da uradi po pozitivnom propisu investitor jer prije toga ne može graditi nego što je izvršio prijavu sa svom dokumentacijom koja je iza toga. I Građevinska inspekcija tek iza toga odobrava da nakon 7 dana možete započeti građenje tog objekata za koji imate na neki način pozitivne papire. Klub SDSS-a apsolutno će podržati ovu izmjenu zakona zbog tih stvari koje sam naveo. Isto tako podržavamo rad ministarstva na izmjeni i dopuni novog zakona koji će sigurno ići u smislu da legalizira objekte koliko je god to moguće, a samim tim i pomogne jedinicama lokalne samouprave da naplate svoje određene prihode koje imaju od komunalnog doprinosa na način kako će se dogovarati sa određenim pojedinim vlasnicima, ali će naplatiti za razliku od sad što nisu naplatili. Naći će se tu vjerojatno načina oko obroka kako šta i sve ostalo zavisno od veličine iznosa i sve ostalo što jeste. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Vukoviću. Sa stavovima HNS-a upoznat će nas uvaženi zastupnik Ivica Mandić.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministra. Ja bih rekao ono što je možda bitno da svi kolegice i kolege zastupnici imamo uvijek na umu da kod donošenja svih zakona i zakonskih okvira koji su potrebni za funkcioniranje da li ministarstava, da li države Hrvatske da uvijek budemo u službi naših građana, da donosimo takve zakone koje će prvenstveno pojednostavniti proceduru i koja će olakšati mogućnost za ostvarivanje pojedinih prava svakoga od građanina. Također, ovdje u raspravi rečeno je da su ovo mali koraci. Slažem se da su mali koraci, ali koraci su kvalitetni, da bi pokušali izgraditi sustav koji će biti funkcionalniji, jednostavniji, kvalitetniji i koji će nam omogućiti administriranje administracije. Tako bih to nazvao. Kod ovoga prijedloga zakona ja mogu samo reći da ova oba zakona koja smo imali danas da su to prvi koraci koji idu ka legalizaciji bespravno izgrađenih objekata u Republici Hrvatskoj i da će završetak ovoga posla kod legalizacije nelegalizirajućih zgrada biti završeno sa donošenjem ovog zakona. Očekujemo da će Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja vrlo brzo takav zakon dostaviti Vladi, a nakon toga i Saboru Republike Hrvatske jer procedura oko objašnjavanja tog zakona počela je po Republici Hrvatskoj. Ono što je također bitno kod donošenja ovoga Zakona a ja bih rekao da je možda i temeljno pitanje stavljanje u funkciju osobnog identifikacijskog broja građana. Prema informacijama s kojima ja raspolažem da taj broj za sada nosi ukupno 15% informacije o onome što svaki građanin posjeduje i što ima. Smatram da napori i Vlade Republike Hrvatske i ministarstava pogotovo financija, porezne uprave mora biti revno na zadatku da se taj broj što prije stavi u funkciju i onda ćemo izbjeći mogućnosti i dopisivanja i nepovjerenja. Jer svaki državni službenik koji je ovlašten on će imati točno podatke o vlasništvu pojedine nekretnine. Što se tiče samih konkretnih prijedloga po pitanju članova Savjeta za prostorno uređenje smatramo da će i dalje imati značajnu brojnost i značajno sučeljavanje stručnih osoba u Savjetu prostornog uređenja, ali da značajnije neće se narušiti kvaliteta donošenja odluka s obzirom da je smanjenje s 9 na 7, a ipak će biti uštede po pitanju proračuna, neću reći značajne ali ako je to riječ o 400, 500 tisuća to je za jedno ministarstvo sigurno značajna stavka. Nadalje, što je dobro u prijedlogu ovoga zakona da se briše obaveza tijela upravnih, tijela da lokacijske dozvole se dostavljaju građevinskoj inspekciji. Mislim da je na početku uspostavljanje e-dozvola i da je to bespotrebno gomilanje obaveza investitora da bi jedan dokumenat samo iz Ureda državne uprave u inspekciju prenosili što smatramo dakle značajno olakšati ovaj dio komunikacije između nadležnih državnih tijela. Nadalje, i kod ovog, briše se pozitivna zabilježba u posjedovnici. Tu je kolega Vuković dobro rekao da je zakonska regulativa od prošle države pa do danas bila različita, da nije bilo obaveza da se stavi teret u posjedovnici i sadašnje funkcioniranje prema zakonu od 2011. godine je da oni objekti koji nemaju zabilježbu da su oni rađeni nelegalno. Znači mi opet dovodimo građanina u situaciju da mora dokazivati da je objekat legalan iako je on u tom vremenu imao sve mogućnosti. I ove sve mjere koje su predložene sa ovim zakonom omogućavaju jednostavniji način funkcioniranja i jednostavniji protok informacija. Što se tiče ovoga zakona klub HNS-a će podržati ovaj zakon i u iščekivanju onog zakona koji je možda najvažniji i najveći problem donošenja Zakona o legalizaciji nelegalno izgrađenih objekata. Klub HNS-a podržat će ovaj zakon.
Zahvaljujem kolegi Mandiću i pozivam uvaženu zastupnicu Branku Juričev-Martinčev da nas upozna sa stavovima HDZ-a o ovom pitanju.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Zakon o prostornom uređenju i gradnji temeljni je zakon kojim se uređuje sustav prostornog uređenja i gradnje u cilju stvaranja pretpostavki za održivi razvitak u prostoru RH koji predstavlja osobito vrijedno i ograničeno nacionalno dobro. Prije nego što se osvrnemo na predložene izmjene ovog zakona potrebno je prethodno naglasiti da je ovaj zakon stupio na snagu još 1. listopada 2007. te je otada mijenjan tri puta. Prvom izmjenom i dopunom 2009. godine zakon je usklađen sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi. Drugom izmjenom i dopunom 2011. zakon se usklađuje sa novim Zakonom o općem upravnom postupku s ciljem ispunjavanja mjerila za zatvaranje Poglavlja 23. – Pravosuđe i temeljna prava. Treća izmjena zakona donesena je u srpnju 2011. godine, a temeljem sustavne analize 4 godine provedbe zakona uz aktivno sudjelovanje institucija države i jedinica područne i lokalne samouprave, brojnih udruga građana, udruga županija, gradova i općina. Ova izmjena donijela je značajne novine s tim da je važno istaknuti da se pri tome nije mijenjala dotadašnja koncepcija zaštite i upravljanja prostorom. Važno je istaknuti da je analiza učinka primjene zakona iz 2007. posebno ukazala na postojanje brojnih postupaka kod izrade i donošenje dokumenata prostornog uređenja kao i dugotrajnost postupka ishođenja akata za provođenje tih dokumenata, izdavanja akata za građenje i uporabu građevine te postupka upravnog i inspekcijskog nadzora. S osnovnom idejom zaštite prostora i kvalitetnog upravljanja prostorom te ujedno uklanjanje prepreka za ulaganja u RH ovim su izmjenama i dopunama skraćeni rokovi i uklonjene suvišne procedure u postupku izrade i donošenje prostornih planova lokalne i područne razine te njihovih izmjena i dopuna, smanjen je broj provedbenih planova koji se obavezno donosi te je olakšano određivanje njihovih obuhvata. Također je olakšano i financiranje izrade provedbenih prostornih planova, ojačana je uloga i odgovornost županija u uređenju i zaštiti zaštićenog obalnog područja mora. Zadnje izmjene zakona donijele su značajna poboljšanja u segmentu provođenja dokumenata prostornog uređenja u smislu ubrzavanja i pojednostavljenja. Tako je primjerice ubrzano ishođenje lokacijskih dozvola i akata za građenje kao i postupci za njihovo donošenje. Posebno postupci izmjene i dopune dozvola i akata, uređenje građevinskog zemljišta, omogućilo i primjerenije gospodarenje i korištenje određenih dijelova zaštićenog obalnog područja. Vezano za nezakonito izgrađene zgrade potrebno je istaknuti da je analiza provedbe zakona iz 2007. godine pokazala da rješenje o izvedbenom stanju i potvrda izvedbenog stanja, a riječ je o prijašnjim institutima za postupanje s građevinama izgrađenim bez, odnosno protivno aktu nadležnog tijela, nisu dovoljni za rješavanje stanja u prostoru tj. pojave bespravne gradnje. Stoga su iz Zakona o prostornom uređenju i gradnji brisane odredbe koje su uređivale donošenje rješenja o izvedenom stanju, izdavanja potvrde izvedenog stanja, a problematika nezakonito izgrađenih zgrada riješena je novim posebnim zakonom, Zakonom o postupanju s nezakonito izgrađenim građevinama. Zadnjim izmjenama zakona uvedeno je i stavljanje zabilježbe u zemljišnim knjigama akta na temelju kojeg se građevina smije rabiti. Navedeno je predstavljano afirmaciju načela potpunosti i istinitosti podataka u zemljišnim knjigama i načela povjerenja u zemljišne knjige. Ocjenjujemo da je upravo povjerenje u zemljišne knjige temelj pravne sigurnosti u prometu nekretninama. Izmjene zakona koje su pred nama u proceduri donošenja Klub zastupnika HDZ-a neće podržati iz nekoliko razloga. Prvenstveno ne vidimo razloga da se u hitnoj proceduri smanjuje npr. broj članova Savjeta prostornog uređenja. Maloprije čujemo imamo smanjenje od 9 za 2 na 7 članova i tu ćemo imati uštedu od 450 do 500 tisuća kuna. Na ovoj sjednici imat ćemo formiranje nove agencije koja će imati u svom upravnom vijeću čak 15 članova. Bilo bi zgodno izračunati koliko je to sredstava. Nadalje, štetnim ocjenjujemo i brisanje obveze upravnog tijela nadležnog za poslove prostornog uređenja i gradnje da Građevinskoj inspekciji dostavlja rješenje o uvjetima građenja te potvrde glavnog projekta koji izdaje odnosno da Urbanističkoj inspekciji dostavlja lokacijske dozvole koje izdaje. Naime, ovo smatramo dobrim rješenjem jer je praksa pokazala da je od velike pomoći kada ove inspekcije imaju saznanja i uvid u te akte, te ne vidimo razlog za ukidanje obveze dostavljanja tih akata Građevnoj i Urbanističkoj inspekciji sve dok se ne uspostavi najavljena baza podataka i aplikacija za izdavanje dozvola tzv. e-dozvola. Nadalje, mi u klubu HDZ-a smatramo da izmjene ovog zakona trebalo je promišljati i donositi istovremeno sa najavljenim izmjenama Zakona o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama. Ovdje prvenstveno mislimo na brisanje odredbi kojima je uvedeno stavljanje zabilježbe u zemljišnim knjigama akata na temelju kojeg se građevina smije rabiti i što predstavlja afirmaciju načela potpunosti i istinitosti podataka u zemljišnim knjigama. Važno je istaknuti da je Ministarstvo pravosuđa svim općinskim sudovima dostavilo detaljno obrazloženje vezano za odredbu članka 268.a i članka 116. Zakona o prostornom uređenju i gradnji te odredbe članka 22. Zakona o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama. Iz navedenog obrazloženja razvidno je da je tim odredbama zabranjeno otuđenje i provedba prava vlasništva nezakonito izgrađene zgrade i zemljišta na kojem je takva zgrada izgrađena, a ne zgrade odnosno zemljišta za koju u zemljišnoj knjizi nije stavljena zabilježba o aktu za uporabu zgrade ili za koju nije izdan akt za uporabu. Ujedno je obrazloženjem razvidno naznačeno da se dokazom da je zgrada zakonita smatraju svi akti izdani za građenje, uporabu ili ozakonjenje ako je u pitanju legalizacija zgrade izdani na temelju tih zakona ili na temelju važećih zakona koji su uređivali upravo područje gradnje kao i akti i dokumenti propisani Zakonom o prostornom uređenju i gradnji kojima se nezakonite izgrađena zgrada ujednačava sa zakonito izgrađenom. Navedenim obrazloženjem jasno je definirano i postupanje vezano za građevine upisane u zemljišne knjige do 20. studenog 1992. odnosno od 1. listopada 2007. godine. Cilj je obrazloženja Ministarstva pravosuđa bio osigurati ujednačenu provedbu navedenih zakona u dijelu koji se odnosi na promet nekretnina i postupanja u zemljišno-knjižnim predmetima. Iz navedenog obrazloženja Ministarstvo pravosuđa koje nažalost svi općinski sudovi nisu ujednačeno primjenjivali i provodili jasno je da ove odredbe zakona nisu bile prepreke za promet nekretnina. Iz ovih navedenih razloga Klub zastupnika HDZ-a ne podržava donošenje ovog zakona.
Zahvaljujem kolegici Martinčev. Time smo završili raspravu po klubovima i prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi na redu je poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću se u svojoj raspravi pokušati vrlo kratko osvrnuti na ono što je po mom mišljenju najvažniji aspekt ovih izmjena i dopuna Zakona o prostornom uređenju i gradnji. A to su izmjene koje se tiču članka 268.a i članka 116. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju i gradnji. Naime, kada je u kolovozu prošle godine ova izmjena i dopuna zakona nastupila na snagu u jednom trenutku sve su građevine u RH proglašene bespravnim. Dakle svaka kuća, svaka zgrada, svaka štala, svaka garaža sve je u jednom trenutku postalo bespravno postalo je nelegalno. A istovremeno drugim zakonom tzv. Zakonom o legalizaciji zabranili smo promet nelegalnim građevinama. Dakle, u kolovozu prošle godine nitko u RH legalno nije mogao prodati svoju kuću, svoj stan nije mogao prodati nikakvu zgradu. Tako što je u trenutku kada se građevinski sektor u RH nalazi u dubokoj krizi gotovo uništilo, gotovo pokopalo promet nekretninama. To je nešto što moramo izmijeniti. U ovom trenutku kada se trudimo da RH izvučeno iz teške krize u kojoj se nalazi svaka zabrana prometa, svaki teret na prometu je nedopušten. Upravo zato ne samo da moramo podržati ove izmjene i dopune zakona nego ih moramo podržati u ovakvoj hitnoj proceduru. Neću duljiti jer mislim da je poruka jasna. I upravo ono što je gospođa zamjenica ministra rekla, ovo moramo sada usvojiti, moramo popraviti situaciju u koju smo se doveli, a kasnije s vremenom prvo kroz Zakon o legalizaciji, a kasnije kroz jedne sustavne izmjene odnosno po mogućnosti jedan novi Zakon o prostornom uređenju i novi Zakon o gradnji da taj sektor svedemo u mjeru u kojoj on treba biti. Hvala vam lijepa.
