Dame i gospodo, poštovani poslanici, predsjedavajuća Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, gospoĊa Borjana Krišto, je opravdano odsutna i ovom sjednicom ću predsjedavati ja kao prvi zamjenik. Otvaram 20. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Sada vas molim da minutom ćutanja odamo počast pripadnicima Oružanih snaga BiH, ubijenim u terorističkom aktu izvršenom 18.11.2015. godine u Sarajevu, Nedeljku Radiću i Arminu Salkiću, kao i svim žrtvama brutalnog terorističkog napada u Parizu 13. novembra 2015. godine i ostalim žrtvama terorističkih napada izvedenih u posljednje vrijeme u svijetu. /
Slava im, Bog da im dušu prosti. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici meĊunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad ovog Doma. TakoĊe su pozvani i predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Kancelarije za reviziju institucija BiH čiji su izvještaji o finansijskoj reviziji institucija Bosne i Hercegovine za 2014. godinu na dnevnom redu današnje sjednice. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije čija Informacija se nalazi na dnevnom redu sjednice. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Ministar finansija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda poslao je obavještenje da će u ime ovog Ministarstva sjednici prisustvovati zamjenik ministra Mirsad žuga; ministar inostranih poslova BiH Igor Crnadak poslao je obavještenje da zbog ranije preuzetih obaveza neće biti u mogućnosti prisustvovati sjednici; ministrica za ljudska prava i izbjeglice Semiha Borovac je poslala obavještenje da zbog obaveza nije u mogućnosti prisustvovati sjednici. Odsustvo je opravdala poslanica Milica Marković kao i poslanici željko Komšić, Sadik Ahmetović i Borjana Krišto. Prema informaciji službe sjednici prisustvuje 36 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 171. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno postavljanje 2 poslaničkih pitanja u usmenoj formi. U skladu sa članom 172. Poslovnika najave za postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi dostavili su sljedeći poslanici: Demir Bećirović – ministru spoljnih poslova BiH; Amir Fazlić – ministru spoljnih poslova BiH. Poslanici Bećirović i Fazlić postavili su usmena pitanja na prošloj sjednici Doma ali usmeni odgovor nisu dobili zbog odsustva ministra spoljnih poslova BiH. Naknadno je dostavljen odgovor u pisanoj formi na navedena pitanja ali će poslanicima biti omogućeno da u usmenoj formi postave pitanje i danas ako to žele. Miroslav Milovanović – predsjedavajućem Savjeta ministara BiH; Jasmin Emrić – predsjedavajućem Savjeta ministara BiH; Salko Sokolović – ministru spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH; Šemsudin Mehmedović – ministru bezbjednosti BiH; Hanka Vajzović – ministru bezbjednosti BiH; Predrag Kožul – predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i ministru civilnih poslova BiH; Saša Magazinović – ministru bezbjednosti BiH; Damir Arnaut – ministru pravde BiH. Napominjem da su poslanica Maja Gasal-Vražalica i poslanik Nikola Špirić najave poslaničkih pitanja u usmenoj formi dostavili po isteku roka od 24 časa prije početka sjednice, što predviĊa član 172. stav 1. Poslovnika, zbog čega ista nisu ni uvrštena u ovu sjednicu, već će biti uvrštena na narednu sjednicu Doma predviĊenu za postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi. Ova pitanja su, u skladu sa članom 172. Poslovnika, dostavljena predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onom članu Savjeta ministara BiH na kog se pitanje odnosi. TakoĊe želim da podsjetim da je obezbijeĊen i direktan TV prenos ovog dijela sjednice u skladu sa članom 171. stav 1. Poslovnika. Pitanja su poredana prema redosljedu pristizanja, te će ih poslanici tim redosljedom i izlagati. Možemo početi sa postavljanjem usmenih poslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem poslaniku Damiru Bećiroviću, ukoliko želi da postavi pitanje. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ja ću ipak sačekati da ministar bude prisutan na sjednici i onda bih postavio pitanje opet. Hvala.
U redu, imate pravo na to, iako ste dobili odgovor u pisanoj formi imate pravo da direktno postavite pitanje. Riječ dajem poslaniku Amiru Fazliću, takoĊe ukoliko želi da postavi pitanje.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, mediji i ostali prisutni. S obzirom da ministra i ovaj put nema i da je opravdao svoje osustvo i specifičnost samog Ministarstva vanjskih poslova, te aktivnosti ministra, i s obzirom da sam dobio pisani odgovor o kome bih se izjasnio kada je ministar tu, jer potvrĊuje neke moje navode iz pitanja, ja bih ipak sačekao da ministar bude prisutan i iskoristio svoje pravo da mu ponovo postavim pitanje. Hvala. 3
Dobro, hvala Vam. Riječ dajem poslaniku Miroslavu Milovanoviću.
Hvala predsjedavajući. Uvažene kolege, dame i gospodo, predstavnici Savjeta ministara. Mislim da je besmisleno da postavljam pitanje koje sam uputio predsjedavajućem Savjeta ministara. Ja predlažem i molio bih vas da se ovo moje pitanje ostavi za neku od sljedećih sjednica kada gospodin predsjedavajući bude prisutan. Hvala lijepo.
U redu. Gospodin Đonlagić, je li poslovnička intervencija ili?
... ja pozdravljam Vas i sve prisutne u sali. 16.11. sam uputio poslaničko pitanje Ministarstvu pravde i ja nisam uvršten u listu onih koji će postaviti pitanje danas. Ne znam razlog, ali evo, ako ikako postoji mogućnost ja bih vas zamolio da budem meĊu onima koji će postaviti potanje na današnjoj sjednici. ... i uredno protokolisano.
Evo sada od sekretara dobijam informaciju da nije dostavljeno to pitanje u sekretarijat. Vjerovatno je, ne sumnjam ja da ste Vi ...
16.11. ovdje protokolisano – Bosna i Hercegovina, Parlamentarna skupština, evo ga pečat protokola.
Dobro, znači ne sumnjam da ste dostavili.
Ne, ne mislim čak ni da je tendenciozno, vjerovatno je neko napravio propust i ja mislim i molim da se taj propust ispravi i danas postavim pitanje.
Slažemo se oko toga. Gospodin Špirić, je li poslovnička intervencija? Izvolite. 4
... predsjedavajući, kolege i kolegice, uvaženi gosti. Vi ste u pravu gospodine predsjedavajući kada ste rekli da je izvan Poslovnika ... sa ... poslaničkog pitanja, ali s obzirom da ima danas kolega koji čekaju da budu prisutni ministri i predsjedavajući ja bih molio da se Dom izjasni, jer zapravo postoje poslanička pitanja koja vrijeme ... I ja nisam za neku teatralnost kada su poslanička pitanja u pitanju, nego jednostavno tražimo promtne odgovore. I zato vas molim da se Dom, ako je moguće, izjasni da danas postavim to pitanje, da ga ne politiziramo ..., ako postoji mogućnost. Dakle, Vi ste u pravu da je ... s obzirom na ... Ja bih molio da se Dom izjasni.
Znači, razumijem Vaše pitanje ali vidite to je u skladu sa Poslovnikom. Nije pripremljen odgovor na Vaše pitanje, tako da, u Poslovniku je predviĊeno odreĊeno vrijeme da se onaj ko bi trebao da da odgovor pripremi za taj odgovor. Prema tome ...
... na narednoj, izvinjavam se.
Da, ali, žao mi je nije u skladu sa Poslovnikom. Idemo dalje, riječ dajem poslaniku Jasminu Emriću.
Zahvaljujem predsjedavajući. Lijepi pozdrav svim prisutnima u sali. Ja sam postavio pitanje Vijeću ministara, odnosno nadležnim organima koji su zaduženi za sprovoĊenje Sporazuma o pograničnom saobraćaju izmeĊu Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Pitanje glasi – Koje aktivnosti su voĊene u ovoj godini, šta je uraĊeno, te da sli su od strane nadležnih organa Bosne i Hercegovine izvršene sve pripremne radnje i postupci radi otvaranja stalnog graničnog prelaza za pogranični saobraćaj Tržačka Raštela – Kordunski Ljeskovac? želim podsjetiti da sam ja na početku ove godine postavio takoĊe poslaničko pitanje u usmenoj formi i interesiralo me tada u kojoj fazi je postupak otvaranja ovog graničnog prelaza, odnosno kada će se konačno implementirati Sporazum o pograničnom saobraćaju izmeĊu Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Tada sam dobio odgovor od Državne komisije za integrisano upravljanje granicom Bosne i Hercegovine da će oni, u skladu sa svojim nadležnostima, sve učiniti da se konačno implementira i sprovede Sporazum o pograničnom režimu na ovom graničnom prelazu. Mene zanima – Što je konkretno uraĊeno u ovoj godini, te kada možemo očekivati otvaranje ovog graničnog prelaza za stanovnike u skladu sa pograničnim režimom. Hvala lijepa.
Hvala. Ko će u ime Savjeta ministara dati odgovor na ovo pitanje? 5 Nema niko ko je pripremio odgovor na ovo pitanje. Znači, ako nemamo odgovor na ovo pitanje napravićemo urgenciju prema Savjetu ministara za iduću sjednicu. žao mi je što je tako, predpostavljam da je pitanje dostavljeno na vrijeme i trebalo je pripremiti odgovor za poslanika, tako da ne ostaje ništa drugo nego da pitanje ... na iduću sjednicu. Gospodine Emriću izvolite.
Ja sam pitanje postavio 17.11.2015., odnosno najavio postavljanje pitanja. Mislim da je bilo dovoljno vremena da Vijeće ministara pripremi ovaj odgovor. I ja moram reći da sam veoma razočaran pasivnošću organa institucija Bosne i Hercegovine vezano za implementaciju Sporazuma o pograničnom prometu. Ja sam na prethodnim sjednicama kada sam postavljao pitanje za otvaranje ovog graničnog prelaza podastreo dovoljno dokaza o tome da je potpuno opravdano da se u najkraćem vremenu implementira Sporazum. TakoĊe posjetom na licu mjesta utvrdili smo da je Republika Hrvatska veoma ozbiljno pristupila implementaciji Sporazuma. Oni su u završnoj fazi izgradnje svih potrebnih infrastrukturnih objekata za otvaranje ovog graničnog prelaza. Stoga mene začuĊuje ovaj pasivan odnos naših organa i institucija prema veoma važnom pitanju, a to je implementacija i doslovno sprovoĊenje Sporazuma. Hvala.
Hvala gospodine Emriću. I ja mislim da je neprihvatljiv odnos da se ne obezbijedi niko ko bi odgovorio na ovako važno pitanje. Predpostavljam da je to dijelom zato što nema predsjedavajućeg Savjeta ministara koji, koliko sam informisan, je na putu u Kini, inače bi njega pitali šta se to dešava po tom. Riječ dajem poslaniku Salki Sokoloviću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Pitanje je Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, ministru ili nekom iz Ministarstva. Na 8. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, održane 11. marta 2015. godine, postavio sam usmeno pitanje zamjenici ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Odgovorom nisam bio zadovoljan. Isti je trebao dati realnu procjenu ukupnog stanja mljekarskog sektora u Bosni i Hercegovini, a vezano za izvoz na tržište EU, obzirom da je u tom periodu izvršena posjeta Bosni i Hercegovini od strane inspekcije EU za razvoj veterinarstva. Napominjem da je inspekcija EU u konačnom izvještaju dala niz preporuka nadležnim tijelima. Ključna preporuka glasi – jačanje Organizacije službenih kontrola, njihovih ovlaštenja, supervizija, kojoj podliježe i ovlaštenja koja imaju za efikasnu primjenu zakonskih propisa sa ciljem obezbjeĊenja usklaĊenosti ili ... sa relevantnim zahtjevima EU u pogledu proizvodnje mliječnih proizvoda namijenjenim za izvoz u EU. Obzirom da predstavnici Kancelarije EU za hranu i veterinarstvo početkom iduće godine dolazi u Bosnu i Hercegovinu imam tri pitanja na ovu temu. Pitanje 1. – Da li ste proveli sve aktivnosti na usaglašavanju Zakona o veterinarstvu, Zakona o hrani i Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju sa zakonodavstvom EU, sposebnim naglaskom na definisanju nadležnosti i komandnog lanca? 6 2. Kada će pomenuta zakonska rješenja doći u Parlament na plenarnu raspravu, odnosno da li ste ostvarili potreban nivo saradnje i koordinacije sa nadležnim entitetskim ministarstvima za rješavanje uočenih nedostataka iz izvještaja inspekcije? Ovdje podsjećam Ministarstvo, mada znam da oni dobro znaju probleme na ovu temu, da moraju obaviti, ispuniti obaveze iz Akcionog plana koje su produkt primjedbi koje je dala inspekcija EU, jer ukoliko to ne uradimo do sljedeće kontrole, a to je početkom ove godine, predpostavljam da će Bosni i Hercegovini se proizvesti šteta, obzirom na količinu mlijeka koju izvozimo u EU, u zemlje EU. To su milionske štete ali će proizvesti i gubitak postojećih radnih mjesta. Hvala.
Hvala Vam. Ima li ko od Ministarstva spoljne trgovine da da odgovor? Koliko znam ministar je na službenom putu, ali ima li neko drugi? Ovo već postaje simptomatično, znači moraćemo obaviti razgovor sa Savjetom ministara oko odnosa izmeĊu Predstavničkog doma i Savjeta ministara u vezi poslaničkih pitanja. Pošto nema niko ko bi dao odgovor umjesto Savjeta ministara i ovo pitanje će biti odloženo za narednu sjednicu. Poslanik Šemsudin Mehmedović treba da postavi sljedeće pitanje. Izvolite gospodine Mehmedoviću.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, ostali gosti, pozdravljam vas. Bili smo taman fino počeli, čitavo Vijeće ministara je bilo prisutno svim sjednicama, ali evo, očigledno je kako vrijeme prolazi da nemamo kome postavljati pitanja. čini mi se samo dolaze oni ministri koji su inače redovni i na komisija. Ali evo, ja ću ipak postaviti pitanje bez obzira što ne vidim ministra sigurnosti kojem sam uputio ovo pitanje, jer sam očekivao od njega odgovor danas. Naime, u vremenu kada se čitava svjetska javnost bori protiv terorizma mi imamo jednu apsurdnu situaciju. Naime, nezvanično se saznaje da je jedan od pomoćnika ministra sigurnosti nepravomoćno osuĊen za krivično djelo terorizma u susjednoj državi, te da je drugostepeni sud poništio presudu i vratio Osnovnom sudu na ponovno odlučivanje. Ta ista osoba je odbila nekoliko puta da primi poziv od nadležnog suda te isti ne želi da se odazove sudu susjedne države da bi se suĊenje moglo nastaviti. Obzirom da se radi o pomoćniku ministra sigurnosti, ovlaštenom licu sa pristupom tajnim podacima, koji očigledno izbjegava pravdu moje pitanje ministru je sljedeće – Da li po zakonu ima osnova da istog suspenduje, oduzme mu dozvolu za pristup tajnim podacima, te istog udalji privremeno sa posla kao što se radi i sa ostalim državnim službenicima i kada se pokrene disciplinski postupak a ne kada je optužnica pravomoćna? Drugo, da li je poziv suda zaprimljen u Ministarstvu i šta kani poduzeti po tom pitanju? Treće, kako to može tako visoko pozicionairani državni službenik izbjegavati pravdu, rušiti ugled Bosne i Hercegovine a da nadležni ministar šuti? četvrto, da li ministar ima uvida u rad takve osobe, naročito kada je u pitanju suradnja sa meĊunarodnim sigurnosnim službama, obzirom na to da je ista osoba u timu za borbu protiv terorizma, a što može uzrokovati nenadoknadivu štetu, kako Bosni i Hercegovini, tako i ugledu sigurnosnih službi u meĊunarodnim odnosima? Hvala. 7
Hvala. Pošto ministra nema ovdje, ima zamjenik. Izvolite gospodine Krešiću.
Dobar dan svim. Uvaženi predsjedavajući, dopredsjedavajući, tajniče, uvaženi poslanici. Kada je u pitanju pitanje, zastupničko pitanje gospodina Mehmedovića, znači u ovom trenutku mogu odgovoriti na dio pitanja. Osoba gospodin Vjeko Vuković, pomoćnik ministra, ima dozvolu za pristup tajnim podacima koju je dobio temeljem Zakona o zaštiti tajnih podataka. Napravljena je kompletna sigurnosna provjera i, znači, podnešen zahtjev 14.01.2013. godine, osnovni, posebni i dodatni upitnik a, znači, povratnu informaciju iz Obavještajno-sigurnosne agencije, koja vrši provjeru za izdavanje sigurnosnih dozvola, s rezultatima proširene sigurnosne provjere je vraćen u Ministarstvo sigurnosti 16.09.2013. godine. I na osnovu dostavljenog izvješća ministar sigurnosti je 23.09.2013. godine donio rješenje o nepostojanju sigurnosne smetnje, te istog dana izdao dozvolu za pristup tajnim podacima. Napominjem da je navedena dozvola važeća, te da ista vrijedi za pristup tajnim podacima Bosne i Hercegovine. Od, znači, ovog trenutka do danas u Ministarstvu sigurnosti, odnosno, evo u slučaju gospodina Vjekoslava Vukovića se ništa nije mijenjalo, znači, u odnosu u zadnje ovo razdoblje i prije toga i poslije toga. Tako da, naravno, detaljniji odgovor na ovo zastupničko pitanje ćemo napraviti i u pisanoj formi uvaženom zastupniku Mehmedoviću. Tako da, evo, to je ono što sad u ovom trenutku mogu ovako da kažem. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodine Mehmedoviću imate pravo na komentar u trajanju od jedne minute.
Pa gledajte, očigledno je da nismo svi jednaki pred zakonom. S jedne strane zamjenici(?) ministra odbrane Marini Pendeš oduzima se dozvola za pristup tajnim podacima zato što je potvrĊena optužnica, s druge strane imamo situaciju kakvu imamo ali iz 2013. godine. Napominjem zamjeniku ministra sigurnosti da je ovo 2015. godina i da je očigledno da pomoćnik ministra izbjegava da se odazove sudu, a što je sprečavanje pravde. Prema tome ja očekujem odgovor u pisanoj formi i onda ću se, i evo, zadržaću pravo da komentarišem ... Hvala lijepo.
Hvala. Riječ ima gospoĊa Hanka Vajzović.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Svoje sam pitanje uputila Ministarstvu sigurnosti BiH, dakle moguće ministru ali ne nužno, a odnosi se na poštivanje zakonskih odredbi vezanih za etno nacionalnu strukturu 8 zaposlenih državnih i policijskih službenika u Sektoru sigurnosti, što znači u Ministarstvu sigurnosti i 7 agencija ili službi koje su u sastavu Ministarstva. Budući, dakle, da je Zakonom o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine kao i Zakonom o policijskim službenicima BiH propisano da strukture državnih kao i policijskih službenika odražava nacionalnu strukturu stanovništva Bosne i Hercegovine, negdje kaže prema posljednjem popisu, negdje pak prema popisu stanovništva iz 1991. godine, tražim, dakle, pitam – Koliko zaposlenih, tražim da mi se dostave podaci o ukupnom broju zaposlenih Bošnjaka, Hrvata, Srba i tzv. Ostalih i to razvrstano u jednom tabelarnom pregledu, prikazu, prema pozicijama državnih službenika, odnosno prema činovima policijskih službenika i to zasebno u Ministarstvu i, kako sam kazala, po ovim pojedinim agencijama, službama, iz sastava Ministarstva. Razlog što postavljam ovo pitanje prije svega jeste činjenica da se u javnosti dobrano manipulira ovim podacima, pa imamo prigovore, rekla bih, sa sve tri strane i sva tri korpusa, da je napravljen disbalans, nas je manje, mi smo ugroženi, a pravih konkretnih podataka čini mi se da nema, ja ih nisam našla. Eto to je, hvala. Naravno, ukoliko okvirno može se iz Ministarstva odgovoriti a ovi detaljni podaci razumijem da ne mogu biti baš za ovoliko vremena napravljeni pa će biti u pisanoj formi.
Hvala. Imamo li odgovor iz Ministarstva? Zamjenik ministra, gospodin Krešić.
Hvala lijepa gospoĊi Vejzović na postavljenom pitanju i mislim da je ovo dobro došlo i nama u Ministarstvu sigurnosti da je postavljeno ... jedno ovakvo zastupničko pitanje da se odreĊene špekulacije, koje jesu prisutne, izbrišu. Znači, s obzirom na kompleksnost i zahtjev i strukturu Ministarstva sigurnosti i Agencije za provoĊenje zakona, koji su u sastavu Ministarstva sigurnosti, danas ne možemo dati točne i precizne podatke, ali vrlo brzo, znači, ćete imati, najdalje do naredne sjednice, za sve agencije koje su u sastavu Ministarstva sigurnosti, uključujući i Ministarstvo sigurnosti, znači jasno i precizno sastav po nacionalnoj strukturi i pozicijama kako ste to u Vašem ovdje zahtjevu i iskazali.
Hvala. GospoĊo Vajzović hoćete li komentar?
Hvala lijepa, to je to.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja poslanik Predrag Kožul. 9
Kolegice i kolege, uvaženi gosti, sve vas pozdravljam. Moje pitanje je, čisto da pojasnim, naslovljeno na Ministarstvo i ministra civilnih poslova. Vijeće ministara je ovdje bilo samo u nadnaslovu mog upita kao krovna kuća i Ministarstva civilnih poslova. Pitanje, makar ne vidim tu ministra, ako ne dobijem odgovor pitanje ću kao i ostale kolege postaviti kao retoričko pitanje svima nama, pitanje glasi – Na području Tuzlanske županije ne postoji mogućnost da djeca hrvatske nacionalnosti izučavaju maternji hrvatski jezik. Zbog toga djeca osnovnoškolci, čiji roditelji inzistiraju na tome, putuju neka i preko 40 km do Katoličkog školskog centra u Tuzli ili se upisuju u škole u Distriktu Brčko gdje takvu mogućnost imaju. Obzirom da se radi o pravu djece – Kakvo rješenje Ministarstvo nudi za ovo pitanje koje se sve češće pojavljuje kod izučavanja sva tri službena jezika konstitutivnih naroda u Bosni i Hercegovini, te šta nadležne institucije poduzimaju? Moje kratko pojašnjenje dodatno. Po mojim podacima 1.736 osnovnoškolaca hrvatske nacionalnosti je u Tuzlanskoj županiji. Oko 400 od te djece pohaĊaju Katolički školski centar a jedan dio djece iz općine Srebrenik, iz nekih naselja općine Srebrenik, putuju u Brčko Distrikt. I otprilike su ta djeca, na neki način, povlaštena na način da mogu izučavati maternji jezik. Doduše roditelji upravo te djece i nisu povlašteni jer takva praksa iziskuje za tu djecu dodatne troškove u prijevozu itd., pohaĊaju škole van Distrikta itd. Ovo nije ekskluzivni privilegij niti problem samo hrvatske djece u Tuzlanskoj županiji. Javnosti su daleko poznatiji neki drugi slučajevi i sasvim sam siguran da svi konstitutivni narodi, odnosno djeca imaju ... u Bosni Hercegovini takve probleme. Obzirom da smo, bez obzira što znam da je ovo u nadležnosti županija, obrazovanje ..., mi smo kroz Okvirni zakon uzurpirali odreĊene te ..., s toga ovo pitanje upućujem i Ministarstvu, odnosno ministru civilnih poslova, jer mislim da je bitno. Kolega Lovrinović je na jednoj od prošlih sjednica pokušao kroz zakonsko rješenje ponuditi rješenje za ovaj problem ali je ovdje dočekan na način kako je dočekan, ali ne vidim ni jedno drugo rješenje. čini mi se da je vrlo bitno da se ponudi rješenje za ovaj problem, jer, kažem, radi se upravo o pravu djece. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo li odgovor iz Ministarstva civilnih poslova? Imamo, zamjenik ministra, gospodin Miličević.
Predsjedavajući, uvaženi poslanici. Dozvolite mi da uvaženom poslaniku Kožulu dam odgovor ispred Ministarstva civilnih poslova. Na početku ću ... da je ovo samo dio odgovora a kompletan odgovor u pismenoj formi dobiće nakon naše komunikacije sa resornim ministarstvom Tuzlanskog kantona. Naime, zakon na svim nivoima u Bosni i Hercegovini u oblasti obrazovanja svakom djetetu garantuje pravo na jednak pristup i učešće u odgovarajućem odgoju i obrazovanju i uživanje, i da uživaj istovjetan tretman, to je potpuno jasno, bez diskriminacije, po bilo kojoj osnovi i nijedan zakon ne sadrži diskriminirajuće odredbe. Problem dakle nije zakon koji imamo 10 i zakone koje smo donijeli, nego činjenica da još uvijek nisu uspostavljeni, jednostavno ne postoje mehanizmi koji garantuju potpunu implementaciju zakonskih odredbi. Struktura obrazovnog sistema u Bosni i Hercegovini kao i nadležnosti u oblasti obrazovanja svima nam je dobro poznato, podijeljeni su, kako vertikalno, tako i horizontalno. Izvorna nadležnost u oblasti obrazovanja je po važećem Ustavu i zakonu ove zemlje na nivou entiteta Republike Srpske, 10 kantona i Federacije, te Brčko Distrikta. Ta fragmentiranost usložnjava i komplikuje proces neophodne koordinacije sektora obrazovanja. Dodatni problem predstavlja i otežana koordinacija unuatar same Federacije BiH kao što vam je poznato. S obzirom na ograničene nadležnosti Ministarstva civilnih poslova koje ima koordinirajuću ulogu u ovim poslovima ... i djeluje kroz Konferenciju ministara obrazovanja u Bosni i Hercegovini i konstantno na tim konferencijama i sastancima ministara obrazovanja ukazuje i poziva na, nadležne obrazovne vlasti, na ispunjavanje obaveza u okviru preuzetih meĊunarodnih obaveza u Bosni i Hercegovini prema Ustavu ... [[ne razumije se]] opredjeljenjima, zakonskim rješenjima i strateškim opredjeljenjem. Ključ rješenja ove problematike, koja u osnovi ..., jeste dosljedno sprovoĊenje Dejtonskog mirovnog sporazuma, koji kao službene jezike u Bosni i Hercegovini poznaje jezik bošnjačkog, jezik srpskog i jezik hrvatskog naroda, Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini i svih zakona na nižim nivoima vlasti koji zagovaraju pravo na obrazovanje bez diskriminacije po bilo kom osnovu. Nad svim navedenim Ministarstvo civilnih poslova nema nadležnost i ostaje mi samo, odnosno nama u Ministarstvu civilnih poslova, apelovati na Konferenciju ministara obrazovanja i nadležnih obrazovnih vlasti u Bosni i Hercegovini da se u interesu djece i mladih posvete hitnom rješavanju ovog veoma bitnog problema na nivou Bosne i Hercegovine. Postavljeno pitanje, kao što rekoh na početku, odnosi se na Tuzlanski kanton, dakle resorno Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta Tuzlanskog kantona, te ćemo isti zatražiti od pomenutog Ministarstva mišljenje, te odgovor pripremiti za sljedeću sjednicu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodine Kožul, komentar?
Pa evo, dobio sam okvirni odgovor s kojim je teško polemizirati ili voditi dijalog. Meni je drago da je Ministarstvo svjesno problema, ali to nije dovoljno. Kad si svjestan problema problem bi trebalo i rješavati, a problem se može rješavati kroz izmjenu zakonske regulative i upravo zato sam i želio postaviti ovo pitanje. I to pitanje ide u tom smjeru, da problem koji je akutan, problem koji postoji, nadležne institucije pokušaju riješiti. Evo, očekujem taj širi odgovor u koji će se i nadležno Kantonalno ministarstvo uključiti kao bih, evo, tada, opet kažem, mogao voditi dijalog sa zaista nadležnim o obrazovanju i nadam se da će taj odgovor sadržavati i neko rješenje akutnog problema. Hvala.
Hvala. 11 Pitanje, poslanik Saša Magazinović.
Hvala dopredsjedavajući u ulozi predsjedavajućeg. Pozdravljam i drugog zamjenika, sve kolege, kolegice i vrlo mali dio Vijeća ministara koji je tu prisutan. I na samom početku moram reći da Vijeće ministara nije baš dugo izdržalo. Nakon prvih par sjednica, gdje smo imali kvalitetnu saradnju i gdje smo i mi kao poslanici i javnost mogli dobiti odgovor, dovodimo se u situaciju da danas, uz dužno poštovanje zamjenicima ministara, praktično nema ko dati odgovor. I u tom smislu, kolega Bosiću, podržavam ono što ste Vi rekli i Vašu namjeru da kao Kolegij uozbiljite ovu situaciju. Onako kako Vijeće ministara danas izgleda na ovoj sjednici tako izgleda i posljednjih dana, odnosno predstavnici institucija koji svojim izjavama stvaraju lažni privid nemogućnosti krivičnog gonjenja za krivična djela počinjena putem internete. Imate različite izjave ljudi iz sigurnosnih agencija, regulatorne agencije, a svakodnevno smo svjedoci govora mržnje na internetu zasnovanog na etničkoj, vjerskoj i drugim osnovama, poziva na nasilje, ubistva, podršku terorizmu i drugo. Ja sam ovo pitanje pokrenuo u januaru mjesecu i pitanje je išlo prema Ministarstvu pravde i dobio sam od njih odgovor koji ću možda kasnije u komentaru odgovara i reći. Mene u ovom trenutku zanima i mislim sve nas da dobijemo informaciju iz Ministarstva sigurnosti – Dokle smo došli sa implementacijom Dodatnog protokola Konvencije o kibernetičkom kriminalu koji smo kao država, je li, davno potpisali i dužni u skladu s tim bili unaprijediti naše zakonodavstvo? Kakav je kapacitet i broj slučajeva koji su procesuirani a tiču se ovih djela? Kakva je suradnja sigurnosnih agencija, i uopšte u ovoj oblasti šta se poduzima, imajući u vidu da je najveća propaganda u zadnje vrijeme, i kad je u pitanju terorizam a i komunikacija, upravo se dešava putem interneta? Hvala.
Hvala. Zamjenik ministra, gospodin Krešić.
Hvala lijepo na postavljenom pitanju, mislim da je tema koja je jako aktuelna danas. Mi smo ovo pitanje dobili 23., juče, u Ministarstvo, ali s obzirom da, na ovo sve što je rekao uvaženi zastupnik Magazinović, znači problem kaznenih djela koje se čine posredstvom interneta je fokus i Ministarstva sigurnosti i agencija za provoĊenje zakona u Bosni i Hercegovini, uključujući i kapacitete s kojima mi raspolažemo. Ovdje, znači želim isto tako informirati da radimo na implementaciji dodatnog protokola. I ono što je veliki problem kad je u pitanju ova vrsta kaznenih djela koja se čine preko interneta, znači govor mržnje, nasilni ekstremizam, podržavanje terorističkim sadržajima i aktivnostima posredstvom interneta, predstavlja nam veliki problem ljudski resurs, s obzirom na, da za ovu oblast je potrebno imati stručnjake u oblasti informatike. A ono što mi u agencijama i u Ministarstvu sigurnosti imamo, stalni kontinuirani problem jeste, stalno je velika potražnja za tim profilom ljudi na tržištu radne snage i plaća koju smo mi u mogućnosti u Ministarstvu i agencijama isplatiti tim stručnjacima. Vrlo brzo osobe koje doĊu na te neke pozicije odu s tih pozicija i pozicije ostaju upražnjene. 12 Znači, ovako telegrafski detaljnu informaciju, znači, na ovo Vaše zastupničko pitanje bismo vam dostavili u pisanom obliku, evo, s obzirom na kompleksnost pitanja koje je postavljeno. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Magazinoviću, komentar.
Hvala. Zamjenik ministra kaže da je ovo aktuelna tema danas. Nije ona aktuelna danas, ona je aktuelna uvijek, i ja sam ovo pitanje pokrenuo u januaru. Danas ga praktično ponavljam zbog situacije koja nalaže da se ovo pitanje riješi. Ja nisam zadovoljan odgovorom, ni njegovom suštinom, ni pristupom. Ja ću vama proslijediti odgovor Ministarstva pravde koji je takav kakav jeste, korektan ja bih rekao, gdje je tačno rečeno u Krivičnom zakonu i Bosne i Hercegovine, i entiteta, i Brčko Distrikta na koji način su definisana ova krivična djela. Dakle, zakonski osnov za procesuiranje postoji. Vrlo je loša poruka predstavnika Ministarstva sigurnosti sa govornice Parlamentarne skupštine BiH koji kaže – mi nemamo kapaciteta. Kakva je to poruka? Ljudi radite šta hoćete, mi vam ne možemo ništa. Ja mislim da ovo je ozbiljno pitanje, bojim se ozbiljnijih posljedica i bojim se našeg nerada. Kad kažem našeg mislim na Vijeće ministara s kojim se ja lično ne mogu poistovjetiti. Stoga smatram da bi bilo dobro da Vijeće ministara inicira, ako nećete vi mi ćemo jednu posebnu sjednicu, ako treba da bude zatvorena za javnost, na kojoj ćemo razgovarati u detalje o ovim stvarima i vidjeti šta mi kao Parlament, ako ništa u svjetlu usvajanja Budžeta, možemo učiniti da se ova oblast unaprijedi, da ne bi sutra kad se nešto desi sazivali vanrednu sjednicu kao što nam se to, evo danas dešava. Vidjet ćemo kad budemo usvajali dnevni red biće inicijativa da porazgovaramo o onom što je bilo prije par dana.
Hvala. Riječ ima poslanik Damir Arnaut.
Zahvaljujem. Ja ću prvo sa obrazloženjem radi pozadine. Dakle, još u maju sam ministru pravde postavio poslaničko pitanje, u kojem sam tražio odgovor, – koje su aktivnosti poduzete u pravcu ratifikacije amandmana od strane Bosne i Hercegovine na Rimski statut MeĊunarodnog krivičnog suda, a koji amandmani su usvojeni na Revizijskoj konferenciji u Kampali. U svom odgovoru, 25.06., ministar pravde je naveo da je Ministarstvo pravde ocijenilo da treba uzeti u obzir i daljnji razvoj dogaĊaja u smislu postupanja drugih država članica, te da je to ministarstvo, Ministarstvo pravde, u dosadašnjim odgovorima MIP-u naglašavalo da je pitanje ratifikacije amandmana na Rimski statut još uvijek otvoreno pitanje. Pa sam potom 02.09. onda postavio dopunsko pitanje i pitao – da li se Ministarstvo pravde pri zauzimanju tih stavova rukovodilo nekim smjernicama ili drugim aktima Predsjedništva. I u odgovoru na to dopunsko pitanje 19.11. 13 tek obavještavaju nas tek 11.09., dakle nakon dva moja pitanja, tražili smjernice od Predsjedništva BiH koje je nadležno za voĊenje vanjske politike. Tako da moje usmeno poslaničko pitanje glasi, uzimajući u obzir jasne odredbe Ustava BiH koji izmeĊu ostalog propisuje isključivu nadležnost Predsjedništva BiH po pitanju voĊenja vanjske politike, predstavljanja Bosne i Hercegovine u meĊunarodnim organizacijama, te ratifikacije meĊunarodnih institucija, molim da mi odgovorite – Zbog čega je Ministarstvo pravde BiH zatražilo stav Predsjedništva BiH o eventualnom pokretanju procedure za prihvatanje i ratifikaciju amandmana na Rimski statut MeĊunarodnog krivičnog suda tek 11.09.2015. godine, 5 godina nakon što su ti amandmani usvojeni na Revizijskoj konferenciji u Kampali, te na osnovu čega odluka, zaključak ili drugi akt Predsjedništva BiH je Ministarstvo pravde tokom tog petogodišnjeg perioda ocijenilo da treba uzeti u obzir daljnji razvoj dogaĊaja u smislu postupanja drugih država članica, odnosno na osnovu čega odluka, zaključak ili drugi akt Predsjednštva je u istom petogodišnjem periodu u svojim odgovorima Ministarstvu vanjskih poslova na tu temu Ministarstvo pravde BiH naglašavalo da je pitanje ratifikacije amandmana na Rimski statut još uvijek otvoreno pitanje? Zahvaljujem.
Hvala. Ministar Josip Grubeša.
Poštovani predsjedavajući, uvažene zastupnice i zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Podsjećam da je Bosna i Hercegovina ratificirala Rimski statut Odlukom o ratifikaciji 2002. godine. Protekom 7 godina od stupanja na snagu Statuta, a sukladno odredbama istog, održana je Revizijska konferencija u Kampali 2010. koja je imala više ciljeva, ali je najznačajniji bio definiranje kaznenog djela agresije. Amandmani na Rimski statut MeĊunarodnog kaznenog suda u Hagu očituju se kroz sljedeće izmjene i dopune istog. Rezolucijom broj 5 – Države stranke su usvojile izmjene i dopune članka 8. Rimskog statuta kojom se uporaba odreĊene vrste oružja smatra i povredom prava i običaja koji se primjenjuju u oružanim sukobima čiji značaj nije meĊunarodni, dok se uporaba takvog oružja smatrala povredom prava i običaja primjenjivih u meĊunarodnom oružanom sukobu. Rezolucijom broj 6 – Države stranke su usvojile izmjene i dopune Rimskog statuta vezane uz zločin agresije. Prihvaćena je definicija zločin agresije koja se temelji na Rezoluciji Opće skupštine UN-a broj 3314 iz '74. godine, te su odreĊeni uvjeti pod kojim je MeĊunarodni kazneni sud nadležan glede zločina agresije. Uvjet za nadležnost suda je odluka Vijeća sigurnosti UN-a neovisno o tome radi li se o državi stranci Rimskog statuta ili državi koja to nije. Ako nema odluke Vijeća sigurnosti UN-a sud nema nadležnost za postupanje za zločin agresije ako je djelo počinjeno na teritoriju države koja nije stranka Rimskog statuta, odnosno od strane državljanina države koja nije stranka Rimskog statuta, ili u slučaju ako je država stranka prethodno izjavila da ne prihvaća nadležnost za zločin agresije. Ministarstvo pravde je sve vrijeme cijenilo da je ratifikacija amandmana na Statut u BiH još uvijek otvoreno pitanje koje će zahtijevati odgovarajuće analize i razmatranja prije donošenja 14 konkretnih odluka, odnosno da je 139 država potpisalo Rimski statut i 118 država stranaka ratificiralo isti, a samo 24 ratificirale amandmane o zločinu agresije, odnosno 25 amandman u svezi oružja. S tim da je svakako važno napomenuti da Ministarstvo pravde BiH nema saznanja da li je Ministarstvo vanjskih poslova o istome informiralo Predsjedništvo BiH kao jedino, prema Ustavu BiH, mjerodavno za voĊenje vanjske politike i voĊenje pregovora za zaključivanje meĊunarodnih ugovora, a što je uvaženi zastupnik u svom pitanju naveo. Ministarstvo pravde sa sigurnošću može tvrditi da je Misija BiH pri UN pozvala predsjedavajućeg Predsjedništva na ... koji se održavao rujan-lipanj 2015. godine, u kojem je naznačeno da je to idealna prilika da se ... depozit instrumenata ratifikacije ili potpiše sporazume čiji je depozitar generalni tajnik UN-a meĊu kojima su i amandmani na Statut. Obzirom na ustavne nadležnosti Ministarstvo pravde BiH podvlači da je nužan stav Predsjedništva BiH od kojeg će ovisiti daljnji slijed aktivnosti. Hvala.
Hvala Vam. Gospodine Arnaut, imate pravo na komentar.
Zahvaljujem. Mislim, ko god je pažljivo slušao moje pitanje i odgovor, svima je jasno da se ovdje radi ili o nepoštivanju Parlamenta ili o ciljanom nerazumijevanju pitanja, s vaše strane, odnosno odbijanju da razumijete pitanje. Moje pitanje je bilo – zašto je Ministarstvo pravde tražilo stav Predsjedništva BiH o pitanju koje se tiče vanjske politike, što i sami priznajete u svojim odgovorima, tek 11.09.2015. godine, a u petogodišnjem periodu ste zauzimali stavove u svojim odgovorima i Ministarstvu vanjskih poslova i meni. Ja sam vam postavio pitanje – šta je s tim amandmanima, u maju, Vi ste 06. odgovorili da je vaš stav da to ne treba sada. Ja sam vas pitao – na osnovu čega ste zauzeli taj stav, 02.09., a vi onda odmah nesumnjivo ponukani mojim pitanjima tek tada tražite stav od Predsjedništva. Ja vas sad pitam – zašto ste čekali 5 godina a vi date istorijat amandmana koje ja naravno znam i mi bi svi trebali kao poslanici znati. Zbog toga tražim ovaj odgovor u pismenoj formi, što je moje poslaničko pravo, i molim vas da ga ovaj put dostavite u poslovničkom roku, a ne sa 2,5 mjeseca zakašnjenja kako ste to uradili na moje dopunsko pitanje. Zahvaljujem.
Hvala. Ovim smo završili postavljanje usmenih poslaničkih pitanja i odgovora. Prelazimo na redovno utvrĊivanje dnevnog reda današnje sjednice. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice naglašavam sljedeće. S ranijeg dnevnog reda skinute su: Tačka 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-20/15, od 15 13.11.2015. godine (prvo čitanje), zato što je predlagač 23.11.2015. godine dostavio akt o povlačenju navedenog Prijedloga zakona iz procedure. Tačka 5. – Prijedlog zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-21/15, od 28.10.2015. godine (prvo čitanje), na zahtjev Ustavnopravne komisije koja je od Savjeta ministara BiH zatražila da otklone nedostatke u Prijedlogu zakona a koji su navedeni u Mišljenju Zakonodavno-pravnog sektora. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Saša Magazinović. Izvolite.
U ime Kluba poslanika SDP-a BiH predlažem da se dnevni red 20. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH dopuni sa tačkom dnevnog reda – Razmatranje stanja sigurnosti u Bosni i Hercegovini. S obzirom na važnost ovog pitanja predlažemo da to bude prva tačka dnevnog reda, odma iza zapisnika. Ja smatram da nije potrebno dodatno objašnjavati važnost i razloge predlaganja ove tačke dnevnog reda. U materijalima za današnju sjednicu mi smo dobili i sličnu inicijativu koju potpisuje kolega Staša Košarac, sa nešto, hajmo reći, užim obuhvatom samo na jedan slučaj koji se desio u posljednje vrijeme, ali smo spremni da se dogovorimo jer smatramo da je ovo izuzetno važno pitanje kome moramo danas posvetiti posebnu pažnju. Mi smo na početku sjednice imali minutu šutnje, izmeĊu ostalog, zbog tragičnog dogaĊaja terorističkog akta koji se desio u Bosni i Hercegovini. Parlamenti širom Evrope na sjednicama raspravljaju ovo pitanje, a naš Parlament i članovi našeg Parlamenta, kao članovi najvišeg zakonodavnog tijela u Bosni i Hercegovini, se o svemu informišu iz medija i pokušavaju dobiti informaciju, razdvojiti tačno od netačnog, špekulaciju od istinitog. Smatramo, dakle da moramo obaviti raspravu i spremni smo čak da to bude u skladu sa članom 96. stav 4., dakle da taj dio sjednice bude zatvoren za javnost, jer smatram da može biti kontraproduktivno iznositi neke informacije, posebno one koje pokazuju nemoć naših sigurnosnih agencija kao što smo mogli čuti u odgovoru na pitanje koje sam postavio. Hvala.
Hvala. Poslanik Nikola Špirić.
/nije uključen mikrofon/
Samo momenat, mikrofon Vam nije uključlen. Molim službu da vidi šta je.
Dakle, od samog konstituisanja ovoga Parlamenta nakon izbora kad krenete da analizirate dnevni red kojim smo se mi bavili ovdje i način da je glavna funkcija ovoga Parlamenta, 16 zakonodavna funkcija, apsolutno zamrla, govori da smo mi Parlament od umiranja. Način interesa za rad ovog Parlamenta je takoĊe na tom nivou i neka se niko ne ljuti. Način koncipiranja dnevnog reda me ubjeĊuje u to. Mi danas imamo, dakle 74 tačke, od tačke 3. do tačke 80 i neke imamo izvještaje o reviziji. To govori apsolutno o našem površnom pristupu bitnih stvari. Ja mislim, kad je već to sve tako, manifestaciona suština izostaje, da bi dobro bilo da četvrta tačka – Izvještaj Kancelarije za reviziju bude jedinstvena tačka, jer ja ne vidim da je tu bilo ko spreman voditi, sem parcijalne, neke rasprave i onda bi ova sjednica imala 11. tačka dnevnog reda. I ovo je moj poziv svima da se uozbiljimo kad je Parlament u pitanju. Teško da će se dati odgovor na izazove koji stoje pred ovom zemljom apropo njenog evropskog puta ukoliko najznačajniju ulogu ... ovaj Parlament. žao mi je, dragi moji poslanici i kolegice poslanice, što ovaj Parlament sve više želi da uzme ulogu agencija, sudova i tužilaštava. To govori o ispraznosti nas kao poslanika, a da zaboravimo, zaboravljamo na osnovnu funkciju, a to je zakonodavna. I zato predlažem da se ove tačke subliniraju da bude jedna tačka, tačka 4., ovo da budu podtačke da ne bi danas ostavljali ... u javnosti da se mi tobože bavimo o ozbiljnim poslovima. Podržavam ovu inicijativu kolege Magazinovića, ona se može preoblikovati i može biti zajednička inicijativa, o čemu će govoriti kolega Košarac, i ukoliko danas opet imamo spremne materijale za raspravu. Nemojte danas da ponovo, dakle mi tražimo ako je Vijeće ministara spremno, kad god smo to tražili dobili smo odgovor za 60 dana, za 90 dana. Ove opasnosti koje stoje pred Bosnom i Hercegovinom zahtijevaju ako treba da se prekine rad Parlamenta da se traži izvještaj od Vijeća ministara. Ako ga nema i to je znak u kakvoj smo situaciji. Dakle, ja pozivam ovdje da uozbiljimo rad Parlamenta ukoliko ima spremnosti na to. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ako sam shvatio Vi tražite objedinjavanje ovih tačaka oko izvještaja. Mi smo stavili odvojene tačke zato što je to u skladu sa Poslovnikom, ali ćemo glasati o objedinjavanju rasprave po svim tačkama, kada doĊe četvrta tačka na dnevni red. Sljedeći riječ ima poslanik Staša Košarac.
Denis Bećirović, replika.
Replika, Denis Bećirović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. S obzirom da je ovo zvanična sjednica Predstavničkog doma, s tim da trebamo voditi računa koje termine koristimo na sjednicama Predstavničkog doma. Ne bih želio da ovo uĊe u zapisnik bez bilo kakve reakcije. Naime, kolega Špirić je doslovce rekao da je ovo Parlament u odumiranju, završen citat. Parlament može biti inertan, može biti neaktivan i vjerovatno da ... ima elemenata da ga kao takvog ocijenimo, ali ne može nikad biti Parlament u odumiranju. Parlament BiH je legalno izabran, biće izabrani i neki drugi, ali nema, dakle, Parlamenta BiH u odumiranju. 17
Hvala. Pa, i ja sam iznenaĊen što gospodin Špirić zagovara jačanje uloge Parlamenta BiH. Sljedeći je poslanik Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. članovi Kolegija, uvažene kolegice i kolege, članovi Savjeta ministara. Ja sam, koristeći poslovničku mogućnost, juče tražio od Kolegija, kasnije i od Proširenog kolegija da na današnjoj sjednici bude uvrštena tačka dnevnog reda koja bi glasila – Informacija Savjeta ministara BiH u vezi sa terorističkim napadom na pripadnike Oružanih snaga BiH dana 18. novembra 2015. godine. Moram da priznam da nisam, po mom mišljenju, dobio adekvatan odgovor zašto to ne može da bude na sjednici. I to jeste nešto što u osnovi me i zabrinjava. Naime, dobio sam informaciju da Kolegij nema tačnu informaciju da li Savjet ministara ima takav materijal. Ja mislim da je to zabrinjavajuće za sve dobronamjerne ljude u ovoj zemlji da Savjet ministara nema materijal ili da ta tačka dnevnog reda ne može biti na današnjoj sjednici zato što nije prisutan ministar bezbjednosti. Ja mislim, bez obzira na sve, na to da je ministar odsutan ili na nepostojanje tačne informacije da Parlament treba da raspravlja o terorističkom napadu u ovoj zemlji koji je bio 18. novembra. Jutros smo iz sredstava informisanja dobili informaciju da postoji tendencija da se i u Zavidovićima noćas desio jedan sličan akt. želim sve nas da podsjetim na činjenicu da je bio teroristički akt i u Zvorniku u aprilu mjesecu, pa smo imali Rajlovac, pa evo navodno ćemo imati i Zavidoviće, a da pri tome apsolutno Parlament ne raspravlja ili da mi nemamo potpunu informaciju. Složit ću se sa gospodinom Magazinovićem da opis dogaĊaja u Rajlovcu dobijemo putem sredstava informisanja. Ja nisam sklon da mi raspravljamo o opisu dogaĊaja, ja tražim da mi u Parlamentu potpuno odgovorno pristupimo ovom problemu, svi zajedno. Loša poruka vlasti na nivou Bosne i Hercegovine jeste da nemamo adekvatan materijal na današnjoj sjednici. Prošlo je šest dana, dobio sam uvjeravanje da će to biti na sljedećoj narednoj koja je zakazana za 10., proći će još 15 dana. Ima li snage u Parlamentu, ima li snage u Savjetu ministara da o tim pitanjima razgovaramo? Znamo li mi da li su implementirani zaključci Parlamenta na osnovu dogaĊaja u Zvorniku? Da li je iko uhapšen? Da li su uhapšeni inspiratori, finansijeri, nalogodavci? Da li to Parlament ove zemlje zna? Da li znamo šta radi Tužilaštvo BiH? Ovakvim nečinjenjem institucije Bosne i Hercegovine, prije svega vlast, šalje poruku inspiratorima, ali šalje i poruke graĊanima. I zato je naše potpuno legitimno pravo da tražimo da ta tačka dnevnog reda danas bude i nećemo od toga odustati. Smatramo da je vrijeme da o tome se ovdje u Parlamentu razgovara. Ne o nekim inicijativama, nekim budućim zakonskim rješenjem, postoji dovoljno zakonskih rješenja koja se u ovoj zemlji mogu primjenjivati. Zašto ih policijske agencije ne primjenjuju? Kakva su nam kadrovska rješenja u tim institucija i niz drugih pitanja? Ja želim da se Parlament izjasni o ovom pitanju, o ovoj inicijativi, odnosno našem zahtjevu da se ova tačka dnevnog reda danas naĊe i da o tome Parlament raspravlja. Još ću jedanput pročitati kao što sam i uputio – Informacija Savjeta ministara BiH u vezi sa terorističkim napadom na pripadnike Oružanih snaga BiH dana 18. novembra 2015. godine. Hvala vam. 18
Hvala. Znači, mi smo dobili inicijativu koja je juče upućena Kolegijumu od strane poslanika Staše Košarca i u skladu sa Poslovnikom ona nije uvrštena u današnju sjednicu, bez obzira što svi znamo da je situacija u tom polju nešto što bi zaista trebali što prije da razmatramo i dobijemo informaciju. Shodno dogovoru sa Kolegija i Proširenog kolegija ja sam stupio u kontakt sa Ministarstvom bezbjednosti i dobio informaciju da zamjenik ministra, gospodin Krešić može dati usmenu informaciju oko toga dogaĊaja, a shvatio sam da informacije Savjeta ministara u ovom trenutku ne postoji kao informacije Savjeta ministara. Ako želite da ovu tačku stavimo na dnevni red ja predlažem da to bude prva sljedeća tačka, a onda bi to bilo u okviru ovoga što usmeno možemo čuti i od zamjenika ministra Krešića. Druga varijanta je da se sačeka informacija, zaista informacija od Savjeta ministara, kao što ovdje piše, pa da se onda po takvoj informaciji vodi rasprava u Predstavničkom domu na sljedećoj sjednici. Znači, moj prijedlog je da se izjasnite kao predlagači, znači ovdje imamo dva slična prijedloga, imamo prijedlog gospodina Magazinovića i gospodina Košarca oko slične stvari. Znači, mi nemamo ništa protiv da se obavi rasprava, ali vas ja upozoravam i informišem oko ograničenja te rasprave u ovom trenutku. Izvolite, ko se javio? Evo, ima prije toga, prije nastavka rasprave o ovom imamo ispravku krivog navoda od gospodina Nikole Špirića.
Gospodine predsjedavajući. žao mi je što tehnika malo kasni, to se odnosilo na prethodne rasprave. Dakle, ja sam podržao inicijativu gospodina Magazinovića. Daj Bože da se mi ovdje terminološki samo razlikujemo. Nije problem da li se govori o Parlamentu koji ne izvršava svoje osnovne zakonom predviĊene funkcije ili moja paradigma Parlament odumire. Ako ovaj Parlament ne izvršava svoju osnovnu zakonodavnu funkciju, ako je za 8 mjeseci raspravljano ili usvojeno par zakona, ako ovaj Parlament nije u stanju da natjera izvršnu vlast da proizvodi zakonska rješenja, u skladu sa Ustavom i zakonom ove zemlje, nešto nije uredu, zovite kako god hoćete. Dakle, nije moj cilj bio da probudim nečije emocije prema državi ili u obrnutom smislu. Ne treba, ja jesam za maksimalan učinak ovog Parlamenta u skladu sa zakonom i Ustavom ove zemlje. Ne treba niko da se plaši tog aktivizma na koji ja pozivam, ali ako parlamentarna većina to ne želi neka nam to kaže. Dakle, ja jesam na tom fonu i ja to javno kažem. Zašto bi se neko plašio moje želje da Parlament radi u skladu sa Ustavom i sa zakonom, ... opozicija. I ja sam na početku rekao da ćemo mi biti konstruktivna opozicija ovoj vlasti. I samo ne bih volio da to dobije iskrivljenu dimenziju. Vi mi recite ako nisam upravu. I žao mi je što ovaj Parlament sve više liči na agencije a ne na Parlament. Dakle, žao mi je. Hajmo to ... da bude drugačije, ja vas pozivam da to radite. Vi to nećete, odlažete, ok, imate većinu, ali mislim da sudije postoje, to su graĊani ove zemlje. Hvala vam lijepo. I nisam mislio uopšte da repliciram i žao mi je ako ovaj ... nekog povrijedio, odmah hoću da kažem. Ali je suština bitna i mi se manifestaciono bavimo svim pojavama, svim procesima u ovoj zemlje, a suština izostaje. I kad nas ne budu vrijeĊali ovi termini i kad budemo shvatili suštinu poruke, a ne da kaže – e, ovaj se bori za odumiranje 19 Parlamenta. Ne, nego se on nalazi u toj situaciji zahvaljujući i meni i vama. ... Eh, taj odgovor mene interesuje. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodine Špiriću, mada nisam shvatio šta je bilo ispravka krivog navoda. Imamo ispravku krivog navoda sada Saša Magazinović.
