Evo ga, ja tražim stanku u ime …
Kolegice i kolege dajte malo se stišajmo da čujemo kolegu Pecnika.
Znači tražim stanku u ime Hrvatskih laburista od 5 minuta u svezi mogućih problema oko pokroviteljstva koje je Hrvatski sabor preuzeo nad nekim događajima važnim iz nacionalne povijesti, pa bih kratko o tome prozborio.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Radimir Čačić.
Hvala lijepo. Napravljeni su kriterij, dodijeljena sredstva, zanimljivost kriterija raspodjele Ministarstva regionalnog razvoja.
To je tema?
Je.
Dobro, hvala. Još netko? Uvaženi zastupnik Goran Dodig.
… [[Govornik naknadno uključen.]] iscrpljene sve mogućnosti da se reče ono što mislim da bi trebalo reći s obzirom na događanja. Dakle kurikularna reforma.
Kurikularna reforma, dobro. Još netko ili smo iscrpili sve? Dobro, hvala lijepo. Onda sada smo, onda se vidimo u 9,50 minuta. STANKA U 9,40 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege ovo vrijeme nam je tu. Pa bih ja pozvao uvaženog zastupnika Jaroslava Pecnika da u ime Kluba Hrvatskih laburista uzme riječ. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću nastojati biti što je moguće kraći. Počeo bi ovaj svoj kratki prosede riječima našega uvaženoga predsjednika još uvijek Hrvatskog sabora, gospodina Reinera. On kaže u jednom svom tekstu: „Građani nas birali da se neprestano vraćamo na Drugi svjetski rat koji bi napokon trebao završiti. Nisu nas birali da stalno otvaramo stare rane i stvaramo podjele. Ostavimo mrtve na miru.“ Ja ovu ekumensku ako mogu tako reći poruku apsolutno pozdravljam i mislim da je ona prava poruka i za ovo što ću ja govoriti pa ga i pozivam i u tom duhu ću govoriti, pozivam ga da nekako slijedi ove svoje riječi. O čemu se tu kratko radi? Sam Savez antifašističkih boraca RH je zatražio pokroviteljstvo na određenim događajima koji su vezani za Drugi svjetski rat jer Hrvatski sabor je prošle godine bio pokrovitelj i financirao je te događaje, ja ću nabrojati događanja ali ove godine se prihvatio pod pokroviteljstva ali nešto sa financijama nije na redu. I ja doista mislim da financije ovdje nisu bitne jer to će se obilježiti sa ili bez saborskih financija ali da bi upravo bilo dobro da konačno počnemo se civilizirano ponašati jer ako smo bilježili Bleiburg, ako smo govorili na Bleiburgu što je potpuno legitimno i potpuno u redu jer svaku žrtvu treba komemorirati i to nije sporno. Mislim da bi ovdje također trebali se ponašati slično. Problem je nastao onog trenutka kada je zapravo prihvaćeno pokroviteljstvo nad Jasenovcem i zbog događaja koji su poznati da sad ne govorim te riječi koje mogu izazvati, doduše ovdje nema replika pa ću onda se ipak poslužiti tim riječima, a to znači koje su zapravo išle na neku vrstu rehabilitacije, revitalizacije, ustavštva i svega onoga što se tu zbivalo. Na koncu međunarodna zajednica, reakcija međunarodne zajednice o tome jasno govori. Sad je odlučio da neće sudjelovati u komemoraciji ovoj službenoj saborskoj, državnoj, državnoga vrha a posebice nakon toga što je bilo rečeno da neće biti govora u Jasenovcu nego da će zapravo odati počast šutnjom. Istina, šutnja pripada vječnosti ali riječi pripadaju vremenu pa je onda trebalo progovoriti o tom zločinačkom karakteru, zapravo što se zbivalo u Jasenovcu, da se zna što se komemorira kao što se progovorilo o Bleiburgu i s pravom se progovorilo o Bleiburgu i treba progovoriti o tomu, jel? Radi se o događajima koji su vezani znači uz Jasenovac, sredstva sad nije dobio, nije sudjelovao u službenoj komemoraciji, nema, niste išli zajedno s nama i novaca nema ali dan pobjede to je dan koji slavi cijela civilizirana Europa, Hrvatski sabor se nije odazvao, Vlada se nije odazvala, novaca nije bilo a radi se o skromnim sredstvima. Dolazi 22.6. državni praznik, Dan antifašizma, Brezovica, da li će se odazvati, kako će se odazvati Sabor i Vlada, to ne znamo. Ali ovdje se radi prije svega o pokroviteljstvu Sabora pa onda govorim o Saboru. Govorim o ZAVNOH-u, temelju Hrvatske državnosti koji će također komemorirati odnosno pardon obilježiti jel i u svakom slučaju on je u preambuli hrvatskoga Ustava. Bilo bi dobro da se upravo u duhu ovih riječi gospodina Reinera pokuša iznaći jedno civilizirano rješenje da se uz pokroviteljstvo izvrše i financijske obveze a svima nama je jasno da su to događaji iz povijesti koji će uvijek biti kontroverzni ali ne smiju biti događaji koji će voditi podjelama ovoga društva. Upravo ovaj čin Sabora bi mogao biti prilog tome da kontroverze ostanu jer one će naprosto biti tu, svatko će misliti svoje što misli. Ja nikada neću staviti u isti rang, ravan Bleiburg i Jasenovaca ali to ne znači da ne poštujem žrtve Bleiburga ili da ih smatram manje bitnim ali činjenica jedna da svatko ima neki svoj pogled na svijet ali to sad doista nije bitno. Bitno je da shvatimo da je ovom društvu prošla stvar, da su to podjele koje nas izjedaju i koje treba prekinuti a Hrvatski sabor ima priliku, gospodin Reiner, uvaženi predsjednik Sabora naprosto da svojom odlukom doprinese smirivanju situacije. Hvala.
Hvala vam lijepa. Možda radi razjašnjenja vama a i kolegama. Dakle, prvo Hrvatski sabor odlučuje o pokroviteljstvu, to ne odlučuje predsjednik nego odlučuje predsjedništvo u kojem su i predstavnici oporbe. Prema tome, ako se uputi zamolba predsjedništvu Sabora ili Saboru u cjelini onda predsjedništvo Sabora odlučuje o pokroviteljstvima. Dakle, to nije privatna stvar predsjednika niti ovoga niti bivšeg predsjednika. To je stvar predsjedništva Sabora koji u ime Sabora prihvaća određena pokroviteljstva na temelju zamolbe koja se pošalje. Ako se zamolba ne pošalje onda naravno pokroviteljstvo se ne može ni dati a istine radi, ja sad moram reći nešto što dosad nisam rekao. Ja sam imao vezano uz Jasenovac i obilježavanje Jasenovca nekoliko dana prije toga sastanak sa predsjednikom Saveza antifašističkih boraca s kojim sam se dogovarao o točnom slijedu kako će ići obilježavanje, o pjesmama, o glazbi o svemu skupa i on je naravno jasno rekao da će sudjelovati u tome da se onda naprosto Savez antifašističkih boraca nije pojavio. To je istina, sve drugo naravno ostavljamo po strani. Dobro. … [[Upadica sa strane. Ne čuje se.]] Kolega Pecnik, ponovno vam kažem. To nije, pročitajte poslovnik ako meni ne vjerujte bivšeg predsjednika Sabora, to je stvar odluke Predsjedništva Sabora ako dobije takav zahtjev, ako ne dobije zahtjev, nema nikakvog pokroviteljstva nikome, jel. Hvala vam lijepo. Sad će uzeti riječ uvaženi zastupnik Radimir Čačić u ime Kluba SDSS-a, reformista. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi gospodine predsjedniče. Politika vjerojatno ne samo kod nas, ali kod nas sasvim sigurno je uvijek na granici između komedije i tragedije, ali u svakom slučaju farsična. U ovih zadnjih beskonačno godina u politici su me pitali uvijek, pa šta vi radite, zašto, šta će vama to, stvarno nemate nikakve veze sa tim društvom. I moj odgovor je uglavnom bio, iako se to ne vidi na meni, da je to zato jer imam osjetljiv želudac. Naime, ne podnosim preveliku razinu koncentracije gluposti i nesposobnosti, a naročito ne podnosim kad od mene prave, gledaju me u oči i prave od mene budalu. Ne? To teško mi pada na želudac. Ne? Upravo su izvršene raspodjele novca od strane Ministarstva regionalnog razvoja. Kad već ništa ne povlačimo iz europskih fondova, kad smo već nakon potpune nesposobnosti na tom planu prošle Vlade dočekali još goru ovu onda idemo dalje istom logikom kojom smo uvijek išli, svaka budala zna trošiti tuđi novac, novac građana Hrvatske. Uzmi iz budžeta i daj sebi! Kriteriji raspodjele su jednostavni. Ja sam si dao truda da pogledam samo one svoje tamo na sjeveru. Zgodno. Evo pročitat ću vam. Počet ću od najbolje Međimurska županija. Od desetak općina i jednog grada samo dva su oporbena, dvije općine. Onda imate malo još nešto sa nekom vrstom smokvinog lista Krapinsko-zagorsku. Od 11 projekata jedan oporbeni, jedan nezavisni, 9 HDZ-ovih. A u Varaždinskoj tu smo se raspojasali. Jel' tu 5 općina je dobilo novce, svih 5 HDZ-ovih, jedinih 5 HDZ-ovih koje imaju e oni zaslužuju potporu, jer samo tamo se teško se živi, samo tu kriteriji prepoznaju potrebu da se da novac. Pa ljudi koga tu nije sram? Pa jel' mi možemo to trpjeti? Pa dajte ljudi uozbiljite se! Pa nemojte meni govoriti, ne, pa ja sam prestar za gluposti. Pa bio sam u poziciji da dajem novce. Nek' mi itko veli, ovdje su mnogi načelnici i gradonačelnici bili i sad su neki u vašim redovima koji znaju da nikad nije bilo da po kriterijima nisu dobili HDZ-ovi gradovi i općine. Nikad nije bilo kad sam ja bio u toj poziciji. I tako mora bit, ne. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Možda, ali ne kad sam ja bio u toj poziciji. Dalje dečki moji. Objavljeni su kriteriji za urbani razvoj. 365 milijuna eura, 365 milijuna eura. Tišina dečki! …/Upadica predsjednik: Kolege molim vas utišajmo se da čujemo šta ima kolega Čačić za reći, a kolega Čačić ja vodim sjednicu a ne vi. [[Tišina. Ne čujem sam sebe. …]] Upadica predsjednik: Molim vas za mir. Izvolite kolega Čačić./… Kriteriji za urbani razvoj četrnaesta, dvadeseta 365 milijuna eura. To naravno tek treba moći uzeti. Lako je dijelit tuđe iz budžeta, treba malo sposobnosti. To ćemo tek možda pokazati. 7 gradova po 2 u Slavoniji, 2 u Dalmaciji Rijeka, Pula, Istra, Primorje, Zagreb. Ni jedan sa sjevera, ni jedan. Od 365 milijuna eura nitko drugi ne zaslužuje nego ovi. Da, pa naravno da smo nerazvijeni, da najniže plaće u ovoj zemlji su u Varaždinskoj županiji. Druge najniže su u Međimurskoj. Od 360 milijuna eura ni jedan cent od četrnaeste do dvadesete nije predviđen za sjeverne gradove ni Varaždin, ni Čakovec, ni Krapinu, ni Koprivnicu, ni Bjelovar, ni Karlovac, ni Sisak. Ljudi hajmo malo drukčije kriterije kad razgovaramo o novcu koji treba pomoći svim hrvatskim građanima. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. I sada će u ime kluba HSS-a, HDZ-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Goran Dodig. Izvolite.
Poštovana gospodo, poštovani predsjedniče Sabora. Razmišljao sam ima li smisla govorit o ovome o čemu ću u ovih pet minuta govoriti s obzirom da je vjerojatno ove dvije riječi koje se danas upotrebljavaju reforma i kurikulum dvije najčešće izgovarane riječi zadnjih mjeseci. Da bude stvar još interesantnija ove dvije riječi su spojene u kurikularnu reformu. I sada postavlja se pitanje s obzirom na ovo sve što se događa ima li smisla započet sa sljedećom rečenicom koja je jedan od 20, kodeks američkih Indijanaca. Ima 20 točaka, a u točki 20 kaže da su djeca sjeme budućnosti i preporučaju sadi ljubav u njihova srca, zalivaj ih mudrošću i učenjem životu, dok rastu daj im mjesto da rastu. Postavlja se pitanje postoji li i jedan razuman čovjek na planeti koji bi bio protiv ovoga. Međutim, svi se pozivaju upravo na tu djecu govoreći o tome kako je kroz ovu reformu određena budućnost naše djece. I s time se slažem. Pa ako je to tako zar možemo uopće posumnjati da postoji netko, sa bilo koje strane, da bi bio protiv toga što bi određivalo bolju budućnost naše djece, a u konkretnom slučaju i čitavog društva u kojem živimo pa ako hoćete i civilizacije. Mi jesmo mali ali i mali dio civilizacije u kojoj živimo može biti od koristi. I sada kurikularna reforma o kojoj se govori pretvorena je u političku temu prvorazrednog značaja. Pa se onda počelo razgovarati o tome kako postoje jedne politike koji su za i politike koji su protiv. Ja bih molio da mi se ukaže prstom na bilo koga tko je to protiv i na način da se sadržajno pokaže zašto je taj, po čemu se zaključuje da je netko protiv. Gospodo draga ne radi se ovdje o političkim protivnicima, ovdje se radi o stručnim neslaganjima ja bih rekao čak i o ne sukobu nego stručnim neslaganjima. Ako pogledamo da je skupina koja je to radila, kojoj ja odajem veliko priznanje i poštovanje, imenovana, da bivši predsjednik Vlade gospodin Milanović kaže da su oni njegov izbor onda je to politička odluka. I sada dolazimo u situaciju da nakon što su ti ljudi napravili jedan vrijedan uradak se pokazalo da ima praznina. I saborski odbor i klub, ja ovo govorim u ime kluba HSS-a i HDS-a, nalazi da postoje praznine. Želi ih popuniti samo sa stručnjacima koji nisu zastupljeni u čitavoj priči. Zašto ići tako ja bih rekao đonom na tu logiku da se nešto popravi i ispravi? I onda se postavlja pitanje je li kurikularna reforma povod za sitno dnevno-političke igre? Da je to tako, tko vodi politiku? Nemojte misliti da sada dajem kritike bilo kome, ali SDP poziva ljude na ulicu zbog toga. To kruži sada, SDP poziva ljude na ulicu. Pa hoćemo li dopustiti da o tako prevažnoj stvari ulica odlučuje? Kad ih pitate što zapravo, evo izvolite možete pogledati ako sumnjate. Nisam ni protiv toga da ide se na ulicu ali ako će se ta prevažna tema događati na ulici onda zaista se pitamo što nam to treba? Vas u Saboru svih molim da pokušamo spustiti loptu. Dakle, nema nikakve dvojbe da želimo da nastavi se ta reforma jer je ona neophodna. Ja sam jedan od rijetkih sveučilišnih profesora bio protiv bolesnog procesa ovako kako je postavljen. Sad se pokazalo da je loš. Je li bolje dobro to doraditi, ne da se ponašamo kao građevinski radnici koji iskopaju kanal pa stave cijevi za vodu i iza toga ga zatrpaju pa opet kopaju i stavljaju kabel za struju. Pa idemo sve napraviti kako treba, hitnost u ovome nije imperativ niti je smisao rušiti skupinu za koju ja ipak mislim da se prepotentno postavila u smislu da je ekspertna skupina. Ekspertna skupina, znate to je strašan pojam. Dopustite da i drugi misle tako i pozivam na toleranciju. Dakle, mi smo za apsolutno nastavljanje reforme ali da se napravi na jedan kvalitetan način, da se doradi ono što nije dobro, a uvaži ono što je unutra dobro. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Evo s time smo završili sa izlaganjima vezanim uz stanku. Idemo dalje po dnevnom redu. Danas bismo prvo trebali raspraviti - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 48; Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal ste primili u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Njihova izvješća primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Miro Škrgatić, zamjenik ministra pomorstva, prometa i infrastrukture. Izvolite.
Zahvaljujem štovani gospodine predsjedniče. Poštovane dame i gospodo saborski zastupnici pred nama je prvi tekst jednog od nekoliko zakona koje je kandidiralo Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture, dakle radi se o Konačnom prijedlogu izmjena Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Evo ja ću nastojati biti kratak. Mi smo intervenirali u ovom zakonskom tekstu na prijedlog Vlade Republike Hrvatske iz dva razloga. Prvi je da se ubrza procedura rješavanja ovakvih predmeta, naravno kroz model decentraliziranog pristupa. Dakle, ova problematika je dosada bila u nadležnosti Vlade Republike Hrvatske i prijedlog je da se regionalne jedinice odnosno područne jedinice samouprave pozabave ovim aktima i da one na svom terenu dakle urede ova pitanja. Ovdje se radi o dva ključna i tipična područja. Jedno je Limski kanal, a drugo je Malostonski zaljev i malo more. Radi se dakle o davanju koncesija i naravno sporednih usluga koje su vezane uz te koncesije. To je značajan dio administrativnog posla koji je dosada u pripremnoj fazi rješavale su županije. Mi predlažemo da ako usvojimo ovakav prijedlog konačni zakona da se time pozabave Dubrovačko-neretvanska županija, isto tako Istarska i mislim da bi se tu postigao ovaj dvostruki efekt o kojem sam i pripovijedao. Dakle s jedne strane bismo decentralizirali dio obaveza i ovlasti koje sada ima Vlada Republike Hrvatske, prenijeli dakle te ovlasti na regionalnu upravu, s druge strane bismo eto preskočili barem jednu administrativnu barijeru koja danas usporava cijeli ovaj proces. Na godišnjoj razini mi negdje dobijemo oko dvjestotinjak zahtjeva za ovakav oblik koncesija koje traju u pravilu do desetak godina, nakon toga se natječajem ponovno mora odabrati subjekt ili pravna osoba koja će se baviti ovim poslom. To je dosada i funkcioniralo, to je dobro uhodano ali ponavljam tu ima dosta administrativnog posla koji nastojimo skinuti kao dio tereta u odlučivanju Vlade Republike Hrvatske. Što se tiče efekata ja moram reći da i financijska sredstva koja su vezana uz ove koncesije su negdje na godišnjoj razini oko 380 tisuća kuna. Dakle to nisu velika niti značajna sredstva koja bi imala nekakav poseban upliv na proračun RH pa i to je bio jedan od razloga da ovaj dio aktivnosti delegiramo na županijsku odnosno regionalnu upravu. Trenutačno ima 113 aktivnih koncesija primjerice u Malostonskom zaljevu i Malom moru a površina pomorskog dobra koja je aktivirana i koja se danas konzumira je negdje oko milijun i pol metara četvornih. Ponavljam, znači veličina iznosa tih sredstava je negdje 380 tisuća kuna, dakle ta se sredstva dijele tripartitno, trećina ide u državni proračun, trećina ide regionalnoj upravi a trećina ide lokalnoj samoupravi dakle općinama i gradovima. Evo ja predlažem da tekst kao što je i predložen uz ove nomotehničke primjedbe koje smo usvojili da takav tekst dobije zeleno svjetlo i da možemo dakle s ovim aktivnostima nastaviti dalje. Ja vam se zahvaljujem na pozornosti.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, ne vidim ih. Prema tome otvaram raspravu i prvi će u ime kluba SDP-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Dobar dan svima. Pomorsko dobro je iznimno vrijedan resurs i zaslužuje i obvezuje da donošenjem novog zakona dakle s jedne strane da očuvamo za budućnost, a s druge strane sustavnim mjerama i sa strateškim pristupom da ga gospodarsko koristimo. Dakle odgovarajuća sustavna i precizna pravna regulativa koja prati suvremena i opće prihvaćena europska i svjetska dostignuća nužan je preduvjet tog razvitka. Zakon o pomorskom dobru, onaj integralni o morskim lukama stupio je na snagu 15.listopada 2003.godine te je tijekom zadnjih desetak godina dakle uočene su određene nejasnoće osobito glede djela pitanja vezanih za njegov sadržaj i primjenu. U primjeni važećeg zakona utvrđeno je da je potrebno dakle veliki broj pitanja drugačije regulirati kako bi se modernizirao pristup samom upravljanju morskom dobru i morskim lukama. 28.prosinca 2012.stupio je na snagu novi Zakon o koncesijama u kojem su unesene brojne novine vezane za postupak davanja koncesija, ugovora o koncesiji, prestanka koncesija, pravu zaštite u postupcima davanja koncesije i politiku koncesija u cijelosti. A pošto je koncesija temeljni pravni institut temeljem kojeg se gospodarski koristi pomorsko dobro javlja se i potreba značajnih izmjena važećeg zakona ili zapravo donošenja novog Zakona o pomorskom dobru kako ne bi dolazilo do nejasnoća u primjeni i samoj pravnoj sigurnosti ili nesigurnosti. Klub SDP-a ne podržava parcijalna rješenja izmjenama jednog članka kojeg predlaže Vlada Republike Hrvatske a odnose se na davanje koncesija u svrhu gospodarskog korištenja pomorskog dobra od područnog … regionalnog značaja u posljednjim rezervatima. A napomenut ću da je posljednji rezervat područje kopna ili mora od osobitog značaja radi svoje jedinstvenosti, rijetkosti ili reprezentativnosti ili je stanište ugrožene divlje svojte. U njemu nisu dopuštene radnje i djelatnosti koje mogu narušiti svojstva zbog kojih je proglašen a dopušteni su zahvati, radnje, djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti važni za očuvanje svojstava zbog čega je proglašen rezervatom. I sada zapravo izmjenom jednog članka to pravo se predaje u nadležnost regionalnoj samoupravi iliti županijama. Izmjene zakona kako ga predlaže Vlada Republike Hrvatske vrlo su nekonzistentne jer sukladno Zakonu o zaštiti prirode posebni rezervati i visoka razina zaštite kao i strogi rezervati i nacionalni park tj. svi oni su od nacionalnog tj. državnog značenja, te davanje koncesija mora ostati u nadležnosti Vlada Republike Hrvatske. Stoga će klub SDP-a uputiti u saborsku proceduru dakle novi Zakon o pomorskom dobru kojim će urediti dakle nadležnost upravnih odjela u jedinicama područne i regionalne samouprave nadležne za poslove pomorstva za utvrđivanje granice pomorskog dobra radi ubrzanja postupka, postupak za davanje koncesija na pomorskom dobru radi usklađenja sa Zakonom o koncesijama, institut koncesije na zahtjev, dužnost davatelja koncesije na provođenje prethodnih i pripremnih radnji za davanje koncesije sukladno postupcima i radnjama određenim Zakonom o koncesijama, predložit će se i ukidanje koncesijskih odobrenja a uvođenje dozvola koje bi davalo predsjedničko tijelo jedinice lokalne samouprave temeljem javnog natječaja na rok od 4 godine. Znači definirale bi se morske plaže, sidrišta i privezišta i utvrdila bi se vremenska granica za utvrđivanje pitanja nasipanja mora. Nadalje, za dio poslova upravljanja pomorskim dobrom utvrdila bi se nadležnost središnjeg tijela državne uprave koje je nadležno za raspolaganje i upravljanje državnom imovinom, uvodilo bi se pravo i dužnost sudjelovanja ministarstva nadležnog za poslove pomorstva u postupku izrade i donošenja svih dokumenata i akata prostornog uređenja koje obuhvaćaju područje pomorskog dobra, a u jedinicama područne tj. regionalne samouprave osnivala bi se jedna županijska lučka uprava koja bi mogla imati ispostave. I ono što je najvažnije velikim gradovima dalo bi se pravo na osnivanje gradske lučke uprave. Isto tako dužnost Županijske lučke uprave uvela bi se da obavlja lučke djelatnosti dok se koncesija za obavljanje lučkih djelatnosti dala samo iznimno i to isključivo za gradnju i gospodarsko korištenje novih objekata podgradnje i nadgradnje. Prihvat i predaju svih vrsta otpada s pomorskih objekata i opskrbu plovnih objekata gorivom. Uvela bi se jedinstvena lučka tarifa u lukama otvorenim za javni promet županijskog i lokalnog značaja koja bi objedinila lučke pristojbe, lučke naknade. I uveli bi se lučki redari koji nadziru provedbu lučkog … [[Govornik se ne razumije.]] u lukama otvorenim za javni promet. Isto tako uredilo bi se pitanje … [[Govornik se ne razumije.]] na pomorskom dobru jer 10-ak objekata posebno hotela su u jednom statusu koji nije pravno riješen pošto im je, u temeljnom kapitalu su im opisani objekti koji se nalaze u pomorskom dobru. Dakle jedino donošenjem novog Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama stvarali bi se uvjeti za ulaganje na pomorskom dobru a posebno lučku suprastrukturu sukladno strateškim odrednicama što osigurava i održivi razvoj uz poštivanje i promicanje primjene najviših standarda ekološke zaštite pomorskog dobra. Stoga klub SDP-a neće prihvatiti parcijalna rješenja izmjene jednog članka nego se zalaže dakle za usvajanje kompletno novog Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika MOST-a uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani pomoćniče ministra i poštovana gospođo Perko. MOST Nezavisnih lista će prihvatiti ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama koji se odnosi na dvije kategorije izmjena. Jedna kategorija izmjena se odnosi na prenošenje nadležnosti za dodjelu koncesija u posebnim rezervatima sa Vlade Republike Hrvatske na jedinice regionalne samouprave a druga promjena se odnosi na mogućnost prijenosa sporednih djelatnosti iz ugovora o koncesijama. Ono što je bitno istaknuti kod ove dvije promjene da ova promjena nadležnosti u posebnim rezervatima za dodjelu koncesija je jedna pozitivna promjena pogotovo imajući u vidu složenost postupaka dodjela koncesija i samu kapacitiranost ureda u županijama koji su zapravo i teritorijalno vrlo blizu područjima na kojima se dodjeljuju koncesije i sve one moguće ekscese koji se mogu pojaviti prilikom dodjela koncesija sigurno će biti u stanju puno brže rješavati nego Vlada Republike Hrvatske. Ovo je i posebna prilika zapravo istaknuti kako niti jedna dosadašnja Vlada nije prepoznala potencijale koji leže na pomorskom dobru pa i ova Vlada govori o tome i jedna od važnijih smjernica u razvojnom programu je zapravo kako staviti što više neaktivne imovine u funkciju. Da bi se ta sva imovina mogla staviti u funkciju potrebni su kada je riječ o pomorskom dobru jako složene procedure od samog utvrđivanja granica pomorskog dobra pa do donošenja rješenja, raspisivanja natječaja za koncesiju. I apel je svakako da se što više ulaže u edukaciju ljudi kako na lokalnoj, regionalnoj tako i na državnoj razini. Dovoljno o tome govori jedan podatak, koliko znam, u Ministarstvu danas na donošenju rješenja o granicama radi, čini mi se, samo jedan čovjek za sve obalne županije koji je zatrpan tisućama predmeta koji stoje a tu leži jedan ogroman potencijal. Naravno granica između održivog korištenja i devastacije pomorskog dobra je vrlo tanka. Zato i govorim da je dobro posebno u posebnim rezervatima u zaštićenim područjima prirode gdje treba osigurati koegzistenciju čovjeka i prirode vrlo je važno da se to dodjeli županijama koji svaki eksces mogu sigurno što prije suzbiti i rješavati te probleme. Kada govorimo o drugoj kategoriji, odnosno drugom dijelu ovog zakona u kojem prenosimo jedan dio ovlasti, odnosno koji govori o mogućnosti da se jedan dio koncesije, dakle sporedna djelatnost može prenijeti sa postojećeg koncesionara na nekog novog tu bih htio reći također nekoliko riječi. Mislim da je ovo također jedna pozitivna promjena u smislu da se mogućnost dodjele koncesije ovdje, odnosno ovlast za prijenos koncesije se daje sada nadležnim upravnim odjelima u županijama a ne županijskoj skupštini kao davatelju koncesije. To je dobro sa aspekta brzine postupka međutim postoji jedna velika mogućnost zloupotrebe tih postupaka dodjele koncesije. Zašto? Upravo iz razloga što nigdje nije definirano što je to sporedna djelatnost. Nigdje ne postoji posebna odluka ili pravilnik koje su to sporedne djelatnosti koje se mogu prenijeti. I također, ovdje se na jedan određeni način i oštećuje državni proračun upravo iz razloga što neki koncesionar na pomorskom dobru može prenijeti jedan dio koncesije na nekog novog ovlaštenika koncesije. I taj novi ovlaštenik koncesije neće plaćati nikakvu niti stalnu niti promjenjivu naknadu za uporabu pomorskog dobra koju plaćaju ovlaštenici koncesija na pomorskom dobru a koja je prihod, čiji se prihod dijeli u trećinama na prihode jedinice lokalne samouprave na kojima je dodijeljena koncesija. Dio pripada županijama i dio pripada gradovima. Dakle, može se dogoditi teoretski da neki ovlaštenik koncesije prenese jedan dio koncesije koji je jako vrijedan nekom drugom ovlašteniku koncesije i država će tu izgubiti značajan prihod jer taj ovlaštenik koncesije neće moći biti evidentiran u registru koncesija niti će plaćati svoj dio. A naravno ovlaštenik koji je prenio koncesiju će zarađivati prihod od zakupa ili poslovne suradnje. Tako da bi ovdje svakako u ovom dijelu trebalo definirati i koje su to djelatnosti, odnosno trebalo bi ih jasno definirati koje su to djelatnosti koje se mogu prenijeti pod koncesiju ili nad kojima se može izvršiti prijenos koncesije. I naravno trebalo bi definirati kako taj netko tko će dobiti jedan dio koncesije, na kojega će biti prenesen jedan dio koncesije na koji način će on također nešto platiti državi zato što zapravo iskorištava pomorsko dobro a ne plaća ništa u tom dijelu. Evo, toliko od MOST-a Nezavisnih lista i zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći je klub HDZ-a, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče ministra sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege Klub HDZ-a podržati će izmjene i dopune Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Tim više jer predložene izmjene premda jesu kratke, svega 5 članaka da prinose daljnjoj decentralizaciji upravljanja pomorskim dobrom a to je ono što smo mi u Klubu HDZ-a u prošlom mandatu sa vlastitim prijedlogom Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama najavili kao jednu od temeljnih odrednica koju bi trebao sadržavati noviji cjelovitiji Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Konkretno ovim zakonom se ovlasti središnje države za koncesioniranje u posebnim rezervatima što je i sam zamjenik ministra rekao, dakle, ovaj se zakon odnosi na dvije lokacije u Hrvatskoj a to je Malo more i Malostonski zaljev u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, Limski kanal u Istarskoj županiji. Dakle, to su dva jedina posebna rezervata na pomorskom dobru i odnosi se samo dakle na dvije županije, svejedno on ide za tim da prepušta određene ovlasti kad je u pitanju upravljanje pomorskim dobrom sa središnje države sa Vlade i ministarstva na Županijske skupštine i na regionalnu samoupravu. To je dobro jer držimo da postoje još brojni poslovi koje uređuje postojeći Zakon o pomorskom dobru, koje se i dalje utvrđuju i odrađuju u Zagrebu ako tako mogu reći odnosno za njih je zadužena Vlada odnosno nadležno ministarstvo a bilo bi dobro, bilo bi pametno i svrsishodno da se o tim poslovima uređuje u područnoj samoupravi, dakle regionalnoj samoupravi na razini županija a određene poslove bi trebalo spustiti još korak niže, tj. na jedinice lokalne samouprave odnosno na gradove i općine koje imaju pomorsko dobro. Ono što bi bilo dobro da je ovaj zakon pratilo kada već govorimo i kada smo išli u daljnju decentralizaciju onda bi bilo dobro da smo uz ovakvu izmjenu omogućili da za ove poslove jedinica područne samouprave ima i određena financijska sredstva jer ovi poslovi primjerice za Dubrovačko-neretvansku županiju nisu mali i svakako da je onda bilo dobro da smo pored spuštanja ovlasti da je ovaj zakon pratilo i spuštanje financijskih sredstava prema jedinici područne samouprave. Naime, ako konkretno govorimo o Malostonskom zaljevu i Malome moru u Dubrovačko-neretvanskoj županiji onda u ovom trenutku se ovaj zakon odnosi na 73 čini mi se pravne osobe koje raspolažu sa 205 koncesijskih polja u Malome moru i Malostonskome zaljevu i to nije mali posao. To je posao koji treba uredno provesti, koji treba nadzirati kako plaćanje koncesijske naknade s jedne strane tako s druge strane da li je uistinu ovlaštenik koncesije koristi ono polje koje mu je zadano, da li ga koristi na način kako je to Zakonom o zaštiti prirode s jedne strane a s druge strane da li je to Zakon o pomorskom dobru, da li se ta koncesija doista i provodi pa bi bilo dobro s obzirom da to podrazumijeva značajne nove troškove jedinici područne samouprave. Bilo bi dobro da se onda uz ovaj, uz ovakvu odredbu da smo spustili dakle i financijska sredstva jedinicama područne samouprave. Kada već govorimo o zaštiti Malostonskog zaljeva i Limskog kanala onda moram reći da bi bilo dobro da je ovaj zakon pratila izmjena još jednog zakona, to je Zakon o morskom ribarstvu. Mi smo također u prošlom mandatu kada je Vlada donosila Zakon o morskom ribarstvu tvrdili da je potrebno omogućiti ovlaštenicima koncesije upravo na ovom prostoru zaštitu tih koncesioniranih područja od riba predatora koji potpuno uništavaju to koncesijsko područje, uništavaju uzgoj mari kulture, u prvom redu školjkarstva i bilo bi dobro da Vlada RH odmah krene sa izmjenom Zakona o morskom ribarstvu kako bi omogućili ovlaštenicima koncesije da kad već plaćaju koncesiju RH za uzgoj marikulture, uzgoj školjaka u Malostonskom zaljevu da se onda i štite prema Zakonu o riba predatora koji u velikoj mjeri uništavaju kompletna koncesijska polja u Malostonskom zaljevu. Postojeći zakon je omogućio da se ti uzgajivači brane sa mrežama stajačicama i to mrežama, jednostrukim mrežama, prijedlog je i bilo bi dobro da to Vlada već sada krene u izmjenu kako bismo spasili taj dio Malostonskog zaljeva a upravo zbog uzgoja školjaka je i proglašen posebnim rezervatom da se omogući uzgajivačima školjaka da se štite sa trostrukim mrežama stajačicama kako bi mogli doista onda zaštiti koncesijsko područje za koje područje i za koje polje plaćaju RH koncesijsku naknadu pa mislim da bi to bila jedna od mjera koje bi uz ovu koju pozdravljamo također doprinijela kvalitetnijem uzgoju školjaka i obavljanju marikulture u Malostonskom zaljevu. Inače, rekao sam u uvodu da ćemo podržati ovaj zakon jer on znači daljnju decentralizaciju ali red je u ovoj prigodi spomenuti da je potreba i obveza Vlade RH ići sa novim Zakonom o pomorskom dobru iz nekoliko razloga koje ću navesti. Moram reći da mi je malo čudno da predstavnik Kluba SDP-a uvjetuje podršku ovom zakonu odnosno ne prihvaća izmjene ovog zakona je da su segmentirane samo u jednom djelu ako znamo da je iza njih čitavi mandat u kojemu nismo u Hrvatskome saboru vidjeli izmjene Zakona o pomorskom dobru a pogotovo ne noviji Zakon o pomorskom dobru. Dakle, djeluje malo rekao bih neprimjeren razlog zašto se ovaj zakon neće podržati kad su iza nas 4 godine u kojemu je bivša vlast odnosno SDP odnosno Kukuriku koalicija trebala ići sa novim zakonom tim više što smo za vrijeme tog mandata mi iz Kluba HDZ-a predložili cjeloviti zakon ovdje, cjeloviti Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama ovdje u Hrvatskome saboru kojega je klub vladajućih tada jednoglasno odbio iako je bilo riječi da je to dobar kvalitetan zakon. Što smo mi tim zakonom tada predlagali mislim da bi trebalo biti otprilike rješenje kojega bi trebala prihvatiti i ova Vlada, a to je nekoliko bitnih segmenata, a to je u prvom redu da se na pomorskom dobru ne može stjecati pravo vlasništva po bilo kojoj osnovi, da je nužna daljnja decentralizacija pomorskog dobra koja bi uvažavala položaj županija, velikih gradova i jedinica lokalne samouprave odnosno gradova i općina u Republici Hrvatskoj. Da je nužna daljnja decentralizacija financijskih sredstava koja se ubiru na pomorskom dobru. Da je potrebno utvrditi novi način o utvrđivanju granica pomorskog dobra. Naime, jedna od bitnih pretpostavki nekvalitetnim upravljanjem pomorskim dobrom jest neriješena granica pomorskog dobra. Pomorsko dobro u Republici Hrvatskoj je otprilike dugo oko 6000 km i u 26 godina Hrvatske države tek smo utvrdili 18% granice pomorskog dobra, negdje oko 1000 km. Dakle, svaki šesti kilometar pomorskog dobra u Republici Hrvatskoj je tek definiran, određen. To nije dobro. To itekako onemogućuje kvalitetno upravljanje pomorskim dobrom. To se događa i iz razloga što su dosadašnja zakonska rješenja podrazumijevala da granicu pomorskog dobra najprije je do 2003. godine utvrđivala Vlada Republike Hrvatske što je doista bilo neshvatljivo da o granici pomorskog dobra utvrđuje Vlada Republike Hrvatske na svojoj sjednici. Kasnije je 2003. doneseno novo rješenje prema kom rješenju granicu pomorskog dobra utvrđuje ministarstvo na prijedlog županijskog povjerenstva što također nije dobro jer se pokazalo da doista ministarstvo nije u mogućnosti brzo riješiti i utvrditi granice pomorskog dobra. I prema tome, rješenje kojega smo mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice predlagali to je da granice pomorskog dobra definira županija a eventualno o pravu žalbe onda rješava ministarstvo. Dakle, samim utvrđivanjem granice pomorskog dobra, samim definiranjem 6000 km granica pomorskog dobra u Republici Hrvatskoj će se unaprijediti korištenje i upravljanje pomorskim dobrom, ali u prvom redu gospodarsko korištenje pomorskog dobra. Gotovo je neshvatljivo da sve jedinice područne samouprave u Republici Hrvatskoj, dakle sve županije u Republici Hrvatskoj koje su uz more, dakle primorske, pomorske županije od pomorskog dobra, od koncesija na pomorskom dobru uprihode godišnje negdje oko 10, 11 milijuna kuna. To je u odnosu na vrijednost pomorskog dobra, u odnosu na značaj pomorskog dobra vrlo mali iznos i mislim da bi tu trebalo, da je potrebno čim prije definirati do kraja cjelokupno pomorsko dobro i kroz plan upravljanja pomorskim dobrom riješiti pitanje gospodarskog korištenja pomorskog dobra. Dakle, da zaključim. Mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice podržavamo izmjene zakona, jer one predstavljaju decentralizaciju pomorskog dobra. Dobro bi bilo da je ovo rješenje pratilo i spuštanje novih dodatnih financijskih sredstava jedinicama područne samouprave, jer će za provođenje ovog postupka te jedinice lokalne, područne samouprave imati određene troškove kako bi mogli iskoncesionirati kažem samo u Dubrovačko-neretvanskoj županiji preko 200 koncesijskih polja. Bilo bi dobro da je to pratilo. Treća stvar koju predlažemo a to je da se pored ovog zakona ako doista želimo zaštititi te prirodne, odnosno prirodne rezervate kao što je Malostonski zaljev i Limski kanal potrebno je omogućiti ovlaštenicima koncesije zaštitu, jer ako ne budu mogli uzgajati školjke i marikulturu u ovim rezervatima onda neće moći ni plaćati koncesijsku naknadu, niti će moći kvalitetno obavljati koncesiju koja im je data. To je treća stvar. I četvrta presudna stvar koju mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice predlažemo, a to je da Vlada čim prije krene u izradu novog Zakona o pomorskom dobru, a na tragu onog rješenja kojega je klub Hrvatske demokratske zajednice uputio u Sabor u prošlom mandatu i kojega je tada Sabor raspravio, ali zbog volje vladajuće, tada vladajuće većine taj prijedlog zakona nije usvojen. Ali držim da uz vrlo, vrlo male preinake taj zakon danas može biti obrazac načina upravljanja i korištenja pomorskog dobra. Dakle da zaključim, klub Hrvatske demokratske zajednice podržava izmjene ovoga zakona. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Poštovani kolega Bačić, slažem se sa većinom, zapravo sa gotovo svime što ste izrekli u vašem izlaganju i svakako podržavam da se jedan veliki dio ovlasti koje su sada na razini države uređene, postojećim Zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama u jednom potpuno novom zakonu treba prenijeti na jedinice regionalne, odnosno lokalne samouprave jer one najbolje znaju svoje potrebe na svojim područjima. Međutim, još jedan put ću ovdje iskazati ono što je činjenica, a to je da imamo jedan ogroman problem sa ljudskim potencijalima kada je riječ o pripremama ovih složenih postupaka i da donošenje tako značajnih i velikih izmjena svakako trebaju pratiti i kadrovska rješenja. Mi u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, ja sam zapravo i radio i jedno vrijeme bio pročelnik odjela koji se bavio ovim poslovima smo prilično uspješno to radili. Ali uvijek je postojao taj problem da jednostavno s obzirom na broj zahtjeva koji su nam svakodnevno pristizali, što za dodjelu koncesija, što za promjene ovlaštenika, što za utvrđivanje granica jednostavno smo bili toliko ljudski slabo kapacitirani, da jednostavno nismo mogli na vrijeme odgovarati na sve zahtjeve. I od tuda se događa i situacija da naravno ni prihodi sa osnova korištenja pomorskog dobra nisu mogli biti na onoj razini na kojoj zaista mogu biti. Evo stoga moje je mišljenje da svakako treba raditi u ulagati u ljude koji će se obučiti za, pogotovo za postupke utvrđivanja granica pomorskog dobra i svakako i prenositi ovlasti na jedinice lokalne samouprave. Recimo u gradu Dubrovniku kada bi se sad prenijele ovlasti na grad Dubrovnik nastao bi potpuni kaos jer u gradu Dubrovniku od 200 do 300 zaposlenika od kojih je 90% uhljebljeno ne postoji niti jedan koji zna išta o granici pomorskog dobra. Ne zna ni što je granica pomorskog dobra, niti što je pomorsko dobro. I kad bi mi jednim takvim zakonom prenijeli ovlast nastao bi gori kaos nego što je sada kad imamo barem nekoliko ljudi koji se time bave u državi. Ogroman je potencijal na pomorskom dobru, ogromna je mogućnost njegove devastacije ali svakako ulaganje u ljudske kapacitete je ono što je ključno.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Kristić, vidite u Hrvatskoj postoji jedan paradoks, s jedne strane pojedine političke stranke u koje uključujem i MOST se zalažu za ukidanje županija, a s druge strane brojna rješenja koja dolaze u Hrvatski sabor daju nove i nove ovlasti županijama. A usput postoji jedna odredba koja utvrđuje i definira da županije mogu trošiti za plaće svojih zaposlenika 20% izvornih prihoda. Dakle, s jedne strane dajemo nove ovlasti županijama pa i ovaj zakon, i slažem se s vama treba za provesti ovaj zakon a i druge zakone treba iznaći nove kadrove a to znači novi trošak koji je ipak ograničen kažem odredbom zakona da je 20% prihoda jedinice područne i lokalne samouprave se može koristiti za plaće svojih zaposlenika. Prema tome to sam ja i rekao, slažete se? Ja sam rekao da bi bilo dobro da je uz donošenje ovih izmjena zakona bilo potrebno omogućiti i nova financijska sredstva ne samo za ovaj zakon nego su i drugi zakoni definirali nove ovlasti županijama kao što je Zakon o procjeni nekretnina gdje se županija smatra središnjim tijelom koje će pratiti procjenu vrijednosti nekretnina. To je opet još jedan posao županija, a za što županije nisu dobile sredstva. Prema tome, ja sam za daljnje snaženje jedinica područne samouprave posebno županija, ali i za velike gradove također jesam. I da tu decentralizaciju poslova ovlasti i djelokruga rada jedinica područne samouprave prati i financijska decentralizacija koja je ne manje važna, možda čak i još i važnija. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub je HSP Ante Starčević, uvaženi zastupnik Ivan Kirin.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predstavnici Vlade, uvažene zastupnice i zastupnici. Najprije ću se osvrnuti sa par riječi o tome što je to ustvari pomorsko dobro. Pomorsko dobro je opće dobro od interesa za Republiku Hrvatsku. Ima njezinu osobitu zaštitu a upotrebljava se ili se koristi pod uvjetima i na način propisan zakonom. Pomorsko dobro kao opće dobro pripada svim ljudima res communes omnium te u tom smislu pomorsko dobro je neotuđivo, ne može biti objekt stjecanja prava vlasništva ni drugih stvarnih prava, ne može biti u prometu, ne može se njime trgovati. Pravna materija pomorskog dobra je uređena Zakonom o pomorskom dobru i morskim lukama. Sukladno Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama pomorsko dobro čine unutarnje morske vode i teritorijalno more, njihovo dno i podzemlje te dio kopna koji je po svojoj prirodi namijenjen općoj uporabi ili je proglašen takvim kao i sve što je s tim dijelom trajno spojeno na površini ili ispod nje. Dijelom kopna smatra se obala, luke, nasipi, sprudovi, hridi, grebeni, plaže, ušća rijeka koje se ulijevaju u more, kanali spojeni s morem te u moru i morskom podzemlju živa i neživa prirodna bogatstva. Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama propisuje da se morska obala proteže od crte srednjih, viših, visokih voda mora i obuhvaća pojas kopna koji je ograničen crtom do koje dopiru najveći valovi za vrijeme nevremena kao i onaj dio kopna koji po svojoj prirodi ili namjeni služi korištenju mora za pomorski promet i morski ribolov te za druge svrhe koje su u vezi s korištenjem mora a koji je širok najmanje 6 metara od crte koja je vodoravno udaljena od crte srednjih, viših, visokih voda a tu crtu određuje Hidrografski institut. Vodena komponenta pomorskog dobra su unutarnje morske vode i teritorijalno more. Pomorski zakonik određuje da je teritorijalno more Republike Hrvatske pojas širok 12 nautičkih milja računajući od polazne crte u smjeru gospodarskog pojasa. Dakle, od zadnje točke kopna otoka itd. i vanjska granica teritorijalnog mora je državna granica Republike Hrvatske na moru. Podmorska komponenta, to je morsko dno i podzemlje. A kako se dade protumačiti iz Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama kako je i navedeno pomorsko dno čine unutarnje morske vode i teritorijalno more, njihovo dno i podzemlje. Sva rudna blaga u području pomorskog dobra su po Zakonu o rudarstvu u vlasništvu Republike Hrvatske. Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora na 8. sjednici 5. svibnja 2016. godine raspravio je prijedlog o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama s konačnim prijedlogom zakona koga je u saborsku proceduru uputila Hrvatska vlada. Važećim zakonom propisana je nadležnost Vlade Republike Hrvatske za davanje koncesija za gospodarsko korištenje pomorskog dobra na području posebnih rezervata. Predloženim izmjenama zakona otklanjaju se administrativne barijere i decentralizira upravljanje pomorskim dobrom u posebnim rezervatima na način da se nadležnost za davanje koncesija u ovim rezervatima predaje jedinicama područne samouprave. Ovom izmjenom zakona se rasterećuje rad državne uprave i smanjuju administrativni troškovi koji se nameću prilikom odlučivanja Vlade Republike Hrvatske o koncesijama čiji prihod nije značajan a postupak se provodi kao za koncesije od državnog značaja. Obavljanje poslova davanja koncesije bit će brže i operativnije i što se radi o posebnim rezervatima, odnosno to mogu biti uzgajališta školjki već ranije spominjano čije je usmjeravanje razvoja i onako trebaju obavljati jedinice regionalne samouprave. Predloženom izmjenom decentralizira se upravljanje pomorskim dobrom. Ovlaštenik koncesije koji je dobio koncesiju za gospodarsko korištenje pomorskog dobra može sporedne djelatnosti manjeg opsega dati na obavljanje pravnim i fizičkim osobama uz suglasnost davatelja koncesije u cilju boljeg iskorištavanja pomorskog dobra. Pošto se tim sporednim djelatnostima samo upotpunjuje ponuda na koncesioniranom području nema nikakve zapreke da se o davanju suglasnosti odlučuje upravni odjel za poslove pomorstva u jedinici područne samouprave. Posebna upotreba pomorskog dobra se smatra i gradnja na pomorskom dobru. Građevine za potrebe vjerskih zajednica, za obavljanje djelatnosti na području kulture, socijalne skrbi, odgoja, obrazovanja, znanosti, informiranja, sporta, zdravstva i druge djelatnosti koje se ne obavljaju radi stjecanja dobiti. Zatim drugih građevina i objekata i infrastrukture to su ceste, pruge, vodovod, kanalizacija, energetika, telefonske mreže, građevine za potrebe obrane unutarnjih poslova, regulacije rijeka itd. Za gradnju objekata od državnog značaja na pomorskom dobru odluku donosi Vlada Republike Hrvatske. Za objekte od županijskog značaja donosi županijska skupština a za objekte lokalnog značaja gradsko odnosno općinsko vijeće. Klub HSP-a kao dio Domoljubne koalicije će podržati prijedlog ovog zakona. Hvala vam na pažnji.
Hvala. Ovdje imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Kirin, zahvaljujem na ovoj kratkoj uvodnoj edukaciji o tome što je pomorsko dobro i na koji način se dodjeljuju koncesije da i mi koji nismo iz ovog područja nešto naučimo o tome. Ali evo javio sam se za repliku i prije svega da podržimo ovu raspravu o potrebi spuštanja poslova sa Vlade, odnosno centralne države na regionalnu samoupravu. I ponovno bih istaknuo problem da uz spuštanje obveza često izostaje ovaj drugi dio a to je i financijska decentralizacija jer niz je zakona u kojima kažemo za provođenje tog zakona neće biti potrebna dodatna proračunska sredstva. Spuštamo obveze na jedinice lokalne i regionalne samouprave a ne osiguravamo sredstva za provođenje istih što dovodi u lošu poziciju ovdje konkretno regionalnu samoupravu. Znamo da je ograničen broj ljudi koji se bave ovim poslovima, da bi trebalo doći do novog zapošljavanja naravno što pozdravljamo ali da bi trebalo osigurati i dodatna sredstva za plaće istih a ograničeni su podzakonskim odredbama da samo 20% vlastitih prihoda smiju koristiti za isplatu osobnih dohodaka. I u tom djelu treba uskladiti i postojeću zakonsku regulativu kad se spuštaju obveze na niži nivo da se osigura i izvor prihoda za iste. A isto tako želja nam je da i kroz ovaj zakon naravno spuštanje upravljanja pomorskim dobrom na regionalnu samoupravu omogućimo i lakšu gospodarsku djelatnost i mislim da ovih sedamdesetak pravnih subjekata koji će se javljati na koncesije na pomorskom dobru na ovim područjima će lakše komunicirati sa regionalnom samoupravom, brži će biti protok informacija, ali bitno je da se osigura i kvalitetna naplata koncesije, da se vidi tko je to dosada plaćao, tko nije. Jer želja nam je da se to maksimalno naplati kako bi mogle regionalna samouprava iz tog djela financirati svoje poslove i naravno olakšati poslovanje i lukama. Spomenuli ste da su i luke u pomorskom dobru, da vidimo na koji način se njima naplaćuje koncesija, da li plaćaju i da li to otežava poslovanje luka na pomorskom dobru u RH, da li su konkurentne zbog toga u odnosu na luke u drugim državama. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ivan Kirin.
Uvaženi zastupniče kao što ste čuli u uvodnom dijelu što je to pomorsko dobro i tko ima pravo i šta raditi i koje gospodarske aktivnosti se imaju obavljati na pomorskom dobru. Dakle svi koji koriste pomorsko dobro moraju i plaćati koncesije. To je nešto što je uvriježeno već i unazad samo ovisi o tome na kom nivou i tko će davati, izdavati koncesiju i tko naplaćivati a o podjeli financijskih efekata to smo čuli od predstavnika Vlade. Dakle svi koji koriste pomorsko dobro moraju plaćati koncesiji i moraju imati naravno suglasnost za koncesiju. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče, evo nisam se mislio javljati ali ponukan vašom raspravom moram reći nekoliko stvari. Ono što je po meni nedostatak veliki što ovdje u ovom dokumentu nedostaje integriran spomen na Strategiju pomorskog razvitka koju smo donijeli ovdje 2014.godine do 2020.godiene. Dakle, Hrvatska je jedna od zemalja s najvećom površinom mora u odnosu na površinu kopna. 31 tisuća kvadratnih kilometara. Dakle više od trećine naše površine je more. I postavlja se pitanje na koji način mi gospodarimo morem? I što imamo od toga? Svjedoci smo bili prije 10, 12 godina da smo se natezali zbog dnevno političkih prilika ovdje oko gospodarskog pojasa, pa je kompromis bio ekološko ribolovni pojas s tim da se nitko nije zapitao koje efekte je Hrvatska imala upravo od tih mjera? Koje efekte za gospodarstvo, koje efekte u konačnici za ljude koji žive u ovoj zemlji? I ono što je ključno, mi se moramo ozbiljno pozabaviti pitanjem kako da iskoristimo hrvatsko more jer to je više od trećine hrvatskog teritorija i to je ključno pitanje po mene. I jasno je da bi prebacivanje ove odgovornosti na jedinice lokalne samouprave moglo ubrzati određenu gospodarsku aktivnost no bez feedbacka, bez onog što ćemo vidjeti kao rezultat za godinu dana od toga opet nećemo imati ništa. Prema tome, mi moramo vidjeti da li će ova mjera poduzeti nekakav konkretan rezultat, da li će ova mjera imati to da više ljudi radi na morskom dobru, pomorskom dobru. I moramo vidjeti na koji način ozbiljno pristupiti tome da se hrvatsko more u potpunosti iskoristi za potrebe ljudi koji žive u RH. To je ključna tema danas.
Odgovor Ivan Kirin, uvaženi zastupnik.
Gospodine Bernardić, hvala vam lijepa, komentar je na mjestu i ja ga prihvaćam. Ali vi se vjerojatno sjećate, niste mlad u politici, da pripadamo onoj političkoj opciji koja je zagovarala i radikalnije mjere a to je proglašenje gospodarskog pojasa. Još nismo odustali od toga i ako i to dovedemo do kraja onda ćemo moći bolje, korisnije gospodariti morem. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime kluba Nacionalnih manjina, uvaženi zastupnik Šandor Juhas. Njega nema, gubi pravo. Sljedeći klub je HNS, Liberalni demokrati, uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ustvari pred nama prijedlog, izmjene zakona koji je relativno mali odnosno njegov obuhvat je relativno mali, odnosi se specifično na rezervate, odnosno na upravljanje pomorskim dobrom u rezervatima. I mi kao stranka, znači HNS nešto posebno nemamo ništa protiv toga da se uočio određeni problem, da se prijedlogom zakona nešto želi popraviti međutim cijela ova priča koja se želi prikazati ovdje da se tu radi o nekakvoj velikoj decentralizaciji, o strašno velikom nekakvom uspjehu mislim da ne stoji. Radi se o pojedinačno dva ustvari mjesta na kojima će se ovaj zakon moći provoditi, odnosno na kojem će se provoditi kada se donese. I nije mi baš sasvim jasno da to država i do sada, kao što je i do sada radila nije mogla i dalje raditi dok pred ovaj Sabor, pred nas ne bi došao jedan novi, cjeloviti Zakon o pomorskom dobru kojeg nažalost čekamo već više od 10 godina. Napravljeno je jedno 4, 5 varijanti, radilo je 10-ak radnih skupina, eksperata koji se bave pomorskim dobrom. Međutim, mi nismo uspjeli svih tih 10 godina iznjedriti ovaj zakon. I ja moram pred sve nas postaviti pitanje zašto mi to nismo uspjeli tolike godine učiniti. Prošla Vlada je 4 godine utrošila da predloži zakon. Zakon je došao negdje pred sam kraj mandata u Sabor, nije se uspjelo, naprosto išli smo u izbore, nije se uspjelo čak ni u raspravu dovesti taj zakon. Kolege iz HDZ-a su u tom periodu, znači u protekle one 4, prošlog mandata 4 godine predložili isto, prijedlog novog ustvari Zakona o pomorskom dobru koji je, ja sam tada bila u Odboru za pomorstvo, promet i infrastrukturu imao isto tako dosta visoku suglasnost svih kolega bez obzira na političke opcije vezano uz promjene koje su nužne. I ona Vlada prije, znači 8 godina, isto tako je imala prijedlog zakona koji, oko kojega je postojala dosta visoka, dosta visok stupanj suglasnosti što se tiče politike. Međutim, mi nikada nismo uspjeli taj zakon iznjedriti. E sada bih htjela reći par riječi zašto nam je potreban, zašto je hitno, nužno i hitno da ga donesemo čim prije. Zato jer se tu lome ogromni interesi, zato ga nismo donijeli. Tu se lome ogromni interesi jer to je jedan od najvećih resursa kojima raspolaže RH koji je u ovom trenutku iskorišten djelomično, ja bih rekla minimalno, koji ima ogroman potencijal a i tamo gdje se koristi se ne koristi na način od kojeg imamo Bog zna kako velike koristi. E sada kod ovog dijela koji se koristi, vjerojatno postoje toliki interesi jer to je jedini mogući odgovor na ovo pitanje zašto nismo donijeli taj zakon sve te godine bez obzira na političke opcije, ja ovdje nikoga posebno ne želim optužiti ali očito da su ti interesi i ti lobiji koji žele zadržati status quo u upravljanju pomorskim dobrom, uspjeli u tome da nikada ne donesemo i da priča ide na način kako ide već godinama. Ja se uistinu nadam da ćemo tu priču prekinuti u nekom najkraćem mogućem roku jer ti zakoni su gotovi. I onaj HDZ-ov koje je Ministarstvo pomorstva dalo u proceduru pred kraj prošlog mandata Vlade. Znači radi se o 6 tisuća km obale, ogromnom prostoru kopna, obale i naravno ogromnom prostoru samog mora koji je u ovom trenutku nedovoljno, ne nedovoljno nego minimalno ustvari iskorišten na način da je pod koncesijama, cijeli niz je tu naravno problema na terenu, negdje se tim pomorskim dobrom bolje upravlja, negdje lošije, praksa je različita nažalost po Hrvatskoj od županije do županije. Imamo dobrih primjera, loših, osrednjih ali rekla bih ono što sve karakterizira da su, neujednačeno je ustvari upravljanje pomorskim dobrom na području RH. I ono šta bih ja rekla u ime HNS-a da neću više ništa dodati osim da bih voljela da vrlo brzo ovdje otvorimo raspravu o novom zakonu i da konačno taj ogromni resurs kojeg imamo, taj ogroman potencijal kojeg imamo počnemo s njim upravljati kako treba, da one koje pozivamo cijelo vrijeme da ulažu u Hrvatsku a mislim da možda i najviše interesa upravo ima u tom djelu znači da se ulaže u pomorsko dobro, da tim budućim ulagačima osiguramo da njihovo ulaganje bude sigurno. Naime, mi sada u zakonu, mi stalno očekujemo nekakve velike milijune i milijarde da se ulože u pomorsko dobro, međutim po sadašnjim zakonom mislim da nitko nije toliko lud i šašav da uloži milijarde i da nakon toga po ovom zakonu kojeg imamo može doći u situaciju da ustvari ostane bez kapitala kojeg je uložio u to pomorsko dobro i nikome ništa a da država se prema tome onda ponaša na način da kaže mi ne možemo obeštetiti, doći će neki novi koncesionar i nikome ništa. Znači, takvog ludog, suludog ulagača po ovom zakonu dobiti nećemo osim neke prevarante koji nam se nažalost i šeću odnosno koji su nam i uložili u pomorsko dobro i koji su koncesionirali neke prostore, svi mi to znamo, država ih ne kontrolira. Neki rade u koncesijama su i ne rade ono što su u koncesiji predložili odnosno što su po gospodarskom prijedlogu gospodarenja tim pomorskim dobrom predložili da će raditi u onom obimu u kojem će raditi. Nitko to ne kontrolira, nitko to ne sankcionira nego jednostavno je tako prepušteno sve skupa niz vodu. Znači, evo apel od strane HNS-a, mi ćemo podržati ovu manju izmjenu iako nam iskreno govoreći nije baš sasvim jasno što se točno htjelo postići, da se sveobuhvatno izmjeni ovaj zakon i da konačno imamo koristi od našeg mora i od naše obale. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo 6 replika. Prva je uvaženi zastupnik Mihael Zmajlović.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Gospođo zastupnice Turina-Đurić, sa većinom vaše rasprave izlaganja se slažem pa čak u onom djelu u kojem ste priznali predlagatelju da je namjera bila smanjivanje administrativnih barijera upravo u tom djelu se apsolutno ne slažem niti sa vama niti sa predlagateljem. Jer ono što steći u ovom prijedlogu je upravo glavna argumentacija a to je uklanjanje administrativnih barijera. Pazite, mi u Hrvatskoj imamo dva posebna rezervata na moru, dva. A ovdje govorimo da je glavna motivacija predlagatelja smanjiti administrativne barijere, pa zar je toliko veliko opterećenje. Druga važna stvar, predlagatelj Vlada RH govori da posebni rezervati nisu od nacionalnog značaja. Pa zar je Zakon o zaštiti prirode koji je definirao koja su zaštićena područja od nacionalnog značaja, zar taj zakon ne vrijedi u ovoj Hrvatskoj i za Hrvatsku Vladu. Što je radilo Ministarstvo zaštite okoliša, pitam se. Posebni rezervat pored strogog rezervata, nacionalnog parka i parka prirode su od nacionalnog značaja definiranih u Zakonu o zaštiti prirode. To je broj jedan. Broj dva. Ako govorimo o uklanjanju administrativnih barijera onda ovakvim parcijalnim rješenjima nismo ništa postigli zato što za bilo kakav zahvat u posebnom rezervatu treba provesti ocjenu prihvatljivosti zahvata na ekološkom režu i određenim situacijama i postupak procjene utjecaja na okoliš koje provodi opet tko, Ministarstvo, državna razina. Dakle, nikakve administrativne barijere ovdje niste uklonili nego se zapravo postavlja pitanje što je stvarni razlog, dakle administrativne barijere se ne uklanjaju, troškovi se ne smanjuju, ništa brže se neće riješiti jer i dalje ostaju postupci koji će se voditi na razini države i što je stvarni razlog da u jedina dva posebna rezervata raspolaganje pomorskim dobrom stavljamo na županijsku odnosno regionalnu razinu. Ja pozivam svu javnost, nas zastupnike da se zapitamo koji su stvarni razlozi jer ovdje nismo ništa riješili i mislim da ovo oslikava zapravo evo nerad i ne konzistentnost rada Vlade i ministarstava koje nisu usklađeni imamo jedan loš prijedlog na klupama. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Ivica Mišić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovana kolegice Đurić. Ja bih se osvrnuo na jednu stvar. Koliko interesa u ovoj koncesiji naš Hrvatski narod ima? Koliko ćemo mi tu uložiti novaca i što će na krajnjem interesu biti. Malo sam iznenađen da mi u ovom Saboru a koliko vidim vi koji ste duže u politici stalno govorite o zakonima i stalno se nešto radi a ustvari sve ostaje na istom. Koliko sam čuo kolegu Bačića, granica je negdje oko 6 tisuća kilometara, do sada smo utvrdili samo tisuću. Znači trebat će nam još 100 godina da utvrdimo tih ostalih 5 tisuća. Da li je ovo zakon koji donosi da bi se nekome nešto napravio nekakav ustupak, da li bi nekakvi ljudi koji su u nekakvim regionalnim sredinama dobili nekakva mjesta kao uhljebi, ja bi samo volio znati šta je interes Hrvatskom narodu od svega toga i svakako ako je taj zakon sav onakav koji treba biti prema interesu naroda i da država nešto dorađuje, ja ću to prihvatiti ali ovo sve meni, mene podsjeća na samo jednu priču koja bi se mogla i sljedeće raspravljati a tako i sve ostale a mi se vraćamo mjestu i na kraju će sve biti onako kao što je bilo ali imat ćemo hvala Bogu šta raditi i pričati a nigdje se nismo pomjerili koliko vidim i ovih 20 godina. Hvala.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić.