Hvala vama kolega Grbin. Pozivam cijenjenu zastupnicu Vesnu Fabijančić-Križanić da iznese svoju raspravu. Nema je, onda gubi pravo na raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Sljedeći na redu je cijenjeni zastupnik Željko Kolar.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo zamjenice ministra, poštovane kolegice i kolege. Evo u ovoj raspravi zapravo je gospodin Peđa rekao sukus čitavih ovih izmjena Zakona o prostornom uređenju i gradnji ali ja bih htio skrenuti na nekoliko stvari na nekoliko problema s obzirom da sam geodeta po struci i da sam radio u katastru i da bih mogao snimiti jedan film ili napisati jednu knjigu o zakonima koji su se donosili, a koje smo mi morali provoditi. I moram priznati da smo se mnogo puta čudili da li je moguće da je uopće takav zakon donesen jer je on neprovediv. I naravno da zbunjujemo ljude na terenu iz jednostavnog razloga tmo krajem osamdesetih godina mogli ste upisati objekat u zemljišnu knjigu da je on bi bespravan da niste imali nikakvog papira. Kada je došao geodeta van na licu mjesta kada smo smjestili taj objekat na česticu u prostor ljudi su mislili da imaju legalni objekat. Na temelju njega su dobili kredit u banci i nikome nije na pamet padalo da će ikada više trebati bilo kakav dokument kojim bi on trebao dokazivati da je taj objekat legalan. Imamo još jedan problem, a to je da mnogi objekti koji su sagrađeni osamdesetih godina, sedamdesetih godina kada je bio bum gradnje u RH su imali građevinske dozvole međutim sada u ovom razdoblju tek sada je do njih došao vodovod. Imali su priključke na nelegalizirane vodovode ili priključke samo na hidrante. I sada nisu na temelju uredne građevinske …/Govornik isključen./… mogli ishoditi, znači donijeti dokument da imaju upisanu legalnu građevinu iz gruntovnice da bi donijeli u Zabok u vodovod da bi se mogli priključiti. I ne samo to što je rekao kolega Grbin da zapravo u jednom trenutku je tako ispalo da su postali objekti legalni nelegalni, mi smo i zapriječili promet nekretninama, ali smo zapriječili upis objekata i zapriječili smo ljudima da mogu ostvarivati svoja prava. Ja bih nešto rekao i o tome da se ne treba više, da se briše odredba prema kojoj upravna tijela imaju obvezu urbanističkoj i građevinskoj inspekciji dostaviti lokacijske dozvole, rješenja o uvjetima građenja i potvrde glavnih projekata, ali treba reći da je inspekcija tijelo koje mora pratiti legalnost izgradnje objekata. I gledajte kaj se događa, mi smo sad u pripremi izrade izmjene i dopune Zakona o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama jer smo se doveli u situaciju da imamo 150 tisuća objekata u Hrvatskoj koje bi trebalo legalizirati. Ali gledajte što smo radili, sustavno smo smanjivali broj inspektora na terenu. Ja ću sad reći primjer Krapinsko-zagorske županija koja ima 133 tisuće stanovnika, koja ima 32 jedinice lokalne samouprave koje pokrivaju 4 građevinska inspektora. I gospoda inspektori se mogu doslovce ubiti, ne mogu pokriti to područje. I šta rade, rade po prijavi. I sada ljudi koji su dobili građevinsku dozvolu, dobar dio njih ne ide kod inspektora i ne prijavljuje gradnju i to treba znati. Stoga ja zamjenice ministra predlažem, s obzirom da svaki županijski ili gradski ured koji je nadležan za izdavanje akata, bez obzira da je potvrda o glavnom projektu, građevinske dozvole ili drugi akt, on radi sebi registar izdanih dozvola ili akata i da se na mjesečnoj razini o tome ipak obavještava inspekcija. Jer to nije nikakva papirologija, to je na jednom listu papira gdje piše investitor, piše broj katastarske čestice i broj katastarske općine i to je dovoljan podatak za građevinsku inspekciju da zna da u tom trenutku je na određenom području izdana građevinska dozvola i da postoji mogućnost da se izađe na uvid. Jer zašto, kod nas ljudi još uvijek misle da se radi projektna dokumentacija i dobiva se dozvola zbog toga što se mora dobiti, a ne zbog toga što se tim uređuje prostor. I onda vi kad dobijete dozvolu, oni dobiju uredno dozvolu za kuću 10x10, a napravit će 10x12. Dobije dozvolu da se makne od saobraćajnice 8 metara, a on će se maknuti 12 ili 6. I zato je država nekoliko puta pokušavala i s onom skicom … [[Ne razumije se.]] koji su radili geodeti da definira prostor i da stvarno ona dozvola koja se izdaje da se i po njoj radi. Nažalost kod nas to nije tako i treba voditi računa o tome i kad ćemo ići u izmjene i dopune zakona, kad ćemo ići na legalizaciju tih 150 tisuća objekata, mi moramo ako smo podvukli crtu, ako smo rekli da je tu kraj bespravnoj gradnji, mi moramo poraditi na inspekciji. I još jedno čisto razmišljanje koje je već u ovoj sabornici izrekao kolega bivši zastupnik gradonačelnik Zaboka gospodin Ivan Hanžek, treba razmisliti o tome da komunalni redari postanu na neki način zamjenski građevinski inspektori. Ako je nekome u interesu da se poštiva gradnja, ako je nekome u interesu da gospodarenje prostorom bude definirano i da bude legalno onda su to jedinice lokalne samouprave. Mi i na temelju izgrađenih objekata i naplaćujemo mnoge dadžbine od ljudi na temelju tog akta, te građevinske dozvole i bitno je za nas da imamo red u prostoru. Stoga molim vas i da razmislite o ovim stvarima koje sam sad naveo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Kolar. Na redu za raspravu je uvaženi zastupnik Ivan Klarin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo zamjenice ministra graditeljstva, kolegice i kolege. Raspravu o ovom zakonu započet ću citirajući članak 48. navedenog zakona gdje se definira zaštićeno obalno područje, a to su kako zakon citira zaštićene prirodne vrijednosti i kulturno-povijesne cjeline koja su područja od posebnog interesa za ovu državu. Mogu konstatirati da je danas ZOP, kako ga kratica predviđa, nažalost u potpunosti devastiran i u potpunoj suprotnosti spomenutom članku. Zato smo dopustili da se obalni pojas devastira te ga danas nažalost uspoređujemo sa bolešću koja je metastazirala i zahvatila cijelu našu obalu. Obala je nešto najvrjednije što imamo te je ta ljepota privukla i milijune turista u našu zemlju, ali i milijune eura u državni budžet. Volio bih kazati zašto je uopće došlo do devastacije naše obale i zaštićenog obalnog pojasa, a to je da nisu dozvoljeni nikakvi građevinski zahvati ukoliko je zemljište manje od 3 hektara površine tj. 30 tisuća m2, a na primjeru Dalmacije uz obalu i na otocima mali broj ljudi ima takva zemljišta u svom vlasništvu na jednom mjestu. Dakle, bilo bi korisno tu površinu smanjiti na 1 hektar ili 10 tisuća m2 te omogućiti gradnju isključivo tradicionalnih kuća površine ne više od 30 m2 i to tradicionalnom gradnjom, a sve u cilju zaustavljanja bespravne gradnje na obali i na otocima. Moram reći da podržavam najave ministra o sređivanju stanja i napokon pravo promišljanje o urbanizaciji naše države, ali svakako bilo bi dobro kada bi se ovaj zakon i Zakon o legalizaciji paralelno donosili. Točno je da će te mjere koje se poduzimaju izmjenama ovog zakona olakšati našim ljudima legalizaciju i upis građevina u zemljišne knjige. Ali moramo pripaziti na jedan problem koji se do sada često događao, a to je moguće svjesno izbjegavanje plaćanje komunalnog doprinosa po modelu ja ću osnovati tvrtku da napravim apartmansku zgradu, uplatit ću jednu ratu komunalnog doprinosa, dobit ću papire, prodati zgradu i zatvoriti firmu pa neka se općina i gradovi naplate od čega žele i mogu, svjesni da će se taj novac vrlo teško naplatiti, gotovo nikako. Veliki problem o kojem se također mora povesti računa je da je veliki broj pokretnih naprava za stanovanje, kamp kućica, građevinskih kontejnera, koji danas na Jadranu stvaraju jednu ružnu sliku hrvatskog turizma, a zakonska mogućnost je minimalna da se one uklone skoro gotovo nikakva. Vlasnici takvih naprava kupe zemljište na otocima kilometrima daleko od utvrđenih granica naselja, uklone kompletno raslinje, te na takvo zemljište postave kamp kućicu kojom se kroz ljetne mjesece izmijeni nekoliko obitelji, prijatelja, susjeda i rođaka time kršeći niz zakona o neplaćanju boravišne pristojbe a o higijenskim uvjetima neću ni govoriti. Taj model treba hitno postrožiti, te takve naprave trebaju dobiti status objekta koji će se tretirati kao i fiksni objekt. Na kraju podržavam najave Vlade Republike Hrvatske o napokon o početku sređivanja stanja u prostoru i urbanizaciji naše države. Hvala.
Hvala. Posljednja rasprava cijenjena zastupnica Ingrid Atničević Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Podržavam ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji kao što sam ja a i svi moji kolege kada se donosio, kada su se donosile zadnje izmjene zakona 2010. godine ustvrdili svi redom da će takve izmjene omogućiti, odnosno napraviti još veći nered. I evo dakle, pozdravljam ovaj prijedlog samog ministarstva, a i svih mojih kolega koji su o tome i govorili da se konačno ukinu ove odredbe koje su stvarale čitav niz nepravilnosti, nesigurnosti, pa čak i među onim ljudima koji žele ozakoniti svoje građevine i tu su se pravili građani prvog i drugog reda, da ne govorimo da je to izazvalo veliku zbrku i u našem pravosuđu konkretno u sudovima u zemljišno-knjižnim odjelima. Napomenimo samo da je zemljišno-knjižni postupak strogo formalni postupak i da, dakle sa ovakvim izmjenama otklanja se svaka sumnja i dilema što je raditi samom zemljišno-knjižnom odjelu. Dakle, više neće biti takvih situacija u kojem će, dakle ova predmijeva koja se sada i briše stvarati kod građana, a i kod samih onih koji provode zakon i kod sudova različito tumačenje. Netko na jednom odboru di je bilo ustvrđeno da bi ovim se tobože eto mi dajemo na neki način i poticaj tako jednoj bespravnoj gradnji. Moram napomenuti da sa ovakvim izmjenama uklanja se dakle takva jedna dilema zabilježbe da takva zgrada nema sve potrebne dozvole. Postavlja se pitanje kad bi to zaista bilo provedivo, a vidjeli smo iz prakse da nije što bi se dogodilo sa svim onim parnicama utvrđenja prava vlasništva nad onim građevinama gdje se, dakle već pojavi sumnja tko je vlasnik, odnosno prijepor o tome tko je vlasnik, a ta nekretnina nije upisana u zemljišnim knjigama niti upravo ima ikakve pretpostavke da zbog ostalih pravnih propisa bude upisana. A takve parnice zauzimaju veliki prostor, odnosno veliki angažman naših pravosudnih tijela. Dakle, osnovno je prije svega i ne brkati sudske i upravne stvari. Dakle, ako ovo još povežemo i ove izmjene sa najavljenim izmjenama Zakona o postupanju sa izmjenama zakona o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama koje su u najavi vjerujem da ćemo konačno izaći u susret građanima da sve one zgrade koje zbog različitih razloga su i nastale bespravno prije svega jednom neaktivnošću i pasivnošću pojedinih upravnih tijela a građani itekako žarko žele naravno uz jednu pristojnu i onu moguću cijenu koju oni mogu platiti za takve zgrade da se to učini. Ali jednako tako i da se onda podvuče crta da svaka ubuduće gradnja koja nema pretpostavke i uopće takve jedne inicijative budu sasječene u samom koraku. Dakle, evo da zaključim. Podržavajući ovaj prijedlog zakona treba naglasiti da se građanima izlazi u susret, a to je i osnovna naša inicijativa ako već ne možemo pomoći da ne štetimo. A na ovaj način, ovim prijedlogom zakona itekako pomažemo građanima u situaciji u kojoj su se našli. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Rasprava o tekstu zakona je završena. Glasovat ćemo još danas kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 62. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo o ovom konačnom prijedlogu zakona. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasova za, 21 protiv, 6 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda. Ona će biti nadam se kratka ali to nikad ne znate. 31. a) Prijedlog odluke o razrješenju ravnatelja i zamjenice ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka, b) Prijedlog odluke o imenovanju ravnatelja i zamjenice ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka Predlagatelj odluka je Vlada Republike Hrvatske, a sukladno članku 29. Zakona o zaštiti osobnih podataka. Prijedlog akta ste primili poštom. Raspravu je proveo Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješća ste primili na sjednici. Pitam želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite. Gospodin Zoran Pičuljan, zamjenik ministra uprave.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Radi se o isteku mandata dosadašnjih dužnosnika u Agenciji za zaštitu osobnih podataka sa 30. travnjem i pred vama je prijedlog za imenovanje Dubravka Bilić i gospođe Dubravke Dolenc ravnateljem i zamjenice ravnatelja ove agencije. Hvala vam.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Otvaram raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Zaključujem raspravu. To ćemo glasovati također kad se steknu uvjeti.
Iduća točka ima a i b. a/ Prijedlog Odluke o razrješenju ravnatelja i zamjenice ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka, to je pod a. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o razrješenju. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 88 glasova za, 21 protiv i 1 suzdržan donesena Odluka o razrješenju ravnatelja i zamjenice ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u tekstu koju je predložio predlagatelj. b/ Prijedlog Odluke o imenovanju ravnatelja i zamjenice ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o imenovanju. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 86 glasova za, 24 suzdržanih donesena Odluka o imenovanju ravnatelja i zamjenice ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u tekstu koji je predložio predlagatelj. Ja im želim puno uspjeha u radu.
I još imamo zadnju točku, to je za današnju naravno sjednicu. To su dakle izbori, imenovanja i razrješenja. Gospodin Šime Lučin, predsjednik Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove već je za govornicom pa ga molim da podnese izvješće.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Na temelju članka 91. podstavka 1., 2. i 3. članka 118. stavka 2. i članka 244. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora podnosi Hrvatskom saboru pod 1. prijedlog Odluke o imenovanju člana Savjeta javne ustanove spomen područja Jasenovac, 2. prijedlog Odluke o izboru člana Nadzornog odbora Financijske agencije i 3. prijedlog Odluke o imenovanju dva člana izaslanstva Hrvatskog sabora o Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran. Navedene prijedloge odbor je … [[Govornik se ne razumije.]] na svojoj 9. sjednici 19. travnja 2012. godine. Dakle, za člana Savjeta javne ustanove spomen područja Jasenovaca imenuje se mr. Zoran Vasić, zastupnik Hrvatskog sabora.
Hvala lijepa. O ovom prijedlogu otvaram raspravu. Zaključujem i dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala lijepa. Ova je odluka usvojena većinom glasova, 108 glasova za i 2 suzdržana. Izvolite gospodine predsjedniče odbora.
Hvala. Prijedlog odluke o izboru člana Nadzornog odbora financijske agencije. Za člana Nadzornog odbora financijske agencije iz redova saborskih zastupnika bira se Igor Rađenović član Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i stavljam na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Dakle ovu smo odluku usvojili jednoglasno sa 110 glasova. Hvala lijepa. Izvolite gospodine predsjedniče.