Nije predsjedavajući ispravka krivog navoda, nego pokušaj da dogovorimo vezano za ovo što ste Vi predložili. Dakle, kao i vi u Kolegiju, kao i sve kolege zastupnici, svi smo iznenaĊeni što u ovom trenutku mi zapravo nemamo zvaničnu informaciju Vijeća ministara o temi koja nas interesuje. Nema ministra, ali ima zamjenik, ima direktor SIPA-e, ima direktor OSA-e, pa ako je ovo država koja funkcioniše nama ne treba 15 dana da napravimo informaciju o kojoj će razgovarati Parlament. Još jednom ponavljam i sugerišem Kolegiju da kad god to bude da nije loše razmisliti o članu 96. stav 4. Poslovnika. Jer bojim se da dobra namjera da raspravimo veoma važnu temu može poslati vrlo lošu poruku pa čak i ohrabrenje onima koji se nemaju namjeru zaustaviti u ovome svemu. Dakle, nemamo mi ovdje velikog izbora. Vijeće ministara nije spremno da se danas o ovome razgovara. Ako će 10. imati sveobuhvatnu informaciju o razmatranju stanja sigurnosti u BiH, ne samo vezano za ovaj posljednji teroristički akt, mi smo spremni čekati 10. Mislim, šta mi možemo sad, sami sa sobom razmjenjivati informacije koje smo dobili iz kuloara ili pročitali u medijima. Ali dajte evo i vi kao Kolegij probajte malo pritiska izvršiti na Vijeće ministara da to bude vrlo ozbiljno pripremljeno.
Hvala. Gospodin Košarac, takoĊe izjašnjenje po prijedlogu. /kratko prekinut snimak/ Šta se dešava sa tehnikom?
Koliko sam shvatio Savjet ministara ili nema informaciju o terorističkom napadu u Rajlovcu ili nije raspravljao o tome, a bili smo svjedoci putem sredstava javnog informisanja da su bile sazivane hitne sjednice Savjeta ministara. Ljudi moji, šaljemo ponovo ružnu poruku. Vladajuća struktura na nivou Bosne i Hercegovine ponovo šalje ružnu poruku. Pa Ministarstvo bezbjednosti nije uputilo informaciju ni prema Komisiji za odbranu. O čemu mi pričamo, dragi ljudi, da mi na temelju usmene informacije Mektića nešto zaključujemo, ili pak na temelju usmene informacije zamjenika ministra. Pa ko se ovdje s kim igra? Ovo je poraz vladajuće strukture, uvaženi predsjedavajući, ovdje na nivou Bosne i Hercegovine da danas nemamo 20 spremno informaciju Savjeta ministara o terorističkom napadu u Rajlovcu. Ja cijenim civilizacijski čin da minutom ćutanja odamo počast, ali to ljudi moji nije dovoljno u ovoj zemlji. Insistiram na tome da Savjet ministara dostavi informaciju da na toj sjednici budu predstavnici agencija na nivou Bosne i Hercegovine i Tužilaštvo i da vidimo ljudi, pa ovako neće moći. Ružnu poruku, vi koji vladate na nivou Bosne i Hercegovine, šaljete graĊanima Bosne i Hercegovine, i mogu ... kažem, zabrinjavajuće poruke inspiratora. Hvala.
Hvala. Znači, da ponovim, zamjenik ministra gospodin Krešić je spreman da da usmenu informaciju o tim dogaĊajima, a vi kao predlagači ste se izjasnili da tražite izvještaj Savjeta ministara i da vam to nije dovoljno, ako sam ja, znači u principu povlačite te svoje zahtjeve, ne glasamo o tim zahtjevima, znači ne glasamo o tim zahtjevima i biće uvrštena po automatizmu na sljedeću sjednicu Predstavničkog doma. Izvolite gospodine Košarac.
Predsjedavajući. Imamo situaciju da je bio teroristički čin u Rajlovcu, 18. Imamo, ... i strukturu vlasti na nivou Bosne i Hercegovine koji nema odgovor. Mi smatramo da Savjet ministara mora pred Parlament izaći sa informacijom. U kakvoj to zemlji živimo? Da li funkcioniše Savjet ministara danas? Uzmemo pauzu, neka sublimiraju informaciju Ministarstva bezbjednosti, neka Savjet ministara donese odluku da li danas funkcioniše Savjet ministara? Imamo li mi danas Savjet ministara? Ljudi moji, dajte pauzu, Savjet ministara neka se odredi prema informaciji Ministarstva bezbjednosti, dajte to ovdje i da raspravljamo o svemu tome.
Znači, vi ne odustajete od svog prijedloga da to bude tačka dnevnog reda danas i o tome ćemo glasati? Uredu je. Sljedeći, imamo, poslanik Saša Magazinović, ispravka krivog navoda.
Prvo imamo, predsjedavajući, dvije različite inicijative. Inicijativa kolege Košarca se odnosi na posljednji dogaĊaj. Inicijativa Kluba SDP-a je mnogo šira od toga. Ne bih pojednostavljivao to na način kako ste Vi kazali da odustajemo. Dakle, mi ne odustajemo, evo dajte da to bude danas ali ste nam Vi rekli da to ne možemo imati danas, posebno ne kad je u pitanju razmatranje stanja sigurnosti u Bosni i Hercegovini. Dakle, takvu vrstu informacije čak ni usmeno ne možemo dobiti. Dakle, pokušavam razdvojiti. Ja nemam ništa protiv, i mislim da mogu govoriti u ime kolega iz Kluba, da mi danas čujemo usmenu informaciju o posljednjim dogaĊajima, što vjerujem da zamjenik ministra može dati. Ali itekako ostajemo pri tome da za sjednicu 10. imamo jednu sveobuhvatnu informaciju, i slažem se sa kolegom Košarcem, uz prisustvo predstavnika, odnosno čelnika sigurnosnih agencija i Ministarstva i da obavimo jednu raspravu, posebnu u svjetlu nadolazećeg budžeta, ljudi. Evo čuli smo informaciju da nemaju kapacitet zato što nemaju ljudi, zato što ih ne mogu platiti. Pa dajte da mi kao Parlament 21 obezbijedimo te resurse da Ministarstvo sigurnosti, odnosno agencije mogu raditi svoj posao. Dakle, trebamo to uraditi prije nego što usvojimo budžet.
Uredu. Imamo Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite gospodine poslaniče.
Obzirom na i komplementarnost i potpuno različito interpretiranje ja ću podržati i jednu i drugu da idu na dnevni red. Mi očito ovdje zanemarujemo stvaranje atmosfere u državi, a onda u našem okruženju pa u Evropi, opće nesigurnosti i stvaranja utiska nesigurnosti izlaska. Mi sad imamo situaciju da u gradu u kojem živim djeca naveče više neće da izlaze. Zar je moguće da ne možemo mi ovdje dobiti informaciju o čemu se radi, a onda informaciju koju će javnost dobiti da mi znamo u kom pravcu sve ovo ide. Ovo stvara vrlo turobnu i tešku atmosferu. Ovo stvara nešto što može da implicira daljim vrlo negativnim tokovima i da ima velike posljedice, da i ono što uopšte nije dodirna tačka sa nečim što se zove terorizam pravimo terirorizam i tako redom. Mi moramo o ovome razgovarati. Ovo nije igrarija, ovo su ozbiljne stvari, ljudski životi su u pitanju. Ja vam lijepo rekoh, djeca neće da izlaze. Da li vi to znate? Da li vi znate da se djeca grupišu? Da li vi, agencije, to imate pod kontrolom? Znate li da se djeca počinju samoorganizovati? Mi svi o tome šutimo.
Gospodine Backoviću, vodite raspravu.
Ne vodim raspravu, nego ...
Ako bude ta tačka dnevnog reda onda ... ZAIM
repliciram svim onima koji imaju razlog da kažu ne, nego ćemo odgoditi, ne bi li se u meĊuvremenu još šta desilo. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Evo ja se stvarno trudim da vidim kako ću glasati, odnosno da odlučim kako ću glasati o nekim od ovih prijedloga. Evo, imamo slučaj kolege Košarca koji bi ja rado podržao, dakle da mi danas glasamo da prva tačka dnevnog reda bude – Izvještaj Savjeta ministara o ovom slučaju, odnosno o terorističkom aktu koji se desio u Rajlovcu. Kad mi to izglasamo danas, a nemamo informaciju Savjeta ministara, koga nema ko sazvati danas, jer nema ni zamjenika ni predsjedavajućeg, iz opravdanih razloga koliko ja znam, da li to znači da ćemo mi čekati sa drugom tačkom dnevnog reda dok se ne sastane Savjet ministara? Ja ne razumijem nastojanje po 22 svaku cijenu da o tome raspravljamo danas a nemamo materijal. Ako je cilj da se optuži većina i vlast u Bosni i Hercegovini, nije problem, evo i ja je optužujem, i neće biti manje terorizma zato što sam je ja optužio i kolega Košarac. Neće ga biti ni više zato što smo ga nas dvojica optužili ili nismo optužili. Ljudi dajte da budemo ozbiljni ovdje, dakle ako možemo raspravljati o nečemu dajte da raspravljamo. Ja sam zato da raspravljamo o ovim slučajevima, ja sam zato da raspravljamo o sigurnosti, zato sam da imamo materijal da bi ozbiljna bila rasprava, a ne da ozbiljnoj raspravi pristupamo na neozbiljan način i ... dezavuisanje tako ozbiljne teme.
Zamjenik predsjedavajućeg, Džaferović.
Gospodin predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja mislim da na osnovu svega ovoga što smo danas čuli, kad je ova tačka dnevnog reda u pitanju, ne postoje neka suprodstavljena mišljenja. Ja mislim da treba da uzmemo ono što možemo u ovom trenutku kao Parlament, da uzmemo i što imamo kada su ovi prijedlozi u pitanju. Mi imamo dakle, Parlament treba da dobije informaciju o terorističkom napadu na vojnike, gdje su ubijena dva vojnika Armije BiH, Parlament treba da raspravlja o stanju sigurnosti. Dakle, ovo je jedna vrlo ozbiljna situacija i mislim da se za takvu vrstu rasprave treba ozbiljno pripremiti. Vijeće ministara je, koliko ja znam, održalo i vanrednu sjednicu i raspravljali su o ovome i tokom noći, kada je taj napad se desio, su se sastajali. Predlažem, pošto je danas zamjenik ministra izjavio da može da Parlamentu da usmenu informaciju o onome što on može da govori vezano za ovaj dogaĊaj, da to bude tačka dnevnog reda, dakle informacija Ministarstva sigurnosti, zamjenika ministra, dakle ono što možemo da imamo u ovom trenutku, da saslušamo tu informaciju o tom dogaĊaju, o tom terorističkom napadu, a da nakon toga donesemo zaključak ili tražimo da Vijeće ministara za iduću sjednicu dostavi ozbiljnu informaciju o stanju sigurnosti sa posebnim osvrtom, evo i na ovaj dogaĊaj i na ove dogaĊaje, da se pozovu i predsjedavajući Vijeća ministara, i svi ministri, i direktori svih agencija koji se bave sigurnosnim pitanjima, i da onda ozbiljno povedemo raspravu u ovom Parlamentu na tu temu. Mislim da je ovo izlaz iz ove situacije. Toliko hvala vam.
Hvala. Znači, gospodine Džaferoviću, Vi predlažete da se uvrsti tačka dnevnog reda – Informacija o terorističkom aktu ubistva dva pripadnika Oružanih snaga BiH, je li to, ako sam dobro razumio. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Gospodin Džaferović predlaže sad ponovo, znači sad imamo tri prijedloga, ukoliko se ne usaglasite kako da izaĊemo iz ove situacije sa jednim prijedlogom. Jer, koliko ja razumijem ovdje niko ne bježi da se ta tačka stavi na vrh i da se uradi ono što se može uraditi u ovom 23 trenutku, a da ovo budu zaključci koji će na neki način ići prema i agencijama i prema Savjetu ministara. Znači, idemo dalje, poslanik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem. Naravno, pošto nemam poslovničke mogućnosti da intervenišem onako kako smatram da intervenišem, evo ja sam se koristio na ovaj način sa željom da kažem, naravno ne želeći da uopšte umanjim opštu opasnost sa kojom se mi susrećemo u Bosni i Hercegovini. Ni jedan dogaĊaj se ne može izvaditi iz konteksta nego se generalno jedna ozbiljna situacija mora ozbiljno razmatrati i ja smatram da se treba, i predlažem istovremeno naravno, da se prije sjednice 10., a to može značiti od onog trenutka kad, što je moguće prije doduše, kad nam dostavi informaciju Vijeće ministara, da se organizira vanredna sjednica koja će imati na svom dnevnom redu samo jednu tačku gdje će uz stavove Vijeća ministara, i naše stavove koji će biti obavezujući za Vijeće ministara, donesemo zaključke adekvatne situaciji kojoj prisustvujemo i s kojom živimo trenutno u Bosni i Hercegovini. Ozbiljno je narušena bezbjedonosna situacija. Ali evo, ja mislim da ne bi iskoristili ovakvu nepripremljenu sjednicu za nešto što bi možda otišlo nekim drugim tokom, ja predlažem da se što je moguće prije organizira, a prije u svakom slučaju 10. decembra, vanredna sjednica Predstavničkog doma na kojoj bi raspravili ovo o čemu smo sad sve ovdje diskutovali gdje bi bili zaista pripremljeni i gdje bi mogli adekvatne zaključke u tom smislu i donijeti. Evo ja se zahvaljujem.
Hvala. Molim vas da se držimo tačke dnevnog reda, da ne diskutujemo sad kao da smo u raspravi po toj tački. Poslanik Staša Košarac, ponovo ispravka krivog navoda. Ja ne znam je li ima neko ograničenje u broju?
/nije uključen mikrofon/
Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja želim da nas sve podsjetim da kad je bio teroristički napad u Zvorniku ovdje u Parlamentu nije bila rasprava o informaciji Ministarstva bezbjednosti, nego je bila informacija Savjeta ministara. Složit ćete se samnom tako. Mi danas hoćemo da proizvedemo da nam zamjenik ministra u usmenoj formi prezentuje tu sliku dogaĊaja. Kakve to aršine imamo u Predstavničkom domu. Mi tražimo informaciju Savjeta ministara. Pa apsurdno je ljudi moji, šest dana je prošlo, Savjet ministara o tome nije raspravljo i nemamo njegovu informaciju. Predlažem da podržite našu inicijativu da se danas uvrsti tačka dnevnog reda – Informacija Savjeta ministara, prekinemo sjednicu, nema preče stvari u Bosni i Hercegovini danas od pitanja bezbjednosti u Bosni i Hercegovini i da onda kada dobijemo materijal od 24 Savjeta ministara, zakažemo nastavak i da nastavimo raditi. Sve ostalo pravimo opštu lakrdiju, šaljemo loše poruke. Ne možemo o jednom dogaĊaju raspravljati na temelju informacije Ministarstva, a na temelju istog tog terorističkog akta da raspravljamo usmenu informaciju zamjenika ministra. Dajte molim vas.
Znači, samo malo, molim Vas gospodine Košarac, pošto sam Vam davao riječ a niste bili prijavljeni niste imali pravo ni na ovu diskusiju ali nema problema, ne, ne, uredu je, samo da Vam kažem da je takva situacija. Nije problem, treba da razjasnimo, sad je jasnije i svima, mislim Vaša inicijativa na osnovu ove zadnje je jasna i sami ste rekli da bi trebalo prekinuti sjednicu dok ne dobijemo izvještaj Savjeta, da se stavi tačka i da se prekine sjednica dok ne doĊe izvještaj Savjeta ministara. Samo da Vas napomenem da je predsjedavajući Savjeta ministara na službenom putu u Kini, da je ministar bezbjednosti na službenom putu u Atini, koliko znam i čisto sumnjam da se u ovom trenutku može to organizovati. Dobro, idemo dalje. Znači, ispravka krivog navoda, poslanik Denis Bećirović.
... tako nam piše na tasteru, a želim, dakle, da diskutujem vezano za dnevni red jer je rasprava o dnevnom redu. Naime, želim vrlo jasno reći da pitanje bezbjednosti nije sigurno pitanje pozicije i opozicije, već pitanje koje je od interesa za sve graĊane u ovoj zemlji. Podsjetio bih da je predsjedavajući Vijeća ministara, koji danas nije prisutan na ovoj sjednici, javno rekao kvalifikaciju da je napad na Oružane snage BiH napad na državu Bosnu i Hercegovinu. Pazite, to je vrlo ozbiljna kvalifikacija. Bosna i Hercegovina sigurno nije moćna država kao što je to Francuska, ali sasvim sigurno i ona ima mehanizme da preduzme odreĊene stvari s ciljem zaštite graĊana Bosne i Hercegovine. Stoga moram reći da nema potrebe danas da komplikujemo ovu raspravu o dnevnom redu, imamo jedan prijedlog od strane gospodina Košarca, dakle danas da dobijemo informaciju, onoliko koliko je to moguće, vezano za ovaj teroristički napad, a drugi prijedlog je Kluba SDP-a, kojeg je prezentirao kolega Magazinović, da u narednom periodu dobijemo jednu cjelovitu informaciju u kojoj će biti, izmeĊu ostalog, osvrt i na taj teroristički akt. Podsjetio bih nas takoĊe, danas je 24. novembar, mi govorimo o sjednici koja treba biti održana 10. decembra. Ako je zaista ovo, kako naši zvaničnici kažu, napad na državu Bosnu i Hercegovinu, a i ja mislim da je napad na Oružane snage BiH napad na državu, zašto mi moramo čekati od 24. novembra do 10. decembra? Mi imamo mogućnost da zakažemo posebnu sjednicu i za dva dana, i za tri dana, itd., s obzirom da nam situacija očigledno nalaže pojačani aktivitet i ovog zakonodavnog organa. Zahvaljujem.
Hvala. Samo nismo izgleda na isti način razumjeli šta je gospodin Košarac rekao. Znači, on ne prihvata da se sada kao ostala za raspravu prihvati usmeni izvještaj zamjenika ministra, nego traži izvještaj Savjeta ministara. Prema tome, ne radi se o tome, jasno je rekao gospodin Košarac koja je procedura ukoliko bi prihvatili njihovu tačku dnevnog reda. 25
Prekid sjednice.
Da, to bi značilo, dok se ne dobije izvještaj Savjeta ministara, da bi sjednica bila prekinuta. Dobro, idemo dalje. Ispravka krivog navoda, Momčilo Novaković.
Hvala lijepo. Ja bih samo da ispravim krivi navod zamjenika predsjedavajućeg koji je rekao u svojoj raspravi da se radi o ubistvu dva pripadnika Armije BiH. Naime radi se o ubistvu dva pripadnika Oružanih snaga BiH.
Sljedeći, ispravka krivog navoda, poslanik Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim da je više ispravka krivog smjera u kojem je rasprava o ovako bitnom pitanju krenula. Ja zaista, mi smo u više navrata istakli da mi nikad nećemo biti opozicija stanju sigurnosti i ja pozivam sve koji su opozicija potencijalna itd., da se ne ponašaju kao opozicija o ovom pitanju. Zaista se ni na kog ponaosob ne odnosi, ni na jednu stranku, samo sve nas. Znači, Klub SBB-a, i ja lično, mi nemamo ništa protiv da zamjenik ministra sigurnosti danas ponudi informaciju, meĊutim da ovo krene u nekom smjeru. Ja bih da ponudim jedno kompromisno rješenje koje, ja mislim, će vratiti sve ovo na pravi smjer. Dakle, da se uvrsti tačka dnevnog reda pod naslovom – Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini i terorističkom napadu u Rajlovcu, a da se u sklopu te tačke usvoji zaključak koji glasi – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH izražava saučešće porodicama pripadnika Oružanih snaga BiH ubijenim u terorističkom napadu u Rajlovcu, te traži od Vijeća ministara BiH da u što skorijem roku, a najkasnije do 10.12.2015. godine, dostavi ovom Domu informaciju o tom terorističkom činu i ukupnom stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini. Tu će ostati mogućnost za vanrednu sjednicu, ostaće mogućnost da se o tome raspravlja, odnosno da se ta informacija ponudi na redovnoj sjednici 10.12. Ali opet kažem da vratimo ovo na pravi smjer, da se usvoji tačka, odnosno da se doda tačka dnevnog reda odmah nakon ovoga sa naslovom – Informacija o stanju sigurnosti u BiH o terorističkom napadu u Rajlovcu a da se u sklopu te tačke usvoji ovaj zaključak gdje ćemo, prije svega, izraziti saučešće porodicama poginulih vojnika Oružanih snaga BiH. Zahvaljujem.
Hvala. Mislim da je konstruktivan prijedlog, molim da mi dostavite samo to u pisanoj formi. Ovo liči kao nešto na osnovu čega bi mogli izaći iz ove situacije sad. Ispravka krivog navoda, poslanica Dušanka Majkić. 26
Pokušavamo da doĊemo do nekog rješenja i da se iščupamo iz ovoga gdje smo se našli. Ja vas ponovo podsjećam kako glasi naša inicijativa. Ona kaže – Informacija Savjeta ministara BiH u vezi sa terorističkim napadom na pripadnike Oružanih snaga od 18. novembra. Zamjenik ministra može da kaže svoj stav o nečemu, ali on ne može da pretenduje na to da je to i mišljenje ministra bezbjednosti, a najmanje može da pretenduje da je to mišljenje Savjeta ministara. Dakle, raspravljati o tome a neimati u vidu ovo što sam rekla gubi smisao. Dakle, možda se i ovog momenta nešto dešava vezano za analizu tog stanja, tog dogaĊaja. Nemojte da raspravljamo o nečemu dok ne dobijemo kompletnu sliku. A kompletna slika će biti kad ti, koji sutra doĊu pred nas, donesu sve to, a Parlament BiH ovim putem bi manifestovao da je to najznačajniji dogaĊaj u ovom momentu i nije ni jedna od ovih tačaka dnevnog reda koja dolazi značajnija od ove. Ne postoji značajnija tačka dnevnog reda od ove. Dakle, kakvu poruku, ne samo javnosti poruku koju šaljemo, nego i Savjetu ministara. To vam je najpreči posao koji treba da uradite prema Parlamentu. Ja ne znam zašto je to toliko problematično. Prekinut ćemo sjednicu, ovi revizorski izvještaji svakako im nikad i nismo posjećivali dovoljno pažnje, pa i ovaj put ćemo tako na isti način ih provući. Ali ova je tačka toliko važna da bi, mislim zahtijeva našu ozbiljnost i već smo pretvorili ovo sve u mrcvarenje. Druga stvar koja je vezana za ideju, odnosno inicijativu Kluba SDP-a – Razmatranje stanja sigurnosti u Bosni i Hercegovini. Ja vas podsjećam da Ministarstvo bezbjednosti dostavlja Parlamentu, odnosno njegovoj nadležnoj parlamentarnoj Komisiji za odbranu i bezbjednost jedanput godišnje informaciju o stanju bezbjednosti. I ona je svaki put bila problematična u svim sazivima. Najčešće je nismo usvajali jer smo bili nezadovoljni samo prikazom grube statistike, ni jednog korektnog ni kvalitetnog prijedloga rješenja šta, vezano za Sektor bezbjednosti. Dakle, ovo se ne može brzo napraviti i da hoćemo, jer trebaju svi kantoni, entiteti, sve agencije da dostave, i iz toga se pravi neki sumarni materijal koji se zove informacija o stanju bezbjednosti. Zato ovaj prvi prijedlog Staše Košarca je prijedlog koji možemo poslati tu manifestaciju koja nam je značajna u ovom momentu, a ovaj drugi proglasiti za važnim prioritetom pa makar napraviti sa 30.09.(?), tražiti da to stanje bude sa 30.09.(?) jer je to stanje koje imamo. Možda bi to moglo da pomjeri i možda bi u tom slučaju agencije mogle da naprave ovo što tražimo. Evo, hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Diana Zelenika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dame i gospodo, ja vas sve srdačno pozdravljam. Evo, samo kratko. Svi smo se složili da je neophodno razmatranje stanja sigurnosti. Način kako ćemo to danas izglasati, imamo više prijedloga, još uvijek nije jasan, a svi smo se složili da je to jako bitno. U kontekstu mojih prethodnika koji su govorili da se ni jedan dogaĊaj ne može izvaditi iz tog konteksta ja smatram da je napad na Oružane snage napad na državu, što smo već čuli prethodno, pa želim napomenuti još jedan dnevni dogaĊaj, znači ne samo onaj koji se dogodio 18. studenog, nego i napad na generala Jeleča koji se dogodio u Salakovcu, takoĊer bez obzira što još ne znamo i kakva je eksplozivna naprava i što, hvala Bogu, nije završio smrtnim ishodom. želim ovdje sugerirati da se i o tom incidentu raspravi itekako, posebno s 27 obzirom na činjenicu da gospodin koji je to izveo, da li ga mogu smatrati gospodinom otom potom, ali moj kućni odgoj mi nalaže da tako ga nazovem u ovom Domu, je djelatnik OSA-e. čim prije nam govori da ovu problematiku moramo razmotriti što ranije i nečekati, po meni, čak ni taj 10.12. Hvala vam lijepa.
Hvala. Aleksandra Pandurević, poslanica. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Prvo replika, pa onda diskusija. Uopšte nam dileme i drago mi je da vidim da ovdje postoji volja meĊu svima da raspravljamo o ovoj informaciji. I da, u ovoj zemlji se dešavaju strašne stvari i ne vidim koje drugo mjesto, ako ne Parlament, koje će dati svoj doprinos sasijecanju takvih stvari i borbi protiv terorizma. Ono što vidim danas ovdje, postoji samo jedna dilema, da li prekinuti ovu sjednicu pa čekati informaciju ili danas raditi. Ja vas podsjećam, uvažene kolege, da svaka sjednica jako mnogo košta. Da li je možda humanije, mi smo danas ovdje došli, potrošeno je izmeĊu 20.000 i 30.000 maraka za ovu sjednicu, možemo je prekinuti da ništa nismo uradili i čekati dok doĊe predsjedavajući Savjeta ministara i ministar bezbjednosti sa informacijom, ili možemo nastaviti ovu sjednicu, naći kompromis, i čini mi se da je prijedlog uvaženog kolege Arnauta, na tragu tog kompromisa, i pokazati malo humanosti. Pa, zar nije bolje da se taj novac, koji ćemo mi potrošiti za šetanje i za neodržavanje sjednice, da porodicama tih žrtava terorizma, umjesto što mi pravimo ovdje političke predstave. I meni je žao što se ovdje prave političke predstave na takvoj tragediji u ovoj zemlji. Ja pozivam sve, ali zaista sve, da nam borba protiv terorizma ovdje bude na prvom mjestu, jer maloprije neko pomenu odumiranje Parlamenta, sa žaljenjem to konstatova, pa onda hoće da ga sahrani, da nema sjednice. Ja molim zaista i apelujem na sve kolege da se ne igramo ovako, ovo je ipak preozbiljna tema i prevelik problem u ovoj zemlji da bi bila tema političkih igrarija. Hvala.
Hvala. Lazar Prodanović, poslanik. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja mogu da prihvatim djelimično da sjednica mnogo košta, ali za Bosnu i Hercegovinu, za njenu budućnost su mnogo važniji životi svakoga čovjeka i svakog njenog graĊanina. U tom smislu naš prijedlog je i usmjeren da bismo došli do odgovora. Razumijemo i situaciju u kojoj se trenutno nalazimo da nemamo informaciju Savjeta ministara i mislim da bi bilo neozbiljno raspravljati bez informacije usvojene na Savjetu ministara i predstavnika svih, dakle, agencija. Za nas bi moglo biti kompromisno rješenje, ukoliko ne bi naš prijedlog sada dobio većinu da se uvrsti u tačku dnevnog reda i da se prekine ova sjednica, prijedlog uvaženog kolege Arnauta, ali da krajnji rok bude 30. novembar. Dakle, da se razmatra na posebnoj sjednici sa posebnom tačkom dnevnog reda – Informacija o terorističkom napadu i ubistvu dvojice pripadnika 28 Oružanih snaga, kako bismo došli do rješenja koje bi bilo prihvatljivo. 10. decembar je neprihvatljiv termin u tom smislu.
Uredu, s tim da bi to mogao biti prijedlog Vašeg zaključka u raspravi po toj tački dnevnog reda, ako bude usvojen, ako ste me slušali. Znači, ovo što ste rekli to bi mogao biti prijedlog Vašeg zaključka na osnovu tačke dnevnog reda.
Oprostite, ako bi se glasalo za nas je neprihvatljivo da krajnji datum bude 10. decembar već 30. novembar, da ... informaciju. Hvala.
Znači, sljedeći poslanik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Poštovani predsjedavajući, zamjeniče, ja pozdravljam sve kolege i nazočne u dvorani. čekao sam na red da govorim pa nisam izdržao morao sam se javiti za repliku. Dakle, očito da su ovdje dva prijedloga nekakvog rješenja ove točke dnevnog reda. Ja ću samo reći sljedeće, dakle nama je neprihvatljivo da se razgovara danas samo o terorističkom aktu i ubojstvu dva pripadnika Oružanih snaga u Rajlovcu, a da se ne priča o napadu na generala Jeleča, dakle zapovjednika Glavnog stožera Oružanih snaga BiH. I mi ćemo to prihvatiti i najbliže smo rješenju koje je ponudio kolega iz SBB-a. Da li je to zaključak do 30. u toku rasprave ili ne, nebitno je. I s druge strane informaciju koju ćemo tražiti od strane sigurnosti u Bosni i Hercegovini o ovome tražimo da se odnosi, dakle da ona prikaže kakvo je stanje u Bosni i Hercegovini od '98. godine, dakle i tad su ubijani policajci u Travniku, ubijen je zamjenik ministra unutarnjih poslova, gospodin Leutar. Dakle, dajte nam šta se dogaĊa. Dakle, ja sam tražio odgovor od Tužiteljstva BiH na ova moja pitanja tri mjeseca, ja Vas molim, koleginice Majkić, nisam dakle dobio odgovor i danas sam htio pod onom,
Molim vas, molim vas pažnje.
pod onom točkom, dakle komentar na odgovorena pitanja nisam ni dobio odgovor, upravo je to bilo pitanje. Šta se radi na istragama ubojstva policajaca u Travniku, ubojstva zamjenika ministra unutarnjih poslova gospodina Leutara, pa i sad ovi dogaĊaji. Dajte nam jednom sliku stanja šta se dogaĊa. Dakle, to je ta točka sigurnosna situacija. A naravno dakle da je nešto od toga možda prihvatljivo ovo što je gospoda iz SBB-a da dobijemo tu stvarno informaciju da možemo o njoj raspravljati ... Ali ako će danas se informacija bilo kakva, onda tražimo informaciju šta je bilo sa napadom na gospodina Jeleča. Zahvaljujem.
Gospodin, poslanik Damir Arnaut. 29
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Na tragu ovoga što je gospodin Prodanović rekao 30. novembra, vidite nismo, evo prijedlog mog ovog zaključka – u što skorijem roku a najkasnije do 10.12. Dakle, nama je, meni i nama potpuno prihvatljiv 30.11. Ja bih samo volio da to bude jedan konsezus ovdje, a da sad ne krene i poziciona i opoziciona rasprava oko datuma. Ako imamo konsezus da je 30.11. ja i Klub SBB-a potpuno to podržavamo, dakle u što skorijem roku a najkasnije, da se izmijeni ovaj moj zaključak.
Dobro, ali to je, u toku rasprave će biti prijedlog i biće glasano o njemu. Dobro. Hvala Vam. Mirsad Mešić, poslanik, ispravka krivog navoda.
Gospodine predsjedavajući. Pokušaj da riješimo ovu situaciju bio bi sljedeći. Klub SDP-a podržava inicijativu svih onih koji traže da sjednica bude 30. i mislim da bi to bilo kompromisno rješenje i mislim da bi pokazalo našu odgovornost organizacijom vanredne sjednice o ovako važnim pitanjima koje potresaju Bosnu i Hercegovinu.
Hvala. Diskusija, Aleksandra Pandurević, poslanica.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa, predpostavljam da ćemo naći neko kompromisno rješenje vezano za ovu tačku i da će to biti prva tačka dnevnog reda. Stoga ja predlažem pod rednim brojem, znači prije izvještaja, to bi u tom slučaju bila 5. tačka dnevnog reda, da se naĊe razmatranje Informacije o kršenju ljudskih prava i sloboda, te prava iz oblasti rada od strane rukovodstva kompanije „Boksit“ Milići. Naime, prema članu 2. stav 2. Ustava BiH navedeno je da se prava i slobode predviĊene Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava, molim Vas predsjedavajući da mi omogućite da govorim, mislim,
Eto molim vas pažnje.
predviĊene Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i sloboda i njenim protokolima direktno primjenjuju u Bosni i Hercegovini i da imaju prioritet nad svim drugim zakonima, što predstavlja osnov za nadležnost Parlamentarne skupštine da razmatra ovu tačku. 30 Ja sam pripremila i materijal koji govori da je vlasnik ove kompanije nezakonito organizovao i pritiskom pozivao radnike na poligrafsko testiranje. Poligrafsko testiranje je vršila neovlaštena osoba. Djevojka koja je pala na tom poligrafskom testiranju bila je zatvorena, zlostavljana, davljena od strane vlasnika kompanije. Pri tom joj je prijećeno i upozovana je da se ne smije oglašavati u sredstvima medijskog informisanja zato što je na bolovanju. Moram reći i da je u ranijem periodu vlasnik kompanije „Boksit“ Milići svoje radnike obavezao da pročitaju četiri njegove knjige tokom godišnjeg odmora, pa im je nakon godišnjeg odmora organizovao testiranje da li su pročitali te njegove knjige. Ovdje postoje još materijali koje zaista ja ne mogu u smenoj formi izreći cijeneći dignitet ovog Parlamenta, a koji govore o jednom zaista niskom i primitivnom nivou na koji se spustio vlasnik kompanije „Boksit“ Milići u svom obračunu s neposlušnim radnicima. Moja namjera nije da sudim ovdje bilo kome nego da iz ovih informacija obavežemo institucije ove zemlje, u ovom slučaju ombudsmene Bosne i Hercegovine, da lijepo odu u „Boksit“ Milići i da ustanove da li tamo ima kršenja ljudskih prava, da li tamo ima mobinga, a na drugim mjestima ćemo zatražiti od ministra unutrašnjih poslova da istraži kakvu to industrijsku ili parapoliciju ima gospodin Dukić u Milićima. Hvala.
Hvala. Poslanik Šemsudin Mehmedović, rasprava.
Hvala lijepo. Evo, konačno upornost se isplati. Ja gledam kako kolege zloupotrebljavaju tabelu replika, a da obavljaju diskusiju. Stoga ću se složiti sa onima koji smatraju da nema ništa preče od sigurnosti u Bosni i Hercegovini, jer je očigledno da je situacija alarmantna i da prijeti da eskalira. Ako ćemo mi svake sjednice da odajemo minutom ćutnje počast onima koji su eventualno izgubili živote, ili da osuĊujemo, ili da izražavamo sućut, mislim da onda smo sami krivi što smo doveli ovaj Parlament u takvu situaciju. Zašto ovo govorim? Vijeće ministara je na svojoj hitnoj sjednici i vanrednoj, koliko sam iz medija pratio, razmatralo informaciju o ovom slučaju koji se desio u Rajlovcu. Stoga je neprihvatljivo da mi danas nemamo na klupama bar tu informaciju, ona je prva, početna, štura, itd., ali smo je trebali imati danas na klupama. A zašto to nemamo sami smo krivi, jer smo doveli ovaj Parlament u takav odnos spram Vijeća ministara. Mi nažalost, evo vidite imamo osam(?) ministara vanjskih poslova, imamo ministricu odbrane, ministra prometa i komunikacija koji su danas našli za shodno da prisustvuju sjednici Parlamenta. Zašto je to tako mi smo sami krivi, evo nema nam ko ni odgovarati na zastupnička pitanja. Prema tome, složit ću se sa onima koji traže ili vanrednu sjednicu Zastupničkog doma ili, evo prvu tačku dnevnog reda, to je najpreče pitanje. Jer, znate to se desilo u Rajlovcu, desilo se u Konjicu, evo sinoć se desilo u Zavidovićima, sutra možda Bog zna gdje. I mislim da institucije Bosne i Hercegovine moraju imati odgovor na ovo pitanje. I bez obzira šta mi mislili o državi Bosni i Hercegovini i njenim institucijama, ali je očigledno da je pitanje sigurnosti i u nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, odnosno nadležnog Ministarstva i Vijeća ministara. Prema tome, podržavam svaki oblik kojim ćemo razmotriti, donijeti zaključke i zadužiti institucije da stanje sigurnosti pomno prate i naravno preduprijede eventualno nemile dogaĊaje, 31 da ih kadrovski znači ojačamo, da ih ojačamo materijalno-tehnički, ali znači to je do nas, nije ni do kog drugog. I drugo pitanje, predlažem da tačka tamo daleka 87., čini mi se, sporazum izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore o granicama se skine s dnevnog reda iz razloga što, čini mi se da nisu dovoljno duboko i široko izučene šanse i mogućnosti ovog donošenja, odnosno usvajanja ovog Sporazuma o granicama, ali isto tako nisu dovoljno izučene ni posljedice koje bi nastupile eventualno neusvajanjem ili usvajanjem ovog Sporazuma o granicama. Toliko, hvala.
Hvala. Ovim smo završili raspravu o dnevnom redu. Koja tačka je, samo malo, 87. tačka je Sporazum ...
Aleksandra ti traži nešto.
Šta, mislim ... pa morate se, mora biti prijavljeno da bi se mikrofon uključio. To je problem zašto tehnika ne radi. Aleksandra Pandurević.
Samo prije izjašnjavanja o dnevnom redu. S obzirom da smo za ovu tačku dobili dva pisana prijedloga, to je SDP-a i Kluba SBB-a, ovo kompromisno rješenje, radi usaglašavanja i definisanja na tačno tački i stavova, pauza od 10 minuta i dok se iskopira ostali materijal prije izjašnjavanja.
Za Vaš ovaj prijedlog. Da se kopira materijal za Vaš prijedlog.
Tačno, i da bi smo mogli usaglasiti ove tačke dnevnog reda.
Pauza 10 minuta. Znači prije glasanja o prijedlozima imam najavu da će prijedlog SDP-a Saše Magazinvića biti modifikovan ili povučen. Gospodine Magazinoviću hoćete li vi, morate se prijaviti samo. Saša Magazinović. Izvolite. 32
Hvala. Evo, u ovoj pauzi smo napravili konsultacije i došli do prijedloga koji se dobrim dijelom zasniva na onome što je govorio kolega Šefik Džaferović, kao inicijativu na papir stavio Damir Arnaut, uz slijedeće izmjene u odnosu na Arnautovu formulaciju. Dakle, naslov tačke dnevnog reda bi glasio – Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini sa posebnim aspektom na teroristički napad u Rajlovcu. To je dakle izmjena, i rok, koji je prvobitno bio predviĊen 10.12., se mijenja u skladu sa diskusijom koja je provejavala ovdje u Predstavničkom domu na 30. novembar. Ostatak teksta ostaje isti i time, što se tiče SDP-a, nema potrebe da se izjašnjava zasebno o našoj inicijativi.
Gospodin, poslanik Arnaut.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, ovaj prijedlog gospodina Magazinovića u vezi ovog mog kompromisnog prijedloga, koji sam bio ponukan predložiti time što je rasprava otišla u raznim pravcima, je prihvatljiv. Dakle, da prijedlog tačke, naslov tačke dnevnog reda bude Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini sa posebnim naglaskom na teroristički napad u Rajlovcu. Taj prijedlog je prihvatljiv. Ja kao predlagač ove inicijative, odnosno ove tačke dnevnog reda to prihvatam, a već ranije sam prihvatio prijedlog uvaženog kolege Prodanovića da umjesto 10.12.2015. godine stoji 30.11.2015. godine, ostatak teksta mog prijedlog zaključka ostaje nepromjenjen. Zahvaljujem.
Hvala Vam. Znači, još poslanik Košarac ostaje pri svom, je li tako, prijedlogu. Evo, još imamo gospodina Nikolu Lovrinovića i zaključujem.
Sve mi je, gospodine predsjedavajući, prihvatljivo, samo mi je neprihvatljivo, dakle niti mogu to sada usporediti, znači ubojstva dva pripadnika Oružanih snaga i napad na generala Jeleča. Dakle, kako to sada staviti u naslov točke, da li dakle s posebnim osvrtom na ubojstvo pripadnika Oružanih snaga u Rajlovcu i napad na generala Jeleča u tunelu Salakovac ili.
Vidite, biće to u raspravi. Već smo dobili informaciju da ćemo dobiti i o tom segmentu informaciju.
Dobro, ali dakle da li u naslov točke ili zaključak, sada ja, znači može se to staviti i u naslov točke. Sve ostalo je prihvaćeno i datum i sve. Ali mislim da ipak, da ne smijemo 33 zanemariti da je to zapovjednik stožera. Kako god to neko okvalificirao i sudinica koja je o tome govorila, uopće ne ulazim u to, meĊutim on je zapovjednik Oružanih snaga.
Pa vidite, sada je to pitanje težine posljedica.
Pa naravno, ne mogu to porediti.
Jasno, evo gospodin, znači predlagač Arnaut, samo da se izjasni o ovome da li bi se modifikovlo u tom smislu, ako ne onda bi glasali o ovom orginalnom.
Znači sa posebnim aspektom na ubojstvo pripadnika Oružanih snaga u Rajlovcu i napad na generala Jeleča u tunelu Salakovac.
Ako, gospodine Arnaut, ostajete pri svom orginalnom, bez ovog da date glasaćemo o tome.
Evo, samo da stoji i on.
Poslanik Arnaut, izvolite.
Dakle, govorimo o naslovu tačke dnevnog reda. Ja mislim da sam vrlo jasan bio kada sam se prvi put javio za diskusiju o ovom pitanju. Cilj mi je da doĊemo do opšteg kompromisa ovog pitanja, jer ovo je pitanje prevažno za Bosnu i Hercegovinu. Ja bih volio, dakle pošto ja kao predlagač sada trebam ovdje reći prihvatam li ovo što je gospodin Lovrinović rekao ili ne, ja bih volio da dam, iako nije, naravno nije praksa u Domu, ali dajte imamo li saglasnost za to, evo ja ću kao predlagač prihvatiti. Ako postoji jedna opšta saglasnost, postoji jedan opći kompromis da prihvatimo i ovo što je gospodin Lovrinović rekao, meni je prihvatljivo kao predlagaču. Ali zaista dajte mi znak da postoji jedna opća saglasnost a ne da poslije onda rezultati glasanja pokažu da ne postoji. Dakle, to mi je cilj, kompromis ovdje oko ove teme. Je li postoji ta, znam da nije praksa, ali dajte evo oko ovog pitanja možemo malo odstupiti od prakse.
Pa vidite, ja mislim da ste čuli iz diskusija da je to prihvatljivo kompromisno rješenje.
Onda ja, kao predlagač, prihvatam dakle i ovaj prijedlog gospodina Lovrinovića. Dakle, prijedlog tačke dnevnog reda, naslov glasi – Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i 34 Hercegovini sa posebnim osvrtom na teroristički napad u Rajlovcu i napad na generala Jeleča, i to je tačaka je li.
Dovoljno, uredu. Idemo na proceduru. Nema niko prijavljen, molim vas.
/nije uključen mikrofon/
Ali nemojte, ako otvorimo sada raspravu po ovom pa počnemo, to će biti kobasice u naslovu. Gospodin Sadik Ahmetović.
Neće se ljutiti kolega Lovrinović, ali bilo je logično da je imao raspravu tokom ove rasprave i to je moglo ući u neki okvirni prijedlog koji je predložio. Dakle, ne možemo mi potvrĊivati ono što ne znamo. Da su ubijena dva vojnika i da je na njih pucano, to je sigurno, ali u samoj tačci dnevnog reda potvrditi da je bio napad na generala je nešto što u ovom trenutku ne kaže ni policija ni tužiteljstvo. I to je ono zašto ja neću glasati, ali ću glasati za ovo što je predložio kolega Arnaut, naravno da zamjenik ministra sigurnosti u svom izlaganju se dotakne i tog pitanja i kaže ono što ima iz izvještaja Obavještajne službe i policije. Hvala lijepo.
Pa molim vas, ovo je zaista, evo sada imamo prijavljenih, 1,2,3,4,5. Znači, ja sam bio zaključio raspravu, ja sam bio zaključio raspravu i odstupio sam od toga, dajući riječ poslaniku Ahmetoviću. Znači ja ću sada ...
Mogu li ja predložiti nešto da izaĊemo iz ovoga? Mislim, ... nije sporno ništa.
Hajde, hajde još izuzetak, zamjenik predsjedavajućeg pa prelazimo na glasanje.
Molim vas lijepo, dakle nema ništa sporno. Dakle, stanje sigurnosti s posebnim osvrtom na teroristički napad u Rajlovcu, ovo kako je predložio gospodin Arnaut, na osnovu onoga što smo svi govorili ovdje, kao i na dogaĊaj od tog i tog dana, vezan za generala Jeleča. Dakle to je bio dogaĊaj i to je suština. Šta je tamo bilo neka utvrde organi i završena priča. I onda glasamo svi za to, i nema ništa sporno ljudi. Hoćemo sve ovdje kako je bilo, ništa više.
Hvala na prijedlogu kako da izaĊemo iz ove situacije. Prelazimo na glasanje. Idemo prema redosljedu. 35 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Prihvatate? Uredu. Evo, i predlagač prihvata ovakvu formulaciju. Prelazimo na glasanje. Molim vas da poništite ove, rasprava je bila zaključena. Znači ovako, idemo redosljedom kako su pristizali zahtjevi za promjenu dnevnog reda. Prvi zahtjev je od predlagača poslanika Staše Košaraca, koji glasi – Informacija Savjeta ministara BiH u vezi sa terorističkim napadom na pripadnike Oružanih snaga BiH dana 18. novembra 2015. godine. To znači da bi zatražili informaciju od Savjeta ministara i čekali sa nastavkom sjednice dok ona ne doĊe. Stavljam na glasanje prijedlog poslanika Staše Košarca. Znači nemamo opštu većinu, nije prihvaćen prijedlog poslanika Staše Košarca.
/nije uključen mikrofon/
Moram pročitati je li? Dobro. Ukupno prisutnih 37 – za 9, protiv 9, uzdržanih 19. Nema većine. Odbačen je prijedlog. Idemo na sljedeći prijedlog. To je kompromisni prijedlog, ako sam shvatio SDP je odustao od svog prijedloga. Idemo na prijedlog usaglašeni i dogovoreni, modifikovani prijedlog koji smo na kraju čuli kako zvuči od zamjenika predsjedavajućeg Džaferovića. Znači glasamo o modifikovanom prijedlogu gospodina Arnauta i to bi bila treća tačka dnevnog reda, poslije usvajanja Zapisnika i komentara na dobijena poslanička pitanja. Glasamo o modifikovanom prijedlogu poslanika Arnauta. Znači, rezultat je ukupno prisutnih 36 – za 30, protiv 1, uzdržanih 5. Znači, usvojili smo promjenu dnevnog reda sa dopunom u trećoj tački dnevnog reda. Imamo prijedlog poslanice Aleksandre Pandurević, koji glasi – Razmatranje informacije o kršenju ljudskih prava i sloboda, te prava iz oblasti rada od strane rukovodstva kompanije „Boksit“ Milići, i to bi trebala da bude, prema prijedlogu, peta tačka dnevnog reda. Dajem na glasanje prijedlog poslanice Aleksandre Pandurević. Ukupno prisutnih 36 – za 24, protiv 5, uzdržanih 7. Znači, usvojen je prijedlog promjene dnevnog reda od strane poslanice Aleksandre Pandurević. Imamo još prijedlog, koji je bio još prijedlog?
[[nije uključen mikrofon]] 36
Gospodin Mehmedović je predložio da se skine tačka dnevnog reda vezana za potpisivanje MeĊunarodnog sporazuma o granici sa Crnom Gorom. Dobili smo objašnjenje od Stručne službe da je to obavezna tačka dnevnog reda o kojoj se ne može glasati za skidanje. Prema tome nećemo glasati o tom prijedlogu zbog takve situacije. Znači, proglašavam dnevni red i molim Stručnu službu da mi dostave treću i petu tačku dnevnog reda. Treću tačku, molim Stručnu službu da formuliše treću tačku u skladu sa ovim što smo dogovorili. Da ne bi čekali, dnevni red ide ovako: Dnevi red 1. Usvajanje Zapisnika sa 19. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Informacija o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini, sa posebnim osvrtom na teroristički napad u Rajlovcu, kao i dogaĊaj od 20.11.2015. godine, vezan za generala Antu Jeleča – predlagač: poslanik Damir Arnaut, broj: 01-50-1-15-20/15, od 24.11.2015.; 4. Prijedlog zakona o azilu – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 12/15, od 06.08.2015. (drugo čitanje); 5. Razmatranje Informacije o kršenju ljudskih prava i sloboda, te prava iz oblasti rada od strane rukovodstva kompanije „Boksit“ Milići – predlagač: poslanica Aleksandra Pandurević, broj: 01-50-1-15-20/15, od 24.11.2015.; 6. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za antidopinšku kontrolu BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-915/15, od 10.07.2015.; 7. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za državnu službu BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-916/15, od 10.07.2015.; 8. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-917/15, od 10.07.2015.; 9. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za javne nabavke BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-918/15, od 10.07.2015.; 10. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-919/15, od 10.07.2015.; 11. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za nadzor nad tržištem BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-920/15, od 10.07.2015.; 12. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za osiguranje u BiH za 2014. godinu , broj: 01-16-1-921/15, od 10.07.2015.; 13. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za policijsku podršku BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-922/15, od 10.07.2015.; 14. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-923/15, od 10.07.2015.; 15. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-924/15, od 10.07.2015.; 16. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH za 2014. godinu, broj: 01- 16-1-925/15, od 10.07.2015.; 37 17. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-926/15, od 10.07.2015.; 18. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeĊenje kvaliteta BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-927/15 od, 10.07.2015.; 19. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za bezbjednost hrane u BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-928/15, od 10.07.2015.; 20. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za statistiku BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-929/15, od 10.07.2015.; 21. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-930/15, od 10.07.2015.; 22. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za unapreĊenje stranih investicija BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-931/15, od 10.07.2015.; 23. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH za 2014. godinu , broj: 01-16-1-932/15, od 10.07.2015.; 24. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Arhiva BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-933/15, od 10.07.2015.; 25. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centra za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja za 2014. godinu, broj: 01-16-1-934/15, od 10.07.2015.; 26. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centra za uklanjanje mina u BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-935/15, od 10.07.2015.; 27. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH za 2014. godinu , broj: 01-16-1-936/15, od 10.07.2015.; 28. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za ekonomsko planiranje za 2014. godinu, broj: 01-16-1-937/15, od 10.07.2015.; 29. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za evropske integracije za 2014. godinu, broj: 01-16-1-938/15, od 10.07.2015.; 30. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-939/15, od 10.07.2015.; 31. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Državne agencije za istrage i zaštitu BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-940/15, od 10.07.2015.; 32. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Državne regulativne agencije za radijacionu i nuklearnu bezbjednost BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1- 941/15, od 10. 07.2015.; 33. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Fonda za povratak BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-942/15, od 10.07.2015.; 34. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Generalnog sekretarija Savjeta ministara BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-943/15, od 10.07.2015.; 35. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Granične policije BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-944/15, od 10.07.2015.; 36. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmana za zaštitu potrošača u BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-945/15, od 10.07.2015.; 37. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-946/15, od 10.07.2015.; 38 38. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za akreditovanje BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-947/15, od 10.07.2015.; 39. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za intelektualnu svojinu BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-948/15, od 10.07.2015.; 40. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za mjeritrologiju BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-949/15, od 10.07.2015.; 41. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za nestala lica BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-950/15, od 10.07.2015.; 42. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za standardizaciju BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-951/15, od 10.07.2015.; 43. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Jedinice za realizaciju projekta izgradnje Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-952/15, od 10.07.2015.; 44. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Komisije za koncesije BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-953/15, od 10.07.2015.; 45. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Konkurencijskog savjeta BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-954/15, od 10.07.2015.; 46. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari spomen obilježje i mezarje za žrtve genocida iz '95. za 2014. godinu, broj: 01-16-1-955/15, od 10.07.2015.; 47. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-956/15, od 10.07.2015.; 48. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva civilnih poslova BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-957/15, od 10.07.2015.; 49. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva finansija i trezora BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-958/15, od 10.07.2015.; 50. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva komunikacija i transporta BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-959/15, od 10.07.2015.; 51. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva odbrane BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-960/15, od 10.07.2015.; 52. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva pravde BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-961/15, od 10.07.2015.; 53. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva bezbjednosti BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-962/15, od 10.07.2015.; 54. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji Ministarstva inostranih poslova BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-963/15, od 10.07.2015.; 55. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-964/15, od 10.07.2015.; 56. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Odbora državne službe za žalbe za 2014. godinu, broj: 01-16-1-965/15, od 10.07.2015.; 57. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Parlamentarne skupštine BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-966/15, od 10.07.2015.; 58. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-967/15, od 10.07.2015.; 59. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Pravobranilaštva BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-968/15, od 10.07.2015.; 60. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Predsjedništva BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-969/15, od 10.07.2015.; 39 61. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Regulatorne agencije za komunikacije BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-970/15, od 10.07.2015.; 62. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Službe za zajedničke poslove institucija BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-971/15, od 10.07.2015.; 63. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centralne jedinice za harmonizaciju Ministarstva finansija i trezora BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1- 972/15, od 10.07.2015.; 64. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centralne izborne komisije BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-973/15, od 10.07.2015.; 65. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Suda BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-974/15, od 10.07.2015.; 66. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Tužilaštva BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-975/15, od 10.07.2015.; 67. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja za 2014. godinu, broj: 01-16-1-976/15, od 10.07.2015.; 68. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije koordinatora za reformu javne uprave BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-977/15, od 10.07.2015.; 69. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-978/15, od 10.07.2015.; 70. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za razmatranje žalbi BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-979/15, od 10.07.2015.; 71. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za veterinarstvo BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-980/15, od 10.07.2015.; 72. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Kancelarije za zakonodavstvo Savjeta ministara BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-981/15, od 10.07.2015.; 73. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ustavnog suda BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-982/15, od 10.07.2015.; 74. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji savjeta za državnu pomoć BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-983/15, od 10.07.2015.; 75. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-984/15, od 10.07.2015.; 76. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-998/15, od 14.07.2015.; 77. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Službe za poslove sa strancima BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-999/15, od 14.07.2015.; 78. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Uprave za indirektno oporezivanje BiH za 2014. godinu, broj: 01-16-1-1000/15, od 14.07.2015.; 79. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Uspostavljanje javnih internih finansijskih kontrola (PIFC-a) u institucijama BiH“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1- 1091/15, od 03.08.2015.; 80. Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva pravde BiH, broj: 01,02-50-19-1331/15, od 19.10.2015.; 81. Izvještaj o učešću pripadnika Oružanih snaga BiH i policijskih službenika u operacijama podrške miru u periodu od 1. januara do 30. juna 2015., materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-03-1348/15, od 21.10.2015.; 40 82. Informacija o Godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inostranstvu za 2016., materijal Ministarstva odbrane BiH, broj: 03/1-03-1412/15, od 02.11.2015.; 83. Informacija o problematici rješavanja trajnog smještaja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u Istočnom Sarajevu, materijal Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-50-19-370-6/15, od 06.10.2015.; 84. Izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za ravoj visokog obrazovanja i obezbjeĊivanje kvaliteta, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĊenje procedure za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeĊenje kvaliteta, broj: 01,02-50- 14-843-5/15, od 29.10.2015.; 85. Imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĊenje procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,02-50-14-468-6,3/15, od 05.11.2015.; 86. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĊenje procedure za imenovanje zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH – predlagač: Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-12-18-10,1/15, od 29.10.2015.; 87. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Aneksa IV Sporazuma izmeĊu Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške o finansiranju projekta u korist pravosuĊa i/ili sudova i tužilaštava u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-05-2-1305/15, od 13.10.2015.; 88. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĊu Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o izgradnji meĊudržavnog mosta preko rijeke Drine sa pratećim putnim objektima na lokaciji Bratunac – Ljubovija, broj: 01,02-05-2- 1384/15, od 28.10.2015.; 89. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o državnoj granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore, broj: 01,02-05-2-1385/15, od 28.10.2015.; 90. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum o grantu u okviru Državnog programa IPA 2009 za Bosnu i Hercegovinu – Poboljšanje infrastrukture regionalne osnovne saobraćajne mreže u BiH – željeznički saobraćaj – zaključen izmeĊu Evropske investicione banke i Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-05-2-1433/15 od, 06.11.2015. Znači idemo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 19. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Dobili ste Zapisnik. Ima li primjedaba? Nema primjedbi. Idemo na drugu tačku dnevnog reda, 41 Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem se. Ja sam već uvod o ovome dao kroz moje usmeno poslaničko pitanje danas ali konkretno ću ovdje komentarisati odgovor na dopunsko poslaničko pitanje koje mi je dostavilo Ministarstvo pravde BiH. Dakle, moje dopunsko pitanje je bilo vrlo konkretno. Kad su mi na inicijalno pitanje – šta je sa amandmanima na Rimski statut MeĊunarodnog krivičnog suda, hoće li i Bosna i Hercegovina ratifikovati, oni su odgovorili da oni smatraju da nije vrijeme i da je to njihov stav. Onda sam ja u dopunskom pitanju pitao da li su preformulisani, odnosno pri formiranju tog stava konsultovalo Predsjedništvo, jer je to vanjskopolitičko pitanje. To sam pitao 02.09. I onda oni u ovom odgovoru kažu – 11.09. smo poslali zahtjev Predsjedništvu da se očituje o tom pitanju. Dakle, nisu mi odgovorili da li su, nisu mi direktno odgovorili da li su pri formulisanju stava konultovali Predsjedništvo, ali s obzirom da su rekli da su 11.09. tek tada zatražili stav Predsjedništva, indirektan odgovor je tu. 42 MeĊutim, ono što zabrinjava je što i iz današnjeg usmenog odgovora i iz ovog odgovora vidimo da je to jedno eskiviranje, dakle potrošite tri stranice papira i ne date direktan odgovor i onda još na to odgovorite 16.11. i kažete – eto, još uvijek, kasnimo zato što još uvijek nismo dobili odgovor Predsjedništva. Dakle, jedan zaista neprihvatljiv odnos, i ja bih molio Kolegij da ovome pristupi sa jednog zaista opšteg principa, a to je da kad postavimo, da se insistira da se uvede neki mehanizam da barem kad su usmeni odgovori u pitanju, na koje neko ima dvije minute, mi smo jutros vidjeli ministra pravde namjerno je potrošio dvije minute da mi ne da odgovor, da se konkretno daju odgovori, a ne da se troše tri stranice papira i dvije minute na nešto, znači, što je uvod i pozadina a ne konkretan odgovor. Dakle, da se neki mehanizam, da se razmisli o uvoĊenju mehanizma gdje ću zaista dobiti konkretan odgovor na pitanje. Ovdje, sad zvanično kažem, nisam zadovoljan odgovorom s obzirom da je moje pitanje glasilo – da li ste konsultovali Predsjedništvo prije nego što ste zauzeli stav, a oni nisu odgovorili na to, a ministar pravde je rekao 11.09. smo poslali upit Predsjedništvu. Jedina satisfakcija od svega toga je da su ih moja dva poslanička pitanja natjerala da izuče svoju ustavnu obavezu. Zahvaljujem.