Hvala lijepa. Vi ste postavljali neka pitanja koja sam i ja postavljala tokom moje rasprave. Ali ja ću se osvrnuti samo na onaj dio kojeg ste vi naglasili, a to je da će nam trebati stotinu godina da utvrdimo sve granice pomorskog dobra. Pa to je isto bila jedna od tema da li mi moramo utvrđivati granice pomorskog dobra na području cijele Republike Hrvatske, odnosno uz cijelu obalu, odnosno na svih tih 6000. Ne moramo. Mi moramo utvrditi granice tamo gdje postoji interes da bi se pomorsko dobro koristilo, a razvidno je iz prostornih planova i gradova i općina i županija ili bi trebalo biti razvidno na kojem području postoji interes te lokalne samouprave ili regionalne samouprave koja je uz obalu gdje želi to koristiti. Znači, mi moramo utvrđivati granice na onom dijelu na kojem postoji gospodarski interes. I mislim da to je posao kojeg regionalna samouprava u suradnji sa nadležnim ministarstvom može relativno brzo riješiti kako bi pokrenuli koncesioniranje pomorskog dobra i gospodarski ga koristili. Znači, ja tu ne vidim velike prepreke, ali vidim prepreke da cjelovit zakon donesemo. I da ne samo taj cjelovit zakon donesemo, nego da i sve druge zakone, pa recimo Zakon o građenju koji se specifično odnosi isto na pomorsko dobro isto tako uskladimo na način da pojednostavim procedure za ulaganje i izgradnju u pomorskom dobru. To je ono što mi moramo napraviti. Kažem, bojim se da su neki interesi koji su iznad ove, ja bih rekla iznad političke čak sprječavali da se taj zakon promijeni na onaj način, u pravcu onoga što je u stvari cijela politika htjela i lijeva i desna. Ja ne bih tu osim u nekim detaljima smo se razlikovali vezano za taj novi zakon, tako da mislim da samo tu priču treba prelomiti. Ja se nadam da će vrlo brzo pustimo tko i kad, ali vrlo brzo taj zakon ugledati [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] novi zakon ugledati svjetlo dana.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Poštovana zastupnice, slažem se sa vama da se ovakve izmjene zakona koje bi trebale biti nekakve kozmetičke naravi donose ovako preko koljena i da bi trebalo što prije i što hitnije u proceduru staviti cjeloviti Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Čak ću reći da ovaj prvi dio izmjena koje se odnose na posebne rezervate nije toliko ni bitan u ovoj priči. Mislim da je ta promjena funkcionalne naravi i da će postupak dodjele koncesija biti puno jednostavniji s obzirom da se uredi, nadležni uredi za pomorstvo nalaze u blizini jedinica lokalne samouprave i područja na kojima se nalaze rezervati. I ti ljudi, ovlaštenici koncesija će moći dobiti sve potrebne informacije na puno brži i jednostavniji način nego da to radi Vlada. Puno je sporniji ovaj drugi dio oko prijenosa dijela koncesija. Tu se otvara jedan ogroman sigurno prostor za manipulaciju koji je u suprotnosti sa načelima javne nabave i načelima Zakona o koncesijama, jer mi zapravo bez natječaja, ovlaštenik koncesije može prenijeti dio koncesije na nekoga tko može danas osnovati tvrtku i već popodne dobiti dio područja pomorskog dobra na korištenje a mi ne znamo koje su to djelatnosti koje su sporedne, nigdje to nije propisano i to svakako treba propisati. I taj netko sigurno neće plaćati ništa državi, a ovlaštenik koncesije će plaćati puno manje nego što bi plaćao da on obavlja tu djelatnost. I po meni je to ono što je sporno. Ovaj dio oko posebnih rezervata po meni isto nije trebalo žurit u njega, jer je Vlada svojom odlukom već produžila te koncesije na određeno razdoblje, tako da je naravno zakon trebalo mijenjati cjelovito. Mi ćemo podržati, ali svakako uz ove korekcije da se utvrdi što su to sporedne djelatnosti i koje su to sporedne djelatnosti i da onaj na koga se prenese dio koncesije svakako plaća jedan dio svoje naknade, dijela svojih prihoda koje ostvari od gospodarske djelatnosti državi.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Turina-Đurić, kažete da pojedine interesne grupacije sprječava donošenje zakona. Dok sam bio u ministarstvu mi smo četiri puta mijenjali Zakon o pomorskom dobru. Neke su od tih izmjena bile formalne, a neke i strukturne naravi. I moram reći da tu nekih posebnih interesnih grupacija nije bilo koje bi sprječavale donošenje zakona jer su dvije temeljne postavke na kojima treba počivati novi zakon. Prva je temeljna postavka tko će upravljati pomorskim dobrom? Hoće li država ili područna samouprava? To je prvo pitanje koje treba riješiti novi zakon. I drugi jest činjenica da u prvom redu Državno odvjetništvo treba se odrediti kako i na koji način postupati sa fizičkim i pravnim osobama koje su stekle određena prava na pomorskom dobru i to ne samo u posljednjih 25 godina, nego što sa svim onim fizičkim i pravnim osobama koje su stekle određena prava. Neki od njih misle da su i vlasnička prava stekli, dakle na pomorskom dobru što je nemoguće, ali drže da su ih stekli i vlasnička prava. I tu je temeljno pitanje kako se postavlja Državno odvjetništvo Republike Hrvatske. Kada bi Državno odvjetništvo Republike Hrvatske dalo jasan stav kako i na koji način dalje upravljati pomorskim dobrom i to na onom prostoru na kojima pojedine fizičke ili pravne osobe polažu određena prava vjerujte da bi se taj zakon vrlo brzo donio i ne bi bilo tih interesnih grupacija koje bi mogle sprječavati donošenje Zakona o pomorskom dobru. I sami ste rekli već je u ovaj Dom došlo nekoliko verzija pomorskog dobra. Jedino na čemu se nije moglo točno definirati to je odnos prema stečenim pravima pojedinih fizičkih i pravnih osoba, a tu je najveća odgovornost Državnog odvjetništva da se postavi prema tome. Mislim da Vlada ima prilično jasan stav kako i na koji način riješiti dubioze na pomorskom dobru koje se odnosi na imovinsko-pravne odnose.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić.
Pa evo i u prošlom mandatu smo kolega sjedili zajedno u Odboru za pomorstvo, promet i infrastrukturu i u više navrata smo razgovarali o novom zakonu odnosno svi smo bili suglasni oko toga da ga treba čim prije donijeti. Ja sam tu samo ustvari iznijela jednu nedoumicu. Svi mi smo htjeli, međutim ipak na kraju ga nismo donijeli, nije ga donijela ni ona bivša Vlada HDZ-a niti smo ga donijeli mi. Ja nisam nigdje spomenula izrijekom zašto, odnosno na koga točno ciljam zašto to nije ali vi ste sad spomenuli. Znači, Državno odvjetništvo sigurno jest mjesto koje bi trebalo dati odgovore na neka pitanja i na neke nedoumice vezano uz ova stečena prava o kojima ste vi govorili. Znači, s tim problemima se već sada evo u provedbi zakona susreću županije kad koncesioniraju pomorsko dobro. Država bi apsolutno odnosno Vlada, vlast bi apsolutno trebala stati iza onoga što bi izrijekom trebalo odrediti, odnosno što je reklo tj. odredilo Državno odvjetništvo. I mislim da bi onda po tom pitanju relativno brzo mogli donijeti zakon. Upravljanje je naravno uvijek bio prijepor. Da li ga centralizirati, da li ga decentralizirati. Međutim, tokom vremena mislim da je ipak se pokazalo pa i u praksi, ja sam rekla da postoje dobre prakse, da se bolje i kvalitetnije upravlja pomorskim dobrom kad je ono decentralizirano i kad lokalne odnosno regionalne samouprave imaju učešće u tom upravljanju.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovana zastupnice pa evo vi ste bili zamjenica župana i sada ste načelnica općine, gradonačelnica grada, ja se ispričavam i ispravljam, vrlo dobro znate kako se raspolaže s pomorskim dobrom, kako se gospodari i mislim da je Primorsko-goranska županija u tome jedan od boljih primjera u Hrvatskoj. Na primjeru vašeg Brodogradilišta u Kraljevici koje je propalo vi ste uspjeli nešto sa privatnim investicijama dignuti dio. I sasvim sigurno u tome imate velikog iskustva. Ali ono što je ključno je da se mi danas zapitamo da li dobro gospodarimo s morem? Danas ovdje razgovaramo o trećini hrvatskog teritorija, trećini! Danas ovdje nema ministra. Ja ne govorim o tome da možda čovjek nema druge obveze i nije ovo ništa osobno no kad razgovaramo oko toga što ćemo napraviti sa trećinom hrvatskog teritorija onda ipak moramo tu raspravu dignuti na jednu razinu ozbiljnosti. Mi ne znamo što bi radili sa morem, nažalost mi ne znamo što bi radili s kopnom. I mene podsjeća, nije problem u ovoj raspravi niti u ovom svemu da li će jedinice lokalne samouprave brže i bolje odlučivati o tome nego što je to radila Vlada, problem je ako nemate tržišta. Jer ukoliko ne znate što ćete napraviti, a očito je da se ne zna jer se nijednom jedinom riječju nije spomenula Strategija pomorskog razvitka, onda vam je sasvim svejedno. To je kao da imate kiosk koji radi od 8 do 14 i nitko vam ne dođe na taj kiosk i onda vi odlučite sad ćemo mi pojačati aktivnost i konačno ćemo nešto prodati, produžit ćemo radno vrijeme i radit ćemo od 8 do 20. Pa neće ni tad nitko doći. Jednostavno, ključno je razgovarati o tome kako iskoristiti najbolje hrvatsko more. SDP je predlagao kompletan zakon, nije prošao u Saboru, nije ni došao. HDZ je predlagao u zadnjih 10, 12 godina nije ni taj došao. Ljudi, pa mi se moramo dogovoriti što ćemo napraviti sa hrvatskim morem.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić.
Da kolega Bernardić ovo ministarstvo koje je predlagatelj se zove Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture i mi smo svi koji smo sa mora odnosno sa primorja i obale izuzetno ponosni na to da imamo ministarstvo koje se zove prije svega Ministarstvo pomorstva. Ali nažalost unatrag 10-ak godina iz tog ministarstva nismo uspjeli iznjedriti zakone koji će taj ogroman resurs, taj potencijal Republike Hrvatske staviti u punu funkciju. Ne možda 100% jer to je teško bilo što da može 100% iskoristiti se ali da stavi u bolju funkciju da taj potencijal bude iskorišten. Svojevremeno su to isto ministarstvo zvali Ministarstvo mora, neba i zemlje i stvarno to djelomično i jest istina. Znači, kroz to ministarstvo a posebno kroz ovaj dio koji se odnosi na pomorstvo je ministarstvo svih ministarstava ako želimo Republiku Hrvatsku gurnuti 2, 3 ili više koraka naprijed. Prema tome, dobro je da na ovaj način raspravljamo, da damo podršku onima koji bi taj zakon trebali iznjedriti i predložiti da konačno napravimo prave pomake. A ima naravno dobrih primjera kako se raspolaže pomorskim dobrom. Zahvaljujem se na pohvali koja dolazi vezano za Primorsko-goransku županiju koja je prva samoinicijativno ustvari decentralizirala upravljanje pomorskim dobrom na način da je osnovala lučke uprave u više jedinica lokalne samouprave ili u nekim jedinicama lokalne samouprave specifično za svoje područje. Naravno grad Rijeka je izvan toga ali mislim da bi u novom zakonu naravno trebalo stajati da veliki gradovi također raspolažu sa pomorskim dobrom.
Hvala. Zadnja replika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolegice složio bih se u cijelosti s vašim izlaganjem, naravno kao i kolege prethodne što su govorile da je pomorsko priobalje, pomorsko dobro jedan veliki resurs i potencijal možemo ga gledati kroz više aspekata, međutim treba se upravljati s tim pomorskim dobrom najbolje. Evo spominjali ste i izmjene i na odboru je govoreno o novome zakonu da bi se zaštitilo to područje, naravno da bi se omogućila i ulaganja i bolja dodjela koncesija da bude pravičnija, jednostavnija, da ne bude pogodovanja kao naravno što je dosad bilo. Premda su tu najbitniji instrumenti kontrole, instrumenti kontrole ako imamo mrtvo slovo na papiru, zakon, pa ako ga izmijenimo, ako nemamo sustav kontrole, ako bilo tko može pogodovati a pogoduje se sigurno bilo kome pa bilo kojem načinu ili politički, ili bilo kako drukčije, ili interesno, a sve je to interes odmah nije dobro. Jer odmah se ulaganja zaustavljaju, konkurentnost pada, investicije su manje i to je dosad osnovni problem. Vrlo bitno je i zaštitna ova područja tj. ekološka područja koja trebaju biti zaštićena, to je i spominjano u ovoj raspravi i kroz replike, zaštiti ta područja, očuvati ih jel ipak je to, vrlo je bitna razvojna grana turizam da određena područja bivaju strog zaštićena u ekološkom smislu kao i primorje tako i samo more. Ne smijemo dozvoliti benigna bušenja Jadrana, dobro ne ispitana i brojne druge stvari. Jer naše priobalje sigurno neće vrijediti toliko i neće biti toliko interesantno ulagačima ako se ekološki ne bude sačuvalo. Hvala lijepo.
Evo za riječ se javio predstavnik predlagatelja uvaženi zamjenik ministra Miro Škrgatić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo evo mi smo pozorno slušali ovu raspravu dosada i zahvaljujem na učešću svima onima koje je ova tema zaintrigirala. Obzirom da je ovdje bilo izrečeno nekih stvari koje su izravno se tiču i ministarstva i aktivnosti a naravno i ove točke dnevnog reda, ja bih samo htio reći nekoliko teza da pomognem svima nama u razmišljanju i da najavim određene aktivnosti koje ćemo mi još odraditi. Ovo je postojeći zakon u kojem smo mi sad stvarno parcijalno intervenirali i to je svima nama ovdje jasno. Što se tiče novog zakona mi smo pripremili novi tekst zakona, znači draft je gotovo. On će sada ići u proceduru i naravno svi dionici koji su zainteresirani a subjekata vezanih za ovaj novi tekst zakona će biti puno. U nekom optimističnom scenariju ja držim da je moguće najranije negdje u 10.mjesecu doći sa prijedlogom zakona u redovitu proceduru, a najkasnije negdje do konca godine. Evo pa vas molim da uvažimo tu činjenicu. Dakle radili smo na dva kolosijeka, jedan je da interveniramo parcijalno. I evo ne bih se složio da ovo je samo pokušaj da se u nekakvom minimalnom opsegu arbitrira na način da smanjimo administrativne barijere. Ovdje je prije svega riječ o tome da kroz decentralizaciju se približimo ljudima na terenu koji će kroz regionalnu upravu doći u poziciju da ne moraju svako malo ići u Zagreb. Pa vjerujem da kad razgovaramo o tim ljudima koji žive na tom području u Malom Stonu prije svega sada, znači nije jednostavno a i nije jeftino dolaziti u Zagreb i potpisati ugovor, potpisati anekse itd. Znači smanjit ćemo tim ljudima troškove a mislim da je to značajno prije svega za njih. Isto tako što se tiče mogućnosti manipulacija apsolutno odbacujem bilo kakvu mogućnost da se izmjenom ovog teksta stvaramo pretpostavke da bi netko u nekom segmentu mogao manipulirati. Dakle uopće ovom tehničkom izmjenom nismo stvorili pretpostavku da netko može manipulirati. Prije svega koncesija je pitanje i matematičkog modela i dodjele ovakve, obavljanja ovakve djelatnosti. Što se tiče sporednih djelatnosti i usluga koje smo ovdje i spominjali su neki uvaženi zastupnici, sporedne usluge su definirane isto tako kako i koncesije. Prema tome, nema mogućnosti da se netko predomisli i kaže ja ću sad u sporednoj usluzi raditi posao B umjesto posla A. Znači i dalje zaštitni mehanizmi postoje i tu nema prostora za nekakve posebne manipulacije. Što se tiče ovog spominjanja i pomorskog dobra, 6 tisuća kilometara ja ću vam dati sad i egzaktni podatak radi se sad o točno 1300 kilometara dužnih, znači uređenog i potpuno definiranog pomorskog dobra što čini otprilike 25% ukupnog prostora. Prema tome, taj dio se i nadzire i kroz rad lučkih kapetanija, prema tome nema mogućnosti da se dođe do bilo kakvih utjecaja negativnih koji bi derogirali ovu cijelu problematiku a posebno ne vezano za ove izmjene i dopune. Što se tiče roka za novi zakon ja sam vam to jasno naglasio, evo i molim i dalje da kroz pitanja i odgovore sami sebi razbistrimo dodatne elemente ove problematike. Evo zahvaljujem na pozornosti .
Hvala. Imao jednu repliku uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Poštovani predstavniče predlagatelja, slažem se sa vama i zahvaljujem vam na pojašnjenjima. Kada sam kako zastupnik govorio o mogućnosti manipulacije govorio sam o tome da je ovdje ipak riječ o gospodarskoj djelatnosti na pomorskom dobru i da imamo situaciju u kojoj jedan dio te djelatnosti, ja ne znam koje su to sporedne, nisam vidio propis kojim su definirane, se prenose na nekoga drugoga. Dakle neko drugi će obavljati jedan dio gospodarske djelatnosti i ostvarivat će prihod od te djelatnosti na tom koncesioniranom području. To više neće raditi ovlaštenik koncesije koji je dužan plaćati stalnu i promjenjivu koncesijsku naknadu koja je prihod državnog proračuna, proračuna županija i proračuna jedinica lokalne samouprave. Dakle, ne možemo govoriti da se tu neće manipulirati prihodima na koncesioniranom području kad taj netko tko je novi ovlaštenik djela koncesije na pomorskom dobru neće biti u registru koncesija, neće biti evidentiran kao nekakva nositelj ovlaštenja na tom području i neće plaćati državi ništa, plaćati će onome tko je ovlaštenik koncesije. O tome sam govorio kada samo govorio o prostoru za manipulaciju. I to ja vjerujem da je sigurno tako. A što se tiče decentralizacije ovlasti ona je svakako dobra, naravno svim ovlaštenicima koncesije u Malostonskom zaljevu i Malom Moru će troškovi biti značajno manji. Ne slažem se s nekim zastupnicima kad govore da je uz tu decentralizaciju nužna i financijska decentralizacija, nego apsolutno je nužno zapošljavati stručne i kvalitetne kadrove jer onda umjesto 100 uhljeba 50 kvalitetnih ljudi može odraditi puno više posla i neće biti takvih problema. I onda 20% na tih 50 ljudi neće predstavljati nikakav problem ni jedinicama lokalne samouprave ni regionalne samouprave kada se prestane sa nepotrebnim uhljebničkim kadroviranjem.
Hvala. Sljedeća rasprava u ime kluba SDSS-a, Reformisti, uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege, ja ću sa samo par rečenica se osvrnuti na ovaj Prijedlog izmjena Zakona o pomorskom dobru jer imamo nekoliko dilema. Apsolutno kada smo čuli sada i ovo dodatno obrazloženje možemo prihvatiti činjenicu predlagatelja da je potreba za donošenjem ovih izmjena nekakav stupanj decentralizacije ovih poslova odnosno decentralizacije davanja koncesija nad posebnim rezervatima. Praktično na dva, samo dva objekta a to su dva posebna rezervata. Da li će to biti nekakva konačna ušteda, da li će time biti smanjene administrativne prepreke korisnicima koncesija, da li će se smanjiti taj administrativni aparat, o tome će pokazati vrijeme. Vidimo da i kolege koje su u prethodnom mandatu imali vrlo značajne pozicije u ovoj oblasti tvrde da se to neće desiti. Dakle iščitavajući iz ovih nekoliko članaka ovih izmjena ja ne mogu zaključiti da li je to osnovna korist ovoga što se želi napraviti. Suština je ovdje u članku dakle 3. stavak 3. koji kaže jedinica područne i regionalne samouprave stupaju u pravni položaj davatelja koncesije te preuzimaju sva prava i obaveze davatelja koncesije te preuzimaju svoja prava i obaveze davatelja koncesije danom zaprimanja ugovora o koncesiji i dokumentaciji iz stavka 2. ovog članka. Dakle cijeli jedan pravni postupak, cijeli jedna pravni posao koji nije nimalo jednostavan jer koncesije su složen pravni mehanizam smo sveli na ovu jednu odredbu. I sada to moramo na neki način oživotvoriti. Ono što je nama dilema, prva dilema zašto se ovdje žuri sa hitnim postupkom, ne vidimo razloga da ova stvar ide kroz hitni postupak. Ili ćete nas vi uvjeriti da postoje neki razlozi. Ja nisam čuo da postoje razlozi da to ide baš upravo tako. Istina je da je ovo selektivni pristup rješavanja problema. Istina je da, istina je i da ćemo na ovaj način ipak dva zaštićena objekta Malostonski zaljev i Malo more spustiti sa razine interesa države i značaja zaštićenih parkova na nekakav lokalni nivo. Htjeli mi to ili ne, na ovaj način ćemo poslati poruku da se nivo interesa države spušta na nivo županija. Isto tako je za razgovor činjenica da vi ovdje osim što se mijenja koncedent, dakle onaj tko daje koncesije nedorečena je i činjenica spornih djelatnosti iz područja usluga. Dakle ovdje se može manipulirati sa time da će onaj koji je dobio koncesiju moći dati tu svoju koncesiju u podkoncesiju nekome za provođenje sporednih djelatnosti iz područja usluga. I to je upravo ono što izaziva, koliko sam ja shvatio ovdje sumnju kod nekih kolega. Da li će to biti tako, da li će tu biti zloupotrebe ja ne znam i to će praksa pokazati. Ali je činjenica da treba upozoriti da Zakon o koncesijama definira sporednu djelatnost i to kao djelatnost koja nije djelatnost predmeta koncesije ali je s njim povezana tako da služi njezinom obavljanju ili je potrebna za njezino uspješno izvršavanje. I to su onda, to je definicija sporednih djelatnosti. Mi mislimo da ovako predloženo rješenje iako ima namjeru pojednostavljenja postupka vezanja uz davanja sporednih djelatnosti pravnim i fizičkim osobama od strane ovlaštenika koncesije mislimo da takvo rješenje nekorespondira sa prijedlogom Zakona o koncesijama. I to je stvar o kojoj treba ovdje predlagatelj da nam nešto kaže. Postojeća odredba članka 26. Zakona o pomorskom dobru izuzetno je neprecizno vezana uz pojam sporednih djelatnosti. I s obzirom da se na ovaj način supstituira davatelj koncesije u postupku davanja suglasnosti za obavljanje sporednih djelatnosti s tijelom koje provodi prethodni postupak za davanje koncesije. Prema tome, ovdje na jednoj strani imamo pozitivnu intenciju a to je decentralizacija i olakšavanje korisnicima pristupu određenih podataka vezano za njihovu koncesiju na ova dva zaštićena objekta. A s druge strane imamo nešto što nismo formalno pravno uredili do kraja a to je supstitucija Zakona o koncesijama i činjenica da se na ovaj način suspendira država kao davatelj, da se suspendira država kao davatelj koncesije. Zašto to kažem? Zato što mi mislimo da ipak na neki način treba ostaviti određeni nivo kontrole države u ovakvom davanju koncesije. Podsjetiti ću samo, imali smo primjer kada smo potpuno, kada smo prenijeli nadležnosti za raspolaganje poljoprivrednim zemljištem u postupku programa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem jedinicama lokalne samouprave. I na kraju se pokazalo da je u takvom postupku raspolaganja poljoprivrednim zemljištem bez kontrole države, bez dodatne kontrole države bilo prilično loše završenih poslova da ih ne kvalificiram drugačije. Prema tome, stav našeg klub jeste da ipak nad ovakvim modelom davanja koncesija, posebno podkoncesija za uslužne djelatnosti država treba na neki način imati kontrolu. Mi mislimo da županija ako će to biti razina županije koje će biti koncidenti ovdje treba u nekom roku od primjerice 15 ili 30 dana Ministarstvu pomorstva, prometa i infrastrukture dostaviti nekakvo, dostaviti takve ugovore na davanje suglasnosti. Onda ćemo izbjeći i onu činjenicu osjećaja da smo mi ova dva zaštićena posebna rezervate spustili sa nivo interesa države i spustili isključivo na lokalni nivo. Isto tako mislimo da treba razmišljati da se prošire ovlasti koncidenata na gradove jer dok gradovi ne upravljaju svojim pomorskim dobrom, ne mogu upravljati ni svojom razvojnom politikom jer na svakom slučaju bi to trebala da bude jedna od budućih rasprava jer činjenica jeste da se ovakvim selektivnim pristupom mi nećemo kvalitetno urediti prostor, dakle temu prevažnu temu korištenje pomorskoga dobra. Ja ću samo podsjetiti da je Vlada RH na svojoj 79. sjednici u 2013. godini donijela Zaključak kojim se zadužuju tijela državne uprave među ostalim i resorna ministarstva pomorstva da pristupi izradi zakona i izmjeni zakona kojima se uređuju koncesije radi njihovog usklađivanja sa novim Zakonom o koncesijama. To se nažalost nije dogodilo i danas onda imamo ovaj posao koji treba da uradimo, dakle da pojedinačno uređujemo određene segmente ovako ozbiljne djelatnosti iako mislimo da bi najkvalitetnije rješenje bilo donošenje zakona, cjelovitog jednog zakona. Struka je tu dala svoje vrlo ozbiljno mišljenje. Ja ovdje pred sobom imam niz primjedbi koje je struka rekla šta bi na čega bi trebalo obratiti pažnju u novom zakonskom rješenju. Ja vjerujem da će to, takva jedna kvalitetna rasprava koju je ministarstvo najavilo kroz javnu raspravu iskristalisati najbolje rješenje za upravljanje ovim dobrom i da će se riješiti one stvari koje do sad nismo u proteklih 15 ili više godina uspjeli riješiti. Odnose se prije svega na vrste koncesije, na zahtjev, na uvjetima davanja takvih koncesija, na zahtjev na naknadu, visinu naknade koje treba država da uredi a nije uredila, na sam karakter decentralizacije pomorskoga dobra. Zakon bi po nama trebao da posebnu pažnju posveti i karakteru ponašanja općina, gradova i županija koje moraju imati jasno zakonom propisanu nadležnost i odgovornost koja se odnosi na sustav održavanja zaštite pomorskoga dobra kao javnoga dobra jer suočava proces da neke jedinice lokalne samouprave koje bi trebale voditi brigu o pomorskom dobru i pružati mu posebnu zaštitu ponekad same ne poštuju zakonske propise pa čak pomorsko dobro u izvjesnim nekim slučajevima i devastiraju nasipavanjem, odlaganjem građevinskog materijala, betoniranjem itd., itd. da ne širimo sad ovu temu. Ako će biti tako kao što ste vi rekli da će zakon biti do kraja godine u nekakvoj raspravi ili čak pred nama ovdje u Saboru kao konačan tekst ja sam tim vašim odgovorom zadovoljan i to nam daje nekakav jači razlog da prihvatimo onda i ovaj vaš pokušaj da riješite samo koncesije na ova dva zaštićena dobra.
Hvala. Imamo tri replike. Prva je uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Horvat, kazali ste da niste baš za hitni postupak ali dobiti koncesiju što je najvažnije, da to mora biti brz postupak, jednostavan postupak a on nije i što je onda nužno nego hitno mijenjati ako to nije tako. Ali slažem se da treba cjelovito mijenjati ali hitno ne samo koncesije. Zar nije otužna činjenica da 80% nije utvrđena granica pomorskog dobra u RH? Zašto nije? Postoji zakonski okvir. Ako postoji metodologija utvrđivanja granice pomorskog dobra, pa što je onda problem da nije utvrđena u 100% očito da negdje, pa ondje gdje je problem ajmo mijenjati hitno zakon da se otklone ti problemi. Naravno ako ministarstvo nema kapacitiranosti na prijedloge sve županija odobriti, ne može to jedan čovjek raditi. Ili mijenjajmo zakon da to nije u nadležnosti ministarstva, da je to na nadležnosti županija ili kapacitirajmo ministarstvo, ne može biti ministarstvo usko grlo i ne smije biti. Ali ono je usko grlo već godinama, deset godina i gledamo to. Pa to hitno trebamo mijenjati. Zamislite samo koliko građevinskih dopusnica čeka jer ne može se izdati jer nije utvrđena granica pomorskog dobra. Pa mi sami štetu sebi proizvodimo svakodnevno s tim takvim postupanjem. Pa nešto moramo promijeniti, ili 20 ljudi zaposliti samo na tom u ministarstvu ili ministarstvo osloboditi tog posla pa prenijeti na županije. Nek to stručnjaci odrede ali nek se to hitno napravi. Ali ne smije biti da nije utvrđena granica pomorskog dobra ni na jednom metru Hrvatske. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se uvaženi kolega Mariću. Vi ste upravo odgovorili na svoju repliku. Dakle, zašto ne hitno ovo? Zato što cjelovitu stvar nismo hitno uradili 20 godina, niti ova Vlada niti prethodna Vlada nije donijela kvalitetan integralni zakonski tekst koji će sve ove probleme riješiti kao što treba riješiti. I sad se mi pitamo zašto hitno treba riješiti baš ovaj segment, znači davanje koncesije i nad određenim, na dva lokaliteta zaštićena i davanje mogućnosti da to hitno ide u podzakupne … za neke uslužne djelatnosti. Možda ja imam krivu percepciju toga ali ostaje nekakav dojam da se tu nešto hitno mora uraditi upravo zbog ovih sporednih djelatnosti a ne zbog suštine zaštite toga zaštićenoga prostora.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Horvat, kažete da se čudite što i da vam je neprihvatljivo da ovaj zakon raspravljamo po hitnom postupku. Naime, doista i ja sam sklon da zakone raspravljamo u dva čitanja u redovnoj proceduri, ali ovdje se doista radi o jednoj maloj, simboličnoj izmjeni. Kaže kolega Bernardić i zamjera ministru što ga nema danas tu, jer govori raspravljamo o trećini površine Republike Hrvatske, raspravljamo ovim zakonom o 0,1% teritorija Republike Hrvatske. Naime, Malostonski zaljev i Limski zaljev je ukupno 60 kvadratnih kilometara. Prema tome, to je 0,1% što ne znači da ministar isto nije mogao biti tu. Ali nije ovo cjelokupno, nije ovo trećina prostora Republike Hrvatske. I druga stvar, ne trebate brinuti. Naime, kada Vlada ovim zakonom spušta ovlasti županiji, da županija definira koncesije na jednom dijelu pomorskog dobra precizno u Malostonskom zaljevu i Limskom zaljevu i dalje država ostaje na određeni način tutor nad tim postupkom jer je po žalbi pojedinog ovlaštenika koncesije ili nekoga tko nije dobio u tom postupku koncesiju, a drži da mu je županija greškom u postupku nije dala pravo da on raspolaže tim prostorom u drugom stupnju rješava ministarstvo. Prema tome, Vlada je i Sabor odnosno zakonodavac je dao i dat će, ja se nadam ovim zakonom ovlasti županijama, ali time i dalje Vlada, resorno ministarstvo uređuje u slučaju nezakonitog postupanja pojedine županijske skupštine, ona i dalje ima na određeni način konačnu riječ kad je u pitanju koncesioniranje pomorskog dobra.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Ma ovo je ključno. Mislim da ovo što je kolega Bačić, vi ste zapravo rekli. Pa gledajte gdje su barijere? Ma nisu administrativne barijere, barijere su u glavi. More je trećina Hrvatske, trećina hrvatskog teritorija i sad mi tu raspravljamo dal' ovaj zakon uređuje 0,1% i ovo. Mi razgovaramo danas ovdje o moru. Kako potaknut gospodarsku aktivnost, kako da Hrvatska od mora ima više koristi nego što ima i to je ključno. Zadnjih 10 godina mi nismo donijeli, ni jedna Vlada u Hrvatskoj sustavne izmjene zakona. Ali i sada ovo što se najavljuje kolega dobro ste primijetili kolega Horvat, taj sam zakon po sebi neće ništa riješiti. On je tek pretpostavka i otvaranje mogućnosti da se nešto pokuša napraviti, da se iskoristi potencijal pomorskog dobra, odnosno hrvatskog mora koji je više od trećine hrvatskog teritorija. To se ne može riješiti samo zakonom. Jedino kako se to može riješiti je sustavnim pristupom, a ne fragmetalnim pristupom. A to znači da ćemo se koncentrirati na efekte koje ćemo imati, da ćemo se koncentrirati na to što moramo raditi na našem moru, da ćemo se koncentrirati na to kako da mi dođemo tržištu, a ne da tržište dođe k nama. Jer ako ćemo čekati da nam tržište dođe, onda definitivno od toga neće biti prevelike koristi za hrvatske građane, a to nam je u ovom domu jedna od glavnih stvari. I to je ono što je ključno da napravimo kako bi pomorsko dobro, kako bi hrvatsko more jednostavno stavili u funkciju. I zato, pa da, zato sam rekao da treba biti ministar. Pa mislim nije ovo osobna stvar niti osobna prozivka, ali ministar kada se raspravlja o moru, hrvatskom moru, koje je trećina hrvatskog teritorija pa bilo bi lijepo da je tu. Zaista bi bilo lijepo. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava zadnja je uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega zamjeniče ministra, pomoćnice, štovane kolege. Po meni je problematičan način donošenja izmjena ovog zakona po hitnom postupku o jednoj kao tehničkoj promjeni ne gledajući suštinu te promjene može se steći dojam da nešto moramo uskladiti na brzinu, pa činit fintu da nešto radimo, a ne radimo ništa. Pomorsko dobro koristi se na temelju namjene utvrđene u prostornim planovima. Prostorni planovi Republike Hrvatske nisu dobro napravljeni. Stalno se žalimo da nisu dobro napravljeni. Drugo što je problematično u načinu donošenja je da nije napravljena rasprava sa zainteresiranom javnošću. Dato obrazloženje država ostavlja prihod jedinici lokalne samouprave, ali ne daje mu sredstva za veći posao koji će morati raditi. Znači, ostavit će mu sredstva. Ali da li su ta sredstva dostatna da bi se mogla kontrolirati provedba i same koncesije i postupak zaštite okoliša i sve moguće nus pojave koje se mogu desiti na tom koncesiranom području. Štetni elementi u zakonu, posljedice na bio floru, morsku floru u posebnom rezervatu prirode nije napravljena konzultacija, u donošenju ovog zakona nije napravljena konzultacija sa Ministarstvom zaštite okoliša. Znači, morali bi imat mišljenje Ministarstva zaštite okoliša koliko će, koja količina tih koncesija. Znamo da recimo u ovom Malom moru i Malostonskom zaljevu imate 73 koncesionara koji imaju 214 koncesija. E sad, kolika, kako će ta količina koncesija djelovati na zaštitu prirode, odnosno na procjenu utjecaja na okoliš nije napravljena i zaštita vodnih resursa po Zakonu o zaštiti prirode. Znači, jednom brzom promjenom u dva jedina rezervata prirode, zaštićena rezervata prirode i jednom tehničkom promjenom ide se kao urediti koncesije koje na cijelom području Republike Hrvatske na Institutu pomorskog dobra nisu uređene. To je sporno. Mi imamo obalu, već je kolega Kirin kao da je čitao Wikipediu, rekao da imamo 6300 km, da je uređen 1000 km, znači ovih 80% teritorija Instituta pomorskog dobra nije uređeno. Iz rasprave je se moglo zaključiti da puno stvari u ovom Zakonu o pomorskom dobru iz 2003. nije usuglašeno, a i 2012. je donesen novi Zakon o koncesijama gdje se RH uskladila sa koncesijama u EU tako da iz ove rasprave današnje je razvidno da nam je hitno potreban novi Zakon o pomorskom dobru a ne zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pomorskom dobru. Ali vidim iz rasprave da se i pomoćnik ministra složio, pomoćnica i zamjenik ministra da su se složili s time. Gospodarsko korištenje morskog i pomorskog dijela Hrvatske ograničava se sa tim institutom pomorskog dobra, a to je definirano aktualnom zakonodavnom regulativom. Zakonske odrednice su nekonzistentne i ne omogućavaju odgovarajuću primjenu u praksi. Gospodarenje na pomorskom dobru moguće je samo kroz koncesijski režim koji nije zaživio u RH i ne ostavlja dovoljno prostora za učinkovito i propulzivno razvijanje pomorskog dijela Hrvatske koji je zaštićen institutom pomorskog dobra. Republika Hrvatska treba pokrenuti proces integralnog upravljanja pomorskim dobrom da bi sačuvala, koordinirala i čuvala prirodne resurse pomorskog dobra te osigurala i omogućila održivi gospodarski razvoj na pomorskom dobru uz osiguravanje maksimalne gospodarske dobiti. Mi na tih 6300 km ostvarujemo dobit od 10, 11 milijuna kuna. Znači, sve jedinice odnosno država dobije 11 milijuna kuna na 6300 km. To je jako, jako malo. Znači, Republika Hrvatska treba uspostaviti jasan i transparentan decentralizirani koncesijski sustav na pomorskom dobru kao i model vrednovanja pomorskog dobra i određivanja te koncesijske naknade u cilju jačanja i pravne sigurnosti koncesionara. Ali, Hrvatska prvo treba odrediti granice pomorskog dobra. Znači, moramo ih definirati da bi mogli upravljati sa tim pomorskim dobrom. Jer znamo da recimo proces izvlaštenja kad definiramo što su granice pomorskog dobra proces izvlaštenja i evidentiranja tog pomorskog dobra kao općeg dobra u zemljišnim knjigama je dugotrajan proces. Mi bi morali sebi postaviti u tom novom zakonu koji su nam kratkoročni ciljevi, a koji su nam dugoročni. Kako ćemo taj sačuvati institut pomorskog dobra da to bude opće dobro, da može svak prići tom dobru. Ali da s druge strane imamo neku materijalnu korist od tog pomorskog dobra. Mislim da ovo jedno nazovimo tako tehničko rješenje nam je kao jedan trn u cipeli koji nam govori da postoji puno veći problem koji trebamo odraditi a to je da napravimo novi Zakon o pomorskom dobru. Hvala.
Hvala. Dvije replike, prva je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Penić spomenuli ste u svom izlaganju nekoliko stvari. Prva stvar je pogledajte datum osnovnog Zakona o pomorskom dobru, dakle 2003. godina. I taj zakon kroz cikluse od 4 godine doživljava svaki put istu priču. U prvoj godini jednog mandata svi kažu da treba raditi novi zakon. U drugoj godini se napravi povjerenstvo koje radi zakon. U trećoj godini se svi slože da taj zakon baš i nije dobar. I onda dođe četvrta godina i od zakona nemamo ništa. I možemo se složiti da trebamo imati Zakon o pomorskom dobru jer je pomorsko dobro velika vrijednost Hrvatske, ali da bi imali zakon moramo znati što s njim hoćemo. Kako hoćemo s tim upravljati i što od tog potencijala hoćemo imati. No međutim, moja replika se prvenstveno odnosi na rečenicu gdje ste govorili o prostornim planovima. Prostorno planiranje je u ingerenciji jedinica lokalne samouprave. Ustavna kategorija je da jedinice lokalne samouprave mogu planirati svoj prostor. Prema tome, ono što je prostornim planovima definirano i način na koji je definirano prvenstveno odnosi se na županije, općine i gradove. No međutim, kad je riječ o pomorskom dobru onda je tu i interes koji je interes i centralne države. I o tome tako treba biti i riječ. A integralno upravljanje pomorskim dobrom, dakle zemlja Sredozemlja imaju na različiti način to definirano. Imaju neke koje su to prepustile na lokalnu razinu ali imaju neke zemlje koje imaju tijelo koje upravlja pomorskim dobrom. Ali ono što je zapravo suštinski mi moramo znati što želimo s pomorskim dobrom, jer kad mi znamo onda možemo napraviti zakone i definirati na način na koji je. I prostorni planovi su doneseni takvi kakvi jesu. Hrvatska zaista ima svih svojih 556 općina i gradova i oni imaju donesene prostorne planove. Ali prostorni planovi često ne odgovaraju nekim pojedincima pa onda volimo reći da ih nema. Ima ih.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Kolega Penić govorili ste o potrebi donošenja novog sustava upravljanja pomorskim dobrom, dakle de facto novog zakona i ja se s vama u potpunosti slažem. Zakon mora ići u samo jednom smjeru, a to je razvlašćivanje županija i ovlašćivanje gradova i općina u upravljanju pomorskim dobrom. To je ona promjena koja ima smisla. To je inače Vlada 2008. godine pripremila jedan prijedlog koji je išao u tom smjeru, međutim došli su lokalni izbori 2009. i nisu bili baš rezultati tada vladajućih u gradovima i općinama kako su očekivali pa onda su odustali od tog prijedloga. Nismo se ni mi baš pretrgli nakon što smo došli na vlast da to promijenimo. Međutim ili se treba to napraviti, jer u ušima mi još zvoni i stalno me na to podsjeća riječ jednog gradonačelnika iz moje županije koji je županiju u svojoj gradskoj luci proglasio okupatorom. To čak i javno govori. Potpredsjednik se vjerojatno neće složit ali nema veze. Prema tome, to je ono u smjeru u kojem treba ići, dakle da gradonačelnici i gradske vlasti ne budu samo gledaoci na svojoj obali, u svom gradu i općini kako županija time upravlja nego da ustvari županije bude njima kamenčić u cipeli a one oni županiji, jel tako? Da se izrazim u tom smjeru. Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bauk, jedinice lokalne samouprave donose prostorne planove i bilo bi u redu da i one odlučuju o tome. Ali sad treba evaluirati koliki je interes države i koliki je interes županije i koji je interes gradova. Hvala.
Završni osvrt predstavnika predlagatelja zamjenika ministra gospodina Mire Škrgatića.
… [[Govornik naknadno uključen.]] zastupnici zahvaljujem na ovoj konstruktivnoj raspravi koja je bila i u nastavku. Evo samo možda četiri ili pet kraćih …, da još pojasnimo neke stvari. Što se tiče ingerencije, znači Vlada Republike Hrvatske dosada je imala ingerenciju nad ovom materijom. Ona i dalje ima apsolutno prije svega kad gledamo koji su to elementi te ingerencije, to je i administrativni i pravni i tehnički pa ako hoćete i ovaj zaštitni mehanizam. Dakle ono što smo mi sad samo učinili, učinili smo prijenos u administrativnom smislu da se dio aktivnosti obavi na županijskoj razini. Ovi svi drugi atributi koji inače ima Vlada Republike Hrvatske i dalje ostaju. Zaštita ostaje, dakle nitko ne može dovesti u pitanje zaštitu ovih područja, znači kvalitetu, nivo zaštite itd. Što se tiče ovih podataka vezanih za dužinu znači pojasa, od ovih 6 tisuća kilometara 1300 kilometara uređeno to je 25% ali treba jasno naglasiti da u tih 25% se praktički konzumira gotovo 90% gospodarske aktivnosti. Dakle dobro je vidjeti koje su to proporcije. Povećavanjem i definiranjem veće površine pomorskog dobra ne bi se značajno povećala gospodarska aktivnost. Što se tiče sporedne djelatnosti ja bih samo htio reći da dva primjera navesti, ako imate ne znam plažu koja je pod koncesijom na njoj je potpuno definirano koji sadržaj, u kojem obimu, u kojoj površini će se konzumirati a netko tko dođe na dnevnoj bazi prodavati ne znam peciva na tu plažu on se tretira kao sporedna djelatnost i nije ključan u ovom procesu. Isto tako u marinama imate kao sporednu djelatnost ne znam primjerice servisiranje i krpanje jedara na brodovima. To je sporedna djelatnost. Znači ona je povremena, ona ne utječe na kvalitetu, obim i sadržaj onoga što je pitanje koncesije podkoncesije koja i dalje ostaje dakle težišno u ingerenciji središnje države i Vlada Republike Hrvatske može neovisno o ovoj razini županijskoj bilo koju koncesiju locirati i na neki način ju ponovno u svojoj ingerenciji ići u raspis natječaja. Evo samo sam to htio dodati kao i prihodi, netko je spominjao prihode, prihodi su na godišnjoj razini oko 150 milijuna kuna. Znači prihodi nisu zanemarivi u tom segmentu i oni se dijele u onim paritetima kako je to i predviđeno. Trećina ide lokalnoj, trećina regionalnoj upravi a trećina ide u državni proračun. Evo zahvaljujem vam još jednom.
Hvala lijepa. Zaključujemo ovu raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 48. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima odbora. Uvaženi Miro Škrgetić, zamjenik ministra pomorstva, prometa i infrastrukture.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo saborski zastupnici predlagatelj prihvaća.
Amandman time postaje sastavni dio prijedloga zakona. Kako članak 4. Konačnog prijedloga zakona ima povratno djelovanje o istom se očitovao Odbor za zakonodavstvo i ocijenio da za povratno djelovanje postoje posebno opravdani razlozi. Temeljem članka 193. Poslovnika zaključkom ćemo utvrditi da li za povratno djelovanje pojedinih odredbi postoje osobito opravdani razlozi. Sukladno ocjeni saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ocjenjuje se da postoje posebno opravdani razlozi za povratno djelovanje članka 4. Konačnog prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Molim glasujmo o tome. Tko je za? Molim rezultat? 87 za, 3 suzdržana, 44 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen predloženi zaključak.
Predlažem da slijedeće točke, 3., 4. i 5. idemo u objedinjenu raspravu, ako se slažete? Tko je za? Ustvari ima li netko protiv? Nema. To su zakoni: - Konačni prijedlog Zakon o potvrđivanju Svjetske poštanske konvencije sa završnim protokolom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.57; - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju općih pravila Svjetske poštanske unije, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.58 i - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o poštanskim uslugama plaćanja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br.59. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Zbog obimnosti materijala prilog uz prijedlog zakona nije umnožen već je u pisanom obliku se nalazi u zastupničkom informacijskom centru. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazloženje? Uvaženi zamjenik ministra Miro Škrgatić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo danas je pred nama i prijedlog zakon o potvrđivanju akata Svjetske poštanske unije. Radi se o paketu tri zakonska akta koja u svom formalnom smislu dolaze danas ovdje na ratifikaciju. Dakle to su dokumenti Svjetske poštanske unije. Mi smo članica poštanske unije od 1992.godine a podsjetit ću unija je utemeljena 1874.godine. Dakle jedna uvažena, međunarodna organizacija koja ima svoje određene protokole, koja ima svoj način funkcioniranja i koja vodi sve ključne procese koji su vezani uz poštansku djelatnost diljem svih ovih 190 država članica koje su i pristupile svim protokolima. Prvi tekst koji vi imate pred sobom valorizira Poštansku konvenciju sa završnim protokolom, tako da kroz ovu Poštansku konvenciju i kroz protokol Svjetska poštanska unija je htjela definirati dodatno određena pravila i procedure ponašanja kroz ovaj cijeli segment djelatnosti. Ono što je najvažnije spomenuti konvencija je posebno se bazirala i uređuje sljedeća pitanja to su pitanja znači osobnih podataka, raspolaganja osobnim podacima što naravno i nama mora biti interesantno u našem segmentu, zatim niz sigurnosnih pitanja. Isto tako vrlo bitan segment znači koji se tiče ranjivih skupina, prije svega ovdje mislim na slijepe osobe. Onda onaj tehnički dio znači od oblika načina manipulacija poštanskim pošiljkama, razvrstavanje pošiljaka na temelju njihovog formata, odredbe koje uređuju elektroničke poštanske usluge, što je naročito ovih posljednjih par godina interesantno zbog toga što se određene usluge vrše i putem elektronskih izmjena podataka. Isto tako odgovornost za pošiljke, njihov način plaćanja, naplate računa u međunarodnoj razmjeni i naravno sloboda tranzita. Plaćanje poštarine, iznimke od plaćanja poštarine, poštanske marke, poštanska sigurnost općenito i popis svih osnovnih usluga koje čine ovu djelatnost su tema i meritum ovog prvog materijala. Sljedeći materijal je Prijedlog zakona o potvrđivanju općih pravila Svjetske poštanske unije s konačnim prijedlogom zakona a opća pravila Svjetske poštanske unije osobito uređuju sljedeća pitanja a to su pitanja vezana za organiziranje, ulogu i rad kongresa koji se održava svake 4 godine i na kongresima da donose konkretni zaključci i odluke koje je potrebno onda u zemljama članicama prije svega ratificirati a onda naravno i provoditi. Znači uz ovo organiziranje, ulogu, rad kongresa koji sam spomenuo, upravnog vijeća i svih vijeća za poštansku operativu, vrlo bitan je rad međunarodnog ureda te izbor nadležnosti generalnog direktora i zamjenika generalnog direktora za međunarodni ured, uspostava rad tajništva i svih onih operativni tijela koja su danas i riješena, neću reći statutom nego ustavom unije. Arbitražni postupak između članica i unutar članica, uporaba jezika unutar unije, dakle to je cijeli niz operativnih detalja koji su vezani za rad i funkcioniranje unije te naravno stupanje na snagu i funkcioniranje općih pravila. U odnosu na ranije važeća opća pravila Svjetske poštanske unije nove su ili izmijenjene odredbe o promatračima o radu tijela unije, pojedinim nadležnostima upravnog vijeća kao i vijeća za poštansku operativu. Budući da ova opća pravila sadržavaju odredbe koje osiguravaju primjenu Ustava Svjetske poštanske unije i njezin usklađeni rad, opravdani interes i RH da se aktivno uključi u primjenu i prihvat općih pravila Svjetske poštanske unije. Što se tiče trećeg materijala, on valorizira sporazum o poštanskim uslugama plaćanja sa konačnim prijedlogom zakona. U ovom tekstu je vrlo bitno reći da se u poštanskim uslugama plaćanje osigurava provedba sigurne i dostupne poštanske usluge i cijeli znači niz pravila koji definiraju sigurnost plaćanja i znači rigorozno praćenje je dignuto na višu razinu. A sporazumom su uređenje poštanske usluge, prije svega poštanska uputnica, nalog za isplatu i drugi nalozi koji valoriziraju prijenos putem pošte, međunarodna otkupna uputnica, znači taj dio je vrlo bitan da zaživi i kod nas u sljedećim mjesecima te da svaka država članica Unije mora na svom području osigurati najmanje jednu od ovih poštanskih usluga plaćanja što kod nas i nije sporno. Naravno da države članice Unije moraju osigurati kontinuitet poštanskih usluga plaćanja u slučaju neispunjenja ugovornih obveza od strane svojih imenovanih operatora. Sporazumom se također uređuju i pitanja kakvoće poštanskih usluga, znači kvaliteta plaćanja, načela tajnosti i zaštita osobnih podataka što je već bilo i spominjano danas u ovom uvodnom dijelu. A što se tiče ranije važećeg Sporazuma o poštanskim uslugama plaćanja koje je doneseno na prethodnom svjetskom poštanskom kongresu 2008. godine nove su ili izmijenjene odredbe o otkupnoj uputnici, to je ovaj COD format i žurnoj uputnici kao i tajnosti i uporabi osobnih podataka što se posebno naglasilo na zadnjoj Svjetskoj poštanskoj konvenciji. Tako da mi u svjetlu ovih svih predloženih materijala i u smislu članka 140 stavka 1. Ustava RH predlažemo donošenje Zakona o potvrđivanju sporazuma o poštanskim uslugama kako bi odredba ovog međunarodnog ugovora stupile na snagu i postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Ovaj posljednji kongres, to moram još naglasiti održan je u Dohi u Kataru 2012. godine. Možda je važno reći da i Poštanska unija koja ima svoja pravila i načine funkcioniranja pa nama je trebalo otprilike godinu dana da ovi svi dokumenti budu na neki način pripremljeni, klasificirani i dostavljeni znači u nadležna tijela Vlade RH tako da nekakav … [[Govornik se ne razumije.]] o kojem možemo eventualno govoriti je od 2013. godine do danas. Pa kada je i pitanje zašto žurno, mislim da već tu imamo određeno kašnjenje. I bilo bi dobro da ovaj materijal znači u ovoj formi doživi ratifikaciju u Hrvatskom saboru naravno što će biti i jasan signal svim onim subjektima u RH koji se bave ovom djelatnošću da mogu prihvatiti nova pravila o radu u svim segmentima što dolazi, delegirano je iz Svjetske poštanske unije. Evo zahvaljujem na pozornosti.
Hvala. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Nema. Otvaram raspravu. Za raspravu se javio u ime kluba HDZ-a, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo, uvaženi potpredsjedniče, uvaženi zamjeniče sa suradnicom. Kako smo čuli raspravljamo o tri zakona objedinjeno, o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju Svjetske poštanske konvencije sa završnim protokolom, Prijedlogu Zakona o potvrđivanju općih pravila Svjetske poštanske unije s konačnim prijedlogom zakona i o Prijedlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o poštanskim uslugama plaćanja s konačnim prijedlogom zakona. Da odmah kažem na početku Klub HDZ-a podržati će sva tri prijedloga zakona. Svjetska poštanska unija utemeljena je 1874.godine i danas broji 192 države članice. Od 1948. godine Svjetska poštanska unija je specijalizirana ustanova UN-a sa sjedištem u Bernu. RH punopravna članica je Unije od 1992.godine kad je kod generalnog direktora međunarodnog ureda unije položila svoju ispravu o pristupanju uniji i temeljnim aktima unije. Ova međunarodna organizacija predstavlja središnji forum za suradnju svih dionika poštanskog sektora s ulogom savjetovanja, posredovanja i povezivanja te pružanja tehničke pomoći kao i sa zadaćom utvrđivanja pravila za međunarodnu razmjenu poštanskih pošiljaka i donošenje preporuka za poticanje razvoja poštanskog prometa i poboljšanje kakvoće poštanskih usluga. Temeljni akti Svjetske poštanske unije kao i njihove izmjene i dopune usvajaju se na Svjetskom poštanskom kongresu koji predstavlja vrhovno tijelo Unije i na kojem se okupljaju opunomoćenici, predstavnici svih država članica svake 4 godine. Na zadnjem kongresu održanom 2012.godine u Dohi prihvaćeni su sljedeći akti Unije, Svjetska poštanska konvencija sa završim protokolom, opća pravila Svjetske poštanske Unije i treće Sporazum o poštanskim uslugama plaćanja. O tim aktima danas i govorimo. Svjetska poštanska konvencija sa završim protokolom jedan je od temeljnih međunarodno pravnih instrumenata Svjetske poštanske unije koji je obvezujući za sve države članice a time i za RH. Ona sadržava zajednička pravila koja se primjenjuju i važe za sve međunarodne poštanske usluge kao i odredbe u vezi s uslugama za pismovne pošiljke i poštanske pakete a završni protokol uz Svjetsku poštansku konvenciju sadrži rezerve na taj međunarodni ugovor. Svjetskom poštanskom konvencijom prihvaćenom na kongresu Unije u 2012.godine koja se ovim zakonom potvrđuje uređuje se plaćanje poštarine i izuzeci od obveza plaćanja poštarine, odgovornost imenovanih operatora i pošiljatelja poštanskih pošiljaka i naknada štete, obračun odnosno visina terminalnih naknada. Zatim se uređuje postupanje s osobnim podacima korisnika, razvrstavanje pošiljaka na temelju njihova formata, plaćanje računa u međunarodnoj razmjeni u poštanskom prometu i elektroničke poštanske usluge te naravno na kraju i poštanske marke. S obzirom na osobito značenje konvencije interese RH kao punopravne članice Svjetske poštanske unije da u što kraćem roku postane strankom Konvencije te da Konvencija za RH što prije stupi na snagu. Drugi dokument o kojem govorimo danas to jest Zakon, jesu opća pravila Svjetske poštanske unije čije se potvrđivanje predlaže prijedlogom zakona a koji sadržavaju odredbe kojima se osigurava primjena Ustava Svjetske poštanske unije i njezin usklađeni rad, rad kongresa i izvanrednih kongresa te se utvrđuje sastav, rad i sastanci upravnog vijeća, vijeća za poštanskog operativu i savjetodavnog odbora, odredbe o međunarodnom uredu, postupak podnošenja prijedloga kongresu, određivanje i regulacija troškova Svjetske poštanske unije kojima doprinose države članica kao i razrade doprinosa uporaba jezika unutar unije, postupak arbitraže i druga značajna pitanja za same pošte. Budući da je cilj Svjetske poštanske unije razvoj komunikacije između država efikasnim pružanjem poštanskih usluga kao i doprinos postizanju ciljeva, međunarodne suradnje na kulturnom, socijalnom i gospodarskom polju a uzimajući u obzir mehanizme suradnje unutar pojedinih tijela Svjetske poštanske unije koje se uređuju općim pravilima opravdan je interes RH kao njene punopravne članice da u što kraćem roku postane strankom općih pravila te da opća pravila što prije stupe na snagu u RH. Treći zakon je Zakon kojim rješavamo Sporazum o poštanskim uslugama plaćanja. Tim zakonom osigurava se provedba sigurne i dostupne poštanske usluge plaćanja, prilagođene najvećem broju korisnika na temelju sustava koji omogućuje interoperabilnost mreža imenovanih operatora u svrhu osuvremenjivanja radnih procesa i uspješne komunikacije korisnika u sustavu elektroničke razmjene podataka. Države članice Unije u skladu s ovim sporazumom poduzimaju potrebne mjere kako bi se osigurale kontinuitet poštanskih usluga plaćanja u slučaju neispunjenja ugovornih obveza od strane svojih imenovanih operatora pri tome ne dovodeći u pitanje obveze tih davatelja poštanskih usluga prema drugim davatelja poštanskih usluga na temelju akata unije. Ovim sporazumom također se uređuje poduzimanje mjera od strane imenovanih operatora u cilju ispunjavanja obveza propisanih nacionalnim i međunarodnih propisima a koje se odnose suzbijanje pranja novca, financiranje terorizma i financijskog kriminala. Sporazum pored navedenog uređuje i pitanje kakvoće poštanskih usluga plaćanja, poštansku uputnicu, nalog za isplatu, nalog za uplatu i prijenos putem pošte, međunarodnu otkupnu uputnicu i žurnu uputnicu pri čemu svaka država članica Unije mora na svojem području osigurati najmanje jednu od poštanskih usluga plaćanja te sadržava načela tajnosti i nepovredivosti elektroničke razmjene podataka koja se primjenjuju kod razmjene podataka potrebnih za obavljanje poštanske usluge plaćanja između imenovanih operatora koji načela nadzora kakvoće usluga. Kad govorim o RH, RH ima uređeno tržište poštanskih usluga. Uloga i značaj poštanskih usluga odnosno tržišta, poštanskih usluga na globalnom komunikacijskom tržištu značajno se promijenila u proteklom razdoblju. Međutim, poštanske usluge i dalje vrlo, i dalje ostale vrlo važan čimbenik koji utječu na gospodarski rast, usred opće gospodarske krize u RH vidljivi su pozitivni učinci liberalizacije na određena kretanja i razvoj tržišta, nešto slabije izraženi nego u EU što ne znači da ih uopće nema. Također klasične poštarske usluge sve su više pod pritiskom drugih, modernijih načina komuniciranja što također utječe na rast i razvoj tržišta. Liberalizacija je omogućila dinamičke promjene na tržištu poštanskih usluga, odnosno na promjene koje su nastupile prilikom pružanja poštanskih usluga od strane davatelja. Pojedini davatelji koji nisu našli interes ili se nisu snašli na tržištu prestali su obavljati usluge, dok su s druge strane pojavili novi davatelji koji svoje poslovanje temelje na poštanskim uslugama. S obzirom da nemamo podatke iz 2015., imamo iz 2014. možemo reći da je 2014. bilo ukupno 21 davatelj poštanskih usluga što je za 2 manje nego što ih je bilo 2013. pri čemu je tijekom, kažem 2014. pet postojećih davatelja prestalo sa radom, a prijavljeno je troje novih davatelja. Hrvatske pošte obavljaju univerzalnu uslugu i to su dobili izmjenama zakona u prošlom mandatu u trajanju od 15 godina. Na kraju 2014. godine na tržištu poštanskih usluga bilo je ukupno zaposleno 9454 radnika koji su obavljali poštanske usluge kod davatelja usluge. Govorimo zaista o jednom velikom području i ne malom broju zaposlenih. Davatelji koji su obavljali poštanske usluge u 2014. godini ostvarili su milijardu i 430 milijuna kuna prihoda od svih davatelja koji su ostvarili više, jedino Hrvatske pošte ostvarili su nešto manje prihode. Jedini davatelj univerzalne usluge Hrvatske pošte za svojih 182 milijuna usluga uprihodili su na toj usluzi negdje oko 720 milijuna kuna u 2014. godini. Osim univerzalne postoji i zamjenske poštanske usluge koje su usluge iz opsega univerzalne, ali od njih mogu odstupati od određenih uvjeta vezano uz kakvoću i obvezu pružanja usluge na cijelom teritoriju Republike Hrvatske. Sukladno Zakonu o poštanskim uslugama, ako obveza upravljanja univerzalne usluge stvara neto trošak koji predstavlja nepravedno financijsko opterećenje za davatelja univerzalne usluge davatelj te usluge ima pravo na naknadu utvrđenog nepravednog financijskog opterećenja i ta je izmjena iz zadnjih izmjena Zakona o poštanskim uslugama. Kad govorimo o proteklih nekoliko mjeseci i mogućnostima da se na tom području nešto učini moramo reći da se s obzirom na onu uredbu iz 2015. godine, iz 10 mjeseca jednostavno na neki način zavezane su ruke i imamo ono što nam se desilo da je istekao mandat sadašnjoj upravi na žalost zbog nemogućnosti v.d. ravnatelja i uprave ja mislim da je postavio sud dovoljno govori o tome na koji način možemo, kažem i u tom sektoru koji ima gotovo desetak tisuća zaposlenih raditi. Međutim, nadam se da će se i s takvim sustavom kažem i s tim svim problemima kojima se sada susreće pošta napraviti dobar posao i 2016. godini. Ovi zakoni i prihvaćanje dodatnih međunarodnih pravila imaju zadatak učiniti poštu konkurentnijom, kvalitetnijim javnim poduzećem koji mora napredovati kažem neovisno o nekim problemima. I zato još jedanput napominjem prihvaćamo ova tri prijedloga zakona u ime kluba HDZ-a. Hvala lijepo.
Hvala. Više nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakon o potvrđivanju Svjetske poštanske konvencije sa završnim protokolom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.57. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakon o potvrđivanju Svjetske poštanske konvencije sa završnim protokolom. Molim glasujte. Tko je za? 131 za, 1 suzdržan i nitko nije protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o potvrđivanju Svjetske poštanske konvencije sa završnim protokolom.