Hvala. I prijedlog odluke o imenovanju dva člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran. U Izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran imenuju se Melita Mulić i Ante Babić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje prijedlog ove odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala lijepa. I ovu smo odluku usvojili sa 110 glasova. Čestitam i želim puno uspjeha u radu i gospodinu zastupniku Zoranu Vasiću i gospodinu zastupniku Igoru Rađenoviću i gospođi Meliti Mulić i zastupniku Ante Babiću. Današnji smo rad završili. Nastavljamo u srijedu u 9,30 sa Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticaju razvoja malog gospodarstva, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 60. Hvala vam lijepa. Doviđenja. Sada prelazimo na izbor, imenovanja, razrješenja. Imamo najprije pod: a) Ostavku zastupnika Vladimira Šeksa na dužnost potpredsjednika Hrvatskog sabora i a) Prijedlog Kluba zastupnika HDZ-a za razrješenje zastupnice Jadranka Kosor dužnosti potpredsjednice Hrvatskog sabora i imenovanje 2 potpredsjednika Hrvatskog sabora. Idemo najprije na a, dakle ostavka zastupnika Vladimira Šeksa na dužnost potpredsjednika Hrvatskog sabora. Ostavku potpredsjednika Hrvatskog sabora Vladimira Šeksa primili ste na klupe. Želi li potpredsjednik Šeks uzeti riječ? Izvolite. Da, da, vi ste predlagatelj i imate pravo odgovoriti.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. U prvom redu bih zahvalio svim zastupnicama i zastupnicima, mogla kluba, kluba HDZ-a koji su me predložili na časnu dužnost potpredsjednika Hrvatskoga sabora, a i svim ostalim zastupnicama i zastupnicima iz svih političkih stranaka koji su me jednoglasno 23. prosinca izabrali na dužnost potpredsjednika Hrvatskog sabora. Dame i gospodo zastupnici, ja sam u Hrvatskom saboru od devedesete godine. Izabran sam u sedam navrata za zastupnika Hrvatskoga sabora. Obnašao sam u te 22 godine i dužnost u četiri navrata potpredsjednika Hrvatskog sabora, u jednom mandatu predsjednika Hrvatskog sabora, predsjednika Odbora za Ustav, ustavnu komisiju, Odbora za zakonodavstvo i brojnih drugih tijela u Hrvatskome saboru i u tih 22 godine kao zastupnik u Hrvatskom saboru, u ovoj sabornici sam imao čast i privilegiju da sam sudjelovao u donošenju ključnih strateških odluka vezanih za hrvatsku državnost, slobodu, samostalnost, neovisnost od Božićnoga Ustava 22.12.1990. godine koji je trasirao Hrvatsku kao demokratsku zemlju, koji je trasirao put u hrvatsku samostalnost do odluka od 25. lipnja 91. godine u ovoj sabornici koji je trasirao put Hrvatske u suverenu i samostalnu državu do one odluke od 8. listopada koja je značila definitivni i konačni raskid sa svim svezama koje su tvorile tada već nestalu jugoslavensku federaciju do onih ustavnih odluka 2010. godine koji su trasirali povezivanje Hrvatske u Europsku uniju. Dakle, ja sam ove 22 godine u svojstvu zastupnika u Hrvatskom saboru neovisno na dužnostima kojima sam se nalazio u Hrvatskom saboru sudjelovao u donošenju tih ključnih, bitnih odluka vezanih za hrvatsku državnost, samostalnost, suverenost, za trasiranje puta Hrvatske kao demokratske države i na tome sam neizmjerno ponosan i zahvalan prema svima onima koji su mi na tom putu davali potporu. Odlučio sam se na neopozivu ostavku na mjesto potpredsjednika Hrvatskog sabora u trenutku kad sam izgubio političko povjerenje dijela vrhovnih tijela svoje stranke Hrvatske demokratske zajednice. To sam prihvatio, jer kada, izgubio sam povjerenje da i dalje obnašam dužnost potpredsjednika Hrvatskog sabora. To sam prihvatio jer držim da u demokraciji, u demokratskim strankama i u demokratskom životu treba prihvatiti i one odluke koje donosi većina, koje donose odgovarajuća stranačka tijela makar nam se te odluke čine i neprikladnima, pogrešnima, štetnima, duboko nepravednima da i takve odluke treba stoički prihvatiti i povući sve konzekvence iz takvih odluka. I stoga sam ja i podnio sve konzekvence i podnio neopozivu ostavku na dužnost potpredsjednika Hrvatske demokratske zajednice. Zahvaljujem svima onima, mojim kolegama i kolegicama iz Hrvatske demokratske zajednice, iz kluba Hrvatske demokratske zajednice koji su mi dali povjerenje toga 23. prosinca prošle godine kada su me ovdje zajedno sa ostalima izabrali za potpredsjednika Hrvatskoga sabora. Zahvaljujem istim onima koji mi sada uskraćuju to povjerenje i respektiram njihove razloge. Želim kolegama koji će uskoro nastupiti na ove visoke časne odgovorne dužnosti Tomislavu Čuljku i Željku Reineru puno sreće i uspjeha na obnašanju dužnosti potpredsjednika Hrvatske demokratske zajednice, Sabora a ja ću i dalje ustrajno i predano služiti i svojoj stranci, služiti i hrvatskom narodu i uopće Hrvatskoj. Hvala vam na pozornosti. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Dozvolite da ja kažem nekoliko riječi. Zahvaljujem se gospodinu zastupniku Vladimiru Šeksu na ukupnom doprinosu koji je dao kao istaknuti dužnosnik Hrvatskog sabora, potpredsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik, politički sustav, potpredsjednika Hrvatskog sabora i predsjednika Hrvatskog sabora u petom sazivu. Osobno sam s njim jako dobro surađivao u ovih šest mjeseci i želim mu puno uspjeha u obavljanju dužnosti zastupnika u Hrvatskom saboru u buduće. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju zastupnika Vladimira Šeksa dužnosti potpredsjednika Hrvatskog sabora na osobni zahtjev. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 126 glasova za, 5 suzdržanih donesena odluka o razrješenju zastupnika Vladimira Šeksa dužnosti potpredsjednika Hrvatskog sabora na osobni zahtjev. Prelazimo na točku b) to je prijedlog Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice za razrješenje zastupnice Jadranke Kosor dužnosti potpredsjednice Hrvatskog sabora i imenovanje dva potpredsjednika Hrvatskog sabora. Prijedlog ste primili, primili ste ga na klupe. Želi li predstavnik Kluba zastupnika HDZ-a uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Izvolite, gospođa Jadranka Kosor potpredsjednica Hrvatskog sabora.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Želim se zahvaliti svima vama koji ste kao i potpredsjednik Šeks 23. prosinca prošle godine glasali za moj izbor za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora. Želim dakako zahvaliti posebno zastupnicama i zastupnicima HDZ-a koji su me predložili, dakle bio je to prijedlog kluba moje stranke da budem izabrana za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora. Mislim da sam svoju dužnost potpredsjednice u ovih evo 6 mjeseci obavljala vrlo savjesno, da sam gospodine predsjedniče dobro surađivala i s vama dakako u ime svoga kluba u određenom vremenu u jednom vremenu i kao predsjednica kluba HDZ-a pa i u onom razdoblju kada smo mi u HDZ-u provodili unutarstranačke izbore, kada sam i tada smatrala daje moj posao prije svega u Hrvatskome saboru jer sam izabrana biti zastupnicom i kada sam redovito i dolazila i radila i zastupala prije svega interese svoje stranke ali interese sviju onih koji su me birali. Želim reći nekoliko riječi u prilog tome da ste svi koji ste 23. prosinca dali meni povjerenje za potpredsjednicu Sabora ili bolje rečeno da niste pogriješili tada, zbog toga što ste se vjerojatno odlučivali na to zbog svega onoga što sam u politici, a u politici sam od '95. i radila i učinila i dakako zbog rezultata koji sasvim sigurno mogu reći da postoje. Dakle u tom zajedničkom radu od '95. kako rekoh ušla sam u Hrvatski sabor, nakon izbora na koji me je pozvao osobno predsjednik Tuđman. Imala sam tada čast i veliko zadovoljstvo budući da sam i tada izabrana za potpredsjednicu Hrvatskoga sabora evo sjediti ovdje u srednjem redu između gospodina Domljana i gospodina Šeksa, dakle dva doajena ljudi kojima sam se osobno divila zbog onoga što su radili u političkome životu. Moram zahvaliti potpredsjedniku Šeksu odnosno Vladimiru Šeksu zastupniku evo u određenom vremenu predsjedniku Hrvatskoga sabora jer u tim prvim danima sigurno da sam mnogo od njega i naučila. Ono što sam i u prvom sazivu Sabora kada sam bila zastupnica radila jest bilo sasvim sigurno u interesu i moje stranke ali sasvim sigurno u hrvatskim najboljim interesima. Spomenut ću da sam i kao potpredsjednica Sabora tada imala čast i zadovoljstvo s predsjednikom Tuđmanom prvi puta posjetiti i Vukovar i Beli Manastir dakle u vrijeme mirne reintegracije, da sam u vrijeme mirne reintegracije kao potpredsjednica Sabora zajedno sa Vladimirom Šeksom često bila na tome području i mislim da svojim radom jesam pridonosila najboljim interesima RH. Od 2000. bila sam oporbena zastupnica ali isto tako možda će se neki sjetiti bila proglašenom i u izboru novinara koji prate rad Sabora i najboljom zastupnicom u tom vremenu. Nakon izbora 2003. godine bila sam potpredsjednica Vlade, ministrica obitelji, branitelja, međugeneracijske solidarnosti. Tada smo donijeli i Zakon o pravima branitelja, utemeljili fond, Zakladu hrvatskih branitelja i napravili puno važnih projekata koji evo i danas i ova Vlada i provodi i poštuje i koji su u interesu i branitelja i svih hrvatskih građanki i građana. Dame i gospodo, gospodine predsjedniče kao predsjednica Vlade i predsjednica HDZ-a radila sam mislim da mogu reći možda u najtežim vremenima, u vremenima kada je pad BDP-a bio i više od 6% dakle protekle 2,5 godine, kada smo se suočavali s ogromnom krizom, predložili smo program gospodarskog oporavka, to je nešto na što sam osobito ponosna. Dala sam svoj doprinos u borbi protiv korupcije i u borbi protiv kriminala na najbolji način. Vlada koju sam vodila donijela je i zakone o financiranju političkih stranaka, zakone o oduzimanju imovine onima koji su se ogriješili o zakone korupcijom i kriminalom. Isto tako mi smo u to vrijeme dakle u protekle 2 godine odnosno od srpnja 2009. donijeli mnoge odluke koje su važne i koje sasvim sigurno jesu među ostalim i temelj i današnje stabilnosti Hrvatske što se tiče rejtinga i Zakon o fiskalnoj odgovornosti ali i završili pregovore. Gospodine predsjedniče, završetak pregovora smatram jednim od najvećih i najvažnijih postignuća i HDZ-a i Vlade koju sam vodila. Evo sada je otprilike godinu dana ili bolje rečeno 24. lipnja jest godina dana od kako smo u Europskom vijeću gospodin Barroso i gospodin Van Rompuy, gospodin Orban i ja bili na jednoj svečanosti gdje je proglašen završetak hrvatskih pregovora. Sve što sam radila i mislila sam u cijelom svom političkom životu da sve što radim treba biti u interesu Hrvatske, a smatrala sam isto tako da sve što je u interesu Hrvatske jest i u interesu HDZ-a. Bila mi je čast dijeliti ove klupe sa utemeljiteljem HDZ-e jedinim utemeljitelja, gospodinom Vladimirom Šeksom. Njemu zahvaljujem i na činjenici da je pokazao da se u politici može ostati dosljedan dakle od početka evo i kampanje u HDZ-u bio je uz mene, podupirao me i to je ostao do kraja. Mislim da je to važno reći i kao neku poruku možda mladim političarima. Može se i u politici raditi na taj način iako su mnogi pisali i mnogi govorili da će me ostaviti na prvom zavoju. Ali nije to učinio i zato mu se zahvaljujem. Dame i gospodo, evo i time ću polako završiti. Danas će za moju smjenu glasati i one koje sam prije nekoliko mjeseci primila, uključila u HDZ-u i one koje sam u ovom Domu predlagala za ministre kao predsjednica Vlade, pa predsjednike Vlade, ali isto tako one za koje sam se osobito kao predsjednica HDZ-a zauzimala da budu na listama HDZ-e i da danas budu zastupnici. To prihvaćam, to je politička realnost, to je tako. Sasvim sigurno da u ovom trenutku okrećem jednu novu stranicu i u svom životu i u svom političkom životu. Kao zastupnica i dalje ću zastupati iste one interese odnosno one vrijednosti koje sam zastupala i kao predsjednica HDZ-a i kao predsjednica Vlade. I gospodine predsjedniče želim vama i zahvaliti na suradnji dosadašnjoj, bit će sigurno dobra i u budućnosti. I želim ovu priliku iskoristiti i demantirati neke natpise koji sasvim sigurno mogu štetiti i vama ali i meni, o tome da smo se mi negdje na tajnom sastanku dogovarali o mom odlasku u diplomaciju. To naprosto nije istina i to je nešto što očito treba naštetiti dodatno meni. Dakle to demantiram, ja ostajem zastupnica u Hrvatskom saboru jer mislim da biti zastupnica jest ogromna čast koja se ukazuje rijetkima i ovdje ću i vjerno i predano i dalje služiti svojoj domovini i raditi u najboljim interesima Republike Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama potpredsjednice Kosor. Za riječ se javio gospodin zastupnik Vladimir Šeks. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici. Ja izražavam jedno žaljenje, jedno razočaranje zbog toga što je došlo do ovakve po meni nesretne odluke moje stranke da se uskrati povjerenje gospođi Jadranki Kosor za potpredsjednicu, za daljnji status potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Mislim da je ona u svom dosadašnjem političkom životu i kao potpredsjednica Hrvatskog sabora i kao zastupnica djelovala odgovorno, savjesno, a da je i kao u zadnje dvije i pol godine i kao potpredsjednica stranke i predsjednica stranke i predsjednica Vlade dala značajan jedan obol na tri bitna fronta: na upravljanju državnom krizom, na borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala i na približavanju i ulasku Hrvatske u EU. Žao mi je što njeni napori i plodovi političkog rada nisu prepoznati, žao mi je zbog toga što je dovedena u vezu unutarstranački izbori u HDZ-u sa opstankom potpredsjednice Kosor na mjestu potpredsjednice. Mislim da to nije razborita i dobra odluka, ali ja ću je isto kao stranački legalist je prihvaćam i respektiram.