Hvala Vam. Poslanica Maja Gasal-Vražalica, komentar.
Zahvaljujem predsjedavajući. Na Zajedničkoj sjednici koju smo imali, oba doma Parlamentarne skupštine sa Vijećem ministara – Poslanici pitaju Vijeće ministara odgovara, ja sam postavila pitanje uvaženom ministru civilnih poslova. Do dana današnjeg nisam dobila nikakav odgovor. Prije toga iskoristila sam svoje pravo kao članica Zajedničke komisija ljudskih prava, sudjelujući na Konferenciji ministara obrazovanja da isto pitanje delegiram i toj Konferenciji, naravno ni tada nisam dobila odgovor. Ja vas molim kao Kolegij da uputite urgenciju, jer ovo stvarno postaje besmisleno da se troše sve poslaničke i poslovničke mogućnosti a Vijeće ministara apsolutno ne uzima ni jednu inicijativu u obzir. Druga stvar, ja sam na 15. sjednici, koja je bila održana 22. jula 2015. godine, predložila dva zaključka koja su sa 24 glasa ovog Doma usvojena. Tada je bilo riječi da Povjerenstvo, ispred Parlamentarne skupštine BiH, koje je zaduženo za ispitivanje sukoba interesa dostavi Informaciju o svim članovima Ureda za razmatranje žalbi. Do dana današnjeg ja nemam nikakvu informaciju da li to Povjerenstvo radi, da li je uzelo u razmatranje taj zaključak, kao što nisam do jutros imala informaciju, koji je bio drugi zaključak, da se, da Ured za razmatranje žalbi dostavi Informaciju koja je u Parlamentarnu skupštinu došla 26. avgusta, i Demokratskoj fronti tek jutros je upućena. I to igrom slučaja kada sam uvaženog sekretara jučer srela, kada me je zaustavio da mi kaže da moje pitanje koje danas nije uzeto u razmatranje zato što sam ja zakasnila zbog pet minuta, i ja to cijenim, ali to nije način da se ja informišem jer ste vi to danas uradili na početku sjednice. A uvaženi sekretar mi je rekao, nemoj sutra na sjednici praviti frku oko toga. Ja podsjećam uvaženog sekretara da je on izabran od strane nas, da ja poštujem njegovu funkciju a takoĊe očekujem od njega da on poštuje i moju funkciju. Neko nekome može biti personalno antipatičan, može biti razlika u godinama, ali kućni odgoj bi trebao da je svima isti. Tako da Kolegij, apsolutno molim da porazgovara sa uvaženim sekretarom da se mene ne treba presretati na nekom hodniku, da mi se kaže da ja pravim frku. Ovo je 20. sjednica ovog Doma, pa evo ja 43 ne znam kada to ja napravih frku i povodom čega, a i da jesam, imaju poslovničke intervencije kao i Kodeks ponašanja koji je usvojen, na koji se može, je li, uzeti u razmatranje nečije djelovanje ili ne djelovanje. Hvala.
Hvala. Ja sam ubijeĊen da će Kolegij uzeti u razmatranje te Vaše primjedbe, da ćemo ispitati ovaj slućaj ne dostavljanja dokumenata na vrijeme, a Vi se, ne bi bilo loše da porazgovaramo i sa, Kolegij sa Sekretarijatom da razriješimo, jer i Kolegij i Sekretarijat moraju biti u funkciji Predstavničkog doma, odnosno poslanika. Prema tome, izaći ćemo iz ove situacije. Predlažem da nastavimo sa komentarima. Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Moje poslaničko pitanje se odnosilo na zakupe poslovnih prostora, od koga su oni iznajmljeni i po kojoj cijeni po kvadratu. Savjet ministara je dostavio jednu sveobuhvatnu Informaciju koju moram priznati da sam sinoć dobila, pa nisam precizno uspjela da izanaliziram, ali ono što se vidi jeste da ovdje se definitivno javljaju odreĊene sumnje. Nelogično mi je da recimo različite agencije u istoj zgradi, koja se nalazi ovdje preko puta Parlamenta,
Hvala. Poslanica Monika Tomić, komentar.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, sve vas skupa pozdravljam. 44 Moje pitanje je bilo upućeno Ministarstvu poljoprivrede. Ja nisam zadovoljna odgovorom i to ću ovako malo i pojasniti. Vlada Federacije je na svojoj 13. sjednici od 02.07.2015. usvojila Program podrške utroška sredstava, subvencije privatnim poduzećima i poduzetnicima, poticaj za poljoprivredu gdje se u biti ... spominje i sami duhan. Ja dolazim iz regije gdje se proizvodi duhan, i koliko je meni poznato da tu nema privatnih poduzeća i nema poduzetnika. I automatski se postavlja pitanje, nije mi jasno, na koji način, znači svi ti ljudi koji bi se mogli baviti proizvodnjom duhana, na koji način bi mogli aplicirati na sve ovo? Ja nisam dobila odgovor i to je to. Hvala.
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović.
Poštovani predsjedavajući zahvaljujem. Dakle, ja nisam zadovoljan odgovorom kojeg nisam ni dobio. Naime, ja sam već i prošli put, kada je bilo zajedničko zasjedanje, računao da će Zajednički kolegij mi omogućiti da dobijem od Tužiteljstva odgovor koji sam postavio prije tri mjeseca. Radi se o ubojstvu povratnika u općinu Travnik i policajaca, i od VSTV-a da vidim šta se je poduzelo protiv Tužiteljstva ili tužitelja/tužiteljice koji je u postupku uhićenja pripadnika HVO-a iz Kiseljaka, tamo ima, da sada ne ponavljam, dakle što su poduzeli, jesu li utvrdili činjenično stanje, je li to bilo medijski natpis ili ne, da su ljudi uhićeni bez ikakvog valjanog dokaza i da je, dakle, tako ostalo, da nisu imali potrebe ni obranu da iznose. Pa nisam dobio taj odgovor, pa se namam na čem zahvaliti, nemam čim biti zadovoljan. Nezadovoljan sam i očito da ću morati ponovno to ponoviti, bilo mi je rečeno da će biti urgencija da se ti odgovori dobiju. Da li i urgencija više ne pali, da se tako pod znacima navoda izrazim, pa ću ja morati očito ova pitanja ponovno ponoviti, neće li dati Bog da u mandatu dobijemo odgovor na ovo pitanje. Hvala lijepo.
Hvala. Poslanik Denis Bećirović.
Dakle, ja sam postavio pitanje Vijeću ministara BiH, izmeĊu ostalog, koliko je u zadnjim 12 mjeseci kupljeno skupocjenih automobila u Predsjedništvu BiH, u Vijeću ministara BiH i u Parlamentarnoj skupštini BiH, i dobio sam odgovor od Vijeća ministara BiH. Naravno, taj odgovor je vrlo interesantan i ne mogu da vjerujem da su poslali takav odgovor, što govori samo o odnosu i radu Vijeća ministara BiH. Naime, na pitanje o Parlamentarnoj skupštini i o Predsjedništvu BiH, odgovor je da to nije pitanje koje se odnosi na Vijeće ministara i da oni, znači ne mogu odgovoriti na to pitanje, a svi znamo praksu iz prethodnih godina, svi znamo čime se bavi Ministarstvo finansija i da nije nikakav problem dati odgovor na to pitanje. A na pitanje koje se odnosi na Vijeće ministra tu nisu nikako odgovorili, jer izgleda nisu mogli pobjeći od odgovora, a nisu htjeli da pokažu šta je stvarno stanje u odnosu na postavljeno pitanje. Mislim da je to jedan totalni politički amaterizam, prije svega, jer da su dostavili to pitanje, danas bi 45 zaključili tu raspravu. Ovako otvorili su još veću sumnju da i ja danas ponovim to pitanje i javnost i mediji, itd., da, oni će morati odgovoriti na to pitanje, ali nije mi stvarno jasno zašto bježe i zašto traže razlog da ne odgovore, kada na koncu i pomoću drugih mehanizama, prije svega putem Zakona o slobodi pristupa informacija, itd., mi možemo doći do tih odgovora.
Hvala. Mi nemamo više prijavljenih za komentare na poslanička pitanja i zaključujem drugu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Informacija o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini, sa posebnim osvrtom na teroristički napad u Rajlovcu, kao i dogaĎaj od 20.11.2015. godine, vezan za generala Antu Jeleča – predlagač: poslanik Damir Arnaut Ovu tačku smo uvrstili danas na dnevni red uz modifikacije izvršene uz saglasnost predlagača. Materijal ste dobili, odnosno dobili ste samo naziv tačke i predloženi zaključak u okviru te tačke, predpostavljam, tj. sada je rok za dostavu informacije 30.11.2015. umjesto 10.12.2015. I prema tome zaključak koji je predložen prilikom predaje tačke dnevnog reda – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH izražava saučešće porodicama pripadnika Oružanih snaga BiH ubijenih u terorističkom napadu u Rajlovcu, te traži od Savjeta ministara BiH da do 30.11.2015. godine dostavi ovom Domu Informaciju o tom terorističkom činu i ukupnom stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini. Otvaram raspravu. Poslanik Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. S obzirom da sam tekst prijedloga zaključka dostavio zajedno sa prijedlogom uvrštavanja tačke u dnevni red, sad formalno, znači, da kažem da je ovo moj zaključak, da ostajem naravno pri njemu, samo bih ukoliko mogu, dakle – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH izražava saučešće porodicama pripadnika Oružanih snaga BiH ubijenih u terorističkom napadu u Rajlovcu, te traži od Vijeća ministara BiH da u što skorijem roku, a najkasnije do 30.11.2015. godine, dostavi ovom Domu informaciju o tom terorističkom činu i ukupnom stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini. Dakle, jedina izmjena u odnosu na ovo što je dostavljeno je umjesto 10.12.2015. godine, stoji 30.11.2015. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Arnaut. Ja sada predlažem da zamjenik ministra bezbjednosti da informaciju koju je u mogućnosti sada da da. Izvolite gospodine Krešić. 46
Hvala lijepa. Uvaženi predsjedavajući, uvažene dame i gospodo. Evo, konačno ćemo imati priliku da čujemo što i kako se dogodilo kada su u pitanju ovi dogaĊaji. Mene raduje što danas imam priliku vas zastupnike informirati o ovom dogaĊaju, da one špekulacije, ako ih je bilo u medijima ili neke druge glasine, budu negdje po strani. Prije svega vas želim informirati da smo mi kao Ministarstvo sigurnosti Zajedničkom povjerenstu za obranu i sigurnost podnijeli Informaciju o stanju sigurnosti zaključno s 30.06., i Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost oba doma Parlamenta je tu Informaciju primilo k znanju, i uključujući realizaciju zaključaka i ovog Parlamenta, znači ovog Doma i Doma naroda, iz kojeg su proistekle odreĊene obveze Ministarstvu sigurnosti. Kada je u pitanju teroristički dogaĊaj koji se desio, znači Vijeće ministara je održalo izvanrednu sjednicu. Udarna grupa za borbu protiv terorizma se isto veče susrela i analizirala to što se dogodilo. Sastanak agencija za provoĊenje zakona isto veče je održan, predstavnika znači, u prostorijama Ministarstva sigurnosti BiH. Znači, kada je u pitanju dogaĊaj od 18.11.2015. godine Državna agencija za istrage i zaštitu je zaprimila operativna saznanja da je u objektu Sportske kladionice Pet plus u ulici Safeta Zajke broj 233, općina Novi Grad Sarajevo, na području Rajlovca, od strane, u tom trenutku, NN osobe došlo do upotrebe vatrenog oružja, kojom prilikom su dva pripadnika Oružanih snaga BiH smrtno stradala. O istom je odmah upoznato Tužiteljstvo BiH koje je naložilo izlazak na lice mjesta u cilju utvrĊivanja svih relevantnih činjenica vezanih za dogaĊaj. Istoga dana, zajednos s tužiocem Tužiteljstva BiH, više timova policijskih službenika Državne agencije za istrage i zaštitu, u sastavu policijski službenici Odsjeka za borbu protiv terorizma i trgovine ABHO Regionalnog ureda Sarajevo, Jedinice za specijalnu podršku i krim tehničari uputili su se na lice mjesta u cilju utvrĊivanja bitnih okolnosti u svezi izvršenja krivičnog djela. Dolaskom na lice mjesta oko 21:15 sati zatečeni su policijski službenici MUP-a Kantona Sarajevo i tužitelj Kantonalnog tužiteljstva Sarajevo, koji su vršili radnju uviĊaja. U razgovoru s komesarom MUP-a Kantona Sarajevo koji su, upoznali su, znači, da je uviĊaj, da sprovode policijski službenici MUP-a Kantona Sarajevo pod nadzorom kantonalne tužiteljice, koja je dogaĊaj prvotno bila okvalificirala kao krivično djelo ubojstvo. Uz konsultaciju s tužiocem Tužiteljstva BiH i rukovodstvom Agencije SIPA-e odreĊeno je da policijski službenici Agencije ostanu na licu mjesta do završetka radnje uviĊaja, kojom prilikom su dva policijska službenika Agencije ostala na licu mjesta kao članovi uviĊajne ekipe. Prilikom vršenja uviĊaja prikupljena su saznanja o mogućem počinitelju krivičnog djela i radilo se o osobi inicijala E.O., dok je utvrĊeno da su prilikom upotrebe vatrenog oružja na licu mjesta smrtno stradala dva uniformisana pripadnika Oružanih snaga BiH inicijala S.A. i R.N. Na licu mjesta su zatečeni i svjedoci izvršenja krivičnog djela, vozač Komunalno javnog KJKP GRAS Sarajevo, gdje je utvrĊeno da je dana 18.11. oko 19:33 sati NN muška osoba starosti oko 30 do 35 godina, visine oko 185 cm, neobrijane brade tamno smeĊe boje, noseći u rukama vatreno oružje automatsku pušku, ušla u prostorije Sportske kladionice, gdje su se pored radnice nalazili smrtno stradali pripadnici Oružanih snaga BiH. Nakon ulaska, ispalio je više hitaca iz vatrenog oružja u pravcu pripadnika Oružanih snaga BiH, nakon čega je odmah napustio kladionicu, prišao autobusu KJKP GRAS Sarajevo u kojem se nalazilo više putnika, meĊu kojima i uniformirani pripadnik Oružanih snaga BiH, te je u pravcu istog ispalio više hitaca, da bi se po tom udaljio u pravcu glavne saobraćajnice M18. Tom prigodom treći pripadnik Oružanih snaga zadobio je tjelesne povrede. 47 Prilikom vršenja radnje uviĊaja objekta Sportske kladionice, za potrebe vještačenja, fiksirano je i izuzeto više tragova biološkog i mehaničkog podrijetla izmeĊu kojih i okvir za municiju za automatsku pušku s municijom, na čijem vanjskom dijelu s ljepljivom trakom zaljepljen bijeli papir na kojemu je rukopisom velikim slovima ispisano Allahu eKber a koji su pohranjenji u Odjeljenju za kriminalističku tehniku, forenziku i KDZ MUP-a Kantona Sarajevo. U trenutku pronalaska traga, znači ovog okvira na kojem je bilo ispisano Allahu eKber, tužilac je konstatirao, državni, da je predmetni dogaĊaj, da ima elemente kaznenog djela terorizma. Prilikom vršenja radnje uviĊaja na autobuskom stajalištu gdje je zatečeno vozilo marke Mercedes, takoĊer za potrebe vještačenja, fiksirano je i izuzeto više tragova koji su pohranjeni u Odjeljenju za kriminalističku tehniku, forenziku i KDZ MUP-a Kantona Sarajevo. S obzirom da su postojali osnovi sumnje da je krivično djelo izvršio E.O. policijski službenici MUP-a Kantona Sarajevo intenzivno su poduzimali mjere i radnje na njegovom lociranju gdje je utvrĊeno da se isti trenutno nalazi na adresi stanovanja. U momentu prilaska navedenom stambenom objektu, od strane policijskih službenika došlo je do aktiviranja NN eksplozivne naprave, kojom prilikom je smrtno stradao počinitelj ovog terorističkog akta. Na licu mjesta uviĊaja uz dijelove tijela počinitelja pronaĊena je automatska puška s drvenim kundakom i drvenim rukohvatom, metkom u ležištu cijevi bez okvira na koji, zbog tragova krvi i tkiva, nije bilo moguće očitati marku. Znači, ovo je ono što se dogodilo toga dana u Rajlovcu na navedenoj adresi i u tijeku je daljnje provoĊenje istrage. Istragu vodi Tužiteljstvo BiH. O detaljima istrage ja u ovom trenutku ne mogu govoriti. To je, kada je u pitanju Informacija o ovom terorističkom aktu u Rajlovcu. Kada je u pitanju dogaĊaj oko generala Jeleča, znači dana 20.11.2015. godine, general pukovnik Ante Jeleč se vozio u službenom vozilu, znači službenim vozilom u pratnji svoga vozača Damira Akmadžića, i kretao se iz pravca Sarajeva prema Mostaru. Ispred njih u neposrednoj blizini u tunelu Salakovac, općina Mostar, eksplodirala je nepoznata eksplozivna naprava, pri tome ne oštetivši vozilo, niti putnike u istom. Radeći na rasvjetljavanju navedenog kaznenog djela Plicijska uprava Mostar je došla do saznanja i dokaza, te saslušala svjedoke dogaĊaja inicijala M.A. i P.A. kao i osumnjičenog Z.H. koji je priznao izvršenje kaznenog djela. U iskazu je osumnjičeni izjavio da je kroz prozor vozila kojim je upravljao Pajo Amar izbacio pirotehničko sredstvo, topovski udar, dok je prolazio kroz navedeni tunel. Protiv osumnjičenog Z.H. će biti podnijeto izvješće županijskom tužiteljstvu Mostar zbog počinjenog kaznenog djela. I u ovom slučaju istragu vodi Kantonalno tužiteljstvo i djelatnici SIPA-e nisu sudjelovali u istrazi o ovom kaznenom djelu. Isto tako vas želim informirati da smo tijekom noći imali još jedan slučaj koji se dogodio u Zavidovićima. U pitanju je Policijska stanica Zavidovići na koju je bačena odreĊena eksplozivna naprava. Istragu u tom slučaju takoĊe vodi Tužiteljstvo BiH i djelatnici SIPA-e, Agencija za istrage i zaštitu su na licu mjesta, i uviĊaj o ovom slučaju je u tijeku i istraga o ovom slučaju je u tijeku. Tu imaju, znači, odreĊene indicije o počiniteljima i tragovi o mogućoj eksplozivnoj napravi koja je bačena na tu policijsku postaju. Znači, evo to su informacije o ovim dogaĊajima i evo tu stojim na raspolaganju. Znači, Ministarstvo sigurnosti će svakako prikupiti i dostaviti detaljnu informaciju o ovim dogaĊajima Vijeću ministara i vama ovdje po ovom zaključku koji ste vi danas, evo vjerujem koji ćete danas usvojiti. Hvala vam lijepa. 48
Hvala Vama. Replika ili ispravka krivog navoda, gospoĊa Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam iskoristila ovo da se zove replika jer nisam znala šta drugo da pritisnem. Negodujem zapravo, moleći uvaženog zamjenika ministra Krešića da nam ne taji izvršioce pod inicijalima. Htjela sam insistirati da nam otkrije ko je E.O. i još neki inicijali. I druga stvar, druga stvar koju zapravo hoću reći to je da nismo morali ovu tačknu ni pokretati. Sve što smo čuli sada, zapravo je cinizam. Sve smo pročitali na portalima, ne znam zašto smo slušali ovaj Izvještaj po modelu da je izvršilac pucao u isti autobus. I ponovo da budem cinična ili ironična, da pitam je li bio baš isti autobus i je li bio isti izvršilac kada je uradio to i kada je bio u kući, itd. Dakle, neko je sročio ovaj Izvještaj kao da je čitao portale i pratio medije pa nam ovdje ponudio. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Sada diskusija, gospodin Staša Košarac. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Ja mislim da je ovo poraz Parlamenta, šta mi danas slušamo a nismo svjesni činjenice o kakvom se problemu radi ovdje, ili oni koji nameću ovakva rješenja nisu svjesni. Mi danas slušamo Izvještaj zamjenika ministra bezbjednosti ili Izvještaj Ministarstva bezbjednosti a da on prethodno nije prošao ni proceduru Komisije za odbranu. Da vas podsjetim, kada su bili slični slučajevi u Bosni i Hercegovini, da smo, ljudi, raspravljali Izvještaj Savjeta ministara. Zašto mi ovo dozvoljavamo sebi, zašto nam neko vrijeĊa intiligenciju? Šta smo mi novo čuli izuzev što smo čuli i vidjeli na medijim? Koje smo nove informacije dobili? Kakve smo poruke poslali onima koji inspirišu, nareĊuju, organizuju ljude da vrše ovakva krivična djela terorističkog akta? Kakvu smo mi danas, ljudi, poruku poslali? Da li mi znamo koliko takvih lica ima u Bosni i Hercegovini? Da li znamo da li naše bezbjednosne agencije operativno to pokrivaju? Očigledno da ne pokrivaju. Da li se poštuju postojeći zakonski propisi koje su ove institucije donijele? Da li ima političkog uticaja na Tužilaštvo? Da li mi danas imamo tu vrstu odgovora? Šta je Tužilaštvo postupilo po slučajevima u Zvorniku? Ko je uhapšen? Je li se otkrilo ko je inspirisao, ko je naredio, ko je organizovao, ko je finansirao? Da li iko od nas to ovdje danas zna? I slušamo zbir novinarskih izvještaja na različitim portalima, da li elektronskog ili printanog. O čemu mi danas ovdje pričamo? Na temelju čega ćemo mi odgovorno pristupiti ovome? Ja vam kažem da je ovo poraz vladajuće većina na nivou institucija Bosne i Hercegovine. Nismo smjeli dozvoliti danas u Predstavničkom domu da imamo Informaciju, još uvijek ne znamo čiju, da li Ministarstva bezbjednosti ili zamjenika ministra, a da prethodno u istim takvim slučajevima smo raspravljali informacije Savjeta ministara. I kada smo raspravljali o informacijama Savjeta ministara, hajte da budemo odgovrni jedni prema drugima, znamo li da li 49 su implementirani zaključci Predstavničkog doma? Znamo li dokle je došlo s istragama? A znamo kako Tužilaštvo u odreĊenim situacijama reaguje promptno, negdje donose odluku za 10, negdje za 15 dana, negdje za 2 dana, a nekad ne donosi uopšte, nikada. Da li je ovdje riječ o politizaciji Tužilaštva BiH? Da li su se svi odgovorni u ovoj zemlji oglasili povodom terorističkog akta u Rajlovcu? Šta danas Parlament, evo nas ovdje 42, je dobilo neku novu informaciju. Znamo li išta? Znamo li šta institucije predviĊaju dalje šta treba raditi? Evo, znate li? Pa, upravo iz tog razloga je SNSD tražio da na dnevnom redu bude informacija Savjeta ministara. Šta smo mi danas novo čuli? Koje su nove mjere? Zašto se zakoni ne poštuju? Dovoljno je zakon regulisao sve ove oblike suzbijanja, dovoljno. Sada neki nameću pitanje nekih novih zakona. Nema novi zakon, dajte da implementiramo ove. Ko su nam rukovodioci policijkih agencija na nivou Bosne i Hercegovine, da li su kompetentni? O tome treba Parlament da priča, bez obzira koja ga politička struktura podržavala ili ne. Da li znamo šta su to neki novi izazovi, da li se možemo boriti sa trenutnim izazovima? Noćas se desila situacija u Zavidovićima. I šta ćemo mi reći, da, mi smo imali Informaciju o stanju sigurnosti i bezbjednosti u Bosni i Hercegovini, i šta smo novo donijeli? Ne govorimo bez razloga. Smatramo da je ovo problem svih. Problem svakog graĊanina u Bosni i Hercegovini. Plašim se da ponovo vladajuća struktura, ovakvim prelaskom dolazimo u situaciju da ublažavamo ono što je bilo. Kakvu poruku šaljemo, hajte molim vas recite kakvu poruku šaljemo? Da smo konstatovali ono što su već mediji objavili, i šta još? Ovdje je Savjet ministara danas pokazao da se tim pitanjem nije bavio na adekvatan način čim nemamo informaciju. Sada Predstavnički dom pokazuje da se na nekvalitetan način bavi ovim pitanjem. Šta graĊanima šaljemo, šta vladajuća struktura šalje graĊanima, kakvu poruku danas? Kakvu, dajte molim vas recite mi kakvu? Kakvu dajemo poruku Tužilaštvu? Kakvu poruku dajemo onim ljudima koji su u ovom procesu, koji ovo organizuju, inspirišu, organizuju, finansiraju, nareĊuju? Vi mislite da oni ovo ne gledaju i ne čuju. Ja mislim da ulazimo u veoma, ja ne znam na kraju krajeva i predlagač ovakve informacije, odnosno ovakve inicijative da li je zadovoljan ovim što smo danas dobili? Ovo je presedan. Ko će nam dostaviti dokumentaciju do 30.09.? A danas ćemo mi o ovome se očigledno izjašnjavati. Neko ili nije dobro istumačio Poslovnik, ali nešto očigledno danas ovdje ne valja. Mi ćemo vidjeti, pazite da vam kažem, ovdje je neophodno da Predstavnički dom iznese svoj stav. Ali ne možemo, ljudi moji, na temelju jedne Informacije koju nam je dao zamjenik ministra, uvažavajući njegov profesionalni kredibilitet, kako? Dajte molim vas da dovoljno vodimo računa o tome kakve poruke izlaze iz Predstavničkog doma. Kakvu poruku šalju oni koji danas su većina ovdje. Imamo mi mnogo još tema o kojima bismo trebali da pričamo, neke izbore direktora agencija, ne postupanje, ćutanje nekih veoma visokih zvaničnika institucija Bosne i Hercegovine, dozvoljavaju da uĊe polu informacija u Parlament. Ne želimo da dižemo temperaturu, želimo da se ono što je zakon definisao implementira i da agencije, koje su zadužene za to, svoj posao rade do kraja i u skladu sa zakonom. Hvala.
Imamo Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Je li to ostalo od prije ili? Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, uvaženi kolega Košarac me je pitao da li sam kao predlagač ovog zaključka, odnosno ove tačke dnevnog reda zadovoljan ovim što je gospodin Krešić iznio. Vidite, ako se sjetite moje diskusije oko rasprave o dnevnom redu, ja sam ponudio kompromis nakon što se pojavio niz prijedloga i kompromis sam ponudio upravo iz razloga što je bilo poprilično jasno da ni Vijeće 50 ministara ni Ministarstvo sigurnosti danas nema tu informaciju. I kada me pitate kakvu, je li mene pitate ili Dom cijeli, kakvu poruku želimo da Predstavnički dom pošalje, u skladu sa okolnostima a to je da Ministarstvo sigurnosti i Vijeće ministara nemaju danas nažalost tu informaciju, mislim da je najbitnije da pošaljemo poruku saučešća porodicama ubijenih u ovom terorističkom činu. I to je poruka koju ćemo danas poslati, a prihvatio sam takoĊe, znači, sugestiju da taj što skoriji rok bude najkasnije do 30.11., i ja se nadam da ćemo do tada, to nije puno vremena, ja se nadam da ćemo do tada imati zaista cjelovitu informaciju, i ja se takoĊe nadam da će ta informacija sadržavati konkretne preporuke od strane Vijeća ministara ovoj Parlamentarnoj skupštini, šta mi treba da uradimo, šta vam mi možemo dati, koje alate vam mi možemo dati da još bolje ovim problemima pristupite, jer ovo su zaista ozbiljni problemi. Tako, da se vratim na ovo, koje nije pitanje toga jesam li zadovoljan ili nisam zadovoljan, jer moja inicijativa je upravo bila plod činjenice da je bilo jasno na samom početku rasprave da Ministarstvo sigurnosti danas neće imati informaciju koju smo mi tražili i zbog toga sam ponudio ovaj kompromis kakav sam ponudio, a to pitanje šta će Predstavnički i koju poruku će Predstavnički dom poslati, pa makar ovu poruku saučešća porodici ubijenih žrtava ovog terorističkog čina. Zahvaljujem.
Hvala. Poslanica Diana Zelenika.
Zahvaljujem. Evo samo kratko. Na neki način replika kolegi Košarcu. Mislim da bi još gora poruka bila da nismo nikako raspravljali. To bi bila, evo puno gora poruka. Slažem se da je gospodin Krešić iznio samo ono to smo svi znali na portalima, meĊutim na neki način, liječničkim riječnikom rečeno, uzeli smo anamnezu. Znači ono što se dogodilo po sjećanju, to jesmo. Ali ono što nam nedostaje i što cijelo vrijeme meni u ovom Parlamentu nedostaje, to je prevencija i terapija. Pa ako ništa, kroz ove zaključke koje ćemo na kraju usvojiti povodom ove točke dnevnog reda, osim uvrštavanja dogaĊaja, i u zakljčak dogaĊaja vezano za Salakovac i gospodina generala Jeleča, ja smatram da do 30.10.(?), ako to tako usvojimo, da to Izvješće od strane Vijeća ministara treba sadržati konkretne preporuke i ono što nam je raditi u cilju prevencije i terapije ovakvih dogaĊanja, u cilju sigurnosti graĊana Bosne i Hercegovine. Hvala lijepa.
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Dakle, nešto sam već od onoga što sam mislio reći rekao kod rasprave kada je u pitanju bilo stavljanje točke dnevnog reda na današnje zasjedanje i kod nekakvih komentara na nedobivene odgovore. Ja nisam bio član Parlamenta do ovog mandata, prije znači. Ja sam 51 konstantno, eto gospodin kolega Košarac mi izaĊe, nisam zadovoljan ovim stanje sigurnosti, dakle u Bosni i Hercegovini. I volio bih upravo da jedanput, a čini mi se da je došlo vrijeme doista svi, kao pozicija i kao opozicija, dobijemo i damo odgovor na ovo stanje. Znači ja bih volio da tu informaciju do 30. doista dobijemo ali sadržajnu i punu, sa onim što je gospoĊa Majkić rekla, da vidimo, dakle, šta te naše agencije, šta te naše službe, šta to Ministarstvo, šta Vijeće ministara, šta mi nudimo da riješimo konačno to stanje. Volio bih da u toj informaciji dobijemo presjek svih dogaĊanja koji mirišu na to, pod znacima navoda. Dakle, govorio sam o ubojstvima povratnika u Travnik '98. godine, tada su otac i sin ubijeni. Tada je ubijen starac Babić, tada su ubijena dva policajca. Dakle, to nije bilo slučajno, to je '98. godina. Poslije toga se dogaĊa ubojstvo ministra Leotara, poslije toga se dogaĊa ubojstvo u Kaknju, poslije toga se dogaĊa u Zvorniku, itd. Dakle, ima li to sve skupa veze? Ja nisam stručnak od tog posla i očekujem takvu vrstu odgovora, ako treba zatvorimo sjednicu i dajte ako gospoda koja misle da će bolje raditi ako nešto ne izaĊe izvan javnosti zbog taktike postupanja, ja se s tim slažem, što je predlagao čini mi se i Saša, kolega Saša. Dakle, da se zatvori, pa neka nam ljudi jednom kažu gdje smo, šta smo, gdje su manjkavosti možda. Što je rekao kolega Arnaut, šta mi možemo pomoći agencijama sa našim zaključcima, prijedlozima, promjenama zakona, ne znam čime, da bi se to stanje konačno promijenilo. Možda je odgovor u tome da našega generala Jeleča je neko, dogodio se neki dogaĊaj, i zamislite njega radi lokalna policija istragu. Pa to je odgovorno(?), šta mi radimo? Dakle tu nema SIPA šta tražiti. Pa, to je nevjerojatno. Zamislite da se to dogodilo zapovjedniku stožera neke ozbiljne države, njihovih oružanih snaga. Ko bi to sve istraživao i radio. Kako može da se dogodi da zaposlenik neke druge agencije igra se na putu. Pa zamislite. Dakle, to je nevjerojatno, to je nevjerojatno šta mi radimo. I ja bih dakle, volio da doista danas nemam takvu informaciju. Kada smo imali Informaciju o stanju sigurnosti, kada se je dogodio slučaj u Zvorniku, ja se sjećam kako je gospodin ministar govorio, sjećam se svoje rasprave. I rekao sam mu tada, gospodine ministre je li vi čujete sebe šta vi govorite? Dakle, evo nažalost, volio bih da je se čuo, dakle, nema ga danas ovdje i ne bih želio. Volio bih prije svega da dobijem tu jednu cjelovitu informaciju u kojoj će biti poredani ovi dogaĊaji koji su se dogodili na cijelom prostoru Bosne i Hercegovine, u Mostaru, itd. Šta je bilo, šta se dogaĊa, ko to radi, kako se to dogaĊa? Zašto se to, dokle je Tužiteljstvo stiglo? Zašto mi tri mjeseca, tri mjeseca mi ne odgovara na dogaĊaj koji je star 10- 12 godina. Pa je li uredu da mi bar kažu – gospodine, slučaj je zaključen, nemamo dokaza. Je li to uredu? Dakle, oni nas ne uvažavaju. Mi, ne znam, mi ne uvažavamo njih, mi smo pozvani, prije svega, ja mislim mi smo pozvani da ih pozovemo na ozbiljnost sviju, i Tužiteljstvo i agencije i Ministarstvo i Vijeće ministara. Pa dajte nam ljudi šta se dogaĊa oko nas? Dajte nam da, dajte nam anamnezu, što je rekla gospoĊa Diana, dajte nam šta ćemo raditi. Pustite udarne grupe, sve poštivam, sve je to nekakvo pravilo ponašanja, ali šta se dogaĊa u ovom prostoru? Ima li iko ikakav odgovor na to? Da ste vidjeli samo te slučajeve u Travniku, ja nisam htio tada, ja nisam imao šanse da pričam, odnosno nije možda bila prigoda, jer se uvijek dogode neki drugi dogaĊaji pa vi se ne možete nešto retroaktivno vraćati, kao da zaboga to nije važno. Pa čovjek je raznesen, ja sam to gledao svojim očima, raznesen doslovce. Otac i sin povratnici su ubijeni u vlastitoj kući, u vlastitoj kući. Od njih 100 metara dalje ubijen je drugi koji se vratio. Mislite da je to slučajno jel'? Tada smo to zaboravili, ne znam je li ovaj Parlament to zaboravio, očito da jeste, pa smo onda zaboravljali u drugim nekim parlamentima i na kraju, evo Tužiteljstvo neće ni da odgovori dokle je s tim stiglo. Ja imam polu informacija o kojima bih ovdje mogao govoriti, ko je sakrivao dokaze, šta se radilo, kako se vršila opservacija, itd. Neću da to iznosim ovdje jer nemam za to dokaza što bih pričao. A volio bih da čujem od onih koji su ovlašteni da to rade, kako se to radi. 52 Dakle, ja mislim da smo pozvani svi kao vlast ili parlamentarna većina i kao pozicija da na ova pitanja damo zajednički odgovor, da pomognemo našim agencijama i spraman sam, dakle u svaku vrstu, ne bih išao u tu varijantu da optužujem nekakve ranije sastave, jer ovo očito traje duže vrijeme, gospodo. Ovo traje duže vrijeme ovakvo stanje, samo se nekad malo zaboravi, pa se onda opet, neko nas na to podsjeti, pa opet nas neko zaboravi, pa nas podsjeti. Dakle, dajte da, evo ove 2015. u ovom mandatu svi skupa damo odgovor, ali prije svega na temelju stvarno temeljite i dobre informacije od onoga što se dogaĊalo i što nam naši ljudi koje smo postavili u razne agencije, nude. Nemojmo da, dakle, nemam ništa protiv da li je ova informacija, naravno da je ona 90% da smo je znali, 99% smo je znali i prije nego je gospodin zamjenik ministra to rekao. Dakle, dajte da ako treba ... pa neka nam se ljudi otvore, nek nam ljudi kažu šta im je problem, pa da mi kao zastupnici jedanput u ovom sazivu svi skupa kažemo šta nam je činiti. Šta nam je, u ozbiljnijim se državama ovo dogaĊa, ozbiljnijim državama. Dakle, ovo nije normalno stanje. Dakle, ovo se dogaĊa u jednoj Francuskoj, ona nema probleme koje imamo mi. Brisel, pod opsadnim je stanjem. Dakle, nije ovo samo stanje u Bosni i Hercegovini. Ja ne opravdavam ono što nam se dogaĊa i naše agencije što ne rade. Ali dajte da svi skupa učinimo, evo 2015. godine da to stanje popravimo, ako je ikako moguće. Ja stojim na raspolaganju što se mene tiče i Klub HDZ-a takoĊe, ali dajte da dobijemo cjelovitu informaciju sa mjerama, sa prijedlozima, ako treba da razgovaramo ovdje oči u oči i da vidmo gdje je pogreška, kakva je pogreška. Ja se nadam da ću tako nešto i dobiti. Prihvaćam ovaj zaključak, ako mogu tako u ime članova Kluba, dakle prijedlog zaključka da se do 30. dobije cjelovita informacija, da onda napravimo jednu cjelovitu raspravu, ako treba, spreman sam i da se zatvorimo, što se mene tiče. Hvala lijepo.
Hvala. Poslanik Saša Magazinović.
Zahvaljujem. Inicijativa SDP-a kao incijativa kolege Košarca da o ovome danas raspravljamo, zaključak koji je na osnovu do tada izrečenih inicijativa i diskusija sročio kolega Arnaut, diskusije ostalih kolega, pokazuju da je namjera svih nas da ovom pitanju posvetimo značajnu pažnju. Nažalost, na početku moramo konstatovati da danas Vijeće ministara nije na nivou zadatka. Ovo nema veze sa gospodinom Krešićem personalno, ali se mora vrlo jasno reći da ono što je nama danas rečeno kao informacija, kao što reče neko od kolega, je manje više bilo poznato, a mi danas čujemo u Parlamentu inicijale, a mediji su objavili puna imena prije nekoliko dana. I u tom smislu razumijem i kolegu Košarca koji svoje nezadovoljstvo pokazuje na njemu svojstven način. Mi zapravo danas pokazujemo, odnosno Vijeće ministara i izvršna vlast pokazuju svoju nemoć ili iz nekog drugog razloga ne želi da izlazi sa informacijama u javnost. Ja ne znam o čemu danas da diskutujemo. O jednoj tehničkoj informaciji koja je ekvivalent novinskom članku. Mi nemamo odgovor, a bilo bi logično da ga imamo. Šta je učinjeno od vremena kada se desio teroristički akt u Zvorniku do ovoga što se desilo prije nekoliko dana u Sarajevu. Mi smo svjedoci da javne prepiske u medijima izmeĊu predstavnika institucija Bosne i Hercegovine, gdje iz Ministarstva sigurnosti zahtijevaju da RAK sankcioniše medije koji na različite načine postaju platforma za govor mržnje, pozivanje na terorizam, 53 ubistva, itd., gdje RAK opet javno odgovara da nema tu nadležnost. I jednom takvom javnom polemikom predstavnika institucija Bosne i Hercegovine čitav sistem, čitava država, u očima javnosti postaje smiješna i nemoćna. Takve stvari se ne smiju dozvoliti. Ja sam jutros, postavljajući pitanje, govorio o temi koju sam u januaru pokrenuo, kada sam dobio odgovore iz Ministarstva pravde da naš Krivični zakom omogućava sankcionisanje govora mržnje, poziva na ubistva, širenja vjereske netolerancije i šta sve ne. Nažalost, broj krivičnih djela procesuiranih na ovaj način je zanemariv. A sada svako od vas može otići na bilo koji od portala, koji dozvoljavaju komentare, pa vidjeti da u ovom trenutku se to dešava u nesagledivim razmjerama. Nemamo takoĊe odgovor na pitanje, i razumljivo što ga danas nemamo, kakvi su nam kapaciteti, šta su problemi, šta može Parlament urditi. Koji je to zakon i set zakona koji ćemo, napraviti posebnu sjednicu, u hitnoj proceduri ih izmjeniti? Šta je to što mi kao Parlament u Budžetu, koji trebamo uskoro usvojiti, treba da intervenišemo da bi pomogli izvršnoj vlasti, agencijama da budu efikasniji? Ovo danas sveukupno je vrlo loše. Ružna se poruka šalje u javnost i zbog toga mi je žao i volio bih da možemo iz ovoga svega izvući nešto dobro kao primjer što se danas desilo u Parlamentu, ali nažalost nije ovo baš dan kada možemo dobre stvari izdvojiti. Evo ja, i kad bih morao, meni je jedino dobro što ja vidim, na jedan način, jedinstvo unutar Parlamenta i spremnost da idemo, je li, u istom pravcu. Pa evo, čak je i kolega Košarac oslovio gospodina Džaferovića sa poštovani predsjedavajući, a znamo da je do prije par mjeseci na svakoj sjednici tražena ostavka gospodina Džaferovića i Klub SNSD-a je napuštao sjednice zbog toga. Dakle, to je, ako moram izdvojiti nešto dobro što se dešava, to je to. Ja se nadam da na ovoj raspravi mi nećemo završiti i Klub SDP-a će sasvim sigurno insistirati da čim dobijemo materijal obavimo jednu ozbilju raspravu. Ovo danas nije ozbiljna rasprava. Opet ponavljam, da se poštujući naš Poslovnik rasprava zatvori za javnost i da se podijele ovdje informacije i da znamo gdje se nalazimo, šta nam je činiti i šta je uloga svakoga od nas u tome. Hvala vam.
Hvala. Poslanik Momčilo Novaković.
Hvala lijepo. Evo, ja ću početi sa rečenicom kolege Magazinovića – ne znam o čemu da diskutujem. Naime, mi smo i postavili tako danas tačku dnevnog reda da ne znamo o čemu ćemo diskutovati. Ono što ja mislim da je cilj ovoga i nije bio ustvari da mi danas vodimo raspravu, nego da zaključke koje je kolega, kao predlagač ovakve formulacije tačke dnevnog reda, predložio, znači da do 30.09. dobijemo Informaciju o kojoj možemo ozbiljno razgovarati, 30.11., o kojoj možemo ozbiljno razgovarati. Jer insistiranjem na stavljanju ovog pitanja na dnevni red bez početnog materijala mi smo sebe doveli u ovu situaciju danas da mi o ovako ozbiljnim pitanjima nažalost raspravljamo na prilično neozbiljan način. Zbog toga i kažemo svi da nam treba ozbiljna rasprava i zbog toga i očekujemo valjda da tu raspravu vodimo 30.11., pa i zbog toga nija neću trošiti svojih 10 minuta, nego ću, ono što sam mislio reći reći ću u mnogo manje minuta. čitavo vrijeme se priča kakvu mi poruku danas šaljemo ovdje. Mi ustvari šaljemo samo jednu poruku – da smo mi kao Parlament spremni da razgovaramo na ovu temu, a da to ne 54 možemo danas uraditi kvalitetno, nego da to možemo urditi kasnije. I to je poruka. Svaku drugu poruku koju neko misli da možemo poslati, a da nemamo materijal Savjeta ministara, je neozbiljno razmišljanje i ne možemo, naravno neozbiljno je očekivanje tako nečega. Ono što meni ne treba 30.11., i zbog toga mislim da je i dobro, na neki način, što imamo ovu tačku danas, da predstavnik Savjeta ministra, odnosno zamjenik ministra vidi šta se očekuje od te informacije, kako bi je uputio u pravom smjeru, nije policijski izvještaj koji smo čuli u formi izvještaja koji iznose portparoli. Portparoli kada izaĊu i kažu – lice sa inicijalima tim i tim, uz upotrebu vatrenog oružja, ne znam, itd., itd. To nama ne treba, to mi imamo. Ono što nama treba jeste saznanja, prije svega, obavještajnih struktura, i zbog toga ta sjednica mora biti zatvorena, u kojima mi moramo znati organizaciju, moramo znati ko, kako, iz kojih motiva, itd., a ne ko je fizički izvršio to djelo. To mi znamo, to smo znali i prije ovoga. Motiv njegov vjerovatno znamo manje ili više. Suština ove rasprave, koliko sam ja svhatio, koja će slijediti, nije da mi čitamo policijske izvještaje, nego da uĊemo u stuštinu problema, kako bismo došli do rješenja. Ako u to ne uĊemo onda nemamo rješenja i, naravno da će nam se dogaĊati sve ovo što nam se do sada dogaĊalo, bojim se u mnogo gorem obliku nego što je to do sada bilo i mnogo češće nego što je to do sada bilo. Dakle, ja sam htio da iznesem samo šta očekujem od tog izvještaja, odnosno od te informacije i, naravno svi mi očekujemo prijedloge mjera koje možemo ovdje podržati, dotjerati, uobličiti, na neki način napraviti nešto po ćemu će sve obavještajne i bezbjednosne strukture u narednom periodu obezbjediti sigurnost svih graĊana Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Dobro. Ja bih predložio da napravimo pauzu za ručak od 14:00 do 15:00 časova. Je li se slažete. Mislim da ima suviše prijavljenih poslanika da bismo čekali da se završi rasprava po ovoj tački. Pauza do 15:00 časova. Nastavljamo sa sjednicom. Treća tačka dnevnog reda je u toku. Molim vas da se registrujete, mi smo prebrojali da postoji kvorum, ali morate se priključiti na sistem. Sljedeći na redu je poslanik Zaim Backović. Poslanik Backović nije tu, poslanica Dušanka Majkić. A, jeste, izvinjavam se, evo došao je gospodin, izvinite gospodine, nisam vidio, izvinjavam se zaista. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Pa, moram poboljšati dioptriju.
Dobro, nekada se nije na odmet i relaksirati bez obzira što je ono o čemu bi mi trebali ovdje da razgovarama više nego ozbiljno. 55 Ja se neću uplitati u kvalifikacije i nešto što može dati potpuno pogrešnu konotaciju kod onih koji interpretiraju ono što mi ovdje govorimo, ja ću pokušati da govorim o realnom životu i osjećaju ljudi koji koračaju ulicama ove zemlje i ovog grada u kojem smo mi danas, Sarajeva, kada su u pitanju ovaj tip dešavanja ili neka druga dešavanja, jer mi smo majstori u ... situacija. Prije svega moram reći da sam ogorčen da se ovako nešto dešava u mojoj zemlji, u zemlji koja bi trebala da ima možda najljepši život u nečemu što se zove Evropa, srcolika je, ali ne što je srcolika nego što ima 3,5 miliona stanovnika što je manje od bilo kog većeg grada u Evropi, sa prirodnim resursima koji su iznad velikog broja zemalja koje se smatraju najbogatijim zemljama svijeta, izmeĊu ostalog i Švajcarske. Govorim o prirodnim resursima. E, u tim prirodnim resursima mi imamo i prirodne resurse, gdje čovjek je bogom dat ..., imamo i nešto što izopačuje i uništava ovu zemlju. I ovdje ne govorimo o religijskom, nacionalnom ili bilo kom naboju, nego o idiotizmu, o nečemu što je van svake sumnje potpuna degradacija mene kao čovjeka i svih nas ovdje, bez obzira što se nekome fućka što se to dešava, bez obzira što je nekom čak i smiješno, bez obzira što neki na to indolentno gledaju, mi imamo velike probleme. Navešću primjer jednog djeteta i onda se vratiti na ove slučajeve. Jedno dijete koje ide pješke i prolazi pored jednog objekta, religijski je objekat, na ogradi tog objekta sjede neki koji ni po čemu, u smislu izgleda, ne pripadaju sredini koja se zove bosanskohercegovačka, i to dijete nosi minĊušu u uhu, takve djece danas u Bosni ima ogroman broj, to ne znači da su ... od naroda, religije ili bilo čega, i oni ustanu, opkole ga i kažu mu da kada još jednom proĊe pored svetog objekta odsjeće mu uši. Ovo govorim nam istinitu priču. Ako treba, ne želim ovako, jer će odmah reći, ne želim dovoditi porodicu u nezgodnu situaciju, ime i prezime. I onda to dijete ode svo uplakano da hoće uši da mu odsjeku i njegov otac ode naoružan meĊu njih i kaže – kada njemu bude falila dlaka, pošto znam svaki gdje od vas živi, ko im je kupio stanove ne znam, ko ih je na taj prostor grada doveo ne znam, ko ih plaća, jer niko od njih ne radi, ne znam, ali ti ljudi tamo žive u tom kraju ovog mog grada i tjeraju, znači došli divlji, otjerali pitome. Iz tog vjerskog objekta otjerali domicilno stanovništvo. Ja ne znam kako se to dešava ali se debelo pitam šta se to dešava. I moram sada kolegi, kojeg ja dobro poznajem, mi se znamo dobro, znamo se kao ljudi, kao prijatelji, ali mislim da ste i vi dezavuisani kao pomoćnik ministra i ministar, jer ovo što ste vi nama pročitali činjenica je ono što je rekao gospodin Košarac, što je rekao gospodin iz SBB-a, to su novinski članci. Ja hoću odgovor – da li je istina da u objektu nisu bila samo ta dva vojna policajca nego još vojnih policajaca, da li je istina da je, kada je ušao unutra, striktno zahtijevao da ta dvojica ostanu, da ostali napuste objekat, a da je djevojci rekao ..., lezi dole? Pazite dobro šta vam govorim, pazite dobro šta vam govorim. Da li je to istina? Da li je istina da je po imenu tražio još i trećeg? Da li je istina da su redovno kockali, odnosno igrali to iks, ja nikad u životu nisam ni loto kupio, pa tako ne mogu ni da se terminološki tačno, da igraju to iks 1 - 2, 2 iks 1 i tombolu, da su redovno igrali u tom objektu? Da li je to istina? Pa da onda okrenemo priče i na malo drugu stranu. Onda hoću da vas pitam hoćete li što prije donijeti dekret o zabrani prodaje pirotehničkih sredstava, idu božići, Vaskrs, Uskrs, Nova godina, pa druga Nova godina, pa će petarde pucati na sve strane. Hoće li sve to biti teroristički napad? Ovo je vrlo ozbiljno pitanje, jer imate samo dvije predpostavke. To vam je kao u matematici. Kada je u pitanju visoki oficir vojske, a moram mom cijenjenom kolegi reći to ne poznaju, i oni prevode, svi stranci prevode ..., znači ne može se prevesti drugačije, nema nekog drugog termina, ako je znao da je unutra oficir, visoki oficir i bacio, onda je to bezdilemno ... Šta da je vozač u tom momentu izgubio kontrolu nad vozilom i da su oni poginuli? To nije kršenje javnog reda i mira. Prema tome moramo više detalja mi ovdje da imamo. To što je petarda ništa ne znači, od petarde puče srce, dobi čovjek infarkt. 56 Ova država je rekla da nema nelegalnog oružja. Je li to moguće da ... arhivama, naročito ministarstava unutrašnjih poslova, koje smo mi imali tri, znači Republike Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i Hrvatske zajednice Herceg-Bosne, kao i vojnim arhivama nema imena i prezimena ko je dužio to oružje. Ne pojavljuju se ili mi i dalje uvozimo oružje? Pa provjerite Zaima Backovića i tražite – je si li ti čovječe vratio oružje, imaš li ga. Da li vi vidite koliki strah vlada kod djece koja treba da žive normalan život? Kako nemamo to bilo i taj osjećaj da nam djeca više ne smiju normalno da se kreću, ne u Sarajevu, nego zbog opšte atmosfere strah u cijeloj Bosni i Hercegovini? Zar mi to treba da dozvolimo? Vadite gospodo, iz Ministarstva odbrane, arhive, tražite, jer nemoguće je da to oružje vaskrsne, da odjedanput, odakle se nalazi, tamo našli 20 pušaka, ondje našli ručne bacače, onde našli eksplozive. Šta je ovo? Jel mi to živimo u onom dobu 1850. pa na dalje, kada su kauboji nosali i pucali jedan u drugog na okršajima? Šta je ovo? Ako ćemo mi ovako o ovim stvarima, na osnovu ovog kratkog, naravno čovjek ni kriv ni dužan, takav izvještaj ima kakav ima, mi o tome razgovarati, o nečemu što ima sasvim drugu svar za posljedicu. Nemojte vi zaboraviti da se kroz to potpiruju nacionalne tenzije, religijski razdor, a posebno je, što ja i ne isključujem, udaljavanje od MAP-a. Nemojmo zaboraviti da smo mi bili jako blizu, da smo sad sve dalje i dalje. .../poslanik se upozorava da mu je vrijeme isteklo/... Mi moramo znati šta je, kako i na koji način i ko produkuje ovo. Uz ovo sam htio postaviti, dozvolite mi jednu rečenicu molim vas, postaviti jedno pitanje, ako je tačan podatak, a iznio ga je list „Avaz“ prije dva dana, da je za nekoliko mjeseci formirano 286 firmi koje nemaju ni jednog zaposlenog, ni jednog zaposlenog, sve su one uredno registrovane, onda su firme kupile nekretnine i da su sve registrovane od strane lica iz arapskog svijeta, mora mi neko objasniti šta radi ova država. .../ poslanik se upozorava da mu je vrijeme isteklo/... Ko im dozvoljava da na taj način dolaze u posjed i u vlasništvo, kroz osnivanje firmi, a nijedna firma nema nikog zaposlenog i ne plaća ovoj državi ništa.