Sljedeća je točka 6. - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje projekata restrukturiranja HAC-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 62. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Temeljem članka 85. Ustava i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijali su dostavljeni. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Želi li predstavnik predlagatelja obrazložiti prijedlog? Uvaženi zamjenik ministra, gospodin Miro Škgatić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo danas je na dnevnom redu još jedan Prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta restrukturiranja Hrvatskih autocesta s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak prvo i drugo čitanje. Pa možda ću krenuti unatrag zašto hitni postupak. Pa prije svega iz razloga što znamo u kakvoj je financijskoj situaciji cijeli auto cestovni, pa rekao bih i cestovni sektor. Ukratko autocesta Rijeka-Zagreb zaduženje negdje dugovi oko milijardu eura, Hrvatske autoceste preko 3 milijarde eura, Hrvatske ceste milijarda i pol eura. Dakle, vrlo značajan i veliki pritisak iz ovog cijelog sektora. Što se tiče konkretno HAC-a, HAC bez ovih sredstava kreditnih vjerojatno ne bi preživio iduće tromjesečje pa vjerojatno ovaj zahtjev za hitnim postupkom je potpuno opravdan. Koliko su meni poznata situacija tamo, znam da su imali sredstava za prvi kvartal i ARZ i HAC. Već ovaj drugi kvartal je jako napet i bit će teško bez određenih pozajmica ili premošćenja riješiti ovu situaciju. Ono što je pitanje jednog globalnog, šireg koncepta je na koji način riješiti pitanje s jedne strane velikog duga u autocestovnom sektoru i na koji način, znači ne samo ovakvim financijskim injekcijama pokušati interventno znači kupovati vrijeme u jednoj proračunskoj godini, nego na koji način ostvariti pretpostavke da kompletan sektor može doći do neke nulte, zdrave pozicije zahvaljujući svojoj prihodnoj strani i moći funkcionirati bez dodatnih intervencija države ili biti kontinuirano ovisan o financijskim injekcijama iz bankarskog sektora. Što se tiče HAC-a dobro je poznato da HAC ima veliki problem u financiranju svojih obaveza u sljedećih 6 ili 7 godina. Dakle, to vrijedi i za ARZ i za HAC. 2002. godina je negdje otprilike godina kad iza te godine počnu značajno padati godišnje obveze prema dobavljačima znači ovih financijskih aranžmana u koje su ušle te dvije tvrtke. Što se tiče kompletnog koncepta on ide u smjeru da preko Svjetske banke se stvore takvi uvjeti da se smanji ukupni dug autocestovnog sektora i da se smanji znači ukupna zaduženost središnje države u tom segmentu. S tim da koncept pretpostavlja činjenicu da bi Svjetska banka samo preuzela dio jamstva ali ne u fizičkom smislu dio financiranja. Znači dio financiranja i refinanciranja obveza koje ove dvije kompanije ili čak možemo govoriti u širem kontekstu i o ovoj trećoj to su Hrvatske ceste što treba promatrati možda u jednom paketu da nam svima bude jasnije o čemu se zapravo ovdje radi. Taj dug nažalost ili na sreću nije niti od jučer niti od prekjučer on se vuče iz perioda kada je bilo pojačano investiranje u izgradnju autocestovnih koridora u RH, vjerojatno u jednom trenu i sa željom da se stvori takva komunalna infrastruktura koja će biti kvalitetan support i hrvatskom turizmu. Obzirom da dolazim iz tog resora onda mi je možda lakše ili teže govoriti o tome, ali je činjenica da su se te kompanije u određenom periodu preinvestirale i prezadužile. Danas je naravno teoretsko ili hipotetsko pitanje da li je taj proces izgradnje, pa u konačnici i zaduženja, da bi se izgradilo to što mi danas imamo s čim možemo biti u konačnici i ponosni jer RH danas apsolutno raspolaže sa kvalitetnom mrežom autocesta koja je u svakom trenutku prije svega po meni support i hrvatskom turizmu. I vjerojatno da nema tog elementa mi ne bismo u posljednjih nekoliko godina pa gledajući i ovaj period koji je pred nama bili toliko optimistični i nadali se da će i ova sezona biti bolja od one prethodne ili one prije 2 godine. Tako da čak i ovi pokazatelji koje imamo parcijalno već za prvi kvartal ove godine su dobri. Znači, rast i prometa fizičkog u broju vozila i prometa u financijskom smislu imamo kvalitetan i to dobro funkcionira. Međutim, ovaj teret koji nas pritišće kroz ove obveze je značajan i ja bih volio kad bih s ove govornice vam mogao reći da u sljedećih godinu ili dvije dana će se zaokružiti određeni koncept rješavanja te problematike, a ne da ćemo se za 3 ili 6 mjeseci ponovno ovdje naći s ovom ili sličnom temom. Danas je ovdje HAC, prekosutra će biti ARZ pa na godinu ponovno i jedni i drugi i tako u krug. Znači, koncept je prije svega vidjeti na koji način smanjiti ukupan dug, na koji način smanjiti ukupno zaduženje Republike Hrvatske u nekom postotku kroz intervent Svjetske banke. Znači, koncept može biti refinanciranje dijela dakle kredita koji jesu nepovoljni. Koncept može biti da se kroz plasiranje državnih ili korporativnih obveznica riješi određeni postotak duga koji ukupno pritišće ove kompanije zaključno sa 2022. godinom, a nakon toga u jednom normalnom vremenski determiniranom periodu te kompanije će doći u poziciju da će moći vjerojatno samostalno i iz svojih redovnih prihoda servisirati obveze koje su i danas predmet ove rasprave. Ovo danas je istovremeno i tehničko pitanje oko jednog kredita koji plasira Europska banka za obnovu i razvitak koja je u RH od 1992. godine. Kao financijska institucija etablirana je 1990. godine. Znači, jedan ozbiljan financijski subjekt koji ionako u kontinuitetu prati infrastrukturne projekte na području Republike Hrvatske pa je to ujedno i dobra vijest da se kroz EBRD može ako ništa i ovakve rekao bih među-faze otplate servisirati i konzumirati. Tako da ono što nas u ministarstvu zadovoljava je činjenica da ćemo s EBRD-om nastaviti kvalitetnu suradnju i da će EBRD biti onaj nositelj fizički, tehnički naravno i pravno i financijski ovog kredita koji će uzeti Hrvatske autoceste. Kredit je valoriziran u iznosu od 250 milijuna eura. Ugrubo je podijeljen u 3 tranše. 2 tranše su po 100 milijuna eura gdje će biti iz njih financirani i troškovi samog kredita. To su tranša A1 i A2. I ide tranša B u kojoj je 50 milijuna eura, tzv. pratećih i servisnih sredstava koji će omogućiti da se određeni koraci obave u restrukturiranju ove kompanije, ali ne samo ove kompanije nego i firme tvrtke kćeri a to je HAC-ONC koja je danas u svom fizičkom obimu puno veća od samog HAC-a ali je praktički operater i za naknadu obavlja uslugu za Hrvatske autoceste. Naravno i za autocestu Rijeka-Zagreb u segmentu gospodarenja dijela trase koji pokriva ARZ. Ali kako ARZ nije stranka u postupku za ova kreditna sredstva onda više-manje sad samo spominjemo HAC-ONC koji definitivno je u procesu ili bi trebao biti ili je trebao već biti u procesu restrukturiranja jer radi se o firmi kćeri koja ima gotovo 3000 zaposlenih a HAC kao matična firma društvo sa ograničenom odgovornošću ima negdje oko 203 ili 204 zaposlenika. Ključno je pitanje, mi ćemo ovim zajmom riješiti ovu financijsku godinu, ovu proračunsku godinu kad gledamo portfelj HAC-a. S tim da ja moram i sad to već naglasiti i to je već sada poznato da mi nemamo zasada riješenu 2017. godinu za nijednu od tih tvrtki. Prema tome, najava dok se ne riješi ukupan koncept restrukturiranja autocestovnih kompanija mi ćemo slušati ove teme još neko ja se iskreno nadam kraće vrijeme. Što se tiče samog kredita za njega se može reći da je povoljan, da pruža mogućnost ne samo tehničkog servisiranja duga kroz plasiranje ovih sredstava nego prije svega pruža mogućnost da se kroz sredstva koja su kolaterala ovom kreditu, a ona su u iznosu od 50 milijuna eura, prije svega mislim tu na 30 milijuna eura koji će služiti za izravno znači restrukturiranje prije svega same kompanije HAC-ONC ali isto tako i HAC. Očekuje se da u ovoj već kalendarskoj godini, proračunskoj godini, operativnoj pa i turističkoj kad govorimo o autocestovnim kompanijama očekujemo prije svega da mi s naslova ministarstva damo poticaj kvalitetnom rješavanju ukupnog koncepta, naravno ne sami nego uz pomoć prije svega Svjetske banke, ali i drugih financijskih institucija koje će biti uključene u realizaciju cijelog programa. Naravno bez pomoći Ministarstva financija, bez pomoći određenih subjekata koji jesu i ovdje nabrojeni u ovom materijalu i koji čine sastavni dio materijala a rekao bi i ugovora koji je potpisan. Jer Ministarstvo financija je potpisalo suglasnost znači da će dati jamstvo za ova sredstva a uprava Hrvatskih autocesta je potpisala na neki način i ugovor koji ovdje dolazi na verifikaciju u Hrvatski sabor. Tako da ono što evo mi očekujemo, i želimo i nadamo se tome da vašim podizanjem ruku će se stvoriti pretpostavke ne samo da u jednom dugačkom nizu imamo još puno ugovora koji će samo krpati postojeće dugove i tjerati nas znači u novi nekakav vremenski period sa nepoznatim ishodom. Mislim da u ovoj proračunskoj godini i idućoj moramo imati kompletno zatvoreni koncept rješavanja ukupne problematike dugovanja u autocestovnom i cestovnom sektoru. A ovo je po meni jedan od među koraka gdje se stvaraju pretpostavke da sa tuđim sredstvima riješite dio znači problema koji su se nagomilali u autocestama i da napokon jednom za sva vremena ove točke skinemo s dnevnog reda i da moramo reći da mi imao sad koncept koji je korektan, koji je pošteno napravljen, koji je održiv prije svega, kojeg su radile kompetentne znači vanjske i neovisne institucije koje u ovoj fazi žele pomoći. Tako da ja ovaj materijal gledam prije svega sa tog aspekta i držim da je svima nama potreban jer gotovo da alternative nema. Ja znam da je bilo u proteklom periodu različitih pokušaja, različitih koncepata. Zašto se neki od njih nisu realizirali meni je teško ovog trenutka o tome govoriti i mislim da bi možda i bilo nekorektno govoriti ali držim da ovaj put koji sad smo trasirali je jedini, da on ima precizno definirane određene rokove. Dakle govorim o nekim elementima, inputima koji su širi od samog ovog materijala. I evo na neki način od vas molim jednu potporu jer ova tvrtka nema alternativu, posebno ne u ovom trenutku. Ja ponavljam u autocestovnom sektoru ove dvije kompanije koje su nama ključne imaju sredstava za jedva prva dva kvartala ove kalendarske godine. Dakle mi ovaj dio moramo odraditi. To će nama stvoriti pretpostavke za korak dalje. I ja se nadam da sa koncem 2017.godine ćemo imati zaokružen koncept, da ćemo već tijekom ove godine imati prve korake u samom procesu restrukturiranja koji je uvjet bez kojeg se ne može da bi se u nekakvom vremenskom slijedu aktivirala ova sredstva koja su predmet ovog kredita. Dakle ovaj kredit nije samo običan kredit, ovo je kredit koji u sebi nosi dio koncepta, koji nosi u sebi dio obveza koje ovaj puta autocestari moraju ozbiljno shvatiti i ja se nadam prihvatiti se posla u razrješavanju nagomilanih problema koji nisi niti od jučer, niti od prekjučer nego možda sežu i u dva, tri mandata unatrag. Evo želeći da ne budem predug i da vas možda i ne zamorim temom koja je meni godinama bila bliska, s kojom sam se na dnevnoj razini susretao, molim vas za potporu i molim vas da zajedničkim snagama ovaj projekt definiramo kao strateški projekt RH jer to jesu tvrtke koje su od strateškog značaja za RH. One mogu u budućnosti generirati dobit i to kvalitetnu dobit, one su u ovom trenutku generator i jačanja našeg turizma znači ukupno gledajući gospodarstvo u cjelini. Prema tome, mislim da nitko od nas ne može ostati ravnodušan ili indiferentan prema ovoj točci dnevnog reda. Ja vam se zahvaljujem od srca i otvoren sam za sva buduća pitanja.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra, ja sam vrlo pozorno slušao sve što ste govorili i ako se ne varam u svemu što ste rekli nije se apsolutno ništa promijenilo u odnosu na zadnje tri, četiri godine u našim strateškim tvrtkama o kojim govorimo. Isto je financijska kriza, isto su financijske dubioze koje je trebalo rješavati. Isto tako ako se ne varam prije par godina bivša vlast je imala neke ideje koje su u ovom Saboru i od sadašnje vladajuće većine jako oštro i gadno odbijene. Ovo što, kad se prisjetim samo nekih pola godine prije ove kampanje Domoljubna koalicija je obećavala da nema novih kredita, da imaju ideje za sve, da idu u reforme, da će se reformama riješiti sve i dođemo ovdje danas u Sabor gdje vi nas od srca molite da riješimo krizu u HAC-u tako što ćemo dignut kredit. Pa to i nije ništa osobito kreativno, niti je neka osobita reforma. To bi se sjetilo i dijete u osnovnoj školi. Pa sam sam htio da evo potvrdimo javnosti radi, znači stanju u HAC-u i kredit koji oni imaju i koji trebaju plaćat ćemo riješit tako da dignemo novi kredit koji vi kažete nije običan, valjda je neobičan, ali kako god ga vrtili kredit je kredit. Znači reforma je to da kredite plaćamo novim kreditima. Evo hvala.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi za raspravu se prijavio klub HDZ-a, uvaženi zastupnik Pero Ćosić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra, kolegice i kolege Klub zastupnika HDZ-a podržat će prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta restrukturiranja HAC-a sa konačnim prijedlogom zakona. Ovim zakonskim prijedlogom potvrđuje se ugovor o jamstvu za zajam ugovoren ugovorom o zajmu između Društva Hrvatske autoceste d.o.o. i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt restrukturiranje Hrvatskih autocesta. Ukupni troškovi povezani sa ovim projektom iznose 250 milijuna eura i sastoje se od dva dijela ili ti dvije tranše. Prvi dio tranše odnosi se na iznos od 200 milijuna eura koje društvo Hrvatske autoceste d.o.o. planira iskoristiti za zatvaranje dospjelih glavnica postojećih kredita komercijalnih banaka a drugi dio tranša B u iznosu od 50 milijuna eura planira se iskoristiti za program restrukturiranja radne snage i financiranje kapitalnih izdataka u vezi s programom operativnog restrukturiranja društva HAC-ONC te potencijalno financiranje savjetnika za privatizaciju. Prema uvjetima ugovora ponuđenim od strane Europske banke za obnovu i razvoj Hrvatskim je autocestama odobren zajam n 15 godina uključujući 2 godine počeka na otplatu glavnice. Osim toga, ovaj zajam je i sa aspekta cijene koštanja vrlo povoljan jer je uzet uz kamatnu stopu koja sadrži 6 mjesečni Euribor plus 1% uz početnu naknadu od 1% i naknadu za rezervaciju sredstava od 0,5%. A razlog za donošenje ovog zajma, čuli smo i prije leži u činjenici da ove godine HAC-u na naplatu dolazi 466 milijuna eura glavnice i 124 milijuna eura kamata, odnosno ukupno 590 milijuna eura koje je potrebno isfinancirati a HAC je za financiranje plana poslovanja za 2016. godinu obvezan osigurati 400 milijuna eura od čega polovinu, odnosno 200 milijuna eura namjerava osigurati putem ovog zajma sa EBRD-om a preostalih 200 milijuna eura osigurati će se od skupine hrvatskih banaka. Čuli smo da je ukupni dug HAC-a i autoceste Rijeka-Zagreb zajedno trenutno iznosi 4,3 milijarde eura, od toga se na HAC odnosi 3,1 milijarda eura a na ARZ 1,2 milijarde eura duga. Zbog toga je HAC-u neophodno osigurati navedena sredstva koja će koristiti za refinanciranje kreditnih obaveza budući da su krediti koji dospijevaju na naplatu osigurani državnim jamstvom a svaka povreda uslijed nepravovremenog plaćanja može uzrokovati protest jamstva te prijevremenu naplatu svih dospjelih kredita i dugovanja ovoga društva. Ugovor o jamstvu i ugovor o zajmu su već potpisani prije 2 mjeseca ili točnije 30.03.2016. od strane ministra financija za RH i direktorice EBRD-a za RH i ovim zakonskim prijedlogom određuje se da država kao jamac za taj zajam EBRD-a i kao glavni dužnik bezuvjetno jamči za uredno i pravovremeno plaćanje dospjelih iznosa zajma te uredno izvršavanje svih ostalih obveza HAC-a. Potvrđivanje ovog ugovora o jamstvu, odnosno ugovora o zajmu od Europske banke za obnovu i razvoj je nužno i kratkoročno i jedino logično rješenje stanja u kojem se našlo društvo Hrvatske autoceste. Ono što svi mi uključeni u odlučivanje o pitanjima od nacionalnog interesa moramo raspravljati a u konačnici pametno odlučivati je svakako kako dugoročno riješiti stanje u kojem se nalaze društva povezana sa mrežom Hrvatskih autocesta i poluautocesta. To znači da više ne trebamo i ne smijemo donositi ad hoc odluke gdje se uzima jednoj tvrtki a pravi se korist drugoj tvrtki. Tu mislim na promjenu Zakona o cestama iz 2013. godine gdje je HAC od prihoda iz trošarina na gorivo koje je iznosio 80, gdje se HAC-u od prihoda za gorivo koje je iznosilo 60 lipa uzelo 40 lipa i raspodijelilo po principu 20 lipa Hrvatske ceste, 20 lipa HŽ i 20 lipa ostaje HAC-u. I na ovaj način se gotovo zaustavila daljnja gradnja autocesta u RH i značajno pogoršale i onako loše mogućnosti pravovremenog vraćanja kreditnih zaduženja jer HAC tom preraspodjelom je izgubio gotovo milijardu kuna godišnje a da se prije toga nije našlo dugoročno rješenje za problem prezaduženosti HAC-a i daljnje izgradnje i održavanje Hrvatskih autocesta. Čuli smo i od zamjenika ministra da i nova Vlada od samog početka ulaže napore da se za određivanje modela restrukturiranja duga u cijelom cestovnom sektoru a kao dio projekta reformiranja sektora autocesta EBRD je iz vlastitih sredstava sa iznosom od 500 tisuća eura financira konzultanta za poboljšanje poslovne učinkovitosti, operatera, znači tvrtke kćeri HAC-ONC te restrukturiranje tvrtki Matica, HAC-a i ARZ-a pa i njihovu, razmišlja se i o njihovoj mogućnosti spajanja zbog smanjenja troškova poslovanja. Uz angažman sa EBRD-om ministarstvo trenutno vodi razgovore sa Svjetskom bankom o sektorskom modelu za cijelu cestovnu infrastrukturu a svrha angažmana tih sa EBRD-om i sa Svjetskom bankom je postizanje optimalnog modela kojim će se omogućiti restrukturiranje nepovoljnog duga i društava u cijelom cestovnom sektoru. Dakle namjera je smanjiti troškove kredita, produžiti vremenski rok otplate, ostvariti ravnotežu prihodovne i rashodovne strane te restrukturirati HAC, ARZ i HAC-ONC kroz mjere koje će predložiti konzultant angažiran od strane EBRD-a, naravno uz naputke i aktivnu suradnju u kojoj će sudjelovati i naši stručnjaci i iz ministarstva, iz HAC-a, ARZ-a i Hrvatskih cesta gdje su već osnovane radne skupine kako za financijsko tako i za operativno restrukturiranje. Znači treba naći rješenja da se nadvladaju problemi likvidnosti autocesta koje potencijalno mogu ugroziti izvršenje državnog proračuna sljedećih godina a temeljni problem je zapravo odabir modela upravljanja autocestama koji će biti na dobrobit cijelog društva. Jer dobro znamo da je RH premrežena i prometno povezana modernim i kvalitetnim autocestama. Građenje autocesta svakako je jedan od uspješnijih i prepoznatljivih projekata izvedenih u novijoj hrvatskoj povijesti. I gotovo je nezamisliv život danas u RH bez ovih izgrađenih autocesta. Može se također reći da je izgradnja autocesta imala izniman utjecaj na mnoge aspekte gospodarskog i društvenog života u Hrvatskoj obzirom na geografski položaj RH. Od nemjerljivog je značaja međusobno povezivanje hrvatskih krajeva i gradova, povezivanje sa susjednim zemljama i zemljama srednje i zapadne Europe. Značaj cestovne mreže za razvoj turizma, prometa i iskorištavanje prometnog položaja RH, smanjenje vremena i troškova prijevoza putnika i roba, povećanje vrijednosti zemljišta, nekretnina i ukupnog društvenog bogatstva. Stoga smo mišljenja da se davanje jamstva HAC-u ne radi o državnoj potpori jer je građenje autocesta dio ukupne razvojne gospodarske politike RH utvrđeno temeljnim dokumentima koje je usvojilo najviše zakonodavno tijelo a dok je društvo Hrvatske autoceste d.o.o. produžena ruka vlasnika odnosno alat za provođenje politike RH kojoj je dužnost osigurati financiranje građenja i održavanja Hrvatske autocesta dok RH za sektor Autocesta ne provede proces restrukturiranja duga i upravljanja. Stoga ćemo ponavljam podržati ovaj zakon kao trenutno jedino moguće a u ovom slučaju mislim i optimalno rješenje za rješenje duga HAC-a koji je dospio u 2016.godini. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo 4 replike. Prva je uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja bih htio samo da još jednom ponovimo ili razjasnimo ovu priču oko preraspodjele ovih 20, 40 lipa iz same naknade koja se plaća kroz cijenu goriva. Dakle, nije tu ključno pitanje da li je ta naknada prihod Hrvatskih autocesta ili je prihod Hrvatskih željeznica. Poanta je da tu fali novca. Dakle u sustavu održavanja naše prometne infrastrukture bila ona cestovna, bila željeznička fali novca i mi to financiramo iz kredita i financirali smo jako dugo i nagomilali smo dakle u zadnjih 10, 15 godina preko 25 milijardi kuna nekakvoga duga u Hrvatskim autocestama kojeg sada treba vratiti i to neće biti lako dakle, to je samo glavnica a gdje su kamate i sve druge obveze i poanta je zapravo o onome što smo mi kao Vlada pokušali napraviti ali tu se stvorio otpor, dakle, riječ je o monetizaciji, o uvođenju jednog partera koji bi snosio dio tereta toga velikog duga koji dakle s kamatama se penje i do 4 milijarde eura i jedan put se taj problem mora početi ozbiljno rješavati. Sve drugo je zapravo prelijevanje iz šupljeg u prazno da tako kažem jer jednostavno novca nema da se taj problem odnosno da se ti krediti otplaćuju nekakvim redovitim putem. Prema tome i do ove mjere od strane kolege Hajdaša je došlo isključivo zbog toga što se paralelno kretala priprema procesa za monetizaciju i to je bila jedna među mjera koja je u konačnici trebala dovesti do monetizacije, rješavanja duga autocesta na jedan drugi kvalitetniji način. Sada smo dakle došli u fazu spominjanja IPO-a ali evo nema od toga još uvijek ništa pa očekujemo da se krene u taj projekt ozbiljnije. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, Pero Ćosić.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega, ma naime svima nama je jasno da novca jednostavno u proračunu nije bilo ali bilo je 4 godine da se na neki način iznađe mogućnost kako riješiti problem prezaduženosti poduzeća unutar cestovne i željezničke infrastrukture. Nažalost to se počelo raditi pred kraj mandata i jedna opcija da kažem da vaša nije prošla u narodu, za drugu ste imali dosta primjedbi unutar i svojih ministarstava znači i nije dovršila se do kraja vašega mandata ali mislim da nije način da se na račun Hrvatskih autocesta koje su također prezadužene i dolaze u pitanje znači dana njihova izgradnja nije način da se pokrivaju rupe u proračunu odnosno one subvencije koje su išle željeznici, koje su bile prepolovljene da se probaju zakrpati sa tim novcem. Znači, ne možemo jednoj tvrtki uzimati da bi drugoj stvarali korist a znamo da su i jedna i druga u problemu. Znači, potrebno je naći neko rješenje, ja vjerujem da je bilo vremena 4 godine da se na tome radi, da se jedan pravi da kažem način kako izaći iz te krize donese a međutim nijedan nije dovršen do kraja. Jel? Hvala.
Hvala. Druga replika, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Ćosić, 60 lipa je uvedeno i to za vrijeme zapravo iste političke nomenklature koja je tih 60 lipa i smanjila sa isključivim ciljem da su to sredstva za financiranje izgradnje autocesta i u nekim budućim vremenima za vraćanje kredita. U ove protekle tri godine na račun smanjenja 40 lipa Hrvatske autoceste su ostale bez skoro 3 milijarde kuna. Kad uzmete ukupan dug Hrvatskih autocesta, Hrvatske autoceste bi da je ostalo tih 40 lipa kao njihov izvorni prihod imale danas 10% manji dug nego što je, imale bi daleko manji trošak kamata i sa gospodarskim oporavkom Hrvatske, sa opterećenjem prometa i sa redefiniranjem određenih rokova za vraćanje kredita Hrvatske autoceste su mogle svoje obveze financirati bez ikakvih problema. Pa evo ga, ovaj kredit recimo ne bi uopće se trebao koristiti za vraćanje ovog djela nego to se moglo vratiti iz ovih 40 lipa a ovaj povoljniji kredit se mogao koristiti za vraćanje nekog drugog nepovoljnijeg kredita. Jer jedno vrijeme je bilo visoke kamatne stope, sad su povijesno niske kamatne stope. Pitanje za 5 ili 6 godina s obzirom da je evo 6-mjesečni … osnova za visinu kamata kolika će kamatna stopa biti po ovome kreditu.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Pero Ćosić.
Pa evo uvaženi kolega Šuker, vi ste potpunosti u pravu, znači te tri milijarde kuna gotovo ne bi bilo potrebe dizati ovaj kredit od RBD-a ili od komercijalnih banaka i siguran sam da bi to puno značilo za stabilnost daljnje izgradnje autocesta. Nažalost došlo je do tog smanjenja koje je po meni nije nikako logično jer u istim problemima su i Autoceste i Željeznice i Hrvatske ceste.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega dobro ste obrazložili što se dogodilo u proteklom vremenu sa Hrvatskim cestama, njegovim i njezinim zaduženjem. Naime, njima su stavljene na teret i druge obaveze koje su trebala biti u Hrvatskim cestama. Smanjen im je prihod iz ovih 60 lipa, nove obaveze koje nisu bile refundirane, nisu bili plaćani kooperanti recimo na brzoj cesti Vrbovec – Bjelovar, nisu bili plaćeni izvođači radova. Tri godine se stajalo. Sve to košta. U konačnici i tužbe i sve ono što se dogodilo u proteklom vremenu došlo je na teret Hrvatskih autocesta. Ovo je hvale vrijedna inicijativa da se kompletno restrukturira dug, da se nađu nova kreditiranja sa dužim periodom, sa manjim kamatama da Hrvatske autoceste ostaju u upravljanju Hrvatskoj državi, da nema monetizacije kojom se željelo zapravo dati drugima koji bi bili pametniji od rukovodstva u Hrvatskoj državi kako bi upravljali i služili nad Hrvatskim autocestama novce ili ih ne bi dovoljno dobro održavali, pa bi tako i promet bio otežan kao što to ima primjera na onima gdje su neki koncesionari. Do danas nema odgovornosti, nema brige i nije je bilo. Ovo je stvarno jedna pohvalna inicijativa koja će uroditi plodom i vjerujemo da ovaj jedan i pol posto kamata će doprinijeti stabilnosti autocesta, daljnjem napretku, ugovaranju i izgradnji a ne onomu. Naravno da je nužno i vratiti ono što im pripada kako bi se ovi dugovi i smanjili, a to je 60 lipa u gorivo koje im pripada. A Hrvatske željeznice financirati iz europskih kohezijskih fondova i tako napraviti ono što je potrebno. Vjerujemo da ćete imati i da će biti dovoljno sluha i vremena kako bi se cjelokupni dug restrukturirao i uzeli novi krediti sa dužim rokom i sa manjim kamata najviše sa 1%.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik.
Evo zahvaljujem gospodine Đakić. Pa evo čuli ste i od zamjenika ministra i ja sam nešto rekao. Znači, hrvatska Vlada i Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture aktivno radi i sa Svjetskom bankom i sa Europskom bankom upravo na rješavanju cjelovitog problema, znači svih, cijelog cestarskog sektora. I koliko ja znam osnovano je 11 radnih skupina koje aktivno rade i sigurno će davati dobre smjernice ovom konzultantu EBRD-ovom koji će, koji se financira i njihovim sredstvima i da će se iznaći to rješenje kako cjelovito riješiti taj problem. I naravno da to može podnijeti naš proračun i naravno da to sve što će se raditi treba biti raspravljeno i sa našim građanima.
Hvala. Sljedeća replika, uvažena zastupnica Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega, vi ste u svome izlaganju rekli da ste jako zabrinuti za Hrvatske autoceste i ja se s vama slažem. Ali ja bih voljela da ste bili zabrinuti kad su se te autoceste gradile i kad su 2004. godine cijene odletile za gradnju u nebesa i imamo danas ovo što imamo. Cijelo vrijeme ponavljate da smatrate da treba cjelovito rješenje za, dakle autoceste, da autoceste pri tome ne stvaraju gubitke nove i da se naravno ne moraju zaduživati. Ja se i to s vama slažem, ali onda je bivša Vlada ponudila jedno od takvih cjelovitih rješenja, a to je bila monetizacija. I onda je vaš klub naravno populistički digao pola Hrvatske na noge da se ide protiv toga. I danas dižemo kredit za pokrivanje dugova autocesta. E sad, vi kažete da je to dobro, a ja kažem da to nije dobro. A sad ću reći i zašto nije dobro. To je kredit za ovu godinu. A ja vas pitam da mi odgovorite što ćemo sa sljedećom godinom i onom sljedećom godinom i onom sljedećom godinom. Dakle, bez cjelovitog rješenja nema, nema uspjeha za autoceste. Mi ćemo zaduživati se iz godine u godinu u godinu i stvarati nove dugove i obmanjivati javnost. Ne, ovo nije dobro rješenje i ovo nije dobro za autoceste. Ono što je nudila prošla Vlada jest bilo cjelovito rješenje, ali jako mi je žao što ste populistički reagirali i niste podržali rješenje i danas ne bi imali ovo i ne bi morali se ponovo zaduživati.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Pero Ćosić.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice, ma naime ja nisam rekao da je ovo izvrsno i dobro rješenje. To je jedino moguće rješenje koje je sada u ovom stanju i moguće i to je vaša Vlada pokrenula i sve pregovore koji su za podizanje ovih kredita. Znači, došli smo u to stanje da to tako moramo rješavati da kažem gasiti vatru. A što se tiče cijena koštanja autocesta mislim da nije lako uspoređivati jednostavno cijene i po vremenu i po mjestu, po lokaciji nastanka jer to je, treba dobra analiza kako da se te cijene usporede. Ja sam gledao jednu analizu EUROSTAT-a a to je službena statistička agencija EU gdje su oni radili 2007., znači prije nastanka krize radili su cijene koštanja autocesta u 27 europskih zemalja pa i zemlje u našem okruženju Bosne, Srbije, Crne Gore. I stoga i indeks cijena cestogradnje u Republici Hrvatskoj je bio 62% u odnosu na europske ceste i one su, čak je Rumunjska ima taj indeks 82. Čak je u Albaniji bio veći koeficijent, znači cijene koštanja nego što je to u Hrvatskoj. Tako da, mislim da se teško to sa vremenom i u tom vremenu je bilo i poskupljenje i goriva i radne snage i svega toga što je bilo na tržištu. I ja ne znam koji proizvod u Republici Hrvatskoj je bio 40% manji nego što je to, nego što je bila ta izgradnja autocesta. Tako to je upitno i svatko ima svoj način kako to tumači. Ono što je je, to su službeni podaci. I ja se slažem i o tome govorimo, znači treba pronaći jedno cjelovito rješenje. Bilo je četiri godine da se to pronađe. Na ovoj Vladi sada je da to pronađe, da to predstavi hrvatskim građanima i da jednom tu priču probamo rješavati onako kako treba.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Ćosić, kad se donosi bilo koja odluka, a posebice financijska ona se mora temeljiti na analizi, a mora biti društveno i ekonomski opravdana. Odluka o oduzimanju 40 lipa po litri benzina iz financiranja autocesta je bila nepromišljena, štetna i bila je površna. Ma čak nije bila djetinjasta, ona je bila infantilna. Jer ta odluka je bila presuda Hrvatskim autocestama i stvaranje i kreiranje okolnosti za pripremu privatizacije Hrvatskih autocesta. I logično je da se iz litre benzina financiraju autoceste, a ne željeznice. Jer automobile ne vozimo po tračnicama nego po autocestama. Hvala lijepa.
Odgovor, uvaženi zastupnik Ćosić.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Marić ma u potpunosti se slažem s vašom konstatacijom. Naime, ova cijena gdje je smanjena na 20 lipa je mogla biti donesena da se našlo dugoročno rješenje za rješavanje Hrvatskih autocesta. I gospoda su vjerojatno mislila da će monetizacija autocesta proći i da će to prodati sve i da ostaje 20 lipa i da će to biti dovoljno za daljnje funkcioniranje Hrvatskih cesta i neku daljnju izgradnju autocesta. Međutim, to se nije dogodilo. Da je to doneseno nakon restrukturiranja i rješavanja duga tih poduzeća ja bih se složio u redu, evo imamo rješenje znači na drugi način, ali to je doneseno prije toga i nažalost evo dovelo je do tih posljedica da imamo sada znači otežano vraćanje kredita i smanjenu izgradnju autocesta.
Hvala. Sljedeća rasprava je kluba SDP-a, uvaženi zastupnik Siniša Hajdaš-Dončić.
Dakle, radi se o kreditu Hrvatskih autocesta i EBRD-a koji je točno što je gospodin Šuker dakle započela Vlada u 11. mjesecu ali je započela zapravo s pregovorima o 200 milijuna eura plus opcija B dakle to je 50 milijuna eura koji služe za restrukturiranje recimo i za tzv. otpremnine ako postoji potencijalni višak u poduzećima. I to je u tom trenutku i sada prijelazna mjera, s tim se mogu složiti. Ali se ne mogu složiti s time da se Hrvatske autoceste mogu gledati izdvojeno i ne mogu se gledati izdvojeno od ostalog cestarskog sustava dakle Hrvatskih cesta, isto tako i Hrvatske željeznice. Jer neke europske države upravo iz troška goriva financiraju željeznice. Dakle, to je normalno i to je u skladu da tako kažemo i sa preporukama i nekoj nazovimo to zajedničkoj europskoj transportnoj politici. No, ono na što bih htio upozoriti je zapravo tranša B i dakle 50 milijuna eura koje će povećati javni dug države jer s ovih 200 milijuna se zapravo ostaje neutralno jer se vraćaju dugovi, 50 milijuna eura je novo zaduživanje. Dakle, to je također Ministarstvo financija vjerojatno sada odobrilo jer je pregovore završio sadašnji ministar tj. njegov pomoćnik. Dakle, uvijek imamo tri faze pregovora s EBRD-om i Svjetskom bankom. Dakle, ovdje se radi o tome da je ovdje vrlo eksplicitno navedeno na 45. stranici da se radi i o financiranju savjetnika za privatizaciju koji savjetuje jamce u iznosu od 3 milijuna eura. Dakle, govorim o privatizaciji ne govorim o koncesiji da budem pojmovnički jasan. A isto tako na moj upit na saborskom Odboru za pomorstvo, promet i infrastrukturu dakle ja dobivam odgovor 25. svibnja od ministarstva koji je vrlo jasan, koji kaže da dakle jedna od mogućih mjera u cjelokupnom procesu reformiranja i restrukturiranja sustava jest i moguće uključivanje privatnog kapitala u sustav HAC-a i HAC-ONC-a. Kako bi se potaklo povećanje učinkovitosti i dugoročne održivosti sustava u ovom se trenutku ne mogu prejudicirati hoće li i u kakvom modelu, obliku i obujmu dakle kako bi to moglo biti. Dakle, ovdje direktno iz odgovora dakle Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture je vidljivo da se razmišlja o privatizaciji HAC-a. Pošto je to navedeno u odgovoru kažem, što nikad dosada nije bila namjera nikog. Dakle mi smo, to je točno, razgovarali o koncesiji ili monetizaciji kako je bilo popularno nazvana u javnosti, ali to je zapravo čista koncesija, ali nikad nismo htjeli nešto privatizirati. Dakle, o HAC-ONC-u kao naplati i održavanju ja imam osobno svoje mišljenje, dakle tu može raditi privatan partner. Dakle, većina europskih sustava samog održavanja naplate je privatizirana, ali nikad nikom nije na pamet padalo da privatiziraju javno dobro. Ovdje iz ovih odgovora se to iščitava. Ali zaključno ću reći, jer se slažem sa racionalnim čovjekom gospodinom Škrgatićem, da je ovo trenutno jedino i moguće sada da se premosti ova godina i da se zapravo onda HAC pripremi za jedan od reći ću oblika vjerojatno IPO-a koji je bio i u zemlji najbolje prihvaćen sa uključivanjem hrvatskih mirovinskih fondova ali ne u HAC nego zapravo u HAC-ONC koji onda može dobiti dugotrajnu koncesiju. Jer to je onda rješenje i za nagomilane dugove koje ne bi riješio niti da je ostalo 60 lipa jer bi se dogodio zapravo kraval u željeznicama, a isto tako i u Hrvatskim cestama. To je činjenično. Ja uvijek sam promatrao i promatrat ću promet dakle holistički, cjelovito a ne parcijalno i pojedinačno. U konačnici dakle klub SDP-a će podržati ovaj a nazovimo zakon ali ćemo vrlo pažljivo promatrati što će se događati sa točkom B, dakle sa tranšom od 50 milijuna eura. Jer je ovdje ostalo kažem na stranici 45. u hrvatskom prijepisu, dakle financiranje savjetnika za privatizaciju, a isto tako i iz odgovora je vidljivo koji je javni dokument, dobili su ga svi članovi Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu da se ovdje spominje privatizacija HAC-a što ćemo mi u svakom slučaju sprečavati. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Dončić ja se slažem, možda će biti čudno nekima, s ovim dijelom u kojem ste rekli da kompletan infrastrukturni dakle prostor u Hrvatskoj prometni treba gledati zajedno. Međutim, nažalost kod nas se ovdje raspravlja ovisno tko je u kojoj poziciji. Tako nekad ako pogledate rasprave, ja se sjećam još nekih drugih vremena, pa kad je predlagan Sabor onda su se gurali silni novci iz državnog proračuna prema željeznicama. Dakle, svaka saborska rasprava je vodila u tom smjeru. Međutim, ono što definitivno možda ste vi imali dobre namjere s onih 60-20-40, međutim to je proces koji se mogao dogoditi tek u trenutku kad se zna točno što će se napraviti sa HAC-om. Međutim, dok se to nije dogodilo tih 60 lipa je naprosto moralo ostati tamo gdje je. Zašto? Zato što onih 20 lipa koje su dali Hrvatskim cestama nije povećalo njihovu aktivnost i njihovo pojačano održavanje prometnica koje nisu u sklopu HAC-a. Dakle to je činjenica. Jer ako pogledamo financijske planove onda ćete vidjeti da se oni sve ove 3 godine smanjuju, jel tako? Istovremeno kad pogledamo Hrvatske željeznice, Hrvatskim željeznicama možete dat koliko god hoćete novaca, međutim dok one ne izvrše restrukturiranje to je naprosto bacanje novaca. Ja se sjećam tamo nekad davno radni omjer HŽ-a je bio 2,85 a to znači na zarađenu kunu iz državnog proračuna je moralo doći 2,85 kuna da one uopće mogu funkcionirati. Znači one su u principu zarađivale negdje pa praktički ni 25% potrebnih sredstava za svoje funkcioniranje. I onda je projekt sa svjetskom bankom krenuo u restrukturiranje i to se smanjilo, onda se s tim stalo i oni su nažalost došli ovdje di jesu. Dakle mi smo naprosto nekom ko je mogao bit bolji sa tih 40 lipa uzeli novce i bacili negdje drugdje bez ikakvog efekta, to je ključni problem. To je samo … ne treba nigdje davati novce gdje nisu provedene restrukturiranje ili reforme jer naprosto na takav način se razbacujemo s novcima poreznih obveznika. To je činjenica i nitko je ne može osporiti.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Siniša Hajdaš Dončić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] evo sad ja mislim da je, isprika. Dakle što se tiče sustava Hrvatskih željeznica htio bi da budemo precizni, dakle 400 milijuna kuna nisu dobile Hrvatske željeznice nego je dobila HŽ Infrastruktura, a sam sustav Hrvatskih željeznica ako ga promatramo ponovno cjelovito iz bivšeg Holdinga je ima prije 3,5 godine 17 tisuća zaposlenih, sad ih ima negdje blizu 10. Dakle tu su neki pomaci definitivno napravljeni i cijela zamisao dakle što se tiče 20 lipa i za Hrvatske ceste i 20 lipa za Hrvatske željeznice, dakle govorimo o 400 milijuna kuna za ova poduzeća isključivo je išlo kao sufinanciranje tzv. domaće komponente po EU projektima. Moramo priznati, dakle samo govorim činjenične stvari, da su i Hrvatske ceste zapravo ostvarile dakle dva europska projekta. Govorimo o bivšem operativnom programu promet 2007.-2013., to je most na Čiovu i splitska zaobilaznica kojom se upravo jedan veći dio sredstava kao nacionalna komponenta financira iz tih 20 lipa. Isto tako i Hrvatske željeznice koje su ugovorile dvije pruge, dakle ugovorile su i prugu … Žabno, govorim HŽ Infrastruktura, ugovorile su prugu Dugo Selo-Križevci. I to je upravo bilo namijenjeno za europsku komponentu. A u prošle dakle dvije godine naravno da smo mi htjeli riješiti problem zaduženosti Hrvatskih autocesta samim time i hrvatskog javnog duga nazovimo tako, dakle zbog izmjene metodologije i nove … na način da pokušamo dakle autoceste koncesionirati i na taj način bi riješili zapravo 3 milijarde eura duga Hrvatske. Da li po modelu A dakle čiste da tako kažem koncesije ili po modelu B uvođenjem hrvatskih mirovinskih fondova i građana. Dakle taj bi se dug smanjio. A sa druge strane imali ste i pritisak, nemojmo zaboraviti to zna i kolega Lalovac zapravo najbolje, imali ste pritisak … Europske komisije na smanjenje deficita. A i Hrvatske ceste i HŽ Infrastrukture je sastavni dio hrvatskog proračuna. Dakle što je bilo? Dakle vi ste smanjili [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] završna misao ako mogu, ako niste smanjili s 1 milijarde i 200 milijuna kuna dakle izravno iz proračuna na 800 milijuna kuna, a ovih 400 milijuna ste dodali iz trošarine HŽ Infrastrukturi. Dakle to rade druge europske zemlje, nije to ništa čudno bilo. Hvala.
Slijedeći je kluba Hrvatske narodne stranke Liberalni demokrati i uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Zamjeniče ministra, kolegice i kolege ovo na izgled izgleda forma, tehnički, tehnikalija međutim nama u HNS-u ništa tu nije sporno. Radi se zapravo o refinanciranju, vrsti refinanciranja i jednom financijskom restrukturiranju djela duga. Međutim, ova tranša o kojoj je bilo govora, tranša B nama je sporna. Naprosto vrlo iz jednostavnog razloga što dižemo kredit za nešto a što ne znamo u cijelosti koliko košta. Da li je taj predviđeni iznos jednostavnim laičkim rječnikom kazano da li je to dovoljno? Nadalje, ono što nam je sporno što će se Hrvatske ceste, odnosno država morati ponovo zadužiti za dodatnih 200 tisuća eura jer ukupno vraćanje anoiteta je negdje oko 400 milijuna eura. Znači to je samo 50% onoga iznosa koje Hrvatske autoceste prema onome što je opisano u ovom prijedlogu Zakona o potvrđivanju ugovora napisano. Tranša B ima niz određnih dilema, dvojbi. Na neke smo dobili odgovor, na neke je odgovore dao i zamjenik ministra i sam ministar je i kroz medije vrlo jasno kazao o čemu se radi. Međutim, ima tu dosta nelogičnih, kontradiktornih izjava i naprosto neke čak mogu kazati da i zbunjuju. Prvo, znači govorim o djelu što se tiče tranše B u iznosu od 50 milijuna eura. Pa se kaže, veli da bi 30 milijuna eura bilo financiranje kapitalnih izdataka u vezi programa operativnog restrukturiranja, pa znači sa ciljem provedbe akcijskog plana restrukturiranja koji nije donesen. Kako možemo znati da bi planirati određena financijska sredstva a ne znamo za što? Nadalje, ono što je sporno i što se spominje u ovim obrazloženjima i izjavama koje smo mogli čuti, spominje se i privatizacija, čega, privatizacija čega? Nadalje, svjesni smo činjenice da je HAC opterećen dugovima koje mora vraćati i samoupravljanje po meni potpuno bi bilo prihvatljivo da se radi o djelu financijskog restrukturiranja. Međutim, velim nama je sporna tranša B od 50 milijuna jer u njoj je sadržano nešto što moramo biti realno objektivno sagledati i ima puno dilema i nedoumica. I sada usporedimo ono što je rečeno u samom obrazloženju, ono što je rečeno, što je i zamjenik ministra govorio ovdje a i prije i u javnosti sam ministar pa kaže, evo citirati ću, kada se govori o savjetniku koji košta oko 500 tisuća eura, ili tri milijuna, sada više ne znam da li će biti privatizacija ili će biti konzultant pa se kaže, veli: „Moguće je da jedna od preporuka savjetnika za restrukturiranje bude i potreba uključivanja privatnog kapitala, odnosno neki oblik privatizacije nekakvog dijela sustava.“ Znači sve se temelji na pretpostavkama. Pa gospodo kolege i kolegice ne diže se kredit na temelju pretpostavki. Taj kredit ćemo mi morati vratiti, hrvatski proračun. Nadalje, veli, citiram: „Važno je istaknuti da postupanje po savjetima savjetnika za privatizaciju nije obvezujuće za jamca odnosno RH.“. A po drugoj strani, kada pogledamo dijelove ugovora koji govore o članak 3. Izvršenje projekta, citiram: „Pored općih obaveza utvrđenih u članku 4. standardnih uvjeta zajmoprimac će osim ako se banka ne suglasi drukčije…“. Pa onda nabraja što. A isto tako govorimo o onome što zajmodavac odnosno EBRD, što EBRD-u nije prihvatljivo. Da li možda razmišljamo na način, odnosno trebali bi razmišljati da su nam vezene ruke za određene, da li faze, da li načine restrukturiranja. Da nije to omča oko vrata. Tu se govori u članku 3. Izvršenje projekta što svakako je više nego prihvatljivo. Pa u točki … [[Govornik se ne razumije.]] kaže da treba izraditi i odobriti akcijski plan restrukturiranja do 31. prosinca 2016., provesti ga u skladu sa rasporedom navedenim u njemu. Zatim izraditi i odobriti akcijski plan restrukturiranja radne snage do 31. prosinca 2016. i provesti ga. Provesti akcijski plan korporativnog upravljanja, osigurati da svako smanjenje radne snage, da sada ne citiram sve, itd.. Nadalje, razviti i usvojiti mehanizam za pregled cestarina. Jedna tehnikalija. Danas je lipanj mjesec. Ja bih volio čuti zamjeniče ministra ukoliko imate informacije da li je to sve uhvatljivo, odnosno dohvatljivo do konca godine do 31.12.2016. godine. Bojim se, dvojim oko toga da li je to uopće moguće napraviti kada još dan danas ne znate u kojem smjeru će se ići u restrukturiranje Hrvatskih cesta u cjelini. I sada ako dalje čitamo članke ugovora tada ćete vidjeti da postoje i oni, da ne kažem penalizacija, o kojoj ne bih želio govoriti a vjerujem da ste, da više nego dobro poznajete što piše u tome dijelu. Sve u svemu, nama u HNS-u bi bilo prihvatljivo da se radi o iznosu 200 milijuna eura koje govori o financijskom restrukturiranju. Međutim, ponovno ističem tranša B izaziva veliku dilemu, veliku dvojbu. Ali se nadam isto tako da ukoliko danas ne možete nam dati te odgovore voljeli bi čuti vrlo skoro što o tome dijelu plana restrukturiranja, akcijskog plana restrukturiranja u kojem smjeru će se ići. Hvala.
Hvala. Nema više rasprava. Zaključujem raspravu. A vi ćete, ispričavam se. Završno će predlagatelj. Miro Škrgatić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Možda neke ove dvojbe koje su još bile u zraku pa možda samo da se to pojasni, da se to malo pooštri slika i da stvarno imamo jasne stavove oko toga u kojem smjeru idemo. Dakle netko me je i citirao kada sam rekao da je ovaj zakon je neobičan. Neobičan je po jednoj jedinoj situaciji a to je da možda prvi puta u ovom autocestovnom i cestovnom sektoru imamo jedan kredit, zajam koji je uvjetovan. I ja bih rekao zato i nema straha od ove tranše B. Jer da bi se došlo do tranše B mora se ispuniti niz uvjeta. Dakle u ovom zajmu, u ovom ugovoru ima nekoliko osigurača koji prije svega štite i nas kao Vladu, ministarstvo, pa štite donekle i vas kao zastupnike kada donosite odluku i kada treba razjasniti stavove i ciljeve ustvari prema kojim idemo. Tranša A iznosi 100 milijuna eura. Da bi se ona konzumirala, odnosno da bi se prešlo na tranšu B potrebno je ispuniti neke uvjete. Tranša B koja vidim da dosta izaziva prijepora ili pitanja, potpitanja, ona je po meni vrlo jasna, dakle da bi ovaj kredit se mogao konzumirati u svom punom obimu. Napokon je netko rekao da, dobiti ćete sredstva ali morate izvršiti prvi i osnovni uvjet a to je vrlo jednostavno, morate napokon restrukturirati te kompanije da ne bude i loš prizvuk u javnosti. Samo restrukturiranje po sebi ne znači uvjetno i automatski sad će netko ne znam potjerati 1000 ljudi na ulicu. Ne, znači restrukturiranje podrazumijeva znači kompletan sustav redefinirati, vidjeti što su unutra slabe točke od sustava naplate, održavanje itd., pa u konačnici i rješavanja djeca ako ih ima viška zaposlenika za koji je osiguran dio tranše B, znači to je jedan moment u kojem stvarno imamo sve alate da možemo to napraviti na kvalitetan, korektan i pošten način. Što se tiče ove definicije koja je ostala u ovom dokumentu, koja spominje moguću privatizaciju. Ja bih tu jasno odijelio i laserski razrezao dva pojma. Jedno je prodaja infrastrukture a drugo je znači moguće privatiziranje određenih dijelova sustava koji mogu biti privatizirani. Pa u javnosti se često govori o učešću mirovinskih fondova, mirovinaca jel? To je privatni kapital svih nas koji jesmo u drugom stupu. Znači u segmentu aktivirati dio tog kapitala, u segmentu onog dijela sustava mislim da ću se tu i složiti sa bivšim ministrom kad razgovaramo o … zašto ne? Radničko dioničarstvo. Zašto ne? Nema tu niti prijepora, nema tu niti teorija zavjera. Dakle, otvaramo prostor prije svega da kapital domaćih ljudi, naših građana aktiviramo na najbolji mogući način i kroz taj pristup da zaštitimo neke moguće manipulacije u budućnosti sa autocestovnim sektorom i tu mogu izričito potvrditi da nema prodaje Autocesta. Zašto? Pa uostalom ljudi su rekli na referendumu ne želimo da se prodaju Autoceste. Zašto bi onda to ja, vi ili netko treći rekao, da mi ćemo to sad nekako zakulisno prodati. Samo govorim da je bilo, sindikat je pokrenuo jednu inicijativu na koju su rekli ne želimo dati Hrvatske Autoceste nikome, jel, osim dalo se iščitati osim Hrvatskim građanima koji su investirali u te Autoceste pa ako hoćete i kroz ove lipe u gorivu. Mi možemo reći da su lipe angažirane u HC-u, u HŽ infrastrukturi ili negdje, te iste lipe, to su sredstva Hrvatskih poreznih obveznika koja su plasirana u sustav koji znači razvija komunalnu infrastrukturu. Ja ovdje mogu reći vrlo odgovorno, nema govora o tome da bi netko privatizirao Hrvatske autoceste i prodao ih nekom drugom na stranom tržištu. To ne. Ali privatizirati dijelove sustava a da RH ostane većinski vlasnik, hipotetski da, to je moguće ali naravno ne bez Hrvatske vlade i Hrvatskog sabora u kojem vi sjedite. Dakle, nitko to nije htio niti insinuirati niti sakriti to u tekstu. Tekst je jasan, ne dvosmislen je i otvara mogućnosti prije svega da je nalog nama u sustavu da restrukturiramo te kompanije. Znači, mi tu alternative nemamo. Zato taj kredit malo možda je neobičan jer da je tu došao standardni kredit sa svojim svim performansama kakve obično imaju kamatna stopa, …., broj godina otplate, … itd. možda ne bi uopće mi došli na tu raspravu. Sad kad smo ugradili neke zaštitne mehanizme u ovaj kredit zajedno sa Europskom bankom za obnovu i razvitak, zajedno sa Svjetskom bankom budite uvjereni sigurno neće dozvoliti novi kolaps ovog sustava i sigurno neće jamčiti za nekakve programe koji nisu argumentirani, koji nisu održivi na dugi rok i koji ne daju perspektivu i vama i nama da idemo u kvalitetnom i pozitivnom smjeru. Ovaj puta smo stvarno dotjerali do tog trenutka da je netko izvana došao i rekao da, dat ćemo vam sredstva pod tim i tim uvjetima, uz te i te osigurače. Evo htio sam samo da tu budemo jasni, da tu ne ostane nikakvo zrnce sumnje da sad netko nešto tu hoće napraviti mimo vas koji ćete uvijek donijeti konačnu odluku ili mimo Vlade RH ili mimo struke koja bi trebala na krajnje kompetentan i kvalitetan i stručan način vama ovdje prezentirati o čemu se radi. Evo htio bih samo odagnati bilo kakvu sumnju oko toga da je ovdje nešto sad, ne ostalo je, privatizacija je ostala još od prethodnog dokumenta, mogućeg djela nekog sustava koji bi mogao biti podoban da se restrukturira i na taj način da li kroz radničko dioničarstvo, dali preko mirovinaca ili nekog trećeg, ja to uopće ne želim prejudicirati jer to i nije u mojoj nadležnosti ali nama ovdje sigurno nije zabranjeno komentirati ovakve teme. Evo zahvaljujem se.
Hvala. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Vjerujem da ste me zamjeniče ministra možda krivo shvatili. Naime, mi u HNS-u nismo protiv privatizacije nekog djela kojeg je moguće privatizirati. Međutim, ono što piše u prijedlogu Zakona o potvrđivanju ugovora, izjave koje je dao ministar, koje smo čuli su kontradiktorne. Znači, spominje se nekoliko opcija mogućih i zato je tranša B sporna. Tranša A znači od 200 milijuna eura nije sporna. To je financijsko restrukturiranje i svjesni smo situacije financijske. Nadalje, ono što bih želio kazati je da je malo čudno da dižemo tranšu B odnosno 50 milijuna eura kredit za nešto što ne znamo što ćemo raditi. To je meni sporno. Ne znam, idete kupiti auto, ja ću kupiti auto pa ajde 20 tisuća eura mi je dosta, ne znam što ću kupiti, a možda kad dođem na tržište možda auto košta 30 pa će mi biti premalo. Znači, po meni ako se išlo na tranšu B trebalo je napraviti, imati viziju što, kako sa Hrvatskim cestama i tada bi se moglo vidjeti da li je to treba 50 milijuna eura ili treba više ili manje. Znači o tome se radi, to je ono što sam bio u svojoj raspravi želio istaknuti da je čudno da se ide na takav način jer ne bih želio da ispadne da se ne vraćam ne toliko daleko u prošlost i negativnih konteksta upravo ovakvih kredita ili nečeg sličnog i pohvaljujem, ovo je više nego pohvalno što su ovi osigurači ugovor, namjerno sam ih čitao, koji su jesu neka vrsta garancije, ali opet s druge strane nisam siguran u realizaciju ovo šte ste i sami sada kazali, da li je do 31.12. kada su ugovorom definirani rokovi, da li je to realna opcija za izvršenje onoga što u ugovoru piše. Tu je dilema.
Odgovor na repliku, uvaženi zamjenik ministra Miro Škrgatić.
Evo samo kratko. Mislim da vezano za ovih 30 milijuna eura mislim da je potpuno jasno. To su sredstva koja će biti upotrijebljena za restrukturiranje ovih kompanija, za određene procese restrukturiranja. Ako ne dođe do restrukturiranja, onda nema ovih kompanija i nema uopće ovog procesa. Onda nema ni ovog datuma o kojem ste vi sad govorili 31.12. Ovo je nama sad uvjet, ovo je Damaklov mač … [[Govornik se ne razumije.]] Znači, ovih 30 milijuna eura će se morati u jednom procesu upotrijebiti za troškove restrukturiranja kompanije. 3 milijuna eura za troškove savjetnika koje morate uzeti, pod čijom supervizijom i pratnjom će se raditi određene radnje. Pa već sad vam rade radne skupine u punom ritmu, barem desetak radnih skupina koje pokušavaju uhvatiti ove rokove. Ja se slažem sa vama i ja sam ponekad skeptičan da li je moguće uhvatiti rok. Ali ako ne startamo, ako ne krenemo onda ga nećemo sigurno uhvatiti. Dakle, ovo je nama sad stvarno mi vidimo onu santu u koju ćemo udarit, samo je pitanje koja će bit šteta. Ja vam to mogu vrlo iskreno reći ovako aludirajući na one nesretnike sa Titanica. Mi nemamo alternativu. Mi alternative nemamo. Mislim da je to svima koji sjede u ovoj sabornici mora biti jasno. Ovisno o angažmanu ljudi koji sad rade, cijeli timovi ljudi, stranih stručnjaka, naših domaćih, u ministarstvu mi smo samo krov, vrh neke politike koja sad to nastoji koordinirati i napraviti najbolje u zadanim rokovima sa što manjom štetom. A budite uvjereni da ovih 30 milijuna eura da ni jedan cent neće se dozvoliti da ode nekud u krivo ili u stranu ili da se eventualno na neki loš način potroši. To su strogo zadana sredstva koja se itekako moraju namjenski potrošiti i sa svojim krajnjim ciljem i svrhom. Evo ispričavam se, mislim da nisam bio predugačak.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Iza pauze nastavljamo sa točkom sedam u 15,00 sati. STANKA U 13,25 SATI
Slijedeći je konačni prijedlog Zakon o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta restrukturiranje HAH-a prvo i drugo čitanje P.Z.BR.62. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakon o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta restrukturiranja HAH-a. Molim glasujte. Tko je za? 128 za, 3 suzdržana i 2 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje projekta restrukturiranje HAH-a.