Hvala lijepa. Da li se još netko javlja od zastupnica ili zastupnika za riječ? Ne. Također dozvolite prije nego pređemo na glasovanje da kažem da sam sa gospođom potpredsjednicom Kosor vrlo dobro surađivao, da nismo nikakvih prijepora o stajalištima raznim političkim koja smo imali. Vidjeli ste ih i u javnosti, ali to je sastavni dio našeg posla. Dakle još jednom se zahvaljujem na dobroj suradnji. I dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju zastupnice Jadranke Kosor dužnosti potpredsjednice Hrvatskog sabora. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 124 glasa za, 7 suzdržanih, donesena odluka o razrješenju zastupnice Jadranke Kosor dužnosti potpredsjednice Hrvatskog sabora. Sada dajem na glasovanje Prijedlog odluke o izboru zastupnika Željka Reinera za potpredsjednika Hrvatskog sabora. Molim da se izjasnimo tko je za ovaj prijedlog? Tko je protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 126 glasova za, 5 suzdržanih, nitko protiv, donesena Odluka o izboru zastupnika Željka Reinera za potpredsjednika Hrvatskog sabora. Čestitam i želim puno uspjeha u radu. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove na svojoj 10. sjednici održanoj 14. lipnja utvrdio je sljedeće prijedloge odluka: - Prijedlog Odluke o izboru predsjednika i prestanku mandata predsjednika Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora za predsjednika odbora bira se Zlatko Komadina, a razrješuje se Mihael Zmajlović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. I dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog odluke utvrđujem donesen je jednoglasno sa 124 glasa. Izvolite gospodine predsjedniče.
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru predsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. Razrješuje se predsjednik Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora Dinko Burić, za predsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora bira se mr. Josip Salapić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za prijedlog ove odluke? Protiv? Suzdržan? Dakle, prijedlog ove odluke donijeli smo sa 122 glasa jednoglasno. Izvolite gospodine Lučin.
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru predsjednika Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. Razrješuje se predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora akademik Željko Reiner, za predsjednika Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora bira se Jasen Mesić. … [[Upadica se ne razumije.]] Pardon, potpredsjednik. Pardon.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i stavljam na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Ovaj smo prijedlog odluke usvojili sa 121 glasom jednoglasno. Izvolite dalje gospodine Lučin.
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskoga sabora. Razrješuje se potpredsjednik Mandatno-imunitetnog povjerenstva Tomislav Čuljak. Za potpredsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora bira se Milijan Brkić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? I ovaj smo prijedlog odluke usvojili jednoglasno sa 120 glasova. Izvolite.
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora mr. Josip Salapić. Za člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora bira se Ilija Filipović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Jednoglasno smo donijeli ovu odluku sa 121 glasom. Hvala. Možemo dalje.
Prijedlog Odluke o razrješenju člana i izboru dva člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora mr. Deneš Šoja. Za članove Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora biraju se Nedžad Hodžić i Draženko Pandek.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za prijedlog ove odluke? Protiv? Suzdržan? Hvala. Prijedlog je ove odluke prihvaćen jednoglasno sa 122 glasa. Izvolite.
Hvala. Prijedlog Odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora bira se Igor Dragovan. Danom 8. ožujka 2012. godine dužnost člana Odbora za obranu prestaje obnašati Zvonimir Mršić zbog mirovanja mandata zastupnika.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Odluka je usvojena jednoglasno sa 122 glasa. Hvala. Izvolite dalje gospodine Lučin.
Hvala. Prijedlog Odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora bira se Zlatko Komadina. Danom 8. ožujka 2012. dužnost člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora prestaje obnašati Zvonimir Mršić zbog mirovanja mandata zastupnika.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Prijedlog je ove odluke utvrđujem donesen jednoglasno sa 121 glasom. Možemo dalje, izvolite.
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora mr. Josip Salapić. Za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Vladimir Šeks.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujemo raspravu, možda možemo, sad smo negdje na polovici drugom rukom glasovati. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Prijedlog je ove odluke usvojen jednoglasno sa 120 glasova. Izvolite gospodine predsjedniče Odbora.
Hvala. Prijedlog odluke o izbor dva člana i prestanku mandata članica Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske, Hrvatskog sabora. Za članove Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske, Hrvatskog sabora biraju se magistar Zoran Vasić i Ivana Posavec Krivec. Danom 13. travnja 2012. godine dužnost člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora prestala je obnašati Ada Damjanac, zbog prestanka mandata.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i stavljam na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Ja sam ovo za dvije ruke rekao radi ravnoteže, da nam bude lakše. Utvrđujem da je prijedlog odluke usvojen jednoglasno sa 120 glasova. Izvolite.
Hvala. Prijedlog Odluke o izboru člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora bira se Željko Mirković.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu, stavljam na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Utvrđujem jednoglasno sa 120 glasova smo usvojili prijedlog ove odluke. Izvolite.
Slijedom Odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj Hrvatskog sabora. Razrješuje se člana, pardon, razrješuje se član Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj Hrvatskog sabora Željko Kerum i za članicu Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj Hrvatskog sabora bira se Đurđica Sumrak.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu, stavljam na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Ovaj smo prijedlog Odluke, utvrđujem donijeli jednoglasno sa 120 glasova. Izvolite.
Prijedlog Odluke o izbor člana i prestanku mandata članice Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora bira se Zlatko Komadina. Danom 13. travnja 2012. godine dužnost Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora prestala je obnašati Ada Damjanac zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i stavljam na glasanje prijedlog Odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Jednoglasno smo usvojili i ovaj prijedlog Odluke sa 120 glasova. Izvolite.
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju dvije članice i izboru dva člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora. Razrješuju se dužnosti člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora Đurđica Sumrak i Tanja Vrban. Za članove Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora biraju se Željko Kerum i Vesna Fabijančić-Križanić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i stavljam na glasovanje prijedlog ove odluke. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Prijedlog smo ove Odluke usvojili sa 119 glasova jednoglasno. Izvolite.
Hvala. Prijedlog Odluke o razrješenju dva zamjenika člana i imenovanju dva zamjenika člana izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. Razrješuju se dužnosti zamjenika članova izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe Ana Komparić-Devčić, Nikola Vuljanić. Za zamjenika članova izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe imenuju se Melita Mulić i Nansi Tireli.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu, stavljam na glasovanje prijedlog Odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Ovu smo Odluku usvojili jednoglasno sa 119 glasova. Izvolite.
Hvala lijepo. Prijedlog Odluke o imenovanju članova Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije, suzbijanje korupcije. Za članove Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije, suzbijanje korupcije imenuju se Branko Roglić predstavnik poslodavaca, Anton Filić predstavnik sindikata, magistar Vesna Kesić predstavnik nevladinih udruga, doktor Viktor Gotovac, predstavnik akademske zajednice, Jasminka Trzn, predstavnica stručnjaka, Nikola Kristić, predstavnik medija.
Otvaram raspravu. Gospodin zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite. I gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite najprije gospodin zastupnik Mlakar.
Poštovani gospodine predsjedniče. Suprotno ustaljenoj i dobroj parlamentarnoj praksi, kada se i pozicija i opozicija na neki način usuglašava oko izbora ljudi u pojedina radna tijela. Ovo izuzetno, rekao bi značajno tijelo, Nacionalno vijeće ima predložene članove koje mi nismo uspjeli dogovoriti sa predstavnicima vladajućih. Prema tome, naš prijedlog bi bio da zbog dodatnog usuglašavanja ne donosimo ovu odluku, nego da eventualno dobije vremena da se dogovorimo i da damo svoje prijedloge članova.
Hvala. Gospodin zastupnik Burić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Na Odboru za izbor imenovanja, rečeno je kako su usuglašeni stavovi oko ovih imena a onda smo u stvari shvatili da se počelo događati u Hrvatskom saboru nešto što ne bi trebala biti praksa i trebali bismo nastaviti raditi na način kako je to uobičajeno u parlamentarnoj demokraciji. Naime, očigledno je da postoji komunikacija između vladajuće većine i samo jedne oporbene stranke, da se ne samo na ovom primjeru ovdje izostao čak izgleda i ta komunikacija. Ali smo vidjeli da ima, da je praksa postala da Klub zastupnika SDP-a komunicira i traži stavove samog Kluba zastupnika HDZ-a a da Klub zastupnika HDSSB-a i Klub zastupnika koliko mi se čini i Hrvatskih laburista o tome nitko ništa ne pita. To nije dobro. I mi smo dio oporbe, oporba nije samo HDZ i vi ste vidjeli i prilikom današnjeg glasovanja da smo mi iz kluba HDSSB-a držali se onog dogovora kako je to inače u parlamentarnoj praksi koji je postojao prilikom konstituiranja Hrvatskoga sabora kad je bilo u pitanju raspodjela dužnosti i obaveza koje svatko od nas treba raditi ovdje. Ne dovodimo u pitanje pravo bilo kojeg kluba niti HDZ-a, niti Hrvatskih laburista niti, ali jednako tako ne dozvoljavamo da se i klub HDSSB-a ignorira. Mi smo klub koji je četvrti po veličini po broju zastupnika i molim da se prema našem klubu odnosi sa dužnim poštovanjem jer to nije poštovanje prema nama nego poštovanje prema biračima koje mi predstavljamo u Hrvatskom saboru. Zato molim predstavnike vladajuće, to sad mislim prije svega predstavnike vladajuće koalicije da nastavimo sa onom praksom kakva je bila na početku ustrojavanja Hrvatskoga sabora i zato i vas gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora molim da svojim autoritetom doprinesete tome da se ovakve stvari više ne događaju. Dakle, kad god je u pitanju, pogotovo pred nama je sada popunjavanje odbora i po pitanju vanjskih članova. I vjerujem da ćemo i mi koji smo oporba, oporbeni klubovi i tu sjesti kako bi to i trebalo biti, zajednički dogovoriti sa vladajućima raspodjelu dakle i tih kvota, a onda unutar oporbe kako se mi dogovorimo tako će to biti. Ali ne može se dogovarati samo SDP i HDZ jer ne predstavljate samo vi hrvatske građane nego evo i naš klub, a vjerujem da dijele takvo mišljenje i Hrvatski laburisti. Međutim, evo ja govorim u ime kluba HDSSB-a. Hvala lijepo gospodine predsjedniče.
Dobro. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Jandroković.
Pa još jednom iako je kolega Burić u prvom dijelu svog izlaganja spomenuo da u ovoj točci nije bilo konzultacija između HDZ-a i SDP-a na kraju završava time da kaže da se samo dogovara HDZ i SDP. Dakle, zbog pojašnjenja u ovom slučaju nije bilo konzultacija i nismo se usuglasili oko imena.
Makar sam ja čuo da je gospodin zastupnik Burić rekao u ovom slučaju ne. Ali dobro, možda ja nisam dobro čuo. Moguće, sve je moguće. Gospodin zastupnik, predsjednik kluba SDP-a Igor Dragovan. Izvolite.
Prije svega želim reći da je stav SDP-a da danas treba izabrati vanjske članove antikorupcijskog vijeća, da je to naš stav, a s druge strane mi u SDP-u, odnosno ne možemo biti koordinatori i opozicije. Činjenica je da treba više razgovarati, slažem se da to trebamo koristiti u praksi i to ćemo činiti. A s druge strane malo sam iznenađen s obzirom da o prijedlogu koji će biti, a inače je dostavljen svim strankama i predstavnicima stranaka u odboru prije tri tjedna. O prijedlogu sam upoznao klub HDZ-a ima već jedno desetak dana, upoznati su bili sa prijedlogom. Nikakav drugi odgovor od toga nisam dobio tako da kolege potpredsjednike kluba želim samo da provjere što se dogodilo. Hvala lijepa.
Sad možete ispravak podnijeti zato što je predstavnik kluba bio. O.k. Pojedinačna rasprava. Izvolite. Točno. Gospodin zastupnik Branko Vukšić, izvolite.
Ja bih isto tako htio reći da je izvan parlamentarna praksa ova odluka da Hrvatski laburisti nisu sudjelovali u dogovoru i mislim da je neprilično kada kaže predsjednik kluba SDP-a neka oporba surađuje. Mislim ako je to odgovor na ovo ponašanje u Saboru, onda to trebate obznaniti, da. Prije svega mi isto tako, klub Hrvatskih laburista traži da se danas ne donese ta odluka. Može se donijeti odluka nakon konzultacije sa svim predsjednicima klubova. Hvala.
Hvala. Pojedinačna rasprava gospodin zastupnik Jandroković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa i ja bih apelirao da danas ne donesemo onda tu odluku jer se radi o prevažnom tijelu. Ovdje se radi o temi borbe protiv korupcije koja je jedna od ključnih tema za razvoj hrvatskog društva, za razvoj Hrvatske države. Očito da nije došlo do adekvatne komunikacije između vladajućih i oporbenih stranaka. Smatram da to možemo ispraviti tako da se dogovorimo u idućih sedam dana i pokušamo usuglasiti imena. Ali bih isto tako želi ukazati na to da se uvodi jedna praksa koja do sada nije bila prisutna u Hrvatskom saboru da vladajuća većina snagom ruku, snagom broja pokušava nametnuti neka rješenja. Ovdje ne mislim samo o, a zašto? Ja vas molim gospodine predsjedniče [[Upadica predsjednik: Da, da, naravno. Ali znate ova vaša teza je zanimljiva. Ali imate pravo da je lijepo kažete i da, molim vas. Molim vas gospodin zastupnik Jandroković govori dajte mu omogućite govoriti.]] Gospodin Lučin se čak lupa po glavi koliko mu je smiješno. Zna se tko se lupa po glavi kada mu je nešto smiješno, pa bih ja još jednom apelirao da se dogovaramo oko ovakvih stvari. Zašto to govorim? Zašto je to važno? Predlažete Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji kojom želite većinom odrediti ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. Ulazite u avanturu koja nije dobra. Sjetite se vaših prijedloga u konačnici ovaj prijedlog koji imamo danas je vaš prijedlog gdje ste tražili da društvo, udruge, različite interesne grupe sudjeluju u izboru ravnatelja HRT-a pa bih vas ja molio da ne uvodite praksu i da na silu mijenjate ono što je bilo dobro u Hrvatskom saboru. Puno toga ste nam prigovarali, nekada ste bili u pravu, nekada niste, ali ovdje smatram da smo napravili nešto što je korisno za Hrvatsku da konsenzusom odlučujemo o stvarima kao što je borba protiv korupcije, kao što je sloboda medija, sloboda javne televizije i apeliram na vas da to ne mijenjate. Danas vam se to možda čini korisno za vaše političke interese, sutra ćete možda biti žrtva toga a mi to ne želimo,želimo da o takvim stvarima odlučujemo zajedno jer je to korisno za hrvatske građane.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Burić Dinko.
Poštovani gospodine predsjedniče. Dakle ispravljam netočan navod krivo smo postavili tezu. Nije problem nametanje volje kako ste rekli silom ruku ili broja tako nekako je bilo, problem je u izostanku komunikacije između, ne traži nitko od gospodine Dragovan da vi budete … /Govornik isključen./ … nemojte me molim vas isključivati, ali trebate dakle surađivati sa svim klubovima neovisno jesu li oni iz HDZ-a, HDSSB-a ili Hrvatskih laburista pa i ostalih zastupnika koji nemaju svoje klubove. I ja ću samo još pojasniti, prije glasovanja dozvolite mi samo to, dakle mi nećemo biti protiv, mi ne tražimo odgodu za glasovanje o imenovanju ovih članove Antikorupcijskog vijeća. Mi smo unutar kluba rekli o.k. prihvatljivo nam je, svi su zastupljeni, svih 6 kategorija, ali smo protiv načina koji se počeo prakticirati u radu Hrvatskog sabora.