Gospodine Backoviću 12. je minut.
Šta je cilj tih država, šta je cilj tih ...
Gospodine Backoviću 12. je minut.
Hvala vam. Ne govorim ništa protiv nikoga.
Znam, nastavite kroz replike, nemam ništa protiv. Poslanica Dušanka Majkić. Izvinjavam se, replika Momčilo Novaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja moram reći – ako sam ja dobro shvatio jednu rečenicu ili jedan dio ove diskusije gospodina Backovića onda sam ja strašno razočaran. Naime, svesti akt koji je Tužilaštvo definisalo kao akt terorizma na kockarski obračun je krajnje, krajnje drsko, da ne upotrijebim drugi izraz. žao mi je što taj izraz upotrebljavam prema kolegi. Ne mogu da vjerujem da nakon 57 prvog dijela diskusije slijedi dio u kome se govori o tome da su tamo tri kockara sjedila i da je neko zbog kockarskih dugova došao sa automatskom puškom i ubio dva vojnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine, čak i da mogućnost takva postoji. Da budem iskren ja bih bio mirniji da je tako, manje bih se sekirao da je neko nekog zbog kockarskih dugova ubio a ne zato što je u pitanju teroristički čin. Ono što mene uznemirava je ova mogućnost da na takav način stvar postavimo ovdje u Parlamentu poslije silne želje, koju smo iskazivali ovdje kada smo stavljali ovu tačku na dnevni red, da želimo da se obračunamo i ne znam ni ja šta sve ne, da ne ponavljam šta smo sve govorili. Ako sam pogrešno razumio ja se izvinjavam i kolegi Backoviću i svim kolegama u Parlamentu, ali se bojim da sam dobro razumio.
Hvala. Gospodin Backović.
Meni je žao, gospodine Novakoviću, Vi ste mene potpuno pogrešno shvatili. Ja sam rekao da je izvještaj kao iz novinskih članaka. I ovo što sam ja Vama sada rekao, to što sam ja rekao je iz, sa portala, ja neću da se ljudi informišu sa portala, i onda sam to rekao u onoj, iskrivljenom ogledaju, kroz ... kroz portale može svašta da se kaže. Nisam ja rekao da je tako, nego vi morate da nam kažete kako je, a ne da piše ovo da je unutra bilo još, pa je on selektirao, pa, znači ja ne govorim, stvarno nije mi to bila namjera ni u snu. Znači, ja ovdje govorim nešto što kroz formu pogrešnog informisanja, kroz nešto što se zove ove hajvan kutije, ove, interneti, ljudi dobijaju svakakve slike. Mi moramo imati, graĊani moraju imati tačnu sliku, tačnu sliku šta se u ovoj zemlji dešava. Jednostavno moramo, moramo zbog budućnosti djece koja ovdje rastu, jer ako se ovako nastavi djeca hoće da nam bježe iz države. Hvala.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić.
Evo, sad poslije ovoliko vremena koliko je prošlo mislim da smo bili u pravu jutros kad smo rekli ovakvoj temi treba dati mjesto, značaj i vrijeme u okolnostima koji to mogu da obezbijede. Poslije mnogo diskusija, još više replika, dovešćemo ovu temu do kraja i čekati neki sljedeći trenutak na kojem nećemo takoĊe ništa novo postići. Nije ovo prvi put da mi o ovakvim temama pričamo, što upućuje da u ovoj zemlji ne postoji još uvijek spremnost da se o pitanjima borbe protiv terorizma povede efikasna akcija, bar mi ne dajemo primjer tome. Ovo su samo deklarativne izjave i one ne mogu da budu potvrda i da izdrže ni jedan test koji bi mogao da se postavi pred njih. Zašto je važno da Parlament o tome raspravlja? Prvo, ovo je jedinstven slučaj da se za toliko godina koliko sam u Parlamentu da ovakvom jednom dogaĊaju pod hitno nije bila obaviještena Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost. Zašto to nije uraĊeno? Nikad se nije 58 dogodilo da Ministarstvo bezbjednosti kao prvi prioritet nije spustilo Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost. Zašto? Ne trebaju nama operativni podaci da mi njima baratamo, i ovo što nam je zamjenik ministra, zato sam mu i sugerisala, pročitati to, možda ima negdje neka omaška, ovo je otvoren skup, ne treba o tome na taj način govoriti. Kako Parlament treba da gleda na ovo? Šta su mjere koje može preduzeti da bi se osujetilo da se takve stvari ne dogode? To je jedina naša zadaća ovdje. Da bismo o tome govorili moramo biti dobro informisani i zato moraju biti svi. Ne odnosi se to samo na ministra bezbjednosti, nego kompletan Savjet ministara i ne odnosi se to naročito samo na zamjenika ministra, čija u ovom lancu ovdje, on je praktično tu sad u najnezgodnijem položaju. Dakle, Parlament, njegova nadležna komisija je trebala da napravi prvu sliku, da obavi raspravu i da nakon toga organizuje raspravu na Domu. Takvo je pravilo, takva su pravila bila i takva je bila praksa. Sad više niko nikakva pravila ne poštuje. Dakle, ministar bezbjednosti izaĊe na televiziju, kaže stvari kako još nije vrijeme došlo da ih kaže, potom nikog ništa ne obavještava. Nije to način. Postoje institucije, oni koje govore o poštovanju institucija ove države trebali bi da vode računa da poštuju institucije koje su za to predviĊene. To važi i za Parlament. I mi smo mudro ćutali i u svemu tome ponašali se kao da se to dešava u nekoj afričkoj zemlji. Dakle, nemamo mogućnost da napravimo prijedloge u smislu šta Parlament to treba ključno da uradi, to ne treba neko da nam kaže, da mi to sagledamo, izdiskutujemo i da onda to bude mjera. Druga stvar koju bi trebali, da li imamo način, finansije, i uopšte viziju šta od toga treba uraditi. Ja ne vjerujem da u ovom momentu, kada je stanje u bezbjednosnom sektoru takvo kakvo je, da može iko da odgovori pojedinačno od bezbjednosnih agencija, ni jedna od njih, gdje se mi nalazimo i koje su to mjere koje bi trebali preventivno uraditi da se stvari ne dogode. Treća stvar koja nam se često dešava, da ne znamo kontrolišemo li mi cijeli prostor Bosne i Hercegovine. Znamo da postoje dijelovi teritorije u koje policija ne može ući. Jesmo li ovladali tim prostorom, znamo li mi sva ta mjesta na koje nemamo nikakvog uticaja? TakoĊe dobili smo, sad poslije ovih dogaĊaja u Parizu, dobili smo informaciju da je i Bosna i Hercegovina postala ... zemlja u pranju novca za finansiranje terorizma. Šta smo na tu temu uradili? Dakle, Britanci sad jasno napisali, i ne samo to, nego da smo ključna zemlja po broju ljudi, tj. četvrta, koja šalje u borbu u Islamsku državu. Jesu li to pitanja o kojima treba da razgovara ovaj Parlament i jesu li to pitanja za koja mi možemo dati naš puni doprinos? Mislim da, izgubićemo, dakle, evo da ovo sve, ništa iz ovog ćemo izaći ovako sa jednom ... Doći će sljedeći trenutak kada ćemo neke informacije dobiti, ali vidjećemo kakve su to informacije. Znam, do sada sam vrlo bila revnosna kada je u pitanju informacija o stanju bezbjednosti i znam da je to bila uvijek samo gomila statističkih podataka, nikada ni jedan korektan i kvalitetan prijedlog koji bi mogao da posluži Parlamentu u donošenju odluka. Hvala.
Hvala. Poslanik Denis Bećirović.
Moram reći da jedan od razloga prilično nedjelotvorne rasprave po ovoj temi danas leži i u činjenici da imamo tačku dnevnog reda koju smo pogrešno formulisali. Iz same formulacije ove tačke dnevnog reda i rasprava je krenula u pgrešnom pravcu. Mi danas nemamo informaciju o sigurnosti, a u dnevnom redu tačka je Informacija o sigurnosti, s posebnim osvrtom, da ne 59 citiram sada kompletnu tačku dnevnog reda. Mi to danas nemamo. Jedino što mi možemo danas učiniti, to je dijelom rekao kolega Novaković, mi možemo kao poslanici uoči ozbiljne rasprave, kad dobijemo ozbiljan materijal, da danas damo odreĊene preporuke, sugestije i prijedloge šta bi trebala da sadrži jedna takva ozbiljna informacija. A toga nemamo. S toga moram reći da nakon ove rasprave mislim da je onaj inicijalni današnji prijedlog Kluba poslanika SDP-a da dobijemo jednu cjelovitu informaciju o stanju sigurnosti, i unutar te informacije da obradimo i Rajlovac i Zvornik, i Bugojno i sva druga pitanja, možda bi bilo najbolje rješenje. Ovako, dakle, nemamo cjelovite informacije, otvorili smo veliku raspravu o tome. Ja očekujem, i reći ću nešto šta očekujem od te informacije koju ćemo nadam se uskoro imati ovdje u Parlamentu. Ne očekujem samo pogled u retrovizor da vidimo šta se dogaĊalo, naravno očekujem i to, ali prije svega očekujem da vidimo pogled naprijed, da vidimo koje su to mjere, koji su to pravci djelovanja, kako će se ova zemlja ozbiljno suočiti sa ozbiljnim problemima. Mi danas barem ne bi trebali da napravimo neki korak unazad, da nekim izjavama koje mogu biti pogrešno konotirane da napravimo još veće probleme. Ne znam, neko je od prethodnih diskusija prije pauze rekao, kao – danas je poražen Parlament. Ma, to ne smijemo ni pomisliti a kamoli reći. Odavde poruka mora otići i prema javnosti i prema cijeloj zemlji – ne može biti poražen ni Parlament, ni bilo koji državni organ, ni država, pogotovo ne pred onim snagama zla. Koje su snage zla vidimo to, je li, i na globalnom primjeru a i na primjeru Bosne i Hercegovine. Mi možemo govoriti, naravno, o lošoj vlasti, o lošim pojedincima, o neefikasnim institucijama, ali uvijek moramo reći da će država i državni organi biti u stanju da pobijede svako zlo u ovoj zemlji. Moram reći i to, sada predlažem, dakle bilo bi interesantno u informaciji koju ćemo dobiti da nam se razjasni jedan dio koliko ukupna politička situacija i djelovanje domaćih aktera, prije svega na planu opstrukcije i sprečavanja izgradnje efikasnih i osposobljenih bezbjednosnih struktura, koliko je i to uticalo da smo u ovakvoj poziciji. To pitam stoga što vidimo da najmoćnije i najrazvijenije zemlje koje nemaju ni 1% te vrste problema imaju danas velike probleme. A kako tek mi u Bosni i Hercegovini onda imamo te probleme. Pa barem te stvari da razriješimo, da vidimo da li ta koordinacija od državnog prema nižim nivoima funkcioniše. Ako ne funkcionira, je li, zašto, ko je odgovoran za to, i kako tu stvari možemo unaprijediti, pa neka svako radi, je li, ono za šta je nadležan i odgovoran. Da zaključim, trebaju nadm, dakle, suštinske mjere u toj informaciji, pravci djelovanja i to na način, očekujemo u toj informaciji da nam, po prvi put možda, dostavite šta je zadatak čiji, koji su rokovi za obavljanje tog posla i ko su nosioci posla. Očekujem u toj informaciji da vidimo kakvi su negativni efekti te pojave, prije svega u tri dimenzije. Pod broj jedan, i uvijek to ističem, ljudska dimenzija, šta to znači za ovu zemlju na ekonomskom planu, neću sada o tome opširnije govoriti, ali itekako se to reflektuje i na tom planu, i naravno ta treća – bezbjednosna dimenzija. Zahvaljujem predsjedavajući.
Hvala. Poslanik Mirsad Đonlagić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Još jednom koristim priliku da vas sve srdačno pozdravim. 60 Pa naravno, ja sve ove diskusije, koje sam imao prilike da čujem, sam prihvatio i shvatio kao nešto što je izraz zabrinutosti, pa i ukazivanja na jednu zaista opasnu situaciju kakvu mi imamo u Bosni i Hercegovini i na pojave ovog terorizma koji se ne mogu promatrati kao izolovani slučajevi. Ne može se promatrati samo ovaj zadnji slučaj a da se prethodni slučajevi ne zaborave(?). Naravno ne mogu se složiti sa kritikama koje se odnose na onu informaciju koju nam je predočio pomoćnik ministra jer ta informacija u ovom smislu, zamjenik, pardon, jer u tom smislu informacija nije bila ni pripremana. To je bila jedna informacija koju smo mi mogli, evo da kažem, pročitati i u novinama i na svim medijima. Dakle, nama takva jedna informacija neće ništa pomoći. Ukoliko mi takvu informaciju dobijemo i na ovoj sjednici, za koju smo rekli da očekujemo da će biti 30., onda mi nemamo uopšte nikakvog razloga da imamo optimističan stav prema mogućem rješenju ovoga problema u Bosni i Hercegovini. Prema tome u tom smislu ja zaista predlažem, da ne bih duljio više jer zaista su kolegice i kolege dosta toga rekle, i ja sve diskusije podržavam, ali želja mi je da s konkretnim zaključkom, koji ja predlažem – zadužimo Vijeće ministara da u okviru ove informacije predloži i mjere koje Vijeće ministara, u okviru svojih nadležnosti, i zajedno u sadejstvu sa drugim organizacijama, odnosno agencijama koje su nadležne za ova pitanja, kako se suprodstaviti ovome terorističkom djelovanju pojedinaca i grupa. Dakle, ja mislim da to treba Parlament, i na taj način da iskažemo našu zabrinutost, a ne samo kroz ovakve ove diskusije, nego da damo konkretan zadatak Vijeću ministara. ... ćemo dobiti mi cjelovitu diskusiju(?), pisani materijal, izvještaj na osnovu koga ćemo mi moći i ovdje da diskutiramo. Naravno, nisam rekao ništa novo, ali čini mi se, pošto sam zadnji, moram da kažem da su to brojne kolegice i kolege već unaprijed, zapravo prije mene rekli, ali evo, ja koristim priliku da dam i pismeni prijedlog jednog takvog zaključka. Hvala.
Hvala. Niste posljednji, znači poslanik Sadik Ahmetović je prijavljen.
Hvala lijepo predsjedavajući. Pozdravljam kolegice i kolege, članove Vijeća ministara, prisutne. Razmišljao sam da li da se javim, ali ponukale su me i diskusije koje sam danas ovdje čuo, a u svezi ovoga što je uvaženi gospodin Krešić, zamjenik ministra, ovdje nas informisao iz onoga što je jedino bilo moguće kada je u pitanju samo Ministarstvo. čuli smo ovdje raznih opservacija, ja nemam nikakvu dilemu da kritikujem bilo koga kada je u pitanju interes države Bosne i Hercegovine, ali se mora reći da je Vijeće ministara po prvi put održalo vanrednu sjednicu nakon ovog terorističkog akta. Možemo se vratiti unazad i retrospektivno po datumima vidjeti sve one terorističke akte koje smo imali u ranijem periodu i datume kada su održane sjednice Vijeća ministara. I vidjet ćete da je ponekad prošlo i više mjeseci a da nakon teških terorističkih akata nismo imali sjednice Vijeća ministara. O informaciji koju su ovdje neki nazvali i da je prepisana iz ovih novina, portala, itd., itd., mislim da one ne stoje. Ovo su informacije, siguran sam, koje je Ministarstvo dobilo od policijske agencije u onoj mjeri koliko je to moguće u ovom trenutku imati kao informaciju, da ne bi ugrozilo daljnji tok istrage. Drugo je pitanje šta mi očekujemo od Ministarstva sigurnosti, koje nema apsolutno ili skoro nikakvu nadležnost. Vi znate da su mnoge, ili neke od policijskih agencija na državnom nivou, formirane prije nego li Ministarstvo sigurnosti, dobile svoje zakone 61 i onda smo dobili Ministarstvo sigurnosti, a da izmeĊu tih agencija i Ministarstva sigurnosti mi nemamo ništa ili nikakve obaveze koje proizilaze iz zakona. I mi o tome ćutimo. Ili kada otvorimo tu priču onda se pozovemo na neki nacionalni, politički, entitetski, itd., itd., interes. I to je problem o kojem mi ovdje trebamo govoriti ako mislimo da se adekvatno suprodstavimo problemu koji se zove terorizam i u Bosni a i šire, obzirom da se radi o globalnom problemu. I nikad mu ne smijemo dati prizvuk, politički prizvuk. Zašto? Vrlo često, vrlo često možemo čuti da se on u pojedinim dijelovima zemlje od pojedinaca predimenzionira, a u nekim dijelovima zemlje minimizira. I to je greška. I svi oni koji na tome grade političku neku priču, štete i policijskim agencijama i svima onima koji se bore i koji pokušavaju da spriječe ove akte u Bosni i Hercegovini. Iz informacije smo čuli, dakle one osnovne ili one preve informacije koje smo imali i biće vrlo zanimljivo u daljem toku istrage čuti koji su eventualno naredbodavci ili eventualno motivi. Neko je ovdje postavio pitanje, ja ću ga ponovo i podvući, kad je u pitanju, ili postaviti pitanje zašto Oružane snage BiH? Je li motiv zaustavljanje Bosne i Hercegovine u dobijanju MAP-a? Da li je pucanj u Oružane snage možda od onih koji se protive ulasku Bosne i Hercegovine u dobijanju MAP-a? I bilo bi dobro da naše sigurnosne agencije ili policijske agencije i Tužiteljstvo mogu ili da daju i taj odgovor. Ja ne tvrdim da je to tako, ali bilo bi dobro da dobijemo i taj odgovor. Kada govorimo o sigurnosnim izazovima u Bosni i Hercegovini, oni su isti kao i u zemljama u okruženju. Pogotovo kada je u pitanju terorizam, oni su isti kao u svakoj zemlji u svijetu. Ali ono što je različito kada je u pitanju svijet ili zemlje u okruženju i Bosna i Hercegovina, mi imamo ili nemamo, imamo potpuno rasut sigurnosni, odnosno policijski sistem. I to pitanje ovdje treba, o tome pitanju treba jasno govoriti i dati mu prave odgovore. Znam sigurno da je u pojedinim periodima bolja razmjena informacija bila izmeĊu Bosne i Hercegovine i susjednih zemalja negoli unutar policijskih agencija u Bosni i Hercegovini. I to je tačno. Zašto je to tako? To vam mogu potvrditi i direktori policijskih agencija i sigurnosnih agencija ako informacije ne čuvaju za sebe ili ako ih neće da razmijene sa onima sa kojima treba govoriti. Imamo li mi snage da se suprostavimo ovome? Ako budemo samo govorili nakon svakog terorističkog akta, mislim da nemamo. Ako ne budemo sve ono što se od nas očekuje nazvali pravim imenom ili definirali problem, mislim da ćemo se teško suprodstaviti ovoj pošasti. Zašto? Prethodno sam već govorio, neko je ovdje spomenuo koordinaciju. Mi u Zakonu o koordinaciji imamo da Direkcija za koordinaciju koordinira Graničnu policiju i SIPA-u, i nikoga više. Sva ostala koordinacija se svodi na to hoće li ili neko neće dobrovoljno suraĊivati sa Direkcijom za koordinaciju. To se najbolje moglo vidjeti ovdje kada je bio napad na Američku ambasadu, kada su došle tri policije i ne zna se koja treba da interveniše ili koja je starija, hade tako da kažem, i koja ima prioritet nad, kada su u pitanju ova krivična djela. Trebamo otvoriti sva pitanja. Mi u našem sistemu, u našem Ustavu, u našim zakonima nemamo mogućnost proglasiti vanredno stanje. Jedna Francuska koja ima ureĊen sistem, i sigurnosni, i policijski, je proglasila vanredno stanje od tri mjeseca. Ja razumijem zašto nemamo, zašto to nema u Dejtonu, zašto to nije bilo u Dejtonu. Zato što je bila cijela država naoružana. Sada je prošlo 20 godina od tog, mi imamo nove probleme, imamo nove izazove. Imamo teški izazov koji se zove terorizam. Zašto ne bi imali mogućnost, bar kada su u pitanju ova krivična djela, da imamo vanredno stanje. Imamo li snage da o tome govorimo ovdje? Ja mislim, ako bi otvorili tu priču onda bi se mnogi pozvali na neke razne interese entitetske, partijske, ne znam sve koje, bez obzira, a ne bi mislili, bilo ko od nas, o onome što ugrožava svakog graĊanina ove zemlje. Imamo li snage donijeti Zakon o borbi protiv terorizma? Imamo li snage donijeti Zakon o sigurnosti, koji ne bi oduzimao nijednu nadležnost bilo koje policijske agencije, samo im odredio pravila igre u ovakvim ili sličnim situacijama. Mislim da nemamo. Imamo li snage da izmjenimo Zakon o SIPA-i, gdje bi 62 dali snagu finansijskom obavještajnom odjelu? Ja sam to pokušao kao ministar. Nemamo. Zašto sam pokušao? Jednom sam ovdje to govorio, nama Zakon o policijskim službenicima ne da da u Finansijsko obavještajni odjel SIPA-e zaposlimo ljude koji to znaju raditi. Zato što onaj koji tamo konkuriše mora biti prvo policijski službenik, pa onda stručnjak. I obično imamo tamo u tim odjelima koji se bave u Finansijsko obavještajnom odjelu, koji bi trebao identificirati odakle dolaze finansije i novac za finansiranje toga. Mi imamo, da ne uvrijedim zanimanja, razna zanimanja koja nemaju nikakve veze sa ekonomijom i finansijama. I dajte da otvorimo ta pitanja, dajte da otvorimo nešto što bi bila korist, što bi bila korist i za ovu zemlju i za graĊane Bosne i Hercegovine. Bez toga, vrlo teško možemo nakon svakog akta ovdje odati počast minutom šutnje, proučiti fatihu i nastaviti, prekrstiti se i ne znam svako onako kako misli, ali mislim da dok imamo ovakav sistem i dok ne budemo otvoreno razgovarali o onome što je problem u Bosni i Hercegovini, vrlo teško ćemo moći imati prave odgovore. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Ahmetović je bio zadnji prijavljen za diskusiju. Zatvaram treću tačku. Idemo na tačku broj četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o azilu – predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje) Prijedlog zakona u prvom čitanju usvojen je na 18. sjednici, održanoj 07.10.2015. Zajednička komisija za ljudska prava je 27.10.2015. zatražila skidanje Prijedloga zakona sa dnevnog reda 19. sjednice Doma zbog velikog broja uloženih amandmana. Nadležna komisija Izvještaj je dostavila 23.11.2015. i usvojena su tri amandmana. Poslanik Damir Arnaut je 23.11.2015. u proceduru dostavio tri prijedloga amandmana koje će braniti u plenarnoj fazi u skladu sa članom 124. Otvaram raspravu. Izvolite. Poslanik Damir Arnaut.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Kako ste najavili moji ostali amandmani koje sam predložio, ili sam ili skupa sa uvaženom kolegicom Gasal-Vražalica, su usvojeni na Komisiji. Ovo su tri koja su ostala. Dakle, prva dva se tiču prava na prevodioce i standarde koji se uvode kada su u pitanju prevodioci, a treći amandman se tiče preciznijeg definisanja razloga progona. Kako je u obrazloženju vrlo jasno i precizno navedeno sva tri amandmana su uložena kao i oni koji su usvojeni na Komisiji, svi amandmani su uloženi s ciljem ispunjavanja direktiva EU koje kao zemlja koja ima aspiracije ka EU bolje da to sada uradimo, nego kada postane apsolutna obaveza, kao što je to postala obaveza za Republiku Hrvatsku, koja je onda zakon svoj koji tretira ovu oblast ovog ljeta usvojila, 02.07.2015. godine je stupio zakon koji tretira ovu oblast u Republici Hrvatskoj na snagu. I kako bi se izbjegle bilo kakve kontraverze, smatrao sam da je puno bolje prepisati doslovno od riječi do riječi, dakle bez ikakvih izmjena, tu su linkovi za hrvatski zakon, prepisati to iz važećeg zakona Republike Hrvatske koji tretira ovu oblast. Kod njih se to zove Zakon o 63 meĊunarodnoj i privremenoj zaštiti Republike Hrvatske. Dakle, i oni amandmani koji su usvojeni na Komisiji i ovi koji nisu usvojeni na Komisiji, koje ponovo branim na ovoj sjednici, dakle, 1,2 i 3 amandmani su doslovno prepisani iz Zakona Republike Hrvatske koji tretira ovu oblast. Evo, ovo je, dakle uvod. Kao predlagač želim samo dodati da na Komisiji bilo je, predstavnik Ministarstva sigurnosti je smatrao da ovu materiju treba regulirati Praivlnikom i ja sam istakao, i sada ističem, da ne vidim zbog čega bi Bosna i Hercegovina izmišljala toplu vodu da reguliše nešto Pravilnikom, što je Republika Hrvatska, zemlja članica EU, smatrala neophodnim da reguliše zakon. Na kraju krajeva, da pocrtam, dakle ovi amandmani idu u pravcu ispunjavanja važećih direktiva EU i doslovno su prepisani iz važećeg Zakona Republike Hrvatske, koji tretira ovu oblast. Zahvaljujem.
Znači Kolegij je dogovorio da se ograniči vrijeme diskusija od sada na pet minuta a za izvjestioce ili predlagače 10 minuta. Sljedeći je poslanik Hazim Rančić.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, predstavnici Vijeća ministara, uvaženi gosti, predstavnici medija. Dakle, evo mi smo u drugom koraku na jednom poslu koji trebamo završiti. Naime, imali smo jednu široku oblast regulisanu u jednom zakonu, pa smo odlučili, je li, donijeti dva zasebna zakona. Drugi od ta dva zakona je Zakon o azilu, on je u drugoj fazi. Evo imamo Izvješće i nadležne Komisije neki od amandmana su usvojeni. Obzirom da je drugo čitanje ja ću se skoncetrisati samo na pojedinosti. Dakle, podržaću Zakon u ovom tekstu kako je pred nama i sa usvojenim amandmanima, naravno, na nadležnoj Komisiji. A vezano za amandmane poštovanog kolege Arnauta, oni imaju smisla, evo iz dva razloga. Dakle, prvi je taj što se amandmani odnose na direktive EU, pa bolje da to sada uradimo nego u nekom naknadnom procesu da ponovo idemo sa eventualno izmjenama i dopunama Zakona o azilu. Drugi je praktični razlog, dakle nama susjedna zemlja, koja je već završila ovaj posao, je iste navedene stvari sadržala u svom Zakonu. Dakle, bilo bi dobro da i mi istu stvar uradimo. Interesovalo me i raspitivao sam se zašto to nije prihvaćeno na Komisiji. Evo bila su ta obrazloženja od predstavnika resornog ministarstva da će oni to uraditi podzakonskim aktom. Mislim da je u svakom slučaju bolje da to imamo regulisano u Zakonu a onda ne branim da, kako je navedeno u Zakonu, da se donesu kasnije i podzakonska akta, ali ostaviće se manje dilema vezano za sam proces donošenja podzakonskih akata i eventualno pojašnjenja stvari za primjenu Zakona. Ono što ja možda imam neke male lagane primjedbe vezano za amandmane i šta ću moliti da eventualno ako podnosilac, kolega Arnaut, hoće da ih uvaži, ja ću to iznjeti, pa evo, na njemu je, on eventualno može svoje amandmane korigovati. Moje korekcije nisu suštinske, one su više u normativnom dijelu, a vezano za prenumeraciju članova postojećeg Zakona. Naime, Amandmanom II se dodaje novi član 16., pa evo mogu kazati da su i dosta strogi uslovi kod angažmana prevodilaca, ali evo neću ulaziti u taj dio da mora ispuniti i ove i one uslove i kao da je državni službenik i svašta nešta. I tim novim članom, taj novi član 16. dovodi do 64 prenumeracije ostalih članova od 16. do 83. da postaju članovi 17. do 84., šta je sasvim normalna stvar. MeĊutim, problem je u trećem amandmanu u kome je navedeno da se nakon člana 20. dodaje novi član 21. koji glasi, i onda ide tekst tog novog člana 21. Naime, polazeći od predpostavke da će se usvojiti i prvi i drugi amandman, već je taj član 20. prenumerisan u 21. član. Tako da bi tekst Amandmana III trebao da glasi – u Prijedlogu zakona o azilu iza dosadašnjeg člana 21. dodaje se novi član 22. koji glasi. Dakle, u tom dijelu vezano za prenumeraciju, i onda zadnja rečenica člana 21. tj. Amandmana III bi takoĊe trebala da glasi – Dosadašnji članovi 22. do 84,. jer ta prenumeracija je izvršena Amandmanom II, postaju članovi 23. do 85. Jer uvode se dva nova člana Zakona. Amandmanom II novi član 16. i Amandmanom III novi član 21. Tako da bi Zakon onda ukupno, naravno pod predpostavkom da budu usvojena sva tri amandmana, naročito drugi i treći, imao ne 83. nego 85. članova. Naročita povezanost ovdje vezano za ovu prenumeraciju jeste preduslov da bude usvojen i prvi, i drugi, i treći amandman, naročito drugi, koji je vezan za prenumeraciju u trećem. Bilo bi onda, morali bi vratiti stvar na 80, pardon na od 22. do 84. pod uslovom kada ne bi drugi amandman bio usvojen. Pa evo, samo toliko, hvala lijepo. Podržaću Zakon.
Hvala. Imamo repliku, poslanik Damir Arnaut.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Naravno, ja se slažem sa gospodinom Rančićem. Naravno, ovo je nešto što sam uzeo u obzir i, kako je gospodin Rančić istakao, jedina reformulacija koja bi bila potrebna bi se desila u Amandmanu III, ali ta reformulacija naravno ovisi od toga da li se usvoji Amandman II. I s obzirom da se radi o novom zakonu jedinstvena pravila ne dozvoljavaju da ovo što bi bilo najelegantnije, je li, označimo kao novi član 15.a) ili 16.a), ne znam koji bi. Dakle, ne možemo tu vrstu numeracije koristiti u novom zakonu, a) i b), itd. Ali, evo uzimajući u obzir da su Amandmani I i II vrlo slični time što tretiraju istu materiju može se predpostaviti ukoliko Amandman I bude usvojen, da će i Amandman II biti usvojen, tako da ja prihvatam ovaj prijedlog gospodina Rančića. I u skladu sa članom 124. stav 4. Poslovnika Predstavničkog doma, koji dozvoljava modifikaciju amandmana od strane predlagača sve dok se ne okonča rasprava, u Amandmanu III u prvoj rečenici treba preformulisati umjesto broja 20, odnosno člana 20. da stoji člana 21., dodaje se novi član, umjesto 21. sada je 22. i onda da stoji član 22. i na kraju dosadašnji članovi 21. do 83. biće 22. do 84., a onda članovi 22. do 84. biće 23. do 85. Ovo je u potpunosti u skladu sa članom 124. stav 4. Poslovnika. Mislim da sekretar to može potvrditi, da mogu vršiti ovu preformulaciju. Prihvatam prijedlog uvaženog kolege Rančića. Zahvaljujem.
Hvala. Saša Magazinović.
Vrlo kratko, pošto je ... pitanje prenumeracije sa kojim se slažem, ja samo želim reći da ovi amandmani zaslužuju da budu podržani. Meni je posebno, dakle kolega Arnaut je sam rekao 65 da ovo nije izmišljanje tople vode, da su ovo rješenja koja egzistiraju u Hrvatskoj, dakle zemlji koja je članica EU, meni je posebno interesantan treći amandman. Smatram da svojim sadržajem predstavlja veliki iskorak u zakonodavstvu Bosne i Hercegovine iz razloga što kod nabrajanja razloga progona, osim rase, vjere, nacionalnosti, političkog mišljenja, uvodi i seksualno opredjeljenje, što ja mislim da je jedan od pionirskih koraka u našem zakonodavstvu, definišući i društvenu skupinu na način da je može označavati i skupina koja se temelji na zajedničkim karakteristikama spolnog opredjeljenja. Mislim da ovako zakonsko rješenje, posebno imajući u vidu da je kolega Arnaut dobro upoznao tu evropsku praksu i iz hrvatskog zakona, sasvim odgovara da bude dio i našeg zakonodavstva. I u tom smislu mislim da to zaslužuje pažnju, a mi ćemo naravno podržati Zakon i ove amandmane.
Hvala. Poslanik Denis Bećirović.
/nije uključen mikrofon/
Zaim Backović, replika. Izvinjavam se.
Bezdilemno podržaću Zakon s tim što bih samo sugestijom na jednu malu omašku i propust koji se zlorabi, zloupotrebljava i to su upravo uvidjeli naši susjedi, gospodine Damire. To je ovo o čemu sam maloprije govorio. Formiranje firmi, dobijanje, i onda dobijanje boravka i onda ništa. Samo moguće jedna mala sugestija. Oni koji formiraju moraju biti prijavljeni, ako nisu prijavljeni onda podliježu opštem zakonodavstvu o boravku stranaca. Jer imate sada situacije, desetine, stotine ljudi koji trajno borave ovdje, trajno kroz formalno formiranje pravnih subjekata koji uopšte ne funkcionišu, niti ima bilo ko prijavljen da plaća zdravstveno, socijalno, penziono ili bilo što drugo ovoj državi. Sad su se sjetili na koji način izbjegavati naše zakonodavstvo. Samo jedna mala sugestija. Hvala.
Poslanik Denis Bećirović.
Ja sam se javio zbog Amandmana broj III. Ovdje stoji da se dodaje novi član 21. pa se navode razlozi progona. Razlozi progona procjenjuju se s obzirom na sadržaj, pa kaže sadržaj slijedećih pojmova. E sad, u razradi šta je sadržaj slijedećih pojmova, tačka 3. govori o nacionalnosti. Ja se ne slažem s ovim sadržajem ovakvog pojma, tim prije što danas u svijetu imamo dva pogleda na to kako se ocjenjuje nacionalnost. Jedan je zapadni pogled državno- pravni, drugi je istočni, kažu kulturno-biološki. U svjetskoj terminološkoj komunikaciji, koja je prihvaćena i od strane UN-a, nacionalnost je suma državljana, dok taj zapadni pogled, dakle, predpostavlja da postoji distinkcija izmeĊu nacije i naroda, za razliku od ovog istočnog pogleda gdje i nacija i narod su isti fenomen. Prema tome, ovakvo tumačenje nacionalnosti za mene lično nije prihvatljivo i dužan sam to reći. 66
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg, Džaferović.
Dakle, što se suštine tiče, nikakvih problema nema. Ovi amandmani trebaju biti prihvaćeni, mislim da je bilo bolje da je to uradila Komisija ali nije uradila. Ali ima jedan problem, razgovarao sam sa sekretarom, nomotehničke naravi koji se zove pozivanje odreĊenih članova na neke članove u zakonu. Ako doĊe do pomjeranja u toj ranoj fazi zakona, onda se remeti kompletan redoslijed i možemo dobiti rugobu ili nakazu zakona. Pa onda do glasanja neka ljudi koji zagovaraju ove promjene osmisle, dakle i to rješenje, da se ima u vidu da ne bi došli u problem da ne dobijemo, ustvari da dobijemo nešto što je smiješno kada je u pitanju pozivanje na članove. Toliko, hvala vam.
Hvala. Ovim smo završili četvrtu tačku dnevnog reda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Gospodin Arnaut.
Replika. Ovaj, nije bitno, neću više od dvije minute u svakom slučaju. Ovo što je gospodin Džaferović rekao tačno je, ja se slažem. Ovo smo nudili da se usvoji na Komisiji i bilo bi puno lakše. Ono što je meni bitno je da postoji, znači svijest da amandmani trebaju biti usvojeni, da postoji volja da se oni usvoje, i ja sam siguran da u slučaju takve volje da ćemo mi onda vrlo lako naći i to monotehničko, odnosno tehničko rješenje za ova pitanja, podrazumjevajući naravno da, ne znam da li da tražim pauzu radi konsultacija ili, ovaj, ili postoji volja, dakle nemojte da amandmani ovakve prirode padnu zbog tehničkih stvari. Eto to je to. Ako postoji volja, mislim da je gospodin Džaferović dao signal da nema potrebe, je li tako, za pauzu tako da, onda ćemo vrlo lako doći do rješenja. Zahvaljujem se.
Dobro. Zaključujem raspravu. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Razmatranje Informacije o kršenju ljudskih prava i sloboda, te prava iz oblasti rada od strane rukovodstva kompanije „Boksit“ Milići – predlagač: poslanica Aleksandra Pandurević 67 Evo dajem riječ predlagaču. Molim vas da se prijavite samo.
Zahvaljujem se i zahvaljujem se svim kolegama koji su podržali danas da ova tačka uĊe u dnevni red. Mislim da nemam potrebe da detaljno govorim o čemu je ovdje riječ. činjenica je da nažalost u ovoj zemlji primjer kompanije „Boksit“ Milići je samo eskalacija nečeg što je postalo svakodnevna pojava, a to je maltretiranje, mobing zaposlenih od strane poslodavaca. Nedavno sam bila na jednoj tribini, kada je zamnom izašao jedan mlad čovjek i rekao – znate o svemu ste govorili, ali niste o jednom govorili, moja supruga je ostala bez posla samo zato što je u drugom stanju. Do toga da ne govorimo da ljudi su prijavljeni na onaj minimalni dohodak. Znači svakodnevno smo na svim radnim mjestima ili na većini, nažalost, suočeni sa nečim što se zove mobing. Ovo što se desilo u Milićima je samo eskalacija takve opšte pojave. Ja ne znam, evo možda radi kolega koji nisu imali priliku da prate, predsjednik kompanije Milići ima prilično neobično ponašanje, pa je 21.10.2015. godine uputio dopis kojim je svojih 25 radnika pozvao na poligrafsko testiranje. Dopis je priložen u dokumentaciji koju sam predala danas ovdje. I pozvana su sva lica da obavezno doĊu i pristupe poligrafskom testiranju i inače će se ne dolazak smatrati prekršajem radne discipline i protiv istih će biti pokrenut disciplinski postupak. Potom je angažovan, poligrafsko testiranje je vršio neovlašteni poligrafista iz Republike Srbije koji nije vlašten da to radi u Republici Srpskoj, odnosno Bosni i Hercegovini. Nažalost, jedna od zaposlenih, djevojka Jelena Simić nije prošla test. Ispostavilo se da je komunicirala s nekim koga baš ne voli direktor kompanije, zbog toga je njegovo privatno obezbjeĊenje privelo u hotelsku sobu, i mediji su objavili, on je tu fizički nasrnuo na nju, davio je, zlostavljao, prijetio joj ukliko se ne iseli da će je progutati, iz Milića, progutati Drina, itd. Potom kada su mediji objavili tu priču direktor kompanije verbalno je napao novinara BN televizije koji ga je pozvao da čuje i njegovu stranu priče. Alterntivna televizija i Federalna televizija su takoĊe objavile ovu priču. Završilo se tako što je direktor kompanije i njih tužio i na njih vršio pritisak za klevetu. Napominjem da se djevojka koja je bila žrtva ovog, dobrovoljno podvrgla poligrafskom testiranju od strane banaljučke Asocijacije psiholoških i poligrafskih istraživanja i na ovom testu je potvrĊeno da je ona govorila istinu o tome da je njen poslodavac maltretirao. Kada je BN televizija pozvala u jednu emisiju i gospodina Dukića, i psihologe, i pomenutu djevojku, umjesto da se odazove i kaže i svoju stranu mišljenja, gospodin Dukić je jedno saopštenje, koje možete svi uvažene kolege naći na sajtu „Boksita“, dao jedno saopštenje gdje je rekao BN televiziji da mogu da se brane na sudu. Usput vam skrećem pažnju da se dotičnom Jelenom Simić manipuliše, da je ista na bolovanju, a skrećem i vama i njoj pažnju da ne zloupotrebljava bolovanje. Šta je ovo nego prijetnja, ne smiješ ići tamo jer si na bolovanju? I na kraju poručuje BN televiziji da bi im trebao psihijatar koga su pozvali u emisiju, predpostavlja da se radi o dobrom stručnjaku, mogao bi biti od koristi jer očigledno da oni imaju potrebu za psihijatrom. Ovo su samo neka, znači ja ovdje nisam zaista navela, i gospodin Bosić i ja smo bili počašćeni ovakvim saopštenjima vulgarnim, profitirali su mediji u Republici Srpskoj koji su naplatili objavljivanje tih saopštenja, samo zato što smo zatražili zaštitu za pomenutu djevojku i da institucije, u ovom slučaju MUP i Okružno tužilaštvo urade svoj posao. MUP Republike Srpske je podnio izvještaj protiv gospodina Dukića za počinjeno krivično djelo. Izvještaj je podnijet Okružnom tužilaštvu Istočno Sarajevo. Neću govoriti o tome da nažalost u Milićima, jer ovo izlazi iz teme „Boksita“, imamo jednu pojavu da je, postoje neki spiskovi gdje se ljudima 68 zabranjuje ulazak u hotel koji je vlasništvo takoĊe gospodina Dukića. Pa momak koji se nalazio na tom crnom spisku, prije neki dan kada je pokušao da uĊe došlo je do fizičkog obračuna. PovrijeĊeni je otišao u dom zdravlja a onda su tjelohranitelji gospodina Dukića došli i u domu zdravlja pucali u njega, ranivši ga u nogu. TakoĊe kao poslodavac, u maju ove godine, gospodin Dukić je uputio inicijativu svojim, instrukciju svojim radnicima koju možete svi naći takoĊe i danas na sajtu „Boksita“, gdje ih obavezuje da tokom godišnjeg odmora pročitaju njegove četiri knjige. Znate on je svoju bistu stavio pored biste Ive Andrića, pa je pomislio da je zanimljiv kao Ivo Andrić. Te četiri knjige su „Tri uspješne priče“, „Veliki brat“, „Milići u pet priča“ i „Postdejtonska vlast i bezvlašće ili hronika jednog vremena“. I, nakon godišnjeg odbora, radnici su morali da odgovaraju na pitanja iz njegovih knjiga. Znači, ja bih ovo nazvala mobingom. Elem, da dalje ne oduzimam vrijeme, pošto mi ovdje nismo ni sudije ni bilo šta, ja bih zamolila, ja sam predložila tri zaključka. Uvažene kolege ... da podržite ove zaključke i da zadužimo našu Instituciju ombudsmena za ljudska prava da nam do sredine januara dostavi izvještaj o poštovanju ili ne poštovanju ljudskih prava iz oblasti rada u kompaniji „Boksit“ i naravno da osudimo kršenje ljudskih, prava iz oblasti rada kao generalnu pojavu u ovom društvu. Jer znate šta je meni najstrašnije, što je u slučaju Jelene Simić ćutao sindikat, a oglasio se Sindikat „Boksita“ koji je osudio medijske napade na svog poslodavca. To je najstrašnije što nismo čuli riječ od sindikata. I naravno, treći zaključak se odnosi da pružimo podršku svim ovim medijima koji izvještavaju o ovakvim pojavama i koji su izloženi pritiscima, u ovom slučaju to su bila Alternativna televizija, Federalna televizija i BN televizija, koje su dobile, evo od poslodavca i ovu krivičnu prijavu, odnosno tužbu za klevetu. Zahvaljujem se.
Hvala. Poslanik Staša Košarac.
Hvala predsjedavajući. Tačka dnevnog reda stoji Razmatranje Informacije o kršenju ljudskih prava i sloboda, te prava iz oblasti rada od strane rukovodstva kompanije „Boksit“ Milići. Šta Predstavnički dom ima sa ovim? I zašto rasprava u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine o ovom pitanju, a da pri tome u radnom materijalu kojeg smo dobili nemamo nalaz ombudsmena Bosne i Hercegovine, nemamo niti pismo, evo ovih lica o kojima se govori da su navodno u nekom mobingu, problemima, itd. Ja uvažavam činjenicu da vi dolazite iz tog kraja i da imate neku vrstu komunikacije i da imate neku vrstu svog zapažanja o tome šta se dešavalo ili dešava u kompaniji „Boksit“ Milići, ali kave to veze ima sa Predstavničkim domom? Postoji niz institucija u kojima bi se to prethodno moglo da naĊe, u lokalnom Parlamentu, a zatim da oštećene, pod navodnim znacima, strane se obrate nadležnim institucijama. Vidimo da je MUP Republike Srpske uradio svoj dio posla. Ovdje nemamo izvještaj MUP-a niti izvještaj Okružnog tužilaštva, da bi se uopšte mogli da odreĊujemo po tom pitanju. Nemamo izvještaj ombudsmena. Ovdje imamo, rekao bih, zabilješku ili razmišljanje uvažene kolegice Pandurević. Ja nikada neću podržati mobing ni nad kim, nikakav atak na medije, i ovdje nemam uopšte ambiciju da nekoga branim. Uopšte nemam ambiciju da branim bilo koga, ali želim sve nas da pitam – šta mi imamo sa ovim, pogotovo ako napravimo analizu zaključaka? Bilo bi krajnje logično da one oštećene strane su se obratile ombudsmenu za zaštitu ljudskih prava. Komisija za ljudska prava bi to imala na uvid, ima naravno pravo da pozove ombudsmena Bosne i Hercegovine, ima pravo da sazove 69 javno saslušanje, pa na kraju krajeva da doĊemo do nekih informacija. Bojim se da ovdje ima previše subjektivnog. A onda se svi mi dovodimo u situaciju da se izjašnjavamo o nekim prijedlozima zaključaka, da pri tome nemamo relevantne dokaze niti informacije od relevantnih institucija zaduženih za zaštitu ljudskih prava. Ja ne znam je li iko od nas ovdje vidio i jedan dokument relevantne institucije za zaštitu ljudskih prava? Razumijem da ombudsmen na nivou Bosne i Hercegovine, razumijem da treba da razmatramo godišnje ili periodične izvještaje, ne znam tačno, ombudsmena za ljudska prava u Bosni i Hercegovini, ali ne razumijem da bez ni jednog valjanog dokumenta nadležnih institucija zaduženih za ljudska prava, mi raspravljamo i donosimo neku vrstu zaključaka u Predstavničkom domu. Imamo li ijedan? Ja razumijem činjenicu da postoji politička borba za prijevremene izbore za načelnika opštine Milići koji su zakazani, čini mi se, 6. decembra, razumijem. Razumijem legitimno političke partije koje plediraju da uzmu poziciju načelnika opštine. Razumijem i da ne mislimo svi isto o Rajku Dukiću ili o kompaniji „Boksit“, i to razumijem. Razumijem da se neko dopadne ili ne dopane, razumijem da neko pogriješi ili ne pogriješi, ali ne razumijem na temelju čega mi treba danas da verifikujemo ove zaključke, a nemamo ni jedan dokument nadležne institucije. Ja vas molim da ne zloupotrebljavamo, niko od nas, Predstavnički dom zarad neke vrste političke borbe. Mnogo, pazite, neću da branim nikoga, ako nadležne institucije dokažu da je to sve tako, onda ćemo se izjašnjavati o zaključcima. Tražićemo reakcije. Ali ovako, presuĊivati bez dokumentacije, mislim da se bavimo ćoravim poslom, da štetimo kredibilitetu ove institucije, uvažavajući, još jedanput napominjem, političku borbu, političke interese na lokalnom nivou, različite političke programe partija, različite pristupe prema nekim ljudima, ali nemojte molim vas da to radimo u Predstavničkom domu. Hvala.
Imamo repliku, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa, vidite kolega Košarac, da je ombudsmen radio svoj posao, onaj prethodni je bio kadar SNSD-a ili je došao na prijedlog SNSD-a, danas ne bi bila potrebna ova informacija. Ali mi smo pozivali, i evo imamo nove ombudsmene. I zbog toga sam ovo i sačinila zbog ovog zaključka 1. Mi nikome ne sudimo, nego tražimo i specijalni izvještaj ombudsmena da oni raščiste i istina će biti ono što su oni rekli. Da nam je do politikanstva mi bi im dali rok 7 dana pa da to bude prije lokalnih izbora u Milićima. Evo rok za izvještaj ombudsmena je 15. januar. Znači, izbori u Milićima će biti uveliko završeni. Meni je strašno, ja nisam čula nikoga ni iz SNSD-a da je osudio, neće valjda neko reći da je djevojka sama sebe davila i ostavila modrice. Ja nisam javno čula, i zanimljivo, ni RTRS-a nije pustila riječ, jedini medij u Bosni i Hercegovini koji riječ nije objavio o ovom dogaĊaju. Ne želim ovdje da govorim o MUP-u Republike Srpske, činjenica je da su ... uradili posao, ali je činjenica i to da se neko obezbjeĊenje gore šeta po Milićima, da mi ne znamo da li su oni registrovani u skladu sa agencijama obezbjeĊenja lica i imovine u privatnoj djelatnosti, da li su oni tehničko ili fizičko, pa ne pričam o tome, ali pričate, to je posao MUP-a Republike Srpske, i to ću sutra postaviti ministru Lukaču pitanje, da li oni imaju dozvolu da to rade i da li su ti ljudi sertifikovani ili mogu kao kaoboji šetati po Milićima i pucati u koga im se dopadne? Hvala. 70
Hvala. Replika, Nikola Špirić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti. Ja mislim da sam jutros bio pristojan kada sam govorio na šta liči ovaj Parlament godinu dana poslije izbora. Ja vas molim da pokušamo zaštititi dostojanstvo ovoga Doma. Imam osjećaj da nam fali još koja seks afera i da kompletan ugoĊaj bude u ovoj zemlji. Hajte da se izvučemo iz ovoga, hajte da budemo državni poslanici. Ako svako od nas donese nešto iz lokalne zajednice i servira ovdje, razvijte sliku na šta će ličiti ovaj Parlament za narednu godinu dana. Zato vas pozivam sve na ... Ja da sam bio ovdje ne bih glasao za ovu tačku. Uloga Parlamenta i države jeste da formira institucije da rade. Ja ne znam da li su se ove stranke, iko od njih pojedinačno obratio ombudsmenu? Oni lično, jer povrijeĊen je ovdje Parlament. Dakle, dajte da poštujemo te, da poštujemo i prava tih ljudi, ali da ne ulazimo u ovu raspravu. Samo još nam fali koja seks afera i biće ugoĊaj kompletan, jer to će biti oličenje Predstavničkog doma državnog Parlamenta. I, dakle ne tražim nikog da replicira, ali vas molim da, dakle jutros sam rekao formulaciju Parlament odumiranje, još gore od toga. Hvala vam lijepo.
Zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Bosić.
Ja potpuno razumijem zašto je koleginica Pandurević stavila ovo na dnevni red, iako razumijem i primjedbe da ne može Parlament da se bavi svim pojedinačnim situacijama, a znam šta je bio motiv. Zato što institucije koje treba da se bave tim ne žele ništa da urade. I to je jedna nevjerovatna priča. Ja ne znam, vjerovatno vas ovdje 70% uopšte ne zna o čemu se radi. čovjek ima svoju teritoriju na kojoj ne važe zakoni države, ni Republike Srpske, čovjek ima svoju policiju koju je nazvao industrijska policija koja privodi ljude na saslušavanja, na poligrafska ispitivanja. I to nije od juče, to je pitaj Boga od kada. I to je tipičan primjer mentaliteta, čovjeka koji se obogatio na račun državne imovine koristeći prirodne resurse koje je dobio na korištenje od države i koji postaje bahat i iznad zakona. Znači to nije usamljena priča kod nas, to je naš mentalitet da oni koji doĊu do para misle da mogu da rade sve. I ovo je jedna, samo jedna u nizu takvih priča u Bosni i Hercegovini, gdje oni koji su na bilo kakav način došli do velikih para uzimaju zakon u svoje ruke. I to je bio motiv poslanice Pandurević da se obrati ovom Parlamentu, jer nema gdje drugo. Nema gdje na drugom mjestu da naiĊe na razumjevanje. I ombudsmena Bosne i Hercegovine je birao ovaj Parlament i ovo je apel ombudsmenu da se uključi u taj problem jer iza njega stoji Parlament BiH. Hvala.