Dobar dan! Uvažene zastupnice i zastupnici nastavljamo sjednicu s točkom dnevnog reda - Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2015. godinu; Podnositeljica izvješća je pravobraniteljica za ravnopravnost spolova na temelju članka 22. Zakona o ravnopravnosti spolova. Zbog obimnosti materijala cjelovito izvješće nije umnoženo već se nalazi na web stranici Hrvatskog sabora. Raspravu je proveo Odbor za ravnopravnost spolova. Izvješće ste primili na sjednici. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predlagatelj dodatno obrazložiti prijedlog? Uvažena pravobraniteljica za ravnopravnost spolova Višnja Ljubičić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Izvješće o radu neovisne antidiskriminacijske institucije pravobraniteljice za 2015. godinu je pred vama. Ono čini presjek godišnjeg rada institucije i ukazuje na pojedine trendove vezane uz diskriminaciju na temelju spola, bračnog, obiteljskog statusa, majčinstva, spolne orijentacije, rodnog identiteta u područjima rada, zapošljavanja, socijalne sigurnosti, obitelji uključujući obiteljsko nasilje, obrazovanja, političke participacije i medija. U okviru svojih nadležnosti, a temeljem Zakona o ravnopravnosti spolova tijekom prošle godine radili smo na ukupno 2467 predmeta. U tom smislu zadržao se trend povećanja od 8% koji se i dalje odnose na spolnu diskriminaciju 90%. U odnosu na spolnu diskriminaciju 90% druge diskriminacijske osnove kao što je primjerice obiteljski i bračni status, pritužbe se odnose samo u 4%, na spolnu orijentaciju 4,5% ili na rodni identitet nešto manje od 2%. Kako nam je dato u mandat temeljem Zakona o ravnopravnosti spolova proveli smo neovisnih 7 istraživanja našim ljudskim potencijalima, našim financijskim sredstvima u okviru plaća i to 3 iz područja rada, zapošljavanja, socijalne sigurnosti, 2 iz područja socijalne skrbi, 1 iz područja obrazovanja i znanosti, 1 iz područja javnog informiranja i medija. Proveli smo i 9 samostalnih analiza. Kao i posljednjih godina provedena su 2 referenduma, memoranduma o suradnji sa Policijskom akademijom Ministarstva unutarnjih poslova i sa Pravnim fakultetom u Zagrebu Sveučilišta u Zagrebu vezano za edukaciju studenata i studentica tako da je dosada negdje oko 13 studenata stručno osposobljeno u našoj instituciji. Tijekom 2015. godine odrađivali smo zadnju fazu europskog projekta „Uklanjanje staklenog labirinta“, ali smo i na velikoj konkurenciji EU, Europske komisije uspjeli dobiti novi projekt vezano za ekonomsko osnaživanje žena i usklađivanje participacije obiteljskog i poslovnog života. Dakle, u ove 2,5 godine naš mali tim od 11 ljudi uspio je dobiti inkasirati nešto manje od milijun eura. Projekt „Uklanjanje staklenog labirinta“ je uspješno završen, uspostavljena je baza poslovnih žena jedinstvena u ovom području jugoistočne Europe. U praksi diskriminacija se pojavljuje u raznim područjima javnog i privatnog života, a prema zaprimljenim pritužbama najveći broj 52% odnosi se na turbulentno tržište rada, zapošljavanja i socijalne sigurnosti. Prituživale su se najčešće žene u čak 80% slučajeva što nas i ne čudi jer čine većinu nezaposlenih, većinu onih koji rade na određene vrijeme, većinu koje rade u potplaćenom sektoru, većinu gdje su kao žrtve spolnog uznemiravanja. Također, u gospodarstvu žene su podzastupljene na visokim pozicijama ekonomskog odlučivanja, nailaze na stakleni strop, nemaju jednake mogućnosti u napredovanju i imaju niže plaće od muškaraca. Životna dob sve više se ispoljava na tržištu rada posebice na teret ženske radne snage. Žene nam uvjetno rečeno su premlade ili stare za zapošljavanje, opstanak na tržištu rada ili kroz sustav napredovanja. Vezano za slučajeve obiteljskog nasilja žene su i dalje žrtve prekršajnih djela i kaznenih djela nasilja u obitelji. I dalje određeni broj pritužbi građana i građanki odnosi se na ne prepoznavanje oblika obiteljskog nasilja. Prvenstveno tu govorimo o ekonomskom i psihičkom nasilju od strane nadležnih institucija. Dok bilježimo pad prekršajnih djela nasilja u obitelji moram reći da postoji jedan drastičan trend od povećanja više od 100% kaznenih djela nasilja u obitelji u odnosu na 2014. Policijska statistika slučajeva nasilja nad ženama kao najokrutnijeg oblika spolne diskriminacije pokazuje da u gotovo dvije trećine slučajeva žrtve su žene. Ukazujemo i dalje da nemamo uspostavljen sustav stambenog zbrinjavanja žrtava nasilja u obitelji i nacionalnoj razini ali moramo spomenuti ovdje jedan svijetli primjer Grada Zagreba koji posljednjih godina zaista skrbi o žrtvama obiteljskog nasilja. Ponovljeno istraživanje u 2015.godini u odnosu na 2011.godinu vezano za izdvajanje financijskih sredstava za opstanak ili održavanje skloništa i savjetovališta za žrtve nasilja u obitelji pokazuju da županije na godišnjoj razini izdvajaju manje od 1% za opstanak i za djelovanje takvih institucija. U području obiteljskih odnosa spolni stereotipi na području roditeljske skrbi i dalje predstavljaju razlog pritužbi očeva dok majke ukazuju na nesenzibiliziranost stručnih osoba vezano uz obiteljsko nasilje kojem su izložene. Valja istaknuti jedno ohrabrujuću okolnost, jednu dobru suradnju sa policijskim strukturama i sa centrima za socijalnu skrb koji u posljednje vrijeme redovito uvažavaju preporuke pravobraniteljice i unaprjeđuju svoj rad. U Hrvatskoj se još uvijek nedovoljno provode mjere koje omogućuju usklađivanje privatnog, obiteljskog života. Očeve bi trebalo učinkovitije poticati na aktivniju brigu o djeci i prema nacionalnoj statistici roditeljski dopust očevi su koristili u samo 2,4% slučajeva. U tom smislu dali smo preporuke Vladi na koji način potaknuti porast broja očeva da bi koristili svoja prav. Demografska slika u Hrvatskoj tijekom 2015.je bila izuzetno loša čime je nastavljen samo izrazito nepovoljan demografski proces koji traje posljednjih nekoliko desetljeća. Što se tiče nepovoljnijeg položaja žena na tržištu rada naglašavamo da spolna diskriminacija žena vezano uz fizičko stanje trudnoće, materinstva je veoma raširena. Preporučujemo niz multidisciplinarnih, dugoročnih mjera kao što su kvalitetna populacijska politika, mjere rješavanja stambene politike, nezaposlenosti, kvalitetnije i povoljnije mogućnosti smještaja djece ali i radnog vremena u jaslicama, dječjim vrtićima, dnevnim boravcima, fleksibilnost uređenja radnog vremena zaposlenih roditelja i zaposlenica s malom djecom, smanjenje ugovora o radu na određeno vrijeme što dodatno uvjetuje ekonomsku nesigurnost. S druge strane, kada govorimo o društvenim skupinama seksualnih i spolnih manjina tijekom 2015.nisu uočene značajnije prepreke provedbi Zakona o životnom partnerstvu i prošle godine smo poduzimali korake kako bi potaknuli pravosudna tijela da sankcioniraju homofobne govore, govore mržnje temeljem spolne orijentacije ali i nasilje motivirano mržnjom. Postupajući po pritužbama građana i građanki i njihovih obitelji da su diskriminirani temeljem rodnog identiteta, ukazivali smo resornom Ministarstvu zdravlja i nacionalnom zdravstvenom vijeću na potrebu kreiranja normativnih okvira temeljem kojeg bi rodne i disforične osobe mogle riješiti i svoj pravni i svoj medicinski status. Držim da je nedavnim razgovorima u resornom ministarstvu u ovom kvartalu 2016.otvorena mogućnost daljnjih mjera u cilju dostupnosti zdravstvenih i medicinskih usluga tim osobama u RH kako bi im se omogućilo da žive u drugom rodnom identitetu. Ustanovljavanjem zakonodavnog okvira o pravima žrtava seksualnog nasilja u Domovinskom ratu doprinijet će se osobnoj i socijalnoj rehabilitaciji žrtava posebice žena. Svakako valja pozitivnim istači činjenicu da danas žrtve seksualnog nasilja u Domovinskom ratu mogu svoja prava iz zakona ostvariti i ako je to počinitelj takvog seksualnog nasilja nepoznat. Povjerenstvo za žrtve seksualnog nasilja zaprimilo je dosada 110 zahtjeva za priznavanje statusa žrtve i završena je obrada prema podacima resornog ministarstva za njih 35. Samostalno smo ili u suradnji sa drugim zainteresiranim dionicima pokrenuli niz inicijativa vezano za ostvarivanje i poboljšanje položaja žena u ruralnim područjima, međutim i dalje ukazujemo na nužnu potrebu donošenja strategije za poboljšanje položaja žena u ruralnim područjima. Posebno ranjivu skupinu izloženu riziku višestruke diskriminacije čine žene sa invaliditetom, kontinuirano pratimo njihov položaj na području rada, zapošljavanja, dostupnosti reproduktivnim pravima, nasilju u obitelji, socijalnoj izolaciji, pristupu obrazovanju i slično. Vezano uz pritužbe građana posebice građanki u pristupu ostvarivanja njihovih reproduktivnih prava osim što smo postupali po pojedinačnim pritužbama vezano za prava rodilja, vezano za priziv savjesti, vezano za kontracepcijska sredstva, pratili smo i ishod zdravstvene inspekcije, inspekcijskog nadzora koje je provedeno u cilju poboljšanja zdravstvene skrbi trudnica i rodilja. I u tom smislu podržavamo preporuke UN-ovog odbora za ukidanje diskriminacije žena koje je tijekom prošle godine upućeno RH. U području obrazovanja ukazali smo na potrebu integracije građanskog odgoja i obrazovanja na uklanjanje stereotipa u udžbenicima o zanemarivanju značaja uloge oca kao roditelja u odrastanju djece, postojećih stereotipa o tzv. muškim i tzv. ženskim zanimanjima podizanju kompetentnosti nastavnika za provedbu zdravstvenog odgoja, upotrebu rodno osjetljivog jezika za strukovne kvalifikacije, zvanja, zanimanja u službenim dokumentima. Građanski odgoj i obrazovanje kao zasebni nastavni predmet u osnovnim, srednjim školama još uvijek nije zaživio. Trebao bi imati važnu ulogu u odgoju i obrazovanju za demokratsko građanstvo i ljudska prava, vladavinu prava i temeljnih sloboda. Rezultati recentnih istraživanja pokazuju potrebu za što konzistentnijim uključivanjem takvih tema u odgojno obrazovni sustav. Temeljem niza godina praćenja područja medija ne može se reći da je došlo do pozitivnog pomaka u načinu na koji mediji prikazuju uglavnom žene. Od prikazivanja žena kao objekta i isticanja njezinog izgleda fizičkih atributa. No zamijećen je i broj kritičkog promišljanja i građana i građanki koji sve više prijavljuju i ukazuju našoj instituciji na takve ne primjerene sadržaje. Dakako u javnom prostoru i dalje svjedočimo i javno reagiramo kada se radi o seksizmima i seksističkim izjavama. Promicanje načela ravnopravnosti spolova u području političke participacije i dalje ostaje veliki izazov za sudjelovanje žena u tijelima političke moći. Obzirom je na posljednjim parlamentarnim izborima izabrano nikad manje žena samo 15%. Podsjećam da posljednjih 10 godina na lokalnoj razini u predstavničkim tijelima krećemo se kontinuirano između 17, 18% žena na lokalnoj razini. Uoči izbora zastupnica i zastupnika u Hrvatski sabor kao i svaki puta prije svakih izbora svim političkim strankama upućujemo preporuku da ispune obavezu iz članka 15 Zakona o ravnopravnosti spolova prema kojem su dužni poštivati načelo ravnopravnosti na kandidacijske liste uključivati najmanje 40% pripadnika jednog spola. U tu svrhu predlagali smo i primjenu modela par nepar ili zip sustava prema kojem svaka druga osoba na kandidacijskoj listi bude osoba suprotnog spola. Moram reći da su žene još uvijek podzastupljene u područjima gdje se donose i političke i gospodarske odluke. Područje sporta, posljednju godinu, 2015. godinu je bilo izrazito dinamična godina kada se radi o položaju žena gdje smo reagirali prema sportskim savezima ili javnim priopćenjima u slučajevima diskriminacije rukometnih sutkinja koje su bile diskriminirane temeljem trudnoće i majčinstva, nogometne sutkinje zbog onemogućavanja profesionalnog razvoja ili ženskog šahovskog kluba zbog umanjenja broja vjerodajnica u odnosu na muške klubove. Sve više se zaprimaju pritužbe u pristupu robama i uslugama i to u području zdravstvenih, bankarskih usluga, poslovima osiguranja. Zaključno postupali smo po pritužbama i na osobnu inicijativu. Uputili smo 335 preporuka, 238 upozorenja, 182 prijedloga, inicirali smo pokretanje 4 kaznene prijave i 1 prekršajnu prijavu. Ističemo da je postignut veliki napredak vezano za uvažavanje preporuka i upozorenja institucije pravobraniteljice. Podsjećam vam 2011. postotak uvažavanja od strane javnih tijela, pravnih osoba, lokalne zajednice, bilo je svega 35% u odnosu na mišljenje, stavove upozorenja institucije pravobraniteljice. Prema posljednjoj analizi za 2015. taj postotak je 81% potpuno uvažavani. Imamo samo 1% institucija koje ne uvažavaju i oglušuju se na odluke institucije pravobraniteljice. I na kraju želim podsjetiti da smo u protekloj godini predstavili evaluacijsko izvješće o radu institucije od trenutka kada je osnovano od 2003. do 2013. godine. Pokazalo se da smo u 13 godina postupali u gotovo 14 tisuća predmeta, proveli 148 neovisnih istraživanja, oko 500-tinjak analiza i surađivali sa preko 340 organizacija civilnog društva uključujući i sindikate. Obzirom na postupanje prema pritužbama građana i građanki u predmetnom izvješću koje ima negdje u punom sastavu oko 300-tinja stranica, dajemo opis 62 slučajeva po kojima smo postupali, dajemo 83 preporuke i uvjereni smo da će Vlada ih razmotriti kao i Sabor, primijeniti u tekućoj godini a sve u zajedničkom cilju poboljšanja, ostvarenja ustavnog načela, davanja jednakih prilika, jednakih mogućnosti i muškaraca i žena. Ja vam se zahvaljujem, očekujem raspravu i spremni smo odgovoriti na sva vaša pitanja kritike i prijedloge. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Želi li izvjestiteljica Odbora uzeti riječ? Uvažena zastupnica Gordana Sobol. … [[Upadica se ne čuje.]] Ispričavam se, ja sam kriv. Uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo pravobraniteljice, u startu ste rekli da ste vi nezavisna zastupateljica ženskih prava, o tome ću diskutirati kada ću raspravljati no ono što u svakom slučaju sada želim odmah replicirati, u uvodu ste kao jedno od poglavlja svojeg djelovanja naveli rodnu jednakost koja se uopće ne nalazi u Zakonu o ravnopravnosti spolova niti u Zakonu o vašem radu, pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Dakle čisto radi javnosti zastupnika radi se o jednom triku. Naime, u našem Ustavu je zagarantirana jedna od temeljnih postavki je ravnopravnost spolova i to je izrazito važna kategorija. U engleskom prijevodu se obično koristi … što bi se onda direktnim prijevodom na hrvatski više ne bi bila ravnopravnost spolova nego rodna jednakost. Međutim između roda koji se tradicionalno koristio kao muški i ženski rod u hrvatskom jeziku od toga napravila jedna konstrukcija koju se danas naziva rodna ideologija. Prema toj ideologiji koju zastupaju upravo udruge s kojima gospođa pravobraniteljica vrlo često nastupa je spol nešto što je zadano biološki, znači muško i žensko a rod je nešto što svaki čovjek sam bira pa onda muškarac može reći da on eto ima muške spolne organe ali se po rodu osjeća žensko ili obratno ali onda kad smo već tako pomiješali te biološke datosti onda netko može birati da je homoseksualnog roda, biseksualnog, tran seksualno, … ne znam što sve ne koje sve ima animal i kojih sve rodova ima i to nije osnova za djelovanje pravobraniteljica za ravnopravnost spolova tako da evo u startu moram reći da taj dio nije u skladu sa zakonom o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova.
Zahvaljujem. Odgovor, uvažena Višnja Ljubičić.
Dozvolite, Zakon o ravnopravnosti spolova govori isključivo o ravnopravnosti spolova, u lokaciju našeg djelovanja ulazi i rodni identitet, dakle koji nam je zadan temeljem Zakona o suzbijanju diskriminacije i u djelu na koji se vi referirate, govorili smo o rodnom identitetu, isključivo koji je uneseno u organski Zakon o suzbijanju diskriminacije a kao jedan od osnova nalazi se i u Zakonu o suzbijanju diskriminacije i na to se uvijek referiramo.
Zahvaljujem. Evo pozivam uvaženu zastupnicu Gordanu Sobol, predsjednicu Odbora za ravnopravnost spolova.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora je na svojoj 4.sjednici održanoj 4. svibnja ove godine raspravljao o Izvješću o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2015.godinu u skladu sa člankom 112. Poslovnika kao matično radno tijelo. Odbor je raspolagao i mišljenjem Vlade RH o predmetnom izvješću. Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova je u okviru svojih nadležnosti tijekom izvještajnog razdoblja radila na ukupno 2467 predmeta i kao što je već sama rekla zadržao se gledajući se prethodna izvješća trend povećanja broja individualnih pritužbi. Pritužbe podnose preko 90% žene. Najčešće se radi o slučajevima izravne diskriminacije, preko 92% koji se i dalje u pretežnom broju odnose upravo na spolnu diskriminaciju a iza tog tek to preko 90% a zatim na bračni, obiteljski status, spolnu orijentaciju, rodni identitet. Kao i prošlih godina najviše pritužbi je zaprimljeno u području rada, zapošljavanja, socijalne sigurnosti. Opet su se najviše prituživale žene u gotovo 80% i to radi spolnog uznemiravanja na radu, ugovora na određeno vrijeme, diskriminacije temeljem majčinstva, obiteljskog statusa, nejednakih plaća i slično. To u biti ne začuđuje obzirom na dugogodišnje trendove vezane uz stopu nezaposlenosti, rodno uvjetovanu segregaciju na tržištu rada, porast broja zaposlenih temeljem ugovora o radu na određeno, teža pristupačnost ugovora o radu na neodređeno i to pogotovo ženama te jazu plaćama koji iznosi iznad 10% i koji je povećan u odnosu nažalost na prijašnje razdoblje. U Hrvatskoj to već godinama govorimo nedovoljno se provode mjere koje omogućavaju usklađivanje obiteljski i profesionalnih obveza tako da bi očeve trebalo poticati na aktivniju ulogu u godinama razvoja, u formativnim godinama razvoja djeteta. Naime, rodiljni i roditeljski dopust koristilo je samo nešto malo više od 2%, 2,04% muškaraca a dok je rodiljne ili roditeljske naknade koristilo svega 1,7% očeva. Spolni stereotipi na području roditeljske skrbi i dalje je najveći razlog prituživanja očeva a s druge strane majke ukazuju na ne senzibiliziranost stručnih osoba vezano uz obiteljsko nasilje kojem su bile izložene. Pravobraniteljica je istakla jednu ohrabrujuću okolnost, dobru suradnju s policijom te iznimno kooperativnost centara za socijalnu skrb koji redovito uvažavaju preporuke pravobraniteljice te na osnovu toga unapređuju i svoj rad. Vezano uz slučajeve obiteljskog parterskog nasilja žene su i dalje većinom žrtve nasilja u obitelji i to preko 64% oštećenica u prekršajnim postupcima. Ono što zabrinjava to je da se i dalje određeni broj pritužbi građana i građanki odnosi na ne prepoznavanje pojedinih oblika obiteljskog nasilja, prvenstveno kad govorimo o psihičkom i ekonomskom od strane nadležnih institucija kao i neprimjenjivanje rodno senzibilnog pristupa u procesuiranju počinitelja i zaštiti žrtve. U usporedbi sa prošlom godinom razvidno je više od 100% povećanje broja žena žrtava u kaznenim djelima nasilja u obitelji i ono što posebno zabrinjava to je trend što veće brutalnosti samih kaznenih djela nasilja u obitelji. Pravobraniteljica je također poduzimala korake kako bi potaknula pravosudna tijela da sankcioniraju homofobni govor mržnje temeljem spolne orijentacije te poticanje na nasilje. Kao što statistika, analiza i sva istraživanja pokazuju da su žene nadmoćno izložene diskriminatornoj praksi i žrtve rodno uvjetovanog nasilja u izvješćima pravobraniteljice i prošle godine se posebno bavilo osjetljivim društvenim skupinama koje su podložne višestrukoj diskriminaciji. Dakle, bazično temeljem spola ali uz to i temeljem invaliditeta, nacionalne pripadnosti, socijalnog statusa i drugo i to su ti rizici višestruke diskriminacije koje su izložene žene s invaliditetom, žene u ruralnim područjima, pripadnice nacionalnih manjina pogotovo Romkinje, žrtve seksualnog nasilja u Domovinskom ratu i žene u prostituciji i u trgovanju ljudima. Vezano uz pritužbe građanki u pristupu ostvarivanja njihovih reproduktivnih prava osim što je postupalo u pojedinačnim slučajevima pravobraniteljica je pratila ishod inspekcijskog zdravstvenog nadzora koji je proveden u cilju poboljšanja zdravstvene skrbi za trudnice, ujedno podržava i preporuke UN-ovog odbora za ukidanje diskriminacije žena vezano za područje reproduktivnih prava. U području obrazovanja zalaže se za integraciju građanskog odgoja i obrazovanja, uklanjanje u udžbenicima prisutnog stereotipa o zanemarivanju značaja uloge oca u odrastanju djece kao i stereotipima o tzv. muškim odnosno ženskim zanimanjima, podizanje kompetentnosti razrednika i razrednica za provedbu četvrtog modula zdravstvenog odgoja, upotreba rodno osjetljivog jezika za strukovne kvalifikacije, zvanja i zanimanja u službenim dokumentima i drugo. Promicanje načela ravnopravnosti spolova u području političke participacije ostaje izazov za uključivanje žena u tijelima političke moći. Nizak postotak izabranih političarki na posljednjim parlamentarnim izborima 15% i oko 18% na lokalnoj razini i žene su još uvijek podzastupljene u područjima gdje se donose političke i gospodarske odluke. U raspravi koja je uslijedila pohvaljeno je izvješće jer na iscrpan i detaljan način obrađuje problematiku ravnopravnosti spolova i pojave diskriminacije u svim područjima od obitelji, radnih odnosa preko medija, obrazovanja, sporta, zdravstva. Članice odbora posebno su se osvrnule na probleme golemog nesrazmjera u području prava na ostvarivanje rodiljnih i roditeljskih dopusta a s tim u vezi i praksu dodjeljivanja roditeljske skrbi uglavnom majkama. Upozoreno je na praksu sudova koji uglavnom donose odluke da se nakon brakorazvodnih parnica u najvećem postotku djeca dodjeljuju majkama doprinoseći na taj način i dalje da se uvriježene predrasude i nadalje generiraju i opstaju i u našem društvu. Postavilo se i pitanje educiranosti naših sudaca, te istaknut problem ne postojanja suradnje sa Pravosudnom akademijom isključivo zbog njihove politike da edukacije drže suci iz samog sustava a ne neovisni stručnjaci i stručnjakinje. Pri tom je istaknut i pozitivan primjer suradnje i otvorenosti Policijske akademije. Pohvaljen je interes i višegodišnje inzistiranje pravobraniteljice i njezino ukazivanje na probleme i diskriminaciju s kojom se posebno susreću žene s invaliditetom. Nadalje, istaknut je posebno problem nedovoljne političke participacije žena na svim razinama a naročito u svjetlo nadolazećih lokalnih izbora. Članice odbora istakle su posebno negativan odjek odluke Ustavnog suda neposredno pred prošle parlamentarne izbore a vezano uz valjanost odnosno nevaljanost listi za Sabor i postotak žena na listama kao i neusklađenost reakcija nakon parlamentarnih izbora kad su u pitanju državne institucije. S jedne strane Ustavni sud, pravobraniteljica, s druge strane DORH. Pravobraniteljica je sudjelujući u raspravi objasnila i način na koji se odabiru teme istraživanja te naglasila da se uvijek kroz više godina prate određeni trendovi te se na taj način izdvajaju teme i područja koja bi trebalo dodatno istražiti te na osnovu rezultata istraživanja kreirati naše politike kako na državnoj tako i na lokalnoj razini. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 5 za i 3 suzdržana odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese slijedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2015.godinu.“ Hvala.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a uvažena zastupnica Margareta Mađerić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena pravobraniteljice i nadležni iz ureda pravobraniteljice, zastupnice i zastupnici u samom uvodnom obrazloženju pravobraniteljice i predsjednice Odbora za ravnopravnost spolova oni koji možda i nisu pročitali ovo izvješće mogli su vidjeti da u njemu je sadržano postupanje pravobraniteljice po pritužbama građana i građanki na diskriminaciju temeljem spola, bračnog, obiteljskog statusa, spolne orijentacije posebice u području rada i zapošljavanja, nasilja u obitelji, obrazovanja, političke participacije i medija. Na temelju navedenih pritužbi pravobraniteljica daje i određene preporuke u izvješću. Mogli smo uočiti da iz godine u godinu najveći broj primjedbi upravo ide u onom dijelu prilikom zapošljavanja i naravno nasilja u obitelji i to jest najveći problem kako i rada pravobraniteljice ali i općenito ravnopravnosti spolova. Obzirom na postupanje prema pritužbama koje provedenih istraživanja i analiza pravobraniteljica je u predmetnom izvješću o radu za 2015.predločila 82 opisa slučaja i daje ukupno 93 preporuke. Kao i prošlih godina vezano uz diskriminaciju kao što sam i rekla najviše je pritužbi upravo dolazi od žena, dakle više od 90% tih pritužbi, temelj spolne diskriminacije, vezano uz diskriminaciju na tržištu rada, socijalne sigurnosti, zatim vezano za nasilje u obitelji te područje pravosuđa. Prituživale su se najčešće žene radi spolnog uznemiravanja na radu, ugovora na određeno vrijeme koji je također dugogodišnji problem i upravo većinom zaposlenih na određeno vrijeme jesu žene, diskriminacije temeljem majčinstva. Poražavajući su podaci da žene tijekom trudnoće ili nakon povratka s rodiljnog dopusta na radno mjesto su gotovo u 80 do 85% slučajeva bile izvrgnute nekom obliku diskriminacije, da li je to da su bile raspoređene na niže radno mjesto, naravno samim time to radno mjesto je i manje plaćeno, da nisu mogle koristiti godišnji odmor, slobodne dane ili bolovanje. Zatim obiteljskog statusa i nejednakih plaća. Pravobraniteljica također navodi da navedeno na začuđuje s obzirom na dugogodišnje trendove vezane uz stopu nezaposlenosti i upravo kada se javlja veliki problem nezaposlenosti posebice kada samo imali posljednje dvije do tri godine ekspanziju broja nezaposlenih u Hrvatskoj upravo su najveće žrtve na tržištu rada bile žene, zatim rodno uvjetovanu segregaciju na tržištu, porast broja zaposlenih temeljem ugovora o radu na određeno i sve težu pristupačnost ugovora o radu na neodređeno osobito ženama. I sigurno da svaka žena koja je prihvatila raditi na određeno nije zbog toga što je to željela već zbog toga da bi prehranila svoju obitelj, svoju djecu i da bi imala uvjete i sredstva za najosnovnije egzistencijalne potrebe svoje obitelji. A posljednje tri godine kao što sam i spomenula susretali smo se sa velikom stopom rasta nezaposlenosti. Pritužbe su prvenstveno usmjerene na tretman državnih tijela i drugih pravnih osoba, a ne toliko na pojedince. U području rada i zapošljavanja žene se susreću s diskriminacijom na tržištu rada, postoji razlika u plaći i to gotovo oko 10% razlike, a neovisno o razini obrazovanja žene češće gube posao od muškaraca. A znamo da u postotku visoko obrazovnih stanovnika RH žene čine većinu. Upozorava se također na prisutan jaz u plaćama, muškarac u Hrvatskoj godišnje prosječno zaradi oko 10 400 kuna bruto više od žene. Hrvatsko tržište rada ostaje spolno segregirano, a od ukupno 19 područja djelatnosti žene su izrazito ili značajno podzastupljene u 8, ponajviše u građevinarstvu, rudarstvu, vodoopskrbi, gospodarenju otpadom itd. Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja, zdravstvo i socijala te obrazovanje područja su u kojima su više zastupljene ali ovdje valja istaknuti da što je veća razina odlučivanja na primjer u pravosuđu što je viši sud manja je zastupljenost žena. Tako da je činjenica da su žene zaposlene u onim djelatnostima i na onim dužnostima vodećim i rukovodećim u kojima su plaće manje. I otuda ustvari dolazi ta razlika u plaćama. A u postotku obrazovanije su od muškaraca. Također, treba spomenuti veliki problem ekonomskog nasilja nad ženama, posebice nezaposlenih žena koje ako su i žrtve obiteljskog nasilja, a nezaposlene su često ostaju u obitelji s nasilnikom jer nemaju drugih prihoda kako bi prehranile sebe i svoju djecu. I zbog toga ističem ovdje da je itekako važno ratificirati Istanbulsku konvenciju o sprečavanju nasilja nad ženama koju je RH potpisala u siječnju 2013. godine te je na taj način preuzela na sebe obvezu sveobuhvatne zaštite žena od svih oblika nasilja. Također se u izvješću navodi da se u Hrvatskoj još nedovoljno provode mjere koje omogućavaju usklađivanje obiteljskih i profesionalnih obveza. Prošle godine je neznatno porastao broj očeva koji su koristili rodiljni i roditeljski dopust a prema podacima Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje rodiljni i roditeljski dopust koristilo je samo 2% muškaraca dok je rodiljne i roditeljske naknade koristilo svega 1,7% očeva. A to je sve zbog toga što muški član obitelji otac je bolje plaćen nego žena. A ako znamo da od 6. mjeseca do 12. mjeseca života djeteta dakle nemamo delimitiran dio rodiljne naknade zbog toga i žene češće gotovo u 98% slučajeva ostaju sa djetetom kod kuće. Također se napominje da su iskustva drugih zemalja pokazala da očevi koriste svoje pravo na roditeljski dopust kada je on dobro plaćen iako su utvrđene određene kvote. Spolni stereotipi na području roditeljske skrbi i dalje predstavljaju najčešći razlog prituživanja očeva dok majke ukazuju na nesenzibilnost stručnih osoba vezanih uz obiteljsko nasilje kojem su bile izložene. Valja također istaknuti ohrabrujuću okolnost i dobru suradnju s policijom, kao što smo čuli u izvješću Odbora za ravnopravnost spolova te iznimnu kooperativnost centara za socijalnu skrb koji su itekako važni. Nasilje u obitelji i nasilje nad ženama i djecom je i dalje veliki problem što pokazuje i činjenica da u slučajevima nasilja u obitelji policija redovito privodi i zadržava na ispitivanju oba supružnika. Vezano uz spolno uznemiravanje također postoji određena zabrinutost za žrtve spolnog uznemiravanja koje odustaju od prijava zbog straha od osvete. Čuli smo uvažena gospođa pravobraniteljica je istaknula da Grad Zagreb ima itekako dobar sustav rješavanja problema nasilja u obitelji i osobno to mogu i potvrditi ali smatram da je itekako važno da svaki grad i svaka županija u RH reagira na pravi način i da svaka žena, dijete, član obitelji koji je žrtva obiteljskog nasilja bude zaštićena i da mu se omogući samostalnost i između ostalog izlazak iz nasilničke obitelji. Vezano za slučajeve obiteljskog partnerskog nasilja žene su i dalje većinom žrtve nasilja u obitelji i dalje se određeni broj pritužbi odnosi na neprepoznavanje pojedinih oblika obiteljskog nasilja. Dok bilježimo kontinuirani pad prekršajnih djela nasilja u obitelji u usporedbi s prošlom godinom razvidno je da je više od 100% povećanje broja žena žrtava u kaznenim djelima nasilja u obitelji. Također je pravobraniteljica provela jedno zanimljivo istraživanje o zastupljenosti žena i muškaraca i tema o ravnopravnosti spolova u središnjim informativnim emisijama koje se emitiraju kako na HRT-u tako i na komercijalnim televizijama Novoj tv i RTL. Istraživanje je pokazalo da su žene značajno podzastupljene i kao sugovornice i kao ekskluzivne gošće na sve tri televizije ali su u većini kao novinarke one koje se javljaju s terena. Zastupljenost tema vezanih uz ravnopravnost spolova je gotovo zanemariva. Dakle, ona ne iznosi niti 1% u ukupnom zbroju sve tri televizije. Pravobraniteljica navodi da su u medijima i dalje prisutni spolni stereotipi i seksizam i da mediji uporno koriste žensko tijelo kao objekt za privlačenje pažnje na druge sadržaje ili vrednovanje žena isključivo temeljem njihovog izgleda. I tu naravno dolazimo do pitanja političke zastupljenosti žena kako ovdje u Hrvatskom saboru tako i u jedinicama lokalne samouprave. Žene su na rukovodećim gospodarskim dužnostima u korporacijama, ali tako i u političkom životu itekako podzastupljene. Dakle, tek 15% je izabrano zastupnica u Hrvatski sabor. Sigurno da razlog tomu je i odgoda primjene zakona kojim je trebalo biti na svim listama zastupljenost 40% podzastupljenog spola. To su sada na žalost još uvijek žena. Ali i općenito možemo ovdje iščitati i odnosa i medija, ali i svih sudionika u javnom i političkom životu, pa tako i u dijelu reagiranja kako udruga koja se bave zaštitom žena, pa tako u nekom dijelu i pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, pa često puta tijekom, prije i nakon predizbornih kampanja ne reagira se na očitu diskriminaciju temeljem spola. Imali smo takav primjer i u predsjedničkoj kampanji. Imali smo ženu koja je bila kandidatkinja, koja je voljom birača izabrana i za predsjednicu Republike Hrvatske uz priopćenje netom početkom prije kampanje pravobraniteljica za ravnopravnost spolova nije bilo drugih reakcija posebice već tijekom lipnja i srpnja kada je predizborna kampanja bila itekako daleko nije se reagiralo na diskriminaciju temeljem spola. Ovaj puta predsjednica Republike Hrvatske dolazi iz redova HDZ-a, Domoljubne koalicije. Nekada će neke kandidatkinje za županice, gradonačelnice, za najviše političke dužnosti dolaziti iz nekih drugih političkih stranaka. Smatram da se u tom dijelu ne smijemo politički dijeliti. Reakcija mora biti usmjerena isključivo na diskriminaciju temeljem spola, a ne se opterećivati iz koje političke stranke, iz političkog spektra određena kandidatkinja dolazi. Dok s druge strane imamo reakcije na primjer bilo je reakcija što također pozdravljam i mislim da je dobro da se reagira kada je u Slobodnoj Dalmaciji objavljen članak potpisan samo inicijalima „Lijepe žene prolaze kroz jad“. U tekstu članka o strahotama izbjegličkih sudbina kojima smo svjedočili i aktivno se Hrvatska uključila. Autorica članka smatra primjereno pisati o fizičkoj ljepoti žena izbjeglica koje su zaslijepile svojom ljepotom usprkos uvjetima s kojima su se bile prisiljene suočiti. To su također teme o kojima se treba reagirati. I ono što je itekako važno i smatram da u nadolazećem razdoblju treba biti i više u fokusu i pravobraniteljice spolova, ali i hrvatske Vlade, Hrvatskog sabora i svih ministarstva jest demografska politika, demografska obnova. Jer u ovome izvješću gotovo je ona neznatno zastupljena na nešto manje od jedne stranice. Ono što se navodi, što je činjenica što pokazuju i brojke da je demografska slika u prošloj godini bila izuzetno loša. Oni koji prate to područje znaju da od trenutka od kada se mjeri broj rođenih i umrlih da je upravo u prošloj godini Hrvatska doživjela demografsko dno, da je u povijesti mjerenja statističkih rođen najmanji broj djece. Vezano uz nepovoljniji položaj žena na hrvatskom tržištu rada, veliku nezaposlenost žena, nepomaganje i nereagiranje kako određenih institucija posebice u dijelu prema Vladi Republike Hrvatske, prema nadležnim ministarstvima ako znamo da u posljednje četiri godine uz iseljavanje najveći problem upravo jest bio demografski pad smatram da se itekako trebalo reagirati u tom dijelu jer to je odgovornost svih nas, svih sudionika u javnom, društvenom, političkom životu i naravno paralelno trebalo je raditi na razvoju ekonomske i demografske politike. Svakako ovdje želim istaknuti da svojim djelovanjem kroz reagiranje na demografski pad, ali i na ukazivanje na pomoć ženama, zaposlenim ženama da imaju adekvatnu pomoć kako u jedinicama lokalne samouprave, gradovima i županijama, da znaju kako i na koji način će njihova djeca ukoliko su majke imati mjesto u dječjem vrtiću [[Upadica Tepeš: Vrijeme.]] školi i dnevnom boravku. I to je jedan važan faktor u dijelu kako bismo poradili i na ravnopravnosti žena na tržištu rada, ali i demografskoj obnovi Hrvatske. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Mađarić je neke stvari u svom jednom dugom izlaganju koje je izgledalo kao afirmativno, a u stvari je vrlo čudno oslikavalo rad pravobraniteljice, posebno u ovom zadnjem dijelu što govori u prilog da ćemo vjerojatno možda imati isti scenario kao što smo imali i sa glasanjem za pravobraniteljicu koja je bila, dakle nije izglasano povjerenje. Kad govorimo o nezaposlenosti ja bih molio da se držimo činjenica, a te su vrlo jasne i provjerljive u Državnom zavodu za statistiku i u Zavodu za zapošljavanje koje govore da nezaposlenost nije rasla u zadnje dvije, tri godine nego je rasla negdje od 2009. do 2013. i nakon toga bilježimo konstantni pad nezaposlenosti. Imamo i pad nezaposlenosti žena. Kada govorimo o zaposlenosti onda se vrlo jasno i Državni zavod za statistiku je pokazao da nam raste zaposlenost u 2015. godini, da je počeo taj rast u 2014. i da imamo pozitivne efekte i u zapošljavanju žena, ali ne takve kao što bi očekivali. Jasno je da moramo raditi na tome. Ja bih bio puno zadovoljniji sa vašim pledoajeom o ovom vrlo dugom kada bi vaša Vlada dala pozitivno mišljenje na dva zakona koja su bila vrlo značajna za porodiljine naknade gdje smo pokazali ono što ste vi rekli da trebamo povećati porodiljine naknade da bi bilo onda primamljivije da očevi budu na porodiljinom dopustu. Vaša Vlada je dala negativno mišljenje na te zakone. Prema tome, očito da imate ili dva načina razmišljanja ili da Vlada drugom a vi šumom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Uvaženi gospodine zastupniče, ne znam što vas je potaknulo da unaprijed donosite stavove i mišljenja i da prejudicirate nešto što nisam rekla. Što se tiče nezaposlenosti, dakle vaša Vlada ostati će zapamćena po dvije najgore za hrvatski narod od samostalnosti slobodne Hrvatske a to je demografski pad, to su činjenice, to govori statistika, to govore brojke a drugo povećavanje broja nezaposlenosti. Kako vi to prezentirate? Promijenili ste metodologiju i preko 100 tisuća ljudi se iselilo iz Hrvatske. A znate kojih ljudi? Onih koji su bili na burzi, nezaposleni. Nisu išli oni koji rade, koji imaju sigurna primanja i koji imaju s čime, kako i na koji način prehraniti svoje obitelji. Dakle to su katastrofalne posljedice Vlade SDP-a i Zorana Milanovića. I doista vam se divim da imate obraza nakon svega na jednoj temi oko koje se ne bismo smjeli politički dijeliti jer brojke pokazuju da bismo trebali u tom dijelu itekako biti jedinstveni, ako ne o nekim temama o kojima raspravljamo ovdje u Hrvatskom saboru, onda o participaciji žena kako na tržištu rada tako političkom, gospodarskom životu a posebice po pitanju nasilja u obitelji. I nemojte, nemojte ono što je nemoguće oprati i dokazati pokušati nama svima ovdje ili onima koji to slušaju objasniti da je suprotno. Pa onih 100 tisuća ljudi koji su se iselili znaju zašto su otišli iz Hrvatske. Zato što nisu zahvaljujući vašoj Vladi mogli pronaći radno mjesto i vašem ministarstvu.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Meni je drago kolegice što ste govorili o najvažnijim pitanjima, o ekonomskom nasilju nad ženama i, odnosno diskriminaciji na području zapošljavanja i rada. Uvodno bih samo htjela reći da mi je žao. I vaša rasprava u cjelini se može okarakterizirati kao pozitivna u odnosu na izvješće pa mi je na neki način žao što se niste i izjasnili o tome da li podržavate ovo izvješće ili ne ili ste tu da eto citiram „rodno neutralni“ iako smatram da je to nešto sasvim pozitivno i iz vaše rasprave bih ja to tako i ocijenila. Slažem se s vama da treba što prije ozakoniti Istambulsku konvenciju dakle koja je poznata pod tim nazivom Konvencija Vijeća Europe o suzbijanju nasilja nad ženama jer smo mi većinu svih tih mjera koje nalaže Konvencija već i usvojili. Međutim, mi smo od 2014. godine ovo što vam je nešto i kolega Mirando već odgovorio u svojoj replici započeli sa, pa i čudi zašto vi ne podržavate i ustrajete na tome, jer to iz cijelog tona vaše rasprave i proizlazi da podržite one mjere pogotovo prema ženama za zapošljavanje, pogotovo one koje su dugo vremena bile bez posla što je prošla Vlada činila, jednako tako da ustrajete na tim mjerama, da se oslobode poslodavci dijela doprinosa za zapošljavanje mlađih i od 30 godina među kojima su i mnoge žene nezaposlene. Jer svako nasilje i svaka neravnopravnost proističe iz ekonomskog nasilja nad ženama. I ponavljam meni je jako drago što ste većinu svoje rasprave potrošili upravo na tome. A što se tiče mladih, iseljavanja mladih, istina to je nama veliki problem. Međutim, nažalost u zadnjih 6 mjeseci se broj linija prema zapadnoj Europi se povećao a nije se smanjio.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Iznesite brojke. Što se tiče mjera o kojima govorite, pa upravo HDZ koja je najjača stranka u Domoljubnoj koaliciji i najjači i najbrojniji partner u hrvatskoj Vladi ima niz demografskih mjera koje smo istaknuli u svome programu i koje naravno sada u okviru resornih ministarstava i Vlade RH i provodimo. Kada spominjete sada prijedloge koje ste ovdje uputili tijekom ovog sada novog saborskog mandata, pa ja se opravdano pitam pa zašto to niste prije učinili barem biste smanjili demografski pad kada smatrate da to što ste predložili je tako izuzetno dobro i kvalitetno. Imali ste ministricu, sadašnja je potpredsjednica Hrvatskoga sabora koja je upravo bila u tom području demografske obnove, zašto niste npr. delimitirali rodiljine naknade 6+6? Zašto niste povećali naknadu za opremu novorođenog djeteta? Zašto niste smanjili poreze na dječju hranu i dječje potrepštine? 4 izgubljene godine SDP-ove Vlade rezultati su brojke koje govore da smo prošle godine doživjeli demografski pad, rođen je najmanji broj beba u povijesti od kada se mjeri statistika u RH. Preko sto tisuća mladih obitelji, mladih ljudi sa djecom su se iselili sa trajnom namjerom da ostanu vani u inozemstvu zbog toga što im niste omogućili njihovo temeljno ljudsko pravo a to je pravo na rad. I sada imate obraza spominjati neke prijedloge zakona koje ste sada uvrstili u saborsku proceduru. Pa imali ste 4 godine, zbog toga su vam i birači rekli da vas više ne žele.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Pa poštovana kolegice ja bih se u većini složila sa raspravom koju ste ovdje iznijeli. I sa stavom koji iz te rasprave proizlazi čini mi se a to je da sa ove konstatacije koje su iznesene u izvješću stoje i da treba podržati pravobraniteljicu u nastojanjima da ono što nije dobro a vidimo da pokazatelji nisu dobri, da se ispravi. Međutim, ono što moram priznati mi se čini pomalo u vašoj raspravi ipak na neki način bez uvrede licemjerno je to da ako mi u politici a prije svega u politici jer smo ovdje u politici trebamo početi od sebe i početi ono iz našeg dvorišta pa u užem smislu iz dvorišta političkih stranaka koje su u ovom parlamentu je da mi imamo porazne rezultate nakon parlamentarnih izbora o učešću žena odnosno participaciji žena u politici a da tu nažalost upravo vaša stranka prednjači. Ja se sjećam, ja sam bila na izborima u sedmoj izbornoj jedinici. Na listi vaše koalicije nisam sad provjerila ali mislim da je samo jedna žena bila. Znači, dok mi te stvari ne promijenimo, dok tu ne počnemo, s tim ne počnemo, dok tu participaciju unutar nas ne izborimo, unutar stranaka mi kao žene, mi vrlo teško možemo razgovarati o pozitivnim pomacima na svim drugim poljima jer smo mi ti koji ovdje o tome odlučujemo. Ja sam ponosna, ja sam u stranci koja ima 9 zastupnika u klubu, 6 je zastupnica. Ja vas pitam kako bi izgledao ovaj Sabor a i uopće kako bi izgledala možda ukupna politika Hrvatska da je takva participacija u ovom Parlamentu i kod drugih stranaka odnosno u ukupnom broju. Znači moje mišljenje je da trebamo početi odavde, od sebe i da moramo čistiti u vlastitom dvorištu a mislim da su rasprave koje idu u pravcu podrške svemu ovome što je rekla pravobraniteljica pomalo licemjerne na način kako ste ih vi iznijeli.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnika Margareta Mađerić. Izvolite.
Uvažena zastupnice niste niti vi a niti ja ovdje koji ćemo ocjenjivati i presuđivati o tome tko je licemjeran i tko na kakav način raspravlja. Često puta ovdje u Hrvatskom saboru svjedoci smo toga da se istina interpretira na način da je jedino istinito ono što dolazi s lijeve strane sabornice. Vi morate shvatiti i uvažiti pravo da svatko ima mogućnost posebice mi koji smo izabrani u Hrvatski sabor iznositi svoje stavove, mišljenja, viđenja i da je istina ona koju će u konačnici presuditi i reći birači kao što su rekli i na izborima koji su neposredno iza nas. Oni koji poznaju moje političko djelovanje pa i uvažena gospođa pravobraniteljica je treći mandat sam zastupnica u skupštini grada i predsjednica povjerenstva za ravnopravnost spolova, puno smo zajednički surađivali i odrađivali niz kako okruglih stolova, tribina i drugih aktivnosti. Uvijek ističem da je odgovornost zato na to na dvije najveće političke stranke, to su HDZ i SDP što imamo tako malen broj žena kako u Hrvatskom saboru tako i u jedinicama lokalne samouprave, u predstavničkim tijelima gradova i općina i tu gotovo da nema razlike između nas. Zastupnica HDZ-a je ovdje 6, mislim SDP-a 7, dakle tu smo negdje podjednako i u tom djelu su dvije najveće političke stranke zakazale i u onome trenutku kada će se to promijeniti, promijeniti će se i zastupljenost žena ovdje u Hrvatskome saboru ali dozvolite da u svakom slučaju sve što je ovdje izneseno je afirmativno. Mislim da nasilje u obitelji, zaposlenost, zapošljavanje žena, majčinstvo, sve teme koje su vezane uz ravnopravnost spolova zbog praznih pokazatelja ne zaslužuju da se politički oko toga dijelimo.
Replika, uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Mađerić, dakle u jednom ovom svom dijelu osvrnuli ste se, izrazili žaljenje što je pravobraniteljica na pitanja demografske politike potrošila praktički samo jednu stranicu. Ali s obzirom da se dugo bavite pitanjima ravnopravnosti spolova onda morate priznati kao i ja da cijelo izvješće i najveći dio različitih poglavlja o kojima izvješćuje pravobraniteljica a tu prvenstveno mislim upravo na onaj dio koji se odnosi na položaj žena na tržištu rada, trudnica, majki, zapošljavanje žena, segregacija itd. da tu trebamo tražiti uzroke loše demografske slike. Dapače, ja sam uzela u ruke samo ovaj skraćeno izvješće gdje vezano kod demografske politike pravobraniteljica ukazuje koja su to područja koja bi trebalo kvalitetnije urediti, poboljšati zakonom, populacijskom politikom ili obiteljskom politikom i ne znam čime a što bi doprinijelo sutra boljoj demografskoj slici Hrvatske. I to nije prvi puta da ona to govori. Dakle, i u tom svom preporukama odnosno u tome što smatra, koja su to područja gdje bi trebalo poboljšati radi bolje demografske slike ona zadire i na državnu razinu ali zadire i na lokalnu razinu. Pa kaže, preporučuje dugoročnoj kvalitetniju populacijsku politiku koja se prije svega odnosi na rješavanje stambene problematike, nezaposlenosti, kvalitetnije i povoljnije mogućnosti smještaja djece radnom vremenu jaslicama, dječjim vrtićima, dnevnim boravaka, fleksibilnost uređenja radnog vremena, znatno smanjenje ugovora o radu na određeno vrijeme. Govori i o usklađenosti obiteljskog profesionalnog života, o potrebi da očevi koriste više roditeljski. Dakle, a na nastavak toga idu i sve one mjere koje bi tu trebali napraviti. Oprostite, 6 mjeseci prolazi od ove vlasti. Ja sam sigurna da nećete dočekati niti prvu godinu ali ništa od onoga što kažete da ste imali u programu vezano oko demografske obnove, mi u ovom Saboru još nismo vidjeli. Osim neuspjele mjere koja je okljaštrena, vezano oko 1000 eura za svako dijete a svi dobro znamo da to nije mjera ili može biti samo jedna mala mjera u budućoj nekakvoj [[Upadica Tepeš: Vrijeme.]] boljoj demografskoj slici. Ispričavam se.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Margareta Mađerić. Izvolite.
Demografsko pitanje je nacionalno, strateško i gospodarsko pitanje. I upravo zbog toga i u tom dijelu je išla moja primjedba, jer smatram da smo svi, posebice ministarstvo bivše, Vlada, Hrvatski sabor a ujedno i pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, pučka pravobraniteljica, pravobraniteljica za djecu da su itekako trebali svi biti glasni i ukazivati na taj veliki problem. Ono što je mene opravdano zasmetalo da se u tome području gdje kao što sam rekla eto pola stranice teksta se ističe da se žene u našem društvu tretiraju kao čuvarice obitelji i svih tradicionalnih vrijednosti i kao glavni oslonac u rješavanju demografske krize. I onda se nastavlja da su žene diskriminirane na više područja života. Da li je takav stav i temeljem čega smo se. Ja nemam takav dojam. Netko ga možda ima. U mom okruženju nije takav dojam. U mom okruženju je stav da žena može bit i uspješna i obrazovana i zaposlena i majka. Ali ne možemo sa takvim stavovima onim obiteljima i onim ženama koje su odlučile svoj život posvetiti djeci, dakle koje su odlučile ostati kod kuće reći da su one čuvarice obitelji i da su čuvarice tih tradicionalnih vrijednosti, a one druge nisu. Ja mislim da je to pogrešno. Dakle, mislim da je to pogrešno. I u tom dijelu je išla moja kritika. Ono što smo trebali ukazivati jest demografski pad, demografska katastrofa, sto milijardi potrošenih kuna ne zna se za šta prošle SDP-ove Vlade. Preko sto tisuća iseljenih mladih obitelji koji su prodali stan, kuću sa trajnom željom za iseljavanjem i nepovratku u svoje obitelji dok je prije migracija bila druga, išao je muški član obitelji, žene i djeca su ostajale kod kuće. I to je nacionalno pitanje i ne smijemo se tu politički dijeliti.
Uvažene kolegice i kolege, ja vas molim da poštujemo jedni druge. Iako smo različitih mišljenja dopustimo jedni drugima da govorimo. Ja vas molim! Replika uvažena zastupnica Marija Budimir. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovana kolegice Mađerić evo svi ćemo se složiti kako je pitanje demografske obnove jedan od ključnih problema, jedan od prioriteta ove Vlade bez obzira što se evo i sama pučka pravobraniteljica u svome izvješću osvrnula i na toj jednoj stranici govoreći da je demografska slika izuzetno loša. Ona je radila izvješće za 2015. godinu, znači za vrijeme bivše Vlade i ono što smo i čuli danas u ovim izlaganjima kako se trebalo kroz razno razne mjere više popratiti kako bi demografska slika bila bolja. Smatram a vjerujem možda vjerojatno i vi kolegice Mađarić kako treba paralelno raditi i na razvoju ekonomske i demografske politike i kako je ovo jedna od mjera od ovih 7 i pol tisuća kuna za novorođeno dijete i jedan minimalni doprinos za razvoj demografske politike. I recite mi u vašem izlaganju osim ovih mjera za vrtiće, pojačane kapacitete što mislite kakav je odnos prema ženama u ruralnim područjima i na koji način ćemo zadržati ljude u tim područjima da svi nemaju ono što imaju veliki gradovi. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala uvažena zastupnice Budimir. Pa u pravu ste sigurno da demografska obnova itekako ovisi i o ekonomskoj i gospodarskoj obnovi i upravo zbog toga što je prošla Vlada zaustavila investicije bilježila je konstantno pad gospodarstva, gospodarske aktivnosti. Preko 100 tisuća ljudi se iselilo, imamo najveću stopu nezaposlenosti u povijesti samostalne i slobodne Republike Hrvatske. I naravno da samim time i demografska obnova i pad nataliteta jest jedan od uzroka jedne takve izuzetno loše SDP-ove politike kojoj smo na žalost bili svjedoci posljednje četiri godine. A slažem se, a evo uvaženi gospodine potpredsjedniče, nadam se da ćete se složiti sa mnom da bismo trebali jedni druge uvažavati, uvažavati pravo na različita mišljenja i stavove. Dozvolite da različito raspravljamo i da različito mislimo, a ne znači da se moramo onda jedni druge vrijeđati i omalovažavati. Jer različitost je uvijek dobra. Vjerujte mi jednoumlje je pokazalo kuda nas je dovelo. Dakle, dozvolite da kao zastupnica u Hrvatskom saboru imam poslovničko pravo na repliku da na nju i odgovorim. Demografska obnova posebice u manjim gradovima i općinama je itekako bitna. Dok se mi u gradu Zagrebu borimo da u trećem ili četvrtom razredu osnovne škole djeca imaju dnevni boravak, na otocima ili u malim, manjim sredinama, općinama i selima kad pitaš dijete ideš li na dnevni boravak on te čudom gleda zbog toga što ne postoji uopće organiziran takav način skrbi djece, da ne govorimo o nedostatku vrtićkih kapaciteta, korporacijskih vrtića i niz drugih problema koji su neposredno i posredno vezani sa padom nataliteta u Hrvatskoj.
Hvala. Sljedeća replika Ljubica Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena kolegice Mađerić. Stječe se dojam iz vaše rasprave da se na neke teme nije reagiralo, odnosno da se blago reagiralo. Sami ste naveli primjer predsjednice, odnosno predsjedničke kampanje gospođe Kolinde Grabar Kitarović koja je bila diskriminirana tijekom kampanje, ali i nakon toga. Sada je to bila kandidatkinja, odnosno predsjednica Domoljubne koalicije. Sutra će biti iz neke druge političke opcije i mislim da se po tom pitanju ne trebamo dijeliti na desne ili lijeve. A onda ovdje govoriti o 15% izabranih zastupnica u Hrvatskome saboru. Nagodinu nas čekaju lokalni izbori, evo to je prilika da sada svi zajednički se izborimo za veću zastupljenost žena na listama kada su u pitanju lokalni a i svi sljedeći izbori koji nam dolaze. Kada je u pitanju Istanbulska konvencija naravno da smo mišljenja da je čim prije treba ratificirati naravno i RH, a demografska obnova svi smo dosada se evo ovdje uvjerili da je najveći problem RH a u ovom izvješću je imamo na negdje otprilike pola stranice. Ali evo nadam se da će ona u sljedećem i u svakom drugom izvješću biti barem na više stranica odnosno da ćemo se tom problemu svi zajedno, i desni i lijevi, više posvetiti.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala. Gospođo zastupnice upravo ste definirali političko licemjerje. Dakle, uvažena zastupnica HNS-a, žao mi je što nije ovdje, prozivala je HDZ kao najodgovorniju stranku zbog toga što nema dovoljno, zato što u Hrvatskom saboru nemamo dovoljnu zastupljenost žena, odgovornost je i na HDZ-u da se razumijemo ali s druge strane nisam čula od njezine stranke da za vrijeme predizborne i predsjedničke kampanje da se reagiralo na niz seksističkih ispada. Ali ne samo za vrijeme kampanje, prije i poslije. Sadašnju predsjednicu naziva se imenom i dalje. Dakle, kada smo imali muškog predsjednika onda je on bio gospodin po prezimenu koji je bio, sada se predsjednicu naziva imenom. To je seksizam. Govori se i u medijima se može pročitati i moglo se i tijekom i prije predizborne kampanje da će na čelu države biti suknja. Isticalo se bračno i obiteljsko stanje kandidatkinje dok još i nije bila kandidatkinja. Ne često puta i dan danas mnogo puta kako u kuloarima tako i medijima komentira se fizički izgled, komentira se fizički izgled i zastupnica, zastupnica u Skupštini grada, općenito političarki. I na to se ne reagira. I to je političko licemjerje i od političarki. Jer smo mi te prve koje bismo na takva ponašanja onda u tome trenutku trebali reagirati. A zašto je mene zasmetalo ne reagiranje tijekom, za vrijeme i poslije kampanje na napade na kandidatkinju sadašnju predsjednicu temeljem spola? Iz dva razloga. Prvi razlog zbog toga što sam članica HDZ-a i zbog toga nitko nije trebao reagirati. Ali iz drugog razloga zbog toga što su to bili seksistički ispadi isključivo zbog toga što je kandidatkinja i sadašnja predsjednica žena. E za to su svi trebali reagirati. I lijevi i desni i institucije i udruge žena koje se bore i zalažu za ravnopravnost žena, zastupljenost žena i koje štite ženska ljudska prava, a takva je uvažena pravobraniteljica. I imam pravo iznijeti svoj stav i svoju kritiku.
Riječ ima podnositeljica izvješća uvažena pravobraniteljica Višnja Ljubičić.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Osvrnula bih se na dvije stvari koje smo ovdje danas čuli, vezano je za seksizme u medijima i za odnos prema kandidatkinji za predsjednicu Republike Hrvatske. Uvažena zastupnica je govorila sve ono što smo mi u analizi za 2014. godinu iznijeli, svi primjeri su navedeni i ono što je potrebno razjasniti javnosti ali i ovom uvaženom Domu. Dakle, institucija pravobraniteljice nije izvršna vlast, nije parlamentarna vlast, nije pravosudno tijelo. Mi smo neovisno tijelo i ne možemo nikako reagirati u izbornim kampanjama. To nije samo ograničeno našim zakonom, našim ovlastima već je takva praksa i svih drugih demokratskih neovisnih pravobraniteljskih institucija koje postoje 200-njak godina. Kada bismo tijekom izbornih kampanja reagirali i prozivali tada bismo se javnosti predstavili kao neovisno tijelo koje glasa ili priklanja se jednom ili drugom kandidatu. Ono što uvijek činimo prilikom predizbornih kampanja, da li su to parlamentarni izbori, lokalni izbori, predsjednički izbori, europarlamentarni izbori da dajemo javno priopćenje i da pozivamo na odgovornost svih javnih osoba, političara da u svojoj retorici posebice kod zaoštravanja retorike pred same izbore vode računa o ustavnom načelu ravnopravnosti, o primjerenom govoru u javnom prostoru, o izbjegavanju homofobnih i seksističkih izjava. Moram reći da su izbori bili raspisani 20. studenog 2014. godine, mi smo nakon 6 dana dali javno priopćenje gdje smo upravo se obratili javnosti i svim političkim strankama na primjerenu retoriku, ali smo i u istom priopćenju dali analizu na koji način se postupalo prema predsjedničkoj kandidatkinji, između ostalog i prema predsjedniku muškarcu jer su bili dvoje predstavnika koji su išli u izbornu utrku za predsjednika države, gdje smo naveli da smo još tijekom 7. mjeseca i na HRT-u i na određenim portalima jasno istaknuli razliku u percepciji žena i muškaraca u politici i o neprimjerenoj retorici kada se govorilo o aferi „Barbara“ kada se govorilo o tome na koji način će tvrdi birači da li će birati ili neće birati meku Kolindu i slične neprimjerene izjave. 12. siječnja nakon izbora odmah smo dali javno priopćenje gdje smo čestitali predsjednici države i gdje smo dali kratki osvrt sa naznakom da ćemo analizu provedenih predsjedničkih izbora sa svim propustima, seksizmima koji su se događali tijekom takve kampanje biti obrađeni u cjelovitoj analizi. Ona je i objavljena, pošto imamo rok objavljivanja do 30. ožujka 2015. godine. Moram reći da nismo nikad imali hemunga od istupanja u javnosti kada se radilo o seksizmima od strane političara ili dužnosnika bilo da se radilo o predsjednicima stranka, potpredsjednicima Vlade, predsjednicima država, o tome na koji način su se seksizam mogao iščitati kroz predsjedničku kampanju sve smo dakle naveli. Također, moram istaknuti i na javne pozive pojedinih žena iz javnog života koji su tražili da ovaj institucija koja nije institucija koja se bavi pravima žena već je institucija koja se bavi ravnopravnošću spolova da se izjasni i da podršku jednom ili drugom kandidatu posebice ženskoj kandidatkinji. Također, moram reći da o pitanjima seksizma i o pitanjima podrške, reagiranja ili nereagiranja u javnosti osobno sam imala prilike razgovarati sa predsjednicom države u dva navrata u njezinom uredu gdje smo vrlo jasno i glasno razjasnili i stav medija i stav retorike prema ženama koje su visoko pozicionirane. Takve retorike će uvijek biti i pitanje je da li je uputno svaki puta reagirati i da li na taj način se otvara Pandorina kutija gdje se određene stvari banaliziraju.
Vrijeme je isteklo. Slijedi klub HNS-a, ispričavam se, prva replika uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala. Pa ja se s vama u potpunosti slažem. Ja sam u svome izlaganju upravo to istaknula i da za vrijeme kampanje, prije i nakon je predsjednica, sadašnja predsjednica, tada je bila kandidatkinja bila žrtva diskriminacije isključivo na temelju spola. Nisam rekla zato što je žena nego isključivo na temelju spola i da smo svi trebali reagirati, svi i lijevi, i desni, i pravobraniteljice a posebice naravno i udruge koje se bore za ženska ljudska prava. Dok ste s druge strane imali situaciju a na to je možda su pravobraniteljice mogle reagirati tijekom predizborne kampanje netom prije samog prvoga kruga upravo su neke dakle ženske, većina tih ženskih udruga održale 8. siječnja skup potpore tadašnjem predsjedniku, bivšem predsjedniku RH. I na konferenciji za medije su istaknule da mu daju javnu podršku a da kandidatkinji Domoljubne koalicije i HDZ-a ne žele uopće uputiti sve te zahtjeve, primjedbe i programe koje imaju zbog toga što onda dolazi iz tog nazadnog desnog tradicionalnog spektra političkih stranaka koji ju podržavaju. I mislim da su tu trebali i ministarstva reagirati iz kojih se te udruge njihov rad financira. I zbog toga mi je drago što ste vi za vrijeme predizborne kampanje bili neutralni, to mi je drago ali neke udruge koje su dakle javno dale podršku jednom kandidatu, njihovi programi se iz proračuna državnog financiraju nisu se smjeli politički svrstati. O tome sam ja između ostalog govorila da nismo imali jednak odnos i jednak pristup prema svim kandidatima i o diskriminaciji temeljem spola.
Odgovor na repliku uvažena pravobraniteljica.
Uvažena zastupnice ja vam se zahvaljujem na tome i na razlučivanju onoga što u javnom prostoru mogu reći organizacije civilnog društva u odnosu na ono što mogu reći institucije ombudsmantske. Dakle govorimo o datumu 8.siječnja, izbori su bili 11.siječnja pred samo finale predsjedničkih izbora neovisno o tome i neovisno na javne pozive, na naše javne napade mi jednostavno nismo reagirali i držimo da nas se nije stavilo na brisani prostor, na prostor gdje nije, gdje ne ulazi u naše ovlasti, gdje nismo dopustili da se na nas na bilo koji način utječe kako bi se građanstvu odaslala pogrešna poruka da smo … kontra jednog ili drugog kandidata. Dakako da je retorika bila zaoštrena, mi smo u našoj analizi cjelovitu tu retoriku istaknuli i sa imenima osoba koje su seksistički izlazile u javni prostor. Hvala vam.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Poštovana pravobraniteljice, rekli ste da ste bili vrlo suzdržani u ovoj kampanji o kojoj je govorila gospođa Mađerić, s druge strane kad je bila kampanja za referendum o braku a Zakon o referendumu i kampanji također podrazumijeva jednako pravo i onih koji govore za i onih koji govore pravo, odnosno jednako tako zahtijevaju od državnih institucija jednu neutralnost. Tu ne samo da niste bili suzdržani nego aktivno ste stali na stranu onih koji su proglašavali da bi takva definicija u Ustavu bila diskriminatorna ikako ste sigurno upoznati sa presudom Europskog suda za ljudska prava koji je jasno rekao da ne postojanje homoseksualnih brakova nije nikakva diskriminacija. Dakle vrlo ste se otvoreno svrstali na jednu stranu a s druge strane kad su gospođu Grabar Kitarović nazivali barbikom onda ste šutjeli jer je bilo jasno i za koga vi osobno i udruge s kojima surađujete navijate na tim izborima. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku uvažena pravobraniteljica.
Ja bih vas lijepo molila uvaženi zastupniče da uzmete izvješće o radu pravobraniteljice za 2014.godinu i vidite da smo u tri navrata javno reagirali ne samo kroz portale, već i kroz Hrvatsku televiziju kada je bila afera barbika. Ja sam tada imala izvješće u ovom domu, to je bio početak 7. mjeseca gdje su me pred vratima ovog Doma pitali o tome. Dakle ja sam tu vrlo dosljedna i nemam nikakvog straha niti problema sa izlaskom u javnost kada se govori o stvarnim činjenicama ili kada mislimo da se radi o našoj nadležnosti. Zahvaljujem se na vašem pitanju vezano za referendum. Ono što smo istaknuli 2013. godine, dakle radi se o 2013. godini, na tome stojimo i danas. I ako dobro iščitate odluku Ustavnog suda tada ćete vidjeti da definicija braka između muškarca i žene koja je ušla u Ustav na nikoji način ne može degradirati ili staviti u nepovoljan položaj druge oblike obiteljskih zajednica. Mi smo u našem javnom priopćenju tijekom 2013. godine vrlo jasno rekli da organizacije civilnog društva koje žele raspisati referendum na to imaju pravo i njihovo postupanje … … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Ne ako im mi dozvolimo nego su tražili naše mišljenje i mi smo rekli da organizacije civilnog društva mogu raditi, govoriti, djelovati ukoliko to ulazi u okvire Zakona o udrugama a tu nije bilo nikakvog problema. Referendum je proveden. Jedino što dio organizacija civilnog društva je bilo nezadovoljno sa javnim priopćenjem pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, pučke pravobraniteljice da smatramo da stavljanjem braka u ustavnu definiciju dvije kategorije više od običnih zakona gdje sam Ustav kaže da se brak regulira, uređuje zakonskim odredbama, stavlja u nepovoljan položaj sve druge zajednice. Tu mislimo na izvanbračne zajednice, hetero zajednice i mislimo na jednoroditeljske obitelij. Zahvaljujem se.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo pravobraniteljice zahvaljujem vam ustvari što ste na ovaj način svojim istupom ustavi razotkrili jednu prizemnu nakanu i pokušaj da vas se proziva zbog navodnog vašeg nečinjenja. I drago mi je da se ustvari razotkriva da u ovom Saboru neki misle da svijet i vrijeme počinje od njih samih a mogli ste se interesirati što se sve dešavalo i tijekom 2014. godine u izvješću same te pravobraniteljice analizama i priopćenjima koje su bile. I ono što mi je također drago a to je da, žao mi je što neki kolege i kolegice apsolutno ne razumiju niti Zakon o ravnopravnosti spolova a onda niti Zakon o suzbijanju diskriminacije jer se djelovanje pravobraniteljice odnosi i na zaštitu jednog dijela vezano kroz Zakon o suzbijanju diskriminacije. Meni je to osobno žao a naravno svatko ima pravo na vlastiti stav. I baš me ono, ustvari se pitam, svi se tu, vidim brinu o tome što predsjedničkoj kandidatkinji, pa onda i predsjednici eto nije imao tko, stalno izlaziti sa nekakvim priopćenjima a sama pravobraniteljica vas je demantirala da je itekako bilo i priopćenja i razgovora a nitko ne smatra da je uvreda za jednog muškarca bilo govoriti mu da je kuhana nogica ili lignja. Toga se niste sjetili, vidite kako imamo dva različita aršina. I dalje podrška pravobraniteljici za ravnopravnost spolova zato što je uspjela i tu instituciju održati kao neovisnu. A to što neki imaju problem sa osnovnim nerazumijevanjem zakona koje smo u ovom Hrvatskom saboru donijeli i to ne da je donijela jedna strana a druga nije, nego i Zakon o ravnopravnosti spolova i Zakon o suzbijanju diskriminacije donijeli smo konsenzusom u ovom Saboru. Pa makar poštujte ta dva zakona ili ih dobro iščitajte.