Hvala. Pojedinačna rasprava gospodin zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa zapravo meni nije jasno ovo traženje odgode. Obzirom da na odboru smo se konzultirali i razgovarali, obzirom da je potvrđeno da je klub HDZ-a bio informiran, obzirom da su predstavnici i Hrvatskih laburista i isto tako HDSSB-a bili za. Članovi HDZ-a su se podijelili, ne znam tri protiv, dva suzdržana ili dva protiv, sve se može vidjeti u zapisniku. Međutim nisam se radi toga javio. Meni je jasno zašto gospodin Jandroković je govorio ono što je govorio, jer njega u prošlom mandatu nije bilo u Hrvatskom saboru. Dajte prije se raspitajte kako se funkcioniralo i kako se biralo i koja je to bila dobra praksa. Daleko od toga da se zalažem za tu praksu. Ja mislim da moramo razgovarati i moramo koordinirati stvari ali optuživati nekoga za ono što je ono 4 godine provodio i radio mislim da je malo previše.
Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa netočno je kolega Lučin da na odboru nije tražena odgoda. Tražena je odgoda od strane zastupnika HDZ-a i onda kažete da je bilo potvrđeno na odboru. Vi ste obavili neki telefonski razgovor koji nije, otišli ste vani. S kim ste razgovarali i kako ja ne znam, ali vrlo jasno je ovdje rečeno da nije bilo konzultacija sa klubom HDZ-a. i u tom dijelu mi smo bili protiv. Bili smo tri protiv i jedan suzdržan da budemo precizni do kraja. Ali mislim u svakom slučaju smo tražili odgodu kao što i danas zastupa naš klub. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Oprostite da se javljam, ali kada netko kaže da je potvrđeno da je klub HDZ-a bio obaviješten, to naprosto nije točno, a to smo čuli u već dva izlaganja naših kolega. Stvar je važna, a mislim da u krajnjoj liniji na tome ne trebamo sada oštriti koplja i mačeve nego da se oko toga možemo dogovoriti. Dakle, samo za informaciju, klub HDZ-a ima jednog predsjednika i tri potpredsjednika koji su ga ovlašteni zastupati i dogovarati. Nitko od njih nije dobio nikakav prijedlog niti se o njemu izjašnjavao.
Došli smo do kraja ove rasprave. s obzirom na raspravu i prijedlog od strane Odbora za izbor i imenovanje, ja stavljam na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju članova Nacionalnog vijeća za praćenje i provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Oprostite, samo još jedanput samo 87 je za i protiv 30. Dakle, utvrđujem da s obzirom da na taj rezultat je većinom glasova usvojen Prijedlog odluke o imenovanju članova Nacionalnog vijeća za praćenje i provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Eto došli smo do kraja što se tiče utvrđivanje dopune dnevnog reda i glasovanja.
Prelazimo na - Izbor, imenovanja i razrješenja Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove, gospodina Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na svojoj 11. sjednici utvrdio sljedeće prijedloge odluka. Prvo je Prijedlog odluke o razrješenju potpredsjednika i izboru potpredsjednice i razrješenju izboru člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Razrješuje se potpredsjednik Odbora mr. Josip Salapić. Za potpredsjednicu Odbora bira se Ana Lovrin. Razrješuje se člana Odbora Ana Lovrin i za člana Odbora bira se Šimo Đurđević.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema, ne javlja se nitko. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za predloženu odluku? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Suzdržanih? Nema. Konstatiram jednoglasno sa 109 glasova za donešena predložena odluka. Molim nastavite.
Hvala. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika i razrješenju i izboru člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora. Razrješuje se potpredsjednik Frano Matušić. Za potpredsjednika Odbora bira se Davor Ivo Stier. Razrješuje se član Odbora Davor Ivo Stier, a za člana Odbora imenuje se, odnosno bira se Frano Matušić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja? Ne. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Molim rezultat. Konstatiram da je jednoglasno sa 110 glasova za donešena predložena odluka. Molim nastavite dalje.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članova Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Razrješuje se člana Odbora Tomislav Karamarko, a za članove Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora biraju se Zvonko Milas i Ilija Filipović.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Ima li zainteresiranih? Nema. Zaključujem raspravu i dajem prijedlog odluke na glasovanje. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za prijedlog odluke? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Suzdržan? Hvala lijepa. Konstatiram da je jednoglasno sa 110 glasova za donešena predložena odluka. Nastavite poštovani kolega Lučin.
Hvala. Sljedeći je prijedlog odluke o razrješenje i izboru potpredsjednika i razrješenje i izboru člana Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb Hrvatskog sabora. Razrješuje se potpredsjednik Odbora dr. Dujomir Marasović, za potpredsjednika odbora bira se Darko Milinović. Razrješuje se člana Odbora za člana Darko Milinović, za člana odbora bira se dr. Dujomir Marasović.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za raspravu? Ne. Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo dizanjem ruke za prijedlog odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Ima li suzdržanih? Ima. Molim rezultat. Hvala lijepa. Konstatiram većinom glasova 108 za i 2 suzdržana glasa donešena je predložena odluka. Nastavite poštovani zastupniče.
Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i izboru predsjednice Odbora za obitelj, mladež i šport Hrvatskog sabora. Razrješuje se predsjednik odbora Darko Milinović, a za predsjednicu odbora bira se Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za raspravu? Ne. Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo dizanjem ruke za prijedlog odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Nema. Ima li suzdržanih? Nema. Molim rezultat. Hvala lijepa. Konstatiram jednoglasno sa 110 glasova za donešena je predložena odluka. Nastavite poštovani zastupniče.
Hvala. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora. Razrješuje se član odbora Davorin Mlakar, a za člana odbora bira se Branko Kutija.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo dizanjem ruke se za prijedlog odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Ima li suzdržanih? Hvala lijepa Konstatiram većinom da je jednoglasno sa 110 glasova za donešena je predložena odluka. Nastavite poštovani zastupniče.
I na kraju prijedlog odluke o razrješenju predsjednice i izboru predsjednika Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Razrješuje se predsjednica Nacionalnog vijeća Ana Lovrin, a za predsjednika Nacionalnog vijeća bira se Vladimir Šeks.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo dizanjem ruke za prijedlog odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Ima li suzdržanih? Nema. Molim rezultat. Hvala lijepa. Konstatiram da je predložena odluka prihvaćena i donešena jednoglasno sa 110 glasova 108 za. Čestitam svim izabranim i želim im uspjeh u radnim tijelima Sabora. Ovime smo iscrpili današnji dnevni red za današnju sjednicu. Zakazujem da će Hrvatski sabor početi sa radom u ponedjeljak s plenarnom sjednicom 2. srpnja u 14,00 sati i to sa točkom dnevnog reda Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o naknadi za pružanje usluga u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama, s Konačnim prijedlogom zakona. Želim da se odmorite i u ponedjeljak nastavimo orni za rad. Svako dobro.
Prelazimo na Izbore, imenovanja i razrješenja, pa imamo Prijedlog odluke o imenovanju guvernera Hrvatske narodne banke i prestanku mandata guvernera Hrvatske narodne banke. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove gospodina Šimu Lučina da podnese izvješće. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 12.sjednici održanoj 4.srpnja donio je Prijedlog odluke o imenovanju guvernera Hrvatske narodne banke i prestanku mandata guvernera Hrvatske narodne banke i prestanku mandata guvernera Hrvatske narodne banke. Za guvernera Hrvatske narodne banke s danom 8.srpnja 2012.godine imenuje se dr. Boris Vujčić, pod dva, mandat guvernera Hrvatske narodne banke s danom 7.sprnja 2012.godine prestaje dr. Željku Rohatinskom. Obrazloženje i sve materijale imate u prilogu. Hvala lijepo.
Otvaram raspravu. Za raspravu se u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista javio uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Samo jednu provjeru. Jel netko od zastupnika dobio ovaj prijedlog u pisanom obliku sa obrazloženjem? Svi, odlično. Danas? Ne. Odlično. Uvijek je provjera dobra. Meni je žao što za početak moram istaći nezadovoljstvo svim postupcima koji su slijedili prije današnje rasprave i odlučivanja. Naime, cjelokupna hrvatska javnost imala je prilike svjedočiti da odluka o neproduženju odnosno neprihvaćanju sadašnje guvernera i u trećem mandatu nije donijeta u Saboru nego u izvršnoj vlasti. iako po Zakonu o HNB-u izvršna vlast Vlada nikakvih prava miješanja u postupak koji je isključivo u nadležnosti Hrvatskog sabora nema. I tadašnjom izjavom predsjednika Vlade po prvi puta smo čuli da je proglašeno unaprijed kako će saborski zastupnici glasati o tom prijedlogu. Taj početak nije bio dobar. Međutim, ni ono što je nakon toga u proceduru u Saboru slijedilo bio je nastavak po nama jedne traljave procedure koja nije dobra kada se radi o imenovanju guvernera HNB-a. Naime, klub Hrvatskih laburista i na odboru je tražio da se prije konačne odluke obavi javni razgovor s kandidatom, tzv. intervju. Danas je Sabor u poziciji da odluku o tome donosi na temelju životopisa, a da li bi i sam kandidat pristao odgovarati na pitanja zastupnika recimo na Odboru za izbor i imenovanje ili Odboru za financija bilo članova tih odbora bilo drugih zainteresiranih zastupnika? Ja sam siguran da bi i da bi odgovore na sva pitanja on znao. Vjerojatno bi vi svi željeli isto tako kao i ja znati stav kandidata za guvernera o sudjelovanju RH u monetarnoj uniji odnosno ulasku i tajmingu ulaska Hrvatske u eurozonu čiju smo obavezu preuzeli člankom 5. Pristupnog ugovora, a odnosi se na članak 139.i 140. Ugovora o funkcioniranju EU kao i Protokola 13 o kriterijima konvergacije. Koje će radnje, mjere, postupke monetarna vlast koja je u doba ovakve krize kao što se Hrvatska danas u njoj nalazi poduzimati i u kojem smjeru će voditi monetarnu politiku? Nije moj stav, nego stav velikog broja stručnjaka u Hrvatskoj da Hrvatska ne bi smjela žuriti u eurozonu i da moram učiniti sve da u eurozonu uđemo sve kasnije. S obzirom da nije bilo prilike pitati tog kandidata možemo se oslanjati na informacije koje prenose mediji, da li su one točne, djelomično točne ili potpuno netočne u ovom trenutku ne znamo. Dakle, odlučujemo o guverneru bez mogućnosti dobivanja odgovora na takvo pitanje. Drugo, što kandidat za guvernera misli o zahtjevima za pojačanu kontrolu i nadzor nad bankama, posebice u dijelu načina obračuna kamata i ugovaranja kamata sa famoznom klauzulom da je kamatna stopa promjenjiva prema odluci banke, a tu odluku banka ne dostavlja dužniku koja bi trebala biti sastavni dio ugovora. Hrvatska narodna banka između ostalog ovlaštena je za nadzor rada banaka. Do sada pod vođenjem sadašnjeg guvernera to svoje pravo nije koristila. Hoće li novi guverner biti aktivniji na tom poslu. I treće pitanje koje bi mu postavio, kakav je njegov stav o valutnoj klauzuli koja je i po sudu i ocjeni velikog broja stručnjaka jedan od razloga stanja na financijskom tržištu i gospodarske situacije u kojoj se Hrvatska nalazi i socijalnog u koje se našlo preko 120 tisuća građana ove zemlje. U tako značajnom pitanju kao što je njegov odnos prema valutnoj klauzuli nažalost nije se moglo ni pitati niti provesti bilo kakva rasprava, iako je za to bilo prilike. Na sve te zahtjeve dobivali smo i dobivamo odgovor nije bila praksa ni do sada. Sada vladajuću koaliciju pitam čiju praksu baštinite, osmogodišnju praksu HDZ-a koji jest uveo takvu praksu. I ta praksa s kojom ste osam godina s pravom bili nezadovoljni, danas ste ju preuzeli i toliko ljubomorno nastavili provoditi da o tome čak ne smijemo ni raspravljati. Istina je da i sebe i stanje u Hrvatskoj za 3 ili 6 mjeseci možda ni 9 ne možete promijeniti u gospodarskom smislu, ali rokove ste si zadali sami, nitko vas na rokove nije tjerao i istina da pitanje poštenja nema nijednog trenutka prigovora. Međutim, kadroviranje i način na koji provodite kadrovske poteze i u izvršnoj i u zakonodavnoj vlasti, način na koji kadrovska rješenja namećete i predradnje prije odluke na samoj plenarnoj sjednici su katastrofalne. I na kraju samo imam jedno pitanje, zar se ni za trenutak niste pobojali da nastavkom ovakve prakse kadroviranja i ovakvim odnosom prema zastupnicima kada je Hrvatska narodna banka u pitanju ne radite sve da dovedete zemlju u opasnost da ponovno HDZ vratite na vlast.