Hvala lijepo. Replika, gospoĊa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite. 71
Pa evo, te afere koje spominje gospodin Špirić, kažu da ih jako puno ima u institucijama Bosne i Hercegovine, jer se ne bave svojim poslom, pa puno više vremena imaju za te afere, a nažalost i treba. Ja ću podržati ovu incijativu prije svega s ljudske strane, s druge strane kao članica Zajedničke komisije, s treće strane kao neko ko je u zakonodavnom tijelu i apsolutno treba da se bavi i ovim pitanjem, jer se ovdje radi o graĊanima, odnosno o graĊankama Bosne i Hercegovine. S treće strane, mi treba konačno, takoĊe, kada povežemo ovu tačku sa prethodnim tačkama o kojima smo diskutovali, tj. stanje sigurnosti pa i ova tačka, mi prvo treba ovdje da preuzmemo odgovornost, zato što se mi konstantno bavimo takoĊe imenovanjima, gdje opet pozicioniramo podobne a ne sposobne. Tako smo imali i ombudsmene vjerovatno, ne znam šta će danas-sutra pokazati praksa, s novim ombudsmenima, ali sve se je vrtilo i i dalje se upražnjava praksa da se po partijskoj liniji imenuju ljude na sve važne funkcije u Bosni i Hercegovini bez da imaju apsolutno i nivo i nula posto moralnog načela da djeluju u zaštiti ljudskih prava. Mi smo potpisnica Konvencije zaštite ljudskih prava i treba da se bavimo ovim i Klub DF-a će apsolutno podržati ovu inicijativu, te ovo i jeste mjesto da se naloži, jer ombudsmeni sumnjam da bi sami od sebe se uputili u Miliće i poduzeli nešto, što je svakako u svrsi, odnosno njihova nadležnost i njihov posao. Hvala.
Hvala. Replika, Momčilo Novaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prvo ja mislim da nema mjesta ni Parlamenta u ovoj zemlji na kome se ne treba raspravljati o kršenju ljudskih prava. To je valjda elementarna stvar o kojoj bi trebali raspravljati i u Milićima, i u Banja Luci, i u Sarajevu. Nije raspravljano u Milićima, nije raspravljano u Banja Luci i sada se raspravlja u Sarajevu. Vjerovatno se ne bi raspravljalo u Sarajevu da je raspravljano u Milićima i u Bnja Luci. I to je sva suština ove priče. Što se mene tiče, za mene, sad vraćam se na zaključke, prvi zaključak koji govori, znači o obavezama ombudsmena Bosne i Hercegovine je jedini koji treba da se bavi „Boksitom“, kompanijom „Boksit“. Ja bih tu završio sa kompanijom „Boksit“. Šta hoću reći? Treći zaključak, pošto je drugi zaključak opšte prirode, treći zaključak bi takoĊe promijenio u zaključak opšte prirode, znači ne bih ga ograničio na ovo, nego bih rekao – Predstavnički dom daje punu podršku medijima u Bosni i Hercegovini i njihovom izvještavanju o društvenoj i pravno neprihvatljivom ponašanju i najoštrije osuĊuje pritiske kojima su izloženi. Naime, ovdje se ova rasprava može voditi o konkretnom slučaju, ali mislim da rezultati njeni mora biti sukob sa opštom praksom koja postoji u Bosni i Hercegovini, a ne samo u Milićima, i ne samo u „Boksitu“, i mnogim firmama u Bosni i Hercegovini. Zato bih ja izmijenio i ovaj treći zaključak i na ovaj način preveo ovu raspravu iz rasprave o jednoj firmi, ustvari, u raspravu o mnogima.
Poslanica Dušanka Majkić. 72
Moram priznati, predsjedavajući, da sam mislila da ćete Vi biti, iako jeste u nezgodnoj poziciji, jer istovremeno i predsjedavate a i ovaj prijedlog dolazi iz Vaše stranke, da ćete Vi naći rješenje da se ovo zaustavi. Jer, ako je neko htio da sve ovo provjeri, postojao je jedinstven način. Da ste dali bilo kome od Vaših poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srpske mogli ste da istjerate mak na konac. Ne vidim nikakvog razloga, niti je ovo prvi, ako jeste, ne poznajem ni tog čovjeka a ne poznam ni dešavanja ta, niti, ako jeste to sve, hajde recimo da jeste, niti je to prvi, niti jedini, niti najgori i da se treba baviti baviti, ali na onom nivou na koji se te stvari trebaju rješavati. Zar, ako je istina ovo sve, zar nije najlogičnije da je Narodna skupština o tome pričala? Nikada u životu se nisam mizernije i jadnije osjećala, sramota me je što sam poslanik u Parlamentu u kojem se na ovaj način diskutuje. Da su bili tu priloženi akti koji će govoriti o stavu meritornih institucija o tome ja bih se, jasno bih, mogla bih da se uključim u svu ovu debatu, ali na ovaj način sa isječcima iz novina ili ne znam čega, portala, pa molim vas, ovo je sramotno. Nemojte da dalje rušimo dignitet ovog Doma, ako je ikome stalo. Sramotno je u ovo doba, potrošićemo na revizorske izvještaje pola sata, sat, a pričamo o ovim stvarima ovoliko vremena. Molim vas zaista, očekivala sam zaista da ćete Vi naći rješenje da izaĊemo iz ovoga stava ovakvog. Hvala.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Mladen Bosić. Izvolite.
GospoĊo Majkić, ja nudim rešenje, da se stane iza ombudsmena od koga Parlament BiH traži da zaštiti radnike i ljude čija prava su ugrožena.
/nije uključen mikrofon/
Ne može, jer nema ombudsmena tamo.
/nije uključen mikrofon/
Molim Vas, molim Vas, Vi ste glasali za to da ima ombudsmen samo na nivou Bosne i Hercegovine a ne i u Republici Srpskoj. Prema tome, ombudsmen koji sad vrši tu funkciju je izabran u ovom Parlamentu. Mi tražimo od tog čovjeka da provjeri ove sve navode a Vi vrlo dobro znate da je to sve tačno.
Ma odkud ja znam. 73
Ma kako ne znate, mislim, nemojte, niste Vi od juče u politici i da ne znate ko je Rajko Dukić. Znači, ovdje je vrlo jednostavna stvar, ovdje nema rasprave, mi nismo sud. Mi ovdje samo tražimo da se organ koji je zadužen za to uključi u zaštitu ljudskih prava na teritoriji gdje su ona ugrožena. Dal' mislite da ne treba ombudsmen da radi posao na teritoriji Republike Srpske.
/nije uključen mikrofon/
Tako je. I mi tražimo od njega da radi svoj posao.
Hvala lijepo. GospoĊa Diana Zelenika, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ne znam kome bih prije replicirala, ili kolegici Majkić koja kaže da se mizerno osjeća, ili predsjedavajućem koji podupire odluke ombudsmena. I sad, sa aspekta svog, ono o čemu sam govorila, kada je bilo Izvješće ombudsmena na dnevnom redu i kada sam iznijela svoj vlastiti primjer, ne mogu se složiti ni sa jednim ni sa drugim. Ne treba se osjećati mizerno, ja sam prošla sve instance vezano za oduzimanje ljudskih prava i politiziranje znanosti u mojoj situaciji. Znači, od županije Hercegovačko-neretvanske, Vlade, ministarstava relevantnih, svih mogućih inspekcija, slala sam dopis predsjedniku Federacije, koji je to spustio na Ministarstvo zdravstva, slala dopis ministru pravosuĊa, koji je isto spustio, i nikada ni od koga nisam dobila odgovor. O politiziranju izbora ombudsmena, i o tome sam govorila. Jer, konkretno u mom slučaju više od godinu dana je u ladici stajalo i to. Zašto? Zato što ja, odnosno moja stranka nismo dio parlamentarne većine. Zato i njihove preporuke nisu uvijek krasne, jer moje je stajalo u ladici i opet, zahvaljujući parlamentarnoj većini, osoba koja je najviše odgovorna za to da moj slučaj stoji u ladici je opet izabrana za ombudsmena. O čemu govorimo? Ali, ako se mi ovdje nećemo, ono što je kolegica Gasal-Vražalica rekla da se moramo boriti za ljudska prava, onda ja ne znam ko hoće, jer ova gospoĊa Jelena, gospodična kako li ... već rekla, ja sam uspjela pročitati sve ovo što se dogaĊalo, znači, očito nije mogla ostvariti svoja prava na nižim razinama kao što nisam uspjela ni ja. E moramo pokazati da se borimo za ljudska prava u ovom Parlamentu i ja to ne smatram nimalo mizernim.
Dobro, hvala. Replika, Denis Bećirović.
Ja moram reći da sam iznenaĊen koliko mi zaista ovdje, u najvišem zakonodavnom organu, ustvari i ne razumijemo šta uopšte znači ljudska prava, šta znači pojam ljudskih prava, 74 šta su to ljudska prava zactana, prije svega u Povelji UN-a, u Evropskoj konvenciji o zaštiti ljudskih prava, koji je sastavni dio našeg ustavnog prava, jer da to sve znamo pola ovih diskusija ne bi izgledale ovako kako su izgledale prethodnih minuta. Pa, temeljna stvar, zbog toga sam ustao prije svega da kažem, ljudska prava se ne ostvaruju na teritorijalno-političkom principu, već se ostvaruju transteritorijalno. Kada bi mi išli ovom logikom mi bi u Bosni i Hercegovini vjerovatno i gospodu Dervu Sejdića i Jakova Fincija napali što su oni Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu tužili državu Bosnu i Hercegovinu i hiljade drugih aplikanata iz drugih država. Pa ne ide to na takav način. Dakle, gdje god možemo, na svakom nivou, ako možemo napraviti neki pomak, ako možemo pomći ugroženim ljudima, ako možemo podići svoj glas za zaštitu ljudskih prava, mi to trebamo uraditi. I ovdje u Sarajevu, i na nižim nivoima, a naravno kao što vidimo i kad neke stvari ne riješimo u državi Bosni i Hercegovini doĊu i do Evropskog suda za ljudska prava.
Hvala. Rasprava, poslanik Zaim Backović.
Bezdilemno nešto što je u opisu onoga što mi radimo, a to je zaštita Ustava, a Konvencija o ljudskim pravima je sastavni dio Ustava BiH, mi moramo elaborirati i raspravljati, istaknuti, pokazati i učiniti da se takve stvari na nivou Bosne i Hercegovine, bez obzira na kom njenom dijelu, ne mogu dešavati. Samo se bojim da ne idemo u krivom smjeru. Vidim zamjenik ministra sigurnosti je otišao, želio sam ga gledati u oči i pitati – po kom to zakonu, ko, kako, i na koji način može da ima naoružane zaštitare po gradu, znači ako laže koza ne laže rog, to smo svi vidjeli, ne na jednom mediju, nego na većem broju medija, kao revolveraše po krugu i po gradu. Jel' to privatna vojska? Šta rade sad organi bezbjednosti SIPA, OSA, MUP i tako redom. Ko su te osobe koje mogu tako nesmetano, jel' to možda dio naše vojske? Ako nije, jel' dio Ministarstva unutrašnjih poslova? Ko su? Sljedeća stvar, po kom zakonu, kako, i na koji način neko može da dovede u takvu poziciju da bilo koji graĊanin Bosne i Hercegovine, izuzev ukoliko se ne radi o Tužilaštvu, da ide na poligraf ili dobrovoljno traži poligraf? Ja sad to pitam, to je u pitanju. Ako je to tako, to će početi svi poslodavci da koriste. Teško nama. Pa pošto i mi imamo poslodavce vjerovatno ćemo i mi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, gospodine Bosiću, kad ćete angažirati nekoga da idemo na poligraf? Mi moramo znati, to su pitanja o kojima mi moramo raspravljati. To je ono što se tiče zakonodavstva da bismo spriječili takve stvari u Bosni i Hercegovini. Je li privatizacija dati u ruke bič i kandžiju i da ljudi postaju robovi? Jeste, jeste, ljudi su postali roblje. Ako progovoriš dobiješ otkaz, ako ukažeš ideš na niže radno mjesto, ako profesorice radite u laboratorije nešto mućkate, smišljate, vi ne valjate, ako napišete referentne naučne radove, smetate onome što ne može i ne zna da ih napiše, i ne vrijedite. To su stvari o kojima mi moramo, ponukani ovim što je, kao eklatantan primjer, gospoĊica Pandurević iznijela nama ovdje. I čudo da je samo ona, svi smo mi na tu temu trebali, svi, jer mi živimo od tih ljudi koji tamo rade, mi živimo, a Dukić uživa. To su velike 75 razlike. Njihov rad daje materijalno dobro, a poslodavcu daje izobilje. To su razlike. Grijeh božiji, a valjda ćemo evo dobili smo čovjeka koji to razumije u reviziji pa će on možda dati i prijedlog, da sistem oporezivanja uvedemo ... pet skandinavskih zemalja Finska, Švedska, Norveška, Danska i Island. To bi bilo najbolje. Pa biste vidjeli kako bi se radilo. Pa pravo nasljedstva na imovinu je samo 10%, sve ostalo pripada državi jer je zaraĊeno na radu radnika i ono ide u Fond za socijalu. Zato su to socijalne države, imaju odakle. Jer čovjek stvorio željezaru, njegovoj porodici pripalo samo 10%, 90%, i oni se ne bune, nema nikakvog bunjenja. Ali zato smo mi od '96. do danas kao Bosna i Hercegovina, kao država, vlasnici stotina jahti i ne zna se broj privatnih aviona. To je vrlo interesantno, znate. Posebno su imanje, vila, čuda, Beverli Hils koji je nikao na raznim lokacijama u Bosni i Hercegovini. A onda onaj koji kaže – stanite malo, ide na poligraf. I onda se on išiba. Zaboravili smo mi taj lijepi izraz, kaže šta je, kaže – mama me išibala. Sad imamo tate, ali velike tate koji imaju robove i mogu da ih, kao u doba robovlasništva, šibaju, a onda će ih vjerovatno u rezervate, pa će se stvoriti neka nova enklava kao što je stvorena enklava od Sierra Leone ili država od isluženih robova, pa šta im Bog da, dovede ih brodovima, iskrca, pa šta im Bog da. Ja mislim da mi ovu temu treba da načnemo, mi na ovu temu moramo da razgovaramo jer .../poslanik se upozorava da mu je isteklo vrijeme/... Dukić. Dukića u Bosni i Hercegovini ima bezbroj, bezbroj, i mi o tome moramo, to je problem države, to nije problem ni opštine, ni entiteta, nego države. Zahvaljujem se gospodine Bosiću.
Hvala. Sljedeći poslanik Lazar Prodanović.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, za mene bi bilo logična rasprava o vrlo važnom pitanju da smo mi umjesto ovog materijala, koji smo dobili kao pripremni i koji je bio osnova za podršku uvrštavanju ove tačke dnevnog reda, protiv koje smo mi glasali, jer je ona dominantno u sferi političkih rasprava i neslaganja o nekom pitanju mnogo više, nego o suštinskom pitanju vrlo važne institucije, dakle funkcionisanje Institucije ombudsmena u Bosni i Hercegovini. Dakle, nema nikakve dileme, ja sam protiv ugnjetavanja bilo koga u bilo kom dijelu Bosne i Hercegovine, bilo koji način, bilo čije, sa bilo čije strane. Da mi imamo izvještaj Institucija ombudsmena Bosne i Hercegovine o kršenju ljudskih prava bilo kog pojedinca ili grupe ljudi, uključujući i ovu priču, dakle koja je sad aktuelna, i izjava političara, i medija, i pojedinca, i ličnosti na koje se odnosi, ja bih odmah zahtijevao da Parlamentarna skupština insistira na apsolutnoj podršci izvještaju i poštovanju preporuka od strane ombudsmena. Ovako, ja nisam siguran da ćemo mi doći do pravog rješenja. Ja sam deseta godina u ovom Predstavničkom domu, nikada još ovaj Predstavnički dom nije imao tačku dnevnog reda po kojoj traži da se ispoštuju, odnosno da se Institucija ombudsmena odredi o kršenju ljudskih prava. Danas smo čuli uvaženog kolegu o pravima na korišćenje, pravo na nacionalni jezik, na upotrebu maternjeg jezika u školi. Mi u Bosni i Hercegovini imamo područja u kojima se danas izdaju diplome bez grupe predmeta zato što neka grupa kontroliše prostor i vrijeme, i da je tu isključivo, isključeni su predmeti koji su nepoželjni za obrazovanje u tom vidu. Rezultate toga i svih drugih kršenja ljudskih prava možemo vidjeti. Mi da smo imali, nedavno smo imali Izvještaj Institucije ombudsmena o pravu na materinstvo, 76 odnosno ... dodatak, koji je odlično uraĊen. Ja smatram da je nedozvoljivo kršenje ljudskih prava majki u Bosni i Hercegovini. TakoĊe smatram da je nedozvoljiv pritisak na medije. Ali takoĊe mislim i neophodno je da mediji kad objavljuju moraju imati stav i druge osobe. Moraju imati jer bitno ugrožavaju ljudska prava i bezbjednost ljudi. Ja sam o sebi čuo što nebeski svod ne bi mogao pročitati šta mediji napišu. I kad bi bila ijedna riječ o tome istinita istog momenta bi prestao za čitav život da se bavim bilo kojim javnim poslom, odstupio od svega i svu svoju imovinu dao tome, ako je to istina. Moramo imati kao političari senzibiliteta prema tome. Ali ne može ekskluzivno biti zaštićeno pravo bilo kod medija na to da bude zaštićen. Svi mediji moraju imati to pravo ili moraju imati jednak odnos i jednaku odgovornost prema tom što rade. I kada govorimo o ovom slučaju, on je, dakle, pun i emocija i nepravdi, tragedija je ako je išta od ovog istina. Ako me pitate da li ima neko pravo ... radi, ja mislim da nema pravo niko da krši ljudska prava bilo koga u bilo kojoj formi. Ali molim vas, dajte da imamo izvještaj ombudsmena. Niko meni kao Lazaru Prodanoviću nije zabranio da ja tražim izvještaj ombudsmena o tom slučaju ili nekoga bahatog privatnika koji je dao otkaz nekoj trudnici koja je u toj firmi radila pa zbog tog je izgubila ... Ali moramo imati izvještaje. Ne mogu nam ovakve informacije biti osnova za to, to gubi smisao i dignitet ovog Parlamenta. čak pod predpostavkom da je ovo sve istina, ne možemo tako funkcionisati. Ja stvarno nemam nikakve rezerve, protiv toga sam, odmah govorim, ... bilo kom smislu, ali mora imati drugačiji pristup. Ja neću reći da li, ja takav prijedlog nikada ne bi predložio u dnevni red, niti bi na taj način ... [[ne razumije se]] To je gubljenje vremena za nas. Ali odmah vam kažem, kada doĊe izvještaj ombudsmena, a taj ombudsmen ne može biti ničiji, on bi morao biti nezavisan i ... i apsolutno nepristrasan sa argumentima, onda bismo mi imali, nedavno sam bio na jednoj regionalnoj konferenciji vani koja je govorila o zaštiti ljudskih prava, vidimo u susjednim zemljama da se sve preporuke poštuju, u Bosni i Hercegovini one prolaze nevidljivo. Dakle, za mene je neprihvatljivo ovakav pristup ovom pitanju, ne sporeći u suštini prava na zaštitu ljudskih prava svakog čovjeka, uključujući i zaključke od kojih bi mogo biti prihvatljiv samo drugi zaključak. I prvi i treći su previše pristrasni, neobjektivni i ograničeni su samo na jednu grupu, a to opet nije u funkciji ... Hvala.
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg, Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Mi smo danas imali prijedlog tačke dnevnog reda koji dolazi od zastupnice u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH i predsjednice jednog od klubova, koji govori o vrlo ozbiljnim stvarima na vrlo konkretan način. Ovo, prije svega, što se mene tiče, podrazumijeva odgovornost zastupnice koja je iznijela ovakve stvari i ovakav prijedlog u Parlamentu. I ja polazim od toga da smo nas 42 ovdje u ovom Parlamentu, prije svega ozbiljni i odgovorni ljudi i da se do golema zora, što bi naš narod kazao, ne odlučujemo na povlačenje ovakvih poteza. I ja, dakle prvo sa tog aspekta cijenim ovu situaciju i podrazumijevam, dakle odgovornost, prije svega, gospoĊe Aleksandre Pandurević za sve ono što je ovdje napisano i što je izneseno. Ali s druge strane ako tako razumijevam stvari, i kada pogledam sadržaj toga što je ovdje navedeno, onda ne mogu a da ne kažem da sam zaprepašten s tim što sam čuo da se dešava 77 u toj kompaniji i u tom gradu, i mislim da Parlament, kada jedan od zastupnika svjesno svega ovoga, o čemu sam ja govorio, ustane i ovdje za govornicom javno kaže, i podrži Parlament takav prijedlog da postane tačka dnevnog reda, ne mogu a da ne reagiram i da vidim šta ćemo da uradimo kad je ova situacija u pitanju. Ja razumijem sve one koji su govorili da ne smijemo da unaprijed presuĊujemo i ne smijemo unaprijed da konkretiziramo stvari, ali postoji način, i u okviru ovih zaključaka koji su ovdje predloženi, da vidimo šta se zaista zapravo dešava. I ja sam ustao za govornicu da kažem, prije svega da ombudsmeni imaju obavezu da prave i posebne izvještaje, kada to od njih Parlament zatraži, a ovdje se traži takva vrsta specijalnog izvještaja, osim onih generalnih izvješaja vezanih za stanje ljudskih prava u Bosni i Hercegovini po svim pitanjima i po svim oblastima. Jedino dakle, i što se tiče ovih zaključaka ja mislim da su oni na tragu onoga što mi treba da usvojimo, da vidimo zaista šta se dešava. I ne samo u ovom slučaju, u svim slučajevima kada zastupnik ustane, i odluči, i kaže, jer velika je stvar biti član ovog Parlamenta, naravno i odgovornost. Prvi zaključak, on poziva na izradu specijalnog izvještaja s tim što ja ovdje ne bih stavljao ovo ne u zagradi pa onda poštivanje ljudskih prava. Dakle, kaže se da se sačini, dostavi specijalni izvještaj o ne, u zagradi, poštivanju, dakle o ne poštivanju, odnosno poštivanju ljudskih prava. Ja bih ovdje kazao o stanju umjesto te riječi ne poštivanju, te dvije riječi, dakle o stanju ljudskih prava u oblasti rada u kompaniji „Boksit“ Milići, referirajući se na prijedlog zastupnika u državnom Parlamentu koji je usvojen kao tačka dnevnog reda i o kojem se danas raspravljalo. To bi zapravo dovelo nas u poziciju da tražimo izvještaj i da ne presuĊujemo, niti da je poštivanje, niti da je ne poštivanje, nego stanje ljudskih prava. I mislim da je gospodin Momčilo Novaković na tragu ovoga dobro primijetio ovu stvar koja se tiče trećeg zaključka i svojom intervencijom učinio da se on postavi na dovoljno konkretan, ali u osnovi apstraktan način i generalan način, i da bi i u tom pravcu trebalo izvršiti popravke kada je u pitanju treći zaključak. Toliko, hvala vam.
Hvala. Replika, Zaim Backović.
Zahvaljujem se Lazare, jer kad kažem odlično, odlično si rekao – morali bi. Samo nisi nastavio ali ne rade to što bi morali, jer htjeli mi to ili ne partije su kod nas iznad onoga što je profesionalno, odnosno morali bi. Isto tako, začuĊuje me da svi ... da kažu ono što sam ja rekao – ko su naoružane osobe koje hodaju gradom a nije policija? Zaštitarske kuće rade na sve strane, ali ne vidim da gradom hodaju naoružani zaštitari, niti po krugovima firmi. Ako je to tačno, zašto mi o tim stvarima ne razgovaramo? Zašto ne razgovaramo ko su kuće koje rade poligrafska ispitivanja ljudi? Po kom zakonu, na koji način, kako, ko im to uopšte dozvoljava? Hoće li sad ljekari početi poligrafski, kaže boli ga glava hajmo na poligrafsko, nećeš, neću da te liječim. Jeste smiiješno doktorice, smiješno. Hoće li tako redom, šta je ovo? Jel' mi živimo u državi u kojoj može kako se kome navije da smišlja ... pravila rada, življenja i do onog prava na materinstvo? Možda će i to biti zakonski regulisano kao u Kini, pa ćemo imati pravo ne više na dva, ne na jedno, ne na tri, nego recimo na jednoipo dijete. Samo kako ćemo ovo pola, kako na koji način? E, to pola je ovo što ovi prisvajaju sebi. 78
/nije uključen mikrofon/
Dvojica prave, dobiju jedno popola, jel'. Ima Nikola ta, kad je, ali stvarno je rodila jedno crno jedno bijelo u Splitu osamdesetih godina.
Molim Vas gospodine Backoviću, isteklo je vrijeme. Diskusija, poslanik Hazim Rančić.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Polazim od toga da su ljudska prava i slobode nesporne i definisane u našem Ustavu, odnosno u aktu koji se direktno i prioritetno primjenjuje, polazeći od toga da mi imamo i pravo i obavezu i da smo izjavu dali da ćemo poštivati i štititi ljudska prava i slobode, nastojat ću svakako da apsolutno ne ulazim u eventualno s neke stranačke rasprave, nego da se držim činjenica u materijalu koji nam je dostavljen, sa željom da se zaštiti ljudska prava i slobode svakog pojedinca, jer nažalost u našoj zemlji kršenje ljudskih prava prema mnogim pojedincima imamo i previše, želim se kratko osvrnuti na nekoliko činjenica. Dakle, držat ću se činjenica ne dajući unaprijed neke ocjene, a onda ću iz činjenica, je li, izvući eventualno neke prijedloge ili zaključke. U ovom, dakle ne želim uopće prejudicirati da li je bilo ili nije bilo, niti presuĊivati, niti bilo šta, želim raspravljati na način da se dotaknem činjenica. Prvu koju bih iznio jeste dokument kompanije „Boksit“ u kome predsjednik kompanije poziva 25 lica da dana 23.10.2015., u petak, doĊu u Motel radi poligrafskog ispitivanja. Pitam sve nas, na osnovu kojeg zakona ili propisa je predsjednik neke kompanije, dioničarskog društva, akcionog društva, ovlašten da vrši poligrafsko ispitivanje svojih zaposlenika? Postoji li neki propis? Postoji li ovlaštenje bilo kojem dioničkom društvu ili bilo kojem obliku privrednog organizovanja, pravo da vrši poligrafsko ispitivanje? U kojem to Zakonu o radu ima pravo menandžment da radi? Ono što moja skromna znanja govore, ovu vrstu mjere i ispitivanja imaju pravo agencije koje provode zakon, tačno precizno propisano, dakle policijske agencije, nalog, itd., i dobrovoljne. Gospodin je naredio poligrafsko ispitivanje neosnovano. Ja ne vidim pravni osnov za to. Druga činjenica, ispod spiska tih 25 lica, kaže – pozvana lica su obavezna doći, obavezna doći. Ja ne znam na osnovu kojih ovlasti on obavezuje da 25 lica doĊe i da pristupe poligrafskom ispitivanju. Znači, moraju doći. A onda slijedi prijetnja – odbijanje ili ne dolazak smatrat će se prekršajem radne discipline i protiv istih će biti pokrenut disciplinski postupak. Ovo je prijetnja. Prvo je upitno, dakle da li je u skladu sa Zakonom o radu i u skladu sa Pravilnikom o radnim odnosima i disciplinskoj odgovornosti u toj kompaniji ne dolazak na poligrafsko ispitivanje propisano kao prekršaj, pa eventualno voĊenje postupka i kažnjavanje. Ja sam apsolutno siguran da nije, jer po postojećem zakonodavstvu privredni subjekti nemaju ovlaštenja da vrše poligrafska ispitivanja. Tu stvar mogu raditi samo agencije za provoĊenje zakona. To su prve činjenice koje ja vidim iz ovih materijala. Druga činjenica ili sljedeća, nije važno sad da pobrajam, je instrukcija isto tako od predsjednika kompanije kojom obavezuje i bivše i sadašnje i buduće zaposlene u kompaniji da 79 čitaju nakakve tri knjige koje je on napisao i na kraju je boldirano da će nakon ljetnih odmora, tokom septembra i oktobra biće organizovano testiranje za sve zaposlene, kako bi se kroz odreĊena pitanja iz gore navedenih knjiga, koje će svakako biti prilagoĊene strukturi zaposlenih poslovima koje obavljaju, došlo do saznanja da li su, ne samo shvatili instrukciju već je prihvatili i kao potrebu. I tamo sam vidio na memorandumu kompanije ima i ugostiteljstvo, i prevoz, i drvoprerada i to je, sad zamislite nekog vozača koji tamo radi hoće li on pročitati ove tri knjige, hoće li ih shvatiti i kako će on biti testiran, ili neko ko je zavarivač, ili onaj koji siječe drva ili oblovinu i to, jadnik ima da se smori na jesen kad doĊe i kad bude trebao odgovarati na ova pitanja. Sad ja malo karikiram, ali suština je da li je po Zakonu o radu, Pravilnikom o organizaciji i sistematizaciji poslova te kompanije, za svaka radna mjesta predviĊeno kao obaveza, vezano za rad u toj kompaniji, pročitati te tri knjige, znati ih .../poslanik se upozorava da mu je isteklo vrijeme/... i znati odgovarati.
Otišao si u minus.
Nastojat ću još kratko. Sljedeća činjenica, da li je u Domu zdravlja utvrĊena teža ili lakša povreda te osobe? I sljedeća činjenica, da li je MUP podnio izvještaj o učinjenom krivičnom djelu? Dakle, podržavam da institucije Bosne i Hercegovine, a dakle i ombudsmeni utvrde da li su kršena ljudska prava. Drugi takoĊe zaključak je prihvatljiv, a treći je, evo preformulisan, to smo dobili, tako da podržavam sve institucije da zaštite ljudska prava. Hvala.
Hvala gospodine Rančiću. Radi se, ja ne mogu da shvatim zaista da ljudi, gospodin Špirić replika, ne mogu da shvatim da ljudi neozbiljno shvataju, šta mislite da vaše dijete neki gazda pozove na ispitivanje na detektor laži.
Već kad smo ostali do kraja i na ovakav način se bavimo ozbiljnim stvarima, kad već, sad ću vam pročitati koji mi dokument imamo da raspravljamo ovdje, pa kaže - ... ili za malo guze ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] E, pa ja vam čitam dokument na koji mi donosimo odluku, i sad ovdje kaže – problem joj je i sa apetitom ima manju želju i za kitom. E na bazi toga mi danas ...
Nema smisla, gospodine Špiriću. 80
Ovo je dokument za Parlament, vi ste ovo dobili kao i ja.
Gospodine Špirić. Znam, ne bi se od Vas očekivalo baš ...
Ali samo da javnost zna o čemu danas Parlament raspravlja. Ja sam za borbu, za zaštitu, za ljudska prava. Ali gospodo, svoĊenje Parlamenta na ovaj dokument ...
Gospodine Špiriću, ja Vas upozoravam.
Ovo sam ja dobio kao poslanik ...
Pa znam, od Vas nisam, Vi ste ipak visoko obrazovan čovjek, predajte djeci na fakultetu, mislim da je ovo izvan, ovo je izvan bilo kakvog moralnog ...
/nije uključen mikrofon/
Replika, Nermina Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja nisam ovdje ničiji glasnogovornik, ali sasvim pouzdano znam zašto u hodogramu aktivnosti uvažena gospoĊa Pandurević nije sa svojim zahtjevom išla prema Instituciji ombudsmena, jer je kao nekadašnja predsjedavajuća Zajedničke komisije za zaštitu ljudskih prava više puta se uvjerila, kao i ja njena zamjenica tada a sada članica, da Institucija ombudsmena dosta sporo radi. Dosta sporo, ali nažalost meni je smetala šutnja svih kolega kada smo raspravljali o Instituciji ombudsmena kada sam ja bila jedina, čini mi se, suzdržana za njihov izvještaj. Ni ja se ne slažem sa mnogim stvarima koje se dogaĊaju u Instituciji ombudsmena, ali ovo danas što se ovdje dogaĊa je dno dna. Dakle, nepoštivanje ljudskih prava je evidentno u Bosni i Hercegovini na svakom koraku, pa i u institucijama BiH. I ja cijenim dobru namjeru da pokušamo da podignemo nivo zaštite ljudskih prava na adekvatan nivo, i apsolutno svim svojim srcem podržavam, čak i takvu diskusiju gospodina Prodanovića i kolega koji kažu da trebamo imati i institucionalni okvir zaštite ljudskih prava. Iako nemaju mogućnost izricanja pravnog lijeka, dakle besmisleno je i odgovor Institucija ombudsmena kada stigne i ako bude osuĊujući on će biti besmislen i mi to znamo. Besmisleno je i što Komisija za zaštitu ljudskih prava prima pritužbe graĊana jer nemano nikakvu mogućnost ni preporuke, ni izricanje pravnog lijeka. Dakle, u jednom smo vrzinom kolu u kome moramo mijenjati Poslovnik, Poslovnik u kome će Komisija za zaštitu ljudskih prava moći, na neki način, reagovati kod ovakvih grubih i strašnih kršenja ljudskih prava. Ali, kao 81 žena, kao majka, kao graĊanka Bosne i Hercegovine ne mogu dozvoliti da se, ja nisam očekivala stvarno da će se izreći ovi stihovi ... pornografskog, užasnog teksta koji je došao ovdje kod nas u klupe, strašno je, stravično je da se uposlenicama, ženama u Bosni i Hercegovini na takav monstruozan način prijeti da se šprda sa njihovom seksualnošću i sa činjenicom da one mogu da budu majke i zato što imaju reproduktivno svojstvo i mogu da budu majke. I tog gospodina koji je vršio mobing, ako tako se dokaže da jeste, i njega je rodila majka, i on ima majku, i možda ima suprugu, i možda ima dijete, djevojčicu, kćerku. Ja u ime tih kćerki, u ime majki, u ime žena Bosne i Hercegovine, gdje molim Vas kao predsjedavajućeg, vrlo cijeneći Vaše političko iskustvo i Vašu dobru namjeru, i namjeru predlagačice, pa i svih kolega, i mog uvaženog kolege ljekara po struci, humaniste, molim vas da prekinete ovu diskusiju poslije ovoga. U protivnom ja kao zastupnica neću prisustvovati daljoj sjednici Parlamenta, a ne želim da budem neposlušna, vrlo cijenim Vaše dobre namjere i namjere svih kolega. Nemojte da se više na ovakav način žena Bosne i Hercegovine vrijeĊa. Ja Vas molim lijepo. Hvala.
Hvala gospoĊo Kapetanović. Ja mogu samo da apelujem na dvoje prijavljenih za replike da ne idemo dalje. Ukoliko želite da odustanete ...
/nije uključen mikrofon/
Gospodine Novakoviću? MOMčILO
/nije uključen mikrofon/
Ovim završavamo ovu tačku. Znači, prije nego što preĊemo na tačku 6. predlažem da se objedini rasprava o tačkama od 6. do 78. dnevnog reda, s obzirom da se radi o izvještajima Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji za 2014. godinu. Molim vas da se spremite za glasanje. Zbog tehničkih problema ponavljamo glasanje. Izvolite glasajte ponovo. Za 25, protiv 3, uzdržan 1. Znači, usvojen je prijedlog o objedinjavanju tačaka. Ad. 6. – Ad. 78. Izvještaji Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2014. godinu Na početku ja bih pozvao glavnog revizora, gospodina Vrankića da se ukratko obrati po ovoj temi. 82
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovane zastupnice, zastupnici, članovi Vijeća ministara, gosti. Evo, meni čini zadovoljstvo da vam se mogu obratiti, da vas mogu pozdraviti i da vam se mogu zahvaliti na ukazanom povjerenju. Naime na vašoj zadnjoj sjednici ja i kolega Krsman dobili smo vaše povjerenje. ... zahvaljujem ... u moje i njegovo ime i ja se osobno osjećam počašćenim sa ovom vrlo važnom i respektabilnom funkcijom koju sam dobio. Suradnja sa Parlamentom ... bila na zavidnoj razini, mi smo komunicirali, Ured je komunicirao sa vama, a preko vas i sa javnošću i nema nikakvog razloga da to ne ostane i ubuduće tako i mislim da još neke stvari možemo i unaprijediti u narednom periodu. Dozvolite samo nekoliko ..., s obzirom da smo juče preuzeli Ured, ali s obzirom da je Ured dobro organiziran evo ja mogu da u ime kolega kažem nekoliko riječi. Da je u ovoj reviziji koja je obuhvaćena za 2014. godinu proračunska sredstva koristilo 75 institucija u iznosu od 906,5 miliona maraka, da je u njima bilo zaposleno 22.393 uposlena, da je Ured revidirao 74 institucije i proveo 8 revizija učinka. Mišljenja su bila sljedeća, čisto pozitivno – 31 institucija, pozitivno sa skretanjem pozornosti – 36 institucija, 1 sa rezervom i 5 s rezervom sa skretanjem pozornosti. Kada su u pitanju preporuke dato je ukupno 460 preporuka, to je 17 manje nego u godini prije 2014., stopa realiziranja preporuka izmeĊu 50 i 60% što, evo na neki način, možemo reći donekle zadovoljno, ali to mora biti još i bolje. Preporuke se mogu svrstati faktički u dvije skupine. Jedna su one koje se odnose direktno na institucije, i uglavnom te preporuke se manje- više i realiziraju, a druga grupa preporuka, one koje su sustavne prirode one zahtijevaju, znači, djelovanje kroz više institucija i kroz djelovanje više oblika usvajanja i donošenja propisa. ... preporuke koje se ustavno odnose na interne kontrole, usvajanje meĊunarodnih računovodstvenih standarda, provedbu odluka Ustavnog suda, provedba odluka i zaključaka ovoga Parlamenta, preporuka revizije i možda još, ali evo to su samo one koje su osnovne. Zadaća revizije je faktički da uoči i dijagnosticira problem kroz svoja izvješća koja dostavlja Parlamentu, odnosno javnosti. Izvješća su poziv faktički na odgovornost. Ured za reviziju nije represivan organ, odgovornost je ta koja, znate, može biti višeslojna, može biti, ne znam, javna, politička, disciplinska, može biti kaznena odgovornost, zavisi od onoga što je propušteno u tom radu ili ono što je napravljeno kao nedjelo. I mislim da se uspješnost jednog društva upravo organizira kroz razvijenu svijest odgovornosti. Ukoliko ima odgovornosti onda će svake godine biti manje preporuka i sustav će biti organiziran, ukoliko nema odgovornosti onda uzalud će biti i naši izvještaji, vaši stavovi i ta država onda stremi ka javašluku i neradu, a onda u takvim okolnostima mislim da je suvišno o svačemu govoriti. Mi smo za naredni period ili za ovu godinu već napravili raspored, krenuli smo u novi ciklus revizija. Revidiraće se 74 institucije, 6 revizija će biti učinka i mislim da kroz jednu suradnju sa Parlamentom, koja je bila i do sada, treba biti još i bolja, mislim da ćemo na zadovoljstvo svih podignuti naš sustav za još jednu stepenicu ka boljem i mislim da ćemo na takav način ispuniti i naša očekivanja. Hvala vam lijepo, živjeli. Stojim na svim objašnjenjima koje bude trebalo skupa sa mojim osobljem koje su nalazi.
Hvala Vam. 83 Dužan sam da obavijestim Dom o hronologiji. Znači izvještaji o finansijskoj reviziji institucija BiH za 2014. godinu dostavljeni su 10. i 14.07.2015. godine i u dnevni red su uvršteni redosljedom dostavljanja. Nadležna Komisija za finansije i budžet 10.11.2015. dostavila je Zbirno mišljenje o revizorskim izvještajima finansijskog poslovanja institucija BiH za 2014., s prijedlogom zaključaka. Prvu grupu izvještaja čine izvještaji s revizorskim pozitivnim mišljenjem – 31 institucija i pozitivnim mišljenjem sa isticanjem predmeta – 36 institucija. Drugu grupu izvještaja čine izvještaji s revizorskim mišljenjem s rezervom – 1 institucija i mišljenje s rezervom sa isticanjem predmeta – 5 institucija i izvještaji na koje Kancelarija za reviziju institucija BiH ukaže Komisiji da obrati posebnu pažnju prilikom razmatranja. Izvještaje druge grupe Komisija je razmatrala uz javno izjašnjavanje predstavnika tih institucija na redovnoj sjednici. Uz ovih šest izvještaja Komisija je odlučila da razmatra i revizorski izvještaj o finansijskom poslovanju Uprave za indirektno oporezivanje BiH koja je dobila revizorsko pozitivno mišljenje sa isticanjem predmeta. Dakle, Komisija je detaljno razmotrila izvještaje o finansijskom poslovanju 7 institucija Bosne i Hercegovine i to: Ministarstva odbrane BiH, Službe za poslove sa strancima, Ministarstva inostranih poslova BiH, Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH, Agencije za rad i zapošljavanje i Uprave za indirektno oporezivanje BiH. Za ovih 7 izvještaja Komisija je sačinila posebna mišljenja koja su sastavni dio Zbirnog mišljenja i u svakom od njih sadržani su zaključci kojima su predviĊene odreĊene obaveze za date institucije. Osim tih zaključaka u samom Zbirnom mišljenju predloženo je i usvajanje sljedećih zaključaka: 1. Predstavnički dom prihvata 73 revizorska izvještaja o finansijskom poslovanju institucija BiH za 2014. godinu od čega: a) 66 revizorskih izvještaja institucije čije je finansijsko poslovanje ocijenjeno revizorskim pozitivnim mišljenjem i pozitivnim mišljenjem sa isticanjem predmeta (Prilog 1 Zbirnog mišljenja); b) 7 revizorskih izvještaja institucija čije je finansijsko poslovanje ocijenjeno revizorskim mišljenjem s rezervom uz isticanje predmeta i 1 pozitivnim mišljenjem sa isticanjem predmeta (Prilog 2 Zbirnog mišljenja). 2. Predstavnički dom obavezuje rukovodstva 36 institucija BiH čije je finansijsko poslovanje u 2014. ocijenjeno revizorskim pozitivnim mišljenjem sa isticanjem predmeta da preduzmu sve potrebne mjere iz nadležnosti svake institucije pojedinačno kako bi se izbjegle dalje posljedice problema u poslovanju na koje je revizija skrenula pažnju pri isticanju predmeta u pozitivnom mišljenju, a posebno da materijalnost takvih nalaza revezije eventualno ne propuste ubuduće kvalifikaciju u narednim izvještajima revizije. 3. Predstavnički dom usvaja predložene zaključke Komisije za 7 institucija BiH sadržane u pojedinačnim mišljenjima Komisije za svaku instituciju BiH čiji su revizorski izvještaji o finansijskom poslovanju za 2014. godinu bili predmet detaljne analize u Komisiji (Prilog 2 Zbirnog mišljenja). 4. Predstavnički dom traži od Savjeta ministara BiH da najkasnije do kraja februara 2016. razmotri revizorske izvještaje za 2014. godinu sa akcentom na 7 institucija BiH čiji su revizorski izvještaji o finansijskom poslovanju za 2014. godinu ocijenjeni revizorskim mišljenjem s rezervom, mišljenjem s rezervom sa isticanjem i predmeta i 1 izvještajem s pozitivnim mišljenjem sa isticanjem predmeta kao i pripadajuće zaključke iz Priloga 2, uz obavezu sačinjavanja cjelovite informacije o tome, te 84 njenog dostavljanja Parlamentarnoj skupštini BiH u roku ne dužem od 30 dana od datuma razmatranja, koja će minimalno sadržavati sljedeće: 4.1.Programe aktivnosti i mjera koje će biti preduzete u navedenih 7 institucija iz Priloga 2 u pravcu prevazilaženja teškoća u poslovanju i preventivnog djelovanja kako se one ne bi ponovile u narednim izvještajima; 4.2.Izjašnjavanje Savjeta ministara BiH o sistemskim mjerama koje je predložila Kancelarija za reviziju, navedene pod tačkom 3.d) od 1 do 18 Zbirnog mišljenja, kojim bi se na sistemskom nivou otklonili uzroci ponavljanja odreĊenih revizorskih nalaza; 4.3.Izjašnjenje Savjeta ministara BiH u programskom formatu sa nosiocima obaveza i rokovima za izvršavanje aktivnosti usmjerenih na jačanju kontrolnog okruženja, donošenjem novih propisa ili dogradnjom postojećih propisa, izdvojene prema kategorijama izdataka navedenim u tački 3.e) od 1.1.1. do 1.1.13. Zbirnog mišljenja, kao aktivnosti i mjere usmjerene ka dodatnom jačanju nadzora i ... postupaka izdvojene prema kategorijama izdataka navedenim u tački 3.e) od 2.1.1. do 2.1.31. Zbirnog mišljenja. Otvaram raspravu. Poslanik Predrag Kožul.
Pa, ja sam se u prvom redu javio kao predsjedavajući Povjerenstva za financije i proračun i upravo sam htio učiniti ovo što je predsjedavajući učinio. Budući da je predsjedavajući vrlo detaljno iznio zaključke Povjerenstva za financije i proračun ja ću jedino iskoristiti ovo kratko vrijeme, da ne ponavljam ono što ste Vi rekli i što je bitno kao u ovom dijelu, da kažem, obzirom da pokušavam uvijek stvari gledati s bolje strane, danas smo dostav ovdje crnih stvari čuli i kazali, i rekli i vidjeli, unutar ovih revizorskih izvješća kroz sve protekle godine ja ću vas upozoriti na jedan, na dva tabelarna prikaza ovih naših izvješća koji ipak nešto govore. Ovo jedno tabelarno izvješće, ne znam, ne gledate ga pa ću vam ga prepričati, jedan grafikon koji pokazuje rast onih izvješća sa pozitivnim mišljenjem u zadnjih 6 ili 7 godina. Drugi grafikon, naravno, pokazuje pad onih izvješća sa, bilo da su negativna bilo da su izražena sa rezervom. Ovaj grafikon koji je vrlo optimističan doduše ne prikazuje realno, u potpunosti realno stanje revizorskih izvješća i stanje trošenja proračuna, jer jedan drugi grafikon pokazuje kolika je ukupna proračunska vrijednost za one proračunske korisnike koji imaju pozitivno revizijsko izvješće i za one koji imaju revizijsko izvješće sa rezervom u 2014. godini. Tu je karakteristično da su oni, u pravilu, proračunski korisnici koji troše više novca, to je ovih par ministarstava, koji raspolažu sa ogromnim iznosom novca uglavnom u ovoj kategoriji sa rezervom. Ali ono što je, što bih ja želio istaknuti kao pozitivnu vrijednost, izašlu iz revizijskih izvješća za 2014. godinu, da je prvi put iznos proračunskog novca onih proračunskih korisnika koji imaju pozitivno mišljenje revizijsko prešao iznos novca onih proračunskih korisnika koji imaju izvješća sa rezervom, prvi put u 2014. godini. I zaista bih želio da je u ovo vrijeme danas na kraju, rekao bih, dana, iako ne na kraju našeg radnog dana, kažem, unutar ovoga, nešto pozitivno, da se kroz zadnjih 7 ili 8 godina kontinuirano financijska disciplina u institucijama BiH, ja bih rekao, blagim korakom, ali ipak poboljšava. Zahvaljujem. 85
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić.
Hvala lijepo. Prvo mi dozvolite da se zahvalim na dosadašnjoj dobroj saradnji dosadašnjem generalnom revizoru i zamjeniku generalnog revizora koji su završili svoj sedmogodišnji mandat i da poželim bar toliko dobru saradnju novim članovima menadžemnta Kancelarije za reviziju, u nadi da ćemo bar toliko biti uspješni koliko smo bili do sada. Evo, čuli ste predsjedavajućeg Komisije, rekao je neke elemente koji govore o tome kako je to izgledalo. 2008. godine nadležne komisije za finansije i budžet oba doma Parlamentarne skupštine su usvojile smjernice za pregled i analizu revizorskih izvještaja i od tog momenta Parlamentarna skupština BiH ima jedinstven pristup u obradi revizorskih izvještaja. Ni jedna, ni jedan parlament u širem, i daljem, i bližem okruženju ne radi to na ovakav način. Dakle, jedna ogromna snaga i energija je uložena. Ja zato moram da zahvalim još jednom ... koji je omogućio da taj projekat zaživi, a istovremeno da se zahvalim USAID-u koji danas prati da taj projekat ide na način na koji omogućava da poslanici, u okviru Komisije za budžet i finansije, a onda i u Parlamentarnoj skupštini rade taj posao na najbolji mogući način. Trebalo nam je puno vremena, počinjali smo sa 2% pozitivnih izvještaja u 2003. godini, penjali se za neka veća, veće cifre smo zabilježili tek 2010. godine kada je bio broj pozitivnih izvještaja oko 30%, i evo, sad ste čuli kako se to stanje mijenja. Nije to još uvijek najbolje, ima se još uvijek šta tu raditi, ali da je napravljen jedan značajan iskorak, napravljen je. Šta su nam najveći problemi ostali, i to je nešto čime se bavimo godinama i nismo našli odgovor zašto je to tako. Prvo, Kancelarija za reviziju je zaboravila da postoji nešto što se zove negativno mišljenje. Negativno mišljenje za razliku od entitetskih revizija Kancelarija za reviziju je to samo jednom uradila, čini mi se Ministarstvu odbrane, i nikad niko više nije dobio negativno. Ja sam pokušavala da istražujem koji je to prag ... koji zaslužuje da neko dobije negativno mišljenje i nikad to nisam otkrila. Onda sam čula da i mnogi revizori nisu smjeli da otkriju to, pa se sad u meĊuvremenu time tješim. MeĊutim, ostali su vrlo ozbiljni problemi koje revizija godina uočava, dakle kod najvećeg broja institucija kvalifikacije vezane za nedostajuća interna pravila i nedostajuće propise i zakone. Pa, pazite vi šta to znači, nemate uslov za rad. I to revizija konstantno pominje to. To su sistemske stvari koje mora urediti Savjet ministara. Koliko god Parlament, čuli ste namučili smo predsjedavajućeg da pročita obiman izvještaj, vidjeli ste na šta liči, koliki je to izvještaj, nema pomoći bez obzira koliko Parlament insistira, koliko revizija radi, koliko Parlament na tome insistira, dok se ne dogodi da Savjet ministara uradi svoj dio posla. Do sada Savjet ministara nikada nije analizirao revizorske izvještaje. Nema, onda mi pričamo sami sebi svake godine. Drugo je kvalifikacije vezane za oblast javnih nabavki. Govorili smo godinama da nam je zakon problematičan, pa smo donijeli novi zakon. I dalje je problem u javnim nabavkama, a tu je odliv najvećeg dijela sredstava i to su najveće šanse i mogućnosti za korupciju. Dakle, to je prioritetno što se mora promijeniti. Mora se napraviti plan godišnje nabavke pa se ne bi dešavalo ovo što nam se dešava. 86 Kvalifikacije vezane za ... i planiranje budžeta. Ovo je jedini Parlament koji samo jednom vidi budžet. Poslije se vrše takvi zaokreti i promjene da mi vidimo šta se desilo onog momenta kada budžet doĊe pred nas. Ni u jednoj zemlji se to ne može desiti. Onog momenta kada proĊe parlamentarnu kontrolu i tu se zaustavi, nema te sile koja bi mogla da promijeni i jednu tačku u budžetu. Na kraju, slabosti pri obavljanju popisa imovine, sredstava, izvora sredstava, vezane za interne kontrole itd., itd. Dakle, postoji nešto što je, što se zove i nekonzistentnost revizije. Imali smo, kao što ste vidjeli imamo 6 institucija koje su dobile mišljenje s rezervom ili mišljenje s rezervom sa isticanjem predmeta. Sve te institucije imaju različitu složenost i težinu grijeha koji, pod navodnicima grijeha, koji im stavlja na dušu Kancelarija za reviziju. Ali recimo Ministarstvo odbrane kao najveća institucija Bosne i Hercegovine, ono zaslužuje i posebno posmatranje od strane Komisije za odbranu i bezbjednost. Radi toga kako, kako da to što prije i uspješnije završimo, pogledala sam da je Kancelarija Ministarstvo odbrane završila, ispunila 11 preporuka Kancelarije za reviziju, 4 su u toku, 14 nije realizovala. .../upozorava se poslanica da joj je vrijeme isteklo/... I to ne bi bilo strašno, evo završavam, 35 novih je dobila 2014. Pitanje je od tolikog broja preporuka hoće li moći institucije da to završe. Poslali smo, hiper inflaciju preporuka imamo. Mislim da o tim preporukama treba porazgovarati, mislim da treba napraviti zajednički susret sa obje komisije za finansije i budžet i porazgovarati o svim otvorenim pitanjima koje smo mi ... Nadam se i uzdam da ćemo kao i do sada dobro saraĊivati i na ovom planu. Hvala vam još jednom.