Sljedeća rasprava u ime kluba HNS-a uvažena zastupnica Marija Puh.
Poštovane kolegice i kolege, poštovana gospođo pravobraniteljice i suradnici. Evo ova sadašnja rasprava do sada me malo potaknula da izađem iz svoje pripremljene rasprave. Ranije se spomenulo da se osuđuje one žene koje odluče biti majke i koje odluče biti doma sa djecom. Ne znam da li ste upućeni, ali prije nekoliko mjeseci u jednom dječjem časopisu koji se zove „Pravi izbor“ objavljen je jedan članak sa naslovom „Teta Mirica“. I ako mi dozvoljavate ja bih sada željela pročitati taj članak pa da vidite na koji način se u današnje doba maloj djeci usađuju vrijednosti i u kojem se u biti osuđuje one roditelje koji rade i koji su nažalost u današnjim vremenima poprilično zauzeti. Tako da evo ja ću odustati od onog pripremljenog i samo bih vam željela pročitati ovaj članak. Znači naslov je Teta Mirica. „Dogodilo se nešto strašno. Mojoj se mami izgubio osmjeh na licu nema ga već danima, tjednima mislim. Teška su vremena, uzdiše i radi. Ima nekoliko zanimanja, ima nekoliko ureda. I u stanu je napravila jedan, ured mislim. Nosi ozbiljne kostime i crne cipele, ravne pete. Miriši na ozbiljne parfeme, kosa joj je ozbiljno začešljana. Auto je ozbiljno uredan i pun papira, fascikala i debelih knjiga. Torba je velika i jako ozbiljna. U njoj osim papira ima i neko računalo. Zbog tog računala ne smijem torbu ni pipnuti, odmah viče pazi to košta. Na ruci nosi ozbiljan sat, svaki čak ozbiljno pogledava na njega i puše. Zar je već toliko? Moram požuriti. I stvarno, najstvarnije stalno nekamo žuri, sva je fiju briju. Sa mnom razgovara samo isključivo ozbiljno, zasipa me pitanjima: Hoćeš li opet zakasniti? Nisi li to mogla točnije napisati? Možeš li izgledati? Trebam li te kazniti? Kupila si je naočale s ozbiljnim okvirima i ozbiljno, najozbiljnije vrlo je rijetko kod kuće. Jednog ožujskog poslijepodneva pitala sam Ivana, prijatelja iz razreda, što je tvoja mama po zanimanju. Slegnuo je ramenima i rekao ništa, ona je samo mama. Zanimalo me kako izgleda mama koja nije ništa po zanimanju. Ivan me jednom pozvao k sebi u goste. Trebali smo razmijeniti nekoliko sličica pokemona. Tada sam upoznala njegova dva brata, Filipa i Dominika i tetu Miricu, Ivanovu mamu. Dočekala me s osmjehom, ispekla nam je palačinke, igrala je s nama monopoly, pokazivala nam kolut naprijed na velikom bračnom krevetu, odvela nas na Jarun, skrivala se iza velikih stabala. Teta Mirica mi se odmah jako svidjela, umjesto u uredu vrijeme provodi u sobi svojih sinova, parkovima i na dječjim igralištima. Nosi trenirke veselih, neozbiljnih boja. Miriše na svježe pečene kolače. Ima dugu kosu u kojoj su obično raznobojne ukosnice. U njezinom žutom automobilu voze se djeca, lopte, koturaljke, reketi za tenis i ostale igračke. Uvijek sa sobom ima ljubičasti ruksak u kojem su sokovi, keksići i bombončići. Ne nosi sat i vrijeme je uopće ne brine. Sve češće sam odlazila u goste teti Mirici, često smo se smijale, brale cvijeće, utrkivale se ili igrale košarku, slušale glazbu vozeći se u njezinom žutom automobilu. Navijale za Ivana, Filipa i Dominika na stolno teniskim turnirima, pravile maštovite frizure na svojim glavama, kasnile na početke kazališnih predstava, čitale najljepše bajke svijeta. Sve to vrijeme moja je ozbiljna mama jurila svojim automobilom iz ureda na jednom kraju grada u ured na drugom kraju grada. U školi smo razgovarali o mamama. Iako nije bio Majčin dan, učitelj je rekao da onako bez nekog povoda izradimo čestitke za mame i poželimo im nešto lijepo. Na svojoj sam naslikala tetu Miricu, cvijeće, šarene ukosnice, lopte, bombončiće i jedan veliki, veliki osmjeh. Potom sam napisala: „Draga mama“ postani opet neozbiljna! Zaželjela sam i njoj i sebi da što prije završi poslove, zatvori urede i postane mama bez zanimanja kao teta Mirica i neka joj se što prije vrati osmijeh na lice onakav kakav tetu Miricu nikad ne napušta.“ Teta Mirica rekla je da se lijepe želje uvijek ostvaruju. Valjda će se uskoro ostvariti i moja. Razmišljala sam ovih dana što ću biti kad odrastem. Razmišljala i odlučila. Bit ću samo mama. Nakon osnovne upisati ću se u gimnaziju za mame a ako budem dobro učila upisati ću i roditeljski fakultet. Samo se moram raspitati gdje su te škole i koji se predmeti uzimaju u obzir pri upisu. Evo to je taj jedan članak koji je prije neka dva mjeseca objavljen u jednom dječjem časopisu. A osim tog članka kad malo gledamo i dječje udžbenike, u pravilu u njima je uvijek sve puno stereotipa. Muškarci se prikazuju kao liječnici dok su žene medicinske sestre. Muškarci su oni koji se vežu uz obrazovanje i znanje dok su žene više usmjerene na neku svoju privatnu sferu. Smatram da ravnopravnost spolova se treba učiti već od najmanjih nogu i od samog obrazovanja a kao primjer tome trebamo poslužiti i mi u ovom Hrvatskom saboru. Već smo danas spomenuli da nas je svega 15% žena. Čak smo ukoliko su moji podaci točni u odnosu na prošli mandat pali za 10%. Bilo je puno više žena. Kad malo gledate portale tu izravno krivim i medije malo kad ima članaka o raspravama koje se vode, koje su kvalitetne i koje su dobre i gotovo svaki dan imamo hrpu članaka o tome što je koja zastupnica obukla, u čemu je došla u Hrvatski sabor. Ja još nisam ni jedan članak primijetila o tome kako su naši muški kolege obučeni i da li su uskladili kravatu, remen i cipele. Smatram da je to iznimno seksistički i mi moramo krenuti od tu, upozoravati i u suradnju i sa medijima i sa svima, jednostavno početi što više raditi na ravnopravnosti spolova. Što se tiče gospođe pravobraniteljice. Ja bi stvarno željela pohvaliti njezin rad jer je sve prisutna i iznimno je aktivna u svim sferama života. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Ingrid Antičević- Marinović.
Drago mi je da ste čestitali gospođi pravobraniteljici koja je reagirala i koja nastoji dakle na sve situacije koliko je mogla i koliko su je bile dostupne i upozoravati na ne ravnopravnost spolova pogotovo ne ravnopravnost žena. I rušiti predrasude i inzistirati na primjeni Ustava i zakona. I drago mi je da ste istakli ovaj poseban primjer koji je još mila majka kakve smo mi prije 15 godina mogli u našem udžbeniku čitati pa smo mislili da su to prošla vremena a ponovo izgleda da dolaze kada su naši učenici u trećem razredu mogli čitati upute majci za pravljenje tijesta. Dakle, ne ocu i majci. A Ustav kaže da su muškarci i žene ravnopravni. Naš obiteljski zakon u članku 3. govori da žene i muškarci imaju jednaka prava u obiteljskim i drugim javnim odnosima. Da je dužnost da u braku vrijedi načelo solidarnosti i dužnosti i takve dužnosti se nitko ne može odreći i to je ono što pravobraniteljica i vi s pravom naglašavate ali njoj se zamjera upravo provođenje zakona i provođenje Ustava pa se joj se najviše zamjera zašto ona govori da su žene čuvarice obitelji i svih tradicionalnih vrijednosti kao da je čuvanje obitelji, to je prigovor i tradicionalnih vrijednosti bio nešto negativno. Ne. To nije negativno ali je negativno to ako to takav teret ili pravo snosi samo žena a ne i muškarac jer je i muškarac i žena ravnopravno dužni su sudjelovati u obiteljskom životu. I dakle veći angažman muškaraca u obiteljskom životu što traži i žena, što traži i pravobraniteljica kako bi se žene mogle više baviti javnim poslovima ovdje se smatra kao jedno svetogrđe. Ali i danas je to zaogrnuto nekim plaštom to je ženin izbor. Čiji je izbor da sve radi i da je cijeli teret na njoj? Čiji je to izbor? To je izbor samo žene koja nije zaposlena i koja nema drugog izbora, niti je to izbor i to je protivno našem zakonu, Strategiji ravnopravnosti spolova, Strategiji Vijeća Europe koje govori o ravnopravnom učešću muškaraca i žena u obiteljskom životu. To je dužnost muškaraca.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica.
Evo sad ste me potaknuli da velim još jedno iskustvo iz svojeg života. Pošto sam najmlađa zastupnica u ovom Saboru počela sam se već davno baviti s politikom i stvarno sam bila aktivna i u večernjim satima, rano ujutro i jednom zgodom sam imala pitanje pa dobro pa što to tebi treba, zar se ne možeš zaposliti ne znam negdje za blagajnom u Konzumu ili negdje, kak' ćeš ti imati obitelj, ko će tebi paziti na djecu, ko će tebi biti doma i voditi brigu o kućanstvu. Jednostavno cijelo naše društvo djeluje na nas destimulirajuće da se borimo, da tražimo neku svoju mogućnost i da pokušamo napredovati. I stvarno smatram da trebamo dati maksimalnu podršku svim ženama, svim mladim curama koje imaju ambiciju da nešto s njih i više bude nego što im recimo njihova okolina i njihovo društvo predviđa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Poštovana gospođo Puh, priča koju ste pročitali u centar stavlja dijete i dječju potrebu za majkom. Jednako tako nadam se i za ocem. I ja taj dramatični iskaz tog djeteta smatram velikim apelom na sve nas, da omogućimo i majkama i očevima što bolje usklađivanje profesionalnog i obiteljskog života. Ja tu ne vidim diskriminaciju. Ja osobno jednako tako pazim da ne bi bio ozbiljni tata sa ozbiljnim naočalama koji se cijelo vrijeme negdje žuri. Dakle, ja samo smatram da ta priča sama po sebi nije diskriminatorna nego da upućuje na ono što mi, o čemu mi trebamo vodit brigu. Ono što zamjeram da se nadovežem i na gospođu Antičević Marinović, dakle pravobraniteljici ono što nisam dobio odgovor zašto je u jednoj kampanji jako pazila na nepristranost i nije htjela govoriti, izlazit što je sama konstatirala. Ne govorim o priopćenjima koje je prije izdala i općenito itd., nego u ključnom trenutku u kojem nije reagirala. A u drugoj kampanji u kojoj je također trebala biti neutralna, onoj o referendumu o braku se jasno i otvoreno stala na jednu stranu. Hvala.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Marija Puh.
Pa evo, taj članak sam odlučila izvući i istaknuti samo iz jednog jedinog razloga, a to je jer je članak napisan osuđujuće prema onim ženama koje žele raditi i prema ženama koje žele biti aktivne u društvu. Znači, meni je isto izuzetno žao što u tom članku uopće se ne spominje otac. Znači u svim našim i udžbenicima i svigdje otac je onaj koji radi i kojega nema. Naravno slažem se s time da jednako trebaju sudjelovati i otac i majka u razvoju djeteta i u odgoju djeteta, a nadam se da će tome i doprinijeti i da će se što prije promijeniti i zakoni i da će i otac i majka moći biti i ravnopravno na porodiljnom i da će moći biti čak kao što je u Njemačkoj primjer da su i otac i majka doma. Ne znam sad da li mjesec ili tri mjeseca da mogu zajedno biti sa djetetom. A evo velim vam članak sam istaknula baš zbog toga jer ste tu prije spomenuli da se osuđuje one žene koje se odluče biti majke. Samo sam željela istaknuti primjer da se evo osuđuje i očito one žene koje žele raditi.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Marija Budimir.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice Puh, evo ja moram isto priznati da je ovaj sastav pismeni kao profesorica razredne nastave nisam shvatila kao diskriminacijski već više kao nedostatak majke u kući i majke koja radi. Ali ne bih htjela o tome. Danas je tema izvješće pravobraniteljice o ravnopravnosti spolova. Onaj dio koji bi se htjela složiti s vama i koji pozdravljam je vaše osvrtanje na izjašnjavanje naših kolega medija i kolegica iz medija koje ne prate naše rasprave i naše zalaganje i naš boravak u sabornici već evo oblačenje i natjecanje koja je zastupnica bolje obučena. Ono što bih ja htjela se osvrnuti u tom dijelu vjerojatno niste sjetili se reći, da oni svojim primjerom većinom i te kolegice koje jesu i koje često izvještavaju iz ove uvažene kuće su također neprimjereno ponekad obučene. Ali na kraju to nikoga nije briga. Važno je samo zastupnice koliko imaju plaću, koliko borave u sabornici, ono što je njima najvažnije kako su obučene. Ali evo, u ovom izvješću pravobraniteljice koja je tema danas mislim da bi trebali progovoriti o području koliko često žene na svome radnom mjestu i prijavljuju to spolno zlostavljanje i nekakvu s obzirom na tu diskriminaciju. Da li je naša policijsko pravosuđe cijelo i policija dovoljno obrazovano i da li reagiraju na svaku prijavu i koliko će se često one usuditi same od bojazni, gubitka posla, pogotovo ako se to radi o nekakvoj privatnoj osobi.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Marija Puh.
Evo gospođo, ja na žalost nisam primijetila kako su odjevene kolegice tu koje su, novinarke i ostale, jer jednostavno nisam naučena da pratim ljude po tome kako je tko obučen i odjeven, nego jednostavno se više baziram na osobnost i na ono što ljudi govore i rade. I ono što smatram jako velikim problemom je i sam odnos medija i prema samom Hrvatskom saboru, a i pogotovo što se tiče tih seksističkih kojekakvih i članaka i priloga a i kad malo gledate televiziju općenito to se danas pretvorilo u nešto što ženu smatra zapravo samo kao objekt. A to ja čvrsto tvrdim da mi nismo samo objekti, da mi možemo jako puno pružiti i da se treba isto više raditi i na tome da se to prepozna kod nas. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime kluba SDSS-a, uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdravljam pravobraniteljicu sa suradnicima. Ja ću u ime kluba SDSS-a i Reformista reći naš stav prema ovom izvještaju i prema određenim pojavama koje su u tom izvještaju determinirane. Prvo, mislimo da je izvještaj urađen kvalitetno, profesionalno, da je napravljena dobra analiza po svim segmentima društva i mi ćemo ga u svakom slučaju prihvatiti. Mislim da bi bilo dobro da to prihvate i ostali, evo moja sugestija je da se ovaj izvještaj prihvati, da ne prođemo kroz istu fazu kroz koju smo prošli kad nismo prihvatili izvještaj pučke pravobraniteljice jer mislim da to nije dobro za nekakvu, mislim da ovu stvar ne treba politizirati nego treba realno izanalizirati jer je ono indikator stanja u društvu. I ovo nije politička stvar i ne bi trebalo imati nikakve političke dimenzije. Dakle, ovaj izvještaj je za nas prihvatljiv i mi ćemo ga prihvatiti. Dakle puno toga, puno segmenata ste vi ovdje obradili, 15 minuta nije dovoljno da se na sve osvrnemo. Ja ću na nekoliko stvari samo pokušati ukazati ono što mislimo da je najinteresantnije sa našeg stanovišta. Dakle, vi ste rekli da ste radili na 2460 predmeta koji su se odnosili na individualnu zaštitu građana i građanki od diskriminacije i to je uglavnom povećanje 7,7% u odnosu na prethodnu godinu. Što naravno nije dobro. Najviše pritužbi se odnosi na područje iz rada i socijalne sigurnosti, preko 50% te uglavnom se radi o izravnoj diskriminaciji, znači 90% izvještaja odnosno slučajeva se odnosi na tu činjenicu. Dakle, zapošljavanje i rad je osnovna egzistencijalna problematika očito danas u društvu i dobro ste to obradili. Vi ste ovdje rekli da prema podacima EUROSTAT-a žene predstavljaju 50% ukupnog stanovništva Republike Hrvatske ali su isto tako one i predstavljene sa 58 i čak 60% neaktivnog stanovništva u RH. TO je neki podatak koji je ustvari se provlači kroz cijeli ovaj segment analize oko kategorije rada i zapošljavanja. Bilo bi dobro vidjeti kad bi imali još jednu detaljniju analizu da vidimo ta nezaposlenost žena da se podijeli po regijama da vidimo ustvari gdje je najveća nezaposlenost u kojim regijama. Ja mislim da je to prostor posebne državne skrbi. Treba proći kroz zapadnu Slavoniju i kroz Liku, kroz dalmatinsko zaleđe pa vidjeti ustvari da tamo žene gotovo da ne rade nigdje. Ukoliko neće biti nekakve privatne inicijative u malim obrtima žene nemaju prostora da uopće nađu nekakav pristojniji posao. Naravno da ovdje bih ja mogao postaviti pitanje bilo bi za nas predstavnike manjina vrlo interesantno da se vidi u strukturi nezaposlenosti žena kako ta struktura po manjinskoj pripadnosti izgleda ali nije sad to osnovna stvar za raspravu. Vidimo da žene, konstatacija je potpuno ispravna, da vrlo teško dobivaju posao, a vrlo ga lako gube. Isto tako vidimo da žene nakon 50 godina su nezaposlene jer idu na onu lakšu varijantu što je za društvo ustvari lošija varijanta, odlučuju se na nekakvu vrstu mirovine. Dakle, jednostavno gube volju i gube nadu da bi u 50 godina i više mogli početi raditi nekakav društveno koristan posao. Što naravno nije dobra stvar. Vidimo ovdje da hrvatsko tržište rada i dalje ostaje spolno segregirano. Znači od ukupno 19 područnih djelatnosti žene su izrazito ili značajno podzastupljene u 8 područja, znači polovina društvene sfere je potpuno nedostupna za žene. Plaće su enormno nejednake, vidimo ovdje podatke i neću ih ponavljati. Ali bih posebno se referirao na jednu stvar a to su trendovi na tržištu rada. Povećanje broja ugovora o radu na određeno vrijeme, to je posebna kategorija koja je za nas vrlo interesantna za raspravu. Mislimo da je vrlo opasna kategorija. Dakle, zašto je opasna? Zato što dovodi ljude koji su na dulji rok zaposleni na određeno vrijeme u određeni neravnopravni položaj jer ne mogu organizirati kvalitetno život kao što mogu ostali ljudi koji rade na neodređeno vrijeme. Dakle, ne mogu dobiti kredite, rješavanje stambenog pitanja im je otežano a samim time se dovodi u pitanje i demografska obnova društva. To su te neke vrste socijalne nesigurnosti. Zašto to kažem? Činjenica jeste da imamo trend porasta zaposlenosti rada na određeno vrijeme. Tako je u 2012. godini u Hrvatskoj bilo zaposleno 175 tisuća ljudi, od toga 160 na određeno vrijeme bilo zaposleno. U 2015. godini od 200 tisuća zaposlenih ljudi 190 je u statusu rada na određeno vrijeme. To znači rad od danas do sutra. To znači rad bez nekakve garancije za nekakvo kvalitetno planiranje budućnosti. Najveći dio ovih i ovakvih oblika rada najveći dio su konzumenti žene. Dakle, žene su u najvećem dijelu zaposlene na određeno vrijeme. Kad bih vam rekao situaciju da kod mene u Baranji u ozbiljnoj firmi, mega firmi u vinariji radi žena 15 godina na određeno vrijeme. I 15 godina joj se prekida rad pa se ponovno zapošljava pa prekida pa ponovno, pa mislim žene su već naučile, ne ona, nego cijela ta ekipa se već naučila, već su oguglali na takav status na nebu ni na zemlji i jednostavno su se pomirili sa činjenicom da su građani drugo reda u radnom odnosu u odnosu na one koji rade na normalan način. Mislim da je ta nekakva vrsta neoliberalnoga modela je za nas postala ovog trenutka vrlo veliki socijalni balast i o tome u svakom slučaju se treba povesti ozbiljna rasprava. Interesantno je istraživanje ovdje kad ste govorili o percepciji poslovnih žena o eventualnim barijerama na poslu da se 47% susrelo sa procjenom, vlastitom procjenom na temelju izgleda a ne kompetencije kad su konkurirali za nekakav ozbiljan posao, za ozbiljno napredovanje u službi, procjenjivalo ih se njih pola na osnovu izgleda a ne na osnovu kompetencija. To nije dobro. 35% se srelo s pitanjima o bračnom statusu i planovima za majčinstvo što isto nije dobro. Mi plašimo mlade ljude činjenicom da treba da zasnuju porodicu. Ako ćeš zasnovat porodicu i ostati trudna u roku godinu dna nećeš dobiti taj i taj posao jer su to poslodavcu neisplati jer to nije perspektiva. I onda se pitamo šta se dešava sa našom demografskom degradacijom društva, sa ovakvom politikom kakvu vodimo? Svaku petu ženu u Hrvatskoj pitaju da li planira trudnoću kad pokušava zasnovati radni odnos, da li planira imati obitelj? Dakle to nema, to su odnosi koji nemaju apsolutno veze sa pitanjima o kvalifikaciji stručnoj osposobljenosti ljudi koji traže posao. Da se ne priča u kakvom položaju žive žene u kompanijama, ponovno primjer kod mene navodim kao što je Benetton gdje radi isključivo žene, gdje nemate zaposlenih muškaraca i gdje žene rade na način da i kad idu u toaleti im se to odbija od slobodnog vremena, od pauze, da nemaju pravo na bolovanje, gdje rade na način da su oštećene ruke od silnih ne uvjeta i opasnih radnji itd. I moraju raditi jer je to jedini način egzistencije na tom prostoru, dakle to je jedino što se nudi ovog trenutka ženama tamo na onom prostoru. Ovdje ste determinirali i probleme i uočili razliku položaja žena na ruralnim prostorima, dakle svi mi koji dolazimo sa ruralnim područja možemo konstatirati slijedeću stvar žene su dvaput kažnjene zato što žive tamo i zato što dakle one čim žive tamo manje su im šanse da se zaposle i zato što žive u jednom ambijentu gdje je sasvim normalno da žena treba da bude nositelj obitelji i da je to glavna uloga a zapošljavanje je nešto što nije primarna stvar. Žene i prostitucija po vašem izvještaju je to vrlo ozbiljan problem o kom se malo u javnosti priča. I vi ovdje konstatirate da bi trebali mi da u našem zakonodavstvu ugradimo švedski model kriminalizacije tzv. kupaca usluga prostitucije. Apsolutno se slažem s vama, mislim da je to dobra konstatacija i da mi ozbiljno moramo porazmisliti o činjenici da se ta cijela stvar na pravi način kriminalizira. Dakle ne može biti odgovora samo onaj tko daje tu vrstu usluga, po meni je puno odgovorniji onaj ko stimulira plaćanjem na takvo činjenje, a taj koji to stimulira taj nije kriminaliziran po našim propisima. Prema tome, potpuno se slažem s vama da bi trebalo u toj stvari primijeniti jedan moderan švedski model prevencije. Ovdje ste isto tako rekli da postoji problem diskriminacije po spolu u sportu. Ja ovdje imam jedan interesantan primjer, jedna mlada žena iz Baranje koja se zove Jovana je odlučila da bude nogometni sudac. I cijeli svoj mlad život je posvetila i onda i porodica činjenici da želi da bude nogometni sudac. Išla je na te pripreme, po propisima njihove organizacije, prešla je sva testiranja, dobila je nakon šestomjesečnog pripravničkog staža je dobila, je sudila na petnaest utakmica u prvoj županijskoj ligi, dobila je ocjenu 8,5. I onda je nastao problem jer ona zato što je žena a vjerujem i zato što se zove Jovana, ali nije to primarna stvar, primarna stvar je zato što je žena, jednostavno nije mogla napredovati dalje u toj njihovoj sudačkoj hijerarhiji. I jedna mlada žena je odustala od cijele priče i jednostavno je rekla da je nevjerojatno da živimo u društvu koje zato što je to i zato što je takva ne može biti sudac u nekakvom višem rangu a sve reference da bi to bila. I umjesto da gajimo takve kadrove i da nam to bude na neki način ponos. Mi smo kao društvo skloni to eliminirati i reći ne ona to ne može biti. Dakle, ovakve stvari nisu rijetka pojava, ja sam samo jedan primjer iz moje okoline naveo. To je nešto što pod hitno trebao otkloniti. Mi moramo napraviti tu higijenu društva i ne smijemo sakrivati glavu kako noj u pijesak od problema, moramo o problemima otvoreno razgovarati jer dok god probleme ne stavimo na stol nećemo ni početni njih rješavati. Iz toga razloga i mislim da treba ovakve izvještaje i pučke pravobraniteljice a i pravobraniteljice za ravnopravnost spolova prihvatiti jer nam oni vrlo kompetentno ozbiljno ukazuju upravo na probleme u društvu koje treba riješiti. Hvala vam.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Horvat, puno je manje bitno ali i to je bitno jer je na političkim listama 40% žena ili je 100% žena, ako su kvalitetne. Vi ste pogodili u jednom trenutku kada ste kazali da žene rade, poglavito u trgovačkim lancima za 2000 kn, da ih se pri zapošljavanju pita imaju li, planiraju li rađati, da ne mogu na wc da doslovno moraju nositi pelene, da su obilježene. I to su znači naše znači sestre, majke koje rade u tim centrima. I to je neravnopravnost a poglavito u nerazvijenim krajevima gdje žene nemaju dostupnosti ni sportu, ni poslu, ni bilo kojim drugim mogućnostima koje mogu u centrima koji su, velikim centrima kao grad Zagreb i ostali znači urbani centri. Spominjete ovdje sport, spomenuli ste ime Jovana i ili Ivana. U mome kraju ima Srba, domoljuba i ne pitamo je li Jovana ili Ivana, sve teško žive jer nemaju organizirane uvjete uopće da se bave sportom, poglavito žene, jer što je organizirano u manjim sredinama više muškarci imaju pravo. Prema tome naglašavati to što se tiče moje sredine a sigurno i vaše nije dobro jer u Hrvatskoj ima problema sa nacionalnim ali to su minorne stvari i Hrvatska je po tome pitanju ja mislim dosta dobro uznapredovala i ne bi bilo dobro da to insinuirate u svakom svom govoru nekakvu nacionalnu netrpeljivost jer sigurno i vi kao predstavnik Srpske nacionalne manjine ste u ovome parlamentu ovdje, niste pali s Marsa. Sigurno vam je zakonodavac dao mogućnost da budete ovdje. Tako kada govorimo o ženama i ravnopravnosti trebamo gledati poglavito ta neurbana područja, ta područja koja nisu razvijena, te žene, te majke, trgovačke lance, zapošljavanje gdje ih se terorizira na najgore načine za 2000 kuna ti nekakvi tajkuni koji sada imaju dobiti, koji su došli do tvrtki koje je stvarao ovaj narod a došli su tko zna na koji način i svi im pogoduju. Hvala lijepo.
Sljedeća, odgovor na repliku Mile Horvat.
Uvaženi kolega Bulj, vi bi trebali sada tražiti poslije ovoga fonograme da vidite što sam ja rekao pa da uporedite sa ovime što ste vi meni pokušali u replici reći. Dakle ja niti jednog trenutka nisam spomenuo činjenicu da je ta Jovana Srpkinja. I nemojte mi inputirati nešto što nisam rekao. Ja sam jasno stavio do znanja da zato što je ona žena, što se zove Jovana je imala takav problem i ima ga i sada. Ima ga i sada. I ne treba sakrivati i sklanjati se od takve vrste problema. A položaj žena u velikim kompanijama je nažalost takav kako ste rekli. Žene su, više liče na robove, rade za jeftine novce pod vrlo teškim uvjetima i to su stvari o kojima mi nikada nismo imali hrabrosti ovako javno pričati kada pričamo o problemima u našem društvu.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Drago mi je kolega što ste prepoznali ovo izvješće koje je izvješće i za prošlu godinu, za vrijeme bivše vlasti. Pa imamo i jedan apsurd da se nekako već iščitava da vladajući neće podržati ovo izvješće koje je vrlo kritično u odnosu na ravnopravnost spolova kada je bivša vlast vodila odgovornost i bila odgovorna u ovoj zemlji. Dakle imamo jednu šizofrenu situaciju, ona vlast nije valjala a sada ne valja pravobraniteljica jer je uočila neke stvari za koje vladajući drže da nisu takvi, dakle da neosnovano napada bivšu vlast. A zašto je tomu tako? Tomu je tako zato što neizglasavanje izvješća jedan je od načina da se smijeni pravobraniteljica. A zašto bi se ona smijenila što govorite? Jer je kompetentna, jer je objektivna, jer nije podilazila ni ovoj, ni onoj vlasti nego je nalazila probleme koje trebamo ovdje zajedno rješavati. Dakle u potpunosti se držala članka 19. i 20. Zakona o ravnopravnosti spolova koji govori koja je njezina uloga. I ja mislim mi smo imali ozbiljne poteškoće kada samo za vrijeme bivše vlast u nešto sličnom sastavu do sada. Nisu prihvatili izvješće pučkog pravobranitelja. Naravno da je Europska komisija pitala a što to vaša vlast ima protiv pravobranitelja. Dakle govori upravo se o tome, čitavo izvješće i vi ste detaljno govorili o toj situaciji koju pronalazi i pravobraniteljica. Dakle govori što bi trebalo unaprijediti da muškarci i žene budu manje eksploatirani na radu, da se više i zajednički posvete, zajednički obitelji, djeci. U čemu je tu problem? Ali očito se zamjera pravobraniteljici što pronalazi da je žena još dalje se smatra da je čuvarica obitelji i svih tradicionalnih vrijednosti i ona u tome vidi problem jer je manje učešće muškarca u tome. I onda zbog toga se žena i teže zapošljava, na lošijim je poslovima. I zaista žena koja se želi slaviti, ne treba ženu slaviti, njoj samo treba dati ravnopravnost. Jer kada god se žena slavi ona je u podređenom položaju. Danas su žene roblje 21. stoljeća u ovim trgovačkim lancima a država šuti i na to mirno gleda. I mi imamo sasvim [[Upadica: Vrijeme.]] Evo samo ću to reći nešto na štetu i bivše vlasti da nije imala hrabrosti i dalje se moćnicima suprotstaviti i to nam treba. I nema sreće dok zajedno oko toga ne uhvatimo se u koštac da vidite kako će onda i oni drugačije gledati i u pogledu inspekcija i drugih stvari kada se stranke u Saboru slože oko toga da je to nepodnošljiva situacija za žene, za obitelj Hrvatske.
Odgovor uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Dakle i meni je na trenutke bilo, potpuno nelogično, potpuno nelogičan stav da mi u zadnjih 6 mjeseci raspravljamo uglavnom o nekakvim izvještajima iz prethodnog perioda a to je period vaše vlasti, dakle kada ste vi bili na vlasti. I podnositelji izvještaja su prilično realni, čak i kritični. I sada umjesto da se to izanalizira, mi zato što su ti podnositelji izvještaja to profesionalno uradili i otkrili da vi u vrijeme vašeg mandata niste neke trendove smanjili nego čak se i povećao evo, ovdje, kažu da se 7,7% povećao broj pritužbi. Mi ćemo sad reći zato je kriva osoba koja je konstatirala to povećanje a ne govorimo o meritumu stvari. Zašto je došlo do tog povećanja i zašto se to desilo u vašem mandatu i ta stvar je meni ovako prilično nelogična i nije mi jasno zašto je to morala, zašto je to slučaj bio sa pučkom pravobraniteljicom koja je potpuno realno rekla kakvo je stanje ali ne 2016. kad je ova vlast sad nego za vrijeme vašeg mandata. Isto tako ćemo očito proći i sa ovim izvještajem koje je vrlo kvalitetno iz analizirao društvene devijacije u periodu dok ste vi bili na vlasti i nije mi jasno zašto ovi ljudi zbog toga bili nestručni i zašto bi njihov izvještaj trebalo onda odbaciti kad je logično da se razgovara o uzrocima a ne onome što je konstatirano pismeno.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Stevo Culej.
Hrvatice i Hrvati, potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ovoga svakog dana sve više napredujemo naravno, ovoga, ja ću podržati kolegu i Mileta i posebice gospođu Ingrid Antičević, kolegicu naravno i pročitat ću ovdje jednu isto tako nije bajka nego je priča iz života jedne djelatnice iz jednog velikog trgovačkog lanca koja trpi godinama i sada je završila na psihijatriji. Evo pročitat ću dio pa dokle me minutaža stigne. „Pozdrav drage kolege i kolegice! Moje je ime iz Vinkovaca, neki me znaju ili možda su čuli za mene ali to i nije toliko bitno jer se ovim putem obraćam i onima koji me poznaju, radim tu i tu, punih 14 godina i sada nakon toliko vremena na mojim leđima je slomljena motika. Znam da mnogi od nas pate kao što sam i ja patila dok kap nije prelila čašu koja me dovela u ovo stanje u kojem se trenutno nalazim. Šutjela sam i savjesno radila godinama svoj posao sa ljubavlju. I sada kad sam konačno progovorila i rekla svojoj kontrolorki da za njega ne želim umrijeti niti poludjeti jer sam već dovoljno kažnjena samim tim što radim za njega, revna kontrolorka je uz pomoć moga poslovođe to prenijela direktoru čime sam postala meta za odstrjel. Silne prijetnje u novčanim kaznama za svaku sitnicu, uzimanja novaca radnicima od ionako minimalnih plaća, obavljanje poslova koji nisu navedeni u ugovoru o radu niti su nam ponuđene izmjene ugovora o radu. Pritom mislim na uvođenje peći za pečenje u trgovinama zbog čega se i mora i po 90 minuta ranije doći na posao da bi se nakon otvaranja trgovine kupcima ponudili svježi proizvodi a što nam nije niti će biti plaćeno. Iako to spada u prekovremeni rad koji zakonski mora biti plaćen. Novčane kazne se naplaćuju bez rješenja ili odluka izrečena o novčanoj kazni čime samo punimo džepove našeg poslodavaca. Čutela sam i trpila radi svoje djece i njihovog školovanja što je bio glavni razlog što sam toliko vremena provela tu. Moram napomenuti da sam zadnje dvije godine dobila 13 plaću isplaćenu na ruku. Posljednju sam dobila u veljači ove godine pa se iz toga može zaključiti da sam očito plaćena za svoj nerad. Pitam one a i sebe koji dobivamo dio plaće na ruke, kolika će nam biti mirovina jer doći će vrijeme kada će starost pitati a gdje je bila mladost a utaja poreza je također kazneno djelo ukoliko taj dio plaće nisu uplaćeni zakonski predviđeni doprinosi. Toga četvrtka obavještena sam telefonski. Vrijeme. Ja ću ovo predati našoj pravobraniteljici na postupanje. Hvala.
Sljedeća replika, povreda Poslovnika, tko je htio povredu?
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani Hrvati, Srbi, Česi, Slovaci, Talijani, Mađari, Židovi, Nijemci, Austrijanci, Ukrajinci, Rusini, Bošnjaci, Slovenci, Crnogorci, Makedonci, Rusi, Bugari, Poljaci, Romi, Romunji, Turci, Vlasi, Albanci i drugi građani RH koji su njezini državljani. Povrijeđen je stavak 7 stavak 2 Poslovnika jer je zastupnik Culej u svojoj uvodnoj riječi pozdravio samo jednu od nacija koje su zastupljeni u Hrvatskom saboru čije građane zastupa a inače je koristio da pozdravlja i druge zastupnike i ja imam dojam da je povrijeđen članak Poslovnika, prepustit ću vama diskrecijsku ocijeni da li je se to dogodilo. Članak 7 je prisega.
On je mislio pozdraviti Milu Horvata pa je, Ne. Sljedeća replika uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Kolega Horvat, u dijelu svoje rasprave, vi ste govorili o problematici žena u ruralnim područjima. Ja inače mislim da mi zanemarujemo ustvari ipak svi zajedno kao društvo taj dio kada je u pitanju jednaki ravnopravan položaj žena i muškaraca i u našim ruralnim sredinama. Nekako kao od prigode do prigode samo od nekakvih tradicionalnih običaja, svetkovina i slično se osvrćemo na to. A ja bih samo upozorila prije nekoliko dana je objavljeno preliminarni izvještaj jednog istraživanja gdje je govorilo o šokantnim stavovima naših mladih ljudi vezano oko nasilja u partnerskim vezama i u izvješćima sa tog skupa provukla se jedna rečenica koju istina kasnije više nitko nije išao dalje analizirati. Koja kaže većina žena u ruralnim sredinama smatra da muškarac mora imati zadnju riječ. Dakle, jedno izrazito konzervativno tradicionalističko shvaćanje položaja i uloge žene u društvu prvenstveno kad govorim o seoskim sredinama, preko 80% i nešto više teritorija Hrvatske spada u ruralne sredine a nedavno smo na jednoj od naših televizijskih kuća imali prilike gledati jedan prilog iz jednog mjesta kraj Bjelovara gdje je jedan župnik radi sa predbračno, drži predavanja o ulozi muškaraca i žena i gdje doslovce ima u pisanom obliku ne samo usmenom govori o tome kako je muškarac taj koji je glavni u kući, kako je žena ta koja ga mora slušati, koja mora i otrpjeti. I onda još to začini sa time da mora uvijek biti spremna u bračnoj postelji za svog muškarca bez obzira kako se ona u tom času osjećala. Ovo govorim zato što su to stavovi koji očito u jednom dijelu, makar u jednom dijelu naših ruralnih sredina su prevladavajući i mislim da je to nešto o čemu bismo se mi ovdje u Hrvatskom saboru trebali zabrinuti.
Odgovor uvaženi zastupnik Mile Horvat.
Kolegice Sobol, svaka sredina ima neku svoju tradiciju i ne treba oko toga, ne treba stvar tako crno bijelo postavljati. Možda a u nekim sredinama neke žene i vole da muškarci imaju zadnju riječ, ne znam. Ali puno je za mene ozbiljniji problem što u tim ruralnim sredinama mladi ljudi, pogotovo mlade žene nemaju šansu za posao. I onda kad imate od Klise do Londona avionsku liniju za 48 eura i za dva sata odu u Irsku i u ponedjeljak počnu raditi, dobiju 11 eura po satu, svakog petka dobiju plaću i dobili su za sedam dana smještaj, odnosno nekakav prostor da počnu život. I oni odlaze tamo. Jer prođimo kroz prostor, rekao sam zapadne Slavonije, odite oko Voćina, odite oko Slatine i vidite šta bi te ljude tamo zadržalo bez obzira da li su muškarci, da li su žene. Činjenica je da nemaju osnova za pristojan život ni po jednom elementu. Niti imaju posao, niti imaju školu, niti imaju vrtić. Ne znam da li imaju policijsku stanicu. Prema tome, o tom treba razgovarati. A to da li će zadnja biti u kući muškarčeva ili ženina to je individualna stvar, pa neka svatko uređuje, nek' je svatko uređuje kako mu odgovara.
Hvala. Sljedeća je rasprava u ime kluba HSS-a, HDS-a uvaženi zastupnik Goran Dodig.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora sa svojim suradnicima, poštovana pravobraniteljice sa svojim suradnicima i kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Ja sam se danas prijavio za ovu raspravu u ime kluba ne konzultirajući se sa svojim koalicijskim klupskim partnerima, tako da ih molim da ukoliko iznesem neka stajališta koja oni ne dijele da shvatite da je to zaista moj stav i da to nije nužno kolega iz HSS-a. Druga stvar koju vam na početku želim reći da sam tijekom ove rasprave četiri puta mijenjao koncept ovog mog izlaganja. Da, četiri puta. Zapravo mislio sam razgovarati o suštini ove teme, međutim pretvorilo se u pitanje hoćemo li podržati ovo izvješće ili ne. Ja inače ne mislim da je bitna stvar hoćemo li mi podržati izvješće ovo i sva druga koja smo podržavali ili ne i da to ni na koji način ne može biti kriterij, a da nečiji rad ocjenjujemo dobrim ili ne. Jer su vrlo često ta izvješća tipizirana i izvjestitelji ili podnositelji izvješća naprosto su na neki način determinirani metodologijom i kriterijima koje im je netko drugi zadao. I zbog toga ih ne nalazim krivim ako se može uopće taj termin upotrijebiti. I ja sam želio govoriti zapravo o kriterijima ravnopravnosti i što to znači. Druga stvar koja se ovdje postala je eklatantna jeste kroz ovo izvješće da vidimo odnos bivše i sadašnje vlasti i to je manje važno od činjenice, od merituma stvari. Pa se čulo različitih kao sintagmi žena čuvarica obitelji kao da je to nužno loše i slično tako. Sažetak izvješća ako bih ga ja ocjenjivao metodološki ono je dobro. Analiza po područjima i tu je obuhvaćeno puno toga. Međutim, da bi razumjeli moje stavove moram vam odmah reći kako ja vidim i doživljavam ženu, znate. Sama činjenica da se formiraju povjerenstva za ravnopravnost, ovdje piše ravnopravnost spolova. Ali se zapravo svodi na ravnopravnost žena je samo po sebi loša činjenica. Naprosto mi nije jasno da možemo živjeti i da postoje ljudi koji gledaju na različite načine na ravnopravnost žene i muškarca. To je samo po sebi razumljivo, svatko u svojoj ulozi koja je određena ako hoćete do neke mjere biološki, sociološki, psihološki jer mi nismo isti. To ne znači da su muškarci bolji. Ja dapače mislim da je žena vrijednija od muškarca, kroz povijest se to pokazalo i ako hoćete tragedije naroda su se događale upravo kad su stradale žene. Demografski problemi su se događali prvenstveno onda kada su žene bile obespravljene. Događalo se zaista da je fizička snaga, pa i danas ima ta, je činjenica koja često je pretpostavka odnosa toga što je katastrofalno, fizička upotreba snage, prisile koju muškarac objektivno ima više fizičke snage je stvar kaznenog djela ili prekršajnog dijela. Pitanje je našeg poimanja te ravnopravnosti. I zanimljivo je da smo tek nabrojili brojne razloge zbog čega se žene osjećaju lošije, diskriminirane ako hoćete. Ali se pitam od koga ih branimo? Od koga? Da li ih zaista branimo od muškaraca ili čak i od žena koje ih nedovoljno ili ne cijene same sebe ili ne cijene onda ni druge žene? Osnovni problem smatram u činjenici da je dostojanstvo žene danas sve više ugroženo i da su ako hoćete na izvjestan način krivi muškarci za to. Ne zbog toga što bi trebali biti tradicionalisti u smislu zaštite žene ali definitivno su prestali razmišljati o tome da se radi o njihovim ako hoćete životnim družicama, majkama, sestrama i kažem ne podjednako nego u određenim situacijama vrijednim i sposobnijim bićima nego što su muškarci. Kad gledate kroz povijest muškarci su odlazili u rizične pothvate gdje su ginuli, žene su se čuvale. To nije slučajno. Ja se slažem s činjenicom da nikada žena, koliko god kome izgledalo čudno, nije bila u lošijem položaju nego danas. Vidite sva istraživanja kad su u pitanju psihički poremećaji govore o silnom broju porasta depresija i anksiozno depresivnih stanja. Anksiozno depresivna stanja su jedan blaži oblik depresije i unutarnjeg straha. U tom odnosu muškarca i žene žene su oduvijek bile u odnosu 2:1, dvije žene i jedan muškarac. Taj odnos se u zadnjim desetljećima povećava. I sad mnogi govore da je taj odnos 3 pa negdje i 4:1. Sva ta istraživanja znate gdje su rađena? U civiliziranom svijetu. Nikad žena nije bila izvrgnuta tolikim zahtjevima kao danas. Od zahtjeva da bude dobra majka, da lijepo izgleda, da radi što je rezultiralo gotovo iscrpljenjem psiholoških i fizičkih mehanizama koji je drže koherentnom. I ukoliko mi ne shvatimo i ova civilizacija ne shvati da nam je cilj i pokušati mijenjati taj odnos onda vas ja uvjeravam da nema zakona koji će to regulirati. Postoje zakoni koji se moraju isto odnositi na žene i muškarce. I zbog svega toga neću sada ulaziti jer ima previše poglavlja a o svakom bi trebalo govoriti i o ovim vašim istraživanjima, i tu vidim loš dio u ovom izvješću jer se u tom dijelu služi sa nekakvim uopćenim zaključcima a nema jasne slike tog istraživanja kako je provedeno. Pa onda govori se o potplaćenosti žena. Ja bih vas molio da se to dokumentira. Ja radim u bolnici i nijedna medicinska sestra nema manju plaću od medicinskog tehničara. Nijedna liječnica nema manju plaću od liječnika. … [[Upadica se ne razumije.]] Gdje je to? Ne, želio bih znati gdje to nije tako. U privatnima? Onda je to stvar druga, onda moramo promijeniti zakonodavstvo. Ali se s druge strane moramo suočiti ili ćemo izabrati tržište kao jedini regulator odnosa ili ćemo voditi računa o dostojanstvu čovjeka, dakle dostojanstvu žene. Prihvatili smo tržište koje jedino regulira, a ja ću vam reći da sam još kao mladi liječnik '80-ih godina kad je to bilo nezamislivo i tad mi je došla jedna mlada žena koja je bila u drugom stanju i tad je bilo nezamislivo dati joj, evo kolega Penić će znati, kad vam se daje uvjerenje da je radno sposobna. Nije se smjelo toj ženi dati uvjerenje da je radno sposobna. Ja sam dao i imao ozbiljnih problema. I to za državnu firmu. Jer su rekli ona će sada roditi pa će ići na porođajni dopust i mi nećemo imati koga da nam radi. To su činjenice. I sad smo se mi odlučili za privatno vlasništvo koje je tu puno rigoroznije gdje tržište sve regulira i ne možete očekivati da onda privatnik koji na taj način razmišlja primi ženu na posao. 3 djece, ako ona to želi ili ne, to je 5, 6 godina odsustva s posla. I mi se moramo odlučiti što hoćemo. Mi ne možemo živjeti u društvu tih shizofrenih poruka. To su poruke koje naprosto su suprostavljene do te mjere da ne možemo ostvariti nove ciljeve. Ja se slažem da žene moraju biti ne ravnopravne, one jesu ravnopravne, ali tržište naprosto ne priznaje to kao činjenicu. Ako ne shvatimo da je to u pitanju onda je to prestrašno. I mi se moramo odlučiti što hoćemo. Ovo nije pitanje zaista niti prošle vlasti niti ove vlasti, ovo je pitanje budućnosti. Istraživanje percepcije poslodavaca, kad čujem riječ percepcija onda mi se diže kosa na glavi. Na percepcijama gradimo naše stavove. Percepcija je opažaj. Opažaj može biti kriv. Percepcija je kad u sumraku vidite panj i mislite da je čovjek ili mislite da je medvjed i to je iluzija, percepcija može biti iluzija. Mi smo istraživanja sva sveli na percepcije, pa čak se to događa u egzaktnim znanostima. Percepcija čega? Percepcija pretpostavljanja, a onda iz toga izvlačimo zaključke. Dakle u ovom djelu meni bi bilo puno draže da ste razmišljali o ovom izvješću ne u ovim zadanim kriterijima koji dolaze pa makar oni iz EU, Europske komisije da u ovom Saboru se kaže mi smo društvo koje hoće drugi vrijednosni sustav. I unutar tog drugog vrijednosnog sustava mi možemo ostvariti ove činjenice koje su nam važne. U okviru ovog kojeg smo prihvatili, pa čak i zakonski zakoni su da se mijenjaju, zakoni mogu bit, gospođa zastupnica Ingrid govori sve je po zakonu, držat se zakona. Mi svi znamo da zakon može biti takav da regulira jednu problematiku a da je nemoralan. U zakone se moraju ugraditi elementi moralnosti. I zbog toga, neću dužiti a imam svega izgleda minutu, ja ne znam šta ću reći za ovo izvješće? Ne želim reći da ste ga vi loše napravili, ali čini mi se da moramo porazmišljati o tome kako opće vrednovati izvješće. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Pa ja mislim da ste vi kolega u svojoj raspravi otvorili velika pitanja i oko toga mnogih stvari teško se ne složiti. Prvo počinjete time i to je istina, mi nismo, mi smo ravnopravni ali nismo isti. Isti muškarac, žena nisu biološki isti, ali te razlike nisu bitne. I žena je jedina za sada stvoriteljica novog života, međutim nažalost biologija žene kroz povijest često je bila njezina sudbina i to ne dobra. Umjesto da bude njezina prednost. O tome i vi govorite. I da je današnjoj ženi, i ja se tu slažem s vama, da je iznimno teško, zašto? Zato što je i dalje probija se u svijet rada vrlo teško, na samom početku zapošljavanja suočena je, vidjet ćete i iz izvješća o tome i sami govorite, hoće li roditi. Dakle, a snosi teret kompletne obitelji i dalje, i dalje. A ovdje su novi zahtjevi koji su pred njom. I o tome mi govorimo i o tome pravobraniteljica govori i o tome naši zakoni govore. Ali s pravom upozoravate dakle to je i ustavna kategorija, i mi smo se opredijelili na slobodu tržišta. Istina je to, međutim i nažalost ovo što vi govorite u praksi je tako, ali ako bi se oni i poslodavci, dakle slobodno tržište nije zlatno tele kojem su na tržištu ljudske vrijednosti, one su posebno zaštićene i to kao najviše ustavne vrednote. Međutim, s obzirom da oni imaju ekonomsku moć da od muškarca i žene ne prave više subjekte rada nego ljudske resurse, dakle čovjek je sveden na pridjev a resurs je važan, resurs. A gdje god ima resursa ima i otpada. To je ona filozofija o čemu i vi govorite tog neoliberalizma koji od je od čovjeka napravio ljudske resurse dakle s kojima se može raditi što hoće. Ali to bez obzira što smo se mi opredijelili na slobodno tržište ljudske vrijednosti ne smiju biti na tržištu one su posebno zaštićene. O tome govori i ovo izvješće kad govori upravo o onome što treba zaštiti ravnopravnost muškarca i žene. Ona ukazuje na stereotipe kojih ponekad smo i sami krivi i koje otkriva, razotkriva i govori što je potrebno učiniti.
Odgovor na repliku
Drago mi je što ste nekoliko puta spomenuli osobu muškarca i ženu a ne samo ženu. To je suština problema, suština problema. Međutim, stvari su postavljene, rekao sam da ne znam od koga ću braniti žene. Mislim da žene imaju krivu predodžbu o tome kako riješiti tu ravnopravnost jer sebe stavljaju u poziciju da im se zakonom omogući drugačiji položaj. Isti je položaj na tržištu i muškarca i žene. Tu se moramo izboriti. Problem seksizma o kojem govorite, ja više ne znam šta je seksizam. Meni bi bilo drago da ja smijem vama reći, evo ja vas molim da mi oprostite da lijepo izgledate. Ja ne znam da li je to seksizam? A postanimo ljudi, … [[Upadica se ne čuje.]] to je u redu. Probajmo štiti dostojanstvo. Previše bi me odvelo daleko kad bi pokušao, ali ovo je zaista tema koja je, ja bi vam rekao civilizacijska. Ona više nije pitanje ovog izvješća. Ja vam kažem ja ne mislim ništa loše o tom izvješću, ono je u okviru zadanih kriterija, jer su rekli to je tako i morate sad napravit statistiku toga i toga. I to bi svakako napravili. U tim okvirima to je dobro, u tim okvirima je dobro. Ovdje se postavlja temeljno pitanje vrijednosnog sustava na kojem je to rađeno.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Štefanija Damjanović.
Poštovani zamjeniče predsjednika Sabora, poštovana pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, poštovani kolega saborski zastupniče, evo vi ste me ponukali da se javim na repliku jer ste otvorili teme kao što veli gospođa Ingrid Antičević neke koje su nekako bliže, koje su probudile kod nas ljudi koji se bavimo politikom jednu ljudsku vrlinu da počnemo razmišljati drugačije o ravnopravnosti muškaraca i žena. Kad pogledate izvješće, sve te brojke koje se navode, svi ti razlozi koji se navode su strašni. Ne možemo vjerovati da oni postoje, da se oni događaju, ali nažalost oni se događaju danas u društvu. Kada vidite od svih ovih prevrata sistema, od gubitaka radnog mjesta i svega gdje jednostavno nema sredstava za dostojan život, sve više na tržištu rada su prisutne žene jer su plaćene vrlo malo. U gospodarstvu kada pogledate i parirate žene koje rade u gospodarstvu njihova maksimalna primanja, osnovne plaće koje je poslije baza za mirovinu 2400 kn. Ona to dobiva 20 godina u trgovini. Druge neke gospodarske grane nam nisu baš ostale a i tekstil ono što postoji je izuzetno su minimalne plaće. Kada usporedite ženu sa srednjom stručnom spremom u javnom sektoru ona … [[Govornica se ne razumije.]] 100% već, ona i ima veća prava jer normalno i sindikati ugovorima o radu su se pobrinuli i zaštitili te djelatnike. A šta je sa onima ženama koje rade u trgovinama u cijeloj Hrvatskoj gdje je najveća masa? To su privatni poslodavci, oni ima daju koliko hoće. I mi kao društvo i kao pojedinci jer u svakodnevnom životu ulazimo u te markete, u te trgovine, svakodnevno vidimo te žene, poznajemo, neke su se i povjerile, kada ona dolazi prije s posla, ide s posla, nikad ne zna kada će ići, da li spava, da li ima slobodan dan, šta je ona sa svojom djecom, gdje nema vrtić za popodne, šta radi. Znači imamo puno prostora da se zapitamo kako povući našim sugrađanima da bolje žive.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Poštovani kolega Dodig, slažem se s vama i jako mi je drago da ste otvorili ovu temu o dostojanstvu ljudske osobe za koju ja smatram da je ključna u poštivanju svake osobe i u poštivanju ravnopravnosti spolova. Slažem se i sa gospođom Ingrid Antičević Marinović, dakle i stvarno mislim da je dotaknula važno to pitanje. Ono o čemu sam ja u prošloj replici govorio a to je o usklađivanju obiteljskog i profesionalnog života. Samo ne bih htio da se u retorici koristi dakle kao teška sudbina žena, znači koja je bila osuđena na majčinstvo, onda se majčinstvo stavlja u kontekst nekakve teške sudbine. Dakle, većina žena želi biti majka i to ne trebamo stavljati, ne kažem da ste vi stavljali, ali evo samo napominjem u nekakav negativan kontekst. Jednako tako kada ste govorili o razlikama između muškaraca i žena, da postoje prirodne razlike. Mene recimo u izvješću pravobraniteljice strana 25, 27 se navodi kao problem činjenica da žene u prosjeku biraju drugačija zanimanja od muškaraca. Pazite, to za mene ne predstavlja problem, ja ću vam reći odmah. Dakle ja nemam zaista ništa protiv da više muškaraca želi biti automehaničar od žena. I ja stvarno mislim da je prošlo vrijeme onog radikalnog feminizma u kojem su se prikazivale žene sa čekićem koji izlazi iz rudnika tamo iz '80.-tih godina prošlog stoljeća. Naravno da oni, one žene koje žele neko zanimanje postići jednako kao i muškarci trebaju imati iste mogućnosti. Za to se trebamo boriti. Ali to da evo mi imamo 90% sutkinja u RH, pa iskreno da vam kažem ne predstavlja mi neki problem. Ne predstavlja ni problem što je većina nastavničkog osoblja ženskog spola. Naravno da će one lakše uskladiti svoj obiteljski život i profesionalni nego da su ne znam automehaničari koji trebaju raditi, ne znam do 4 ili 5 sati. Dakle, hoću reći ako postoje nekakve razlike, prirodne, biološke razlike između muškaraca i žena, mi se ne trebamo praviti kao da one ne postoje. Prema tome, mi trebamo davati svima jednake mogućnosti a ne forsirati sve a ne da budu jednaki. Trebaju biti jednako pravni a ne jednaki jer jednaki jer jednaki i isti nisu.
Odgovor na repliku.
Sasvim je sigurno da je i ovo na tragu onoga o čemu ja govorim kao i što je sve ovo što ste vi govorili na tragu ovog što ja govorim. Ali je teško, teško naći tu pravu mjeru. Teško je zbog okolnosti koje su nam nametnute. Čovjek je zaista, kažem čovjek, a tu mislim i na muškarca i na ženu. On je postao privjesak svoje radne sposobnosti. Privjesak svoje radne sposobnosti. Uništeno je dostojanstvo pojedinaca. I na taj način uništeno je dostojanstvo žene. Probajte malo prizemno gledati. Koliko ćete danas naći mladića koji će se na ulici potući za čast žene? Nekada je to bila normalna činjenica. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, ne bih volio da me branite. Ne, ali u svakom slučaju, u svakom slučaju, nalazimo se u jednom začaranom krugu, pa ćemo govoriti o tome je li izvješće dobro ili ne. Stvar je puno dublja, puno dublja. I mislim da bez obzira što smo mala nacija, malobrojna što ne predstavljamo ništa velikog u svijetu ali možemo barem imati stavove koji su ljudskiji, koji su pošteniji i na taj način evo širiti tu ideju o ravnopravnosti. Nitko normalan nije protiv ravnopravnosti ali ne mislim da će se ravnopravnost riješiti sa time što ćete zakonski reći, mora 40% biti žena u Saboru. Ne možete zabraniti sada činjenicu da na upisima na Medicinski fakultet ima preko 70% žena a 30% muškaraca. Jel' treba zakon o zaštiti muškaraca? To je naprosto takva činjenica, bolje uče, bolje polažu ispite i upišu se na fakultet. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, nije točno, nije točno, nije točno. Tamo gdje je moguće to, jesu, znate. Ali zašto će biti ravnateljica ako ima sposobniji. … [[Upadica se ne čuje.]] A da, ne može ravnateljica zato što je žensko nego zato što je dobar liječnik i dobar organizator. Hvala.
Vrijeme. Evo za riječ se javila uvažena pravobraniteljica.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, gospodine Dodig! Vi ste otvorili pitanje određivanja kriterija ravnopravnosti spolova što smatramo da je uređeno međunarodnim europskim dokumentima i nacionalnim zakonodavstvom. Ono što ste spomenuli je da se pitamo ovdje svi ili se vi pitate od koga branimo ili od čega branimo žene, od samih žena ili od muškaraca. Mi kao institucija, ne kao civilno društvo nego kao državna institucija koja ima ovlast nadziranja državnih institucija lokalne zajednice i pravnih osoba, dakle svih ovih korporacija o kojima vi govorite na tržištu rada je da inzistiramo na ujednačenim kriterijima koje nismo mi izmislili, koji nisu jučer izmislili, koji nije Hrvatska izmislila već ih je prihvatila 2006. i 2008. godine kada sam u Bruxellesu ispred Vlade RH, radila kriterije o pristupanju Hrvatske RU i mi ih ovdje moramo implementirati. Mi promišljamo, razmišljamo, uvažavamo pritužbe građana, građanki, pratimo nacionalnu statistiku, Eurostat, gledamo trendove koji se javljaju, svake godine na tržištu rada. Di ste ovdje čitali izvješće, sažetak od 30-tak stranica s obzirom izvješće koje ima 300-injak stranica. Naša pravila su da u 30 stranica objedinimo i damo sažetak sve što je rečeno, istraženo u cjelovitom izvješću. Percepcije poslodavaca koje ste spominjale je samo segment Europskog projekta teškog 350 tisuća eura koje smo dobili u konkurenciji 28 država i nekoliko institucija koje su aplicirali u tom području s čime se ponosimo. Jer ja danas nisam ovdje s 11 članova, mojih zaposlenih koji su radili na tome uz dodatni posao sa stranaka koje rade zbog vrlo malog proračuna a da bismo bili prisutni i da bismo bili vidljivi ne samo u gradu Zagrebu, ne samo na Cvjetnom trgu gdje sjedimo već na svim razinama i županijama, 21 županiji. Kažete da smo mi institucija koja se bavi pitanjima žena a sam naslov kaže da se radi o instituciji ravnopravnosti spolova. Dakako da u javnosti se stječe dojam da se bavimo ženama jer nam one se pritužuju ili u nacionalnoj statistici su u podređenom, podzastupljenom, diskriminirajućem ne jednakom, nepovoljnom položaju u gotovo dvije trećine u odnosu na muškarca. Vjerujem, ovo izvješće nije sažeto, nije kompletno izvješće, ne može ni biti. Ne mogu ni biti takva očekivanja od nas. Mi nastojimo multidisciplinarno sa što više podataka i analiza podastrijeti područja koja su nam dana u nadležnost, za razliku od resornih državnih institucija koje rade takve analize, rade takva izvješća u svojim pojedinim područjima. Zbog toga dozvoljavamo da se moglo nešto i šire i više i jače i drugačije obrazložiti. Ako govorimo o tome da se čudite da su potplaćene žene na tržištu rada i da ne znate otkuda takav podatak, dakle, to nije naša statistika, to je nacionalna statistika kao što kaže Hrvatski zavod za zapošljavanje da najviše žena imamo u razdoblju od 25-29 godine neovisno o stupnju stručne spreme. Zašto? Jer je to fertilitetno razdoblje žena. Žena kada ih poslodavac neće primiti ili će staviti na određeno vrijeme ili će joj dati otkaz kao što im je dao temeljem naših istraživanja, naših, zajedno sa RODA-ma 2012. Nitko nije radio takvo istraživanje na uzorku od 1000 majki gdje je 55,3% žena dobilo otkaz zbog ugovora o radu ili kao tehnološki višak zbog toga što su bile majke. Dakle, to je nešto gdje mi s jednom mjesta želimo ukazati državnim institucijama posebice onima koji kreiraju vlast a zna se tko je, Vlada i vama ovdje u Parlamentu kada imate mogućnost dignuti glas, dignuti ruku i kreirat, odobrit izmijenit takve zakone za dobrobit jednih i drugih. Ja mogu govoriti o podzastupljenosti muškaraca na tržištu rada ako ćete kao čistačice, blagajnice, odgajatelji, stričeki u vrtićima itd. a onome o čemu ste govorili da nema dovoljno visoko obrazovanih ili dobro sposobnih žena u sustavu zdravstva, moram reći da danas imamo 60% visoko obrazovanih žena, preko 70% ih upisuju medicinske fakultete ali imamo ravnatelje, šefove, ginekoloških odjela gdje se bave isključivo rodiljama. Hvala vam.