Čut ćemo još i stavove kluba HDSSB-a i poštovanog zastupnika Dinka Burića, a nakon toga ćemo glasati pa pozivam zastupnike da se vrate u sabornicu. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani gospodine potpredsjedniče. U ime kluba HDSSB-a evo moram također iskazati nezadovoljstvo što danas prilikom imenovanja osobe na tako važnu dužnost kao što je guverner Hrvatske narodne banke tu istu osobu nemamo prilike vidjeti ovdje u sabornici. No o važnosti Hrvatske narodne banke za Republiku Hrvatsku nije potrebno posebno govoriti, već činjenica da je definirana posebnim člankom Ustava Republike Hrvatske dovoljno govori sama za sebe. A člankom 53. Ustava Republike Hrvatske Hrvatska narodna banka je definirana kao središnja banka Republike Hrvatske, ali i kao samostalna i neovisna i kao ona koja o svom radu izvješćuje Hrvatski sabor kojom upravlja i njezinim poslovanjem, rukovodi guverner Hrvatske narodne banke i čije se ustrojstvo, cilj, zadaci i nadležnost uređuju posebnim zakonom. A Zakonom o Hrvatskoj narodnoj banci određena je da su tijela Hrvatske narodne banke savjet HNB i guverner HNB-a, kao što je člankom 80. stavak 1. istog zakona određeno d guvernera Hrvatske narodne banke imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove uz mišljenje Odbora za financije i državni proračun. Sve je ovo jasno propisano, ali kao i mnogo puta u životu, a osobito u politici, na papiru je sve jasno, ali se u stvarnosti radi sasvim drugačije. Danas svjedočimo činjenici da je s formalne strane sve baš u duhu slova i Ustava i zakona, ali da li je baš tako. Prije svega želim u ime kluba HDSSB-a naglasiti da mi protiv današnjeg prijedloga kandidata za izbor novog guvernera Hrvatske narodne banke u osnovi nemamo ništa protiv. Radi se o stručnoj osobi zavidne karijere, čovjeku koji radi u HNB-u od 1996. godine, a posljednjih 12 godina obnaša dužnost zamjenika guvernera Hrvatske narodne banke. Radi se dakle o osobi koja se uistinu čini logičnim nasljednikom dosadašnjeg guvernera Hrvatske narodne banke. Ali što je onda u svemu ovome sporno? Sporno je nekoliko vrlo važnih stvari o kojima se mora progovoriti. Prva sporna činjenica jest da li se ovaj puta zaista poštuje odredba zakona koja definira da guvernera Hrvatske narodne banke bira Hrvatski sabor. Bira li se danas novi guverner Hrvatske narodne banke voljom zastupnika Hrvatskoga sabora ili voljom predsjednika Vlade Republike Hrvatske i predsjednika SDP-a Zorana Milanovića. Formalno će odluka o novom guverneru Hrvatske narodne banke biti donijeta danas ovdje na Trgu sv. Marka, ali u stvarnosti novi guverner već izabran još prije više od mjesec dana i to na Iblerovom trgu, a što je još nevjerojatnije, ta je odluka obznanjena telefonskim pozivom. Drugo pitanje koje se nameće samo od sebe jest sljedeće. Ako nije sporno, a nije, da kandidat za novog guvernera Hrvatske narodne banke doktor Boris Vujčić ispunjava sve potrebne stručne kvalifikacije za obnašanje ove tako značajne dužnosti, što je s kvalifikacijama dosadašnjeg guvernera Hrvatske narodne banke doktora Željka Rohatinskog. Što se to u međuvremenu preko noći dogodilo da guverneru, koji je prije četiri godine proglašen i najboljim guvernerom Europe i svijeta u toj 2008. godini, premijer Milanović telefonom kaže da citiram: "Nastavak suradnje s ovom Vladom Republike Hrvatske nije moguć". Koji su razlozi nemogućnosti nastavka ove suradnje ako se zna da su iz redova danas vladajuće koalicije ne tako davno dolazile ne pohvale već i hvalospjevi guverneru Rohatinskom kao čovjeku koji je spasio hrvatsku valutu, koji je s pravom primao čestitke za beskompromisni otpor snažnim političkim pritiscima tadašnjeg premijera Ive Sanadera koji je 2007. godine bezuspješno pritiskao Rohatinskog na davanje suglasnosti za preuzimanje Hypa bez dokapitalizacije banke. Što je stvarni razlog nemogućnosti nastavka suradnje s osobom koja je autoritetom temeljenoj na stručnosti i etičnosti Hrvatskoj narodnoj banci kao monetarnoj vlasti u posljednjih 12 godina priskrbio tron istinske, a ne samo formalne četvrte vlasti u Republici Hrvatskoj. Što to ima današnji kandidat za guvernera Hrvatske narodne banke, a da nema dosadašnji guverner ili što je to gospodin Rohatinski imao, a sada više nema kao potrebnu kvalifikaciju da bi suradnja sa Vladom Zorana Milanovića bila moguća. Ova pitanja zaslužuju odgovore ne samo pred zastupnicima Hrvatskog sabora već i pred cjelokupnom hrvatskom javnosti. Treće vrlo važno pitanje koje se nalazi pred nama je sljedeće. S obzirom na razinu ukupne gospodarske krize u kojoj se Republika Hrvatska nalazi, a imajući u vidu neizmjeran značaj Hrvatske narodne banke i monetarne politike koju će provoditi u narednom razdoblju u ukupnim nastojanjima za izlazak iz ove krize i mi zastupnici ali i cijela hrvatska javnost ima pravo znati što kandidat za novog guvernera namjerava u tom smislu učiniti i kakvu politiku kao guverner a ne zamjenik guvernera namjerava provoditi. Zato je i za nas neprihvatljivo ne čuti od njega samog da naša odluka bude temeljena i na odgovorima na neka pitanja koja se nameću sama od sebe, na ne samo na temelju kako je već rečeno životopisa. A niti na samom Odboru za izbor, imenovanje i upravne poslove nije bilo omogućeno i nije udovoljeno zahtjevu i našeg kluba i kluba Hrvatskih laburista da se barem na odboru izvrši razgovor ili intervju sa kandidatom za ovako prevažnu dužnost u Republici Hrvatskoj. A evo i ja ću navesti neka od pitanja koja sigurno jesu bitna a koja bismo voljeli postaviti. Evo na primjer pitanja misli li gospodin Boris Vujčić i kao guverner, ne kao zamjenik guvernera nego kao guverner i dalje beskompromisno braniti tečaj kune ili će dozvoliti devalvaciju. Imaju li hrvatski građani zaduženi do grla u kreditima bilo u eurima, bilo u francima imaju li razloga strahovati za propast ako dođe do devalvacije jer će tada biti u nemogućnosti uistinu otplaćivati te kredite. Misli li novi kandidat za guvernera kao guverner i dalje beskompromisno braniti autonomiju Hrvatske narodne banke u odnosu na izvršnu vlast ili će novi guverner od desne ruke guvernera ostati desna ruka premijera. Na kraju, nekoliko riječi o još dvije stvari. Na Odboru za izbor, imenovanja i upravne poslove u jednom trenutku je postavljeno pitanje točnosti informacija iz medija o prijateljskoj bliskosti premijera i gospodina Borisa Vujčića. Iz redova zastupnika vladajuće koalicije na odboru je rečeno da to da li netko jest ili nije nekome osobni prijatelj nije i ne može biti predmetom rasprave niti na odboru, niti na sjednicama Hrvatskoga sabora. Kada je u pitanju prijateljstvo Zorana Milanovića kao građanina s bilo kim tada to zaista nije predmet rasprave u Hrvatskome saboru. Ali kada je u pitanju postoji li prijateljski odnos gospodina Zorana Milanovića kao predsjednika Vlade Republike Hrvatske i bilo koje druge osobe koja se imenuje na bilo koju dužnost u institucijama Republike Hrvatske a osobito na ovako visoku i važnu dužnost kakva jest guverner Hrvatske narodne banke tada to jest i treba biti predmetom rasprave i na Hrvatskome saboru. Upravo zbog toga kako bi se izbjegle situacije koje se mogu okarakterizirati kao nepotizam. Jer podsjetit ću da nepotizam definicijom znači popunjavanje radnih mjesta članovima vlastite obitelji ili davanje prednosti pri zapošljavanju poznanicima ili prijateljima. Ne dovodeći u pitanje kriterije stručne ili osobne sposobnosti za određenu funkciju gospodina Vujčića, u ovom slučaju za mjesto guvernera način smjene prethodnog i predlaganja novog guvernera u skladu s definicijom nepotizma neodoljivo asocira i na tu mogućnost. Namjerno kažem smjena iako znam da je gospodinu Željku Rohatinskom kao i vi istekao mandat. No, ako netko dobro radi svoj posao ali pri tome ne podliježe političkim pritiscima, nemogućnost daljnje suradnje sa takvom osobom u novom mandatu nije ništa drugo nego smjena. U narodu se to kaže nije šija nego vrat. Zbog svega iznijetog klub HDSSB-a još jednom naglašava ne osporavajući kvalifikacije kandidatu za novog guvernera Hrvatske narodne banke, ali protiveći se načinu na koji je i prethodnom guverneru otkazana suradnja, te načinu na koji je novi bit će imenovan guverner za tu dužnost predložen kao i izostanka predstavljanja njegovog programa klub zastupnika HDSSB-a će biti suzdržan. Nadamo se da će se monetarna politika Republike Hrvatske i dalje utvrđivati na Trgu hrvatskih velikana broj tri na sjednicama Savjeta Hrvatske narodne banke, a ne na Iblerovom trgu na sjednicama Predsjedništva ili Glavnog odbora SDP-a. Hvala lijepo.
Zahvaljujem i zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 89 glasova za i 9 suzdržanih donesena Odluka o imenovanju guvernera Hrvatske narodne banke i prestanku mandata guvernera Hrvatske narodne banke u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Čestitam novom guverneru dr.sc. Borisu Vujčiću i zahvaljujem na dosadašnjem radu, dosadašnjem guverneru dr.sc. Željku Rohatinskom. Sada prekidam sjednicu. Plenarnu sjednicu nastavit ćemo u ponedjeljak 9. srpnja u 14,00 sati s točkom dnevnog reda Konačni prijedlog Odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskog sabora. Svima želim ugodan vikend. Prelazimo na - Izbor, imenovanja i razrješenja Pa ćemo se najprije izjasniti o Prijedlogu odluke o imenovanju zamjenika guvernera i viceguvernera Hrvatske narodne banke i prestanku mandata viceguvernera Hrvatske narodne banke. Želi li guverner HNB-a gospodin Boris Vujčić dati obrazloženje? Da. Izvolite.
Dobar dan. Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Čast mi je biti ovdje i prvo što bih htio je zahvaliti vam na povjerenju koje ste mi iskazali prošli petak. Htio bih reći samo par riječi o ljudima koji su predloženi za zamjenika guvernera i viceguvernera HNB-a. Dobili ste prijedloge za gospodina Relju Martića, za zamjenika guvernera. Gospodin Relja Martić je zaposlen u HNB-u od '78.godine, cijelu profesionalnu karijeru je proveo u HNB-u na različitim poslovima od Direkcije za analizu gdje je bio analitičar, nakon toga direktor direkcije do 1992. godine kada je imenovan viceguvernerom HNB-a. Od tog vremena pa do danas on je na poslovima koordiniranja Sektora za istraživanje i statistiku i za provođenje monetarnih operacija, odnosno centralno bankarskih operacija koje provodi monetarnu politiku i upravljanje međunarodnim pričuvama. Znači od '78.godine u HNB-u na svim položajima, sada se predlaže za zamjenika guvernera. Tomislav Presečan, prijedlog za viceguvernera. Počeo je karijeru na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu kao pripravnik i onda asistent. Prelazi u HNB 1994. godine i od tada obavlja isto tako različite poslove u HNB-u, od Direkcije za istraživanja gdje je bio savjetnik pa direktor, do toga da je poslije '99. rukovoditelj Ureda guvernera HNB-a i od 2000. do danas je na poslovima isto tako viceguvernera sa nadležnošću Sektora podrške poslovanju, Sektor za informatičke tehnologije, planiranje, kontroling i računovodstvo. Dvoje novih imena za viceguvernere, Damir Odak, rođen '64. godine, isto tako počeo karijeru na Ekonomskom institutu kao istraživač, znanstveni savjetnik i od 1989. godine u bankarstvu obavljao je poslove predsjednika Uprave Trgovačke banke od '90.-'97., onda je Trgovačka banka prodala Erste grupi, od '97. godine do 2003. direktor je Sektora poslovnog bankarstva Zagrebačke banke i nakon toga od 2000.-2003. godine član Uprave Zagrebačke banke, da bi zadnji posao koji je obavljao bio predsjednik Uprave OTP banke od 2003. do 2011. godine kada je izašao iz OTP banke i bankarstva. Znači, čovjek sa vrlo velikim iskustvom u bankarstvu. I njegov posao bi trebao biti super vizija, odnosno nadzor bankovnog sustava u podjeli poslova u Hrvatskoj narodnoj banci. Napokon za još jednog viceguvernera predlaže se gospodin Vedran Šošić koji je rođen 1974. godine i također od početka svoje profesionalne karijere radio u Hrvatskoj narodnoj banci na različitim poslovima. On je radio na poslovima u Direkciji za istraživanja isto tako kao pripravnik, poslije savjetnik a od 2008. godine do danas je direktor Direkcije za financijsku stabilnost i urednik naše financijske stabilnosti u Hrvatskoj narodnoj banci. Puno je objavljivao. Pretpostavljam da ste dobili i popis njegovih radova i njegovo zaduženje u Hrvatskoj narodnoj banci bi trebalo biti koordinacija poslova u Sektoru za istraživanja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem guverneru. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih pa zaključujem raspravu i dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Ima li tko protiv? Netko suzdržan možda? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 129 glasova za i 1 suzdržanim glasom donesena Odluka o imenovanju zamjenika guvernera i vice guvernera Hrvatske narodne banke i prestankom mandata viceguvernera Hrvatske narodne banke. A sada molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove gospodina Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na svojoj 13. sjednici održanoj 12. ovog mjeseca donio i utvrdio sljedeće odluke. Prva je Prijedlog odluke o imenovanju i prestanku mandata vanjskih članova Savjeta Hrvatske narodne banke. Dakle, za članove, za vanjske članove Savjeta Hrvatske narodne banke s danom 17. srpnja 2012. godine imenuju se: prof.dr. Boris Cota, prof. dr. Vlado Leko, dr. Branimir Lokin, dr. Željko Lovrinčević, prof. Silvije Orsag, prof.dr. Jure Šimović, dr. Sandra Švaljeg i prof.dr. Mladen Vedriš. Obrazloženje životopisa ste dobili na klupe, nema potrebe da ih prepričavam ili čitam.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Rezultat? Utvrđujem da smo većinom glasova 130 glasova za i 1 suzdržanim glasom donijeli odluku. Izvolite predsjedniče odbora.
Sljedeća je Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru potpredsjednika Odbora za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskog sabora Franjo Lucić. Za potpredsjednika Odbora za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskog sabora bira se Franjo Lucić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 130 glasova za donesena odluka. Izvolite dalje predsjedniče odbora.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora Jasen Mesić. Za člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora bira se akademik Željko Reiner.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno, 129 glasova donesena odluka. Izvolite dalje predsjedniče odbora.
Prijedlog odluke o imenovanju Državnog povjerenstva za procjenu štete od elementarnih nepogoda. U Državnom povjerenstvu za procjenu štete od elementarnih nepogoda imenuju se: za predsjednika Damir Rimac, za članove: Željko Šemper, mr. Denes Šoja, Jovo Vuković, Vladimir Bilek, mr. Petar Čobanković, Branko Kutija, mr. Jasmin Deanović, pardon Jasminka Deanović, Miljenko Rakić, Božica Marković i Tomislav Bigač.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 128 glasova donesena odluka. Poslušajmo obrazloženje i prijedlog sljedeće odluke.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora Fonda za naknadu oduzete imovine. Za članove Nadzornog odbora Fonda za naknadno izuzete imovine imenuju se iz Ureda uglednih pravnih stručnjaka Zvonimir Buterin i Boris Ravić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Rezultat? Jednoglasno sa 127 glasova donesena je odluka. Robne zalihe.
Za članove Savjeta za robne zalihe biraju se iz redova zastupnika Hrvatskog sabora Ivica Mandić, Igor Rađenović, Domagoj Ivan Milošević. Iz redova uglednih stručnjaka iz područja gospodarstva dr. Boris Antunović i dr. Mijo Sabolić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 127 glasova za donesena odluka. I konačno Otočno vijeće.