Hvala Vama. GospoĊa Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Prije svega čestitala bih novim revizorima preuzimanje dužnosti, poželjela uspjeh u radu i da imaju manje problema, makar sa sprovoĊenjem ovog Zakona o javnim nabavkama. Ne znam koliko je zaista finansijska disciplina institucija poboljšana, koliko su zaposleni naučili malo bolje da knjiže i da pokrivaju sve ove manjkavosti, ali moram primijetiti ovo što je rekla i koleginica Majkić da postoji nekonzistentnost kod ovih izvještaja. Možda ja nisam dovoljno upućena, možda dovoljno ne znam, ali je meni, recimo, nejasno i nelogično da Ministarstvo inostranih poslova dobije mišljenje sa rezervom i da im se skreće pažnja na: što nije donijet Zakon o spoljnim poslovima, što je čisto politička odluka i mi smo odgovorni za to, što upotrebljavaju faksimil u dokumentima, što imaju ugovore o djelu, i oni imaju mišljenje s rezervom. S druge strane kad pročitate izvještaj Uprave za indirektno oporezivanje naiĊete na vrlo ozbiljno kršenje Zakona o javnim nabavkama, i to je pozitivno. Evo, navešću samo neke, dva primjera u Upravi za indirektno oporezivanje koje su revizori uočili, to je izgradnja graničnog prijelaza Gradiška. Prvo je raspisan jedan tendar, 6 ponuda, 5 ispunjava uslove, najpovoljnija 4 miliona, pa se kaže – ali nemamo novac za drugu fazu. Pa onda kažu – pisali smo Ministarstvu finansija, oni su rekli da će imati u vidu u Budžetu za iduću godinu. Pazite, ne da će obezbijediti, nego imati u vidu za iduću godinu. E, nakon tog se raspisuje drugi ponovljeni postupak, 3 konzorcijuma samo 1 ponuda kompletna i to „Prijedor putevi“ – 6,9 miliona. Naravno postupak je poništen jer je broj primljenih prihvatljivih ponuda bio manji od 3, 87 Niskogradnja Laktaši – 6,3 miliona. E valjda kad se tu procijenilo koliko bi se otprilike, pošto je 8,5 miliona bio dozvoljeni budžet, na trešem ponovljenom pozivu Niskogradnja Laktaši, znači u roku od 2 mjeseca, dostavlja ponudu za 2,1 milion više, i ona je ovaj put najpovoljnija ponuda, i naravno dobija taj posao. Na Komisiji smo pitali kako je to moguće, ljude iz Uprave. Kažu oni – poskupio šljunak zbog poplava. Poplave su, i kad je prethodni tender, bile nakon maja mjeseca, znači u julu je bio prethodni tender, nemoguće da je šljunak baš poskupio za 2,1 milion. Meni nije bilo lijeno i provjerila sam sve moguće, odnosno naši načelnici su bili zaduženi za sve moguće šljunkare i kamenolome, od Gradiške do Bijeljine smo provjerili, preko Doboja, nigdje nije, ista cijena šljunka je bila i u aprilu, i u julu, i u septembru prošle godine, i dan danas je ista cijena. Sljedeća zamjerka je nabavka Regionalnog centra ovdje u Sarajevu gdje je uslov tendera bio da se zgrada nalazi 2 km od ove zgrade. Ja sam pitala – zašto je to tako, objasnili su nam iz Uprave za indirektno oporezivanje da je to zbog konfiguracije terena, potrebno im je da je ravno, itd. Pa molim vas, 2 km od ove zgrade se nalazi i Grbavica i Vraca koja su u brdu a Rajlovac je u ravnom. Ja ne vidim zašto je bio problem da se nabavi ta zgrada i u Rajlovcu. I pri tom, naravno, i ovdje smo imali ponavljanje. Naravno, u drugom pozivu ovdje, kako su revizori uočili specifikacija prostora je značajno izmijenjena jer je očito onaj ko je treba da dobije tih 14 miliona i da se kupi njegova zgrada i pri tom, kako revizori primijetiše, čini mi se, možda griješim, da li je minimalna kvadratura bila 2.300 kvadrata, a ipak je kupljeno 2.125. Znači, išlo se ispod ..., ispod uslova tendera. Ja mislim da za ovo neko treba da odgovara i da je ovo nešto čime treba da se bavi Tužilaštvo BiH. Sljedeći izvještaj koji je tredicionalno loš je, i ovim ću, evo ... prije završiti, izvještaj Agencije za identifikaciona dokumenta. Nabavka ličnih karata gdje se ispostavilja da se avansno više nije plaćalo 30%, nego da se avansno plaćalo preko, 64,57%, znači nekom unaprijed, i da smo onda, da je raspisan tender za pasoše da se opet u krugu od 2 km od IDDEEA-e taj ko nam pravi pasoše mora nalaziti. Ja sam pitala – zašto je to tako, rekli su zbog bezbjednosti. Ja ću vam reći da ista kompanija ... u Srbiji pravi pasoše i da se ona nalazi u Staroj Pazovi. Znači, neko u Ljermontovoj vadi pasoš, po istoj tehnologiji dobije ga, u Staroj Pazovi odštampan. Naš novac, o kome isto vodimo valjda računa o bezbjednosti, se štampa u Francuskoj. Ali je očito ovaj uslov nekom trebao da se preferira preduzeće koje je već imalo taj čuveni ugovor sa Milbauerom, odnosno Mitesom za štampanje ličnih karata i dokumenata. Ovdje molim da apelujemo i da možda kao zaključak odavde pošaljemo, da bi pomogli sadašnjem ministru civilnih poslova, da pozovemo Tužilaštvo, koje se već oglasilo i reklo da vodi istragu po ovom pitanju, da što prije okonča tu istragu, jer ukoliko se to završi optužnicom i presudom ministru civilnih poslova ćemo olakšati posao da prekine nezakonite ugovore. žao mi je što je Tužilaštvo tromo i što već godinu dana vrši ovu istragu, ali evo čim godinu dana rade znači da imaju šta da rade. Nisu odmah istragu zatvorili kao neosnovanu. Hvala i izvinite što sam prekoračila vrijeme.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović, ima riječ. Izvolite, diskusija.
Tako mi Boga ovo je nepravda, sam sam iz političke opcije pa moram, šta ću, i ja znam da dosadim, ali nadam se da govorim ono što stvarno treba. 88
Sve dok ste u granicama Poslovnika ne možete biti dosadni da znate. Slobodno Vi to upražnjavajte to je Vaše pravo.
Pa nije pravo da maltretiram nikoga.
U granicama Poslovnika, rekao sam.
To nije u skladu sa ljudskim pravima.
Izvolite, hajte.
Dobro, malo šale, jel'. Revizorski izvještaji, naravno vi ste gospodo došli i ja se nadam da ćete akceptirati ono što ću sada reći. Meni sve ovo liči na, kada pitate nekoga kako a on kaže može ovako, ali vjerujte mi može i ovako, a znate to bi moglo i ovako. Pa se ja pitam koliko zastupnika ovdje, ili poslanika, ili narodnom voljom izabranih narodnih predstavnika, ima pravo na plaćeni telefon. Koliko vas ovdje na to ima pravo? Ja nemam. Ne bi bilo loše da mi to znamo. Jer doĊete do čuda, znate. Ja sad moram spustiti jer ne vidim dobro, kako bih vam rekao na šta mislim. Gdje su ove revizije, pa onda imamo Agencija za antidopinšku kontrolu. Jeste li pročitali koliko ljudi ima pravo na službeni telefon? Jel' to revizija vidjela. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Kakav je to Pravilnik da svi imaju službeni telefon? Ma dajte molim vas gospoĊo. To znači, dajte da donesemo te pravilnike. Koliko goriva troši na 100 km jedan automobil? Ja sam vrlo prosto izračunao, vi ste, to je suhoparno, potrošili gorivo ovoliko i ovoliko. I to je sve uredu. Svi imaju plaćene karte za prevoz izuzev direktora. Jeste li vidjeli koliko dnevno prelaze kilometara? Po ovome što je predstavljeno, dnevno prelaze, dnevno, 250 km, 250 km. Saberite to. Pa saberite koliko je onda putnih troškova, dnevnica i ostalo, pa su neke nelogičnosti. Pa, pozitivno mišljenje možeš dobijati do sutra. Ili službenih telefona u jednoj agenciji, da ne otvaram sad jedan po jedan, 32.948, službenih telefona. Podijelite mjeseci pa ćete vidjeti šta je to. Stvarno nevjerovatno. Prosto nevjerovatno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Jeste.
Pa što me bolan požuruješ, daj mi da sve završim.
Vidite, već ste skoro minutu, znači hajte završite ako hoćete misao, ali meni je nezgodno da Vas stalno prekidam. Molim Vas da se u okviru vremena ...
To su najveće rupe, posebna stvar je što se ne kontroliše u konačnosti ugovor, ugovoreno – izvršeno, pa ćete vidjeti kolike su razlike u ugovrenom – izvršenom. Te začkoljice koje se prave na taj način su lako kontrolisane, samo što neće da ih kontrolišu. Davno je Fidik i EU usvojili princip i način pristupa tenderima, ali gospoda to neće. Lijepo je doći do novca koji ti ne pripada. Hvala.
Hvala Vam. Replika, poslanik Lazar Prodanović.
Gospodine predsjedavajući. Uz puno uvažavanje uvaženog kolege Backovića, htio sam da kažem da nisu tačni podaci koje ste iznijeli za Agenciju za antidopinšku kontrolu. Mislim, molim vas, dakle htio sam reći, dakle da su ovdje troškovi i izdaci telefonskih i poštanskih usluga su ostvareni, dakle na fiksne telefone 2.680 i mobilne telefone 3.200 i da samo tri osobe imaju. I tačno je ... ZAIM
[[nije uključen mikrofon]] 90
Ja se izvinjavam, to Vam navodim zato što neugodno može neko sada da zloupotrijebi. Znam, pogledao sam Izvještaj i neugodno je to ako iznosite podatke koji mogu da stvaraju zabludu kod imenovanih. Ne štitim ih, direktora ili bilo čega i moram reći da je ovaj Izvještaj glavne službe za reviziju sasvim korektan. Hvala vam.
Hvala Replika, poslanik Backović.
Poštovani kolega, najvjerovatnije sam pogriješio. Sad ću vam ja, sad bih trebao svaki ovaj izvještaj, ja sam svaki pročitao, vjerujte mi. I ovdje imate ...
Nemojte svaki, molim Vas.
Svaki sam pročitao, ali sad moram potražiti. Znači ovako, uposlenicima – 20, ovome ovoliko, onome onoliko, direktoru odobreno 100 maraka, plus posebni troškovi i tako redom, samo da ih sad naĊem molim vas, svi imaju pravo, 100% svi. Znači, 23 službena telefona. Moguće da je i antidoping, samo moram pregledati, nisam rekao koja je, jedna je, dozvolite mi. Evo, ja ću sad pregledati koja je pa ću vam reći, javiću se.
Dobro, hvala. Snaći ćemo se vjerovatno. Poslanik Mirsad Isaković.
Zahvaljujem predsjedavajući. Možda sam trebao odustati dok zastupnik Backović naĊe ovo. Dakle, ja na samom početku moram izraziti svoju zahvalnost reviziji na dobro obavljenom poslu. Ja im se zaista zahvaljujem na tome. Revidirati 74 institucije u kojima ima više od 22.000 zaposlenih je stvarno jedan ogroman posao. Na ovaj način na koji su oni radili, a koji je, moram reći, u neku ruku bio podložan i kod Komisije za finansije i budžet i gdje je Komisija za finansije i budžet odreĊene institucije provjeravala na svoj način, naravno na svoj način, došli smo do zaključka da je ova komisija, odnosno ova revizija bila zaista dobra. Ono što je ovdje interesantno da smo mi od 2008. godine uveli ovu reviziju. Njen napredak, rapidan napretak u ostvarivanju pozitivne atmosfere, pozitivnog poslovanja, itd., je zaista vidljiv. Ono što mene posebno, nešto što me zabrinjava je veliki broj preporuka koje je ova komisija, odnosno revizija evidentirala. Te preporuke su, dakle sitne greške ili krupnije greške koje su se desile u poslovanju odreĊenih korisnika i one nisu, dakle, sve eliminisane, nisu 91 sve otklonjene. To je problem ove komisije. Zašto kažem nisu sve otklonjene? Pa u nekim ministarstvima, dakle, se dešava da odreĊene preporuke se ponavljaju čak 4-5 godina. Dakle, neshvatljivo je. Namjerno sam naveo da je to po programu Švedske Vlade bilo, nedavno sam biio u Švedskoj, dakle i gdje smo upravo diskutovali o ovoj temi da preporuke iz prethodnih godina se ne ispoštuju u narednom periodu. Njima jednostavno to nije bilo moguće objasniti, nije im jasno da se preporuke koje revizija ostvari, da se ne izvrše u nekom prethodnom periodu, odnosno u budućem obračunskom periodu. Ono što je za mene posebno važno jeste da je sistem internih revizija kod budžetskih korisnika dosta zatajio. Nema dakle efikasan sistem internih revizija i one su te koje bi trebale da spriječe zloupotrebe, nezakonsko poslovanje itd., kako bi revizori imali jedan solidniji pregled. Jedan veći broj preporuka se odnosi takoĊe, a ovdje nije spomenuto, dakle obavljanje poslova putem ugovora o djelu, gdje su to takoĊe revizori konstatovali. Najveći problem, po meni, je svakako prestruktuiranje budžetskih pozicija. Ovaj Parlament donese budžet, neko je to prije mene dobro konstatovao, donese budžet, sad na koji način, po hitnom postupku, ovako ili onako, ali mi, ovaj Parlament vidi tad budžet i više nikad. Prestruktuiranje pozicija budžetskih korisnika je jako opasna stvar. Zašto? Zato što imate jedan iznos i onda taj iznos prebacujete s pozicije na poziciju. Mislim da bi to morali riješiti. Morali bi riješiti iz više razloga, jer ako je ovaj Parlament donio budžet onda je logično i da prati njegovu realizaciju, odnosno njegovo izvršenje. Dakle, donesemo budžet na jednoj poziciji, a pare se potroše sasvim na drugoj poziciji i ovaj budžet nema nikakvog uvida u to, odnosno Parlament nema uvida u to do rasprave o izvršenju samog budžeta. Dakle, dolazimo u poziciju da donešeni budžet neko posebno unutar stavki prebacuje novac. Dakle, to je zapažnje, to su i revizori u svojim izvještajima, mada mislim da je to trebalo biti puno naglašenije. Dakle, mislim da bi trebalo raditi na sljedećim stvarima. Od 460 preporuka mali je broj, svega čini mi se da je konstatovano, svega 50% je njih realizovano iz prethodnog perioda. Kakve su posljedice ukoliko se ne izvrše ove preporuke? .../poslanik se upozorava da mu je vrijeme isteklo/... Mi dakle, ukoliko je negativno mišljenje niko nema posljedice, ukoliko je pozitivno mišljenje nemamo pozicije. Predlažem da donesemo neke, samo još jednu rečenicu, dakle da se donesu i neke sankcije. Sankcije nije moguće donijeti, ali je moguće da budžetski korisnici koji su negativno poslovali, koji imaju negativno mišljenje, iznesu progrm realizacije tog mišljenja. Dakle, da pred ovim Parlamentom da izaĊu za govornicu i kažu na koji način treba te preporuke riješiti. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Druga replika, gospodin Zaim Backović. Molim Vas gospodine Backoviću da pokušate u dva minuta.
Uz moje dužno izvinjenje za pogrešno spomenuto, tu se radi o Agenciji za antidoping kontrolu gdje imaju svi službene telefone. Znači, evo to sam, ja se, izvinjavam se što sam pogrešno rekao i koja je agencija, ukoliko sam im nanio duševnu bol ja se izvinjavam.
[[nije uključen mikrofon]] 92
Antidoping kontrolu.
/nije uključen mikrofon/
Pa evo stoji ovdje.
Hajde molim vas da ne vodite diskusiju meĊu vama, molim Vas gospodine Prodanoviću.
Evo da pročitam, molim vas da pročitam ovo samo, to je sekunda jedna.
Gospodine Backoviću, pročitat će sami poslanici. Hajte, gospodin Prodanović, replika.
/nije uključen mikrofon/
Odustaje. Diskusija, poslanik Salko Sokolović.
Gospodine predsjedavajući. Ma, više neko objašnjenje za gospodina Backovića, nego što sam imao želju da diskutujem. Mi danas razmatramo revizorske izvještaje i finansijsko poslovanje institucija za 2014. godinu. To je potrebno znati, sada je kraj 2015. godine. Zašto ovo želim da naznačim? Pa upravo zbog toga da bi se sjetili činjenice da je upravo vezano za Zakon o plaćama i naknadama u institucijama BiH Vijeće ministara donijelo interne akte oko upotrebe službenih automobila, telefona i reprezentacije. I primjena tih internih akata, gospodine Backoviću, naznačena je za januar 2015. godine, tako da nemamo efekat tih internih akata u revizorskim izvještaja o kojima trenutno govorimo, što znači da ti ranije uočeni nedostaci su proizveli izradu ovih internih akata i efekat tih internih akata ćemo imati u revizorskim izvještajima za 2015. godinu. I onda se neće dešavati ove stvari oko ovih mobilnih telefona ili zloupotrebe automobila, reprezentacije, itd. Ustvari vidjet ćemo to kroz nove revizorske izvještaje i mislim da će to biti jedan, po meni, pozitivan pomak. Dalje, evo spominjemo i Zakon o javnim nabavkama, znamo i on kad je usvojen, mali efekat na ovaj revidirani period. Ono što je potreba i što je obaveza Vijeća ministara i ovdje je naznačeno kao jedna od suštinskih aktivnosti, suštinskih mjera koje predlaže Ured za reviziju jeste izrada ovih podzakonskih akata na osnovu Zakona o javnim nabavkama. Sve te, znači izmjene koje ...
Molim vas pažnje malo, molim vas, znam da ste umorni, da saslušamo. 93
izrada podzakonskih akata, odnosno primjena ovih podzakonskih akata vezano za ove poslovnike o upotrebi službenih automobila, telefona i reprezentacije, znači imaćemo u 2016. godini. Ono što je meni bitno jeste da napomenem ovdje da, po meni je vrlo važno, da Vijeće ministara, znači realizuje Zaključak broj 4., a to je da izvrši analizu, do kraja februara 2016. godine, revizorski izvještaj i da onda postupi po ove tri tačke koje su dole naznačeno u Zaključku 4., da ja ne ponavljam, a pročitao ih je predsjedavajući. Odnosno, ono što je dalje po meni bitno, kad budemo imali tu analizu, da postupimo po Glavi V Zbirnog mišljenja, a to je Nadzor nad realizacijom preporuka. I onda ukoliko budemo pratili taj slijed dešavanja, odnosno ukoliko Vijeće ministara prvo, pa onda mi u narednoj fazi kao Predstavnički dom, zajedno sa Uredom za reviziju, preuzmemo svoje obaveze, mislim da ćemo ove revizorske izvještaje sad već za 2015. godinu, a sigurno za 2016. godinu, imati daleko kvalitetnije možda i ovih sedam uslovljenih izvještaja koji imaju rezervu, pretvorimo u pozitivne. Hvala.
Hvala. Poslanik Amir Fazlić.
Pa evo, ja ću samo jedan mali doprinos ovoj tačci dnevnog reda, mada je veći dio diskusije kolega Salko Sokolović dotakao se i, na neki način, spomenuo ono što sam i ja htio da kažem. Mislim, šta hoću da kažem ovdje o ... da se ne ponavljamo jel'. Godinama mi imamo ove revizorske izvještaje, tu su 74 institucije, imamo revizije učinka i uvijek nekako na isti način brzo preĊemo preko tih revizorskih izvještaja. Svojevremeno sam ja bio zagovornik ideje da vidimo tih 74 direktora ili odgovorne osobe koje su odgovorne za trošenje novca u ovim institucijama. Pa sam bio i zagovornik da imamo neku sjednicu, da li u dva dijela ili jednu grupu tih institucija da bude ovdje, pa onda druga grupa ili na neki način, uglavnom da vidimo te ljude. Ja sam 5 godina, evo drugi mandat u Parlamentu i vjerujte da ne znam kad bi mi ko rekao ovo su ta 74 direktora zadužena čovjeka, da li bih možda par njih znao. Šta hoću da kažem? Veoma je bitno da ti ljudi čuju diskusije parlamentaraca. Dobiće oni u pisanoj formi stavove Komisije, dobiće u pisanoj formi naše zaključke. I na neki način kad pogledamo godinama su iste primjedbe i kod ovih koji imaju pozitivno mišljenje i mišljenje sa isticanjem predmeta i kod ovih, ako je bilo negativno mišljenje, eto jednom je bilo, uvijek je utrošak telefona, korištenje službenih vozila, veliki zakupi tih institucija, ovlaštenja, neka velika ovlaštenja pojedinaca, itd. Šta se meni ovdje genejralno nameće kao pitanje? Koliko mi trošimo energije? Gledajte, imamo revizore, imamo interne revizore, imamo nas poslanike i većina naših pitanja, kad pogledamo, poslaničkih ide prema ovim institucijama, koliko mi energije trošimo samo da bi ovi ljudi koji su odgovorni u ove 74 institucije, da bi radili po zakonu. Znači, moramo naći neki modus. Opet ćemo imati istu reviziju, opet ćemo imati saslušanje i opet ćemo imati iste zaključke. I uvijek ćemo preći preko toga. I kad pogledam onda se zaista zapitam da li trebamo naći neki novi modus u samoj reviziji i modus u sistemu odgovornosti da pooštrimo taj sistem odgovornosti. Zašto? Imam osjećaj, evo sad imamo nove prve ljude u Uredu za reviziju, imam osjećaj da kod pojedinih institucija nisu isti kriteriji. To smo mi na Komisiji, neću da kažem da 94 se tu gleda ko je iz koje političke partije, ali da imam osjećaj da nisu isti kriteriji kod davanja ocjena o poslovanju i finansijskom stanju u pojedinim institucijama. Znajući novog revizora i znajući sve poslove koje je on radio očekujem da u narednom periodu bude bolje, ali i da bude neka nova metodologija u radu. Ja neću ovdje sad vaditi neke podatke, recimo Ministarstvo vanjskih poslova gdje sam postavio dva pitanja, Ministarstvo koje je zaista specifično, koje radi bez osnovna dva normativna akta, neću samo spominjati zakupe pojedinih ambasada, neću navoditi neke primjere ovdje oko kojih bi mogli pričati teme i teme. I vjerujte da je tako u većem dijelu institucija. A ko je na tapetu u javnosti ova 42 čovjeka. I ovo što je Zaim Backović rekao, pogledajte ovih 74 institucije koliko je zaduženih ljudi za mobitele, koliko je zaduženih ljudi za službena auta. Pa pogledajte ovdje meĊu nama kolegama koliko je nas? Mi ne trebamo, ali ne trebaju tamo, treba svesti na odreĊenu mjeru. Evo toliko, smatram da treba podržati ove zaključke Komisije za finansije, novi odgovorni ljudi u reviziji da čuju naš glas i sljedeća revizija da bude još kvalitetnija, bolja i oštrija. Hvala.
Hvala. Poslanik, imamo repliku poslanica Dušanka Majkić.
Kolega Fazliću, ja znam da Vi to znate ali niste htjeli sad da kažete. Kad će se stvari početi mijenjati? Onda kad ovaj Parlament bude se odnosio prema revizorskim izvještajima drugačije. Onda kad budemo imali snage da smijenimo nekog zato što ne radi na način na koji bi trebalo. Onda kada bi neko bio sankcionisan, kažnjen bilo kojom vrstom od onih nekoliko kazni, kad bi bio kažnjen za ono što nije uradio i ono što godinama ne radi, i za stanje kakvo jeste nemamo pravo nikoga da krivimo izuzev nas. Savjet ministara će raditi samo onda ako mora. Izvršna vlast će raditi onda ako Parlament ga natjera na to. Očito mi nismo imali mehanizma da ga natjeramo. Evo da vidimo hoćemo li to obezbijediti za sljedeći revizorski izvještaj.
Hvala. Poslanik Safer Demirović.
Zahvaljujem se predsjedavajući,. Niste ni prvi ni posljednji koji griješi moje ime. Pozdravljam naravno sve prisutne i doista ću biti jako, jako kratak. Ja nisam pročitao sve revizorske izvještaje, ali sam se potrudio da pročitam, čini mi se, 10-ak revizorskih izvještaja koji su se odnosili na agencije i institucije koje su bile predmet razmatranja Zajedničke komisije za ekonomski razvoj u okviru Izvještaja Vijeća ministara kojeg smo imali za prošlu godinu. I od tih 10 institucija, jedna od njih je dobila ovo Mišljenje sa rezervom. Ja lično da se pitam, na osnovu onog što je pisalo tamo u onom izvještaju, pola njih ne 95 bi to dobilo, ali nisam ja revizor i ne bih ja, moji su kriteriji neki sasvim drugačiji. I nije ovo razlog da sam se ja javio, dosta toga sam već od zadnja 2-3 diskutanta čuo. Ja možda imam problem realnog sektora i onako kako se to gleda u realnom sektoru. Vi nešto kad radite dobro, uspješno zato ste nagraĊeni, kad nešto radite onako kako ne treba onda ste za to sankcionisani. Ja bih volio da imamo od Vijeća ministara jedno uputstvo, jedan pravilnik na osnovu čega ćemo odreĊivati i utvrĊivati stvarni učinak i stvarni rad ljudi koji vode ove institucije, u koje bi bili uvršteni i revizorski izvještaji. Evo recimo, šta znače preporuke kad ih neko ne ispoštuje, koje su sankcije? Je li bilo, takoĊe i izvještaji komisija koje razmatraju izvještaje tih institucija i ta jedna sublimacija na osnovu koje bi se onda ili stimulisali ti ljudi ili naravno destimulisali, u krajnjem slučaju, ovo što smo već čuli, nekog i zamijenili. Mislim da je takav pristup onaj pristup koji je, po meni, opet kažem možda je to nešto moje, otklon nekakav profesionalni, ali tako ja vidim te stvari. Zahvaljujem se.
Hvala Vam gospodine Safere. Zamjenik predsjedavajućeg, Džaferović.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovane koleginice i kolege. Ja mislim da je došlo vrijeme da u Bosni i Hercegovini ozbiljno razmislimo oko metodologije razmatranja izvještaja Ureda za reviziju. Prije svega čestitam novoizabranom menandžmentu, želim mu uspjeh u radu, na čelu je naš dobro poznati kolega iz prošlog saziva i on kao i svi ovdje prisutni znaju o čemu ja govorim. Pazite, nekada je postojala Služba društvenog knjigovodstva koja je imala mogućnost da podnese prekršajnu prijavu, krivičnu prijavu, kada izvještaj nije u redu. I danas postoje institucije koje mogu to urade, ali nema finansijske institucije koja radi ova posao i ima ta ovlaštenja i neće je ni biti. Revizija nije to, revizija je nešto drugo, to je nešto novo na što smo mi ovdje počeli da se navikavamo od 2001. godine. Osoba koja nas je učila ovdje, ja sam uvijek zahvalan na tome, 2001. godine je nekadašnji generalni revizor Norveške, podpredsjednik njihovog Parlamenta, ministar za ..., gospodin, čini mi se, Sven Ludvigsen. Ja mislim da je došlo vrijeme da mi napravimo iskorak da vidimo šta i kako sa revizorskim izvještajima. Drugim riječima pitanje glasi – šta treba da uradimo da bi oni koji su napravili problem u svom radu snosili odgovornost? Ja znam da bi bilo idealno da Parlament može donijeti odluku ako je negativan izvještaj nekoliko puta ili, ne znam ni ja, ako je jedanput da smijenimo takvu osobu. Imamo mi problema oko toga, da to znamo, dakle da je to skopčano i sa politikom, ali mislim da svaki put počinje prvim korakom. Prvo što treba da uradimo, mislim da nikada više ne trebamo da 70 i nešto izvještaja stavimo na jednu sjednicu. Dakle, to je jedna stvar. Juče sam čuo od jedne koleginice jednu pametnu ideju, ona je pominjala, dakle ovdje u Parlamentu, a to je da trebamo posebno da razmatramo izvještaje koji su negativni. Na jednu stranu svi izvještaji, na drugu stranu ovi koji imaju rezervu, koji su negativni ... imaju neke probleme, možemo ih klasificirati na način kako to vrši revizija, i da razmatramo izvještaj po izvještaj. Da pozovemo odgovorno lice iz institucije, revizor ovdje za govornicu, predsjednik komisije na svom mjestu, a odgovorna osoba na svom mjestu i onda od primjedbe do primjedbe. I nek javnost onda zna, ako ništa neka javnost zna gdje je problem. Mi smo danas imali neke 96 pokušaje, pominju su neke institucije koje su išli za tim da se pristupi ovakvoj metodologiji, ali naravno to nije moguće kada je 70 izvještaja ili oko 70 izvještaja po srijedi. Zbog toga ću ja predložiti, evo prije svega našem Kolegiju, do nas je dakle sada da to organiziramo, a Uredu generalnog revizora takoĊer i ovoj Komisiji dajem na razmišljanje da na ovakav način počnemo u budućnosti da razmatramo izvještaje. Mi smo svi profesionalci, mi držimo dvije sjednice mjesečno, ako dvije, evo zadnja dva mjeseca je bila po jedna, mi trebamo biti spremni da radimo svaki dan, možda da razmislimo i o promjeni načina rada Parlamenta. Ne mora trajati sjednica ujutro od 10 pa naveče do 10, može sjednica da bude od 10, do 17,, pa onda ponovo naredni dan, pa naredni dan, itd. Dakle, imamo mi šta da radimo ukoliko hoćemo da se poslu, za kojeg smo zaduženi, počnemo odnositi na način na koji treba da se odnosimo. Toliko, hvala vam.
Hvala. Je li to replika gospodina Sokolovića? Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Nije samo replika gospodinu Džaferoviću, već gospoĊi Majkić, gospodinu Demiroviću. Gledajte, ja inače ne volim u životu ove demagoške priče. Ima u sredstvima informisanja i može se preuzeti Finansijski izvještaj Agencije za identifikacijska dokumenta. Neko ko je odgovoran u ovoj državi, a to su Tužilaštvo, to je Tužilaštvo prevashodno, trebalo je da izuči materiju, pa da predloži to sudstvu ili da ne predloži. Znači ima mehanizama ukoliko hoće oni da se aktiviraju. Pitanje je ko to ne dozvoljava. I ovdje brate da budemo čisti, ja sam to barem do sada pokušavao, da ukažem na taj problem. A to je da politički šefovi imaju svoje političke miljenike i instaliraju ih na odreĊene pozicije. Kako ćemo ih smijeniti? Kako ćemo ih smijeniti? Evo, vi meni recite kako ćemo ih smijeniti? Što ćemo ih ovdje staviti, pa ih kritikovati tri dana i onda četvrti dan će neko reći, nemojte ih dirati. Prema tome, to su demagoške priče. Moramo postaviti iskren odnos u ovoj državi prema ljudima koji rukovode odreĊenim institucijama i da na takav način unapreĊujemo državu, a ne da pokrivamo nerad nekih, a da onda tamo, kada uzmemo mikrofon, pričamo nešto što ne može biti ostvareno u javnosti. Eto ja sam to imao potrebu da kažem po ko zna koji put, jer smatram da samo na takav način kroz odgovornost pojedinaca koji upravljaju odreĊenim institucijama, ne samo države Bosne i Hercegovine, već i nižih nivoa i entiteta i kantona, možemo unaprijediti, ojačati Bosnu i Hercegovinu i donijeti dobra graĊanima Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić, replika.
Ma samo kratko. Nije jedini način smjena, kolega, postoji i drugi način i postoji politička odgovornost, postoji disciplinska odgovornost. Kada smo ijednu od tih pokrenuli? Ima različitih 97 vrsta odgovornosti. Nevolja je što kad Komisija za finansije i budžet pozove, radi saslušanja, institucije koje su dobile Mišljenje sa rezerevom, znate ko dolazi? Ne dolazi direktor institucija, dolaze šefovi računovdstva ili niži nivo. E zato bi morali oni ovdje, evo sada će biti, revizija će sada raditi ovu prehtodnu reviziju, u kraj godine će prethodna revizija biti završena. U januaru mjesecu bi trebali da znamo tačno ovih 6 institucija sa Mišljenjem sa rezervom šta su uradili, jesu li išta otklonili od tih preporuka koje su dobili. I ovdje da doĊu pred Parlament. Dakle, evo načina na koji se, može se naći, nego mi nismo pokazali do sada spremnost. Lakše nam je bilo da raspravimo 80 institucija istovremeno.
Hvala. Sefer Demirović, replika.
Ponovno greška. Safer. Pogrešno ste ponovo izgovorili moje ime.
Kaži Safer Demirović.
Pa rekao sam Safer Demirović.
čini mi se nije tako zvučalo.
A niste čuli, ne, ne ovaj put sam pazio da kažem ispravno, nego vama to izgleda, navikli ste na to.
Nebitno, vjerovatno. Zahvaljujem se. Ja ću sada da repliciram gospodinu, svom uvaženom kolegi Salki. Ja sam rekao da ima možda problem kod mene tog realnog sektora. U realnom sektoru je to tako. Ako radite i nagradite, ako ne radite doći će neko bolji. Ovo je neka nova atmosfera za mene i ja poštujem to. Zahvaljujem se.
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Već smo se iscrpili, probaću da budem kratak i da sad me ne doživite kao distonaciju svih ovih pohvala Uredu revizije, koje doista i ja imam, jer samo kada pogledate silne materijale koje smo dobili nemate što reći, a samo je to trebalo napisati, pregledati, vidjeti, itd. Ja bih samo 98 skrenuo pozornost na neke stvari da ponekad mi se čini iz nekog iskustva, vrlo kratkog na ovoj razini kojeg sam ja imao, da ponekad revizija izaĊe iz okvira svog ponašanja, dakle da ponekad recimo neki dokumenti, neke konstatacije koje su u fazi još razgovora sa korisnicima Proračuna, izaĊu već u javnost. Ne znam kako se to dogodi. Dakle, da li je to zlonamjerno ili ne, prema nekim institucijama, isto kao što ih revizirate neke sa nekom pažnjom ili pozornošću, neke s nekom drugom. Dakle, neki dokumenti i neki podaci izaĊu u javnost iz pera revizora, a da nije još proces ni završen, razgovora, dakle ono koliko ja se u ovo razumijem. S druge strane bilo je i takvih konstatacija od revizije, pa ja bih, dakle evo volio malo skrenuti pozornost i na to, da npr. je predsjedavajući Vijeća ministara, koliko se ja sjećam, oprao previše puta automobil. Mislim to su nebuloze od revizora da tako nešto traži. Treba gledati dokumenta, novac koji je dobio i ono već po čem se ponaša, a ne da on glumi sada i savjest iako je jednim dijelom i to, jel', revizija je i to. Ili s druge strane, vi se sjećate jednog problema koji sam ja možda doživio tako, a tu je gospodin Novaković, predsjednik Povjerenstva za promet i komunikacije, kada je bio iznesen podatak u javnost da je BHANSA ono 70 miliona eura ili maraka smo bili donji, zbog nekog neobavljenog posla. Dakle, prije svega nisu tu bili ispostavljeni računi, pa nenaplaćeni računi, nego je nama revizija rekla da je to, da je napravljeno nešto što je trebalo biti napravljeno, toliko bi se zaradilo. A drugo je to, ali ne možete u javnosti reći da je to gubitak Proračuna ili ne znam, tako se zapravo dobila konotacija u javnosti, iako nije točna. Dakle, evo ja bih samo, ne bih dalje duljio, uz čestitke naravno i mene, pridruživajući se novom vodstvu revizorskog tima, glavnog revizora, da malo i o tome vode računa, dakle kada je postupak revizije utvrĊivanja da to ne izlazi vani dok se bar to ne objavi. Ja znam da ima Zakon o pristupu javnim informacijama, ali isto tako ako su u ulozi, u kojoj jesu, da nas upozore, da upozore ove sve silne agencije da rade kako Bog zapovjeda, odnosno zakon, onda to trebaju učiniti a ne da se s tim manipulira u javnosti, ponekad i neutemeljeno. Evo, čisto da ne bude sve da je skroz ok, iako ja doista još jedanput čestitam reviziji na ovom uraĊenom poslu. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 79. tačku, Ad. 79. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Uspostavljanje javnih internih finansijskih kontrola (PIFC-a) u institucijama BiH“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH Izvještaj je dostavljen u proceduru 03.08.2015. Nadležna Komisija za finansije i budžet dostavila je Mišljenje o Izvještaju 23.11.2015. Komisija je prihvatila Izvještaj i predložila svoje zaključke. Otvaram raspravu. Ako se niko ne javlja za raspravu zaključujemo 79. tačku. Prelazimo na 80. tačku, 99 Ad. 80. Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva pravde BiH
Hvala lijepo. Mislim da nije uredu da ne kažem nekoliko riječi koje su bitne i vjerovatno i da se napravi odgovarajući zaključak sa sjednice ovog Doma. Naime, poznato je da i vojnici i policijski službenici koji se nalaze u mirovnim misijama dobijaju veoma visoke pohvale za svoj rad, ali nije poznato čak ni ovom Parlamentu jedna stvar koja onemogućava da oni rade svoj posao onako kako bi trebalo. Dakle, sve policijske agencije godinama ignorišu stanje da je oprema ljudi koji idu u mirovne misije, naročito policijskih službenika, nije odgovarajuća, a radi se o ljudima koji idu na temperature od plus 50 stepeni, i da je zaključkom Savjeta ministara, iz novembra 2013. godine, zaduženo Ministarstvo bezbjednosti da u najkraćem roku inicira sa bezbjednosnim agencijama da se napravi prijedlog radne i svečane uniforme, kako bi se vojnici, odnosno policijski službenici izjednačili i omogućilo im se da rade u tim uslovima rada. Dakle, nikada tu temu, nije taj posao završen. Oni, svi komadanti koji pišu izvještaje o stanju u jedinicama svake godine ponavljaju problem čizama i problem uniformi. I ja zaista ne mogu da vjerujem da jedino se SIPA i MUP Republike Srpske oglasili se i napravili propisane uniforme, i svečane i radne, a da sve ostale policijske agencije čekaju da to neko uradi. Dakle, ja predlažem da se donese zaključak u okviru ove tačke, bez obzira što ... Komisija usvojila, a to je da Predstavnički dom Paralmentarne skupštine traži od Ministarstva bezbjednosti, odnosno ministra, da u najkraćem roku inicira izradu Pravilnika o uniformama prilagoĊenim klimatskim uslovima policijskih službenika u mirovnim misijama, te da nakon usvajanja istog od strane Savjeta ministara informiše Predstavnički dom Parlamentarne skupštine. 100
Dobro, hvala. Molim Vas da dostavite to u pisanoj formi. Nemamo više prijavljenih za raspravu po ovoj tački. Prelazimo na tačku 82., Ad. 82. Informacija o Godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inostranstvu za 2016., materijal Ministarstva odbrane BiH Zakonom o učešću pripadnika Oružanih snaga BiH, policijskih službenika, državnih službenika i ostalih zaposlenika u operacijama podrške miru i drugim aktivnostima u inostrasnstvu, „Službeni glasnik BiH“, broj 14/05, ministar odbrane BiH obavezan je da do 15. septembra tekuće godine upozna Savjet ministara sa Godišnjim planom obuke i vježbi za narednu godinu i uputi Informaciju Parlamentarnoj skupštini BiH i Predsjedništvu BiH. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost BiH dostavila je Mišljenje o Godišnjem planu obuke i vježbi 09.11.2015. Komisija je primila k znanju Godišnji plan i uputila ga u dalju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspavu. Ako nema prijavljenih za raspravu zaključujemo 82. tačku. 83. tačka dnevnog reda, Ad. 83. Informacija o problemu rješavanja trajnog ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Mi imamo redosljed koji je obrnut ...
Nije, nije to više.
A nije još Agencija, tek će.
Sad je ona tek. Imamo mi pogrešan raspored ... 101
Tek sada ide, tek sad ide.
To je to što sam ja vidio. Vidiš, kod nas ovdje pokazuje 82. tačka, Informacija o trajnom smještaju, a 83. o Godišnjem planu obuke, a on je čitao 82. Godišnji plan obuke, 83., a 82. je ovo. Ali nema veze, sada ide ova tačka. Neće dr preskočiti ništa. čitajte.
Znači 83. tačka prema materijalu koji ja imam, ali mislim da je negdje greška bila u jednoj tački, Ad. 83. Informacija o problematici rješavanja trajnog smještaja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u Istočnom Sarajevu, materijal Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, 02.10.2015., uputila je Komisiji za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije navedenu Informaciju na razmatranje. Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, 06.10.2015., predložila je domovima Parlamentarne skupštine BiH da u dnevne redove svojih sjednica uvrste razmatranje predmetne Informacije, a na sjednice domova da budu pozvani direktor Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, predstavnici Savjeta ministara BiH i predstavnici Službe za zajedničke poslove institucije BiH. Kolegij Predstavničkog doma je odlučio da Informacija bude upućena na razmatranje Zajedničkom kolegijumu oba doma. Zajednički kolegij je na 10. sjednici, održanoj 29.10.2015., upoznat sa navedenom Informacijom, te je zaključio da se Informacija dostavi poslanicima i delegatima radi razmatranja na idućim sjednicama. Materijal za ovu tačku ste dobili. Otvaram raspravu. Poslanica Hanka Vajzović.
Aleksandra Pandurević, povreda Poslovnika.
Replika na šta, na čitanje tačke dnevnog reda?
Ne, nego samo pošto ... [[nije uključen mikrofon]] obrati, a sačinilac ove Informacije, oprostite Komisija i Agencija zajedno. Pa bih ja predložila da nam se prvo obrati uvaženi direktor, gospodin Lisak, i da nam on ovdje prezentuje kakva je situacija oko ovog rješenja, a onda mi možemo da se uključimo. Samo tehnička primjedba. 102
Gdje, gdje je gospodin Lisak. Je li Vi imate potrebu da se obratite? Imate potrebu. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani poslanici, prije svega želim da vas pozdravim u ime uposlenika Agencije i u svoje lično ime. Uvažavam zamor od cjelodnevnog zasjedanja, ali i koristim priliku da se obratim zbog problematike koja se razmatra. Prije svega zahvaljujem se što je Komisija za izbor i praćenje rada Agencije, a potom i ovaj Dom, prepoznao problem vezan za smještaj Agencije i uvrstio ovu Informaciju na dnevni red. Istina, nisam sretan zbog ovoga i ne likujem, jer na početku moramo svi skupa priznati da je povod za današnju tačku dnevnog reda, koja se razmatra na sjednici najvišeg zakonodavnog organa u državi, više nego čudan, a tiče se razmatranja Inicijative ove Agencije vezano za problematiku smještaja. Ovo bi u normalnim uslovima trebalo da bude tehničko pitanje, ali nažalost svjedoci smo da i o ovom pitanju raspravlja Parlament. Ono što mi imponuje, jeste da ovom raspravom ovaj Dom pokazuje svoju opredjeljenost za borbu protiv korupcije, stvarajući institucionalne kapacitete ovoj Agenciji kao centralnoj tačci za prevenciju i koordinaciju borbe protiv korupcije u Bosni i Hercegovini. Ja sam odgovoran za rad i funkcionisanje Agencije i sve ću učiniti da Agencija ispuni svoju zadaću, ali i da osiguram adekvatne uslove za rad uposlenicima, što sam u obavezi u skladu sa Zakonom o državnim službenicima i u skladu sa Zakonom o radu. Vidio sam takoĊe danas, evo od jutros sam ovdje s vama, vaše komešanje kada vam pet sekundi ne radi mikrofon u sali. To sam vidio sa strane. Pa zar mislite da bez elementarnih uslova za rad može funkcionisati Agencija? Ja znam takoĊe i siguran sam da će se danas otvoriti razna pitanja, sve s ciljem da se osigura na izvjestan način zamjena teza. Zato poštovani poslanici dozvolite mi da zbog objektivnosti uvida u realnu situaciju barem ukratko prepričam ovu Informaciju, a posebno da ukažem na jednu činjenicu koja me ovako, na neki način ukazuje na neke nelogičnosti, a to je da izvršna vlast ne provodi zaključke zakonodavne vlasti, a potom i da pojedine službe ne izvršavaju zaključke izvršne vlasti. Mislim da je ovo zaista nedopustivo. Dakle, mi smo kroz ovu Informaciju jednom, na hronološki način pokušali prezentirati slijed dešavanja vezano za osiguravanje smještaja ove Agencije. Ne bih prepričavao na koji način je oformljena Agencija, ne bih prepričavao odluke Vijeća ministara o sjedištu Agencije, ne bih prepričavao ni to da je ovaj uvaženi Dom 2013. godine donio zaključak da se Agenciji osigura adekvatan smještaj. TakoĊe isti zaključak prilikom rasprave Izvještaja o radu ove Agencije donio je i Dom naroda. MeĊutim, ono na šta posebno skrećem pažnju jeste da se nakon obraćanja Generalnog sekretarijata Vijeća ministara, svojim dopisom od 09.10.2013. godine, kada nam je dostavio obavijesti o zaključcima Vijeća ministara, do februara 2015. godine praktično nije ništa dešavalo do jedne obavijesti Službe za zajedničke poslove. Dakle, niko nas nije kontaktirao u vezi problematike smještaja, eventualnih potreba, rasporeda ili veličine kancelarijskih prostora, iako smo mi još u osmom mjesecu 2013. godine procijenili, na osnovu odreĊenih standarda koji reguliraju neophodne uslove za rad uposlenika, potrebe ove Agencije, a koje su se kretale oko 500 kvadratnih metara. Dakle, umjesto bilo kakvog dogovora sa ovom Agencijom vezano ili naznaka da će se rješavati pitanje ove Agencije, jednostavno dobili smo jednu obavijest od Službe za zajedničke poslove u prilogu čega je bila Odluka Vijeća ministara i onda sam ja prostim uvidom u tu 103 Odluku vidio odmah niz nelogičnosti, a izmeĊu ostalog da zbir dodjeljenog prostora je veći od zbira kupljenog, od ukupnog broja kupljenog prostora, tako da i sama ova činjenica govori o ozbiljnosti, profesionalnosti, stručno i savjesnosti predlagača Odluke koja je, uzgred budi rečeno, objavljena u „Službenom glasniku BiH“. Ono što jej osnovni problem, što smo mi na Kolegiju Agencije razgovarali, jeste da mi u dodjeljeni prostor ne možemo fizički da se smjestimo. Ja ne ulazim sada u problem što nemamo adekvatan smještaj za odreĊene druge obaveze koje smo u obavezi prilagoditi odreĊene prostorije vezano za smještaj materijalno-tehničkih sredstava i ostalo, ali suština svega je da u ovaj prostor mi se ne možemo fizički useliti. TakoĊe napominjem da prema standardima neophodnim za radno mjesto, za potrebe 33 izvršioca, koliko ih trenutno ima u Agenciji, neophodno bi bilo osigurati 306 kvadratnih metara, tako da ukupno dodjeljeni prostor za obje agencije, tamo koji je kupljen, iznosi 279 metara. I po ovom osnovu praktično bi, da se i dodjeli cjelukupni prostor Agenciji, bilo bi manjka 26 i po metara i ovo bi značilo da se Agencija ne može više proširiti do sistematizovanog broja izvršilaca i dalje razvijati. MeĊutim ono na šta sam posebno htio da skrenem pažnju jeste da je ključni problem nastao zapravo zbog činjenice da Služba za zajedničke poslove, koja je bila odreĊena i zadužena od Vijeća ministara da provede proceduru nabavke prostora, nikada nije kontaktirala Agenciju, kako bi eventualno dobila informacije o stvarnim potrebama ove institucije, kada je u pitanju njen trajni smještaj. I onda dolazi odreĊena prepiska koja pokazuje odreĊene nelogičnosti, a to je prvo da smo dobili jedno pismo od Ministarstva finansija da urgentno, kojim urgentno se traži preseljenje u dodjeljeni prostor, pa samo ako mi dozvolite, dakle urgentno se traži da uselimo u dodjeljeni prostor. Ovaj akt je od 10.03.2015. godine, a Služba za zajedničke poslove 15 dana kasnije nas obavještava o radovima na prostoru i da nisu u mogućnosti da nam predaju ključeve, iako su nas 23.03. obavijestili da su 20.03. izvršili službenu primopredaju kupljenog objekta. Ovo je zaista nešto što vrlo teško je razumjeti. Kasnije smo formirali, rješenjem, Komisiju za primopredaju, kao neko ko poštuje zakon i otkazali smo zakup poslovnog prostora u prostoru u kojem smo se nalazili tada. Taj zakup poslovnog prostora istekao je 16.06.2015. godine, i ono što posebno želim da naglasim da od tog perioda, kao legalisti, Agencija nije preuzela nikakve finansijske obaveze vezano za plaćanje zakupa. Ono što posebno iznenaĊuje jeste kada je Komisija za primopredaju ključeva, koja je formirana od Agencije, bila na licu mjesta zajedno sa predstavnicima Agencije za nadzor nad tržištem, koji su takoĊe dobili prostor, došli su do nekih podataka koji zaista pomalo su čudni, a to je da su ti ljudi koji su iz Službe za zajedničke poslove došli da predaju ključeve, imali samo ključeve u ruci, bez da eventualno su pripremili odreĊeni zapisnik o primopredaji, bez da su imali odreĊene informacije vezano da li postoji upotrebna dozvola, itd. TakoĊe u tom periodu nije ni struja bila uključena, a posebno su članovi ove Komisije, koju sam oformio, ukazali na jednu činjenicu, a to je da se u kancelarijama nalaze plinski bojleri, praktično iza leĊa izvršilaca, bojleri za grijanje. Zbog svih ovih razloga ja sam urgentno tražio od Vijeća ministara .../govornik se upozorava da mu je isteklo vrijeme/... da se preispita Odluka. U meĊuvremenu Vijeće ministara u šestom mjesecu je održalo sjednicu i zadužilo je Službu za zajedničke poslove institucija da za Vijeće ministara izdradi prijedlog za smještaj institucija u Istočnom Sarajevu.
Gospodine Lisak, vrijeme je isteklo.
Ništa se ne dešava i ono što je najbitnije i mislim što zaista kao legalista mogu ... 104
Imamo to u materijalima uglavnom sve. Vrijeme je isteklo, 10 minuta imaju oni koji su predlagači, dali smo vam vanredno riječ. Molim vas da završimo ovo.
Evo završavam, jedino što, dakle obrazloženje Odluke o odboravanju novčanih sredstava za zakup poslovnog prostora ne samo za ovu instituciju nego i za druge institucije, jeste činjenica da se ovdje kaže – da imajući u vidu da Služba do danas nije postupila po zaključku, zbog toga se odreĊjuju sredstva za zakup. I ono, predpostavljam, što očekujete od mene kao direktora, a to je da eventualno dam odreĊeni prijedlog kako izaći iz ove situacije jeste zapravo činjenica ukoliko prevlada mišljenje u ovom Domu da bi eventualno cijeli prostor zadovoljio potrebe Agencije, predlažem da se angažuje stručno lice graĊevinske ili arhitektonske struke koji će dati stručni stav, mišljenje i procjenu – da li je isplativije adaptirati i prilagoditi postojeći prostor za potrebe Agencije ili je racionalnije u prostor smjestiti agencije sa sjedištem u Istočnom Sarajevu, kojima prostor odgovara i koje mogu odmah useliti bez dodatnih troškova. Bojim se ukoliko bude dodatnih troškova, ovo sada govorim kao bivši policijski službenik, da eventualno to neće povući i pitanje nečije odgovornosti i nesavjesnog rada u Službi. Hvala.
Dobro. Lista diskusija, poslanica Hanka Vajzović.
Hvala lijepa. Mislim da nije bilo potrebe za ovoliko dugim izlaganjem u situaciji u kojoj se nalazimo, moglo je, ovo je pisani materijal, da se podjeli. Doduše ja ga kao član Komisije za praćenje rada ove Agencije znam otprilike napamet sve šta se dešavalo i zato sam se javila za riječ da podržim ovo, kažem ovo je onaj sistem sit gladnog ne razumije, direktor se ne da obamest, hoće da kaže sve, jer ih to zaisa žulja i s razlogom imaju, imaju taj osjećaj i nepravde i neodgovornog odnosa prema ovoj Agenciji u koju se svi zaklinjemo. Svi govorimo treba nam ovakva Agencija, da bogdo ima i veće ingerencije da nije samo koordinacija ili ne znam prevencija, da imamo i ... ovakvu Agenciju koja bi imala i neke druge ovlasti. No, što je tu je, u svakom slučaju hoću podržati, podržati ili pridružiti se negodovanju zbog ovakvog rješavanja njihovog smještaja, rekla bih na simboličkoj ravni, ovo je višestruko može biti znakovito. Imamo Agenciju ..., s druge strane imamo očito neke mutne radnje u vezi s tim prostorom. Za usporedbu da i drugi razumiju o čemu je riječ, ovdje po glavi zaposlenog, rekla bih, doĊe otprilike dva sa dva prostorija u kojoj eto šta možete smjestiti, sam da se smjesti i možda neki stolić, stolica. Pravila sam usporedbu Centar za informiranje i priznavanje dokumenata visokog obrazovanja, iz ovih revizorskih izvještaja, vidjela sam da oni imaju 16 zaposlenih i raspolažu prostorom od 207 metara kvadratnih. Ovdje 149, to je jedan oveći stan, 149, evo 150 kvadrata i 33 zaposlenih, oko 4,5 metra dobije jedan zaposleni. Mislim da, zato smo i na Komisiji nekako inicirali da ide na ovo jedno od naših zasjedanja ovdje, i da bi bilo nužno pristupiti rješavanju ovog. Kažem, ima višestruku simboliku da je riječ upravo o ovoj Agenciji, a da se iza toga, čini se, svašta dešava. Eto, ja podržavam da ovo rješavamo ako je ikako moguće u korist Agencije koja nam je svima očito vrlo važna, ali nek bude i u praksi tako. Hvala. 105
Hvala Vam. Poslanica Dušanka Majkić.
Pa evo, imam i ja pravo da nešto kažem, s obzirom da sam bila bivša predsjedavajuća ove Komisije za praćenje rada Agencije i znam kojim smo se motivima rukovodili da se rješi što prije da Agencija doĊe u odgovarajući prostor. Ali pazite molim vas, Savjet ministara na 123. sjednici, održanoj 11.02.2015., to je prije osam mjeseci, donio oduku da se Agencija i ova Agencija za prevenciju korupcije, Agencija za nadzor nad tržištem presele u novo kupljenih 407 kvadrata. I zamislite prepiska koja traje od februara, a podsjećam vas samo da Agencija raspolaže u ovom momentu sa 348 kvadrata, a ova druga Agencija sa 318, to je skoro 670 kvadrata i sjedi, ni jedna neće da se promjera, a plaća se zakup, a kupljen prostor. To nema nikakvog opravdanja. Kako se problem mogao rješiti? Kad sam vidjela koliko je pisama ovdje išlo, pa slušajte ovo je moglo da se riješi jednim odlaskom u Savjet ministara i da se taj problem završi. Ja mislim da se ne može sve, direktore, rješiti samo – pišem ovom, pišem onom. E na kraju ste došli na najlošije rješenje koje vas, koje vas je posvaĊalo sa svima. Da tražite od Savjeta ministara da stavi van snage odluku i ništa se dalje ne rješava, i još goru ste stvar koju je Komisija donijela, da zahtjeva od Savjeta ministara da pokrene pitanje odgovornosti nadležnih u Službi zajedničkih poslova. Pa, Služba za zajedničke poslove je operativni organ Savjeta ministara i radi ono što mu Savjet ministara kaže. Pa, ne može Služba da pravi raspored, kupuje nove prostore, odbacuje stare. Samo jedan zaključak ovdje nedostaje, da, i to sad možemo da to ispred Parlamenta, da tražimo od Savjeta ministara da nabavljeni prostor u visini, koliko je to, 407 kvadrata se u cjelosti dodjeli Agenciji za prevenciju korupcije. I rješili smo tim, ona druga Agencija ostaje ... iznajmljenom, jer nemamo drugog načina da to rješimo, ako nam je stalo da taj problem završimo. I oni mogu odmah da počnu, da se zovne sad Služba da vidi šta treba da se prilagodi i da počnu da rade tu. Dakle, nema ni jednog drugog mogućeg načina. Ko će sad kupovati novi prostor i kad je novi prostor ... u pitanju, pa to nema govora. Dakle, ja mislim da je ovo najjednostavniji način, voljela bi da vidim, direktore, šta Vi mislite o tome, ali mislim da je to jedini, jer nema novog kupovanja za ove potrebe posebne.