Hvala. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Vidim da ću replicirat više puta, pa ćete vi odgovorit ali dobro. Dakle, vi ste objasnili okvir vašeg rada. To štima ali kad imamo okvir to ne znači da ste vi neki stroj ili kompjuter koji pod tim pravilima sad samo radi. Vi sa svojom osobnošću i sa svojim procjenama i vaš ured donosi procjenu što ćete raditi, što nećete, na što ćete posvetiti više pažnje, na što ćete posvetiti manje pažnje. Ja recimo postavljam pitanje, jel potrebno istraživanje o zastupljenosti žena na kulturama i spomenicama grada Zagreba, stranica 279, 280, to je vaša procjena da je to potrebno iako se radi o povijesnim razdobljima na koje pretpostavljam da više ne možemo utjecati. Vi ćete se čuditi o tome da 28% skulptura koje prikazuju ženu, ženu prikazuje kao majku što je valjda ne znam loše ili ne znam što, dakle vaša je procjena hoćete raditi takva istraživanja, na to trošiti svoja financijska sredstva i vremenski potencijal ili nećete. Dakle, ne možete reći da je to zadano nekakvim europskim zakonima kojih se vi morate držati. Vi sami procjenjujete na što ćete trošiti novce i svoje vrijeme. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Moram reći da naš financijski proračun nije takav da bismo mi trošili novce. Dakle, radimo to nešto u okviru plaće i to nam je dodatni posao. O tome da li ćemo provoditi takova istraživanja i analizu ovisi o suradnji sa organizacijama civilnog društva. Ovdje se radilo prvenstveno o udruzi Šestinčana koji su tražili podizanje i pokroviteljstvo predsjednice i nas za dizanje spomenika svim ženama praljama grada Zagreba i smatramo da je to iznimna prilika da se posveti pozornost ženama trudbenicama koje su obilježile našu povijest. Moram tako reći da to cirkularno pismo koje čitate i povremeno izlazite sa takvim stavovima jednostavno je izvrtanje onih fakata i činjenica koji postoje, a to je da prema Zakonu o ravnopravnosti spolova mi smo institucija koja treba provoditi istraživanja i analize. Za to nemamo financijskih sredstava, radimo ih u okviru naših plaća uz posao rada sa strankama jer smo jedini ovlašteni za to. I mogli bismo i ne provoditi takva istraživanja. Osim toga, danas pitanje zastupljenosti žena u javnom prostoru u kulturnom životu je nešto čime se ne bavimo, ne bavimo se dovoljno kulturom, a kakvo nam je obrazovanje pokazuju i današnja događanja. Dakle, ako govorite o tome da li je potrebno ili nepotrebno analizirati spomenike, jeste. I spomenike i trgove i gradove jer imamo žene kemičarke, žene znanstvenice, povjesničarke, žene koje su obilježile povijest i imaju pravo biti nositeljice trgova, spomenika i biti dio našeg javnog i kulturnog života. One su na žalost marginalizirane. O tome da su isključivo prikazane kao majke mi to vrijednosno ukoliko želite to imputirati ne sugeriramo, nego samo pokazujemo ili ukazujemo da se ponovno perpetuiraju određeni stereotipi da žena je isključivo majka. Ona može biti i majka i radnica i znanstvenica i sve ono na što se ona osobno opredijeli. To je njezino pravo. Hvala vam.
Hvala. Evo dosta zastupnikia. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da ste dobili podatke od Hrvatskog zavoda za statistiku. Ja nikad nisam ni vidio te podatke i to se stalno ponavlja kao izbor informacije. I to je suština o kojoj ja govorim. Nemojte se osjećat krivim, ne napadam vas, ali napisao sam stotine stručnih, znanstvenih radova pa znam dobro da često puta rezultati ovise o tome kako dizajnirate samo istraživanje. Nemojmo stavljat to kao sveto pismo. Rezultati mogu biti vrlo, vrlo različiti. Daj Bože da imamo odnos prema ženama kakav bih ja htio da jest, ne bi trebalo ovo Povjerenstvo. Eto.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Ako ne možemo vjerovati nacionalnim institucijama, Hrvatskom zavodu za statistiku koji je obavezan od 2006. godine iznositi statistiku rodno razvrstanu, jer do 2006. godine dok nismo imali ozbiljne pregovore sa EU nije niti razvrstavao plaću u privatnom ili državnom ili javnom sektoru koja je bila razvrstana po spolu i nije se mogao ustanoviti trend segregacije horizontalne ili vertikalne prema djelatnostima, prema zaradama, prema svemu onome što EU ili države europske demokracije rade niz godina prije toga. Dakle, nama su to izrazito vjerodostojni podaci. I ako u samom srcu Parlamenta iskazujemo nepovjerenje prema državnim institucijama što možemo očekivati od građana i građanki ove države. Povećanje 8%. Instituciji pravobraniteljice u odnosu na prošlu godinu pokazuje za mene ne možda povećanje problema, on je u sivoj zoni i sigurno puno veći, ali pokazuje da institucija pravobraniteljice je bila prisutna u javnosti i da je odlazila na teren iako nema službeno vozilo, iako ima najmanji proračun, iako ima najmanje djelatnika. A ja vjerojatno nisam dobra majka jer imam blizance koji ostaju doma dok njihova majka odlazi na teren da bi učinila nešto na nacionalnom nivou za ono za što ju je ovaj Parlament ovlastio. Hvala vam.
Evo i inicijativa dosta zastupnika je da sad završimo sjednicu, pa da sutra ujutro pred tv kamerama možemo to nastaviti. SJEDNICA PREKINUTA U 17,48 SATI.
Dobro jutro kolegice i kolege! Možemo zauzeti svoja mjesta i nastavit ćemo sa točkom s kojom smo jučer započeli a to je Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spola za 2015. godinu. U ime Kluba SDP-a riječ će uzeti uvažena zastupnica Sandra Krpan. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Pravobraniteljice sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a prihvaća izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2015. godinu. Želimo se zahvaliti pravobraniteljici i njezinom timu Višnji Ljubičić na sveukupnom radu u 2015. godini. 2467 predmeta, 7 samostalnih istraživanja, 9 analiza, 2 memoranduma o suradnji, sudjelovanje i dobivanje europskih projekata zaslužuje našu punu pažnju. Područje rada pravobraniteljice gdje ona djeluje vrlo je široko. Radi se o suzbijanju diskriminacije na osnovi spola, bračnog i obiteljskog statusa, trudnoće, materinstva, spolne orijentacije i rodnog identiteta. Nema teme u društvu usudila bih se reći koje se ne može promatrati s pozicije ravnopravnosti spolova. Što možemo zaključiti kada pročitamo cjelokupno izvješće? Da su žene u Hrvatskoj u daleko ne ravnopravnijem položaju od muškaraca. Ali to nije ništa novo. Hrvatsko društvo jest tradicionalno patrijarhalno, stereotipi o muško ženskim odnosima prisutni su u školskim udžbenicima, u medijima sve vrišti od spolnih stereotipa i seksizama gdje se žensko tijelo isključivo koristi kao objekt pažnje. Žene na televiziji ne govore kao sugovornice i ekskluzivne gošće. Mi pravo na glas dobijemo kao anonimne osobe kada treba dati izjavu. Nadam se da ovako poražavajuća slika kakva danas vlada u našem Parlamentu na skorašnjim izborima neće ponoviti. Ima nas 15% u Saboru i nedostaje nas još 35 da bi brojka bila ravnopravna, 50%. Nikada se u Hrvatskoj kao posljednjih dana, kao jučer nije govorilo o obrazovanju, obrazovanje je postalo top tema. Više nego ikada treba nam i humanizma i tolerancije da se ne bi crvenjeli zbog homo … stavova mladih ljudi što su prikazala provedena istraživanja. Zato građanski odgoj i zdravstveni odgoj moraju biti obavezni nastavni predmeti. Važno je što skorije usvojiti Istanbulsku konvenciju. Riječ je o Konvenciji Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja zato što je uočljiv trend brutalizacije obiteljskog nasilja. U 2015. godini u RH ubijeno je 12 žena od muških članova obitelji. Broj žrtava kaznenih djela među bliskim osobama porastao je za nevjerojatnih 184%. Rijetko se događa da je žrtva izložena samo jednom obliku nasilja. Vrlo često fizičko nasilje povezano je s verbalnim, psihičkim ili ekonomskim nasiljem. Potrebno je dodatno educirati policijske službenike da razlikuju žrtvu od nasilnika da ne dolazi do dvostrukog uhićenja i da se u obzir ne uzima samo aktualni događaj već i povijest ukoliko u određenoj obitelji postoji. Demografska slika Hrvatske nije optimistična. Statistike nam ne idu u prilog. 39 566 živorođenih nad 50 839 umrlih a svejedno dozvoljavamo kao društvo da žene spolnu diskriminaciju osjete baš uz trudnoću i materinstvo. Nije ni natalitetna politika i rješavanja stambene problematike i nezaposlenosti primjerice smanjivanjem ugovora o radu na određeno vrijeme, izgradnja jaslica i dječjih vrtića i ne samo u gradovima nego i u ruralnim sredinama, fleksibilno radno vrijeme, poticanje, korištenje stanke za dojenje, osiguravanje prostora za tu namjenu a ne izazivanje podsmjeha kada zaposlena žena želi koristiti to pravo kao i korištenje rodiljinog i roditeljskog dopusta za očevu.3 469 tata u 2015. godini koristilo je rodiljni ili roditeljski dopust, potpore ili naknade. I ja im s ove govornice čestitam na tome, na hrabrosti jer te tate ruše stereotipe da je porodiljni samo za mame. Kao društvo moramo stati na stranu muškaraca kod dodjeljivanja roditeljske skrbi. U pravilu sudovi na preporuku centara za socijalnu skrb roditeljsku skrb dodjeljuju majci smatrajući da su majke bolje skrbnice. U tom smislu nužna je edukacija i senzibilizacija da očevi jednako dobro mogu brinuti za svoje potomstvo. Trendovi na tržištu rada zaslužuju našu posebnu pozornost. I najviše pritužbi pravobraniteljica je primila iz područja rada, zapošljavanja i socijalne sigurnosti. 51% je takvih pritužbi. Osobito je visok postotak spolnog uznemiravanja na poslu, 79% žena je doživjelo spolno uznemiravanje. Zatim slijedi diskriminacija temeljem majčinstva, obiteljskog statusa, nejednakih plaća. Žene se sporije zapošljavaju, lakše gube zaposlenje i ekonomski su više izložene siromaštvu. I zbog tog ekonomskog siromaštva jedan dio žena postanu i seksualne radnice. U Hrvatskoj ih ima između 2 i 5 tisuća. Prema važećim zakonskim propisima prekršajno se kažnjavaju osobe koje se odaju prostituciji ali ne i kupci usluga. Ja osobno kao i pravobraniteljica želim se založiti za švedski model u kojem se kupci usluge kriminaliziraju a seksualne radnice dekriminaliziraju. Čitajući jedne dnevne novine upoznala sam se s radom Udruge „LET“, udruge za unapređivanje kvalitete života. Što rade LET-ovci? Obilaze punktove gdje ove žene rade, razgovaraju s njima i dijele kondome. U nekoj drugoj isto tako tužnoj priči dijele i šprice i čine puno, puno za kvalitetu života jer oni štite život i zdravlje. Treba pohvaliti i rad pravobraniteljice za prava transrodnih osoba, žena u ruralnim područjima, žena s invaliditetom koje trpe socijalnu izolaciju, pripadnicama nacionalnih manjina, za žrtve seksualnog nasilja u Domovinskom ratu. U izvješću se govori i o pritužbama zbog neuporabe rodno osjetljivog jezika. I u Poslovniku Hrvatskog sabora navodi se samo muški rod u svim člancima i stavkama, predsjednik Sabora, potpredsjednik, predsjednik Republike, zastupnik. Ja osobno mogu se nositi sa statusom zastupnik ali sigurna sam da niti jedan moj kolega ne bi pristao biti zastupnica. Zato vas predsjedniče molim da utječete da se to izmijeni i da Hrvatski sabor ne diskriminira zastupnice i da se koristi rodno osjetljiv jezik. I zaključit ću da upravo rad pravobraniteljice Ljubičić i njezinog tima podiže svijest javnosti o ravnopravnosti muškarca i žene u hrvatskom društvu. A to je jedna od temeljnih ustavnih vrijednosti i taj rad trebamo cijeniti i pozitivno vrednovati. Hvala.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je uvaženog zastupnika Marka Sladoljeva, izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice drago mi je da ste spomenuli jedan veliki problem koji u ovom izvješću nije dovoljno istaknut, a to je problem očeva i dodjeljivanja skrbništva nad djecom u slučaju rastave braka. Igrom slučaja ja surađujem sa Udrugom za ravnopravno roditeljstvo koja je u više navrata imala primjedbe na zapravo sadašnji Obiteljski zakon koji je inače pao na Ustavnom sudu i koji je, sad više nije, ali koji je izričito zapravo na neki način onemogućio zajedničko roditeljsko skrbništvo nad djecom. Statistički podaci su otprilike ovakvi, u 86% slučajeva dijete pripada majci, otprilike u 10% slučajeva je ocu. Ovdje nitko ne traži da se taj broj izjednači nego da se omogući zajedničko roditeljsko skrbništvo kako bi to dijete imalo oca i majku. Evo, samo što se tiče toga mislim da ni ovo izvješće nije dovoljno posvetilo pažnju tome.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena kolegica Sandra Krpan.
Poštovani kolega ovo izvješće ukoliko pročitate cjelovito je posvetilo tom problemu izuzetno veliku pažnju. Pravobraniteljica puno čini na tom pitanju. Ako ste pratili znači pažljivo mogli ste iščitati da i kod izmjene zakona se posvetilo tome da kod dodjeljivanja putnih isprava da je potrebno da oba roditelja mogu dati suglasnost da dijete može mu se izdati određeni putni dokument. Dakle, pravobraniteljica je apsolutno na strani očeva i mislim da svi mi trebamo više u društvu biti senzibilizirani kao što sam rekla da očevi jednako dobro mogu skrbiti za vlastitu djecu kao i majke. I da će se ta praksa promijeniti.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice zastupnice govorili ste o stranačkim listama, da su znači bile sve liste, većina lista da nije ispunila zakonski okvir znači da je 40% bude žena. Također, ni vaša stranka tj. vaša lista je bila u više od pola jedinica nije imala žene, premda meni to nije osnovni problem. Mogu biti sve žene ako su sposobne ili muškarci na jednoj listi, zašto ne. Ja dolazim iz grada gdje je gradonačelnica grada, imamo ovdje gradonačelnica. Ja mislim da ste previše u tome daleko otišli, da je puno bitnije kršenje prava žena kao blagajnica u trgovačkim lancima gdje ti izrabljivači su pretvorili te žene u roblje za 2000 kuna, ne mogu otići na wc, moraju nositi doslovno pelene kod zapošljavanja ih se pita hoćete li zatrudnjeti, planirate li? To je ponižavanje žene, za to se trebamo boriti i kazati da to je roblje u ovome trenutku, u ovome stoljeću. To su bitne stvari gdje trebamo stati iza žena poglavito na razvijenim krajevima gdje nemaju te žene mogućnosti bavljenja sportom, otići na kulturni događaj i brojne, ono što imaju žene u urbanim područjima. A vi kolegice zastupnice mislim izmjena Poslovnika, i da vas netko ovdje podcjenjuje vas zastupnice ja mislim da je to manje bitno prema ovim blagajnicama i brojnim drugim ženama koje sada su roblje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvažena zastupnica Sandra Krpan.
Poštovani kolega, ono što mene uvijek može izluditi argument muškarca koji kaže da nije bitan spol, je li netko muško ili žensko nego da je bitna kvaliteta i stručnost. Pa je uvijek zanimljivo u hrvatskom društvu kako uvijek ima znači 75% stručnih muškaraca koji mogu biti kvalitetni političari a samo 15% žena. A što se tiče blagajnica koje postaju roblje, ja vam želim reći kada bi na blagajnama radili muškarci sigurno ne bi imali tako male plaće. Kada bi za šivaćim strojevima šivali muškarci a ne žene također ne bi imali plaće. Kada bi u školama ta profesija ne bila toliko feminizirana, kada bi bilo više muškaraca ne bi prosvjetni radnici imali takve plaće. Zato što se vi muškarci znate jako dobro izboriti za svoja prava a vrijeme je sada da se i mi žene borimo za svoja prava.
Hvala. Slijedeća replika je uvažene zastupnice Anke Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Krpan, moje je zadovoljstvo da pripadam klubu gdje od 9 zastupnika 6 je žena, 6 je zastupnica. Jednako tako svaki put treba ponoviti, ne tako davno 70.tih godina prošlog stoljeća je rečeno da su prava žena ljudska prava, ne tako davno, nedavno. A danas sa duplerice jednih naših novina sa sredine ogroman naslov gradonačelnika glavnog grada koji kaže „Ja sam u svom mandatu kosio, skakao, igrao tenis, košarku jedino nisam rađao.“ I to je prestrašno. I to je strašno. I to je da netko sa duplerice novina ponovno vrijeđa žene. Svaku priliku treba u ovom Saboru iskoristiti da se govori o pravima žena, jer prava žena zaista zamislite 50 godina ona su ljudska prava. Prava žena koja rade, pogledajte malo ujutro kad počne sjednica u pola 10, nemate dojam da u ovom Saboru je puno manje žena nego muškaraca. Kolege okrenite se oko sebe i pogledajte koliko nas ima i koliko odgovorno radimo svoj posao gdje god radimo i na način na koji radimo, ali onda dobijemo sa duplerice novina ovakvu poruku. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Sandra Krpan.
Ja moram reći da sam izuzetno ponosna što sam i gradska vijećnica u Gradu Rijeci i pripadam SDP-u. I žene u Gradskom vijeću Grada Rijeke koji dolazi iz SDP-a su u većini u odnosu na naše kolege muškarce. Doista tamo vlada potpuna ravnopravnost spolova. Isto tako je kada se govorio o čelnim mjestima i u Primorsko-goranskoj županiji. I to što vrijedi u Rijeci, to što vrijedi u Primorskoj županiji, Primorsko-goranskoj županiji ja želim da to vrijedi i za Hrvatski sabor. A možemo se malo i našaliti, zašto taj muškarac nije rodio, pa da je ta priroda to tako uredila vjerujte mi to muškarci ne bi mogli istrpiti to što mogu žene.
Zahvaljujem. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić. Izvolite.
Uvažena gospođo Krpan, ajde nećemo sad o mogućnostima, dakle založili ste se da zdravstveni i građanski odgoj postanu posebni predmeti znači dva predmeta. Pa me zanima da li bi povećali satnicu ili bi ukinuli neke druge predmete? Kako bi to organizirali? Hvala.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Sandra Krpan.
Kolega Ilčiću, ja bi to vrlo jednostavno riješila tako da bi vjeronauk isključila iz škola zato što je RH sekularna država i smatram da se vjersko obrazovanje može odvijati kroz znači Crkvu bilo da se radi o Katoličkoj crkvi, Pravoslavnoj crkvi, Sinagogi ili Džamiji. Eto tako, zato što smatram da u 21. stoljeću hrvatski učenici imaju pravo na sve informacije što se tiče njihovog zdravlja. Te informacije trebaju dobiti u školi. Ja se ne želim crvenjeti kada pročitate istraživanje koje je provedeno i koje se navodi u ovom cjelokupnom izvješću kakve stavove mladi ljudi u Hrvatskoj imaju o homoseksualcima gdje smatraju da su to bolesni ljudi, da ih treba isključiti iz društva i da ne treba dati pravo govora. Oprostite za mene je to neprihvatljivo i ja ne želim biti dio takve škole. I da treba uvesti građanski odgoj i treba uvesti zdravstveni odgoj zato što je to važno za budućnost naše djece.
Replika uvažena zastupnica Margareta Mađerić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo zastupnice u vašem izlaganju ste rekli da se iz izvješća može pročitati da demografska slika nije optimistična. Vjerujem da ste to uljepšali iz razloga što je upravo uz pad investicija ogroman broj porasta nezaposlenosti, pada gospodarstva i općenito razvoja gospodarstva. Demografski potop jedan od katastrofalnih rezultata bivše SDP-ove vlade. I stoga želim itekako ovdje istaknuti da primjedbe koje smo jučer i tijekom replika i rasprava mi koji smo u poslijepodnevnim satima raspravljali išao vezano uz poglavlje demografska obnova nije dovoljno zastupljen u izvješću o radu pravobraniteljice za 2015.godinu zbog toga što je demografska slika je nacionalno, strateško, gospodarsko pitanje i pitanje budućnosti. Jer nema te cijene koju ne bismo bili spremni i ne bismo trebali biti spremni platiti za opstojnost vlastitog naroda. I zbog toga sve institucije i Vlada RH i resorna ministarstva itekako imaju aktivne pronatalitetne mjere i politiku kako bismo taj demografski potop naravno iz godine u godinu ipak išli u pozitivnom smjeru i smatram da je to jedna itekako važna tema o kojoj bismo trebali raspravljati i nadam se da će u ovoj godini i pravobraniteljica ne samo za ravnopravnost spolova već ostale pravobraniteljice i ministarstva veću pažnju posvetiti upravo toj problematici.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Sandra Krpan.
Vjerujte mi ja kada govorim govorim u ime Hrvatske. Ja doista želim da Hrvatska ima veći broj djece ali niti jedna natalitetna politika dakle neće natjerati Hrvate da imaju veći broj djece dok imaju oprostite ovakvu Vladu. Vi ste razgovarali o tome dakle kako ćete povećati naknade za svako rođeno dijete da ćete im dodijeliti tisuću eura. Pa gdje je tih tisuću eura. Nama državne obveznice na Vladi nisu dakle prošle. Vlada uopće ne funkcionira, mi nemamo Vladu. O kojoj natalitetnoj vi politici govorite? Kada govorite o iseljavanju 100 tisuća ljudi. Pa ja želim da mladi ljudi odlaze iz Hrvatske ali ne na taj način da se nikada više ne vrate. Hrvatska je dio Europske unije i jako je važno da mladi ljudi putuju, da vide kako je u Europskoj uniji, u drugim zemljama i da se vrate u Hrvatsku. Ne trebate nas stalno plašiti kako je iz Hrvatske otišlo 100 tisuća ljudi, vratiti će se ljudi kada bude u Hrvatskoj situacija bolja nego što je sada.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovana zastupnice Krpan, sviđa mi se da se ovako čvrsto borite za položaj žena i ja vas u tome potpuno podržavam. Ja posebno se slažem s vama da je položaj žena ugrožen u sferi rada, na tržištu rada i da za iste poslove žene dobivaju osjetno manje plaće što zaista nije u redu. Međutim, molio bih vaše mišljenje a i vaše stranke o tome zašto žene, mi znamo da u području trgovine, u djelatnosti trgovine najviše radi žena. Trgovački centri su preplavljeni trgovkinjama, ženama koje tamo rade. 7. dan je za odmor. Žene masovno rade nedjeljom. Može li ta žena biti dobra majka, ima li ona vremena biti majka, umjesto da u nedjelju napravi ručak svojoj djeci, obitelji, s njima se igra, priča, ona nema jednostavno vremena za odmor. Ovo je temelj demografske politike, nije u pitanju samo novac. Dijete treba stabilnu mirnu majku koja se odmori 7. dan, da razgovara da brine o njima. Pa prema tome zalažete li se ti, slažete li se da ponovo treba ovaj Sabor ili Vlada ukinuti, zabraniti rad nedjeljom? Jer zašto trgovački lanci ne rade nedjeljom po Austriji, Italiji, Njemačkoj itd.? Dakle poštovane zastupnice i zastupnici i gospođo Krpan, zastupnice, jeste li zato da zajedno pokrenemo, da pokažemo, da štitimo položaj žene jer ona ne može biti u isto vrijeme i domaćica i majka i radnica a da nema vremena za odmor. Takva demografska politika, ona ne može imati dijete ako ona zna da mora raditi svih 7 dana. Dajte da zajedno onda, molim vas odgovorite, slažete li se sa ovim, možemo li se oko ovog pitanja svi ovdje dogovoriti? Hvala.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Sandra Krpan.
Ja se kolega s vama apsolutno slažem i želim vas podsjetiti na jedu činjenicu da je 2003. moja Vlada pokrenula dakle da se zabrani rad nedjeljom a Ustavni sud je onda tu odluku srušio. Ja sam odrasla u Jugoslaviji i subotom su trgovine radile do 13h i nedjeljom su bile zatvorene. I kada govorite o tom nekom mračnom dobu, mislim da je tada bilo više brige za obitelj i za majčinstvo nego što to sada imamo danas.
Kolegice i kolege, ja vas molim, ja vas molim da se malo utišamo. Replika, uvaženi zastupnik Željko Glasnović. Izvolite. Kolegice i kolege, ja vas molim, budimo parlamentarni.
Poštovani predsjedniče Sabora. Evo mrs. ili miss Krpan, ne znam, svaka zrela osoba bi potpisala taj izvještaj da se štiti prava žena naravno. Mi puno pišemo, raščlanjujemo, planiramo a na kraju loša planiranja, loša izvedba. Mene zanima kakva je sinergija između pravosuđa, drugih organa vlasti i ovo što vi, što trebate ispraviti ovdje. Ja sam radio 10 godina u pravosudnoj policiji u Kanadi. Netko ne plaća alimentaciju, zatvore ga, plaća lovu itd.. Tu je država totalno neefikasna jer mi smo naslijedili sve bivše mane iz bivše države. Imamo ustvari kao … [[Govornik se ne razumije.]] Vi govorite o demografiji, pa tko je totalno isključio Hrvate izvan domovine da dođu natrag ovdje. Sirijske izbjeglice u Kanadi imaju veće pravo nego Hrvati izvan domovine. Trebaju tri godine da dobiju državljanstvo. Neki bi se vratili a vi ste im lupili duplo oporezivanje, vi ne želite njih ovdje jer ste napravili prćiju od države gdje smo mi kmetovi i ne želite te ljude ovdje. I treće, vi ste neke pomiješali jabuke i naranče. Govorite o školskoj reformi. Hrvatska više nije poligon za društveno eksperimentiranje. Imali smo Šuvara. I ako vi hoćete da vam Mile Kekin i Džoni Stulić rade tu školsku reformu … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Sandra Krpan. Izvolite.
Mister Glasnović. Ja sam bila u Kanadi, u Torontu i mogu vam reći da nikada premijer Orešković ne bi mogao premijer u Kanadi s ovakvim znanjem hrvatskog jezika da dobijete kanadsko državljanstvo vi morate proći tečaj i govori engleski jezik. Ja nisam pobrkala nikakve naranče i jabuke. Želim samo još jednom istaknuti po zakonu žene ne mogu raditi sedam dana u tjednu niti muškarci. Inspektorat rada nešto treba učiniti po tom pitanju, znači institucije kao što svi volimo reći, neka rade svoj posao a što se tiče obrazovne reforme ona je jako nužna. Hrvatska je jučer pokazala da može bolje, 40 tisuća ljudi je ustalo, ne samo zbog obrazovne reforme nego zato što im je dosta ovakve situacije i Vlade koja vlada na ovaj način Hrvatskom. Hrvatska nema Vladu.
Zahvaljujem. Ja vas molim kolege, kolegice i kolege sa lijeve strane sabornice. Ja vas molim evo, stvarno vas lijepo molim da se utišamo. Evo i ljudi koji gledaju prijenos Sabor, mislim da im trebamo biti uzor da pustimo, ne moramo se slagati sa mišljenjima i zato je lijeva, desna strana sabornice ali evo ja vas molim stvarno da se malo utišamo, da damo kolegama i kolegicama da govore. Sljedeća replika uvažena zastupnica Marija Budimir. Izvolite.
Hvala podpredsjedniče Sabora. Poštovana kolegice Krpan. Evo s obzirom da je dnevni red Izvješće pravobraniteljice ravnopravnosti spolova vi u vašem izlaganju ste se dotakli više toga. Ja se mogu složiti s vama kada govorite i kada se dotičete onog djela izvješća koji govori o položaju žena, žena radnica, mogu se složiti kada govorite o demografskom problemu mada možemo evo politizirati ili možemo raspravljati o uzrocima tog demografskog problema, o problemima žena, seksualnog nasilja iz Domovinskog rata, ali u onom djelu vašeg izlaganja kojeg je i pravobraniteljica u svojem izvješću navela, ne mogu se složiti da zdravstveni i građanski predmet trebaju postati zasebni predmeti. Vi kao prosvjedni radnik jako dobro znate da zakon o odgoju i osnovnom i srednjem obrazovanju govori o opterećenju učenika odnosno o fondu sati koji oni imaju. Razredna nastava 5 sunčanih sati, predmetna nastava 6 sunčanih sati. Ono što ste evo malo prije ste mogli čuti a moje pitanje je isto bilo upućeno šta bi vi to ukinuli kako bi mi mogli poštivati zakon. Rekli ste da bi ukinuli vjeronauk. Ne mogu se ni s time složiti jer vjeronauk je izborni predmet. Znači roditelji ga sami biraju. Žao mi je što niste rekli možda da bi povećali satnicu tjelesne i zdravstvene kulture ako govorimo o problemu današnjice, problemu pretile djece. Zašto zdravstveni odgoj ne bi bio sastavni dio kao što je tjelesno zdravstvene kulture, građanski odgoj i smatram da postoje teme o kojima treba razgovarati ali ne ako kao zasebnom predmetu već o tome možemo razgovarati kroz nastavne predmete koji već postoje, satove razredne zajednice, kroz satove povijesti, geografije jer to su teme koje se mogu provući kroz sve nastavne predmete kao što već i svaki učitelj to sada radi. Ono za što se ne slažem da postanu zasebni predmeti je što mi nemamo udžbenike i što naši prosvjedni djelatnici nisu dovoljno kompetentni da to predaju kao zasebne predmete.
Odgovor na repliku, uvažana zastupnica Sandra Krpan.
Kolegice ja se s vama mogu složiti. I vi ćete se sa mnom složiti da je upravo zato važno da ide kurikularna reforma, da ide rad članova eksperimentalne radne skupine na čelu s gospodinom Borisom Jokićem zato što će to u potpunosti izmijeniti školski obrazovni sustav. Naša djeca danas bubaju činjenice i podatke koji im neće praktično biti potrebni u životu. Ono što ja želim da oni budu slobodno misleći ljudi, da nauče misliti svojom glavom i treba povećati i fond sati zdravstvene i tjelesne kulture i glazbenog odgoja i likovne kulture i tehničke kulture jer su to predmeti na kojima mladi ljudi razviti svoju kreativnost. Ne trebate plašiti javnost sa povećanjem broja predmeta. Ima predmeta koji se mogu složiti u jedan, možemo o tome raspravljati kao što su kemija, biologija, fizika itd. Znači, postoje rješenja kako se može izbjeći povećanje broja satnice.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala. Meni je drago posebno kolegice što ste rekli da pod hitno u naše škole od najranije dobi treba uvesti građanski odgoj, da treba mlade ljude odgajati da budu svjesni svojih prava i svjesni svojih dužnosti ali očito oni koji koče karikiranu reformu, oni bi to spriječili jer njima više odgovaraju podanici a ne građani i dok svoju djecu šalju na Oxford oni bi rado da naša uče na greškama. I drago mi je ste spomenuli rodnu ravnopravnost koja je obvezna i po našem Zakonu o ravnopravnosti spolova i konvenciji Vijeća Europe jer upravo rodna ravnopravnost jamči da rodne uloge od početka, od malena neće biti zadane. A to je ono što se upravo, što otkriva pravobraniteljica i to je ono što upravo oni koji se ne slažu i koji zamjeraju pravobraniteljici što upravo na tome inzistira.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena Sandra Krpan.
Ja se potpuno slažem s vama kolegice Antičević i doista smatram da bi Hrvatska bila uređena zemlja, da bi bila zemlja koja će nam izazivati ponos da u naše škole mora ući građanski odgoj. Mi ne možemo imati nazadne stavove, moji roditelji koji su u 70-im bili mladi bili su revolucionarniji u odnosu na ove mlade ljude. Nama danas iz škole izlaze konzervativni mladi ljudi koji doista imaju upitne stavove o seksualnosti, o pitanjima kako se aktivno uključiti u civilno i građansko društvo. Ja vam se zahvaljujem kolega Glasnoviću, ja uopće nisam nazadna. ... [[Upadica se ne razumije.]]
Ja vas molim, kolega Glasnović!
I o tome se mora učiti jer vidite što se dešava kada ministar Kovač dođe u Izrael, a ne zna kada je Izrael osnovan, 1948. godine. Mene je sram! Ali to je ministar vanjskih poslova.
Replika, uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice u potpunosti se slažem sa vama o potrebi promjena u našem obrazovnom sustavu, o potrebi uvođenja kako god i na koji god način i građanskog i punog obima zdravstvenog odgoja jer ja sam jučer spomenula ono istraživanje koje je sada najnovije izašlo gdje smatram da su prestrašni stavovi mladih ljudi. Dakle, mladih ljudi koji smatraju da je dati šamar svom partneru, svojoj partnerici sasvim normalna stvar i da je to u redu. Posvađati se a onda i izmlatiti jedan drugoga i očekivati da dalje ostaneš u toj vezi. Jel' to vama normalno? Jel' to nama svima ovdje u Hrvatskom saboru normalno? Ali to nije došlo jučer, ti stavovi mladih ljudi se nisu izgradili jučer, nisu se izgradili prije dvije ili tri godine izgrađuju se zadnjih 25 godina, htjeli mi to priznati ili ne. O kakvim mi to mladim generacijama govorimo? Puna su nam usta demografske obnove, naročito sa strane Domoljubne koalicije i onda prozivaju pravobraniteljicu da nije dovoljno učinila na tom području. Eto napravila je samo jednu stranicu preporuka i toga što treba napraviti kada je u pitanju demografska obnova. Pa nije pravobraniteljica ta koja će raditi programe i strategije demografske obnove. Već godinama se isti pokazatelji pokazuju. Tu je Vlada, institucije Vladine, uredi ministarstava koja su tu da provode ove preporuke. A da smo mi pravi saborski zastupnici mi bismo sada, dakle svaki puta kad dobijemo izvješće bilo kojeg pravobraniteljstva, tražili od Vlade koja god ona bila, koje god boje imala da izvoli podastrijeti što su poduzeli na osnovu preporuka i zapažanja koje su imale ova pravobraniteljica, sutra neka druga, pučka pravobraniteljica itd. Ne, mi to ne želimo. Onda nam je lakše govoriti i tražiti dlaku u jajetu i reći eto o demografskoj obnovi samo jedna stranica. A na toj jednoj stranici piše kako i na koji način treba izraditi strategiju. Ali to ne radi pravobraniteljica, malo smo pobrkali lončiće.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Sandra Krpan. Izvolite.
Pa ja sam jako ponosna na jučerašnji skup kao građanka Republike Hrvatske i želim reći da su me zadivili transparenti koji su se jučer pojavili, a neki od njih su: „Hrvatska se voli znanjem“, „Hrvatska može bolje“, „Time to go“.
Zahvaljujem. Sljedeća u raspravi je u ime kluba HSU-a i Stipe Petrine uvažena zastupnica Marija Ilić, izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Evo ja vas molim jer se javila samo za kraj za replike, nije na vrijeme ali evo ja se ispričavam, evo izvolite pravobraniteljice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče sa svojim suradnicima, uvažene zastupnice i zastupnici lijepi pozdrav. Danas nastavljamo i dalje sa temom ustavnog načela ravnopravnosti spolova i izvješća institucije pravobraniteljice. Kako sam jučer odgovarala na pojedina pitanja i replike zastupnika i zastupnica tako bih se htjela i danas nadovezati na stvari koje su se otvorile a sve zbog javnosti i zbog zastupnika i zastupnica koji jučer nisu imali prilike čuti u kom smjeru i po kojim pitanjima smo razgovarali. Htjela bih se osvrnuti na pitanje roditeljske skrbi odgovornog roditeljstva i ravnopravnog roditeljstva obzirom na zastupničko pitanje. Dakle, institucija pravobraniteljice je imala izravnu suradnju sa Udrugom roditelja za ravnopravno roditeljstvo posebice kada se radi o očevima koji su dobivali mišljenje o roditeljskoj skrbi od centara za socijalnu skrb na način ukoliko su nezaposleni nemaju pravo na roditeljsku skrb jer su nezaposleni. Ukoliko su zaposleni mišljenje Centra za socijalnu skrb je da ne mogu biti roditelji roditeljske skrbi primarno jer nema tko brinuti o njihovoj djeci jer su zaposleni. Njihovo pitanje je kad ćemo biti dovoljno dobri da imamo pravo na roditeljsku skrb a jedni smo od malog postotka koji smo izrazili zahtjev da budemo roditelji i staratelji našoj djeci. Mi ukazujemo centrima za socijalnu skrb koji primarno daju mišljenja. Sudovi su ti koji uvažavaju ili odbijaju i traže reviziju takvih mišljenja. U pravilu prema istraživanjima i analizama koje smo imali u posljednje četiri godine sudovi potvrđuju mišljenja centara za socijalnu skrb. Kroz četiri godine postupajući po pritužbama očeva vezano za roditeljsku skrb a ta statistika ide u korist očeva, negdje je odnos 80 i nešto prema 20% kada se radi o roditeljskoj skrbi je da centrima ukazujemo da vode računa i da daju jednake mogućnosti, jednake prilike i očevima i majkama. I da zaista za dobrobit djeteta procjenjuju ko je kompetentniji, ko je mjerodavniji da sudjeluje u roditeljskoj skrbi, a tamo gdje postoji potreba da se radi o ravnopravnom roditeljstvu ovisno o dobi djeteta. Nažalost područje ili područje dobrobiti djeteta je u ingerenciji pravobranitelje za djecu i to kroz konferencije pojedinih slučajeva koordiniramo. Kada se radi o jednakom pristupu, jednakom uvažavanju argumenata jer očevi kažu da ih se ne čuje, da ih se ne verificira i da ih se diskriminira da se na njima, prema njima ne primjereno ponaša. Mi u takvim slučajevima a moram reći da iz godine u godinu sve manje upravo zbog upozorenja i preporuka koje dajmo centrima za socijalnu skrb 118 centara za socijalnu skrb u RH što uvijek ide na znanje resornom ministarstvu što smo uveli u ovom mandatu, institucije pravobraniteljice je pokazalo da se mijenja percepcija, mijenja se svijest centara za socijalnu skrb i socijalnih radnika i radnica. I ono što me ohrabruje da nakon zadnjeg razgovora u resornom ministarstvu se dogovorilo da će se ići u jednu potrebnu edukaciju upravo o takvim pitanjima socijalnih radnika i radnica jer smatramo da je to pitanje koje je zaista vrlo osjetljivo i nametnulo se kao tema i potrebno je na njemu edukativno i preventivno radit. Kada govorimo o položaju žene na tržištu rada jučer i danas se spominju veliki marketi, spominje se eksploatiranje ženske radne snage, govori se jako puno o tome na koji način se poslodavac odnosi prema zaposlenicama. Svakodnevno zaprimamo takve pritužbe. Gotovo 80% pritužbi vezano je za tržište rada podnose žene a 40% tih pritužbi odnosi se na spolno uznemiravanje, 30% diskriminaciju temeljem majčinstva. Moram reći da ono što smo pokušali riješiti kroz jednu političku vlast i sada kroz razgovore sa novom političkom opcijom da se posveti pažnja kontrole tržišta rada. Inspekcije prosvjetne, zdravstvene, inspekcije rada trebaju zaista biti na terenu. Oni imaju organizacijskih i ljudskih problema. Potrebno je poraditi na strukturiranju toga ali na nama je da ukazujemo da idemo prema poslodavcima. Ono što nas ohrabruje da je samo 1% onih koji su diskriminirali se oglušilo o naša upozorenja. Mi ih ne možemo sankcionirati, ni jedan ombudsman to ne može, ali možemo javno progovarati o njima. I mislim da niti jednom poslodavcu koji kada se nađe u ispitnom postupku sa nama uvijek angažira odvjetnika ili odvjetnicu. Možemo javno ukazati tko su oni koji diskriminiraju, provode diskriminatornu praksu. Hvala vam. Osvrnut ću se u završnoj riječi o tome.
Evo ima nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić. Izvolite.
Poštovana gospođo pravobraniteljice, vi imate prema Poslovniku pravo uvijek se javljati za riječ i vidim da ste odlučili aktivno sudjelovati u ovoj raspravi i to mi je drago. Pa kad već komentirate ostale komentare zastupnika zanima me i kad gospođa Krpan kaže da je područje ravnopravnosti spolova toliko široko da bi moglo praktički obuhvatiti sva pitanja u RH, pa me zanima vaš komentar na njezin prijedlog da se zdravstveni i građanski odgoj uvedu kao obavezni predmeti? Da se iz škola izbaci vjeronauk jer je to po gospođi Krpan pitanje koje je vezano uz ravnopravnost spolova. I drugu ovo pitanje obzirom da se ona ponosi vremenom Jugoslavije i kakvo je Jugoslavija gledala na obiteljsku politiku dakle gdje je usput budi rečeno porodiljni dopust je trajao maksimalno 3 mjeseca, zanima me da li i vi smatrate da bi ju se u tom smjeru trebalo Hrvatska razvijati? Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Parić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja bi samo htio upozoriti po članku 238. Poslovnika o radu Sabora gospodin Ilčić uistinu nema pravo postavljati ovakva pitanja pravobraniteljici jer ona niti je zastupnik, niti je u izvršnoj vlasti i uistinu neumjesno je. Niti je ministar, neumjesno je postavljati pitanja koja definitivni nisu iz njene nadležnosti. Zahvaljujem. I tražim da ne dopustite kolegici da odgovara na takva pitanja.
Niste mi navele što točno u članku 238.? Što u članku 238. je? … [[Upadica se ne čuje.]] Ja ne vidim da je nedolično ponašanje. Niti je koga vrijeđao niti je izrekao bilo kakvu psovku. Odgovor na repliku uvažena pravobraniteljica. Izvolite.
Pošto imam dvije minute, vrlo kratko. Dakle, u našem izvješću vidjet ćete da zdravstveni odgoj je nešto što se provodi kroz satove razredne zajednice. Napravili smo istraživanje kroz tristo i nešto škola, ispitali smo oko 2,5 tisuće nastavnika i nastavnica da nam kažu s kojim preprekama se suočavaju kada se radi o nastavnom, satu razredne nastave i provođenju modula zdravstvenog i spolnog odgoja. Moram reći da ono što mi u našem izvješću ukazujemo da građanski odgoj i obrazovanje bude zaseban predmet s obzirom da se radi o vrlo složenom opsežnom području gdje držimo da bi i zdravstveni odgoj i svi moduli koji su navedeni trebali biti uvedeni u takav jedan predmet. Vezano za pitanje vjeronauka. Mi smo ovdje koji monitoriramo i koji nadziremo ono što političke elite, ono što izvršna vlast kreira. Ono što izvršna vlast kreira i ono što vi u Saboru odlučite mi ćemo biti tu da na terenu kao neutralna institucija nadziremo i monitoriramo. O tome vezano za roditeljski dopust moram priznati da nisam dovoljno shvatila samo pitanje koja je bila intencija vašeg pitanja. Ali kada smo bili u Europskoj komisiji 2006. godine kada se radila implementacija hrvatskog zakonodavnog sustava sa standardima EU tada je na volju članicama, državama članicama bilo da odredi koliki će biti rodiljini i roditeljski dopust, Europska komisija je prigovarala na dužinu rodiljinog dopusta RH koji je tada bio 12 mjeseci. Hrvatska ga je uredila kroz nekoliko izmjena na način kako ga je uredila. Ukoliko ga uredi drugačije mi ćemo zastupati takvo stajalište.
Zahvaljujem replika uvaženi zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažena pravobraniteljice. Želio bih otvoriti jednu perspektivu a vezano je za možda najvažniju stvar o kojoj danas možemo razgovarati a to je nasilje prema ženama i nasilje u obitelji. Mislim da je to stvar oko koje moramo se ozbiljno zapitati ovdje i vidjeti što sve možemo napraviti kako bi promjenom zakonskih propisa iz drugih zakona koji se tiču također i vašeg rada pokušali napraviti sve da se nasilje nad ženama koje su žrtve u 70% slučajeva obiteljskog nasilja pokuša polako smanjivati, da se to svede na minimum. To je jedan o najozbiljnijih problema koje imamo. Policija često kada dođe u izvid prijavi i žrtvu i agresora. I ženu i muškarca koji ju je često maltretirao na bilo koji od načina. I to je ono što nije dobro. Na taj način se relativizira nasilje. Na taj način se žrtva stavlja u jedan loš položaj i to je tema o kojoj mi danas moramo ovdje govoriti. S druge strane žene su često u situaciji, budući da sam se dosta bavio i tom temom da ne prijavljuju obiteljsko nasilje, da potiskuju, da se nemaju kome prijaviti radi nekoliko sigurnih kuća. Često nisu ohrabrene da reagiraju i zovu policiju a činjenica je da nisu ohrabreni ni članovi njihovih obitelji, ni njihovi susjedi. Dakle mi moramo sve napraviti u društvu kako bi upravo ohrabrili susjede, kako bi ohrabrili društvo da prijavljuje slučajeve nasilja, pogotovo nasilja u obitelji jer sa nasiljem u obitelji počinju i svi ovi problemi, demografski, problemi odlaska, problemi napuštanja Hrvatske o kojima su kolege prije govorile.
Zahvaljujem. Sljedeća je u replici uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Gospođo pravobraniteljice, ponovili ste da u slučaju razvoda roditeljsku skrb očevi dobivaju u 20% slučajeva a majke u 80% slučajeva. Dakle 80 na prema 20. Međutim, mi svi iz iskustva znamo unatoč Zakonu o obiteljskim odnosima i o Zakonu o ravnopravnosti spolova u članku 3. koji naglašava dakle već u prvim odredbama da žena i muškarac imaju jednaka prava i dužnosti u svim obiteljskim odnosima. Ali kako žene žive svoje obiteljske živote i znamo da uglavnom većina tereta obiteljskog života pa i odgoja i brige za djetetom u braku snosi žena. Meni je drago da postoje i te udruge gdje i muškarci žele ravnopravno učestvovati i da se osjećaju često zakinutim o povjeravanju djeteta u slučaju razvoda. Međutim, ono što je nama za činiti i što pravobraniteljici što vi i prepoznajete a to je upravo taj jedan bolji i veći angažman žena u politici. Dakle ovakve stvari će se ispraviti jedino na način što država mora svojim poticajnim mjerama činiti da muškarci budu prisutniji u obiteljskom životu a žene više u javnom i u političkom životu. Dakle da se iznivelira takav odnos i da se propiše jednom jer vidimo ovako fakultativno postavljanje u obiteljskom zakonu nije urodilo plodom. Roditeljski dopust mora biti obvezan za muškarce.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Margareta Mađerić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Meni je drago što mi imamo jednu parlamentarnu raspravu i to jest svrha demokracije, očito sve zastupnice i zastupnici ne doživljavaju to na takav način pa kolega zastupnik bi zabranio gospođi pravobraniteljici da odgovara na pitanje zastupnika i mislim da je to nedopustivo. I hvala Bogu davno su ta vremena iza nas kada se zabranjivalo govoriti. Stoga vam hvala gospođo pravobraniteljice što imamo dijalog i što razgovaramo i što raspravljamo. I nitko nikoga ovdje ne proziva. Mi imamo izvješće, zastupnice i zastupnici kao i u svim drugim točkama dnevnog reda koji dođu na plenarnu sjednicu, raspravljaju, iznose svoje kritike, pohvale, između ostalog raspravljaju o tome kako na koji način ovdje se konkretno pravobraniteljica uključila i da li se možda u nekim temama trebala više ili manje uključiti tijekom svojeg djelovanja. I svrha i jest i smatram da postoji naravno i zbog toga izvješće kako bi se neke stvari koje eventualno možda i nisu odrađivane u novom razdoblju jednogodišnjem popravile. Što se tiče izlaganja pravobraniteljice vezano za žene na tržištu rada. U potpunosti se slažem s vama, sigurno da jest apsolutni prioritet zaštiti žene na radnom mjestu i to sigurno da u trgovačkim centrima jesu ta prava moguće i na najnižoj razini ali postoji niz drugih zanimanja gdje se žene susreću sa diskriminacijom na radnome mjestu. Većinom su to uslužna zanimanja ali i niz drugih radnih mjesta ali također treba posvetiti posebnu pažnju i ženama koje se vraćaju sa rodiljnog dopusta jer više od 85% se susrelo sa nekom vrstom diskriminacije na radnom mjestu kad su se vratili sa porodiljinog dopusta.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Uvaženi kolegice i kolege, poštovana gospođo Ljubičić. Prvo bih se osvrnuo na ubiti pitanje gospodina Ilčića. Vi gospodine Ilčić se vrlo vjerojatno nikad nećemo složiti pogotovo nakon ovoga što ću sada reći. Međutim uvijek ću se boriti za to da svaki zastupnik u ovom Parlamentu ima pravo reći što god je njemu na duši. Ono što se gospodin Ilčić i ja nikad nećemo složiti, nećemo se složiti oko demografske politike, međutim složit ćemo se oko toga da je ona upravo danas izuzetno bitna i da treba postojati. Stoga gospođo Ljubičić, htio bih vam postaviti jedno pitanje. naime, ja osobno se smatram da se demografska politika treba zasnivati na i da se treba dovoditi u pitanje pravo žene na izbor ali isto tako ne smatram da je to jedan od razloga što se neću složiti s gospodinom Ilčićem, da je to glavni razlog zašto mi imamo problema u demografiji. Ono što mi se nije svidilo. Nije mi se svidjelo kada ste rekli da vi jednostavno ne možete ništa učiniti po pitanju onoga što je po meni bitno za demografsku politiku a to je upravo rad na određeno vrijeme. Naime, rad na određeno vrijeme je ona komponenta koja upravo dovodi do toga da žene se ne mogu odlučiti na zasnivanje obitelji, poslodavci često to zlorabljuju ali ono što me kažem zasmetalo je upravo to što ste vi rekli da vi u tom području ne možete napraviti ništa. Ja osobno smatram da se tu može jako puno napraviti pogotovo uspostaviti suradnja sa inspekcijama, pogotovo češće prijavljivati upravo takve poslodavce jer smatram da na taj način puno možemo pospješiti upravo jednu konkretnu demografsku politiku RH. Hvala. I vi imate jako puno utjecaja na kreiranje upravo te demografske politike.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, uvažena zastupnica Marija Budimir. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Mislim da je kolega povrijedio Poslovnik, točku 238 iz razloga što govori o temi o kojoj ne smije. Mislim da ne može replicirati kolegi Ilčiću nego kolegici pravobraniteljici.
Slažem se s vama kolegice. Ja bih samo dao jedan svoj komentar. Dakle, s obzirom da kada ja vodim sjednicu već nekih 40-tak minuta većina vremena ja bih trebao upozoravati oduzimati riječ jer se nije držalo članka 238. ali s obzirom da smatram da svaki zastupnik malo proširi temu i da ne možemo spriječiti zastupnika da govori onda sam tu fleksibilan tako da. Ali evo upozoravam i apeliram na vas uvažene zastupnice i zastupnike da se pridržavamo teme jer je tema Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2015. godinu a mislim da sam u ovih 40-tak minuta i nešto više čuo više tema nego ono što je na dnevnom redu, ali evo uvažavajući da je ovo Sabor i da smo svi ovdje naše najjače oružje je jezik i misao tako da onda pustimo da se malo tema proširi ali ja apeliram na vas jer nije korektno da ja kao predsjedatelj oduzimam riječ svakome u onom trenutku kada ode van teme, to ne bi dobro izgledalo. Odgovor na repliku, evo uvažena pravobraniteljica.
Uvaženi zastupniče, zahvaljujem se na vašem pitanju. I evo probat ću odgovoriti na to pitanje. Dakle u mom govoru kada sam rekla da mi kao institucija ne možemo sankcionirati poslodavce niti one koji diskriminiraju. Mi smo oni koji provode ispitni postupak i ukazujemo kroz javna priopćenja, kroz izvješće Hrvatskom saboru i kroz upozorenja, preporuke i druge naše odluke koje provodimo prema onima koji diskriminiraju, najčešće poslodavci. Dal su to državna tijela, lokalne zajednice ili korporacije nevažno je. Kada govorimo o radnom vremenu na određeno vrijeme, moram reći da se institut radnog vremena na određeno vrijeme zloupotrebljava. Mi smo napravili genezu korištenja rada na određeno vrijeme posljednjih 7, 9 godina gdje se vidi da se progresivno koristi zasnivanje radnog odnosa na određeno vrijeme, produžuje se negdje i po 5, 7 , 9 ili 10 godina. Određene javne institucije svaki puta kada žena ostane u drugom stanju, kada ostane trudna, prestaje joj radni odnos, ide na zavod za zapošljavanje nakon rodiljnog dopusta ponovno se vraća. Radi se o zloupotrebi instituta gdje mi svaki puta takve zahtjeve dostavljamo inspekciji rada. O tome na koji način inspekcija rada i resorno ministarstvo će reagirati i kako će reagirati na terenu, ponekad imamo povratne informacije ponekad nemamo ali kao postojeći trend uvijek ukazujemo i zbog toga i u ovom izvješću smo ukazali da je to nešto što stvara jednu nesigurnost, ekonomsku nesigurnost na tržištu rada, posebice su žene te koje su zasnivane su i upućivane na radni odnos na određeno vrijeme gotovo u dvostrukom postotku više nego muškarci i zbog toga se događa da se na ovakav način i događa nesigurnost kod planiranja obitelji i danas imamo najviše žena na zavodu za zapošljavanje u fertilitetnom razdoblju od 25-29 godine upravo zbog toga što strahuju kako će zasnivati radni odnos, na koje radno vrijeme će biti primljene i da li će moći ostvariti majčinstvo.
Zahvaljujem. Evo ja se ispričavam još jednom. Uvažena zastupnica Marija Ilić što ste morali čekati. Evo izvolite, dajem vam riječ.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvažena pravobraniteljice sa suradnicima. Naime, institucija pravobraniteljice za ravnopravnost spolova je rekla bih jedan neophodan kolektiv u bilo kojem društvu koje promiče vrijednosti demokracije i ljudskih prava. Izvješće je izuzetno korektno i profesionalno odrađeno. Pojačana aktivnost institucije pravobraniteljice za ravnopravnost spolova je vidljiva, a sigurno u određenoj mjeri proizlazi iz činjenice da su žene danas daleko bolje informirane o svojim pravima i oblicima mjera koje im stoje na raspolaganju kako bi svoja prava i zaštitile bez obzira na to radi li se o krugu obitelji, radnom mjestu ili medijskom prostoru. I svaki pomak ka poboljšanju stanja u domeni ravnopravnosti spolova sigurno moramo pripisati i institutu pravobraniteljice. U praksi se diskriminacija pojavljuje u raznim područjima javnog i privatnog života. Obiteljsko nasilje jedan je od najučestalijih oblika nasilja nad ženama gdje pritužbe i policijska statistika pokazuju da gotovo dvije trećine žrtava obiteljskog nasilja su upravo žene. Kao jedan od najpozitivnijih primjera ističe se promjena u javnoj svijesti građana Republike Hrvatske u percipiranju obiteljskog nasilja kao ozbiljnog društvenog problema za razliku od prijašnjih razdoblja kada se ono smatralo domenom privatnog života. Upravo je ta promjena paradigme omogućila ženama da zaštitu potraže od za to nadležnih institucija te im je pružena adekvatna pomoć koja nadilazi prikupljanje iskaza i materijalnih dokaza te im je pružena podrška i razumijevanje od pravobraniteljice kroz pomoć psihologa, pravnu pomoć i zaštitu od mogućnosti ponavljanja djela. Osim slučajeva obiteljskog nasilja koje se najčešće prijavljuje policiji zaprimljene pritužbe pravobraniteljici za ravnopravnost spolova najčešće obuhvaćaju područje rada i zapošljavanja, što je vidljivo u izvješću gdje žene čine većinu nezaposlenih, većinu zaposlenih na određeno vrijeme, većinu u potplaćenim sektorima, većinu žrtava uznemiravanja po spolu i seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu. U području zapošljavanja i rada vidljivo je da se nastavlja povećanje broja zaposlenih na temelju ugovora o radu na određeno vrijeme. Velik je broj žena koje sklapaju ugovore na određeno vrijeme što predstavlja iznimnu nesigurnost žena na tržištu rada. Tu možemo govoriti i o razlici u plaćama koje se spominju negdje od 10 do 11% na štetu žena u odnosu na muškarce. To svakako negativno utječe na pozitivnu natalitetnu politiku. Oni koji se bave pitanjem obiteljskih i natalitetnih politika ili koji se bave situacijom i znaju kakva je situacija na tržištu rada vezana uz probleme i izazove s kojima se susreću žene znaju da je situacija iznimno složena. Sve su to naravno čimbenici uz niz, niz drugih koji utječu na određivanje obitelji i partnera hoće li imati djecu. I zato je to rekla bih nacionalno pitanje, strateško pitanje, pitanje svih nas, a ne pitanje samo pravobraniteljice za ravnopravnost spolova kako joj se to pokušalo kroz neke rasprave inputirati. Veliki problem i dalje predstavlja podzastupljenost žena na pozicijama gdje se donose važne društvene, gospodarske i političke odluke što je neophodno mijenjati. Pokušaja je bilo. Žene su i dalje podzastupljene u političkim strankama i na pozicijama političkog odlučivanja. Jedan od očitih dokaza je i ovaj 8. saziv Sabora koji broji 15% žena u Saboru. Što nije ispoštivan zakon. Držim da je naš prijedlog koji je bio i zakon i prijedlog i pravobraniteljice i niz apela kroz udruge i civilno društvo no nažalost poznato vam je da se na Ustavnom sudu upravo osporilo. No, ono što moram istaknuti je još jedna činjenica da žena u našem društvu po podacima ima negdje 51,3% i upravo one nisu u datom momentu odlučivanja birale žene. I mislim da je tu svaki komentar suvišan. No, svakako je za analizu i anketu da se to istraži. Ono na što bih se još htjela osvrnuti su žene sa ruralnog područja. Općenito može se ustvrditi da se danas život žena u ruralnom području Republike Hrvatske mijenja, možda ne željenim intenzitetom to je sigurno, kako bi se skrenula pozornost na položaj žena na selu te osvijestila javnost o problemima s kojim se susreću proteklih godina u Hrvatskoj. Bilježi se porast doduše aktivnosti kako na nacionalnoj tako i na lokalnoj razini. Aktivnosti ima dosta, uključeno je i obilježavanje Svjetskog dana seoskih žena, organiziranje konferencija, okruglih stolova, stručnih radionica, izložbi, manifestacija, tiskanja publikacija itd. itd. Dakle intenzivno se radi na osvješćivanju. Istraživanje o statusu svijesti i potrebama seoskih žena u RH došlo se do iznimno značajnih podataka o životu žena u ruralnim područjima a koji su značajni svakako pri kreiranju i donošenju budućih mjera i planova. Posao koji žene obavljaju u ruralnim područjima još uvijek se doima nevidljivim, te je često podcijenjen i nedovoljno prepoznat usprkos činjenici da je žena glavni nositelj obiteljskog domaćinstva. Obitelj u kojoj žena ima sve važniju ulogu javni je oslonac prije svega razvitku ruralnog područja. Upravo je zato potrebno veliko razumijevanje, vrednovanje i afirmacija žena. Iako se u javnosti najčešće govori o fizičkom nasilju nad ženama, htjela bih istaknuti kako je osobito u ruralnim područjima a to mi je vrlo dobro poznato prisutno i ono psihičko o kojemu se rijetko ili gotovo nikad ne govori. To psihičko nasilje najčešće se očituje u izrabljivanju gdje žena postaje doslovno rekla bih obiteljska robinja koja uz svoj redovan posao radi od jutra do mraka kako bi ispunila sve partnerove i obiteljske obveze, a zbog straha i rekla bih patrijarhalnog obrasca nasljeđivanja iz svoje primarne obitelji i nema snage suprotstaviti se svima zahtjevima koje joj nameće život u sekundarnim obiteljima. Takve žene obolijevaju ranije i tako gube radnu sposobnost pa se psihičko nasilje vrlo konkretno manifestira i na fizičkoj razini. Istraživanje o statusu svijesti i potrebama seoskih žena u RH je također pokazalo da 31% ispitanica proživljava često nasilje u obitelji dok ih negdje 43% doživljava ponekad. Stoga temeljem tih pokazatelja sugeriram evo pravobraniteljici na pojačanu aktivnost rješavanja problema u ruralnom području a vjerujem da bi županije odnosno lokalne zajednice mogle dati svoj puni doprinos u poboljšanju tih uvjeta. I na kraju, pitanje ravnopravnosti spolova nije isključivo pitanje ljudskih prava žena već se radi o gospodarskim, ekonomskim, društvenim i političkim pitanjima. Klub Hrvatske stranke umirovljenika i nezavisne liste Stipe Petrina prihvatit će ovo izvješće s pohvalama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovana zastupnice, evo dok ste vi govorili ne znam da li vam je poznato studentice, dakle pripadnice ljepšeg spola podigle su šator ispred Ministarstva znanosti, obrazovanja jer prosvjeduju zato što od siječnja nisu dobile isplate stipendija državnih i ne mogu jednostavno, ne mogu se prehraniti, nemaju di spavati. Molim vas, ovo je ozbiljno pitanje. Kako da ljudi, kako da muškarci i žene demografsku politiku, kako ćemo poboljšati demografsku politiku ukoliko studenti nemaju elementarnih uvjeta za život? Od siječnja nisu isplaćene stipendije. Di je ministar, šta radi ministar? Ja bi vas molio gospodine potpredsjedniče da vi preuzmete liderstvo i da izvijestite Sabor do prijepodnevne stanke … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolega Bernardić ja ću vas upozoriti da ste prekršili Poslovnik i otišli se van teme. Ja sam rekao da ću dopustiti.
Prije popodnevne stanke o tome što su okolnosti i što se događa tamo? Kada će te stipendije biti isplaćene? Jer ne možemo dopustiti da su ta djeca na cesti. I to je demografska politika također.
Uvaženi zastupniče ja vas molim da držite se teme. Javili ste se na repliku vezano za temu Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Imali ste vremena zvat stanku za klub, imate poslovničke mogućnosti govorit o temi o kojoj ste počeli govoriti ali molim vas.
Hvala vam lijepa. Molio bi samo da mi malo nadoknadite to vrijeme. Dakle ono što pokušavam reći je da su tamo studentice u šatoru, to je grubo povreda prava, običaja, isplate svega. Narušava se studenski standard i s druge strane cure, dečki se dovode u situaciju da ne mogu normalno studirati. Imali smo jučer prosvjed, imali smo jučer jednu poruku i danas se događa ovo nema već 5 mjeseci isplate stipendija onima najpotrebitijima. Ja vas molim potpredsjedniče da ispitate to i da se ministar oglasi.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Marija Budimir izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabor. Kolega je povrijedio članak 238., govorio je o temi koja nije predmet rasprave i molim vas predsjedniče Sabora.
Rekao sam, opomenuo sam ga. Ja vas molim izvolite uvaženi zastupniče Davor Bernardić.
Kolegica je povrijedila članak 238.jer zlouporabi Poslovnik jer govori o temi koja nije predmet.
Ne, nije, vi ste zlouporabili Poslovnik. Ja vas lijepo molim, imate poslovničke mogućnosti. Ako želite artikulirati stavove van teme koju trenutno raspravljamo, dnevnog reda možete zvati stanku za klub, znate sve, da vam ja ne moram ponavljati i artikulirati ono što je aktualno i što bi htjeli iskomunicirati. Ja vas lijepo molim da na takav način funkcioniramo. Mislim da je to vrlo, vrlo korektno za rad Hrvatskoga sabora. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Marija Ilić.
Poštovani zastupniče, naravno da se odnosi na oba spola vaša replika upućena meni. I meni preostaje jedino da se složim s vama i da prihvatim to kao činjenicu.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena zastupnica u svom izlaganju istaknula je također problem obiteljskog nasilja. Sigurno da to jest jedan od najvećih problema. Nije to pojedinačni obiteljski problem, to je društveni problem svih onih koji mogu utjecati kako bi se smanjio broj žrtava obiteljskog nasilja, svih onih sudionika, susjeda, svih onih koji šute a koji ne prijavljuju obiteljsko nasilje a naravno i institucija kako bi omogućili žrtvama obiteljsko nasilja skrb, adekvatnu skrb kako bi se izdvojili iz nasilničke obitelji ali naravno i procese. Jedan od problema neprijavljivanja obiteljskog nasilja jest sigurno ekonomski problem ali definitivno jesu problemi i u prekršajno kaznenim pravilima koje imamo. Jer u slučaju prijave obiteljskog nasilja zadržavaju se oba supružnika partnera. I možete li se onda zamisliti kako će žena koja je žrtva obiteljskog nasilja, bilo od svog partnera ili supružnika prijaviti nasilje a još k tome ima djecu i da zna da će ona cijelu noć biti zadržana u policijskoj postaji kako bi sutra izašla pred suca i iznijela svoju istinu i svoju priču. A drugo, vezano je za skloništa za žene. Kolega zastupnik Bernardić zna da je grad Zagreb, Zagrebačka županija i ministarstvo resorno već prije 7 godina potpisalo ugovor sa autonomnom ženskom kućom Zagreb gdje svatko financira jednu trećinu. Financiranje je dakle skloništa, autonomne žene kuće. I resorno ministarstvo prošle godine gdje je na čelu tada još bila ministrica iz SDP-a je ukinulo taj dio financiranja. Nažalost SDP grada Zagreba u gradskoj skupštini nije reagirao, niste bili glasni. I na taj način ste omogućili i omogućujete da se ugasi autonomna ženska kuća u Zagrebu.
Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče povrijeđeni su članci Poslovnika od 201. do 242. jer zastupnica Mađerić nažalost iznosi neistine u ovom Saboru. Ja moram to reći. Ja moram reći. Sve se može reći ali ne smijemo lagati. Nemojte lagati i to je to.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Marija Ilić. Ispričavam se povreda Poslovnika uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupnik je povrijedio članak 238. jer je svojim ponašanjem odstupio od općih pravila ponašanja u saboru. Kao zastupnica imam pravo iznositi svoje stavove mišljenja i činjenice. Što se tiče autonomne ženske kuće Zagreb pitajte ih da li i kada su dobili sredstva od ministarstva.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica zastupnica je prekršila članak 238. Poslovnika Hrvatskoga sabora jer iznosi neistine pa bih je molila da se podsjeti da je Ministarstvo socijalne politike i mladih za razliku od HDZ-ovog uvelo trogodišnje financiranje sigurnih kuća a ne da prepusti lokalnoj zajednici od godine do godinu i to je prava istina.
Ja vas molim, ovo nije, ovo je objašnjavanje, ovo nije replika. Replika … … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro ja vas molim da objasnite i kada se diže povreda Poslovnika onda to mora biti povreda Poslovnika a ne repliciranje. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Marija Ilić.
Poštovana zastupnice prvo i osnovno ja nisam niti jednog momenta u svojoj raspravi rekla da je to nasilje u obitelji pojedinačan slučaj. Naravno da se, vi ste rekli da sam se izjasnila kao pojedinačan slučaj. Ne, nisam. Mislila sam na pokazatelje u izvješću koje se odnose na nasilje u obitelji u našem društvu. I da je to problem društva, ali sam skrenula pozornost doduše na ruralni dio odakle, dakle ali to je sastavni dio ali sam zatražila od pravobraniteljice da se posveti temeljem nekih anketa i analiza zašto ima više nasilja u ruralnom dijelu našeg društva. To je bio, nije bio izdvojen kao pojedinačni nego u sklopu cijele naše države. Ali dio ste replicirali zastupniku Bernardiću, na to vam ja odgovor ne mogu dati. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Blaženko Boban, replika. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena zastupnice Ilić, kroz svoju raspravu ste rekli da najviše je bilo problema kroz radni segment što se tiče neravnopravnosti spolova i apsolutno se s vama slažem. Tu bih još dodao na neki način i posebno apostrofirao još više se to izrazilo kod žena majki, kod žena budućih majki, kod žena trudnica. I nije tu problem ni ovaj izvještaj ni pravobraniteljica, ovdje je problem zakonodavac jer nije regulirao to zakonima a treba regulirati apsolutno to zakonima imajući na umu da je i majčinstvo i očinstvo sveti uzvišeni čin svake žene i svakog muškarca. Taj segment poštivati kroz zakonodavstvo naravno onih muškaraca i žena koji to žele, onih muškaraca i žene koji to žele ali to i jeste uistinu sveti uzvišeni čin svake žene, svakog muškarca i zato zakonodavac mora voditi računa poglavito kroz radni segment, zaštiti i takve majke i takve buduće majke u segmentu i rada nedjeljom, u segmentu otkaznog roka, u segmentu njihove plaće pa na koncu i dodataka za plaće jer ako to zakonodavac ne prepozna onda nema ništa ni od demografske obnove RH. Hvala vam.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažana zastupnica Marija Ilić.
Poštovani zastupniče, slažem se u potpunosti, gotovo u potpunosti s vama. Međutim, pravo na majčinstvo i majčinstvo da li je sveto ili prirodno to ostavimo majkama odnosno parterima kako će biti ali s obzirom da vjerujem u napredak medicine, ne bi me iznenadilo da neki od zastupnika sutra dođe i trudan.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Uvažena zastupnica, gospođo Ilić, slušao sam dio vaše rasprave u kojoj ste govorili o podzastupljenosti žena rekao bih na svim razinama politike. Ja bih postavio pitanje i vama i sebi i svima nama ovdje zašto smo toliko licemjerni. Zašto smo toliko licemjerni. Koju poruku šaljemo ženama koje se žele uključiti u politiku. Sjećamo se izjave bivšeg premijera dok su Kitarovićka i … olajavali u Mađarskoj, nismo pomagali ljudima, ona je šaka jada, poznajem ju još dok je Tomislavu Karamarku virila iz džepa. Sjećamo se nedavnog ponižavanja gospodina Stazića vezano uz gospođu zastupnicu, gospođu zastupnicu Ružicu Vukovac iz MOST-a. Ne sjećam se da smo svi ovdje zastupnici jednoglasno sudili upravo takvo ponašanje. Sjetimo se recimo na lokalnoj razini izjave koju ni ne želim ni spomenuti koliko je ružna, zamjenika gradonačelnika iz Dubrovnika prilikom svog obračuna Gradskom vijeću grada Dubrovnika. Sjetimo se izjave Zorana Milanovića na forumu žena SDP-a, izborite se, budite bolje, pametnije, inteligentnije i zaboravit će da ste žene ali da ne bih bio potpuno subjektivan, da ne bi pomislio da sam subjektivan spomenut ću ono što se događalo na drugoj strani. Sjetimo se izjave gospodina Šeksa sa vezano uz gospođu Sobol, sjetimo se štange, sjetimo se izjave gospodina Hebranga kada je branio gospođu Kosor, kaže: „Gospođo Kosor stajat ćemo svi uz tebe, ne kao da si muško već kao da si muškarčina.“ Koju poruku šaljemo ženama koje žele danas ući u politiku. Zašto svi jednoglasno ne osuđujemo ovakve primitivne istupe neovisno da li dolazili od lijeve ili od desne strane, šaljemo ženama poruku dođite u politiku, bit ćete omalovažavane, dođite u politiku zastupnici će se ružno ponašati prema vama, koju poruku šaljemo, zašto smo licemjerni?
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Marija Ilić. Izvolite.
Poštovani zastupniče. Naravno da se slažem s vama. Da li smo licemjerni ili ne o tom potom trebala bi analiza svakog od zastupnika u ovom Domu. No pomozite nam upravo raspravljamo o ravnopravnosti spolova. Ako je atak na žene po bilo kom pitanju onda sigurno da i drugi dio odnosno muški dio treba stati u zaštitu. A kroz sva ova nabrajanja koja ste rekli nisam baš primijetila u određenim momentima kad su se dešavala da su se muškarci digli na noge. Eto a danas upravo raspravljamo, dakle, borimo se ne za ženska prava tamo gdje ih nema da, nego se borimo za ravnopravnost spolova. Ja želim da i vi i ja u ovom Saboru ili bilo gdje na kojoj god poziciji se nalazimo budimo jednaki. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Ivica Mišić. Izvolite.
Poštovana zastupnice Ilić, slušao sam pozorno vaše izlaganje i osvrnuo bih se na demografsku sliku Hrvatske koja je danas katastrofalna, koja jednostavno sve nas upozorava da vidimo kako to pokušati riješiti, kako doći do više rađanja, kako ženama dati ne samo sva prava koje se i sam zalažem da treba to sve imati i više od toga, gledajući mlade žene koje sve više rade. Koje vremena nemaju za kuću ni za obitelj a kamoli da rađaju djecu a ne daj Bože da ima malo više djece, pa bi se vratio malo i u prošla vremena kad su naše majke rađale i po petero i šestero djece gdje smo mi većina ovdje u ovom Saboru možda čak ne bi ni bilo da nije bilo takvih koje su bile sretne, nisu sve bile nesretne žene, bile su sretne i u takvoj obitelji gdje je siromaštvo, pokazivalo ali je ljubav prevladavala. Pitam se danas kuda ide ovaj svijet, kuda ide ova Europa. Ja znam da mi pratimo europske zakone, moramo postaviti Europu, Europa je prazna i jednostavno usisava i od naših mladih ljudi koji bi trebali ovdje ostati rađati. Ne znam što bih rekao na sve te zakone, ali bih volio da mi ovdje u Hrvatskoj budemo malo pošteniji i da dignemo standard i da oslobodimo naše žene da toliko rade da bi mogli se više posvetiti obitelji. Smatram da bi to jedina stvar bila pa bi onda svi bili zadovoljni. Ovakvom radu kao što su kolege spominjali gdje žene rade i subotom i nedjeljom i ručkove prave i djecu odgajaju vrtići, kada vidimo ujutro u 7 sati malu djecu šaljemo ali mama ne može ostati kod kuće. Nije to sve pitanje samo prava žena, pitanje je samo kako osloboditi ženu tolikih obveza da može lijepo uživati u svojoj djeci i da što više rađa. Hvala vam.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Marija Ilić. Izvolite.
Poštovani zastupniče s vama se ne mogu pak nikako složiti. Jer ovo je isključivo muški pogled. Zašto vi kroz vašu repliku opterećujete ženu? Da, upravo tako. Jer stalno govorite da je žena oslonac, da žena treba biti majka, što i je, ali zar i otac ne treba biti dijelom majka? … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne to nego podijelite poslove koje čekaju ženu kad dođe doma da sve to mora odraditi. Skuhajte ručak dok ona dođe doma. Odgajajte djecu dok ona dođe doma. Dakle, tražimo … [[Upadica se ne razumije.]] Nema muških poslova i nema ženskih poslova. Ima jednako poslova za vas i za nas. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice Ilić kazali ste da je izvješće profesionalno napravljeno. Pa kad otvorimo sadržaj doista to nas upućuje. Nisam vidio dosada bolji sadržaj, jasniji i pregledniji niti u jednom izvješću kao u ovom. Ali naslovnica ne odgovara sadržaju. Cijeneći grafičku razigranost, estetske obzore, slobodu kreativnosti on je neprikladan važnosti sadržaja i važnosti rada. Što se tiče samog izvješća drago mi je da ističe jaz u plaćama žena i muškaraca. I bruto plaća žena je prosječno znatno niža od bruto plaće muškaraca. Međutim, ako promatramo bruto plaću do 5 tisuća kuna onda ćemo vidjeti da je tu golemi postotak žena, a ne muškaraca. Na najnižim plaćama udio žena je puno veći. Što se tiče ugovora na neodređeno, ugovora o radu na neodređeno vrijeme njih gotovo više i nema, što se novi zaključuju, sve je više ugovora na određeno vrijeme pogotovo u telekomunikacijskim tvrtkama gdje se kontinuirano 10 godina uzastopce mijenjaju ljudi na određeno vrijeme na istim radnim mjestima. To je stanje neprihvatljivo. Ali inspekcije rada ne funkcioniraju, a Državni inspektorat je ukinut. Kao da to nekom odgovara. Što se tiče jesu li žene diskriminirane u odnosu na muški svijet ovo se izvješće ponavlja iz godine u godinu u Hrvatskom saboru. Prije jedno 7, 8 godina sam rekao da me sram što pripadam muškom svijetu kako se taj svijet odnosi prema ženama. Prije 2 godine sam to ponovio. Je li se nešto promijenilo do danas? Kolega Hrelja klima da nije, ne slažem se da nije, još više me sram jer je još gore odnos prema ženama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Evo samo prije nego što vam dam riječ, ja se ispričavam poštovane zastupnice i zastupnici, čast mi je i zadovoljstvo u Hrvatskom saboru na diplomatskoj galeriji pozdraviti Nj.E. Lászla Kövéra predsjednika Nacionalne skupštine Mađarske koji boravi u službenom posjetu Republici Hravtskoj. . [[Pljesak.]] Zahvaljujem. Evo, odgovor na repliku uvažena zastupnica Marija Ilić. Izvolite.
Poštovani kolega Marić što se tiče naslovnice stvar je autora i onog koji je prihvatio, dakle njegova kreativnost, ukus međutim po mom shvaćanju to je jedan simbolički prikaz upravo o temi o kojoj raspravljamo, a to je upravo to crnilo koje ta tema ima. Evo, samo toliko. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne to je tamna boja koja upravo i je prikazana simbolički.
Zahvaljujem. Sljedeći je u raspravi uvaženi zastupnik Arsen … [[Upadica se ne razumije.]] Samo malo. Evo, ja se ispričavam. Uvažena pravobraniteljica, izvolite.
Meni je žao što nemate grafički dizajn u boji, mi ga tiskamo u dvije boje hrvatsko-englesko i englesko-hrvatska verzija gdje se u jednom segmentu vidi lice i sjena muškarca, a na drugom dijelu koji nije tiskan, a tiska se za javnost je muškarac, a naličje žena. Dakle, ovaj gore kišobran koji vidite to su lica, siluete muškaraca i žena koje smo ove godine dodali kao jedan od segmenata ili loga koji smo imali vezano za projekte EU i koji su kao takvi prihvaćeni od strane Europske komisije. Mislim da je vrlo važno osim simbolike ono što je u samom sadržaju izvješća i držim da ako mislite da je potrebno razgovarati ili problematizirati grafički dizajn evo možemo i o tome dalje razgovarati.
Replika, uvažena zastupnik Goran Marić.
Gospođo pravobraniteljice ako nešto simbolizirate onda već upućujete kakve karakteristike treba imati žena, kakve muškarac, što je neprihvatljivo? Ovo je naslovnica prikladnija za slikovnicu nego za ozbiljno izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U raspravi se javio uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Najprije bi se želio osvrnuti na jednu izjavu koju sam čuo jutros u raspravi kada je zastupnika Mađerić odgovarajući ili polemizirajući s kolegom Parićem o tome šta bi netko trebao ili ne bi trebao govoriti u Saboru rekla da su davno prošla vremena kad se zabranjivalo govoriti. Jesam dobro interpretirao? Ja bi vas podsjetio na izjavu jednog hrvatskog, velikog hrvatskog mislioca 21.stoljeća koji je u svibnju 2014. izjavio „Svatko će u svojoj kući moći misliti što hoće, ali na javnoj sceni neće to moći.“ To je dakle vrlo jasna distinkcija što možete doma a što možete na javnoj sceni. Nešto je liberalniji taj mislioc kad se tiče poslovnih i prijateljskih odnosa, javno i privatno ali je vrlo jasno što je pjesnik želio reći. Naime, ovo je izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova četvrto u njenom mandatu. Zbog političkog konteksta dobro je prisjetiti se da je gospođa Višnja Ljubičić za pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova izabrana 2011.godine na zadnjoj sjednici 6. saziva Hrvatskog sabora. To je ona sjednica koju je inače tadašnja opozicija koji je bio SDP bojkotirali zbog toga što se gospodin Jovanović usudio nešto reći a onda su mu prvi put u povijesti Sabora barem u tom mandatu skinuli imunitet zbog izgovorene riječi u privatnoj tužbi. Tužio ga je inače HDZ. Zato smo bojkotirali tu sjednicu. Ali izabrana je jednoglasno. Da budem iskren ne znam da li bi mi da smo tada bili u dvorani glasali za njen izbor, ali dobro je podsjetiti se i toga. Nakon toga je ona četiri puta po tri puta podnosila izvješća Hrvatskom saboru. Izvješće za 2012. godinu usvojeno je jednoglasno, nula glasova za, nula glasova protiv, nula glasova protiv, nula suzdržanih ispričavam se. Izvješće za 2013. godinu usvojeno je sa nula glasova protiv i dva glasa suzdržana a izvješće za 2014. godinu sa jednim glasom protiv i nula suzdržanih. Ukupno u tri godine tri izvješća, jedan protiv i dva suzdržana glasa. Izvješće za 2015. ne razlikuje se puno od ovih za 2012., 2013. i 2014., ali sudeći prema raspravama koje smo imali prilike čuti od klubova, djela klubova a možda i svih klubova vladajuće većine ovo izvješće će doživjeti nešto drugačiji rezultat nego prethodna tri. Šta se promijenilo? Pa upravo ovo što sam na početku rekao, više ne može baš misliti, pa ni pravobraniteljica na javnoj sceni šta hoće. I zbog toga gospođo pravobraniteljice ja ću podržati vaše izvješće s posebnim zadovoljstvom upravo zato šta ga ovi neće podržati. To vam je inače najveći kompliment da vam Ilčić neće podržati izvješće. Zamislite kako bi se vi mogli ustvari vratiti tamo a da dobijete njegov glas za ovakvo izvješće. Sigurno bi znali da nešto nije u redu. Što se tiče zakona koje, o kojima dakle, čije posebno provođenje pratite jedan je donesen također za vrijeme HDZ-ove vlade, to je Zakon o suzbijanju diskriminacije. Gospođa Kosor je inače tada i u HDZ-u a i od djela konzervativne javnosti je bila nositeljica izrade tog zakona doživjela je jako velike kritike, čak i u svojoj stranci tada. Ne znam vremenski jel tad bila već premijerka ili je još bila potpredsjednica Vlade. Dakle bila je potpredsjednica Vlade ali je stala iza tog zakona, ali očito je da i oni koji su glasali tada za taj zakon nisu to baš sa veliki entuzijazmom napravili barem što se tiče ove strane, druge strane sabornice. Jer da jesu ne bi kritizirali sada pravobraniteljicu upravo zato što ukazuje i na dvije stvari na koje osim ove klasične priče o ravnopravnosti spolova, dakle prava muškaraca i žena, a to su slučaj, dakle to je priča o rodnom identitetu i priča o pravima istospolnih zajednica. Dakle to je u djelokrugu rada pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Ajmo najprije što se tiče rodnog identiteta, on je u Zakonu o državnim maticama stavljen 2012. godine ali je već prije toga 2011. godine počeo jedan tada upravni postupak promjene spola osobi koja nije dakle bila podvrgnuta operativnom zahvatu. Tadašnje Ministarstvu uprave tražilo je od tadašnjeg Ministarstva zdravlja, zdravstva da donese pravilnik po kojem bi se to reguliralo i ministar Milinović je donio taj pravilnik. Međutim, po tom pravilniku ni jedna takva promjena spola nije priznata. U daljem upravnom, nakon toga i upravnom sudskom postupku osoba koja je to tražila nije uspjela dobiti od države rješenje da mu se prizna promjena spola bez operativnog zahvata, ali je zato Ustavni sud kaznio RH s 35 tisuća kuna zbog toga što to nije omogućila. I nakon toga inače ja jesam dosta liberalnih shvaćanja, ali i mene je to začudilo moram vam priznati, imamo sam tu određenih dilema jer sam smatrao da su liječnici ti koji to moraju utvrditi. I nakon toga sam potpisao prvo rješenje o promjeni kao ministar uprave, prvo rješenje o promjeni priznavanja promjene spola bez operativnog zahvata. Ali koja je bila poruka? Da država nema pravo gledati u gaće doslovno. Dakle, u trenucima kada mi raspravljamo o tome, kada pravo žene na izbor postaje upitno ili barem se o tome počinje voditi malo žešća rasprava, kada to postaje jedno od glavnih pitanja izbora ustavnih sudaca, Ustavni sud prateći praksu Europskog suda za ljudska prava jasno daje poruku državnim tijelima da država nema pravo nikome gledati u gaće. Da odredi koji je spol. K tome, koliko god dakle to zvučalo čudno, i mene je začudilo, moram priznati. Dakle to je trenutni standard što se tiče LGBT osoba, odnosno transrodnih osoba. To je isto u djelokrugu rada pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Drugo se ticalo Zakona o životnom partnerstvu odnosno prava istospolnih zajednica. Neovisno o tome kako je prošao referendum o Ustavnoj definiciji braka, vrlo krivo nazvan referendum za obitelj jer to u osnovi nije tako. Činjenica je da je 2011. godine pokrenut jedan drugi upravni a nakon toga i upravno sudski i ustavno sudski i onda na kraju europski spor u Strasbourgu o tome da se osobi koja je bila u isto spolnoj zajednici koja inače tada u tom trenutku nije bila ni priznata ni registrirana u RH da je Europski sud za ljudska prava dosudio određeni iznos novaca zbog toga što državna tijela RH 2011. godine kada nije bilo zakona o životnom partnerstvu nije dopustio spajanje obitelji, dakle osobi koja je bila u isto spolnoj zajednici. Neovisno o tome dakle što je ustavni sud rekao da joj nisu povrijeđena ustavna prava Europski sud za ljudska prava u Strasbourgu je dodijelio, kaznio RH i zbog toga. Prema tome porezni obveznici su platili jedan dio svjetonazorskih razlika i svjetonazorskih stavova tadašnjih državni tijela, ili sadašnjih državnih tijela. I prema tome moramo biti vrlo oprezni kada kritiziramo pravobraniteljicu zato što pazi na provedbu zakona i upozorava državna tijela da moraju poštivati zakon. To nije razlog da se zbog tih stvari ne prihvati izvješće pravobraniteljice nego da se pokrene inicijativa promjene zakona ako je ona u skladu sa Ustavom i Okvirnom konvencijom za zaštitu ljudskih prava. A ja sam duboko uvjeren da takva promjena ne bi izdržala test ustavnosti u ovome trenutku. I na kraju da kažem nešto i o klasičnoj domeni ravnopravnosti spolova. Dakle 1. prije nekoliko tjedana Vijeće za elektroničke medije oduzelo je koncesiju na 3 dana jednoj televizijskoj postaji zbog neprimjerenog jezika što se tiče nacionalnih manjina. Ja mislim da ima prostora u medijima da se i određeni mediji kazne, ne baš oduzimanjem koncesije, barem opomenom zbog govora koji diskriminira jedne od spolova a najčešće su to žene, da se i vrijedni medijski djelatnici koji rade u Hrvatskom saboru suzdrže od svakodnevnog slikanja modnih kombinacija naših kolegica zastupnica jer to doista, ja tako doživljavam da se naše kolegice na taj način omalovažava. A također želio bih i reći da se i drugim dužnosnicama, pa i predsjednici Republike koji inače često kritiziram ali smatram da bi i to trebalo prestati, dakle da se gleda što je odjenula i u kojoj kombinaciji kojeg državnika primila jer se na taj način isto nju omalovažava. A to se radilo i Jadranki Kosor dok je bila premijerka. Evo da ne idem, da malo i drugu političku, druge političke stranke. Dobro, o ženama na listama ću onda kada bude drugi zakon. Zahvaljujem.
Replika uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Bauk. Pa nisam ja niti nitko iz kluba HDZ-a putem povrede Poslovnika ovdje javno na sjednici, plenarnoj sjednici Hrvatskoga sabora tražio i u svome dakle putem povrede Poslovnika tražio da pravobraniteljica ne govori. Dakle da ne govori i da ne odgovori na pitanje zastupnika. To je upravo vaš kolega zastupnik tražio. Ako niste dobro slušali ili niste bili ovdje u sabornici postoji fonogram pa to preslušajte. Hvala Bogu pravobraniteljica nije poslušala i temeljito i kvalitetno odgovorila na pitanje uvaženog zastupnika. I smatram da to i jest cilj demokracije i parlamentarne rasprave. U nekim dijelovima vaše rasprave slažem se sa stvarima koje ste iznijeli. Sigurno da neke stvari jesu i vrsta nasilja. Govorili smo i obiteljskom naselju i o autonomnim ženskim kućama. Ja moram također ovdje vrlo kratko reći zbog istine. I neću kolegama i kolegicama zastupnicima iz SDP-a reći da lažu, već da govore neistinu. Naime, kontaktirala me predsjednica autonomne Ženske kuće Zagreb gospođa Neva Tolle koja kaže da je upravo za vrijeme Vlade HDZ-a uvedeno trogodišnje financiranje autonomne ženske kuće Zagreb. Jedna trećina Zagrebačka županija, jedna trećina grad Zagreb, jednu trećinu ministarstvo a u zadnjoj godini mandata SDP-ove Vlade je ukinut takav način financiranja. Do tada je financiranje skloništa bila proračunska stavka a sada su to natječajna sredstva što sigurno izaziva i nesigurnost u radu i veliku neizvjesnost.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Što se tiče ovog zadnjeg što ste rekli o autonomno ženskoj kući, dakle po mojim saznanjima radi se o tome da je za vrijeme HDZ-ove Vlade bilo ugovor na jednu godinu, da je sada na tri. Ali ako sam u krivu jer tu nisam baš doma što bi se reklo, biti će vremena u raspravi da se to ispravi. A što se tiče ovog prvog, što ste rekli, ja sam jako pozorno slušao i ja sam jako dobro shvatio što ste željeli reći i čak se, moram priznati, da se s vama i slažem. Dakle ja mislim da je pravobraniteljica mogla ili izabrati želi li ili ne želi odgovoriti gospodinu Ilčiću na pitanje. Uostalom ne vidim ništa problem u tome da odgovori a ako ne odgovori opet ne vidim ništa problem jer nije u izvršnoj vlasti. Ali sam ono o čemu sam s vama polemizirao se ticalo upravo vašeg stava da su davno prošla vremena kad se zabranjivalo govoriti. Ovo što ste izrekli, vidim da se vi s time ne slažete pa kad sljedeći put budete predsjednika vaše stranke, imali priliku s njime raspravljati upozorite ga da takve izjave malo drugačije formulira jer ovako kako, ono što sam ja pročitao je doista ispalo da je on jako dobro rekao da ćemo doma moći šta hoćemo ali na javnoj sceni baš i ne. To je što se tiče toga. I drago mi je da se slažete sa dobrim djelom moje rasprave i ja sam se isto s jednim djelom vaše rasprave složio. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Replika kolegi Bauku sa čijim se malo izlaganjem slažem ali ukazuje na jedan problem koji je bremenit i traje već nekoliko desetljeća. To je problem trans rodnih osoba i kao što je Arsen rekao država ne bi trebala gledati u gaće. Siguran sam Arsen nije gledao u gaće i definitivno do sada država o administracija nikome nije gledala u gaće. Što će se desiti sljedećih dana, tjedana, mjeseci, budemo vidjeli. Primjer je vrlo jednostavan. 2011.godine tadašnji ministar zdravstva, kolega Milinović, nema ga ovaj čas u sabornici je počeo taj Pravilnik o trans rodnim osobama koji smo naravno nastavili, usavršili, poboljšali i ja kao ministar zdravlja i današnji rezultat koji vjerojatno ne zna ni gospođa pravobraniteljica je sljedeći. Predmeti trans rodnih osoba u Hrvatskoj su sa jučerašnjim danom riješeni preko 90%. Da li je postotak 92, 95, nisam siguran ali predmeti su riješeni preko 90% što je dokaz Arsen da država ne gleda u gaće. Vidjeti ćemo što će biti u budućnosti i tu smo moram biti iskren sjajni. Zaguglajte, nemojte zaguglati Barak Obama i gaće nego trans rodne osobe i Barak Obama pa ćete vidjeti da je on 19. kolovoza prošle godine zaposlio prvu trans rodnu osobu u bijeloj kući i to znate za što? Za šeficu …, dakle za zapošljavanje, za ljudske potencijale a da će Vlada Kanade vjerojatno tijekom ove godine napraviti zakon i pravilnik, možda baš na uzoru pravilnika kojeg sam ja predložio, napravio i riješio predmet trans rodnih osoba nakon godina i godina. Hvala lijepa Arsen na replici.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Moj naglasak je bio na da država ne gleda u gaće što se tiče pojedinaca, ostavljam im na izbor. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Darko Parić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo šesti sat vodimo jučer i danas raspravu o ovoj temi a u principu upravo je kolega Arsen Bauk po meni rekao suštinu stvari. Poanta je cijele priče da kako stoje stvari u vaše izvješće vrlo, vrlo vjerojatno ekstremno i vjerojatno neće proći. Iako je kolegica Mađerić u ime Kluba HDZ-a jučer govorila vrlo konstruktivno. Na kraju je ipak našla jednu gadnu zamjerku. Naime, u predizbornoj kampanji HDZ vam jako zamjera što niste branili lik i djelo predsjednice odnosno onda kandidatkinje predsjednici. Iako isti taj HDZ nije ništa učinio prije jedno dva, tri mjeseca kad su se puno gore stvari radile kolegici gospođi Mirjani Rakić gdje su i neki kolege iz Sabora bili tamo, međutim, nitko nije našao za shodno da brani njen dignitet i njen spol. Ali evo ovdje se svi gadno trudimo braniti dignitet i spol bivše predsjednice. No dobro. Međutim, ono što želim reći kako reče kolega Glasnović malo prije miss Krpan koje ovdje nema, ona je nazadna. U ovoj našoj zemlji zadnje vrijeme kako stoje stvari različite političke strukture i različite osobe konkretno HRAST i gospođa Markić su počeli određivati što je nadzorno, što je napredno, pa tako smo zadnjih 6 mjeseci počeli propitivati mnoge stvari kao što je Zakon o životnom partnerstvu, ponovno hoćemo zabranjivati pobačaje, rušimo kurikulume i tko zna što je iduće što će nam se dogoditi, tako da poštovani Arsene i poštovana pravobraniteljica ja se nekako nažalost moram reći da po tim kriterijima jer na sreću niste napredni nego ste nazadni i baš zato što ste nazadni vjerojatno ovo izvješće i neće proći ako će ga SDP definitivno bez daljnjega podržati. A što građani Hrvatske misle o toj politici, o nazadnosti i naprednosti jučer su pokazali svima diljem Hrvatske pa ovdje na trgu bana Jelačića. Evo hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
To sam naprednim i nazadnim vam je relativno. Ako se sjećate ono u Velom Mistu kada je Zdravka Krstulović objašnjavala djetetu da on će dobiti samo poklon za djeda mraza i da je on napredan i da će ovi vjernici dobiti poklone za Božić i za djeda mraza i da je on nazadan, ali malome to nije bilo jasno. Tako da je to vrlo relativno. Što se tiče napada, odnosno zamjerki, nisu to bili, pravobraniteljici da nije zaštitila pojedine dužnosnice od napada, određenih političkih napada, ja bih najprije pročitao definiciju, našao sam na Wikipediji možda nije točna ali je najava seksizma. Dakle, seksizam je naziv za ideologiju koja polazi od postavke da fizičke i mentalne razlike među spolovima moraju reflektirati na različiti položaj rodova u društvu. Dakle, kada kažete političaru ili političarki da je šaka jada onda niste to rekli zato što smatrate da muškarac ili žena to može biti nego zato što je to vaš politički stav i on je jednako dobar ili loš rekli to muškarcu ili ženi. To je moj stav. Kad kažete nekome da viri iz džepa nekome drugome, to isto niste napravili to da ste rekli zato što je žena viri iz džepa nekome, a inače se i muškarcima govorilo da nekome vire iz džepa kad se željelo prikazati određeno politronstvo ili nešto drugo. Prema tome ni od toga ne treba političarke ni političare štititi jer im to nije rečeno zato što je žena. Ali kad nekome kažete došla si na funkciju ili došao si na funkciju samo zato što si lijep i plav ili lijepa i plava, to jest seksizam to jest seksizam i od toga se treba štititi. I sad više nemam vremena za dodatno objašnjavanje. A imam još 10 sekundi. A što se tiče izvješća ono će proći ako mi svi budemo sutra u Saboru i ako MOST glasa za izvješće. Ali oni se još nisu izjasnili jer nisu govorili u ime kluba. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić. Izvolite.
Poštovani gospodine Bauk prvo moram reći da mi je lijepo s vama diskutirati i da mi je bilo lijepo vas slušati, da ste iznijeli dosta točnih podataka koji me reći ću vesele. Prvo, onaj politički kontekst o kojem isto otvoreno želim govoriti i govorio sam već javno. Reći ću jasno, gospođa Jadranka Kosor nije imala baš puno veze sa demokršćanstvom. Dakle, to je pokazala i u Zakonu o diskriminaciji ali i u Zakonu o ravnopravnosti spolova koji je također donesen 15. srpnja 2008. na zadnjoj sjednici prije ljetne stanke. Ona je to svoje da nema veze sa demokršćanstvom pokazala i kad je na referendumu o braku glasala protiv i kad je koalirala kasnije u krajnjoj liniji sa gospodinom Josipovićem. Tako da čisto kad govorimo o nekom političkom kontekstu ja sam tu vrlo jasan. Mogu naći jedno opravdanje za dio HDZ-a da su u to vrijeme pretpristupnih pregovora u EU bili veliki pritisci LGBT zajednice na Hrvatsku, mogu vam to elaborirati i detaljnije. Ali u svakom slučaju su utjecali na hrvatske zakone. S druge strane kad ste govorili o gledanju u gaće moram vas upoznati sa činjenicom da nitko pa ni država ne treba gledati u gaće da bi znao spol neke osobe. Znači, temeljna razlika između muškaraca i žena je u genetskoj strukturi, konkretno zadnji par gena spolni onaj odnosno kromosoma od 46 kromosoma znači zadnji par kromosoma znači koji određuju znači spol kod muškaraca su uvijek xy, kod žena je uvijek xx. Znači, bez obzira radi li se o mozgu, kosti, mišiću bilo čemu uvijek je razlika muškaraca i žena. Tako da i ona priča ja imam tijelo muškarca, a mozak žene je netočna. Dakle, svaki taj tko je muškarac i u mozgu uvijek ima xy. To što on kako razmišlja i koje su to psihološke stvari o tome neću sad ulaziti. Prema tome, u svakom slučaju kad se rade zakoni oni utječu o političkoj strukturi. A samo još za kraj ću reći da kad ste rekli da bi neki mediji, kad ste napali da bi nekim medijima trebalo zabraniti ili eventualno na neki način ih kazniti zbog vrijeđanja po spolnoj razlici onda se nadam da ćete se tako isto založiti i da se kazni recimo INDEX kad vrijeđa većinu, znači kršćane kad govori da kad je bio Leopold Bogdan Mandić da su to pijani katolici koji su nekrofili itd.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Ja se slažem da INDEX-u zbog toga treba izreći barem drugarsku kritiku ako ne ništa drugo jer to je doista po meni bilo malo neprimjereno, a da li bi institucije našle tu nešto to je sad stvar institucija. Što se tiče ocjene demokršćanstva gospođe Kosor nisam stručnjak da sad toliko to ocjenjujem, ali iza vas sjedi osoba koja je bila glavni tajnik stranke kad je ona bila predsjednica stranke ako se ja dobro sjećam, ispred vas sjedi ministar pravosuđa kad je ona bila predsjednica Vlade. Malo desno ispred vas sjedi ministar financija koji je bio u njenoj Vladi kad je ona bila predsjednica koja nije bila dovoljno demokršćanska. Gospodin Borić je bio državni tajnik u toj Vladi, gospođa Mađerić je bila predsjednica Mladeži. Prema tome ja vjerujem da će vam oni objasniti da je stranka u kojoj su oni bili demokršćanska. Ona je bila demokršćanska, sada ste ustvari vi mainstream te stranke i ja vam na tome čestitam. Uspjeli ste ih od HDZ-a pretvoriti u HRAST DZ što nije loše za vas, loše je za njih. Ja se ustvari čudim da vas a ne Hasanbegovića nisu izabrali u predsjedništvo jer doista to što vi govorite oni se ne usude govoriti. Vi ste od njih hrabriji, ja vam na tome čestitam. Nadam se da će vam na sljedećoj listi dati još više zastupnika jer Sabor bi bio doista bogatiji da ima 2, 3 ili 5 Ilčića, ono vidjeli bi još bolje razliku između nas i njih. Ustvari ja mislim da vi na najbolji način pokazujete da je ona politika ili mi ili oni vrlo ispravna jer barem vidimo razliku. S vama se barem može raspravljati jer govorite ono što mislite, a ne ovi koji se ne usude reći ono što misle pa onda više ni ne znate što misle pa nisu načistu. To nije uopće loše, ja se nadam i daljnjim raspravama u ovom sazivu Hrvatskog sabora ili u sljedećem jer ovaj možda neće dugo ni trajati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bauk vi ste predvidjeli Izvješću pravobraniteljice za ravnopravnost spolova sudbinu Izvješća pučke pravobraniteljice. Mene to moram priznati ne bi iznenadilo da većina u Hrvatskom saboru odbije Izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, ali bi me sablaznilo. Sablaznilo bi me iz razloga što sam jučer vrlo pozorno slušala raspravu stožerne stranke, odnosno službeni stav kluba HDZ-a stožerne stranke Domoljubne koalicije i niti u jednom dijelu istupa gospođe Mađerić koja je taj službeni stav HDZ-a iznosila nisam primijetila niti jednu ozbiljnu zamjerku, primjedbu ili argumentiran jasni i glasni stav da je ovakvo izvješće pravobraniteljice neprihvatljivo. Ukoliko bi do toga došlo znači da s jedne strane imamo situaciju da se službeni stav kluba jasno ne artikulira i ne argumentira što je naravno legitimno pravo, a da se dogodi da većina u Saboru izglasa na neki način ulazak u izglasavanje nepovjerenja pravobraniteljici za ravnopravnost spolova to bi bio skandal širokih razmjera. To bi značilo da domoljubi u ime predsjednice, u ime obitelji, u ime HRAST-a ruše pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova. No međutim da bi do toga došlo moraju prijeći preko mosta. Ja se nadam da će most tog dana biti zatvoren jer će shvatiti da se podigla fiktivna bura.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Ja se ne bojim ustvari da izvješće pravobraniteljice neće biti prihvaćeno zato što to nitko nije predložio vjerovali ili ne. Dakle jedino o čemu se može glasati je prijedlog Odbora za ravnopravnost spolova da se izvješće prihvaća. A nitko nije predložio da se izvješće ne prihvati. Prema tome, Sabor može jedino ili prihvatiti izvješće ili ne donijeti nikakav stav. Ako se sad netko pametan ne sjeti pa ne ode predložit taj zaključak za koji se nadam da neće proći. A ako i ne prođe razrješenje neće proći jer nemaju 76 za to. Prema tome, to je sad jedna vrlo zanimljiva situacija za koju ja ne bi htio da se dođe do toga da status pravobraniteljice moramo pred Ustavnim sudom razjašnjavati zbog toga da li odredba članka 21. stavak 5. znači da Sabor mora donijeti zaključak da ne prihvaća njeno izvješće, a ne samo da se ne prihvaćanjem zaključka da se prihvaća zaključak da Sabor nije prihvatio. Da sad ne idem u velike verbalne driblinge. Dakle, nije ovo pitanje pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, ovo je pitanje jednog neću reći svetog rata jer bi to bilo malo previše ozbiljno, ali jednog ovako vjetra kojem se žele otpuhati većina neovisnih institucija koja su u svom radu doista bili neovisni za vrijeme prošle Vlade, a da su bili neovisni pokazuje to koliko su nas kritizirali. To je bio kamenčić u cipeli. Dakle ne može vam potpredsjednik Vlade bit kamenčić u cipeli. Zadaća pravobranitelja je da bude kamenčić u cipeli i da Vladu upozorava na to što treba popravljati i zato imamo četiri pravobranitelja zato što smo ocijenili da su to te skupine o kojima treba paziti i koje trebaju biti kamenčić u cipeli da se ovi koji su na vlasti ne opuste. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Dario Hrebak.
Poštovani kolega Bauk, moram reći da sam doista došao u iskušenje da repliciram kolegi Iličiću ali mi to Poslovnik ne dopušta. Kolega Bauk moram reći da ste u prvom djelu, dakle u samoj vašoj raspravi ste me ugodno iznenadili za razliku od nekih vaših daljnjih, prijašnjih istupa, približavate se standardu gospodina Leke. Osudili ste naime pojavu i seksizama ali isto tako i ponižavanja žena u politici od strane svih pripadnika političkih elita nevezano dolaze ili oni s lijeve ili s desne strane i to je dobro. Ono što mi se nije svidjelo, nije mi se svidjelo, niste vi vidoviti Milan da možete procjenjivat hoće li netko i kako će netko glasovati pogotovo iz reda vladajućih. Mi se recimo kao klub još uvijek nismo izjasnili ali spominjali ste u svojoj raspravi da je pravobraniteljica prvenstveno njezina dužnost je zaštita pojedinaca koji su napadnuti. Je točno, ali isto tako njezina dužnost nije generaliziranje i osuđivanje napada koji su se dogodili. Njezina zadaća je što po našem mišljenju joj nedostaje hrabrosti da je javno osudila pojedinca bio on Milanović, Stazić, Karamarko ili netko treći. Nema popuštanja, da li ju je izabrala lijeva opcija, desna opcija. Pravobraniteljica mora jasno osuditi svaku pojavu koja je negativna a tiče se njezine domene rada u hrvatskom društvu. Osobno, evo sada sam pretraživao putem tražilice, tražio sam da li postoji javna osuda svih ovih nemilih događaja tijekom kampanje, da postoji ali generalno pozivam političke elite da se suzdrže negativnih komentara itd. to nije dovoljno. Gledam gospođu Sobol upravo sada i vjerujem da će me ona podržati. Nema lijevih i desnih u ovom slučaju. Postoje ljudi koji krše ljudska prava. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Vrlo ste dobro primijetili da su moji istupi vješti. To zahvaljujem. A također zahvaljujem i na ovome prvome djelu, vjerojatno ste iznenađeni ovim uvodnim dijelom, a ove replike koje su me ponijele time dobro da sam i to shvatio. Dakle, što se tiče osude ovih izjava koje ste spomenuli osim one izjave dubrovačkog zamjenika, dubrovačkog gradonačelnika koju niste spomenuli pa moram pogledati o čemu se radi, ja sam rekao da to nisu bile izjave koje bi ova pravobraniteljica morala osuditi. Dakle to je bilo nešto što je rečeno u političkoj raspravi što bi se moglo reći i muškarcu i ženi. Prema tome, ja sam točno naveo na koje izjave mislim. Ako ste vi našli još neke izjave možemo to raspraviti da vidimo jel se u tome slažemo, jer vjerujem da bi se mogli u tome složiti. A što se tiče dakle vaše želje da replicirate gospodinu Ilčiću ja vas podsjećam na poslovničku mogućnost da se prijavite za raspravu u ime kluba i sve što imate reći gospodinu Ilčiću recite mu u pet minuta na raspravi i on će vama replicirati, vi ćete njemu replicirat. Nama će biti drago da se vi u Domoljubnoj koaliciji međusobno svađate i sve u redu. Mislim to je parlamentarizam. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Blaženko Boban. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Bauk, rekli ste kao dopuštene neke od izjava da je moguće nekome političaru ili političarki reći ispao si iz džepa. Pa možda i je moguće ali je vrlo opasno. Zato ja primjećujem da vi kroz rasprave stalno ruke držite u džepu da se ne bi dogodilo da opet neki Baldazar ispadne iz džepa pa se čovjek povrijedi. Uistinu je to ozbiljan problem, ako i nije kažnjivo. Drugo, spomenuli ste jučer prosvjed i svi nekako ponosno oko prosvjeda. Ovdje ima jedna izjava, jedan transparent kojeg nitko nije spomenuo kaže „Ni sam ne znam zašto sam ovdje, ako smo mi svi za reforme.“ Čovjek nosi veliki transparent po svim portalima je sada. I niste u odgovoru na repliku kolegi Pariću rekli da je povrijedio predsjednicu nazvavši je da je bivša i to u dva navrata. Predsjednica koliko znam i danas je još uvijek predsjednica. Dakle, lako je to provjerit, lako je provjerit. Kolege su ovdje to jako dobro čule i to u dva navrata. A vi niste kroz odgovor to rekli ali prvenstveno ću se referirati i složiti s vama u konačnici vezano za medije. Slažem se s vama, apsolutno što se tiče medija i ne samo u tom segmentu nego u niz drugih segmenata, ne samo odjevnom ili konfekcijskom kako ste vi to rekli gdje se apsolutno slažem nego i niz drugih segmenata. Nedavno, prije 7, 8 dana je bio prosvjed korak od obitelji ili kako je već bio, dvije dame su stale pred taj prosvjed i po svim portalima su bile heroine. Sada, evo za koji dan će biti prosvjed LGBT zajednice u Splitu i zamislite da netko stane pred taj prosvjed, on bi bio huligan, barbar ili što već ne. Dajte gospodo iz medija, evo a pro po ovoga što gospodin Bauk govori, imajte isti aršin za sve. Hvala vam lijepo.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Što se tiče stajanja pred prosvjedom, pa treba razlikovati stajanje pred prosvjedom, što smo imali prilike vidjeti na ovome hodnji, „Hod za život“ mislim da sam točno rekao i stajanja sa strane prosvjeda sa određenom količinom kamenja u ruci sa namjerom da se ista baci na to. To smo imali u Splitu 2011. godine. To je bilo u Splitu. Zato to bi se već mogli složiti ćete se nazvati huliganstvom. Mislim to je i kazneno djelo, dali dobro, vjerojatno. Naravno, izražavanje svog političkog stava pa i neslaganje ne smije nikada dovesti u pravo pitanje drugih da izraze svoj stav. I ja poštujem ljude koji su u prošlu subotu hodali i tako izražavali svoj stav. Jedino se ne slažem sa njihovom mogućom namjerom da taj svoj stav nametnu svima. S time se ne slažem. I zbog toga vjerojatno dok se to ne razjasni, dok se dakle smisao toga ne razjasni jer oni su vrlo jasno rekli, u ovome trenutku nećemo pokretati inicijativu za izmjenu tog zakona ali znate kako je ono, jedan hod, pa drugi hod, pa treći hod, pa bolje to odmah razjasniti o čemu se radi. A što se tiče ruke u džepu. Kao što vidite ja sam sklon prihvatiti kritiku pa se sada pazim gdje držim ruke. Ali kada držim ruke u džepu pazim da budu u mom a ne u tuđem džepu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Kolega svoju temeljnu raspravu završili ste riječima da vam već vrijeme ističe a željeli ste govoriti o položaju, odnosno mjestima žena na listama. Meni je jako žao što o tome niste govorili jer mi je poznato da ste se zalagali za ZIP sistem. I zaista mislim da istinske ravnopravnosti ili pokušaja upravo da unaprijedimo afirmaciju žena u politici neće biti bez takvog jednog iskoraka. Jer koji nije sam sebi svrha. Jer je politika suviše ozbiljna stvar da bi se prepustila samo muškarcima odnosno većini muškaraca. Posebno je bila zanimljiva i ja mislim da je mogao shvatiti konačno netko kome to do sada nije bilo jasno kada ste govorili o rodnom identitetu naglašavajući takve jedne vrijednosti koje ističe pravobraniteljica i o rodnoj ravnopravnosti. Ja ću ponovo se vratiti na taj termin rodna ravnopravnost što i sami pokušavate objasniti, ne znači niti negira rodne razlike. Ona samo želi naglasiti temeljno ishodište svih ostalih ravnopravnosti da vidljivost i uloga žena u društvu mora biti jednaka i jednakih mogućnosti. Da rodne uloge koje su bile kroz povijest i kroz tradiciju a počesto i društvo ih što svjesno, što ne svjesno perpetuira da je uloga već od malih nogu, djevojčica zadana i u odnosu na muškarce. Pa to ćemo još vidjeti i kroz udžbenike. I to posebno naglašava pravobraniteljica za ravnopravnost spolova i to joj se najviše zamjera od određenih konzervativnih krugova koji u biti se srame reći da ne priznaju ravnopravnost muškaraca i žena a u tome često učestvuju i neke žene koje sigurno na poziciji bez obzira koju imaju i u struci ne bi imale da žene mukotrpno kroz čitavu povijest nisu gurale taj kotač napretka stalno naprijed.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Mada bi sada bilo jako popularno od mene da kažem da sam se zalagao za ZIP sistem, istina je potpuno suprotna. Ja sam bio protivnik rješenja koji smo stavili u Zakon o izborima zastupnika da lista koja nema 40% žena padne, jer sam smatrao da će to pasti na Ustavnom sudu i bio sam u pravu. Ono što je ipak paradoksalno da je to bio zahtjev demokratske stranke žena. Dapače, izložio sam se kritikama kada sam rekao da stranke neće biti kažnjene zbog toga što nisu imali 40% žena pa je na kraju državni odvjetnik to također zaključio. A također smatram da rješenje u Zakonu o ravnopravnosti spolova u prekršajnom kažnjavanju stranaka je potpuno nesuvislo i nepotrebno, da ga treba ukinuti, da se ne treba sa time opterećivati sudove već da treba propisati veće novčane poticaje za stranke koje imaju veći broj žena, ne na listama jer je to u osnovi nebitno ako stavite žene na od 7. do 14. mjesta nego koje imaju u Parlamentu. Nema nikakvog smisla kažnjavati stranke koje imaju 1% za koju se zna da neće preći prag zato što nema niti jednu ženu na listi a propustiti stranku za koju je izvjesno da će dobiti 5 ili 7 zastupnika u jednoj izbornoj jedinici ali je ne kazniti zato što je stavila jednu ženu na 3. mjesto i još 5. žena na dno liste. To je, dakle to je ono što sam se ja, što sam ja smatrao da treba. I dalje smatram dakle, to sam mislio govoriti o Zakonu o ravnopravnosti spolova, dakle da stranke moraju bit poticane većim iznosima iz proračuna zbog toga što imaju dobnu odnosno rodnu ravnotežu u sastavu predstavničkog tijela a ne na listama jer je to nebitno i da ta razlika koliko se dobije za jednog zastupnika nad zastupljenog i podzastupljenog spola ne bude 10 nego možda 50% pa će onda to ipak biti jedna vrsta a Ustavni sud je rekao, Ustavni sud je rekao da je to, al kolegice dakle ne polemizirate samo Ustavni sud je rekao da je to neustavno a možda promijenite to kada budete u prilici o tome ponovno odlučivati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeća u raspravi uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, kolega Bauk je u ovoj svojoj replici govorio o političkoj participaciji žena. Vjerujem da nešto slično i mogu čuti i kolegice iz HDZ-a vezano oko političke participacije od kolega iz vlastite stranke. No to je nešto što ćemo rješavati očito u raspravama koje će biti ovdje jer svjesni smo toga o tom pitanju ne slažemo niti kad su vlastite stranke u pitanju. No, dakle vezano oko onoga što bih još htjela, sudjelovala sam u replikama, reći oko ovog izvješća. Moram kazati da su mi neke kolege dali jedan šlagvort kako ući u ovu raspravu sa svojim stavovima izrečenim jučer i danas tijekom dana. Jedan kolega je rekao da vezano oko Zakona o suzbijanju diskriminacije tadašnja potpredsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor ustvari nije imala nikakve veze sa demokršćanstvom. Dakle, govoriti što je nešto demokršćanski a što nije bi bilo dobro da ustvari se onda svi oni koji o tome govore i propagiraju da se u javnim istupima, udrugama koje ih podupiru, koje oni podupiru, drže tih načela jer ako to što je Jadranka Kosor se dosta angažirala oko Zakona o suzbijanju diskriminacije nije imalo veze sa demokršćanstvom. Ja ću onda ovako reći ali očito sa demokršćanstvom i vrijednostima demokršćanstva imaju oni npr. članovi određenih političkih stranaka, u ovom slučaju najveće stranke na vlasti koje npr. imaju svoje firme a novce zarađuju tako da se oglašavaju i bave se uslugama seksi chata. To je u redu. To je baš jako moralno. To uopće nije licemjerno. A s druge strane, ti isti iz Domoljubne koalicije će nama prodavati fore o moralnosti i o vrijednostima. Je li demokršćanski to što u ime obitelji gospođa Željka Markić i glavna organizatorica zajedno sa drugim udrugama hoda za život. Dakle, ide ka tome, pod firmom hoda za život ide ka prijedlogu zabrane pobačaja a u isto vrijeme i kroz svoju firmu i one koji ju sufinanciraju, sponzoriraju dakle, bavi se ispitivanjem lijekova koji se odnose na kontracepciju i što je još gore pretpostavljam pilula poslije. A o kojoj se firmi radi, npr. Teva, jel nam to poznato negdje? Poznato tko je ta firma Teva i tko je nama danas iz te firme na čelu Vlade koja ustvari de funkcionira i ne postoji. To je znači demokršćanski, nije uopće licemjerno. To je demokršćanski dakle govoriti ljudima da hodate za život, braniti prava trudnica, majki, radnica, najavljivati sudionici prosvjeda su najavljivali sljedeći korak, to je zabrana pobačaja a u isto vrijeme primati novce od onih koji se bave proizvodnjom i kontracepcijskih pilula ili onih koji eto chataju, seksi chataju preko svojih firmi. To je u redu. Kad govorimo o problematici nasilja, mislila sam da neću o tome govoriti ali imam potrebu dakle reći. Veća sam danas u jednoj replici to rekla. Mi govorimo o problematici nasilja nad ženama, iščuđavamo se nad porastom broja prekršajnih oblika nasilja nad sve brutalnijim kaznenim djelima nasilja. U isto vrijeme zatvaramo oči, zadnjih 25 godina nama iz obrazovanog sustava izlaze mlade generacije koje smatraju da je sasvim normalno udariti ženu. Poželjno, to je o.k., to je baš cool. Takve generacije mladih nama izlaze. Ja se pitam na kojim satovima ih to uče. Ja se pitam što im se govori u župnim crkvama. Ja sam jučer spomenula. Jesam, jučer sam spomenula župnika iz jedne bjelovarske župe koji drži predavanja i uvodi u bračni život, sutrašnji bračni život mlade parove da bi u isto vrijeme im govorimo da je žena ta koja je podložna muškarcu, koja mora trpjeti ako ne zbog čega drugog onda zbog djece i da mora biti uvijek spremna za svog muškarca. Vi se možete sad iščuđavati kolegice i kolege. To su te naše seoske, ruralne sredine. Ja nemam iluzija da se nešto slično ne dešava i u urbanim sredinama. I onda se čudimo, iščuđavamo vezano oko toga kako je nasilje nad ženama u povećanom broju i još naravno oko toga da li kao društvo dovoljno dajemo ili ne dajemo za financiranje skloništa. Vezano oko skloništa, ja mislim da tu ne bi trebalo biti razlike između nas koji dolazimo s te lijeve strane, vas koji dolazite s desne, centra itd. i moramo se složiti da problem sa financiranjem skloništa imamo svih zadnjih 20, 25 godina. Kad govorim o tome što se pokušalo napraviti, 20089.godine ako se ne varam ili 2009. je tadašnja potpredsjednica Vlade dogovorila tripartitne ugovore za financiranje skloništa, dakle, grad odnosno županija. I oni su se svake godine obnavljali. Ja sad ću postaviti pitanje da se svi zapitamo koliko su lokalne zajednice pridonijele ostvarivanju tih ugovora? A 2012. godine su da bi se na neki način osiguralo koliko toliko malo duža vremenska financijska stabilnost tada su skloništa financirana odnosno ugovori su potpisivani na tri godine. A prošle godine se dobar dio skloništa odlučio za financiranje putem glavarina, a jedan dio putem projekata. Ali ja mislim da bi svi skupa trebali se zamisliti i vidjeti kako i na koji način možemo tu problematiku riješiti na puno bolji način nego što je to danas. I ovo što govorim nema veze sa time jesam li ja iz SDP-a, a netko drugi iz HDZ-a. I na kraju bih željela još jedanput reći izvješće pravobraniteljice, dakle ja ga u potpunosti podupirem, poduprla sam, imala sam prilike raspravljati o svim izvješćima i one pokojne prve pravobraniteljice i ove. Dakle, podupirem ovo izvješće. Smatram da se vide napretci u radu samog ureda iz godine u godinu. Problem koji mi imamo što očito ne prepoznajemo mi ovdje u Saboru važnost ovakvih neovisnih institucija putem kojih mi ovdje u Saboru možemo tražiti i inzistirati od Vlade, ministarstava, ureda bez obzira jesu to sad oni moji ili su to sad evo ove godine nečiji tuđi. Dakle, inzistirati na provođenju zaključaka i preporuka koje daje pravobraniteljica. To je ono što mi usuđujem se reći nikada dosada nismo kao saborski zastupnici na pravi način iskoristili. Ni kad je u pitanju pučka pravobraniteljica ni kada su u pitanju ova ostala pravobraniteljstva danas konkretno vezano oko pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. I ono što najviše podupirem, podupirem njihovu neovisnost. I dajte pustite ih da rade jer ono što rade je prepoznato, ono što preporučuju u svojim izvješćima koji nisu na 30 nego na preko 300 stranica je nešto što dajte da mi sami kao saborski zastupnici iskoristimo i mijenjajmo zakone, mijenjajmo politike u smjeru onoga kao što to preporučuje i pravobraniteljica za ravnopravnost spolova. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Naravno da se slažem sa kolegicom Sobol. Činjenice su takve kako je ona rekla ali iz toga samo tri točke. Prvo jedna pod navodnike „kritika“, drugo jedna samokritika i treće naravno jedna pohvala. Kritika se odnosi na … [[Govornik se ne razumije.]] Ili pilula poslije. Proizvodi je … [[Govornik se ne razumije.]] a ona je aplicirala na FDA 2011. godine. I kad je farmaceutska tvrtka aplicirala FDA je odbio. A onda su dali amandman, isto kao kod nas u Saboru, pa su rekli ok, … [[Govornik se ne razumije.]] nudi da to uzimaju žene Amerikanke i diljem svijeta gdje ona ima svoj proizvod iznad 15 godina. Kako? Kao … [[Govornik se ne razumije.]] Kako? Kao OTC. Kako? Dođu, pokucaju, kupe i iznad 15 godina. I da, činjenica je to je odobreno nakon nekoliko godina. Drugarska samokritika je naravno liste žena u Saboru, uključivo i moju stranku i moju koaliciju. Nažalost, danas nema dovoljno žena u Saboru. I u mojoj stranci i u mojoj koaliciji a i u Domoljubnoj koaliciji. Uvjeren sam da će na osnovu ovog izvješća koje naravno u potpunosti podupirem ta situacija biti bolja. Ali da bi ovo izvješće usvojili onda moramo biti svi u Saboru, kao prije 7 dana kad nas je ovdje bilo 7, 8 i kad nažalost Izvješće pučke pravobraniteljice nije prošlo. Da smo bili svi bilo bi prihvaćeno. I naravno jedna pohvala, imate dobar primjer vjerojatno u cijelom nizu gradova, mjesta i županija ali ja ću reći županiju koja mi je prirasla srcu PGŽ koju vodi Zlatko Komadina na način da od 12 pročelnika 7 je pročelnica, znači nije … [[Govornik se ne razumije.]] nego 65%-35%, a u skupštini je odnos točno 50%-50%. Dakle, ima nade za Hrvatsku, ima nade samo se ugledajmo u Komadinu i u PGŽ. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem. Evo samo ću se, kolega Rajko hvala na replici, vezano oko političke participacije. Dakle, moj stav je poznat. Ja se za to zalažem, ja sam ta koja se zalaže za kvote i zalažem se za zip sistem. Nema tih novaca koje će neke stranke dobivati na račun podzastupljenog spola odnosno žena a zahvaljujući kome će oni stavljati eto više žena na liste. Nema, kolegice i kolege. Takvog slučaja poznatog u svijetu u Europi nema jer se pokazalo da su stranke radije za to da plaćaju penale, da plaćaju kazne nego da stavljaju žene na liste. I ako mi mislimo da je u redu da se rasprave o odlukama, zakonima, politikama i strategijama u ovoj državi na državnoj razini dakle u Parlamentu vode uz prisustvo 15% do 20% žena zanemarujući činjenicu da je u populaciji u Hrvatskoj preko 50% žena onda mislim da nešto nije u redu sa našim društvom. Jer kao što je kolegica moja rekla kad se sastavljaju liste svima su puna usta kvalitete, sposobnosti, stručnosti i onda ispada da ti kriteriji važe samo za žene, još im se pridodaje nesvjesno i izgled ili svjesno pa i godine, a za muškarce se podrazumijeva da su kvalitetni, da su stručni, da su sposobni, da su pametni, pa imaju koju godinu pa su valjda i mudri.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Uvažena gospođo Sobol, mislim da nije u redu kad netko sa strane SDP-a elaborira što je demokršćansko i što nije. Ja sebi to neću uzimati za pravo da govorim što je socijaldemokratski što nije, možda ću izražavati nekakvu svoju sumnju ili mišljenje ali ne ovako kako ste vi arbitarno. Dozvolite da mislim da znam nešto više o demokršćanstvu od vas pa ću reći da recimo … jednoj enciklici koja govori upravo o tome kako bi se jedan demokršćanin trebao ponašati kaže da jedan vjernik laik ne bi trebao svojim glasom podržati neki program ili zakon koji direktno proturječi crkvenom moralu, kršćanskom moralu. Što znači da politiku jedne stranke znači određuje kad sam ja rekao za gospođu Kosor znači upravo to kad se radi nešto što u programu direktno proturječi, a ne kad neka osoba unutar stranke počini nešto što je ne demokršćanski. Dakle, jasno je da su i oni koji su pisali i razmišljaju o crkvenom nauku znali da ni jedna stranka neće biti savršena i da će se negdje ogriješiti o nečemu što ne znači da je u tom trenutku će prestati demokršćanstvo. Dakle, jasna je ta razlika između toga što, mislim da iz ovoga što sam rekao jasno proizlazi da nimalo ne opravdavam nekoga iz bilo koje stranke ko se naziva demokršćanskom radi nešto što je protivno kršćanstvu. Druga stvar, nadam se da želite objektivno govoriti, ako želite objektivno govoriti onda se nadam da ste jednako truda koliko ste potrošili tražeći ovaj govor župnika iz Bjelovara ili koga li već na zaručničkom tečaju, potrošili i na to da izvadite sve pozitivne govore u crkvi koji govore o tome da treba ženu prihvaćati, ljubiti i jednako pravno postupati prema njoj a ja vas uvjeravam i moje mišljenje je obzirom da sam pretpostavljam puno više u crkvi nego vi da ima neusporedivo više tog govora nego ovaj primjer koji ste vi naveli. Pa bi evo molio za objektivnost.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem. Ja mislim da u ovom Saboru može svatko govoriti o svemu što misli da je važno, uzimati primjere i ne znam zbog čega vi mislite da ja ne bi smjela govoriti o vrijednostima demokršćanstva, kršćanstva? Zato što nisam vjernica? Možda bi mogla zato što sam krštena, možda bih mogla zato što sam dva put bila krsna kuma, možda bi mogla onda govoriti? Ili ja moram onda znači iznositi neke stvari da biste vi smatrali da li ja uopće smijem o nečemu progovoriti? Itekako smijem, a pogotovo smijem i hoću ukazivati na dvostruki moral i na licemjerstvo tih koji s jedne strane se zalažu za život, hodaju u povorkama, traže zabrane pobačaja a s druge strane uredno primaju novce od firmi koje proizvode kontracepcijska sredstva, pilule za dan poslije pa još k tome se supruga člana uprave žena današnjeg našeg premijera nađe da kaže da je razborito od svih razborito podržati „Hod za život“. Valjda joj je razborito da njen suprug kao član uprave je primao novce od takve firme. A drugi dio koji sam govorila vezano oko morala da licemjerstvo zato što pojedinci, odnosno stranke zagovaraju određene moralne vrijednosti a s druge strane njihovi članovi lijepo zarađuju novce nuđenjem seksi chata. To je moralno i to je demokršćanski. Za mene to nije, za mene to nije i nećete mi oduzeti pravo da na taj način o tome govorim. I hoću biti objektivna, pohvaliti uvijek kad nešto treba, a ovog župnika kojeg sam izvukla da tako kažem to je zato što je na jednoj komercijalnoj televiziji bio lijepo prilog u dnevniku, i ja slučajno gledala dnevnik i čula na svoje uši šta čovjek govori.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Furio Radin.