Prijedlog odluke o izboru 3 člana otočnog vijeća iz redova zastupnika Hrvatskog sabora to su Tonka Ivčević, Mladen Marelić i Branko Bačić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 127 glasova izabrali smo i tri člana Otočnog vijeća. Prelazimo na zadnju točku, to je - Prijedlog Odluke o imenovanju vršitelja dužnosti Glavnog ravnatelja HRT-a. Prijedlog odluke dostavio je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na temelju članka 22. stavka 3. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u. Prijedlog odluke primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Predlagatelj želi, a gospodin Šuker poslije predlagatelja. Izvolite u ime predlagatelja Branko Vukšić, predsjednik Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Nakon toga ćemo otvoriti raspravu pa svatko ima pravo sudjelovati u raspravi.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zamjeniče ministrice kulture. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na sjednici održanoj 11. srpnja na 8. sjednici donio je Odluku o predlaganju gospodina Domagoja Novokmeta za vršitelja dužnosti Glavnog ravnatelja HRT-a. Samo da podsjetim da su pravo imali svi članovi odbora predložiti. Bio je samo jedan prijedlog za gospodina Domagoja Novokmeta koji je, a taj prijedlog je dao uvaženi saborski zastupnik Josip Kregar i član Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Domagoj Novokmet je mlad čovjek, ima 35 godina. 18 godina je u novinarstvu, dijete je HRT-a. Po struci je ekonomist što je isto tako važno. Više od 10 godina je na uredničkim poslovima, kreativan, poznaje dobro organizaciju HRT-a i što sam i naglasio i na sjednici Odbora za medije ideološki neopterećen i odbor je jednoglasno donio odluku da Saboru predloži imenovanje Domagoja Novokmeta za vršitelja dužnosti Glavnog ravnatelja.
Otvaram raspravu. Da nije se nitko prijavio na prijavnicama, ali evo uvaženi Ivan Šuker traži riječ. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora sukladno članku 223.a molim stanku u ime kluba HDZ-a od 10 minuta da se dogovorimo oko glasovanja.
Dobro. Klub HDZ-a traži stanku. Izvolite gospodine Buriću.
Također u ime kluba HDSSB-a tražim stanku od 10 minuta.
Izvolite. I klub HNS-a traži stanku?
Klub SDP-a stanku od 10 minuta.
I klub SDP-a. I gospodin Pupovac?
Da također, molim vas.
Evo evidentirali smo sve koji su tražili stanku. Stanka od 10 minuta. I laburisti traže stanku. Prošlo je vrijeme predviđeno za stanku, molim zastupnike da zauzmu mjesta, nastavljamo sa radom. Stanku je najprije tražio klub zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Jasen Mesić u ime kluba. Izvolite.
Ja bih vas molio.
Molim vas, molim zastupnike da zauzmu svoja mjesta i da osiguraju mir, kako bi zastupnik Jasen Mesić mogao obrazložiti stavove kluba HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Klub zastupnika HDZ-a nije uzeo ovu stanku zato da bi govorio o pojedinim imenima, nego o dva važna principa. O principu političkog konsenzusa kojeg smo u ovom Saboru imali donošenjem prošlog zakona. I o principu zakonitosti, o principu zakonitosti zato što tvrdimo da se ni sadašnji zakon ne poštuje, da se ni prije nije poštovao, da nema realizacije programskog ugovora, o principu političkog konsenzusa zato što sva naša nastojanja da se odluke donesu ili konsenzusom ili dvotrećinskom većinom nisu uspjele. Zato što se na Odboru za medije, mada su to već novine objavljivale, tko će biti novi VD ravnatelj Hrvatske radiotelevizije, novine su to objavile već 2 dana ranije. U takvom okružju, rad na odboru nije imao nikakvog smisla i nikakvi prijedlozi nisu mogli imati smisla, jer nema dvotrećinskog odlučivanja. Prema tome, svaki prijedlog koji bi došao od strane oporbe ne bi bio uvažen. Ono što želimo reći, je ako niste spremni za politički konsenzus, ako već mislite, kao što je to predsjednik Vlade rekao da niste zainteresirani za program, nego za vođenje i upravljanje sustavom. Ma da od novih predloženih kandidata nismo ni riječ čuli, ni o financijskoj konsolidaciji, ni o smirivanju strasti na Hrvatskoj radioteleviziji, ni o usuglašavanju ugovora sa Vladom što je zakonska obaveza bila do 1.7. nego smo samo čuli o novim kadrovskim čistkama. Da li je to ta briga za funkcioniranje sustava. Ali ako vam već nije stalo do političkog konsenzusa, ako vam već nije stalo do mišljenja i diplomata u Zagrebu i Europske komisije, koja je upozoravala da može voljom većine biti izabran bilo tko, onda barem budite dosljedni u zakonitosti. Ako u zakonu stoje uvjeti da glavni ravnatelj mora imati 10 godina iskustva, onda je i pošteno, i moralno, i sukladno pravnoj logici da i vršitelj dužnosti mora ispunjavati te uvjete. Ukoliko u zakonu kaže, da će se putem natječaja birati glavni urednici uz prethodno mišljenje novinara i kreativnog osoblja, onda je i moralno, i pošteno, i pravedno da tako budu birani i urednici koje će predlagati, odnosno postavljati VD glavni ravnatelje. To je jedini način da na bilo koji način hrvatska javnost, hrvatski građani koji plaćaju pretplatu mogu vjerovati da nije intencija svih ovih izmjena i dopuna zakona bilo upravo što smo upozoravali, a to je da vladajuća koalicija ima potpunu političku kontrolu nad televizijom. Na taj način, sasvim sigurno se neće produbljivati ni povjerenje hrvatskog društva jedni u druge, na taj način će se nastaviti kršiti zakon, na taj način evo već sad možemo vidjeti da u sredstvima javnog priopćavanja, već sad se politički klanovi unutar vladajuće koalicije, nadmeću čiji će kandidat doći za kojeg glavnog urednika. O konsolidaciji stanja na HTV-u na Hrvatskoj radio televiziji niti riječi, o programskom ugovoru niti riječi. Da li je to bila ta proklamirana briga za sustav koji ste najavljivali kada ste mijenjali zakon, kad ste ga većinom glasova izglasali, da li je to bio taj moment kad ste se oglušili o mišljenje Europske komisije, govoreći da ono nije obvezno, nije obvezno. Da li je to način na koji ćemo dalje kad budu stvarno bitne stvari za cijeli politički spektar u Republici Hrvatskoj donositi odluke. Pozivamo vas da ovom prilikom zbog ovoga, i zbog toga što je klub HDZ-a zatražio tumačenje od Odbora za zakonodavstvo, članaka koji se odnose na izbor i VD-a glavnog ravnatelja i glavnog ravnatelja, i naravno na imenovanje glavnih urednika i ostalih urednika na Hrvatskoj radioteleviziji. Da se o ovom odgodi glasovanje. Ne govorimo ni o jednom imenu, govorimo samo o principu, principu političkog konsenzusa koji smo imali, doduše kad je HDZ bila na vlasti. I drugo o principu zakonitosti, zakona čije ste izmjene i dopune izglasali većinom glasova, a koje nepoštujete i kršite. Zahvaljujem.
Hvala i vama. U ime kluba HDSSB-a govorit će uvaženi zastupnik Dinko Burić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Poznato je da smo mi iz kluba HDSSB-a prilikom rasprave o novom Zakonu o HRT-u bili protiv njega, iz niza razloga, neću to sada ponavljati. Međutim, on je takav kakav jest. I što se tiče imenovanja VD glavnog ravnatelja Hrvatske televizije, znate ne vidimo mi tu ništa sada, kad je već zakon takav donijet, nešto posebno sporno. HDZ je sebi postavljao poslušne partijske kadrove, to isto sada radi SDP. I što se nas u Klubu zastupnika HDSSB-a tiče, ništa se ubiti neće bitno promijeniti. S te strane i iz tih razloga, kod ovakvog prijedloga za imenovanje VD ravnatelja mi ćemo biti suzdržani. Ali upozoravamo, ukazujemo vladajućima, članovima vladajuće koalicije, vi sve one stvari koje je radio HDZ i zbog kojih je izgubio izbore sad ih činite vi. I vjerujte mi velike su šanse, sigurno je da ćete onda proći kao i oni a velike su šanse da to bude možda i na gori način nego što je bilo … Ništa niste naučili iz grešaka koje su oni radili onih prethodnih 8 godina. Da je tome tako svjedoči i ovaj Zakon o HRT-u koji je puno sporniji, on je u biti sporan a ne današnje imenovanje. Mora funkcionirati TV ona mora funkcionirati mi smo donijeli zakon. Netko mora biti ravnatelj. Niste ni vi iz kluba HDZ-a očekivali da ćete vi sada predložiti. Pa normalno da to pripada kada smo donijeli već takav zakon i da će proći prijedlog vladajuće većine, ali znate nemate ni vi pravo dizati toliku galamu oko toga je ste to radili i vi. Vama upućuje upozorenje nemojte da vam uzor bude način vladanja HDZ-a, a sve radite da to bude tako jel onda u konačnici trpe građani Hrvatske. Žao mi što i malo prije tijekom današnje rasprave i kada je bio ovaj Zakon o medicinski pomognutoj oplodnji niste poslušali argumentirane, dobronamjerne razloge za koje sam uvjeren da dobar dio vas, ne svi, ali dobar dio vas ih je razumio jer smo ih pokušali iznijeti na način da svatko razumije se u biti slaže s njima. Nemojte da uvijek stranačka stega bude ta koja ide protiv zdravog razuma. Nešto slično smo evo neću skretati s teme, imali i kod ovog Zakona o HRT-u. Prihvaćen je voljom većine i suprotno preporukama i mišljenjima koje su dolazile od strane Europske komisije donijeti takav kakav jest i sada HRT će morati funkcionirati tu nema ništa sporno. Nadam se samo da se neće dogoditi ono što smo iskazivali kao bojazan u našim raspravama da uistinu vladajući na taj način pokušaju staviti pod svoju kontrolu taj tako važan javni medij HRT-u jel vjerujte mi to i uz sve pokušaje HDZ ipak nije uspio. Da jest ne bi onda i tako lako izgubio izbore. Neka vam i to bude pouka. Evo nadam se da osoba koja je predložena ispunjava sve uvjete.
Poštovani Jasen Mesić želi ispraviti netočan navod.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod kada je cijenjeni zastupnik Burić rekao da je HDZ mogao postaviti koga je htio. Prema zakonu iz 2010.godine, prema načinu izbora koji je bio dvotrećinski sa omjerima u programskom vijeću i nadzornom odboru morao je postojati konsenzus praktički konsenzus odnosno za tog čovjeka su morali glasati i predsjednici drugih političkih opcija. Prema tome HDZ nije mogao postaviti koga je htio i to je netočan navod koji ispravljam.
Stavove kluba HNS-a predočit će uvaženi Jozo Radoš.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa kako su ranija rješenja bila i kakav je bio zakon vidimo po tome kako je funkcionirala HRT proteklih godina. Dakle bez ikakve programske jasnoće, sa poslovnim kaosom. Ako je to model koji vi smatrate da bi mi trebali nastaviti onda o tome ne treba ništa više reći. Zakon koji je donesen je potpuno u skladu sa najvišim demokratskim standardima, postoje naravno razna razmišljanja raznih službenika koji se ovdje prezentiraju kao stavovi Europske komisije, ali ovaj zakon je potpuno na razini demokratskih standarda javnih televiziju Europi. Prema tome taj prigovor u potpunosti otpada. Ne postoji jedinstveno rješenje oko toga kako bi trebao izgledati zakon o javnim televizijama. Hrvatski zakon novodoneseni zakon koji će omogućiti jasnije funkcioniranje i jasnije preuzimanje odgovornosti u vođenju te vrlo važne institucije je dakle potpuno u skladu sa svim mišljenjima Europske komisije, a naravno ako ćete tražiti službenike koji će reći nešto što oni misle da bi trebalo biti a to nije utemeljeno u rješenjima koja postoje u Europi odnosno nije standard onda je to naravno u pitanju neka duga namjera. Što se konsenzusa tiče uvijek se na konsenzus onda kada ga treba stvoriti netko drugi. Konsenzus je dugi put i svojim djelovanjem i ponašanjem i vođenjem države i vođenjem ovog Parlamenta niste pokazali da ste spremni za taj korak prema tome, nemate pravo pozivati ovu parlamentarnu većinu da ona radi politički konsenzus. Ona će to raditi kada sama bude odlučila da je to potrebno. U pogledu programskog ugovora o kojem se ovdje govori, pa i to je problem, pa ne može se taj programski ugovor raditi na temelju ranijega lošega zakona i nereda koji postoji na HRT-u nego u novim uvjetima koji će stvoriti novi zakon i novo rukovodstvo HRT-a. U pogledu zakonitosti ovoga prijedloga ja ne ulazim u prijedloge kluba HDZ-a u pogledu zakonitosti odnosno ocjene zakonitosti odnosno ustavnosti Zakona o HRT-u ali u poledu zakonitosti ovoga akta a i o tome je bilo riječi ovdje, Klub zastupnika HNS-a predlaže Odboru za zakonodavstvo da temeljem svojih nadležnosti i ovlasti da bi stvari bile jasne, da bi u taj postupak ustrojavanja javne televizije na demokratskim principima ušli na pravi način da Odbor za zakonodavstvo doista ocijeni zakonitost ovog akta o imenovanju vd ravnatelja glavnog ravnatelja HRT-a. Hvala lijepa.
I u ovoj raspravi je poštovani Jasen Mesić našao nešto netočno što treba ispraviti.
… [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] samo sam želio reći da sam to i rekao ja da smo i mi podnijeli Odboru za zakonodavstvo da tražimo tumačenje ovih članaka vezanih za izbor. Gospodin Radoš je nekoliko puta rekao netočni navod, a reći ću samo da je lijepo pisano i netočno je rekao gospodin Radoš kada je rekao da je ovaj zakon bolji nego onaj što je bio. To nije točno. I nije točno da nismo znali pokazati u radu ovog Parlamenta konsenzus a dokaz mu je to u zadnjih godinu dana 6 prijedloga iz Ministarstva kulture, svih 6 jednoglasno doneseno. Prema tome može se, prema tome ta tvrdnja nije točna.
I uvaženi Branko Vukšić želi ispraviti netočan navod.
Uvaženi zastupnik Radoš rekao je jednu netočnu konstataciju da je ovaj zakon koji je nedavno donesen na razini demokratskih standarda u Europi. To nije točno. Taj zakon nije na razini standarda Europe naročito ne na razini standarda medijskih sloboda jer u Europi je nepoznato miješanje upravljačke funkcije sa uređivačkom funkcijom. Hvala.
I treći ispravak netočnog navoda. Poštovani Davor Ivo Stier.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Netočno je da je neka službenica u Bruxellesu dala vlastito mišljenje, ona je govorila odnosno pisala u ime Europske komisije kakva je namjera bila onih koji su tražili mišljenje komisije. Pa nismo mi tražili to mišljenje, to je tražila ministrica, Vlada, morate njih pitati zašto su onda zatražili, a zašto kažete da se to poštuje kada nije točno, ali očito evo ni par mjeseci već u Europskom parlamentu nisu bili dovoljno da spoznajemo kako funkcioniraju institucije u Bruxellesu. Hvala.