Ako sam shvatio Vi ste predložili zaključak.
Ja sam predložila zaključak, da.
Molim da ga dostavite u pisanoj formi. Sljedeća je poslanica Aleksandra Pandurević. /kratko prekinut snimak/ Izvinjavam se zaista, izvinjavam se. 106
Kratko, u vezi sa ovim, vezano zapravo ova Služba za zajedničke poslove, kolegica Majkić kaže da nije do njih, jeste do Vijeća ministara sigurno šta oni kažu tako bude. A ovaj prijedlog je i Agencija se zalagala za to, naravno. MeĊutim, njima je rečeno, koliko ja znam sa onog sa Komisije što smo raspravljali, vi uĊite ovdje pa ćemo nekad poslije toga. Zamislite, preseliti se i sve to, tako da je ipak, čini mi se, do Službe a kako će se rješiti ovo je dobar prijedlog sigurno.
Dobro, hvala. Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se. Pa meni se čini da uvažena koleginica Majkić nije pročitala Informaciju do kraja. Služba za zajedničke poslove jeste operativni organ Savjeta ministara i zbog toga ovaj naš zaključak 2, zato što Služba za zajedničke poslove odbija da sprovede odluke Savjeta ministara. Gospodin Lisak je bio na sjednici Savjeta ministara, bio je, bili predstavnici Službe za zajedničke poslove pozvani da bi se rješio ovaj predmet, gospoĊo Majkić, smještaja, i moram reći zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Mirko Šarović, koji je prisustvovao toj sjednici bio je inicijator tog, je doživio neugodnost. Direktor Službe za zajedničke poslove je počeo da viče na sjednici Savjeta ministara na njega, zato što je traži da se ovaj problem riješi. Savjet ministara je, ovaj Savjet ministara, 17. juna 2015., jednoglasno usvojio zaključak kojim zadužuje Službu za zajedničke poslove da preispita Odluku o rasporedu uredskog prostora u Istočnom Sarajevu i Tuzli, vodeći računa da institucije BiH u novokupljenim objektima imaju optimalne uslove za svoj rad. Šta se dešava? Direktor Službe za zajedničke poslove odbija ovo da sprovede. Direktor Službe za zajedničke poslove je bio i na sjednici Komisije, uvažena koleginica Vajzović, znate šta smo doživjeli, napao nas i direktora verbalno, vikao nam, nije nam dozvoljavao da mi govorimo. čovjek odbija da sprovede odluke Savjeta ministara. I zbog tog je jednoglasno, znači jednoglasno na sjednici Komisije usvojen zaključak da se traži od Savjeta ministara da pokrenu pitanje odgovornosti onih iz Službe za zajedničke poslove koji opstruišu rješavanje ovog problema. Komisija je takoĊe jednoglasno usvojila dva zaključka koja ja predlažem Parlamentu da ih usvoji, s tim da to postanu zaključci Predstavničkog doma i da eventualno ovaj prvi modifikujemo na način što ćemo na kraju, znači umjesto „tačke“ dodati „zarez“ i da se doda: „te da razmotri, znači, Savjet ministara da razmotri mogućnost da se nabavljeni prostor u Dabrobosanskoj ulici u Istočnom Sarajevu u cjelosti dodjeli Agenciji za prevenciju korupcije“. Naravno, pri našem, naravno, molim Vas kolega hoćete li dozvoliti, naravno pri našem zaključku 2 apsolutno ostajemo, jer Budžet BiH zbog ovakvog ponašanja direktora Službe za zajedničke poslove trpi štetu, pa i ovi izdaci koji se i dalje daju za kiriju su njegova odgovornost. Ja moram reći da imam informacije da su ostali iz Službe za zajedničke poslove, rukovodioci, se ogradili pismeno od njegovog ponašanja. Hvala.
Hvala. 107 Gospodin Zaim Backović.
Hvala Vam gospodine predsjedavajući. Puno je ovo složenije nego što mi imamo ispred sebe i o čemu mi raspravljamo. Ako je tačno da je cijena kvadratnog metra bila 2.460 KM onda je ovo puno složeniji problem. Sticajem životnih okolnosti, aktivnog rada kao inženjer bavio sam se gradnjom 37 godina, i ovo što ja ispred sebe imam, ako je ovo crtež, ja ne znam je li tačan, tipična konstrukcija zgrade sa stanovima pretvorene u poslovni prostor. Cijene u Istočnom Sarajevu stanbenog prostora se tačno znaju, gospoĊice Pandurević daću Vam ja oglas, 1.240 maraka. Daću Vam oglas iz prošle godine, prošle, 1.170 maraka, daću Vam iz pretprošle godine jer mi to pratimo na tržištu zbog ... I vrlo je interesantno da je ovo koštalo 2.460 i da dobijemo ovo što dobijemo, a to je, da kaže gospodin direktor, da su plinski bojleri iznad leĊa, što znači da su sada morali zbog iscjepkanosti prostora da vrše drugačiju distribuciju plinskih bojlera. A pogledajte ovdje rastere i mokre čvorove, pa će vam biti jasno da se radi o prekomponovanim stanovima. Rasteri su, to su ovo gdje se nalaze noseće grede i raspored svjetlih otvora ili prozora i ulaza. I nemojte, pošto ste vi u Agenciji za borbu protiv korupcije, nemojte da ovo niste ispitali, jer ovo je apsolutno nemoguće. Znate koliko košta cijena kvadrata gradnje ovakvog objekta u gradnji? ako ne znate izmeĊu 700 i 850 maraka kada ga sami gradite, znači cigla, malter, instalacije, podovi, sanitarije i ha, ha, toliko košta. Ovje je neka druga igra. Znači onaj ko vas tjera da uĊete tamo dobro se je zadužio kod onoga kome je ovo plaćeno. Znači, kad kažem zadužio znači da je dobio i sad ne može jadnik da se iz toga povuče, jer zbog toga glave lete, tu su u igri novci. To je ono što, a ne vidim ovdje iz sigurnosnih agencija niti jednog ministra ovdje, što bi oni morali da povuku – ko, kako, na koji način, zbog čega, pod kojim uslovima je prihvatio da se kupi objekat koji košta 2.460. Znate li koliko je koštao kvadrat ove konstrukcije objekta u kojem vi sad sjedite, mi sjedimo, jel' znate, jeste li ikad to pitali? ____________(?) Nismo. Niste. Puno manje od 2.460 KM. U čemu je onda kvaka, u čemu je kvaka? Ako se ovakvi kupuju objekti, onda teško ovoj državi, teško ovoj zemlji, teško narodu koji mi zastupamo, ako se ovako olako plaća po ovim cijenama. Po cijeni od 2.460 maraka se pravi objekat vrhunske, vrhunske gradnje sa marmerima, džakuzijima, ne znam, efektima i ne znam ti više čim ne po ovim cijenama, to zapamtite. Neophodno je gospodine Lisak, ja Vama preporučujem to, pošto Vas tjeraju u taj objekat, da istrajete na ovome i da uĊe stručnjak graĊevinsko-arhitektonske struke koji će dati šta ovo, u šta vi realno ulazite. Samo jedan detalj na crtežu koji ste dali, to je spoj dva mokra čvora jedan na drugi, samo jedan detalj, ja sam ga ovdje vidio, samo jedan. To znači da su bila dva stana i onda su u hodnik jedan odvojili, a jedan su spojili na prostoriju u kojoj će ljudi da borave, pogledajte to, pogledajte. To treba pogledati, znači jedan evo ga ovdje i drugi, jasno kao dan. Pa onda .../poslanik se upozrava da mu je vrijeme isteklo/... izdvojeno od dnevnog boravka napravljen ugaona kancelarija da se izdvoji još jedna kancelarija. Evo završiću ja.
Hajte molim Vas. 108
Samo me živo interesuje ko su bili ti koji su odlučili da se na ovaj način kupuju objekti u i za ime države novcem graĊana ove zemlje? Ako je to takvo rasipanje, kažem opet, teško graĊanima ove zemlje. Hvala.
Hvala. Poslanik Nikola Špirić.
Hvala gospodo predsjedavajući. Mislio sam da nema potrebe da se javljam, ali diskusije same po sebi iniciraju da se čovjek javi. Ja sam mislio da je danas ovdje u pitanju da se riješi smještaj Agencije, pošto ima i drugih pitanja ja nemam ništa protiv toga, borba protiv korupcije je premanentni posao. Korupcija može biti i na jednoj, može biti i na drugoj strani, svugdje može da bude korupcija. I meni je žao što Savjet ministara nije riješio ovaj problem. Ovo je prostor koji je, kupovani su i drugi prostori, ja mislim da je to najjeftiniji prostor koji je plaćen u Bosni i Hercegovini, najjeftiniji, ... [[ne razumije se]] ova konstrukcija ovdje je završena u vrijeme kada smo ja i Šefik i Martin Raguž predsjedavali zahvaljujući donaciji Norveške vlade. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Norveške vlade, Grčka je radila tamo, Grčka je radila, Norveške vlade u vrijema kada cijene kvadrata su bile ... Ja vas molim ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Replika, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se. Ma cijenu svega ovog je trebalo prvo da pokaže kako uopšte anarhija vlada u ovim institucijam, posebno od strane Službe za zajedničke poslove, jer mislim da to sve ovdje kolege traba da znaju i da mi kao Parlament zatražimo od Savjeta ministara da se u kraj stane toj anarhiji i da se konačno riješi pitanje smještaja Agencije za prevenciju korupcije. Što se tiče samog tog smještaja, koji je pomenuo uvaženi kolega Špirić, rekao je da ne može da vjeruje da je on manje bezbjedan od sadašnjeg, što on već jeste manje bezbjedan, znam gdje se nalazi, nalazi se dvije zgrade od moje i znate kako sad prilazite, sinoć sam tamo prošla, jedan kraju ulice ja zatvoren žardinjerama, u gumenim čizmama do vrata, neasvaltiran prilaz, znači to vam je ulica, ko poznaje, ispod Tuša ovako meĊu šipražje skrenete da bi ste došli do tog poslovnog prostora u takvim uslovima. Riječ je o poslovnom prostoru u jednoj stambenoj zgradi u kome žive ljudi u prizemlju te stambene zgrade. Znači, prilaz je apsolutno neasvaltiran, ja ne 110 znam kad je neko kupovao, da li je vodio računa o svemu tom, o ureĊenju, ali šta je tu je, hajde da riješimo da se ne ne plaća i kirija i da taj prostor, da zatražimo od Savjeta ministara i da se čitav taj prostor dodijeli ovoj Agenciji ili da eventualno ovoj Agenciji dalje nek im plaćaju kiriju, a tamo nek smjeste neke druge dvije agencije. Jer, evo jutros je bio odgovor na moje poslaničko pitanje, u Istočnom Sarajevu imate desetak institucija BiH koje plaćaju kiriju, pa valjda neko drugi može tamo onda useliti, ali daj da se ovo već jednom riješi.
Hvala. Nema više prijavljenih za diskusiju. Idemo na 84. tačku, Ad. 84. Izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeĎivanje kvaliteta, materijal Privremenog zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĎenje procedure za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeĎenje kvaliteta Privremena zajednička komisija je 06.11.2015. dostavila u proceduru Izvještaj o utvrĊivanju rang liste kandidata za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbeĊenje kvaliteta. Prijedlog rang liste je sljedeći: 1. Momčilo Pelemiš – ostali, 97,3 boda; 2. Nikola Poplašen – Srbin, 96,8 bodova; 3. Midhad Jahić – Bošnjak, 96,6 bodova; 4. Marinko Jurilj – Hrvat, 96,5 bodova. Uz napoemnu da je ovakva lista usvojena na Domu naroda, je li tačno? Otvaram raspravu. Prvi se javio poslanik Mirsad Mešić.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Tri su razloga zbog čega Klub poslanika Socijaledmokratske partije BiH ne može podržati izbor gospodina Poplašena u Upravni odbor Agencije za razvoj visokog obrazovanja. U temeljima Socijaldemokratske partije je antifašizam i ne možemo prihvatiti čovjeka koji se nikada nije ogradio od djelovanja organizacija i pojedinaca fašističke provinijencije koji njega podržavaju. Drugi značajniji razlog je i činjenica da organe, odnosno jednu od agencija, Upravni odbor jedne od agencija biramo čovjeka koji je kao predsjednik Republike Srpske svojim djelovanjem tražio i čija je strategija zapravo bila, da entiteti, da granice entiteta postanu i državne granice. I konačno treći razlog zbog čega ne možemo podržati izbor gospodina Poplašena u Upravni odbor ove Agencije je činjenica da gospodin Poplašen je nosilac priznanja četničkog ravnogorskog pokreta koga mi u Socijaldemokratskoj partiji doživljavamo kao terorističku organizaciju. Hvala vam. 111
Sljedeći Saša Magazinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kratko ću, dan pred 72. godišnjicu održavanja ZAVNOBiH-a mi razgovaramo o čovjeku koji je sljedbenik poražene ideologije u Drugom svjetskom ratu i njegovom imenovanju u Upravni odbor Agencije za visoko obrazovanje BiH. Tužno je da smo se uopšte doveli u ovu poziciju, tužno je uopšte da nam je to tema, a još tužnije da je Dom naroda dao podršku ovom kandidatu. Da skratim, pozivam sve poslanike da glasaju protiv prijedloga Privremene zajedničke komisije. Hvala vam.
Poslanik Senad Šepić.
Gospodine predsjedavajući. ____________(?) Replika, replika.
Izvinjavam se, Nikola Špirić se javio prije toga za repliku.
Tolerantan je on.
Šta je? Tolerantan.
Tolerantan je Špirić kad ...
Pa, ako prihvata evo gospodin Špirić to.
Može li?
/nije uključen mikrofon/
Gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja sam se javio da kažem nekoliko stvari, da iz svega ovoga izvučemo pouku a da idemo dalje. Dakle, prva stvar je da mi barem formalno, kad je u pitanju država Bosna i Hercegovina, govorimo o našem evropskom opredjeljenju i to je važno za nas sve, to je šansa za 112 ovu zemlju, to je ono što graĊani ove zemlje razumijevaju i to je taj pogled u budućnost. Ja mislim da je ovaj korak koji je uraĊen u Domu naroda pogrešan korak i on nas na neki način vraća unazad. Je ne bi da išta dalje u tom smislu politiziramo. Umjesto da mi koji sjedimo ovdje u Predstavničkom domu razumijemo da bi trebali biti osjetljivi kad donosimo neke odluke, da ne pravimo ništa što bi nas moglo vratiti unazad kad je u pitanju naš evropski put. Dakle, i predlažem da u tom smislu ovu odluku odbijemo, da se u buduće ozbiljnije i odgovornije dogovaramo prije nego što stavimo u Parlamentarnu skupštinu neke stvari koje bi mogle proizvesti ovo što su sad proizvele. Ja mislim da nikom u Bosni i Hercegovini nije u interesu da mi trošimo vrijeme na ova dokazivanja, na povratak unazad, da pričamo, da vadimo, kako se kaže, CV-eve, bigrafije, ovaj, i bilo koga u Bosni i Hercegovini. Zato pozivam da u ovom smislu se, na neki način, ovaj, uskratimo neki široki elaboracija, širokih diskusija, nego da ovo odbacimo, a da iz svega ovoga izvučemo pouku za dalje. Hvala lijepo.
Poslanica Mensura Beganović.
Hvala predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ja se pridružujem diskusiji mojih kolega koji su diskutovali o prijedlogu za člana Upravnog odbora Agencije za visoko obrazovanje, gospodina Poplašena, sa još dva razloga zašto bismo trebali ovaj prijedlog vratiti, odnosno ne podržati ili odbiti, kako god hoćete. Ja sam član te komisije, privremene komisije, i ja sam na odlučivanju bila isključivo protiv ovog prijedloga, i dodala bih u svojoj diskusiji još dva vrlo bitna razloga koji se nama ponavljaju iz sjednicu u sjednicu. Jedan od razloga koji želim pridružiti ovome koji je jako politički osjetljiv, i ja se naravno s njim apsolutno slažem, je taj što je u radu komisija, privremenih komisija, pa izmeĊu ostalog i ove komisije, koja već treći put zasjeda i razmatra prijedloge, odnosno aplikacije kandidata za članove Upravnog odbora je upravo taj što smo mi, ne mogu reći degradirali, ali recimo, upotrijebit ću taj termin, u najmanju ruku iznevjerili instituciju konkursa. Dakle, ljudi se prijavljuju na konkurs vjerujući da će biti ocijenjeni realno, kompetencije njihove da će biti realno vrednovane, da će biti rangirani na način kako to zaista je potrebno i na osnovu njihovih biografija i na osnovu intervjua, što se nažalost ne dešava. Ovdje je na snazi, to moram reći, ovdje je na snazi glasačka mašina stranaka koje mogu da odlučuju i odlučuju ko će biti kako rangiran. Ja znam da to može biti nekome smiješno, kao što je gospodinu Sarajliću u ovom momentu, ja ne znam da li je to razlog što ste se nasmijali ili ne, ali ne želim da se tome ne pridaje dovoljan značaj. Dakle, degradirati instituciju konkursa znači poslati poruku kandidatima koji dolaze na intervju. I ja ću vam samo reći, ne navodeći imena, kakve situacije mi imamo, da čovjek napiše CV koji ima ukupno 6 rečenica, da čovjek doĊe na intervju i neda mu se da razgovara i da se prezentira, jer, Bože moj, to je stvar politike i politika treba da donese takve odluke. Da mi zanemarimo situaciju u kojoj neko kaže – pa, ja sam se prijavio iz radoznalosti. Molim vas, prijavljuju nam se ljudi koji po dva, tri mandata sjede u istom Upravnom odboru Agencije koja nije postigla rezultate koje su trebali da naprave u ovim prethodnim godinama. Znači, daćemo im šansu još barem jedan, dva mandata. To zaista mislim da nema smisla ni od ove komisije koja na taj način, konstatiram, degradira instituciju konkursa i to nam se ... Nije samo sa ovom komisijom riječ, nego je sa drugim komisijama, ... prošli put na sjednici Parlamenta imali situaciju kad smo iskazali sumnju u regularnost rangiran ja kandidata za ombudsmene. Tako da mislim da to zaista treba razmotriti sa dužnom ozbiljnošću. 113 Drugi razlog zbog koga bih ja ovaj prijedlog takoĊe odbila, jer sam protiv njega glasala ... toga, je upravo taj što od 21 kandidata gdje imamo vrlo uvaženih kandidatkinja koje su redovni profesori, doktori nauka sa bogatim iskustvom u onim poslovima koji su potrebni u Upravnom odboru ove Agencije, niti jedna žena kadidatkinja, dakle, nije bila prijedlog od ova četiri koja su se pojavila. Dakle, mi kao komisija ne poštujemo Zakon o ravnopravnosti spolova. Nema potrebe da napominjem, to vjerovatno svi znate, da je sektor obrazovanja najvećim dijelom oslonjen na žene koje su zaposlenice od osnovnog, srednjeg, ... [[ne razumije se jer neko kašlje]] obrazovanja gdje je procenat zaposlenih žena u nastavnom kadru, i inače u kompletnom osoblju, u sistemu obrazovanja daleko veći nego procenat muškaraca. Takva situacija nije u upravnim tijelima. Dakle, ... mi poslati poruku i kroz ovaj izbor i ovja prijedlog za Agenciju za visoko obrazovanje da budu isključivo muškarci kandidati u četiri, u ovom slučaju gdje biramo četiri člana za Upravni odbor. Dakle, predlažem da se prijedlog ne odbije(?) i mislim da ga Klub Demokratske fronte neće podržati. Hvala.
Hvala. Replika, Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, evo javljam se da bih pokušao malo ovaj problem staviti, odnosno ovo pitanje, tamo gdje mu je mjesto. Naime, točno je da je koleginica član ovog povjerenstva, i ja sam član povjerenstva, i ja tvrdim da smo mi radili sukladno Poslovniku i sukladno natječaju koji smo imali pred sobom, ali imali smo tešku zadaću zato što tamo morate imati i redovne profesore, i zastupljenost naroda, i, ovaj, evo, i spolnu zastupljenost i svaku drugu, tako da je to bilo. Prošli put smo prijedlog koji je prethodno proveden, dakle u dva dijela smo radili ovo, prvo za tri mjesta pa za četiri sad radimo, znači imali odbijen. TakoĊe pored ovoga povjerenstva koje je sve uradilo po onome kako je trebalo reći(?). Svi kandidati koji su došli pred nas su zadovoljili, dakle, uvjete natječaja i jednostavno bilo je, koleginica je ovo na povjerenstvu govorila juče kad smo kratko imali po ovom drugom natječaju ponovljenom, sjetite se da smo prije dvije sjednice ovaj jedan takoĊe vratili natrag, dakle govorila o ovom svom dojmu. I gospodin Kadić koji je iz Doma naroda bio na povjerenstvu i vrlo se neugodno osjećao, i ovo je izazvalo doista nekakve polemike koje, mi smo se tamo pitali šta da mi sad radimo, dakle hoćemo li pitati tamo ljude jeste li ratni zločinac, niste li, šta ste došli ovdje, jeste li, dakle donio je dokumentaciju koja je tražena po Ustavu da nije kažnjavan. Mi smo to sve uvažili i bodovali smo kako smo bodovali. Kolegica je za izvješće možda glasovala kad smo napravili kompletnu listu ovako kako je rekla, a kod bodovanja mi ne znamo kako je ona glasovala niti ona zna kako sam ja glasovo, niti ne znam ko ovdje još od kolega ima. No, ja, ovaj, sam se malo konultirao, nećete mi zamjeriti, sa kolegama koji su bar iz povjerenstva, razmišljao sam kako, pošto je ovo dobilo neke konotacije koje mi doista nismo htjeli i mislimo da to nije razlog da se u ovom Parlamentu toliko tenzije dižu zbog Upravnog vijeća Agencije za visoko obrazovanje, koja ima ingerencije koje ima, vi to dobro znate Upravno vijeće radi šta može, koje su to ingerencije da mi sad toliko, ovaj, je dobilo tu nekakve razmjere. I sam kolega, kolege iz Doma naroda su rekle da ne mogu da vjeruju šta se dogodilo. Dakle, 114 jednostavno smo radili po proceduri koja je predviĊena. MeĊutim, dakle evo tu su i kolege iz povjerenstva, ja predlažem, predlažem dakle, da ipak usvojimo prijedlog ovog povjerenstva s tim što predlažem, ovaj put kao zastupnik, jer evo možda i kao član povjerenstva, da se umjesto gospodina Nikole Poplašena na to mjesto imenuje gospodin Milenko Stanić, koji je drugi na listi, dakle po našem bodovanju, koliko ja znam, i on je redoviti profesor, dakle moramo i o tome voditi računa imamo li proceduru novu, novu, novu priču od ona tri. Tako da bi to možda bio izlaz da ne ponavljamo ponovo natječaj, jer smo već jedanput jedan dio ponovili, sad bi trebali drugi. Dakle, ja mislim da bi to bio izlazak ako kolege, prije svega iz povjerenstva to prihvaćaju a i vi drugi. Dakle, svi su oni zadovoljili uvjete, da se mi razumijemo. Dakle, nitko od njih nije, samo su u bodovanju dobili poziciju koju su dobili, dakle nitko nije, kad bismo izabrali, ne znam, ni petoga. Ovo je bio prijedlog povjerenstva, evo sad ja predlažem da samo gospodina Nikolu Poplašena ... zamijenimo sa ovim imenom koje sam rekao i da možda uĊemo u proceduru da je to rješenje, ako se slažete, ako se ne slažete onda, naravno, donijet ćete odluku kakvu ... Hvala lijepo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa vodićemo računa u drugom sad krugu.
Sadik Ahmetović, povreda Poslovnika.
Ma ne znam, ovdje ... ali moram da li replicirati, da li. Mi smo država koja je izašla iz rata i mnogo ljudi u zemlji nije odgovaralo za ono što je činio u toku raka, jer tužilaštva i sudovi u ovoj zemlji nisu tako brzi. Mi ovdje moramo brinuti ili oni koji, komisija koja boduje, koja raspravlja o tome treba znati bar za osjetljivo područje a koje se zove obrazovanje zbog novih generacija koje dolaze. I to je poenta. Dakle vaš prijedlog da umjesto Nikole Poplašena bude Milenko Stanić je za mene ne prihvatliva, jer ja znam i ulogu gospodina Stanića kada je u pitanje Vlasenica i ratni period. Radije bih za ovog prvog.
Predsjedavajući, gospodin Mladen Bosić traži riječ. Izvolite.
Ovo je, koliko sam shvatio, bio konkurs za kojeg je bila potrebna struka, ovo nije politički izbor. Ovdje su ljudi konkurisali, ispunili odreĊene uslove i na osnovu tih uslova ih je, i njihovih izjava, komisija bodovala. Pokušaj uvoĊenja politike u to ko je kakve ideologije, ko je šta radio, za ljude koji nisu ni na kakav način ni osuĊeni ni presuĊeni je dizanje tenzija ovdje, ko je šta radio u ovom Parlamentu i kakvu je ideologiju imao u toku rata, a niko nije ovdje osuĊen. Znači, nemojte da nas uvodite u političke vode na pitanju Komisije za visoko obrazovanje. Drugo, nije moguće, razumijem dobru namjeru gospodina Lovrinovića, ali ima jedan problem Dom naroda je već usvojio ovakvu listu. Ukoliko bi mi usvojili tu listu, neku drugu listu, znači izmijenjenu listu opet bi bio problem, znači pala bi čitava stvar. Ja predlažem da se glasa o ovome, da se prihvati da Parlament BiH nije nikakva sudnica, ko se meni sviĊa lično i ko mi se 115 ne sviĊa to je sasvim druga stvar. Ovdje se radi o konkursu i o bodovanju stručnog znanja i kvalifikacija jednog od kandidata.
Hvala lijepo. GospoĊa Maja Gasal-Vražalica ima ispravku krivog navoda. Izvolite.
Ovo je replika u stvari, pošto ovo što nam nudite ovdje ne odgovora ono što bismo mi htjeli replicirati. Budući da vidim da je izvjestitelj ove komisije gospodin Nenad Lalić, a sukladno rang listi koju smo mi imali prije ... dva mjeseca kada je uvaženi kolega i šef Kluba SDA tražio da se vrati i ponovi konkurs zato što je SDA odustala od kandidata, ako se ne varam, Gorana Seleskovića, da je SDA spremna podržati kvotu ostalih kako bi dali gospoĊi Lamiji Tanović, tad je bilo u opticaju da jedna žena i te kako može da bude na mjestu u Upravnom odboru Agencije za visoko obrazovanje, danas vidimo to nije slučaj. Po meni treba hronološki da mi izvjestitelj sve to objasni kako je tada, mi smo, naravno gospodine Lovrinoviću ne dolazi u obzir da mi sada nekoga izbacujemo i stavljamo na mjesto tog koga izbacujemo jer upravo je ovo bio ponovljeni postupak kada je šef Kluba SDA to tražio, i mi smo se usuglasili da treba da se vrati na komisiju. Ja koliko znam tad je bilo da se da gospoĊi Lamiji Tanović, ona sada više nije apsolutno u kvoti ostalih, nego je zamjenjuje neki kolega. Ja se, gospodine Bosiću, ne bih složila sa Vama, čak se smatram i uvrijeĊenom ako Vi poistovjećujete deklarisanog vojvodu sa nakim u ovoj sali ko sjedi. Ja recimo tad nisam bila ni roĊena kad je gospodin se deklarisao kako je se deklarisao, tako da ja ne mogu biti ni ratni zločinac niti bilo šta. Kvalitete i kvalifikacije koje je trebalo da se ovdje vrednuju apsolutno trebaju da imaju i moralnu notu. Ovdje pričamo o visokom školskom obrazovanju i to u trenutku kada u jednom dijelu Bosne i Hercegovine pričamo o zabrani korištenja maternjeg jezika i da se zove bosanskim jezikom, treba da na čelu jednog Upravnog odbora, mada ja totalno obezvrjeĊujem uopšte ovu Agenciju i uopšte postojanje i potreba za ovom Agencijom je jako upitna. Budući da to nije tema današnjeg razgovora Demokratska fronta apsolutno se neće baviti ovom listom niti Poplašenim, niti će iz inih razloga, koje je moja uvažena kolegica iznijela, nećemo podržati ovu listu. Hvala.
Hvala. Sadik Ahmetović, replika, ne, greška, replika poslanik Momčilo Novaković.
Ma ja hoću da repliciram kolegi Ahmetoviću na rečenicu u kojoj on kaže da za djela koja su činjena u ratu a koja još uvijek neki ljudi nisu osuĊeni, zbog tih razloga oni danas ne mogu biti izabrani ovdje. Prvo, da li je neko činio neka djela ili ne, to će pokazati ili je pokazalo vrijeme. To kako se neko slikao, gospodo moja hajte da povadimo sve slike kako ste se vi mnogi slikali od '92. do '95. godine. Hoćemo li da vadimo i one slike sa odredom El Mudžahid, hoćemo li i te slike da objasnimo ovdje po Parlamentu, pa da razgovaramo i o tome. Ja nisam nikad bio član Srpske radikalne stranke. Mi u Republici Srpskoj smo svoj odnos prema toj ideologiji rekli 116 na izborima i nema potrebe vi iz SDP-a da nam govoriti. Ni jedna od radikalnih stranaka nije ispunila cenzus na izborima. To znači da smo mi jasan stav o tome rekli. Nema potrebe da nam vi to na ovakav način kažete. Dakle, ja ne vidim i ne znam, ja bih molio kolege koji znaju da kažu koje zločine je činio prof.dr. Nikola Poplašen, koji zločin je činio sem što se slikao i što je bio na čelu Srpske radikalne stranke. Ponavljam nikad nisam bio tamo jer nisam toliko radikalan. Ali ja bih volio da znam koji je zločin čovjek uradio. Pa, što bih ja glasao za njega ako je uradio čovjek zločin, ne želim da glasam za čovjeka koji je uradio bilo kakav zločin protiv bilo koga u ovoj zemlji.
Hvala. Replika, Nikola Lovrinović. Sadik Ahmetović, to je bila greška ili?
/nije uključen mikrofon/
A ti si se ponovo javio. Nikola, izvinjavam se.
Ne znam, onaj, ... [[ne razumije se jer u isto vrijeme priča i predsjedavajući]] namjeru, mislim da, ja sam replicirao gospodinu Lovrinoviću zbog imena koje je izgovorio kao zamjenu, dakle. I mogao bih ovdje obrazložiti razlog zašto ne bih glasao za Milenka Stanića. Dakle, bolje je da o tome ne govorim, bolje da o tome ne govorim. Hvala lijepo.
Znači, nije prihvatljiv ni ovaj ni onaj je li. Izvolite, Nikola Lovrinović.
Ma ništa, ja sam, dakle, htio kolegi Sadiku, prije svega njemu, odgovoriti da sam ja samo logički predložio kandidata koji je dobio drugi broj bodova da izaĊemo iz ove situacije, ništa više. Možemo mi tako redati sad, ne znam koliko ih je bilo, 10, pa redom ako hoćete, naravno mora iz reda srpskog naroda. Koleginice Majo, dakle sad je natječaj u tijeku onaj dio koji smo vratili sad za tri, sjetite se tada, nije ovo. Dakle, biralo se u dva navrata, ovo je natječaj za četiri člana Upravnog vijeća, prije je bio za tri. Taj smo oborili, sad je za njega ponovo natječaj. I mi imamo tu ... i biće za drugi, jer je 10 ukupno članova, biće ponovno izbor. Možemo poravnati i neke stvari kada je u pitanju ovo o čemu je gospoĊa Beganović govorila, ali je vrlo neugodna situacija. Dakle, morate imati dobar odnos izmeĊu dva entiteta, morate imati nacionalni sastav, morati imati iz reda redovitnih profesora, čini mi se 5, tako da je to. Javili su se ljudi na javni natječaj, prema tome jednostavno to bi bilo toliko teško raditi, svi ljudi koji su vam na listi su ispunili zakonom predviĊene uvjete, odnosno o natječaju. I jedino što se može ovog terenutka to sam ja, evo predložio u najboljoj namjeri, da bar završimo ovaj dio posla, predložio ovo ime. E sad ja ne znam, dakle ako je neprihvatljivo i ovo ime ja nemam šta drugo reći. Glasovaće se. Hvala lijepo. 117
Hvala. Replika, Denis Bećirović.
Prvo treba reći da bi trebalo se vratiti na suštinu šta je problematično u ovom imenovanju. A da bismo odgovorili šta je suština, nije loše da neke podsjetimo da je Bosna i Hercegovina za vrijeme velikog, posljednjeg, svjetskog, antifašističkog rata podnijela najveću žrtvu od svih Jugoslovenskih republika. I svi bosanskohercegovački narodi – Srbi, Hrvati, Bošnjaci, Ostali, nesumnjivo su zahvaljujući antifašistima svijetlim slovima upisani na stranu Svjetske antifašističke koalicije. Te vrijednosti antifašizma na tim vrijednostima je satkana i današnja Evropa u kojoj živimo. Ovi bosanskohercegovački narodi – Bošnjaci, Srbi, Hrvati, Ostali, oni i danas 2015. godine imaju puno čestitih, obrazovanih ljudi koji ni jednog trenutka svoje ime, svoju profesiju, svoju ideologiju, ne vežu sa fašističkim pokretima iz Drugog svjetskog rata. čak i nakon ovog izbora u Domu naroda, gospodin Nikola Poplašen je dao izjavu da on i dalje ponosi se sa četničkim pokretom, sa tom titulom vojvode i sa četničkom ideologijom. Dakle, nije ga ni jedan poslanik tamo svrstao, on i dalje tvrdi da je to njegov izbor. E sad se postavlja pitanje, ako je to sve tako, kako to u drugom ravnopravnom domu nije bilo ni jednog glasa protiv imenovanju četničkog vojvode u Agenciju za visoko obrazovanje. Ni jedan glas protiv. Dakle, tri naroda sa svojim predstavnicima bez glasa protiv. Drugo je pitanje koje meni nije jasno, a često ovdje u Parlamentu i u prethodnim mandatima se govorilo o tome, kako je moguće 99% zakona i parlamentarnih procedura počinje iz Predstavničkog doma, a završava u Domu naroda, kako to u ovaj 1% slučajeva da je to krenulo iz Doma naroda, pa evo danas došlo do Predstavničkog doma. Istina prema važećem ustavnom pravu moguće je i to, ali je vrlo indikativno. Sljedeća stvar koju treba reći, daj Bože da ovo bude zadnja greška ovog tipa. Mi se sada čudimo kako je četnički vojvoda prošao u Domu naroda, što bi rekao kolega Zaim Backović, ibretimo. A zašto je to tako? Pa zato što ne čitamo, što ne pratimo, što ozbiljno ne analiziramo, što površno stvarima prilazimo, zato što ništa gotovo ne anticipiramo, a to je samo jedna posljedica politike na koju većina ćuti, i ovdje u Sarajevu, u Bosni i Hercegovini širom. Većina ćuti na činjenicu da je u susjednoj Srbiji 2004. izjednačen četnički i partizanski pokret, da je 2006. usvojen Zakon o rehabilitaciji, da je 2007. i 2010. pokrenut postupak za rehabilitaciju voĊe četničkog pokreta, da je sada 14. maja 2015. donesena konačna odluka Višeg suda u Beogradu da je Draža Mihajlović osloboĊen. Pa nije to osloboĊenje Draže Mihajlovića, to je legalizacija ideologije i ciljeva četničkog pokreta. A šta su ti ciljevi? .../poslanik se upozorava da mu je vrijeme isteklo/... Većina Hrvatske, cijela Bosna, cijela Crna Gora, Makedonija, sjever Albanije i sve ono što je zacrtano tu. Tako da nemojte da se čudimo, jer dobrim dijelom svojom politikom, svojim ćutanjem i mi uzrokujemo da stvaramo takvu atmosferu da su nam čak i takve stvari moguće da nam četničke vojvode ulaze u Agenciju za visoko obrazovanje.
Replika, Miroslav Milovanović.
Još jednom da vas pozdravim uvaženi predsjedavajući. 118 Pošto na svakoj drugoj, trećoj tački vladajuća većina se otprilike zapetlja, pa evo i sada smo došli na ovu temu, imamo sličnu situaciju, pa predlažem jedno izlazno rješenje da se napravi pauza od 10 minuta i da se provjeri. I ja mislim da je gospodinu Poplašenu čin vojvode oduzet, pa će možda biti to neka olakšavajuća okolnost da se ovaj problem prevaziĊe. Hvala lijepo.
Poslanik Nenad Lalić, replika. Molim vas malo pažnje.
Hvala. Uvaženi predsjedavajući, zamjeniče predsjedavajućeg, kolege poslanici, želim sve da vas pozdravim. Ja kao predsjedavajući Privremene zajedničke komisije, evo samo da pojasnim par stvari, htio bih samo da napomenem, mi smo analizirali, ovaj gospodin profesor Milenko Stanić već je član Upravnog odbora Agencije za visoko obrazovanje kome je istekao mandat. Ja ne znam kako je, znači istekao mu je mandat, on je već član. Ali hoću da vam kažem, mi imamo iz reda Srba, sljedeći je recimo Drago Vuković, pa Stevo Pašalić i šta ja znam, svi su vanredni i redovni profesori. Htio bih samu proceduru malo da pojasnim i da u prilog priče kolege Nikole, nije bio lak zadatak, jer ovdje svi prijavljeni kandidati su intelektualci. Recimo od toga su većina profesori, od docenta do redovnog profesora. Znači, to su nijanse, što bi rekao naš narod svi kandidati su u pet deka. Za taj period od 10 minuta mi smo njih pažljivo saslušali kada su se predstavili i dali svoj intervju, postavljali im pitanja i na osnovu, normalno smo ih i vizuelno zapažali, i na osnovu toga smo donosili nekakve zaključke i dali ocjene koje su jako blizu jer i nema ogromnih suštinskih razloga. Znači, nije tu bilo NK radnika i redovni profesori, sve su redovni profesori većinom, tako da je teško bilo rangirati vodeći računa o toj zastupljenosti nacionalnoj i ovoj strukturi obrazovnoj. Tako da, evo ja sam čovjek za kompromis i uvijek mislim, slažem se da ne trebamo da zaboravimo nekakve dogaĊaje, ali mislim da treba da oprostimo jedni drugima, da probamo da naĊemo neko rješenje i ja sam za izmjenu i korekciju liste, evo ako ne može i taj gospodin Stanić koji je već kandidat, ne znam kako je prije prošao, onda da idemo sa narednim, jel'. Da li ima neko primjedbu na ...
Pa da, ovaj, očigledno nije prihvatljiv ni sljedeći, pa onda vjerovatno neće biti prihvatljiv iz nekih razloga, ovo je već simptomatično, mislim ako ni jedan kandidat sa liste nije prihvatljiv onda dolazi nešto drugo na pamet. Lazar Prodanović, replika.
Gospodine predsjedavajući. Nisam imao namjeru da se uključujem u ovo, ali jeste, mi smo virtuozi da proizvodimo tenzije, raĊamo mržnje, da se ne slažemo u nizu problema. Ne slažem se ni ja, odmah to moram reći, uopšte sa ideologijom profesora dr. Nikole Poplašena, ali njegovo zvanje ne bih osporio. Dakle, to da li univerzitetski profesori treba da budu eksponirani u datom momentu, to je isto za mene veoma diskutabilno, govorim o stručnom zvanju koje neko ima. Skrenuću nam pažnju ovdje u zemlji takoĊe se ne slažem, ali to je stvar odluke većine, i začuĊen sam recimo što profesorka dr Lamija Tanović nije izabrana za člana Upravnog odbora Agencije za visoko obrazovanje ili Nermina Zaimović-Uzunović koja je konkurisala, vidio sam, sasvim poznato 119 zbog čega, ne moram da objašnajvam, ali to nije čudo. Ali gledajte, ključna stvar je da li je Nikola Poplašen u bilo kom smislu osumnjičen, osuĊen ili presuĊen za svoje djelo? To je za mene, i bez obzira na predrasude koje imamo, vratiću vas na vrlo važne stvari koje su se u svijetu dešavale. Da li se ko od vas sjeća Kurta Valdhajma, generalnog sekretara UN-a? Da li se sjećate šta se desilo poslije, priče o njegovoj biolografiji i nizu drugih stvari? Da li se sjeća neko slavnog nobelovca Gintera? [[zajednička diskusija]] Izvinite molim vas.
Molim vas pažnje.
Da li se neko sjeća slavnog nobelovca Gintera Grasa? Da li mu možemo oduzeti to što je on bio? I reći ću vam treću stvar koja je vrlo neugodna, ali ja nemam pravo da oduzimam nekom stav o nečemu. Juče sam čitao za kardinala Alojzija Stepinca, nećete vjerovati, ne slažemo se vjerovatno mnogi ovdje, ali nemam pravo da na taj način se odnosim prema nečemu. IzmeĊu ostalog prijedlog je da on dobije zvanje Ordena pravednika. U Bosni i Hercegovini na ovim prostorima ukupno je, znate vjerovatno šta je to, 90 ljudi dobilo to zvanje. I gledajte šta mi sada ovdje radimo. Ja nemam uopšte rezerve, nemamo mi ni obavezu u ovom smislu, da li je vama sada važnija rasprava, evo ja sam pet slučajeva naveo, izvinjavam se ako sam bilo koga uvrijedio u tom smislu, koliko smo mi sposobni da budemo u prošlosti i svojim istinama. I reći ću vam još jednu stvar, lično sam imao primjer, kada sam govorio istinu, različito spinovanje koje sada ... priču o Nikoli Poplašenu, ... Nema ni jedna ljudska stvar u životu koja se o etičkim principima ... o položaju čovjeka za koga bih ja u svom životu ne bi bio ponosan i za što ne bi želio da svakom u životu što sam učinio, što bi želio da meni neko učini to svakom drugom učinim. Dakle, mi smo virtuozi u proizvoĊenju mržnje, zastoja i nesposobnosti. U tom smislu ja sam začuĊen šta se ovdje, drugi proces, dakle potrebno je, ako sada, vi ste nama ova komisija, sada to servirali. Mi vodimo .../poslanik se upozorava da mu je vrijeme isteklo/... čitavo vrijeme hajku u nesposobnosti da kažemo – ma dajte ljudi. Molim vas, evo govorite o profesoru dr Milenku Staniću. Taj čovjek će biti sada viceguverner Narodne banke BiH. Kako je moguće da govorimo sada da smo protiv toga zbog toga što ima neko neku priču oko nečega, niti je čovjek osuĊen, niti je presuĊen za bilo šta i da mu je istekao mandat u Agenciji u kojoj je prethodno bio. Ovi koji sada govore da su protiv, glasali su tada za njega. Toliko.
Hvala. Zaim Backović, diskusija.
Zahvaljujem se. Kako ne bih dužio ovdje, elaborirao zašto, kako, dokle, itd., obzirom da u 1. članu Statuta Bosanskohercegovačke partriotske stranke precizno piše – Bosanskohercegovačka patriotska 120 stranka je stranka socijaldemokratske orijentacije, antifašistička, itd. A obzirom da na ličnom primjeru, bez obzira kako to ko posmatrao i lijepio mi bilo kakve etikete, samo Drugi svjetski rat preživio je samo moj otac i svi su stradali od četničke ruke, od četnika Pavla Đurišića, napominjem samo moj otac i niko više. I na čitavom svijetu ima nas samo 9 prezimena koje je ovakvo kakvo je, islamske provenijencije, samo zato što su bili islamske provenijencije svi su pobijeni. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim. ___________(?) Kod mene ima Backovića Srba.
Hvala. Poslanik Nikola Špirić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice. Nažalost opet dolazimo na tačku dnevnog reda gdje se Parlament pretvara u sudnicu. Sad prvo ja pitam komisiju – da li je proveden konkurs ? Dakle, ovo nije ili da ovo pretvorimo u politički izbor, pa vi iz većine donesite odluku. Ako je naknadna pamet ne pomaže, moglo je biti u konkursu da se biraju depolitizovani ljudi koji nisu članovi ni jedne partije, pa bi to vrijedilo za jedne, druge i treće. Dakle, radi se o dva ravnopravna doma, Dom naroda i Predstavnički dom. I neću nikog da branim, ali ono što ćemo tražiti kao politička partija jeste da se glasa u paketu, pa ne možemo sad licitirati kao medo gnjile kruške ovog hoću ovog neću, pričajući priču koja može da povrijedi ljude. Na kraju krajeva moram da kažem da političke partije koje danas morališu, a koje su do prije godinu dana za predsjednika Federacije izabrali predsjednik HSP-a. Ukazivam samo na dosljednost, dakle prije podne jednog poslije podne drugog. Je li ovo izbor po konkursu ili politički izbor? Ako se mislite ovdje potkusurivati sa predstavnicima Srba, neće proći, neće 121 proći. Nek odluči parlamentarna većina, mi ćemo imati svoj stav kao politička partijia. Dakle, ako neko pogriješi što u konkursu ne naglasi kakav izbor treba, ako se danas raspravlja o ljudima koji su već članovi komisije da ponovo ne mogu, ... je li to pogled unazad ili pogled u budućnost? Šta se dešava ... u ovoj zemlji. Ja sam protiv toga da ovaj Parlament bude sudnica i zato sam danas rekao – ovo sve više prerasta u agenciju, sud, tužilaštvo, a zapravo imamo sve te institucije. Konkurs je bio, ispoštovan je, i zato ne mogu da shvatim da komisija tako olako licitira sa svojim prijedlozima. Ako će biti ponavljanje konkursa on vrijedi za sve. I zato u ime političke partije tražim da se glasa u paketu. Pa ako ste platili cijenu da ponovo ide procedura 2-3 mjeseca, dajte jednom da se naučimo. Ili je konkursna procedura, ili je političko imenovanje, samo u tom smislu i da biramo riječi. Ima različitih slika, kolega Momčilo Novaković je govorio, danas ću reći imali smo i sudiju koja se slikala gola u kancelariji. Jel' tako? Pa ima različitih slika. Neko se slika što voli ovu ili onu sliku. Da li je pisalo u konkursu da prilože slike? Da li je pisalo u konkursu da moraju biti depolitizovani? Sve je to moglo biti u konkursu, pa se tačno u konkursu kaže ko se bira i šta se bira. E sad mi, zato sam i rekao da se dezavuiše konkurs kod svih imenovanja pa i ovog. Ako je to stav i odabir većine mi to ne možemo promijeniti, ali hoću samo da kažem da se lagano pretvaramo u nešto što ne bismo trebali biti i tu je kolega ... bio upravu, nije Parlament sudnica. Ali iza ovoga ima častan izlaz da kao predstavnik parlamentarne većine prihvatite ako ste pogriješili, da javno kažete da ćete ponoviti proceduru za sve, i onda ne bavimo se ovakvim raspravama i ne trujemo odnose. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ja mislim da i nema druge mogućnosti nego glasati o kompletnoj listi, jer je Dom naroda već odredio to, a svako drugo glasanje će opet dovesti do blokade. Imamo repliku, Zaim Backović.
Nije direktna replika, samo želim reći Nikoli – u cjelosti se slažem, kompletna lista i bez ove rasprave smo mi mogli ovo već završiti, jer parlamentarna većina ima ruke, ona je i u Domu naroda ovo izglasala. Znači, DF i SDA, plus SBB zato što nije došao na sjednicu da digne ruku, vrlo je jasno da parlamentarna većina ima, i nema razloga što se ovoliko mučimo ovdje sad. Znači, ti ljudi imaju većinu i svojim rukama ovo potvrde i završena priča. To što ćemo mi glasati, evo SBB koji je bio eksplicitan i ja koji je bio eksplicitan, ne znači ništa u parlamentarnoj većini. Hvala.
Poslanik Damir Bećirović.
Ja se samo moram kratko osvrnuti, ovaj, DF nije dio parlamentarne većine i DF nije glasao, to je uradio Sifet Podžić. Stav Kluba je kroz Mensuru Beganović pokazan na komisiji. Meni je žao što se gospodin Podžić konsultovao samo sa Klubom bošnjaka, a ne i sa svojim klubom. Toliko, hvala. 122
Replika, Damir Arnaut.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nismo imali namjeru učestvovati u raspravi oko nečega o čemu nismo glasali, ali upravo je to činjenica da nije niko iz SBB-a glasao za ovaj prijedlog. Ovakve insuinacije su, prije svega, zlonamjerne, da ne kažem da treba uvažavati činjenicu da neko nije bio na sjednici u datom trenutku. Prema tome, zaista nije uredu. MeĊutim, ja ću iskoristiti ovu priliku, kad sam primoran bio da se javim, da ispravim zaista krivi navod gospodina Backovića i to je zaista eklatantan primjer krivog navoda, ali da se vratimo, dakle ovo je, ja sam o ovome govorio i ranije, i tu sad apelujem na sve, znači sad više nije bitno, evo DF je rekao da više nije dio parlamentarne većine, znači sad je i zvanično, ali sve, pozicija i opozicija da uzmu u obzir ovo – ovo je izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete visokog obrazovanja. Kad pogledate svjetsku rang listu univerziteta, najbolja u regiji je Ljubljana 216. u svijetu, onda dolazi Univerzitet u Beogradu 431. u svijetu i Zagreb 458. u svijetu. I znate gdje je prvi u Bosni i Hercegovini, Sarajevo 2.270. u svijetu, pa Banja Luka 4.010., pa Mostar 4.851. I ja mislim da će ići sve gore i gore dok ovakve rasprave budu sve šire i šire. Ja zaista pozivam i vas i sve nas da ove brojke imamo u vidu kad raspravljamo o visokom obrazovanju i kvaliteti. Jer pazite, pogledajte koliko mi zaostajemo za regijom 216., 431., 458., .../poslanik se upozorava da mu je isteklo vrijeme/... meĊu prvih 500 su i Ljubljana i Zagreb i Beograd, a mi nismo ni u meĊu prvih 1.000 ni meĊu prve 2.000. Eto, zamolio bih sve da te stvari imate u vidu. Zahvaljujem.
Hvala. Poslanik Mirsad Đonlagić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma znate, ja bih malo samo, kao što je kolega Arnaut, u ovom smislu i nastavio. Ovo, podatke koje je dao kolega Arnaut to su podaci koji bi mogli da se koriste kao, eto recimo, da nas osokole, nismo tako ni loši. MeĊutim, kad uzmete jednu Šangajsku listu, Šangajska lista je pravo mjerilo univerziteta svjetskih, meĊu 500 univerziteta vodećih su u svijetu gdje su meĊu 10 američki univerziteti, 10. je Engleski univerzitet, dakle sve su amerikanci top, odatle dolaze svi nobelovci. MeĊu 500 takvih univerziteta je samo Beograd. Ljubljana koja je nekad bila jedina sa ovog područja ona je više izgubila taj status. Dakle, ovo su podaci tačni, što kaže kolega Arnaut. Ali dobro, ja sam o tome govorio postavljajući pitanja, dakle ovdje nikom od nas nije stalo do visokog obrazovanja, ovdje su druge stvari prisutne, i ovdje se biju druge bitke. Ja zaista mislim da je krajnje vrijeme da se obrazovanju posveti dužna pažnja pa i izboru Upravnog odbora Agencije. Molim vas ja tačno znam razloge zašto Zakon o visokom obrazovanju nije u funkciji, ja tačno znam kako funkcioniraju komisije za akreditaciju univerziteta i sveučilišta u Bosni i Hercegovini, ovo je krajnje neozbiljno šta se radi sa visokim obrazovanjem, bez obzira da li sam 123 ja za Nikolu, profesora Poplašena ili nisam, to nema veze sa ovim. Ali sve ovo ukazuje da nas nikog ne interesuje u ovoj zemlji visoko obrazovanje, a skupo ćemo platiti tu grešku i neozbiljan pristup visokom obrazovanju. Hvala.
Druga replika, poslanik Backović.
Damire, dužno izvinjenje na mojem nepreciznom izražavanju, jer očito sam pogrešno shvaćen. Rekao sam nije bio prisutan, znači vjerovatno sam u, kako zanosu možda rekao nešto ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ... mislio sam na glasanje kolega koje Bećirović pokušava, ne Vi Bećiroviću, koje pokušava reći da nije njihov član. Generalni sekretar je valjda vaš član i nemojte tako, nemojte tako. Što se univerziteta Damire tiče, koliki je ukupan broj univerziteta u svijetu? Dajte nam taj podatak. ____________(?) Nemojte sa mnom da diskutujete.
Nije tema gospodine Backoviću. ZAIM
nalazi se na 6.000 i nekom mjestu, a u 10 je najboljih, kao primjer vam navodim, Marangoni, kao primjer. Hvala.
Hvala. Diskusija, Nikola Lovrinović. 124
Pa meni su ... replike pa sam morao, biću nadam se vrlo kratak. Dakle, moja namjera je bila da koristeći, po meni, poslovničke mogućnosti da ako se donese i različita odluka da se dva Doma, odnosno Kolegija mogu usuglasiti. MeĊutim, dobio sam naknadno tumačenje da je to nemoguća misija, dakle ne preostaje mi ništa drugo nego da povučem svoj prijedlog i da se o njemu ne izjašnjava, a da se izjašnjava onda o prijedlogu Povjerenstvu, pa šta bude. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Rasprava je zaključena. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda, a to je, Ad. 85. Imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĎenje procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Privremena zajednička komisija je 05.11.2015. dostavila u proceduru Izvještaj o utvrĊivanju rang liste uspješnih kandidata za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Prijedlog kandidata za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice za člana Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije je prof.dr. nauke Ivanka Marković. Prijedlog kandidata za imenovanje jednog predstavnika nevladinog sektora za člana Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije je Anes Ličina. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 86.,
Nermina Kapetanović se javila.
Javila se, može, može, izvolite. Rasprava, gospoĊa Kapetanović.