Hvala lijepo. Nastavljamo sa izlaganjem klubova. U ime kluba SDP-a govorit će uvaženi Josip Kregar.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnice i zastupnici. Ovdje se radi o načelima, rekao je gospodin Mesić, ali zapravo ovdje je točka dnevnog reda izbor vršitelja dužnosti. Dakle mi govorimo o imenu i o tome treba voditi računa. Svaka rasprava koja je o imenu pokrivena načelu zapravo je usmjerena na činjenicu da se smanji autoritet i odgovornost osobe izabrane za vršitelja dužnosti. Drugo, ovdje što je rečeno treba naglasiti, gospodin Burić i ja se slažem s tim, je dao jednu vrlo ozbiljnu napomenu i zauzeo stav podrške, suzdržanosti u ovom pogledu o tome da treba voditi računa o tome da ne ponavljamo pogreške iz prošlosti. Jedan od najvećih znakova koji se ovom kandidaturom, odnosno izborom vršitelja dužnosti čini je da nova, vladajuća koalicija, većinska koalicija neće ponoviti takve greške jer sad treba reći o kandidatu. Kandidat, kao što je to i gospodin Vukšić rekao, kandidat je osoba koja ima ugled u kući u koju dolazi kao vršitelj dužnosti. To nije institucija, ne mislim tvornica, institucija koja može trpiti prekid kontinuiteta u radu. To je osoba koja poznaje tehnologiju posla i zadovoljava sve kvalifikacije potrebne za vršitelja dužnosti. Štoviše, zadovoljava i one kvalifikacije koje su preko toga i tiču se imenovanja ravnatelja, ali i tu je postupak drukčiji. I sad onda nešto o postupku. Postupak predviđa da kandidata za vršitelja dužnosti predloži odbor koji je tu nadležan za medije, informatizaciju, to je ovdje bilo rečeno. Mi smo taj postupak proveli u skladu sa zakonom i člankom 22. tog zakona. Na tom odboru je dakle trebalo predložiti obranu načela, ali zastupnici, predstavnici HDZ-a su otišli prije nego što je postupak i rasprava provedena. Ja iznimno žalim što njihova odsutnost nije možda dovela do nekih drugih kandidata o kojima bismo raspravljali i odabrali najbolje, ali nije dobro onaj nadležni odbor zamijeniti sa ovim trenutkom u kojem Sabor glasuje o kandidatu. Nije dobro postupak zapravo na taj način iskriviti. Još manje je poželjno i prihvatljivo da o nečemu što je zakonsko rješenje Sabor ponovo raspravlja i odlučuje. Oprostite, nadležnost Odbora za zakonodavstvo nije da daje ocjenu ustavnosti nekog zakona. Ako se o tome radi postoje nadležne institucije. Mi smo zakon donijeli, izvolite poslužite se tim sredstvima. Ja moram reći još nekoliko riječi ne samo u obranu postupka koji je proveden nego i radi onoga što je zaštita zapravo nužnih mjera koje u sređivanju stanja na HRT-u treba poduzeti. To nisu nikakve mjere smjenjivanja ljudi i ja se pri tome ne želim slijediti ono što piše u medijima, u sredstvima javnog priopćavanja svaki dan. Pa pišu i druge stvari, stvaraju se skandali gdje ih nema. Ali molim vas lijepo, ovdje biramo vršitelja dužnosti i to ga biramo u trenutku u kojem Sabor odlazi na odmor. Odgađanje te odluke značilo bi da zapravo mi odgađamo nužne, potrebne, korisne mjere koje bi vršitelj dužnosti morao poduzeti. Iz svih navedenih razloga i bez odgode daljnje treba pristupiti glasovanju i odabrati, utvrditi vršitelja dužnosti HRT-a.
Vrijeme.
Zahvaljujem se.
Imamo prijavljenih nekoliko ispravaka netočnog navoda. Prvo uvaženi zastupnik Jasen Mesić.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Moram ispraviti više netočnih navoda cijenjenog profesora Kregara. Prvo, nikako ovaj današnji naš istup nema veze sa smanjivanjem nečijeg autoriteta. Inače, netko ima najveći autoritet kad je izabran političkim konsenzusom ili 2/3-skom većinom, onda bi autoritet njegov bio puno jači. To je prvi ispravak. Što se tiče rasprave na odboru, bilo je svima jasno s obzirom da materijali iz odbora nisu bili podijeljeni, da nije bilo nikakvog smisla predlagati nikakva druga imena i još jedanput kažem, nismo zatražili traženje o očitovanju ustavnosti nego samo vjerodostojno tumačenje članka 22. Dakle možda se radi o nesporazumu. Ispravljam još jedanput taj navod.
Za ispravak netočnog navoda javila se i uvažena zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Pa kolega Kregar je netočno naveo da predloženi kandidat za vršitelja dužnosti glavnog ravnatelja ispunjava sve uvjete za vršitelje dužnosti, pa čak i tim više sve uvjete za imenovanje ravnatelja. Dakle, ukoliko je tumačenje netom izglasanog zakona kako gospodin Kregar kaže, onda uvjeta za imenovanje vršitelja dužnosti nema nikakvih, dakle može bilo tko bez ikakve škole, ikakvog iskustva biti imenovan vršiteljem dužnosti. Ukoliko je pak tumačenja zakona onako kakvo bi trebalo bit, a da vršitelj dužnosti ispunjava najmanje uvjete koji su propisani za imenovanje ravnatelja onda je to netočno jer predloženi kandidat nema dovoljno iskustvo po godinama koje se traži, a to znači 10 godina iskustva u upravljanju poslovnim sustavima. Ako bi se čak i jedna emisija smatrala poslovnim sustavom, a to je emisija Dobro jutro Hrvatska to bi bilo tek 8 godina. Ali pravo upravljanje poslovnim sustavom bi se moglo računati iskustvo od 2010. a to je urednik Redakcije mozaičnih emisija [[Upadica Stazić: Hvala lijepa gospođo Lovrin.]] Upravo zato i zbog imenovanja putem javnog natječaja treba tumačenje.
Gospođo Lovrin, možemo li se držati Poslovnika i vremena, bit će svima jednostavnije. Posljednji ispravak netočnog navoda Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolege su već ispravile niz netočnih navoda. Ono što ste rekli kolega Kregar da smo otišli jer nismo htjeli nikog predložiti je apsolutno netočno. Napustili smo odbor zbog toga jer nismo niti kada je sjednica odbora počela dobili materijale za tu točku dnevnog reda. Imamo pravo prosvjedovati, jer to je u najmanju ruku neuobičajeno, nego to se jednostavno ne može dogoditi da mi raspravljamo o točki za koju uopće nemamo materijale. I otišli smo zbog toga što smatramo upravo iz ovih razloga koje je kolegica Lovrin navela da mi trebamo kao zastupnici u Hrvatskom saboru poštivati hrvatske zakone, a smatramo da se ovdje ignorira zakonitost rada i ignorira se propisanih 10 godina koje bi osoba bez obzira kako se ona zvala trebala imati kada dolazi na čelo, pa kao i v.d. takvog jednog sustava za kojeg apsolutno svi držimo da je potrebno uvesti reda i potrebno uvesti nove standarde i kontrole. Hvala lijepa.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba SDSS-a, poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Ja se slažem sa kolegom Kregarom koji smatra da ako je matični odbor o ovoj stvari zauzeo stajalište nakon provedenih rasprava i ako nema nekih dodatnih osobitih razloga zbog kojega bismo mi trebali krenuti u osporavanje stajališta koje je matični odbor iznio da to nije dobro za naš parlamentarizam. Ako ćemo stvar nakon što matični odbor donese odluku vraćati na političku raspravu, onda mi zapravo sami sebe miniramo, a znamo veoma dobro da su nam upravo slabe točke matični odbori, odnosno odbori općenito. Da bismo njih morali pojačavati, a pojačati ih nećemo ako ćemo ovdje u plenumu zapravo dovoditi u pitanje ono što su matični odbori raspravili. Drugu stvar koju bih htio kazati u vezi sa temom, iako nerado se vraćam na samu temu. Pa postoji i jedan razlog zbog kojega ja mislim da nema potrebe odlagati stvari u vezi sa današnjom odlukom o izboru glavnoga ravnatelja Hrvatskog radija i televizije bez obzira što se možda nismo usuglasili oko svega. Razlog je da je stanje na Hrvatskoj radio televiziji onoliko koliko ja pratim kao zastupnik u ovom Saboru i kao član jednog odbora gdje se o tome raspravljalo već u dva mandata takvo da vodi prema samouništenju toga javnoga medija. Financijsko stanje i programsko stanje odavno nisu u skladu sa aktima koje mi kao osnivači smo dužni nadzirati. Način na koji posluje Hrvatska radiotelevizija, način na koji pojedini ljudi posluju na Hrvatskoj radioteleviziji su u nekim drugim slučajevima predmet nadležnih državnih tijela i državnih institucija koje to efikasno rješavaju u opće poznatom nazivu borbe protiv korupcije ili sukoba interesa. A drugo je pitanje kvalitete programa i sposobnosti javnoga medija da se nosi i sačuva sa drugim konkurentskim medijima. Naše nije da odmažemo u toj stvari i zbog toga bez obzira na to što smo i mi razmišljali u klubu SDSS-a da bi možda neka rješenja bila bolja nego što su ponuđena mi smatramo da sadašnje stanje nalaže da ovu odluku usvojimo. I još jednu bih stvar htio kazati. One koji pozivaju na usuglašavanje ja ću uvijek biti sa njima i uvijek ću podržati tako nešto, a to se radi prije nego što se dođe u plenarnu raspravu. To rade ovlašteni predstavnici klubova. Ja nemam nikakvih saznanja o tome da je bilo kakvih razgovora bilo u tom pogledu. A drugo pitanje, još nešto što mene motivira i moj klub da damo glas za ovako predloženi. Mi nismo čuli kolegice i kolege da se iz novinarskih krugova bilo sa 60 ili 70% novinara i zaposlenika čuju glasovi protiv ovakvog rješenja. Kao što je bio slučaj sa nekim koji su bili imenovani na vrlo visoke pozicije unutar Hrvatskog radija i Hrvatske televizije, jer su predstavnici novinarskog ceha jasno kazali da nisu suglasni sa takvim odlukama ali je politička volja, a ja je neću nazvati partijskom nego političkom voljom koja je bila dominantna odlučila da se ogluši na to. Ovaj prijedlog kolegice i kolege koliko mi znamo nije u proturječnosti sa stajalištima zaposlenika, novinara na Hrvatskom radiju i televiziji. I nama u klubu SDSS-a je dovoljno da se rukovodimo time i da kažemo da ćemo podržati ovaj prijedlog i da očekujemo da u predviđenom zakonskom roku stvore pretpostavke za to da možemo izabrati ravnatelja, a ne da imamo stanje kakvo smo imali, a to je da se v.d. ravnatelja povlačio po nekoliko mandata u statusu v.d. ravnatelja dok konačno nije postao ravnatelj a to smo omogućili u prošlom mandatu ne za dobro HRT-a nego za dobro pojedinih grupacija koje su smatrale da je tako bolje. Mi to stanje trebamo prekinuti uz sve dužno poštovanje prema stajalištima koje smo ovdje čuli. Dakle, ja ću uvijek biti za to da usuglašavanje [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] Mislim da ga nemamo dovoljno. Ali mislim da ga treba raditi na vrijeme i na način na koji je to uobičajeno u parlamentarnoj praksi. Zahvaljujem.
Čut ćemo stavove i Kluba laburista – stranke rada i uvaženog zastupnika Dragutina Lesara.
Poštovane kolegice i kolege, Hrvatske laburiste doista ne zanima što strani diplomati u Hrvatskoj misle o odlučivanju o Hrvatskom saboru, o ravnatelju, v.d. ravnatelju Hrvatske televizije, Hrvatske radio-televizije kao ni o drugim temama i baš me briga što oni o tome misle. Ali podsjećam vas da naš prijedlog zakona koji je bio u takvoj proceduri i prije početka ove sjednice nije uvršten na dnevni red zbog Poslovnika kojega je Hrvatska demokratska zajednica ostavila u naslijeđe vladajućoj koaliciji koja ga sad isto ne želi mijenjati. I danas su usvojene promjene Poslovnika u tom dijelu nikakvih promjena. Ovo njihovo mogućnost rada ostavili ste im u naslijeđe vi nakon osam godina. Većina je odlučila kada je zakon usvojen i rekli su preuzimamo odgovornost. Nisu rekli da li preuzimaju posljedice. Međutim, hitna intervencija na HRT-u bila je nužna od početka mandata ovog Sabora. To je bio i jedan od razloga zašto smo mi predlagali svoj prijedlog zakona. Ako je netko zaboravio hitna intervencija na HRT-u je potrebna protiv onih protiv kojih su novinari HRT-a protestirali, demonstrirali sa flasterima na ustima upozoravajući i ovaj Sabor o stanju na HRT-u. I ta garnitura s HRT-a mora otići, a ovo privremeno rješenje uvođenje prinudnog upravitelja na tri mjeseca je jedan od načina. Rješenje teoretski svaki član odbora je mogao dati svoj prijedlog. Ne znam koliko odbor ima, 13 članova pretpostavljam. Moglo je biti i 13 kandidata, bio je samo 1. Nije kolega Kregar u svoje ime tog kandidata dao, da se ne zavaravamo. Nije to prijedlog kolege Kregara, izdogovarani je prijedlog. Ono što je nama bitno da novinarska struka unutar kuće je taj prijedlog kao privremeno rješenje prihvatila i to je dobro. Međutim, ovakvim raspravama i čestim promjenama zakona, čestom promjenom rukovodeće garniture, kadroviranja po stranačkim principima, natezanja sa HRT-om, a u cilju obrane javnog servisa znate što smo napravili? Građane ove zemlje više ništa od ovoga ne zanima. Oni samo jednu stvar bi sad htjeli, ukinite pretplatu. Mi smo doveli do takve situacije da građani percipiraju da je jedini problem javnog servisa ta nesretna pretplata. I zato želim vjerovati da u ova 3 mjeseca u provođenju procedure i postavljanja stalnog vodstva zatvaramo tu priču i u ovom mandatu je više ne otvaramo jer ćemo napraviti i javnom servisu, dakle toj javnoj televiziji i javnom radiju i nama više štete nego koristi.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Odlučivanje o tome da li neki kandidat ispunjava uvjete ili ne, ne spada u djelokrug Odbora za zakonodavstvo. U Zakonu o HRT-u ne navode se nikakvi uvjeti za vršitelja dužnosti Glavnog ravnatelja HRT-a. Imamo legitiman prijedlog nadležnog saborskog odmora. Stekli su se uvjeti za odlučivanje. Pitam tko je za prijedlog odluke? Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Objavljujem da je većinom glasova, 88 glasova za, 23 protiv i 6 suzdržanih donesena Odluka o imenovanju vršitelja dužnosti Glavnog ravnatelja HRT-a u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Kolegice i kolega ovime zaključujem 4. sjednicu Hrvatskoga sabora. Želim vam svima da se dobro odmorite i vidimo se u rujnu. Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo s radom na 4. sjednici. Na redu je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 60 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo i Odbor za europske integracije. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ministre Maras želite li dodatno obrazložiti prijedlog? Ministar poduzetništva i obrta gospodin Gordan Maras. Izvolite.