Gospodine predsjedavajući. 125 Ja kao predsjedavajuća komisije imam obavezu, a naročito zbog prethodnih diskusija i diskusija koje se inače vode na ovom vrlo visokom Domu, da objasnim i da kažem par rečenica, pojašnjenja vezano za način rada Komisije. Naša Komisija je održala 6 sjednica i na 6. sjednici smo obavili intervju sa kandidatima. I moram da kažem da smo mi obavili intervju sa svim kandidatima, sa onima čiji su dokumenti bili adekvatni. želim da kažem da je cilj intervjua bio da se utvrdi stručnost i osposobljenost kandidata za obavljanje traženih zadataka, naravno uz činjenicu da smo poštovali njihove biografije, provjerili smo to. Tražili smo pojašnjenje u vezi sa ispunjavanjem uslova javnog konkursa. Sad vezano za njihova stručna zvanja i vještine postavili smo im odreĊena pitanja i za mene je bilo najvažnija njihova spremnost da odgovore na set pitanja koja se tiču nadležnosti rada Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i borbu protiv korupcije i njihova znanja o Zakonu o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Uradili smo tipski obrazac za ocjenjivanje kandidata. Sa mnom u komisiji su bili uvažena gospoĊa Tomić, gospodin Sifet Podžić, gospodin Ognjen Tadić i gospoĊa Ljilja Zovko. Ja moram da kažem da je prilikom intervjua za mene uistinu predstavljalo veliko, veliko prijatno iznenaĊenje, spremnost kandidata, dva kandidata koja su osvojila maksimalni broj bodova iz prostog razloga jer nije postojalo apsolutno ni jedno pitanje na koja oni nisu znali odgovoriti. I mislim da je bilo vrlo, vrlo impresivno, naročito iz reda nevladinog sektora bila su dva kandidata koja su uistinu bila vrlo, vrlo kvalitetna. Nažalost bilo je kandidata koji nisu apsolutno bili spremni da odgovore na pitanje vezano za rad Agencije, niti za nadležnosti Komisije. Neovisno, naravno, jedni o drugima smo bodovali kandidate. želim da kažem, radi pojašnjenja, da je prof.dr. nauka gospoĊa Ivanka Marković iz Banja Luke profesorica krivičnog prava, i vrlo sam sretna da smo mogli da ispoštujemo i zastupljenost žena, dakle u takvim komisijama, a gospodin Anes Ličina koji je kao predstavnik nevladinog sektora je, uz sve referencje, dakle dupli magistar i doktorant na Sarajevskom univerzitetu, ali je riječ o mladom čovjeku i vrhunskom sportisti. I ono što je meni naročito pričinjavalo značaj da nisam imala apsolutno nikakve naputke od svoje političke partije, čak ni sugestije, niti pitanje, samo sam imala pitanje da li kandidati odgovaraju, da li su zadovoljili, dakle tražene kriterije i mislim da bi tako trebale sve komisije da rade. Dakle, postaviti važna, značajna pitanja, imati jednoobrazni kriterij prema kandidatima i na takav način birati. I mislim da je ovaj put Komisija uspjela da konačno naše zalaganje za obrazovane a i mlade ljude ne bude samo deklarativno, nego stvarno uistinu da su oni ostavili dobar dojam, da smo imali priliku pružiti šansu. Zahvaljujem.
Dobro, hvala Vam. Molim vas da imamo u vidu već poodmaklo vrijeme. Gospodine Backoviću, imate diskusiju, ali ovaj, izvolite.
Uredu, rekli ste nam ... ,itd., bilo bi dobro da ste rekli i koji i čega, koje struke i iz kojeg dijela nevladinog sektora dolazi. Nevladin sektor imate za pomoć djeci, ..., starce, ovako, nako, valjda je trebalo napisati, pošto je konkurisao, iz kog dijela on dolazi, da znamo ko su, ako je moguće. Jer ako je to ovaj što ovdje piše, on je od nedavno u Bosni i Hercegovini, piše ovdje roĊen u Rožajama i nedavno došao u Bosnu. To je tako, da vidimo o kome se radi, morate nam reći. Na internetu se začas naĊe. 126
Poslanica Kapetanović. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Državljanin BiH od 2014. godine.
Molim Vas gospodine Backoviću. GospoĊa Kapetanović.
Na odreĊeni upit za gospodina, riječ je o čovjeku koji je diplomirani kriminalist i diplomirani politolog i magistar, dakle dupli magistar nauka iz tih oblasti i doktorant, dakle imaju biografije. Uz to, molim vas, znajući i pretpostavljajući da su kod nas, da smo mi majstori nesporazuma, zavjera, urota i sumnji, ovdje ima još članova komisije. Tonski zapis sa intervjua, znajući da će biti ovako nešto, ja sam zahtijevala, i imala sam podršku svih članova komsiije, tonski zapis je svim zastupnicima dostupan, riječ je o vrhunskom sportisti koji jeste dobio državljanstvo Bosne i Hercegovine i koji jeste državljanin Bosne i Hercegovine, i koji je radio u nevladinoj organizaciji koja prati borbu protiv korupcije. A ima ovdje još i gospoĊa Monika Tomić može nam ona to reći. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim.
Molim vas da ne vodite diskusiju meĊu sobom.
Možemo sad voditi dijalog.
Nemojte to. Znači, replika, Monika Tomić.
Pozdravljam još jedanput sve nazočne. Ovako, to je bilo jedno povjerenstvo koje je zbilja radilo vrlo profesionalno i ovo dvoje kandidata, što je doktorica Kapetanović rekla, zbilja su fascinirali ... nas sve članove Povjerenstva.
Hvala. Zatvaram, gospoĊa Kapetanović je već diskutovala, zatvaram raspravu. 127 Prelazimo na 86. tačku Ad. 86. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĎenje procedure za imenovanje zamjenika generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH – predlagač: Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH Zajednički kolegij oba doma je na 10. sjednici, održanoj 29.10.2015., shodno članu 24. Zakona o reviziji institucija BiH i utvrĊenoj obavezi Parlamentarne skupštine BiH, utvrdio navedeni prijedlog zaključka. Predloženo je da se za članove Privremene zajedničke komisije imenuju poslanici: Asim Sarajlić, Diana Zelenika i ĐorĊo Krčmar, te delegati Dragutin Rodić, Safet Softić i Bariša čolak. Otvaram raspravu. Diskusija, Damir Bećirović.
Ja ću opet pokušati što kraće jer vidim, znamo i sami da smo imali skoro imenovanje glavnog revizora i zamjenika jednog, i da imamo i druge komisije da su radile znači imenovanja po dva konkursa, znači nije opravdanje isticanje mandata u tih par dana. Svima nam je jasno šta je ovdje, znači, treba da se izabere zamjenik revizora iz reda bošnjačkog naroda. Pošto ja vidim da gospodin Šefik Džaferović, otvoren je za depolitizaciju agencija, javnih institucija, za transparentnost u radu svih institucija, ja predlažem, i nadam se da će i SDA ponuditi kandidate kao što je to ponudio i HDZ, tako da možete imenovati npr. gospodina Ramiza Džaferovića, bivšeg direktora Razvojne banke ili gospodina Kemala čauševića. Hvala.
Još samo kad bih ja na provokacije nasjedao ...
Zatvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Sada predlažem da se Dom izjasni o objedinjavanju rasprave o tačkama od 87. do 90. dnevnog reda, jer se radi o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma. Znači, pripremite se za glasanje. Stavljam ovaj prijedlog na glasanje. 23 za, protiv 9, uzdržanih 5. Znači, postoji opšta većina, postoji entitetska većina, prijedlog je usvojen. Ad. 87. – 90. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma Otvaram raspravu objedinjenu. 128 Poslanik Jasmin Emrić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću pokušati da u najkraćim crtama dam osvrt na tačku dnevnog reda 89. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o državnoj granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Prije svega iznijet ću primjedbe tehničke prirode, a koje će, ja se nadam, biti dovoljne da se ne prihvati ratifikacija predloženog Ugovora o granici. Iz samog naziva predloženog Ugovora ja zaključujem da je ovo konačni Ugovor o granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore, te da se istim želi predstaviti da je granica izmeĊu dvije države odreĊena, utvrĊena i da je ona nesporna. Sam naziv predloženog Ugovora za ratifikaciju, po mom sudu, je pogrešan, ali nije pogrešan samo naziv već i postupak kojim se naprečac, bez potrebnih stručnih radnji i aktivnosti, želi proglasiti zvaničnom tekstualno opisana i grafički približno predstavljena granična linija. Zašto predloženi Ugovor ne može i ne smije u konačnici biti konačni Ugovor o granici izmeĊu dvije susjedne države? Razlog je u tome što predloženi dokumenti ne sadrže činjenično utvrĊene i jednoznačno odreĊene podatke o državnoj granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore, već su u ovim dokumentima podaci koji opisuju protezanje državne granice na topografskim kartama mjerila 1:25.000, a želim podsjetiti da je jedan milimetar na toj karti 20 metara u prirodi, što dovoljno dokazuje da se radi o opisu državne granice i njenom približnom položaju koji će biti predmet usaglašavanja kako je to predviĊeno članom 7. stav 6. predloženog ugovora izmeĊu, odnosno u zajedničkoj komisiji. U skladu s tim predmetni Ugovor trebao je imati naziv – Ugovor o protezanju i opisu državne granice izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Kao primjer navest ću meĊunarodnu, odnosno meĊudržavnu praksu naših susjeda, odnosno Ugovor izmeĊu Savezne Republike Jugoslavije, sada Republike Srbije, i Republike Makedonije o protezanju i opisu državne granice. Ovaj Ugovor koji je nama predložen za ratifikaciju je gotovo identičan po sadržaju navedenom u Ugovoru izmeĊu tadašnje Savezne Republike Jugoslavije i Makedonije iz 2001. godine, s tim što su oni tim Ugovorom opisali državnu granicu i ovlastili, u članu 5., Zajedničku komisiju da izvrši demarkaciju i označavanje zajedničke državne granične linije. U skladu s tim Ugovorom kasnije su izvršeni stručni poslovi izrade granične dokumentacije koja će biti sastavni dio Sporazuma o obnavljanju, obilježavanju i održavanju granične linije i graničnih oznaka, ali nemam informaciju da li je ovaj konačni zadnji Sporazum i ratificiran. TakoĊer u članu 1. predloženog zakona pogrešno je utvrĊena, pardon u članu 1., da, dobro sam rekao predloženog Ugovora pogrešno je utvrĊena definicija državne granice kao vertikalna ravnina koja siječe površinu zemlje graničnom linijom. Prije svega granična linija nije pravac, granična linija je izlomljena linija koja spaja prelomne tačke. Stoga bi državnu granicu u ovom članu trebalo definirati kao plohu koja prolazi graničnom linijom po zemljinoj površini, sadrži smjer težinice ili vertikale u svakoj tačci granične linije, te odvaja kopneno područje, unutarnje vode, zračni prostor i podzemlje. U ovom članu je takoĊer potrebno utvrditi i pojam granične linije na način da je granična linija niz tačaka na zemljinoj površini kojima se proteže državna granica čije su koordinate odreĊene u državnom referentnom koordinatnom sustavu obje države. Zatim, potrebno je takoĊer bilo definirati šta je tačka državne granice. Tačka državne granice je jednoznačno odreĊena tačka s poznatim koordinatama kao i .../poslanik se upozorava da mu je vrijeme isteklo/... definirati graničnu oznaku kao stabiliziranu tačku državne granice 129 koja neposredno na graničnoj crti ili ... na državnom području označava graničnu crtu. Vrijeme je veoma kratko za ovu diskusiju. U ovom predloženom Ugovoru je toliko nejasno opisana državna granica da je neprimjereno da se ovaj opis nalazi i ponudi Predstavničkom domu da se usvoji u ovakvom tekstu. Ja želim naglasiti na osnovu ovih .../poslanik se upozorava da mu je isteklo vrijeme/... pokazatelja da je neprihvatljivo da se ovaj Ugovor ratificira kao konačni Ugovor o granici izmeĊu dvije države, te smatram da će, ako bi se ovaj Ugovor ratificirao kao konačni Ugovor o državnoj granici izmeĊu dvije države, on biti povod nesporazuma i mogućih procesa koji zasigurno neće dovesti do toga da državna granica izmeĊu dvije države bude definitivno i konačno utvrĊeno. Stoga ja pozivam kolege da ne podrže ovaj prijedlog odluke o ratifikaciji iz naprijed navedenih razloga. Hvala.
Hvala. Molim, znači dajem riječ poslanici Hanki Vajzović. Gospodin Backović je poslije toga, ovo su neki tehnički problemi oko objedinjavanja tački. GospoĊo Vajzović, izvolite.
Hvala lijepa. Ja sam bila, kada sam dobila dnevni red bila sam uistinu vrlo iznenaĊena što je ovako važna tačka negdje pri samom kraju, pedposljednja. Sada kada smo objedinili ovih nekoliko tačaka, još vrlije sam iznenaĊena i još imamo smanjeno na pet minuta diskusiju. Ugovor o granici smatra se najvažnijim ugovorom u meĊunarodnom pravu, ne treba nikome vjerovatno dokazivati. Ovo je prvi takav Ugovor o razgraničenju meĊu državama nastalim podjelom ili disolucijom bivše SFRJ. Pošto sam u više navrata na ovom cijenjenom Domu problematizirala pitanje ovog Ugovora o granici sa Crnom Gorom, tada sam postavljala pitanja, tražila objašnjenja, čak sam i amandman nekakav pokušala dostaviti, ali ništa od toga nije bilo. Moram sada reći da sam, evo i danas shvatila da je bio trud uzalud, danas trebamo dakle ratificirati Ugovor, što znači staviti tačku, nema dalje, a da još uvijek, ovdje se slažem sa kolegom Emrićem, ali još uvijek zastupnici nisu imali uvida u najvažniji dio toga Ugovora a to je prilog 2. u članu 2. teksta Ugovora. Prilog 2. je kartografija, dakle karte u ovom omjeru 1:25.000, to je najvažniji dio, meĊutim dodat je, u ovom slučaju, u prvoj varijanti ne, ali u drugoj je dodat ovaj opis, opis prilogu, to je bio prilog broj 1. tekstualni opis koji, ja vjerujem, takoĊe nikome u ovom Domu nita ne vrijedi, to je, kako bih rekla, čista geodezija, posao geometra. Trebalo nam je u svakom slučaju dostaviti kartu, dati na uvid. Moglo je na CD-ovima, moglo je negdje gdje idemo vidjeti tajne podatke, da odemo ostvariti uvid, da to pregledamo. Da smo to imali, uvažene kolege i kolegice zastupnici, vidjeli biste ono na čemu osobno insistiram, i to već dugo, i to principjelno, da je nekaka Komisija za granice u kojoj gotovo dvije decenije sjede plus-minus, gotovo isti ljudi, državni službenici na koje smo za njihov samo komisijski angažman, mimo njihovih plaća i poslova redovnih, potrošili, po nekim računicama ... oko milion ili milion i po ili dva. E da bismo imali ovaj Ugovor, ovo nam je prvi, vidjeli biste da, imali te podatke da je ta Komisija iz nekih razloga susjednoj Crnoj Gori po svemu sudeći poklonila jedan pogranični džep, pod navodnicima, od oko 42 hektara i to na potezu općina Foča-Pljevlja, dakle područje koje se vodi pod nazivom Malinjak. Ukoliko nekome zasmeta ovo 130 što sam kazala da je, evo moja procjena ili ocjena, taj dio bh teritorija poklonjen, moram ga podsjetiti da, bez obzira na moje insistiranje, prvo nikada niko nije objasnio zašto se na tom dijelu granice toliko skrenulo sa postojeće austrougarske granične crte. Drugo, da nikada, osim u medijima i to crnogorskim, vjerovali ili ne, nismo vidjeli kartografsku sliku tog spornog džepa. Ako se ovdje vidi, evo ja ga ovdje imam, ne znam da li se vidi, uopće ne izgleda mali, imam još jednu kartu. Iako je to nužni prilog Ugovora, na šta je skrenuo pažnju i kolega Emrić jer stoji u članu 2. Treće, da je riječ, ne samo o šumskog bogatstvu, već i o nalazištima ruda, odavno poznatom eksploatisanom Rudiniku olova i cinka. I o tome sam saznala iz crnogorskih medija, kada su pisali upravo o tome i o mom zahtjevu. Ćetvrto, moram podsjetiti da niko nema pravo niti svoje vlasništvo 1/1 ustupiti drugoj državi. Najmanje je to sigurno mogla učiniti ova komisija. I da rezimiram, izvinite skraćeno je vrijeme na pet minuta, ali moram ovo kazati, u vezi s ovim Ugovorom o granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore najviše se spominjala Sutorina. Ja u to pitanje, svjedoci ste, nisam ni ulazila, ima ih dovoljno koji jesu, bez obzira što se na njemu bh javnost uistinu podijelila i što osobno mislim da ni tu nismo dobro pristupili ovom spornom pitanju. Dakle, nisam o Sutorini govorila, već sam tražila odgovor – zašto je na području eto tog Malinjaka odstupljeno od postojeće granice Bosne i Hercegovine i to na našu štetu. Jer ako ovo prolazi bez pitanja, ovakvo ponašanje i odgovora, pitam se šta slijedi u drugim ugovorima, onom sa Hrvatskom gdje imamo četiri puta dužu graničnu crtu 1.001 km i šta će biti ako ovo postane urnek, ako postane praksa da desetak ili dvadesetak državnih službenika, uključujući podkomisije, bude svojevoljno povlačila linije, pravdajući ih potocima, stijenama ili odredbom Ugovora, jedna odredba je takva da se može u iznimnim slučajevima ući 150 metara. A mi smo ovdje, ono kao šta ima veze, na Malinjaku uĊu 900 metara u dubinu, pa onda 840 u širinu, jer sam ja uspjela nekako dešifrirati opis, ovaj, granice. Evo, kraj, budući da u svoja dosadašnja pitanja, da na svoja dosadašnja pitanja nikada valjan odgovor nisam dobila ni pojašnjenje, ni zahtjev moj da se preispita ovaj sproni teren, iz tih razloga za ovaj Ugovor naravno ne mogu glasati, neću glasati, neću ga podržati a pridružujem se apelu da ni drugi, jer ima dosta nejasnih stvari.
Hvala. Replika, Jasmin Emrić.
Zahvaljujem se kolegici Vajzović na ovim detaljima koji prate današnju raspravu, pa želim da odgovorim kolegici da je u pravu kada kaže da je ovdje veoma važno mišljenje geodetske struke. Jer u biti ovi poslovi koje treba uraditi su poslovi geodetske struke, suvremenim geodetskim metodama i mjerenjima. S obzirom da sam ja diplomirani inžinjer geodezije, tj. geodeta, onda znam o kakvim postupcima se radi i šta sve treba učiniti da bi državna granica izmeĊu dvije države bila jedoznačno i potpuno odreĊena i utvrĊena. Ja sam naveo kakva je praksa izmeĊu dvije države koje su vodile ove postupke. Znači ovakav Ugovor mogao bi biti samo polazna osnova koja daje Zajedničkoj komisiji smjernice kako, na koji način će pristupiti identifikaciji, označavanju, stabilizaciji i odreĊivanju prelomnih tačaka državne granice. Znači, kompletni podaci o državnoj granici, moraju se uraditi na osnovu ovakvog Ugovora, gdje dvije države daju, na neki način, projktni zadatak Zajedničkoj meĊudržavnoj komisiji da to uradi kako se to propiše ovim Ugovorom. A kasnije se onda, kasnije se uz 131 kompletan elaborat ili podatke o državnoj granici pristupa ratifikaciji Ugovora izmeĊu dvije države, znači o nekoj konačnoj definiciji državne granice. Mi ovdje nemamo uvjete za to. Mi ovdje proizvoljno odreĊujemo državnu granicu. Topografske karte mjerila 1:25.000 nisu podloge na kojima se može jednoznačno utvrditi državna granica, gospodo. Zbog toga ja apeliram i želim usmjeriti ovaj Dom da mi uradimo ovaj posao odgovorno u interesu države Bosne i Hercegovine, kako to rade i druge države u našem susjedstvu.
Hvala. Replika, poslanica Hanka Vajzović.
Vrlo ću kratko. Tri godije je i Ugovorom predviĊeno vrijeme da se obilježava granica, dakle da se stavi onaj kamen tamo gdje su te prelomne tačke. Ovdje je ključni problem što ne znam da li je iko, postavljam stalno pitanje – da li je iko vidio karte u tom omjeru, bez obzira šta znači 1:25.000? Zašto ovdje trebamo glasati za ovo, a da niko, tek na karti se vidi, evo ja ne znam je li neodgovoran ili kakav li odnos prema našoj granici. Mislim da nemamo pravo na to. Odnos prema našoj granici da se pomjeri, nalazište ruda, šumsko blago, bogatstvo i sve ostalo, ko to ima pravo? Hvala.
Hvala. Poslanik Zaim Backović.
Zahvaljujem se. Obzirom da sam na ovu temu granica već govorio u četiri navrata za ovom govornicom, i obzirom da znam da je nedomaćinski odnos onih koji rade na rješavanju problema meĊudržavnih granica, i obzirom da znam da im je bitnije, i sada ću citirati članak iz 1941. koji je napisao prof.dr. Šabanović – mnogim od nas draže je tuĊe, nego vlastito. Mi više vjerujemo da nam doĊe Tibetanac, nego našem najučenijem i čovjeku koji nam javiše može pružiti. Mi uživamo u zlu našeg komšije i divimo se nečemu što nije dobro, a dolazi nam od onoga ko nam je susjed. Pazite, koristio je komšije i susjede. Vrlo interesantno. Taj članak je objavljen pred početak Drugog svjetskog rata na ovim prostorima, kada su cjepali i onu zemlju kao novinu, u martu 1941. godine. Ja ga mogu sad čitavog citirati, znam ga, pošto me gledate, ja ću vam ga dati, znam ga napamet jer govori o mentalitetu i kao da je danas napravljen, kao da je sada preslikao. Neko želi očerupati ovu zemlju. Dobro znate da je Sporazum izmeĊu predsjednika Bosne i Hercegovine i Hrvatske potpisan ha, ha, ha, tad, a onda samo jedan čovjek kaže u Hrvatskoj – nećemo i nema ratifikacije, pa ćemo praviti neki novi. U Bosni tačno znamo šta je Bosnino i čude me ovi koji su sa tog prostora, Gacko, Nevesinje, Trebinje, da žele prepustiti tolike dijelove nečega što je iskonski, porodično, kako god hoćete, njihovo. Treba tim graĊanima sutra pogledti u oči. Ispred političke opcije koju zastupam, samo mogu da kažem, apelujem na sve one koji su se iskreno zakleli na Ustav BiH i očuvanje 132 teritorijalnog integriteta i suvereniteta Bosne i Hercegovine da ne podrže nešto što daje osnov čerupanju Bosne i Hercegovine. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nemojte molim vas voditi dijalog.
Hvala. Ja pozivam da glasaju protiv, protiv ...
Hvala Vam. Poslanik Salko Sokolović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja mislim da smo o ovom problemu prišli na jedan, ja bih rekao, neodgovoran način. Neodgovoran prije svega prema državi Bosni i Hercegovini, a onda i graĊanima Bosne i Hercegovine. I, predlažem da ne damo saglasnost za ratifikaciju i da Ugovor o državnoj granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore vratimo Predsjedništvu. Iz jednog prostog razloga, što Predsjedništvo treba da utvrdi jedinstven stav koji trenutno nema stav politike Bosne i Hercegovine o ugovaranju granica sa susjednim komšijskim državama Bosne i Hercegoivne. Naime, evo to je sad Zaim malo spomenuo, u Ugovoru o granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske stoji da se polazi od granica Bosne i Hercegovine koje je utvrdio Berlinski kongres, a Ugovor o granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore polazi od postojećeg stanja u momentu meĊusobnog priznanja države Bosne i Hercegovine. Znači, nemamo jedinstvenu politiku Bosne i Hercegovine u ugovaranju granica. I ako dobro osluškujemo, a treba li bi osluškivati glas iz susjedne nam Hrvatske, onda se već najavljuje ili problematizira pitanje Školja i vrha poluotoka Kleka. Mislim da ćemo ratifikacijom ovog Ugovora na postojeće granice zatečene u momentu meĊusobnog priznanja država, otvoriti ili dati Hrvatskoj dodatni argument da ovo pitanje, oko ovog Školja i vrha poluotoka Kleka, sada i argumentovano, argumentovano, ovaj, nastavi dalje problematizirati i da možda u jednom momentu doĊemo u situaciju da ostanemo i bez tih dijelova države Bosne i Hercegovine. Puno se pričalo na ovu temu, ali evo ja ću nas samo kratko podsjetiti da je Predsjedništvo AVNOJ-a 25. novembra granice Bosne i Hercegovine poistovjetilo s granicama Berlinskog kongresa iz 1878. godine, gdje smo urpavo ovaj prostor Sutorine i prostor Kruševice imali u okviru države Bosne i Hercegovine. Slijed dešavanja '36. kada je Vlada Kraljevine Jugoslavije to izdvojila iz Trebiškog sreza u Bokokotorski srez, pa po onoj, do onih dešavanja samog dana ZAVNOBiH-a kada je Bosna i Hercegovina po Berlinskim granicama definisana, što znači i sa Sutorinom i sa ovom Kruševicom, govori u prilog da mi ne smijemo odustati od te tvrdnje, jer je Predsjedništvo AVNOJ-a poništilo svu pravnu stečevinu prethodnih organizacionih cjelina bivše ili tada Kraljevine Jugoslavije, što znači da je vratila AVNOJ-evske granice, da je vrastila Sutorinu i Kruševicu u sastav granica ili u teritoriju države Bosne i Hercegovine. 133 Prepiske, prevare koje su se dešavale i koje nemaju pisane tragove i ona druga dešavanja neminovno nisu ništa promjenili, i to pravnici bolje znaju od mene. Ja mislim da mi danas ne smijemo napraviti grešku i ratifikacijom ovoga Sporazuma ostati bez dijela teritorije države Bosne i Hercegovine, ma šta ono značilo u meĊunarodnim odnosima Bosne i Hercegovine ili na drugi način, jer prijetnja da nećemo u EU dok ne riješimo granice, prijetnja da nećemo u MAP dok ne riješimo granice, nije moguća kao prijetnja, jer imamo Hrvatsku kao primjer da je i sa neriješenim granicama sa Slovenijom ušla u, evo i sa Bosnom i Hercegovinom, ušla i u EU, ušla i u MAP i da na takav način ne smijemo dozvoliti, znajući i tu činjenicu, da budemo prevareni i da ispravimo jednu historijsku grešku koja je nastala u nekom periodu, evo kad ja nisam bio ni roĊen ili većina nas ovdje. Zato bih zamolio kolege da ne ratifikujemo danas ovaj Sporazum, da vratimo Predsjedništvu da razmotri ove činjenice i da na jedan drugi način ili na samo mogući način kroz granice koje Bosna i Hercegovina ima definisane na Berlinskom kongresu završimo ovu priču. Hvala.
Hvala. Poslanik Denis Bećirović.
Većeras, dakle za manje od četiri sata je 25.11.2015. Obilježavamo ga kao Dan državnosti Bosne i Hercegovine. 25. novembra '43. su vijećnici ZAVNOBiH-a obnovili državnost Bosne i Hercegovine. Obnovili su državnost i potvrdili granice Bosne i Hercegovine. I koje ironije, uoči dana državnosti Bosne i Hercegovine mi ćemo, nekolikok sati uoči tog praznika, odreći se jednog dijela naše granice za koje su se izborili i vijećnici ZAVNOBiH-a, a zašto ne reći i vijećnici AVNOJ-a, a taj dakle dio teritorije Bosne i Hercegovine nikada pravnim sredstvima i procedurama nije oduzet Bosni i Hercegovini. U zadnjih 316 godina potpisano je dosta meĊunarodnih ugovora, bilo dosta meĊunarodnih kongresa. I na svim tim kongresima, od Karlovačkog mira, Požarevačkog, Beogradskog, Berlinskog kongresa, Vidovdanskog ustava, do četiri ustava SFRJ, ni jedan nije ni zaključio ni propisao da Bosna i Hercegovina nije u granicama koje su utvrĊene na Berlinskom kongresu, a koje je potvrdila i Skupština Jugoslavije, odnosno
Hvala. Replika, Jasmin Emrić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Da bi državna granica bila jednoznačno utvrĊena i odreĊena potrebno je imati u tehničkom smislu uspostavljene uvjete, odnosno potrebnu dokumentaciju kojom će ista ta granica biti odreĊena. U ovom trenutku to mi nemamo. I ja sam to u prethodnom izlaganju i naveo da je pogrešno ovaj Ugovor zvati Ugovorom o granici, kao konačni Ugovor, već je ovo Ugovor o opisu granice, poslije kojega slijede postupci, kao što je to i navedeno u članu 7. ovog Ugovora, da će Zajednička komisija izvršiti, odnosno sačiniti dokumentaciju o zajedničkoj državnoj granici i u kojoj će biti opisan način njenog obilježavanja i odreĊen položaj graničnih oznaka. A tko će onda ratificirati to što uradi državna Komisija, kako ćemo taj Ugovor zvati, i da li će uopće doći ta dokumentacija na potvrdu ovom Domu? Druge države to rade onako kako sam ja i naveo. Republika Hrvatska je već propisala šta je to sastavni dio Ugovora o granici izmeĊu dvije države. Te dokumentacije u ovom Ugovoru nema, u ovim prilozima, nema. Ovo su samo opisi, tekstualni opisi i karte koje ne mogu jednoznačno odrediti državnu granicu. čak i u ovom tekstualnom opisu, ako ga čitate, ja imam ovdje, mogao bih pola sata najmanje izlagati koliko je ovaj opis neprecizan. Uopće se nije odredilo da li granica ide sredinom puta, lijevom ili 135 desnom granicom puta u smjeru opisa. Da li granica ide sredinom rijeke, na koji način će ona biti identificirana, kada je ovim opisom toliko nejasnih formulacija koje sigurno ne mogu dovesti do toga da ono što mi želimo znati, bude na terenu i identificirano. Znači mi u ovom trenutku ne znamo koja je državna granica izmeĊu Republike Crne Gore i Bosne i Hercegovine. Hvala.
Replika, poslanik Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ja samo želim radi, ako ja to mogu tako reći, neke istine reći ovdje, da naša tijela koja smo imenovali u ovom Domu i u drugim tijelima, dakle godinama rade na ovom pitanju i ja sam toga svjedok. Ja sam član Ustavnopravnog povjerenstva, pa ja mislim da već skoro od početka mandata raspravljamo i o ovom pitanju, pa i u tom, organizaciji tog tijela. Bilo je nekoliko skupova na koje nisu došli ni gospoĊa Hanka, ni gospodin Jasmin, uz dužno poštovanje, ni Denis kolega, dakle, vrlo stručne rasprave u organizaciji Ustavnopravnog povjerenstva, gdje su bili eminentni profesori, govorili su o svim temama, o svim ovim temama, nisam vas vidio da ste tamo pitali. Ja samo hoću reći radi manipulacija, dakle ljudi su to stručno objašnjavali. Nekoliko puta se vraćalo na Ustavnopravno povjerenstvo, i moglo se tada razjašnjavati. Meni su ljudi bili jasni, meni su ljudi bili jasni, objasnili su mi, bili su ljudi iz naše Komisije, ja vas nisam vidio tada na tim povjerenstvima koja su bila otvorena za javnost. Dakle, ja čisto samo da kažem da ne vršite presiju ovdje na naše, ovaj, razmišljanje. Dakle, isto tako kao što ste vi sada naveli niz ovdje podataka za koje, pogovo ove sad detalje, ne znam, iz geodetske struke, šta, kako, gdje je potok, gdje nije potok, dakle jednostavno pitanje je može li to Parlament na takav način ovdje i raspravljati. Ja sam nazočio najmanje dvije takve, najmanje dva sastanka u organizaciji Ustavnopravnog povjerenstva, vrlo eminentnim raspravama, vrlo uvjerljivim raspravama sa meĊunarodnog aspekta i ljudi su ... sva ova pitanja koja vi sada nama ponovo postavljate ovdje. Ja sam čisto radi toga da se zna, dakle da su rasprave bile, koliko je ko u njima sudjelovao ne znam, i meni je žao.
Hanka Vajzović, druga replika.
... sam replicirati, zapravo pojasniti kolegi Emriću, ali na ovo moram ovako replicirati. Pa kakav je ovo način? Nisam član Ustavnopravne komisije, nisam pozvana. Cjelodnevna rasprava, naravno javna rasprava koja se desila ovdje, cijeli dan i kolega Bećirović, baš smo sjedili jedno do drugog, cijeli dan smo proveli. Kako je to tako od čibuka ovdje donositi, stvarno nema smisla. Nema smisla, bila sam tamo gdje je trebalo. Naravno, na ovu raspravu, tu i jeste problem, pozvani su ljudi koji će potvrditi ono što se htjelo da oni potvrde. Kakvi stručnjaci, jedan metodolog, drugi sociolog, nemojte. U vezi s ovim, samo kolegi Emriću, a i ostalim da bude jasno. Vi niste u pravu kada kažete da to nije Ugovor. Ovo je Ugovor taj, sada kako je sročen drugo je pitanje. član 2. kaže – podaci o protezanju državne granice sadržani su u sljedećim graničnim dokumentima koji su sastavni dio ovog Ugovora. E sad problem nastaje tamo što ih nema, niti nam ih je ko pokazao, niti ih je uopće iko izgleda vidio. To je ovaj drugi. Topografska karta razmjera, itd. Tekstualni 136 opis postoji i on je sastavni dio. Zato su nama dali, što mi to ne razumijemo. Komisija ta stručna nam je to poslala.
Replika, Zaim Backović.
Poštovani kolega Lovrinoviću osjećam se ovdje uvrijeĊenim. Znači, ja sam bio ovdje na javnoj raspravi, učestvovao. I na toj javnoj raspravi su učestvovali eminentni stručnjaci iz oblasti historije/istorije ili povjesti, geodeti, ništa nemojte da se čudite, i ovdje smo o ovom pitanju debelo, meĊutim to mišljenje sa te javne rasprave je neko samo, a Vi govorite o raspravi koju ste Vi organizirali i na kojoj su učesvovali moje kolege inžinjeri, sociolozi, politolozi, ljudi koji veze nemaju, ni dodirne tačke sa ovim. Te vas molim da uzmete rasprave u ovom Domu koje su voĊene, zapisnike, stenograme, molim vas da ih povadite i date gospodinu, jer ja sam po imenu i prezimenu prozvao svoje kolege, otkud im hrabrost da o tome govore, kada nikada u životu nisu imali dodirne tačke s tom problematikom. IzmeĊu ostalog, Lavić(?), pa da ne nabrajam. Osjećam se poniženim da o svojoj zemlji na ovaj način razgovaramo. Hvala.
Hvala. Replika, Salko Sokolović.
Hvala predsjedavajući. Gospodine Lovrinoviću, evo u rukama držim tekst, gospodine Lovrinoviću, neautorizovani transkript javne rasprave o pitanju Sutorine u organizaciji Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine 24. februara 2015. Je li to ta Ustavnopravna komisija?
/nije uključen mikrofon/
Pa ja, govorim o ovoj. Znači ova nije valjala zato što nije išla na mlin onaj na koji Vi mislite da bi trebala da natjera vodu. Ako za vas prof.dr. Omer Ibrahimagić nije ekspert, profesor Utavnog prava, eminentno ime u Ustavnom pravu u Bosni i Hercegovini, Evropi i svijetu, i njegovo mišljenje se poklapa sa diskusijama da je Bosna i Hercegovina u sadašnjim granicama na osnovu Berlinskog kongresa 1878. godine, sve ovo što smo pričali do sada. Znači prof.dr. Omer Ibrahimagić je nevažan zato što ne govori ono što neki očekuju da treba da kaže, da odcjepi komad ove države nekoj Crnoj Gori koja nema nikakav pravni akt da kaže da je to njihovo. I to je bilo u organizaciji Ustavnopravne komisije. A pošto Vam to nije odgovaralo, nisu vam valjali sagovornici, onda ste skupili neke sagovornike koji su Vam odgovarali, koji su Vam tjerali vodu na mlin, da ne kažem šta ste sve radili s njima, da bi Vam rekli to što Vi sada iznosite. To je prodaja i izdaja države Bosne i Hercegovine. Ne možete tako. 137
Poslanik Nikola Lovrinović, replika.
Ne možete ni Vi gospodine Sokoloviću tako govoriti. Ta rasprava o kojoj ja govorim takoĊe je bila organizirana u organizaciji Ustavnopravnog povjerenstva. Prema tome, bila je otvorena za raspravu, mogli ste doći i sve to isto tako govoriti, i ja bih Vas slušao. I nisam ja rekao nikakav svoj stav u šta su me ubjedili i uvjerili. Nemojte Vi meni trpati usta, ja ništa tu nisam, ni Vi ni gospodin Backović. Nije ni on stručnjak za to, niste ni Vi. Niste ni vi stručnjaci. Pa, o čemu Vi onda mene uvjeravate? Nije ni Hanka, gospoĊa Hanka. O čemu Vi mene uvjeravate, ako niste ni vi stručnjaci za to? Ja sam slušao stručnjake i imam dojam kojeg ću iznjeti glasovanjem. Prema tome, imate Vi svoj dojam, ali tada je bilo u organizaciji Ustavnopravnog povjerenstva, nije neki mi. Koji to mi? Nikola Lovrinović je organizirao to, je li? Predsjednik Ustavnopravnog povjerenstva je bio gospodin Komšić. I tada je došao, ja, on, gospodin Džaferović i ne znam ko još. Nije niko htio da doĊe. Jednu ste slušali tribinu, trebali ste i drugu, pa izvolite raspravljajte. Tako da sam ja mogao to sve čuti i tada, da ste došli. Ja sam samo o tome rekao. Ništa ja drugo nisam rekao. Ja nisam dezavuirao ni tu prvu raspravu ni drugu. Ali kažem da je trajala rasprava dugo vremena i samo radi istine, ništa više.
Pa ja ne znam, mi smo o ovoj temi raspravljali satima i satima, i danima, ne znam kakav je sad, šta je razlog da se sada ovako rasprava rasplamsa? Replika, Denis Bećirović.
Ma, vjerovatno je razlog ovakve rasprave činjenica da je ovo zadnja prilika da o tome raspravljamo. Nakon nas o tome će samo moći da pišu istoričari, politolozi i drugi naučnici. Tako da nije nikakvo čudo što o tome raspravljamo. Kolega Lovrinović je najmanji problem u ovoj priči. Sva dosadašnja rasprava je ukazala na, i geografske, i istorijske, i pravne razloge, a sada vidimo da imaju i ozbiljni geopolitički razlozi. I sada je potpuno jasno da je samo država Bosna i Hercegovina mogla izaći pred MeĊunarodni sud i da se to moglo samo vratiti državi Bosni i Hercegovini. Ali, to je smišljeno u javnosti kada je s tog argumentiranog dijela prebačeno na medijski spin, plasirana je koja teza? Kao tobože izaći će Republika Srpska na more. A šta je prava istina? Naime, napravili smo uvid u sve stenograme sa zasjedanja tzv. Skupštine RS-a od '92-'95. i ima stenogram koji se odnosi, i dio rasprave koji se odnosi vezano za izlazak na more. I znate šta su ljudi rekli, doslovce? Nas ne interesuje izlazak na more, na Crnogorskom primorju. Mi želimo izlazak na more na ovoj teritoriji ovamo, je li, Republike Hrvatske. A šta je ovdje rečeno, šta je jedan akademik rekao pa su poslije prenijeli, znamo jako dobro. A taj akademik što je to prenio je 2. decembra 1992. potpisao Rezoluciju Kongresa bosansko-muslimanskih intelektualaca u kojem je stajalo – u svojoj hiljadugodišnjoj povjesti Bosna je prošla kroz više oblika državnosti. U svim oblicima i njihovim promjenama Bosna je sačuvala svoju pravno-političku posebnost i granice, a to potvrĊuju meĊunarodni ugovori o Bosni, Karlovački mir, Požerovački mir, Beogradski mir, Svištovski mir, Bečki kongres, Berlinski kongres, itd., itd. Samo toliko o konzistentnosti pojedinaca u ovoj zemlji. 138
Hvala. Replika, druga replika Zaim Backović.
Počećemo ovdje, dobro ćemo naučiti da brojimo, prva, druga, druga, prva.
Piše.
Ne, ne, uredu je, uredu je. Samo bi bilo dobro da brojimo i nešto drugo – šta nam je konačan efekt. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa vi ćete ovo lako završiti, samo će nas istorija pamtiti po nečemu što je vrlo ružno, jer će nas ovdje ono džematile uzeti ... Parlament. To je uradio taj i taj saziv. Ja vas molim da ne generališete. Ja sam, neću da se, nije fer prema ljudima da govorim ovdje imena. Ono što je bilo na vašem Povjerenstvu, u mikrofon, ovo ide i zvučno se snima, to su ljudi koji pojma nemaju sa materijom o kojoj mi danas govorimo. I onaj ko ih je pozvao čini zločin prema Bosni i Hercegovini. Tu nema ni jedan koji se bavi ustavnim pravom, geografijom, geodezijom, ne mašite glavom, imate ispred sebe imena, izaĊite pa ih pročitajte i recite nam šta su po struci, gdje, na kom fakultetu rade, šta su im objavljeni radovi, šta je domen njihovog posla. Hvala.
Nikola Špirić, replika.
Ma, gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice.
Molim vas, molim vas mir.
Dajte da pokušamo izaći iz ovoga. Ja se bojim da ćete vi predstavnici parlamentarne većine nas posvaĊati i unutar Bosne i Hercegovine a i sa susjedima. Koji vas vrag tjera da stavljate već tačke dnevnog reda na kojima nemate saglasnost? Ili ako imate, dajte da ovo privedemo kraju. Ja se bojim da ovakav neodgovoran odnos, nije brzina zeca uhvatila nego ... kada je odnos prema zemlji kao prema susjedima. Dakle, imaju sporazumi koji stoje, koji nisu još ratifikovani, itd. Ako ima bilo kakvih dilema oko kojih se može dići bilo kakva tenzije unutar zemlje što ih stavljate na dnevni red? Je li vas tjera opozicija, Nikola Špirić? De vi nama recite imate li vi većinu za ratifikaciju ovog Sporazuma? Ali ja vam tvrdim, kakav god rezultat danas 139 bude, da smo napravili štetu, i da ga ratifikujemo i da ne ratifikujemo. E, to vam je rezultat vašeg rada. Hvala.
Dobro, nije to rezultat našeg rada, nego rada koji je davno započet u komisijama. Prema tome, nema veze ova skupštinska većina sa tim radom. Lazar Prodanović, replika.
Ma, bavimo se bez veze, samo nacionalnim ... koji nema nikakve veze sa stvarnošću. Kako je moguće da ljudi koji se zaklinju da je meĊunarodno priznanje Bosne i Hercegovine uspostavljeno, dakle pravilima Badinterove komisije i da su granice unutar republika bivše SFRJ administrativne državne granice? Kako je moguće da se pozivamo na Berlinski kongres koji nema nikakve veze, ako sada to pominjemo kakav je bio sporazum izmeĊu, ma ne, ne možemo čak pod predpostavkom, čak pod predpostavkom da smo, dakle na dan donošenja Odluke '92. godine, od meĊunarodnog priznanja Bosne i Hercegovine, da je sve to tačno, ni jedan meĊunarodni akt ne bi dao za pravo teritorij Bosne i Hercegovine koja je zapravo, jer mi smo je posjedovali, nije bila u posjedu Bosne i Hercegovine u momentu donošenja Odluke o nezavisnosti. I drugo pitanje, kada govorite, stvarno istina je, nije istina to gospodine Bećiroviću što govorite da ste pratili zapisnike Narodne skupštine RS-a. Tačno je da je bio takoĊe medijski spin nakon Dejtonskog sporazuma, već 22., već 22. novembra '95. godine, da Republika Srpska će imati izlaz na more gdje je navedeno ovo područje. Ali to je bila priča za zabavljanje javnosti. Mi se zabavljamo meĊusobno, konfrontiramo se, govorimo o nečemu, pogoršavamo odnose unutar Bosne i Hercegovine, a kako će nas susjedi doživljavati u tom smislu, to je isto nevjerovatno. Tako da mislim bez veze samo gubimo vrijeme na ovom. I još nešto, ovo je Sporazum koji je apsolutno u skladu sa meĊunarodnim pravom uraĊen. Jedino ako poslanici misle da treba da uzmu čizme i da u ime Državne komisije za granicu prave razgraničenje izmeĊu dviju država. Dakle, ovo je, kako se mi to ponašamo, da smo mi vrhunski, uz puno uvažavanje, možete reći hiljadu puta da ste geodeta, ali nemate veze o ovome. Nemate veze o ovome jer to rade stručnjaci ...
Završavam, gospodine Emrić, vi nemate više pravo ovo što ste se prijavili, nemate, treća je i nemate pravo. Znači završavam raspravu. Za petnaest minuta glasanje, u 21:05. Prelazimo na glasanje za 20. sjednicu Predstavničkog doma. Molim vas da se registrujete svi prije glasanja. Tačka 1. – Usvajanje Zapisnika 19. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine. 140 Molim vas, znači za 36, protiv ništa, uzdržanih 1. Prihvaćen je Zapisnik. Idemo na 3. tačku – Informacija o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini, sa posebnim osvrtom na teroristički napad u Rajlovcu, kao i dogaĎaj od 20.11.2015. godine, vezan za generala Antu Jeleča – predlagač: poslanik Damir Arnaut. Glasamo o Prijedlogu zaključka poslanika Damira Arnauta. Nema potrebe, ja mislim, da ga čitam. Za 29, protiv 1, uzdržanih 7. Opšta i entitetska ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ok, uredu je.
A šta, ponovo da? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa moramo ponovo onda ... Hajte da ponovimo glasanje. Za 30, protiv 1, uzdržanih 6. Opšta i entitetska većina postoji. Usvojili smo zaključak poslanika Damira Arnauta. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Mirsada Đonlagića. Ima li potrebe da čitam?
Nema, imamo svi zaključke.
Pripremite se za glasanje. Za 27, protiv ništa, uzdržanih 10. Opšta većina da, entitetska većina ne postoji. Pošto nemamo trećeg člana Kolegija usaglašavanje ostavljamo za naknadno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ponoviti? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 141
/nije uključen mikrofon/
Da, idemo na tačku 5. – Razmatranje Informacije o kršenju ljudskih prava i sloboda, te prava iz oblasti rada od strane rukovodstva kompanije „Boksit“ Milići – predlagač: poslanica Aleksandra Pandurević. Glasamo o prijedlogu zaključaka poslanice Pandurević koji su modifikovani na sugestije Šefika Džaferovića i Momčila Novakovića. Za 23, protiv 6, uzdržanih 8. Postoji opšta i entitetska većina. Usvojili smo zaključke poslanice Aleksandre Pandurević. Sada stavljam na glasanje prijedlog da se o tačkama od 6. do 78. izjasnimo u paketu. Pripremite se za glasanje. Za 30, protiv 3, uzdržana 4. Entitetska i opšta većina postoje. Znači, glasamo u paketu o tačkama od 6. do 78. – izvještaji Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji institucija BiH za 2014. godinu. Tačke od 6. do 78. – Usvajanju izvještaja o finansijskoj reviziji institucija BiH za 2014. godinu sa zaključcima iz Zbirnog mišljenja Komisije za finansije i budžet i zaključcima iz pojedinačnih mišljenja Komisije. Glasamo o prijedlogu zaključaka. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Moraćemo ponovo onda. Molim vas da ponovimo ovo glasanje. Glasajte sad. Znači, za 31, protiv 1, uzdržanih 5. Postoji opšta i entitetska većina, usvojeno je. 142 Sada glasamo o prijedlogu zaključka poslanice Aleksandre Pandurević. Treba li da čitam zaključak?
Ne treba, imamo.
Pripremite se za glasanje. Za 20, protiv 7, uzdržanih 10. Postoji opšta i entitetska većina. Usvojili smo prijedlog zaključka poslanice Aleksandre Pandurević. Idemo na tačku 79. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Uspostavljanje javnih internih finansijskih kontrola (PIFC-a) u institucijama BiH“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH. Glasamo o usvajanju Izvještaja sa zaključkom iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet. Pripremite se za glasanje. Za 34, protiv 1, uzdržana 2. Opšta većina postoji, entitetska većina postoji. Znači, sljedeća tačka je 80. – Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva pravde BiH. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. Za 33, protiv 1, uzdržano 3. Opšta i entitetska većina postoje, Izvještaj je usvojen. Tačka 81. – Izvještaj o učešću pripadnika Oružanih snaga BiH i policijskih službenika u operacijama podrške miru u periodu od 1. januara do 30. juna 2015., materijal Predsjedništva BiH. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se. Za 37, nema protiv i uzdržanih, usvojeno. Idemo na glasanje o Prijedlogu zaključka poslanice Dušanke Majkić. Ima li potrebe da čitam zaključak? ____________(?) Nema. Ako nema pripremite se za glasanje. Za 34, protiv 1, uzdržano 2. Opšta i entitetska većina postoji. Usvojen je zaključak poslanice Dušanke Majkić. Prelazimo na tačku 82. – Informacija o Godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inostranstvu za 2016., materijal Ministarstva odbrane BiH. 143 Glasamo o primanju k znanju Informacije. Pripremite se za glasanje. Za 37, nema protiv, nema uzdržanih, usvojeno. Idemo na tačku 83. – Informacija o problematici rješavanja trajnog smještaja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u Istočnom Sarajevu, materijal Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Glasamo o primanju k znanju Informacije. Pripremite se za glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Idu zaključci posle toga, glasajte o primanju k znanju Informacije. Slušajte šta vam čovjek govori.
Za 31, protiv 1, uzdržanih 5. Opšta i entitetska većina postoje. Usvojili smo tačku. Glasamo o prijedlogu Aleksandre Pandurević da se usvoje zaključci koje je usvojila Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije uz modifikaciju na kraju tačke 1. zaključka, a koji glase – želite li da pročitam te zaključke? ____________(?) Može. Da pričitam. Pod: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Savjeta ministara BiH da hitno stavi van snage Odluku o raspodjeli kancelarijskog prostora za smještaj institucija BiH u Istočnom Sarajevu, „Službeni glasnik BiH“, broj 17/15, od 02.03.2015., u dijelu koji se odnosi na Agenciju za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, te da na adekvatan način riješi pitanje smještaja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, jer dodijeljeni prostor ne odgovara njenim potrebama, te da razmotri mogućnost da se navedeni prostor u Ulici Dabrobosanska u Istočnom Sarajevu u cjelosti dodijeli Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Savjeta ministara BiH da pokrene pitanje odgovornosti nadležnih u Službi za zajedničke poslove institucija BiH zbog propusta napravljenih prilikom nabavke i dodjele prostorija za potrebe rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u Istočnom Sarajevu. 144 Glasamo o prijedlogu. Molim da se pripremite za glasanje.
/nije uključen mikrofon/
Poslije ovog ide.
/nije uključen mikrofon/
Pa ima poslije toga, evo dogovorićemo se, znači vidjećemo hoće li ovo proći. [[zajednička diskusija]] Ponavljamo glasanje. Znači, za 27, protiv nema, uzdržanih 10. Postoji opšta i entitetska većina. Usvojeni su zaključci poslanice Aleksandre Pandurević. Sad pošto se on već u tom zaključku sadrži i Vaš zaključak, nema potrebe da glasamo o njemu.
/nije uključen mikrofon/
Hoćete da stavimo na glasanje? Isto, mislim ... [[zajednička diskusija]] Vaš, evo da pročitam Vaš zaključak – Nalaže se Savjetu ministara BiH da donese odluku da kupljeni prostor u Istočnom Sarajevu u obimu od 407,09 m² u cijelosti dodjeli Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. To je već sadržano.
Jel' to sadržano u prethodnom zaključku? [[zajednička diskusija]]
Hoćete da glasamo? Stavljam na glasanje i zaključak poslanice Majkić. Pripremite se za glasanje. 145 Za 19, protiv 5, uzdržanih 13. Postoji opšta i entitetska većina. Usvojen je i zaključak poslanice Majkić. Idemo na tačku 84. – Izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za ravoj visokog obrazovanja i obezbjeĎivanje kvaliteta, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĎenje procedure za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeĎenje kvaliteta. Glasamo o izboru četiri člana Upravnog odbora koje ste dobili u listingu Komisije. Nema potrebe da čitam imena?
/nije uključen mikrofon/
Za ili protiv liste, tačno. Za 6, protiv 23, uzdržanih 8. Nema opšte većine. Znači, odbijen je prijedlog Komisije. Idemo na tačku 85. – Imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĎenje procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Glasamo o imenovanju prof.dr. nauka Ivanke Marković za člana Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije kao predstavnicu Akadamske zajednice i menovanju Anesa Ličine za člana Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije kao predstavnika nevladinog sektora. Pripremite se za glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, zajedno u paketu.
Zajedno, zajedno, sve je to lista.
Za 18, protiv 16, uzdržanih 3. Postoji opšta i entitetska većina, usvojeno. Tačka 86. – Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĎenje procedure za imenovanje zamjenika 146 generalnog revizora Kancelarije za reviziju institucija BiH – predlagač: Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Prijedloga zaključka. Pripremite se za glasanje. Za 25, protiv 9, uzdržanih 3. Opšta i entitetska većina postoje, znači usvojeno je. Idemo na tačku 87., nećemo spajati glasanje o ovim meĊunarodnim sporazumima – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Aneksa IV Sporazuma izmeĎu Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške o finansiranju projekta u korist pravosuĎa i/ili sudova i tužilaštava u Bosni i Hercegovini. Pripremite se za glasanje. Za 36, protiv nema, uzdržanih 1. Data je saglasnost za ratifikaciju Aneksa IV Sporazuma. Idemo na tačku 88. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o izgradnji meĎudržavnog mosta preko rijeke Drine sa pratećim putnim objektima na lokaciji Bratunac – Ljubovija. Pripremite se za glasanje. Za 36, protiv nema, uzdržano 1, usvojeno. Idemo na tačku 89. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o državnoj granici izmeĎu Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Pripremite se za glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ima problem sa glasanjem je li? Dobro. Ponovićemo glasanje. Molim vas da ponovimo glasanje. ____________(?) Ne radi.
Je li se vratilo, je li u redu sada? Hajde probajte ponovo, hajde, ponovo 89.
Tačka 89. ponovno glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ništa, kartoni.
Ne može. Znači molim vas da pripremite kartone, a molim službu da se pripremi da prebroji. Znači, glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o državnoj granici izmeĎu Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Ko je za? Ko je protiv? 10 protiv. Ko je uzdržan? 4 uzdržano. Znači, sa 22 za, 10 protiv, 4 uzdržana. Uz potrebnu entitetsku većinu data je saglasnost za ratifikaciju Ugovora o državnoj granici izmeĊu Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Idemo na tačku 90. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum o grantu u okviru Državnog programa IPA 2009 za Bosnu i Hercegovinu – Poboljšanje infrastrukture regionalne osnovne saobraćajne mreže u BiH – željeznički saobraćaj – zaključen izmeĎu Evropske investicione banke i Bosne i Hercegovine. Hajte da probamo ponovo elektronski ako je moguće. Je li imate sad? [[zajednička diskusija]] Za 33, protiv nema. Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nema veze. 148 ____________(?) ... [[nije uključen mikrofon]] Da se popišemo po imenu i prezimenu ... da se tačno zna ... nemoj bježati, on je ... Zaključi sjednicu.
Molim vas.
čekaj, čekaj, Sadik, Sadik. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ma molim vas. Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ne znam, vidite ja nema veze sa tehnikom. Zbilja kako ...
Neka doĊe Sadik po ...
Sačekajte da vidimo možemo li ponoviti, evo da ... Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Momenat. [[zajednička diskusija]]