Kolegice Sobol, ja mislim da vi brkate dva pojma kršćanski i demokršćanski. Vi se pitate da li je demokršćanski zastupati jedno i radit drugo. To se zove hipokrizija. Ne znam koliko poznajete kršćanstvo na javnim vrlinama i tajnim porocima cijele stranke, demokršćanske su nestale npr. u Italiji. Znači ja na vašem mjestu bi pokušao biti precizniji u pojmovima. Ako vi se pitate, ako se vi pitate da li to što radi pojedini demokršćani da li je to u redu, onda ja bi se složio sa gospodinom Ilčićem svaka stranka ima svakakvih. Ali kažem vam demokršćanske stranke neke su nestale na osnovi toga što su jedno tvrdili a drugo radili. Zato vjerujte mi ja ne znam da li je hipokrizija kršćanska, vjerujem da nije, dapače siguran sam da nije ko kršćanin, ali demokršćanska bogami je.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem kolega Furio Radin. Ja sam se kako je kolega Ilčić, ja sam u tom času govorila dakle kako je on rekao nije demokršćanski, ja sam se na to osvrnula. Ali vezano oko toga naravno danas u strankama ima svakakvih, pitanje je, jer ja kad sam govorila i vezano oko evo konkretno osobe koja ima firmu koja se bavi uslugama seksi chata to je i financijer te stranke. Ja sam o tome govorila. Dakle, nemam ja iluzija da su ovi svi divni krasni, a oni su ovakvi, onakvi. Naravno da nas ima svakakvih. Ja samo govorim o tome kako se i od takvih onda lijepo, uredno prima novac.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Ljubica Ambrušec. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažena pravobraniteljice, kolegice i kolege zastupnici. Slušajući i jučer i danas rasprave oko ravnopravnosti spolova što eto izuzetno cijenim tu temu, no smatram da se slabo dotičemo zapravo uloge majke, odnosno uloge žene koje su odlučile u svojem životu roditi više djece. Naime apel iz terena me je ponukao od zapravo tih majki koje imaju više od 3, 4, 5 djece, njihov apel je taj zapravo da kada rađaju od recimo 4, 5 djece na više da dobiju status majke, odnosno odgojiteljice u svojoj kući. Apel je nastao na način da prenesem njihovu inicijativu ovdje u Saboru i da se u zakonske okvire stavi ova inicijativa. One smatraju a o osobno smatram i sama da na taj način bi se zapravo i demografska slika ove naše dične Hrvatske popravila u smislu ako bi dobile status odgojiteljice da bi one sigurno se više mogle posvetiti svojoj djeci i da bi sigurno rađale i više djece. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća replika uvažena zastupnica Margareta Mađerić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja neću ovdje polemizirati tko je dobar demokršćanin a tko je dobar socijaldemokrat. Na izborima to procjenjuju birači a mislim da je ključno kako živimo život i te vrijednosti koje zastupamo kako prenosimo u naše svakodnevne živote. A to isto mi nećemo procjenjivati, netko drugi će procjenjivati. I mislim da je stoga takva rasprava potpuno nepotrebna. Ja bih se uključila u repliku vezano uz zadnji dio izlaganja uvažene zastupnice gdje ste rekli i s vama se slažem dakle to je ustvari slaganje za borbu protiv nasilja, posebice nasilja u obitelji i nasilja nad ženama i djecom da se ne bismo trebali i ne smijemo se politički dijeliti. Tijekom ovih rasprava i jučer i danas smo ukazivali na to da sigurno grad Zagreb ima relativno dobro riješen problem skloništa za žene žrtve, za žene i djecu žrtve obiteljskog nasilja dok drugi gradovi i županije gotovo nikako. I to treba biti apsolutni cilj i prioritet svih nas. Nema tu veze kojoj političkoj opciji pripadamo ili iz koje političke stranke dolazimo. I zbog toga sam i tijekom rasprave ukazivala da autonomna Ženska kuća Zagreb koja je prva takva vrsta skloništa uopće osnovana u Hrvatskoj, dakle na samom početku i samostalnosti naše domovine i da se cijeli niz godina, naravno mučila sa financiranjem, da je za vrijeme HDZ-ove Vlade ušla u proračunski stavak što je dobro jer je to nešto sigurno. I da se sada za vrijeme zadnjeg mandata SDP-ove Vlade ušla u taj natječajni dio gdje se mora iz godine u godinu natjecati za sredstva kako bi se financirala a samim time dovodi se i u nesigurnost i nestabilnost njihovog rada. I iz godine u godinu te žene koje rade u autonomnoj ženskoj kući ali i sve korisnice ne znaju da li će iduće godine se moći financirati.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Kolegice Mađerić, mislim da sam bila jasna i da sam rekla da smatram da stvarno ne bi trebalo biti razlike kada je u pitanju financiranje skloništa. Nažalost tu dolazimo u situaciju da se preko ti žrtava nasilja ustvari vode rasprave, tko bi to trebao financirati, je li to stvar lokalne zajednice. Pa onda sami znate da imate primjer da postoji ne znam jedno sklonište u gradu u sjedištu županije. Onda županija kaže da oni nemaju sredstava pa daju nekakva minimalna. Kao to je stvar samo toga grada a u tim skloništima se nalaze žene iz čitave Hrvatske a u nekim pograničnim područjima i iz Bosne i Hercegovine su dakle bile korisnice tih skloništa. Ja znam da, možda bi bilo najbolje da se probamo vratiti na jedinstveni Zakon o financiranju skloništa. Mi smo to pokušali, tamo negdje 2005., 06., 07. godine pokušali i već imamo, praktički ima i gotov Zakon o financiranju skloništa i to prvenstveno kada se govori o autonomnim ženskim skloništima no vi ćete mi se složiti biti će problema. Jer jedno je kada imate sigurne kuće koje su, imaju ugovor sa Ministarstvo socijalne politike i mladih a drugo je kada imate autonomne sigurne kuće koje po drugačijim pravilima na drugačiji način rade sa tim ženama i uglavnom sa djecom koja sa tim ženama dolaze. I tu nastaje problem i mi ne smijemo više po meni zatvarati oči nad time, nastaje problem. Prošla Vlada je uvela 2012. prvo onaj trogodišnji, i tada su sva skloništa potpisala taj trogodišnji ugovor koji im je garantirao nekakve tri godine koliko toliko jedinstvena sredstva kada je u pitanju državni proračun a u zadnjoj godini se onda išlo na sistem, dakle ponuda ili putem glavarine ili prijava na natječaj odnosno putem projekta. Jedne su izabrale jedno, jedne drugo a vidimo da ni to nije najsretnije rješenje.
Replika uvaženi zastupnik Marko Sladoljev.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Sobol slažem se da ima u politici puno licemjerja. Međutim nije li prije 2 tjedna s vaše strane se pokazalo određeno licemjerje u glasovanju pučke pravobraniteljice. Znači puna su vam usta bila ljudskih prava da to izvješće ne smije pasti. Znali ste da će određeni ljudi u MOST-u podržati to izvješće. Klub zastupnika HSLS-a isto se izjasnio, neki iz domoljubne koalicije i niste se pojavili na glasovanju, zbog toga je izvješće palo. Nije li to s neke strane licemjerno jer da ste došli svi u Sabor ne bi se dogodilo ovo što se dogodilo.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Samo ću reći, meni je žao ali ja sam ležala sa ovakvom glavom doma, odnosno zubom. Ako hoćete mene prozvati, ako hoćete mene osobno prozvati. Ja ne znam da li su i svi zastupnici i s druge strane i sa sredine itd. bili ovdje. Ali govoriti na taj način da eto zato što vi niste došli, zato je palo izvješće. Molim vas lijepo. Molim vas lijepo. Gospoda iz vladajuće koalicije odnosno iz Domoljubne koalicije su glasali kako su glasali. Nemojte prebacivati uvijek lopticu na oporbu dragi kolega. Gledajte svoju i gledajte što se niste izborili, što niste kao koalicijski parter uvjetovali i tražili vašem partneru Domoljubne koalicije da glasaju za to izvješće kao neovisno, kao izvješće neovisne institucije. Sad ćete reći da smo mi krivi. Pa ja mislim da vam to više neće prolaziti. Kolega pogotovo nakon svega što se dešava zadnjih dana.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Goran Dodig.
Gospođo Sobol, ja obično se ne javljam kad su replike u pitanju. Međutim, postavili ste ovdje nekoliko teza koje mi se činilo da su čista manipulacija. Govorili ste o demokršćanstvu kao političkom konceptu kojeg ste ocjenjivali kroz slabosti ljudi koji se eventualno nađu u toj stranci. Nema stranke u kojoj nema pojedinaca koji nisu vrijedni bit članovi te stranke i zbog toga nemojte nam politički koncept sotonizirat zbog toga što ima loših pojedinaca. Svi smo mi u određenom trenutku loši pojedinci, ljudi smo sa svojim greškama, ako hoćete i licemjerjem ali jedan zaista politički koncept u kojeg ja vjerujem kao predsjednik Hrvatske demokršćanske stranke jedine koja u ovom trenutku jeste u ovom Saboru, koja ima to u svom nazivu. Žao mi je što tako govorite pa onda iz toga se izvlači zaključak da su te stranke neke propale zbog toga što su bile licemjerne. Dakle ima nesagledive reperkusije, nesagledive reperkusije na jedan politički program koji uz to uvažava činjenice da u demokršćanskoj stranci mogu biti vjernici ali nije uvjet, mogu biti oni koji nisu vjernici, pitanje je prihvaćanja političkih vrijednosti koje proizlaze iz kršćanskih vrijednosti a miješat to sa karakterima ljudi, mislim da nije dobro. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Gordana Sobol.
Pa ovako kolega. Dakle, u vrijeme kada se ja ću ovako reći, našim ulicama valjaju pokreti koji žele uniziti standarde koje kakve takve ova Hrvatska dostigla, koji žele ugroziti pravo na izbor, koji žele nametnuti svoje strahove, koji žele zaustaviti reforme obrazovanja, dakle pod motom, hoćete demokršćanstva, kršćanstva, nekakvih vrijednosti, konzervativnih ovakvih, onakvih a u isto vrijeme, a u isto vrijeme čelnici ili čelnice tih udruga žive na način da jedno govore, drugo rade a od trećeg primaju novce. E oprostit ćete što i to u direktnoj suprotnosti s onim što svima nama žele nametnuti. Kolega, ja o tome hoću govoriti. I u ovom Saboru za mene je to licemjerstvo, za mene je to kaže kolega … i hipokrizija i kako god hoćete nazovite to tako ali ja hoću o tome govoriti i u ovom saboru, ne optužujući ne generalizirajući niti jednu opciju, ne optužujući i ne generalizirajući ali oni koji se pojavljuju kao čelni ljudi tih udruga zasnovanih na kršćanskim vrijednostima ponovit ću jednog govore, drugo rade a od trećih primaju novce, od onih koji u direktnoj suprotnosti sa onim za što se oni kao zalažu i pokušavaju nam to svoje nametnuti. Ja ću o tome govoriti sviđalo se to vama ili ne. Kažem bez generaliziranja.
Zahvaljujem. Sljedeći je u raspravi uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolegice i kolege. Ja sam jučer već govorio o razlici između ravnopravnosti spolova i rodne jednakosti. To je užasno velika razlika. Evo drago mi je da gospođa Ingrid Antičević Marinović ušla zato jer je ona danas recimo govorila o rodnoj ravnopravnosti. Dakle, miješaju se ti pojmovi a izrazito su velike razlike i zato apeliram da govorimo o ravnopravnosti spolova. To je ustavna kategorija i mi imamo ovdje pred sobom pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova a ne za rodnu jednakost. Ona svoje djelovanje temelji prvenstveno uz Zakon o ravnopravnosti spolova, naravno da se ona može pozivati na druge zakone o suzbijanju diskriminacije, Obiteljskog zakona itd. ali ipak mislim da bi u globalu svojeg djelovanja ona trebala raditi na ravnopravnosti spolova. Kako ona radi taj posao, prvo da postavimo što je ključna stvar. Dakle, reći ću prvo dvije činjenice, dakle većina žena u Hrvatskoj želi imati djecu, većina žena u Hrvatskoj želi raditi, želi biti zaposlena. Usklađivane te dvije stvari je izrazito težak zadatak o kojem se danas i jučer već mnogo pričalo. Međutim, taj upravo dio bi trebao biti prvi dio onaj koji bi gospođa pravobraniteljica trebala raditi. Dakle, mene užasno boli kad dan danas sa terena slušam glasove žena koje ako imaju ugovor na mjesec dana pa se to produžuje po mjesec dana i mjesec dana a onda ih pitaju hoćeš li ostati trudna, hoćeš li se čim se udaš već jednostavno joj ne produljuju ugovor i takve stvari. Ja očekujem od pravobraniteljice da svaki tjedan ako treba traži od nadležnih institucija da se traže ti ljudi, ti poslodavci koji prilikom zapošljavanja pitaju takva pitanja itd. Ja tražim da se tom pitanju demografije koje je direktno povezano s ovim pitanjem posveti puno više prostora od jedne stranice koliko je posvetila pravobraniteljica. Ja nisam vidio pravobraniteljicu da je recimo došla do zajednice bračnih susreta koja čisto za vašu informaciju okuplja preko 5000 parova, znači oko 10 000 ljudi koji rade na komunikaciji u braku. Koja je užasno važna baš zato da bi se postigla ta ravnopravnost. Nisam vidio pravobraniteljicu da bi podržala obiteljsko obogaćivanje koje radi upravo na kreiranju dobrih obiteljskih i bračnih odnosa. Nisam vidio da je pozdravila zaručničke tečajeve koji ne, ne govore ovo što je rekla gospođa Sobol odnosno možda ako je negdje iznimka ali govore upravo i rade na toj komunikaciji koja je izrazito važna. Dakle toj demografiji, to što je mislim ključno svim ženama da mogu rađati, da mogu raditi, da mogu uskladiti te dvije stvari posvećena je demografiji 1 stranica sa općenitim stvarima sa izlikom da bi država trebala više o tome voditi brigu, s čim se ja apsolutno slažem. Naravno da nije na pravobraniteljici da izrađuje programe i provodi demografsku politiku ali je pitanje koliko pažnje posvećuje tome. Jer nakon te 147. stranice nakon toga imamo 12 stranica koje govore o homoseksualnosti, o diskriminaciji spolnih manjina. Dakle, 1 stranica ovdje, a 12 stranica ondje. Kad govorimo o tome dakle i mislim u svemu kad usporedimo taj odnos, dakle ja znam da će pravobraniteljica sad nakon toga 5 minuta govoriti ili pola sata što ima pravo o utemeljenosti svojeg djelovanja. Ja ne sporim da će ona naći negdje utemeljenost toga što ona radi. Ja samo govorim o tome da je njezina procjena i ona će odlučivati na što će obratiti više pažnje, na što će obratiti manje pažnje. Ja iz svega što je ona radila, a sad ću navesti još nekoliko primjera, vidim da je ona koristila diskriminaciju jednako kao i pučka pravobraniteljica kad god je netko isticao nekakve vrijednosti onda se govorom o diskriminaciji onih koji ne žele te vrijednosti ustvari htjelo ušutkati ovog prvog. Recimo kad pravobraniteljica za djecu je prošle godine provela istraživanje o zdravstvenom odgoju. Koliko su oni provodili? Mi svi znamo da je ministar Mornar nakon što je gospodin Jovanović otišao ustvari na neki način zataškao taj zdravstveni odgoj i da ga nitko nije provodio. Gospođa pravobraniteljica je tvrdila da u tom zdravstvenom odgoju nema ništa sporno, ništa protuustavno. Nakon toga ga je Ustavni sud ukinuo. Gospodin Jovanović ga je praktički nepromijenjenog ponovno uveo u škole. I znamo zašto se on nije provodio. Kad radi to istraživanje ona ne pita kako u zdravstvenom odgoju se govori o odnosima, o komunikaciji između mladića i djevojke. Ne, ona radi istraživanje o homofobnim stavovima učenika. Dakle, vidi se gdje je njezina akcent djelovanja. Kad je bio referendum o braku kao što sam rekao jučer gospođa pravobraniteljica je otvoreno sudjelovala u kampanji, nije se držala nimalo nepristrano na to što se pozivala maloprije. Maloprije smo čuli da je izrazila svoj stav o građanskom odgoju kao obveznom predmetu. Znači da smatra da ima ingerenciju izreći taj stav. Kad sam je pitao za stav o vjeronauku u školama onda je rekla ne, nemam ingerenciju o tome govoriti kako vi u Saboru odredite tako ću ja reći. Dakle, drugim riječima nema stav o tome. Kada govorimo o referendumu o braku odnosno mene zanima želi li pravobraniteljica za djecu ispoštivati, poštuje li ona Ustav i taj dio koji je na najdemokratskiji način unesen u Ustav koji govori da je brak zajednica žene i muškarca? Što pravobraniteljica radi kad ljudi mole za život? Znači, imate Akciju „40 dana za život“, ona smatra to diskriminacijom i traži da se naprave buffer zone. Znači, da se odmakne ljude. Jeste li čuli ako netko smatra u pluralnom društvu da je pobačaj nešto loše, ako smatra da je život nešto dobro, ako želi utjecati na svijest onda se trebaju raditi buffer zone? Jeste li vidjeli pravobraniteljicu za djecu da kad je netko govorio nešto protiv pušenja da je ona tražila buffer zone da se ti ljudi odmaknu, da ne bi utjecali na žene? Dakle, to govorim o nametanju vlastitog stava. Što pravobraniteljica za djecu ima sa pilulom … [[Govornik se ne razumije.]] Vi ste govorili kontracepcijska pilula pa ste posebno dodali i pilula za dan poslije. Znači vi ste svjesni da naravno kad se govori o piluli za dan poslije koja ima učinak i dan poslije naravno ako je to dan poslije ovulacije, jasno je da se dogodilo začeće. Znači za koje u najmanju ruku postoji znanstvena sumnja da je i abortivno. Da se govori o tome da nisu jasno znanstveno istražene sve posljedice te pilule. I gospođa pravobraniteljica ide tražiti da se ona može, ona ide Liječničkoj komori sugerirati da se i djevojčicama, znači mlađima od 18 godina, to omogući bez recepta. Kakve to veze ima sa ravnopravnosti spolova? Dakle, ja iz svega toga zaključujem, iz svega ovoga, da ravnopravnost spolova se valjda bi trebala svesti da muškarci ne mogu rađati pa onda idemo i žene učiniti da i one ne rađaju. Razumijete? To nije to. Ja ne smatram da žena time što rađa da je ona zakinuta, da je ona osuđena na nekakvu groznu sudbinu. Ja smatram rađanje i djecu nečim dobrim, nešto što muškarci ne mogu a žene mogu. I u čemu mi svi kao društvo trebamo pomoći da se to uskladi i da žene imamo na tržištu rada i da one usklade svoj obiteljski i profesionalni život. Dakle, sve ovo što sam sad govorio pokazuje da pravobraniteljica za djecu u onom smislu u kojem je trebala raditi na ravnopravnosti spolova i onim ključnim stvarima nije pridavala dovoljno pažnje, a sa dvostrukim mjerilima prema svojim, ne kažem da nije utemeljeno, prema svojim procjenama se uključivala u jednu ideološku borbu koja po mojem mišljenju nema nikakve veze sa ravnopravnosti spolova. Bilo je ovdje riječi da bi se mi neki trebali valjda sramiti govoriti o ne znam tradicionalnim ili patrijarhalnom ili što, ne znam kako nas već nazivaju. Čisto da osobno kažem da vam bude jasno, dakle supruga i ja imamo petero djece, kod nas doma kad su djeca bila mala ja sam bio taj, kad god sam bio doma, koji je prematao pelene, koji sad još sa kćeri koja je mala, ja ju navečer spremam na spavanje, ja perem zahode, dapače pranje zahoda kao i gospođa Ilić govorila je i po mojem mišljenju puno više muški potez, tu trebaš malo stisnut kad ribaš itd. kod toga. Ja zagovaram programe koji će govoriti o tim razbijanjima stereotipa muških i ženskih poslova u kojima bi muškarac valjda kad dođe s posla trebao čitati novine a žena bi trebala opsluživat. Dakle mi imao puno toga zajedničkog. Kad je gospodin Bauk rekao da ili mi ili oni, ja valjda govorim ono što vidi se razlika između nas i vas, ja uopće to ne smatram tako. Ja znam da mediji od mene pokušavaju napraviti nekakvog ekstremista. Znači ja kad kažem da preferencije gospodina Milanovića nisu baš identične našima, onda će Index prenijeti da su preference gospodina Milanovića suprotne našim preferencama. Tako da naprave što veću suprotnost. Mislim da imamo puno toga zajedničkog i da na tome trebamo raditi i na onome što zaista jest ravnopravnost spolova. I nadam se, ajde to ću, hvala.
Vrijeme. Replika uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Drago mi je kolega da vi pomažete u kući i ja pomažem u kući. Što se tiče rodne ravnopravnosti i takve diobe od ravnopravnosti spolova, znači priznati ravnopravnost spolova a da nije bilo nas žena iz SDP-a 2000. godine evo i ovdje sjede koje smo zajedno to ishodovale da ravnopravnost spolova podigne se na ustavnu razinu. I govoriti o ravnopravnosti spolova a ne uvažavati rodnu ravnopravnost znači biti oprostite licemjeran. Jer rodna ravnopravnost upravo želi žene ravnopravne u društvu a ne da su im zadane određene društvene uloge i mi, i kažete i sami da u tome imamo zajedničko, meni je to drago ako vi to priznate, onda time priznate i rodnu ravnopravnost. Da rođenjem nije zadana uloga žene i muškarca, a vidim da jedna udruga upravo zamjera to pravobraniteljici što prepoznaje to kao skrivene pa čak u nekim dijelovima i eksplicitne forme diskriminacije što upozorava na to dakle kakve su uloge dječaka, a koje djevojčice, koje su boje rezervirane za muškarce, koje su za žene. Kada govorite o pobačaju tko je ikada rekao da je pobačaj nešto dobro? Ali država mora vidjeti što je još gore zlo od toga. A sigurno bi pobačaja bilo manje da je edukacije među mladima više bez ikakvog licemjerja i da je ih se educira na pravom mjestu a ne od ko zna kakvog žutog tiska ili kakvih prikaza ili časopisa. Međutim, ono što nisam nikad čula, a što bi trebala, to bi ste se trebali vi više zalagati i na tim mjestima na kojima jeste upravo da muškarac onda bude najviše uz ženu. Ali onda oni pobjegnu i od vlastite žene i od vlastite odgovornosti ili djevojke a brinuli bi se za tuđe. Evo dozvolite mi završit ću. Kažete evo i jučer oni nisu bogom dani. Ja mislim da vi vjerujete da smo mi svi ovdje bogom dani, a nisu samo bogom dani oni koji misle kao vi, a ostali su vragom dani.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Prvo ja sam govorio što ja radim kod kuće, nisam rekao da pomažem. Druga stvar, dakle ja se potpuno sadržajno slažem s vama, samo ja govorim o društvenoj, o datosti i društvenim ulogama spolova. Vi govorite o društvenim ulogama rodova. Ja vas samo hoću uputiti, dakle mi mislimo isto na jedno muškarca i ženu. I ja sam protiv toga da se u startu kažu ne znam ti si dečko ti se trebaš ne znam svirati trombon i tubu, a ti si curica ti možeš svirati flautu. Dakle ja sam protiv toga. Znači imamo izvrsnih muških flautista, pa čak i ženskih trombonistica da budem jasan. Znači ja sam protiv toga, samo sam protiv toga, ja sam za to, samo sam protiv toga da se mijenjaju nazivi spol i rod. O tome vam puno mogu reći Ženska mreža, CESI itd. da ja sad ne elaboriram. I dakle ja bi samo htio da te zabune u kojoj su nas kako jednu podvalu uveli neki, da to maknemo na stranu i ostanemo ono na čemu možemo biti zajedno. Onda u vezi pobačaja, slažem se ponovno s vama da ako bi imali bolju edukaciju da bi imali manje pobačaja. S tim se slažem. Naravno vjerojatno se nećemo složiti kako bi ta edukacija trebala izgledati, odnosno pokušali smo se složiti u ovih 10 godina pa nam nije išlo. I onda smo se svađali i danas nemam ništa u školama. Ja se toplo nadam da ćemo mi doseći jedan demokratski standard u kojem ćemo i ja odgajat svoju djecu na svoj način, i vjerujte mi ja ću jako puno ću to raditi da ne bude pobačaja, i vjerojatno ćete vi isto odgajat svoju djecu na svoj način i sigurno nećete htjeti da vaša djeca idu na pobačaj. Dozvolite da ti načini budu različiti i da imamo različite pristupe programu spolnog odgoja i da jedni i drugi kao dobri mogu biti dio školskog sustava. I ja zaista ne mislim da je netko bogom dan, da je netko vragom dan. Ne znam točno na što ste jučer bili, to ono što sam za Jokića rekao? … [[Upadica se ne čuje.]] Pa gledajte, ja sam samo apelirao na to što je potvrdio i gospodin Milanović da su oni od politike odabrani. I koliko vidim sad i javnost prihvaća to da je normalno da nije netko pao s neba da tako kažem, da ga je netko ko je dobio povjerenje građana a to je politika bio to Milanović, ili ministar Mornar imenovao. I da jednako tako kao što su oni u svojoj dionici obavili jedan politički posao utjecaja na tu grupu, da jednako tako sada netko drugi tko je u toj poziciji da ima određenu političku odgovornost treba s obzirom na zadano, a očito treba raditi nekakve dorade na kurikulumu obavi taj dio posla. Hvala lijepo.
Replika uvaženi zastupnik Blaženko Boban. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Ilčiću, vi ste kroz svoje izlaganje u više navrata a rekao bih tako kroz primjere apostrofirali ili bolje rečeno precizirali politički habitus pravobraniteljice, no oko toga se ja na neki način kroz te primjere mogu i složiti. Ali složiti ćemo se da, jer treba zakonodavstvo urediti. Ne očekujete valjda od socijaldemokrata da oni u tom segmentu urede zakonodavstvo koje je nužno potrebno, o ravnopravnosti spolova ali prije svega mislim u zaštiti majčinstva i očinstva što posebno želim naglasiti i po drugi put već danas jer ne možete očekivati od socijaldemokrata da na neki način zakonski uredi odnos da majka bude odgojiteljica sa troje, četvero ili više djece i da ima status odgojiteljice unutar svoje vlastite obitelji. Na taj način doprinosi i demografskoj slici Hrvatske. Ne možete očekivati da socijaldemokrat kroz svoje zakone, kroz neke zakone koje donosi, uredi odnos da bude poslodavac kažnjen ako žena trudnica je izrabljivana na svom radnom mjestu. Ne možete očekivati niz drugi segmenata u tom dijelu, unatoč, rekao bih tako opaski s druge strane da ima nas svakakvih i u demokršćanskoj opciji ali vjerujte i u socijaldemokratskoj opciji isto tako ima svakakvih. Zovu se socijaldemokrati a ono potezom pera 1100 ljudi budu izbačeni iz stranke. Demokrati su. Prema tome za te vrijednosti, načelne vrijednosti demokršćanstva, ne govorimo o pojedincima nego generalno se treba zalagati kroz institucije Hrvatskoga sabora, kroz ministarstva i Vlade da se uistinu iznad svega zaštiti majčinstvo i očinstvo jer je to aspekt budućnosti Hrvatske države u niz segmenata a iznad svega u demografskoj politici RH.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Hvala vam gospodine Boban. Da sam smatrao da mogu to očekivati od SDP-a vjerojatno se ne bih politički niti angažirao iako moram reći da sam malo ambiciozniji. Dakle da očekujem da će SDP one dobre mjere koje će biti dobre mjere i koje uvažavaju mogućnost izbora, znači niti vi se sigurno ne zalažete za to da se nekome nametne status majke odgojiteljice nego da se dakle da ta mogućnost. Da i SDP to omogući. Dakle ja mislim da taj dio bi trebao biti nesporan i ne bi smio biti podložan političkim promjenama kao što se dogodilo 2001. kada je SDP ukinuo trogodišnji porodiljini dopust pa smo imali 2001. automatski užasan pad koji se danas vidi, to su vam djeca koja danas upisuju srednju školu, vidite, pogledajte si malo po srednjim školama koliko po županijama vam ima po 100, 200 djece manje nego prošle godine. Dakle to su vrlo, vrlo opasne stvari koje utječu, kao jedna poruka loše utječu na društvo. Ja mislim da zaista tu moramo doći do jednog konsenzusa. Dakle mislim da ako se nešto uspostavi kao pogrešno, kao što se uspostavio komunizam za koji su svi govorili da je to najmoderniji sustav. Ja sam to učio u osnovnoj školi. Kasnije se uspostavilo da nije dobar, pa se odustalo od toga. Tako se i rodna ideologija tumačila kao nešto najmodernije, kao novi oblik ljudskih prava pa su ukinuli skandinavski rodni institut koji je promovirao tu radnu ideologiju zato jer se pokazalo da je to šarlatanstvo znanstveno. Dakle znanstvenici iz svijeta su to ukinuli. Tako da ja eto očekujem jedan konsenzus u onome što zaista zajednički moramo napraviti u poboljšanju i ravnopravnosti spolova i demografske situacije. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolega Ilčiću, ne mogu se oteti dojmu da ste vi zapravo kroz svoje izlaganje napisali odnosno iznijeli svojevrsnu vrlo preciznu optužnicu gospođi pravobraniteljici za ravnopravnost spolova. Ono što me zapravo, pa ne iznenađuje ali što mogu vidjeti je da ta optužnica nevjerojatno je nalik na ovo pismo koje je poslala Udruga „U ime obitelji“, 19. svibnja 2016. godine pod predmetom Zahtjev za odbacivanjem izvješća o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Iz te točke optužnice nazvati ću to tako, slikovito se izražavam piše u ovom pismu koje smo dobili mi zastupnici i ovo što ste vi malo prije naglasili. Nevjerojatno je zapravo kako vi s jedne strane dajete pravobraniteljici ovlast tamo gdje je ona nema, pa kada kažete da treba osigurati ona uvjete da žene mogu pomiriti obiteljski i profesionalni život. Ne, to radi država, vi ste na vlasti i država je odgovorna na svakoj razini. Država, jedinica lokalne, jedinica regionalne samouprave na koji način će osigurati javni servis koji će ženi pomoći da pomiri ta dva aspekta svog života. A s druge strane joj ne date odgovornost primjerice da brine o provedbi Zakona o ravnopravnosti spolova. Jer da tomu nije tako onda ne biste imali ništa protiv zdravstvenog odgoja koji kaže u 4 modula, modul 3 i 4 prevencija nasilničkog ponašanja i spolno rodna ravnopravnost je odgovorno spolno ponašanje. To je ono o čemu djeca trebaju učiti u školi i to će doprinijeti boljoj provedbi Zakona o ravnopravnosti spolova a onda na kraju i većoj ravnopravnosti žena sa muškarcima u društvu. I treće, ja bi voljela da se mogu složiti s vama kada kažete da mi imamo puno toga zajedničkog. Gospodine Ilčiću moja i vaša slika Hrvatske nisu iste. U mojoj Hrvatskoj vlada sloboda, u vašoj Hrvatskoj vlada kontrola.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Ne znam zašto vam je nevjerojatno da moje izlaganje bude slično onome od „U ime obitelji.“. Pa ja sam jedan sigurno od pokretača „U ime obitelji“ i referenduma o braku u najmanju ruku da tako kažem. I naravno da kada mi govorimo o zdravstvenom odgoju da će „U ime obitelji“ to prenijeti i obratno, razumijete. Dakle tu ne vidim ništa sporno, ne znam da li je to nekakva stigmatizacija koje bih se ja trebao valjda sramiti ili nešto. Druga stvar kad govorimo o kritici odnosno kak ste rekli presudi pravobraniteljice. Ja se nadam da pravobraniteljica za ravnopravnost spolova neće kao pučka pravobraniteljica reći da smo mi odbacili njezino izvješće zato jer smo mi protiv ljudskih prava. Pa gledajte to je sasvim nelogično. Dakle, pravobraniteljice su naše izaslanice, naše povjerenice za borbu za ljudska prava. Jedino što ja smatram logičnim kad smo mi odbacili izvješće pučke pravobraniteljice je da mi kažemo mi nismo zadovoljni kako je ona branila ljudska prava i o tome se radi. Dakle, ja ne donosim nikakvu presudu. Ja donosim svoje mišljenje i na to valjda imam pravo. Druga stvar, što se tiče uvjeta, ja ne tražim da pravobraniteljica. Mislim, dobro znamo i vi i ja što su ovlasti pravobraniteljice. Ja sam govorio da želim da svaki tjedan govori i poziva inspektor o radu da provjeravaju da itd. da ne ponavljam što sam rekao da govori, što jest u okviru njezinih ovlasti. Zatim što se tiče našeg zajedništva ili ne zajedništva. Ja zaista mislim da je ono puno veće nego si vi možda u ovom trenutku mislite i u pogledu tih sloboda. Ja bih u svakom slučaju htio da dobronamjerno idemo prema tome. Danas se puno govori po medijima, jučer na Jutarnjem listu, HRAST je valjda glavni stopiratelj reforme i ne znam što. Dakle, utjecaj HRASTA politički nije velik, to i sami vidite ali utjecaj argumenata je velik i ja, ono što ja govorim su argumenti, oni neodređeni utjecaji. Hvala lijepa.
Replika, uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, kolega Ilčić nama nije, mi nešto nemamo zajedničko a to je što za razliku od vas ja smatram da se pravobraniteljica kao neovisno tijelo dakle, sa svojim suradnicima drži točno u okviru zakona kojima, čiju provedbu prati a to jest Zakon o ravnopravnosti spolova a to i je onaj dio zakona o suzbijanju diskriminacije i drži se točno ovlasti koje ona ima. Ova dva dana iz Domoljubne koalicije dolaze zamjerke i tu se slažem sa kolegicom Sabinom isključivo papir u ime obitelji. Svi smo ga dobili. Naravno, pravo je svakog zastupnika ili zastupnice da uzme i da čita ili da koristi isključivo, isključivo jednu udrugu. Za razliku od vas a to se pokazalo i na sami ste spomenuli izvješće pučke pravobraniteljice. To se pokazalo i na raspravi o onom izvješću. Naime, vi mislite da ova pravobraniteljstva moraju štititi prava onih koje vi mislite da treba štititi a zaboravljate pritom da su pravobraniteljice tu da štite ljudska prava jer ljudsko pravo je pravo pojedinca i jedno pravo koje ima jedna skupina ne može ni na koji način ugroziti ili umanjiti pravo nekog drugog. Ne može, ne smije. Pa to je nešto smo si zacrtali u našim zakonima. Meni je žao ali kaskate bar jedno 10, 15 godina za onim o čemu smo mi ovdje u ovom Saboru otvarali rasprave, donosili zakone, mijenjali zakone od Zakona o ravnopravnosti spolova, Zakon o suzbijanju diskriminacije, ureda pravobranitelja itd., itd. naprosto kaskate. Ja se tu nikako ne mogu složiti sa vama da vi tražite neka prava u skladu sa svojim nekakvim pokretima u isto vrijeme onemogućujući svim drugim građanima i građankama koji se u tome razlikuju od vas da ostvare svoja puna prava kao građani i građanke ove države.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Dakle prvo, rekli ste da se ne slažemo u vezi toga oko ovlasti koje ima pravobraniteljica. Ja ću vam reći slažemo se. Ja uopće nisam rekao da je ona nešto radila neutemeljeno. Znači, ona je, ja sam govorio o odnosu njezinog interesa i koliko pažnje čemu posvećuje, to je prva stvar. Druga stvar. Kad govorite o papiru u ime obitelji. ja nisam čuo nikoga osim mene u Saboru da bi spominjao i jednu točku koja je u ime obitelji napravila. Druga stvar, ozbiljno vam kažem, gospođa Mađerić je pričala u ime Kluba HDZ-a, ni jednu točku nije spomenula od toga. Druga stvar, što sad u ime obitelji, što sad bi se trebali stidjeti, pa u krajnjoj liniji zdravstveni odgoj, pa zdravstveni odgoj smo mi vodili u udruzi Grozd. U ime obitelji je to prenijelo i zna se. Ja ne bih smio govoriti o zdravstvenom odgoju, 40 dana za život, kakve to veze ima sa u ime obitelji, oni su to iznijeli u svoje mišljenje i imaju pravo. Imam li ja slične poglede sa u ime obitelji, da. I što je sad tu sporno. Treća stvar, kad govorimo u odnosu prava tko daje kome kakvo pravo, dakle, mi danas imamo znanstveno potvrđenu činjenicu da život počinje u trenutku začeća. Dakle, to nije gospođa pravobraniteljica je za to rekla u jednom svojem prošlogodišnjem izvješću da je to kako je rekla religiozna dogma, za tu činjenicu, jel? Pa ne znam onda koja je to znanstvena činjenica, ajde dajte mi znanstvenu činjenicu koja govori da život počinje u petom mjesecu ili kad dijete zaplače kako je rekao ministar Ostojić bivši. Dakle, ja samo, vi kad govorimo o pravima, ja sad na to odgovaram, znači, kad govorimo o pravu na izbor, da, ja govorim ako život počinje u trenutku začeća a život ljudskog bića, život čovjeka je temeljno ljudsko pravo onda i nerođena djeca imaju svoje pravo i imaju pravo na život. I o tome ja govorim. Govoriti danas o ženskom tijelu je potpuno deplasirano. To kao da danas nije izmišljen ultrazvuk i kao da se ne zna da u 22 danu trudnoće kuca srce djeteta. Dakle, danas govoriti na taj način sa tom retorikom od prije sto godina to je moje tijelo, moji jajnici, radit ću s tim što hoće je potpuno deplasirano. Medicina je previše napredovala da bi na taj način razgovarali.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Ilčić. Govorili ste o građanskom i zdravstveno odgoju u svojoj raspravi. Ja ću se malo osvrnuti na to jer smo danas u jednoj čvrstoj raspravi od predstavnice SDP-a i u njezinim replikama čuli sljedeće stavove. Prvi stav, vjeronauk treba izbaciti iz škole da se napravi mjesta za građanski i zdravstveni odgoj. Drugi stav koji je bio čvrst i jasan u Jugoslaviji su žene imale veća prava nego danas. I treći stav dobro je da mladi napuštaju Hrvatsku pa se onda možda i vrate. Zaista, očito je jedna nova platforma SDP-a, nove politike od kojih smo već dosta toga čuli u povijesti ali SDP je dosada uvijek bježao od toga. Sjećamo se 2007., vjeronauk da ili ne itd. sve do današnjih dana. Danas su to službeno odgovorili i izgovorili i sada točno znamo, znamo da je SDP spreman izbaciti vjeronauk iz škola radi provođenja svojih ideologija, znamo da žale za Jugoslavijom jer su to danas očito i potvrdili i nikad nam neće oprostiti što smo je s hrvatskim narodom srušili, vjerojatno. A kako je to izgledalo kad govorimo o ljudskim pravima i ravnopravnosti u ono vrijeme s obzirom da je kažem Savez komunista čiji su oni pravni sljednik za to imao specifične mjere. Oni su osnovali za muškarce Goli otok, a za žene Sveti Grgur kao zatvor jer su tamo završavali ljudi koji su imali drugačija politička mišljenja, tamo su radili na teškim vrućinama, umirali, bili su zatvarani jer su se usudili misliti nešto drugačije. Kako su oni to tada objasnili svjedoči vam jedan natpis upravo na Golom otoku koji kaže: „Briga partije za naše zdravlje svjestan je primjer čovječnosti.“ I danas slušamo ovaj njihov izljev njihove borbe za ljudska prava. Zapamtimo, filokomunisti i ljudska prava to vam ne ide zajedno, to ne ide u jednu rečenicu, to je drveno željezo. Činjenica je da su dlaku promijenili ali ćud je ostala ista gospodo.
Povreda Poslovnika, znači dvije povrede. Uvažena zastupnica Sandra Krpan.
Poštovani potpredsjedniče smatram da je povrijeđen Poslovnik u članku 238. kada zastupnik tijekom iznošenja rasprave govori o temi koja nije predmet rasprave. Gospodin Borić se nije replicirao kolegi Ilčiću nego meni. A ja bih voljela kolega Boriću da ste bili kada sam ja imala svoju raspravu i da ste imali hrabrosti da se onda vi i ja usuglasimo.
Uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče također smatram da je kolega Borić povrijedio članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora. Apsolutno u svojoj replici nije replicirao kolegi Ilčiću nego je govorio vrijeđajući žene govorio o onome što zapravo nije bio predmet rasprave kolege Ilčića. Kad ste već odlučili gospodine Boriću ići zapravo raspravljati o nečemu što nije tema onda ste se trebali držati onog što najbolje znate a to je kako s Kalmetom bojati naše tunele po tri, četiri puta.
Evo opet, znači digne se povreda Poslovnika pa se opet krši Poslovnik. Ja vas molim kolegice i kolege! Dakle povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Članak 238. kolegice kao i inače uvijek lažu ili izgovaraju neistine. Ja sam kolegice Krpan bio ovdje u dvorani kad ste vi govorili i točno sam čuo što vi govorite ali sam pustio sebi vremena da mogu o tome razmisliti. Razgovarao sam sa kolegom Ilčićem i odgovorio na njegov dio koji je govorio o zdravstvenom i građanskom odgoju kojeg ste vi uveli. Ako vas boli istina, a to moguće da jest, s obzirom da je SDP nasljednik Saveza komunista
Ja vas molim, dakle svi koji ste dosada digli povredu Poslovnika kršite Poslovnik jer ste otišli opet van teme i ono za što ste digli povredu Poslovnika. Ja vas Molim glasujte.!
Istina boli, a što ćemo? Ajde!
Da, ali ja vas stvarno kolega mislim molim. Izvolite, uvažena zastupnica Margareta Mađerić, povreda Poslovnika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Trebali ste upozoriti uvažene zastupnice da su povrijedile Poslovnik, članak 238. jer su započele govoriti o drugoj temi za koju nisu dobile riječ, a javile su se za povredu Poslovnika. Žao mi je što ih istina boli, ali srećom nećete vi odlučivati o tome da li će se vjeronauk izbaciti iz škole.
Ja sam upozorio, uvaženi zastupnik Josip Bilaver. Izvolite.
Ma evo isto se javljam za povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Glasovac je zloupotrijebila to što, 238., govorila je opet o temi o kojoj nije. Znači ona se javila da kaže da to nije tema pa je onda ona skrenula na drugu temu. Mislim da je zloupotrijebila i napala neopravdano opet i iznosila neke neistine u ovoj sabornici. Hvala.
Rekao sam, već sam upozorio da to nije ništa novo. Ja sam već danas rekao tijekom rasprave da načelno kada bi uzeli u obzir količinu rasprave i postotak rasprave onda bi vidjeli da je veliki postotak bio van teme. Ja apeliram uvijek na zastupnice i zastupnike da se drže teme o kojoj se raspravlja, ali evo uvijek se dogodi da se ode van teme objašnjavajući nešto. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Hvala gospodine Borić. Da odgovorim na onaj dio koji se tiče zdravstvenog odgoja. U kampanji predizbornoj su me pitali kao bunili ste se protiv Jovanovićevog programa, sad dok vi dođete na vlast onda ćete izbaciti … [[Govornik se ne razumije.]] i onda će sva djeca trebati ići na GROZD-ov program. Ja sam rekao ne, neće. Zato jer mi zaista vjerujemo u pluralnost. Mi zaista vjerujemo u to da roditelji trebaju birati i mi zaista vjerujemo da i vi imate dobre namjere i mi imamo dobre namjere ali imamo različite puteve. I kod programa koji specifično djeluju odgojno, naglašeno odgojno treba postojati mogućnost izbora. I htio bih da se oko te pluralnosti usuglasimo. Da nije odabir između HDZ-a i SDP-a nego da je odabir između jednoumlja i pluralnog društva. I ja se nadam da mi idemo prema ovom pluralnom društvu u kojem ćemo pokazati da smo različiti i da imamo različite pristupe i da oni mogu živjeti zajedno. Ja sam kod gospođe pravobraniteljice da pokazao jednu kritiku prema njezinom djelovanju. Ja mislim da bi to trebalo biti drugačije. I kad ste spomenuli zdravstveni odgoj, evo da spomenem još tu činjenicu, da na raspravi o kurikulu kad smo imali tematsku sjednicu gospođa pravobraniteljica je preko pola svojeg vremena, pogledajte si fonogram, pričala o homofobnim stavovima učenika. Homofobni stavovi učenika su valjda najvažnija tema u ovoj reformi kurikula. Naravno da jesu, e pa meni nisu. I ja mislim da taj kurikul ima puno, puno važnije stvari od homofobnih stavova učenika i da većinu u krajnjoj liniji strukture našeg školstva se govorio o matematici, fizici, kemiji, biologiji, hrvatskome itd. a ne o homofobiji. I tako bi htio da ostane. I mogu, pazite ja govorim što mislim, mogu od mene raditi ekstremista, može gospodin Hrebak tri puta reći da se razlikuje od mojeg mišljenja jer se treba politički distancirati, razumijem iako nisam vidio u čemu se to razlikuje. I baš me briga što tko misli, meni je važno da se istina kaže i da se argumentima sučelimo u mišljenja. Hvala lijepa.
Završni osvrt uvažena pravobraniteljica za ravnopravnost spolova gospođa Višnja Ljubičić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, sa suradnicima, uvažene zastupnice i zastupnici ja vam se zahvaljujem na jučerašnjoj i današnjoj raspravi. Držim da smo se dotakli većine, ne svih poglavlja, svih područja i svih diskriminacijskih osnova kojima se bavimo temeljem Zakona o ravnopravnosti spolova, Ustava, Zakona o suzbijanju diskriminacije i gdje pratimo, nadziremo i monitoriramo sve pravne propise, međunarodne akte, europsku sudsku praksu kada se radi o diskriminacijskim osnovama i područjima koja su nam dana u nadležnost. Kako nisam imala prilike odgovoriti na niz zamjena teza i iskrivljenih činjenica koristim sada priliku posvetiti se pitanjima koje je uvaženi zastupnik Ilčić iznio u svojoj riječi. Krenula bih od prve njegove teze odnosno stajališta da većina žena danas želi raditi i želi imati obitelj. On se pita i drži da bi pravobraniteljica trebala se time baviti, svakodnevno reagirati, svakodnevno isticati primjedbe i inspekciji rada i javno ukazivati na pojedinačne slučajeve. Ja vas pitam tko kaže da mi to ne radimo? Ako dobro iščitate izvješće, ako vidite broj predmeta, ako vidite broj preporuka upozorenja i ako vidite trendove na koje smo ukazivali, ako pogledate naše stavove ili naša izlaganja po pojedinim konferencijama, panelima, tematskim sjednicama Hrvatskog sabora moram reći da imate prilike vidjeti i dobiti cjelovitu sliku. A pitanje vezano za prisustvovanje odnosno ne prisustvovanje pravobraniteljice na inicijativama, zajednicama, bračnih susreta, obiteljskog obogaćivanja i zaručničkih tečajeva ja bih vam rekla da ova institucija je otvorena dosada bila prema 341 organizaciji civilnog društva i sindikatima. Razgovarala je sa svim vjerskim zajednicama, razgovarali smo o udžbeničkim standardima, o određenim primjedbama koje smo imali na takve standarde i držimo da samo otvoreni i prema takvim inicijativama no ne možemo nepozvani doći negdje gdje nas se ne zove. Vezano za zdravstveni odgoj, kažete da smo podržali zdravstveni odgoj koji je Ustavni sud ukinuo. Ja bih radi informacije javnosti jer javnost ima pravo znati i uvaženih zastupnika i zastupnica koji možda nemaju kronologiju događanja iz 2013. godine, znati činjenicu da je Ustavni sud ukinuo iz proceduralnih razloga, nesadržajnih razloga, pravnih razloga na koje smo se mi očitovali kao institucija. I da je nakon otklona proceduralnih prigovora zdravstveni odgoj ušao u odgojno obrazovno sustav. Kada govorite o istraživanjima institucije pravobraniteljice da vezano za zdravstveni odgoj ispituje percepciju učenika o homofobnim stajalištima opet zamjenjujete teze. Moram reći za one koji nisu pročitali cjelovito izvješće da smo ispitivali stavove nastavnika i nastavnica koji provode zdravstveni odgoj. Uputili smo upitnike na preko 300 adresa i dobili očitovanje preko 2500 nastavnika i nastavnica koji provede zdravstveni odgoj i spolni odgoj kroz nastavni, sat razredne zajednice gdje smo htjeli ustanoviti s kojim problemima, s kojim izazovima, s kojim stavovima, s kojim teškoćama, na koji način žele poboljšati ili ukazati na nedostatke i probleme koje imaju u provedbi tog modula. Homofobni stavovi koji su izvučeni iz takve jedne analize kao poseban dio poklapa se sa istraživanjem koje je upravo u 2015. godini bilo objavljeno od strane nekoliko organizacija civilnog društva koji su vrlo sličnu stvar provodili na nacionalnoj razini kroz percepciju učenika i učenica u osnovnim i srednjim školama. Gdje smo vidjeli da na našem uzorku, kroz našu analizu Govornik se ne razumije./… segment provedene analize se poklapa sa stajalištima koji su provedeni na puno širem uzorku. Kada govorimo o pitanju vjeronauka inputirali ste mi da imam dvostruke kriterije, da sam se otvoreno ili mi kao institucija otvoreno stali na stranu kada se radilo o referendumu o braku gdje ja imam ispred sebe znajući za vašu retoriku, ispred sebe kronologiju događaja ponovno iz 2013. godine gdje smo javnim priopćenjem, dakle javnim priopćenjem decidirano rekli da je ustavno pravo svih onih inicijativa, organizacija civilnog društva provoditi ili zahtijevati referendum, da je to legitimno pravo ali ako bude se išlo na način kako se želi definirati tom inicijativom da držimo, da prema standardima Europske unije i prakse Europskog suda ćemo dovesti u nepovoljniji položaj izvanbračne zajednice a da ne govorim o jedno roditeljskim obiteljima. Prema tome mi ovdje nismo stali na stranu ili za ili protiv inicijative. Nismo rekli glasačima ili građanima i građankama da li trebaju ili ne trebaju glasati već smo zauzeli jedno pravno stajalište i mišljenje na sreću koju je Ustavni sud uvažio kada je donio svoju odluku. Ja ću vam pročitati uz jednu malu rezervu zbog svih onih koji ne znaju i zbog javnosti koja danas prati ovo a to je da se dakle eventualna dopuna Ustava odredbom prema kojoj je brak životna zajednica ne smije imati nikakvog utjecaja na daljnji razvitak zakonskih okvira, instituta izvanbračne, dakle izvanbračne hetero zajednice i istospolne zajednice u skladu sa ustavnim zahtjevom da svatko u Republici ima pravo na poštivanje i zaštitu dostojanstva i obiteljskog života. Nismo izašli iz pravnog okvira, nismo rekli ništa protuzakonito i nismo išli izvan našeg legitimiteta. Pitanje vjeronauka nije pitanje koje mi kao neovisna institucija možemo odrediti ili se referirati. Zašto? To je državno pitanje, to nije pitanje jedne Vlade ili jednog parlamenta, to je pitanje konsenzusa jer se radi o međunarodnim ugovorima. Ja dobro znam što su vatikanski ugovori, '91. godine sam radila u Ministarstvu obrane. I kada se ustrojavao vojni ordinarijat jako dobro smo znali u kojem smislu će se razraditi međunarodni ugovori. Dakle ovdje želim se fokusirati na teze i polučinjenice koje su iznesene i držim da uvaženi zastupnici i zastupnice kada budu donosili svoje stavove i mišljenje ostane im o kojim činjenicama se radi, odnosno polu činjenicama. Kao što ste istaknuli bafer zone i molitvu za život. Dakle kao što postoje inicijative molitve za život, tako postoji inicijativa liječnika i liječnica, ne znam koliko je javnost upoznata sa tom drugom stranom koja je zatražila sastanak u našem uredu zajedno sa ravnateljstvom policije, zajedno sa organizacijama civilnog društva …/Govornik se ne razumije, koji smatraju da se treba zaštiti pravo onih koji imaju s jedne strane pravo na priziv savjesti od one strane koja treba imati dostupnost zdravstvenim uslugama, odnosno ostvarivanju svojih reproduktivnih prava. Inicijativa liječnika smatra da im se ulazi u prostor gdje jednostavno im se na neki način ometa rad. Ili da se pacijentice koje dolaze u ordinaciju neovisno o tome da li su trudne ili nisu trudne, ili imaju nekakvih drugih zdravstvenih i ginekoloških problema osjećaju uznemirene zbog takve situacije ili spavaju pa ih u večernjim satima dodatno uznemiruju takvi vanjski utjecaji. Dakle mi smo pokuša objediniti sa resornim ministarstvom i vidjeti na koji način omogućiti jednoj inicijativi da ima pravo na svoju inicijativu, pravo na svoje stavove. S druge strane službenicima i osobama koje djeluju u državnim institucijama da mogu nesmetano obavljati svoj posao. I s treće strane da osobe, klijenti, pacijenti kako god hoćete građani i građanke, građanke posebno koje ulaze u zdravstvene ustanove da budu neometane. Dakle tu se radi o jednoj medijaciji, tu se radi o jednom zauzimanju rješenja jer su upravo te organizacije, ti dionici tražili sastanak sa nama jer su smatrali da smo točka, sinergijska točka koja može riješiti ili barem razmotriti obje strane. Moram reći vezano za demografsku politiku koja mi se također inputira i provlači se čitavo vrijeme vezano da je pravobraniteljica posvetila samo jednu stranicu demografskoj politici. Znate kada dobijete pamflet jedan od organizacije civilnog društva koji takvu jednu, jednu od 6 točaka provede a ne čitajući, ne razumijevajući ili tendenciozno iskrivljujući činjenice ukaže na takvu jednu situaciju onda onaj koji je imao prilike iščitati 300-tinjak stranica izvješća i onaj koji je ova dva dana mogao sagledati raspravu i tematiku sa svih aspekata će vidjeti da je upravo ova institucija najviše napravila na zaštiti majki i trudnica prvenstveno 2012. godine kada smo ukinuli institucionalnu diskriminaciju trudnica od Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Dakle, ono što je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje u svojim rješenjima konstatirao da svaka trudna žena pogotovo ukoliko je imala začeće invitro, ukoliko je bila u visokom stupnju trudnoće recimo iznad 4 mjeseca, ukoliko je u tom stupnju trudnoće zasnovala ugovor o radu neovisno određeno ili neodređeno sa drugim poslodavcem je izigrala sustav, izigrala je sustav jer jednostavno trudna žena ne može biti poslovno sposobna žena, vodila se na zavodu za zapošljavanje kao zaposlena žena a Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje je poništavalo je odnosno smatrao je takav ugovor ne važećim. Kada smo pozvali nadležna tijela iz Ministarstva zdravlja, iz Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, mirovinsko osiguranje, Ministarstvo socijalne politike i rekli da prema Europskoj sudskoj praksi možemo vrlo brzo biti zasuti tužbama gdje će RH morati naknaditi visoke troškove takvim rješenjima koji su potvrđivani nažalost na Upravnom sudu. Došli smo do jednog sinergijskog pozitivnog rješenja da se da uputa svim centralama, svim podružnicama da se takva rješenja više neće događati. Dakle, ako se radi o trudnicama koje dobivaju otkaz prema kojima su provodi diskriminatorna praksa onda smo mi radili istraživanje zajedno sa Hrvatskim zavodom za zapošljavanje i RODA-ma gdje smo ukazali da u vrijeme recesije od 2008.godine progresivno pada položaj kriterij i standard, radno okruženje kada se radi o ženama zaposlenicama. Mi smo posljednjih nekoliko godina ukazivali na trend rada na određeno vrijeme i da ne bi ispalo kako neki iz organizacije civilnog društva koji imaju takve polu informacije kažu da se previše hvalimo. Mi smo ti koji smo kroz ovo izvješće, kroz niz područja a pogledajte koliki udio čini područje rada i zapošljavanja upravo ukazivali da nam je taj dio zajedno sa politikom zapošljavanja, obiteljskom politikom koje nemamo, populacijske politike koje nemamo, demografske politike koja nam nije ujednačena posljednjih 20 godina, vi stavljate teret javnosti, predstavljate da smo mi ti koji smo tome trebali posvetiti veću pažnju. Ukoliko iščitate izvješće vidjet ćete da smo dali zaista veliku pažnju i da smo mi ti koji u hrvatskoj javnosti ukazujemo na takve probleme i mislim da smo vrlo glasni, mislim da smo vrlo autoritativni i mislim da smo puno toga pokrenuli. A vezano za usklađivanje obiteljskog i poslovnog života koji ste spomenuli moram reći da smo dobili projekt opet od strane Europske komisije, 450 tisuća eura upravo takvog naziva. Ekonomsko osnaživanje žena, rekoncilijacija obiteljskog i poslovnog života i radi se o poslodavcima. Meni je žao što nema kolege Dodiga ovdje koji kaže da mu je slabo kad čuje da se radi o percepciji poslodavaca jer kome to treba. Treba onim 100 i nešto tvrtki s kojima smo mi zajedno s našim parterima radili da ih senzibiliziramo za pitanje trudnica, rodilja, uklanjanje staklenog stropa. Ovdje imamo predstavnike državnih institucija koji su nam bili parteri i niz drugih organizacija civilnog društva s kojima smo uspješno proveli projekt i nadam se da ćemo i ovaj provesti uspješno u sljedeće dvije godine. Vezano za seksizme, moram se i o tome osvrnuti. Žao mi je da kolegice i kolege koji su pokrenuli to pitanje su izlazili paušalno i ono što sam jučer rekla a ponovit ću i danas. Ovo je neovisna institucija koja uvijek reagira prije objavljivanja bilo kojih izbora, predsjedničkih, demokratskih, euro parlamentarnih, lokalnih, dakle zaista uvijek reagiramo i pozivamo na retoriku primjerenu uljuđenim demokracijama bez seksizama. Međutim, kada se radi o kandidatima i kandidatkinjama i zaoštrenoj retorici eventualno seksizmima, govoru mržnje ili nešto slično u vrijeme raspisivanja izbora ova neovisna institucija ne smije reagirati. Mi smo reagirali post festum danom objave rezultata, javnim priopćenjem, ukazali smo na određene propuste i izašli smo u izvješću za 2014., ne 15. sa cjelovitom analizom predsjedničke kompanije gdje smo rekli da je bilo seksizama i prema ženi kandidatkinji i prema muškarcu. Dakako omjer je bio na štetu ženske kandidatkinje. Meni je žao što nema ovdje uvaženog zastupnika koji kaže da je u tražilici za 2015.tražio da li smo ikad istupali prema visokim dužnosnicima ili prema čelnicima političkih stranaka. Moram reći da otkad sam ja na čelu ove institucije, nisam imala ni straha ni hemunga reagirati 2012.kada se radilo o potpredsjedniku Vlade, 2013.kada se radilo o premijeru, 2014.kada se radilo o gradonačelniku, 2015.kada se radilo o ministarstvu zdravlja. Dakle, takvih primjera rekla bih dosljednosti prema svima i nikad nismo imali pritiske javno smo ukazivali i mislim da je to jedini način da u ovakvim situacijama kada se inputira da nismo reagirali u zaštiti određenog kandidata ili kandidatkinje takvi statistički pokazatelji posljednjih nekoliko godina to demantiraju. Želim reći da takvu neovisnost i dalje želimo zadržati jer neovisna institucija je nešto što ne pripada ni izvršnoj vlasti, nema mogućnost kreiranja zakona iako imamo vrlo proaktivnu ulogu možda zahvaljujući mom backgroundu jer sam radila 9 godina u vojsci i 10 godina u Vladi i znam da je puno lakše predlagati u tijeku kreiranja dokumenta nego post festum kroz amandmane i kroz saborske rasprave. Tako da evo i dosadašnje Vlade su koristile naša mišljenja, naše prijedloge i našu proaktivnost, naše ljudske resurse. Ima nas malo, ima nas svega 11 ali držim da smo prilično senzibilizirani, da prilično autoritativno radimo svoj posao što nam pokazuje i 6 sudskih postupaka u kojima smo koristili ovlast umješačice u sudskim postupcima gdje smo uspjeli u revizijskim postupcima nametnuti na neki način našim stavovima da se odluke županijskih sudova mijenjaju. Ono što bih za kraj je zasigurno edukacija. Edukacija kao najvažniji alat prevencije gdje apeliramo i nudimo naše iskustvo jer imamo praktično iskustvo. I tu koriste naši pravnici studenti Pravnog fakulteta u Zagrebu koji rade na našim predmetima gdje provodimo ispitne postupke i gdje radimo po živim predmetima i živim slučajevima. Gdje mi je drago da se dogodilo u jednom trenutku da je uvaženi zastupnik Culej došao sa životnom pričom, životnim problemom žene koja ima pretpostavke za spolno uznemiravanje ili samo uznemiravanje na radnom mjestu koji ćemo razmotriti. A držim da vi kao predstavnici vašeg biračkog tijela ste izvrsna adresa za zaprimanje takvih životnih diskriminatornih priča i da zasigurno ćete imati povjerenja uputiti takve predstavke ili takve građane i građanke instituciji pravobraniteljice. Ja bih na kraju zaključila sa nečim s čim uvijek zaključujem, a što se danas nekoliko puta provuklo ovdje i to mi je drago to znači da se ipak kroz javni govor, javni prostor negdje i čuje naša izjava a to je da mi ovdje ne govorimo o ljudskim pravima žena kao institucija koja se bavi samo njima, mi govorimo o ravnopravnosti spolova koje je prožeto kroz sve segmente društva pa tako i ti pamfleti koji govore da mi kao pravnici ulazimo u medicinsku struku jer tamo nemamo što raditi kada se radi o zdravstvenim i reproduktivnim pravima. Mi ulazimo u sve segmente društva. U nautiku, brodogradnju, strojarstvo, rudarstvo, kroz sve segmente društva jer kroz sve segmente društva želimo kao jedno tijelo koje na jednom mjestu radi analize, zaprima pritužbe svih boljki naših građana i građanki ali po onim osnovama kojima se bavimo je nešto gdje mi s našim iskustvom možemo, želimo riješiti. Kada se radi o poslodavcima, da, mi ih ne možemo sankcionirati ali zato žrtvama ukazujemo put da ili kroz našu zaštitu ili kroz sudsku zaštitu progovore i ostvare svoju zaštitu. Kada govorim o aktivnostima izvršne vlasti i institucije pravobraniteljice držim da svi imamo zajednički cilj i da nismo na suprotstavljenim stranama. Svima nam je u cilju zaštititi one kojima je zaštita potrebna, a procesuirati odnosno prokazati one koji provode diskriminatornu praksu. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Ladislav Ilčić.
Evo samo dvije minute. Svoje stavove sam rekao sad ću samo ispraviti ono što smatram netočnim. Prvo, Ustavni sud u svojoj presudi kad je ukinuo zdravstveni odgoj je jasno na 2 stranice rekao da se ne može nešto nametati roditeljima da su roditelji prvi i glavni odgojitelji što se u drugoj inačici zdravstvenog odgoja nije promijenilo. Drugo, kod referenduma o braku Ustavni sud je da rekao razvijanje drugog instituta osim braka ali nije rekao u kojem smjeru i do koje razine obzirom da je jasno da brak sa ovom definicijom može biti samo zajednica između žene i muškarca. Treće, kod pitanja vjeronauka vaša ingerencija nije ni kod vjeronauka niti kod građanskog odgoja da vi nešto uvodite u školski sustav nego da dajete mišljenja. Prema tome, bez obzira na kojoj razini zakonodavnoj odlukom ministra ili međudržavnoj razini vi imate pravo reći svoje mišljenje. Prema tome to nije isprika što ste rekli. Četvrto, što se tiče buffer zone za molitvu jasno je i notorna je činjenica da ti ljudi koji mole pred bolnicom nisu nikome niti spriječili ulaz, znači da oni imaju slobodan prolaz, niti da oni galame jer mole u tišini. Znači, jedina je činjenica da je to nekom išlo na živce i da ste vi stali na njihovu stranu. Peto, ispitivanje zdravstvenog odgoja rekli ste upravo izvučeni su homofobni stavovi. Pa tko ih je izvukao? Pa vi ste izvukli te homofobne stavove. Zašto niste izvukli stavove o komunikaciji o kojoj ja smatram da je puno važnija? I zaključno, dakle ja nisam rekao da vi ne radite na recimo govorio sam o tim ugovorima na određeno vrijeme i da se ne bunite protiv toga da žene ostaju bez posla kad ostaju trudne itd. Ja sam rekao da ne radite dovoljno. Dakle, vaš fokus kao što sam dao i primjer dolje na odboru kad smo govorili o kurikulumu u kojem ste preko pola vremena govorili o homofobiji u školama a govorimo o kurikulumu koji je užasno važan onda pokazujem da je vaš fokus okrenut na nešto što ja smatram da nije najvažnije i da niste dovoljno pažnje posvetili onom što jest. I da kad vam se ne javljaju neke udruge, kad vi kažete da je stav da život počinje u trenutku začeća, da vi to proglasite religioznom dogmom, onda je jasno da ste u startu odbili neke udruge, odnosno da u onom smjeru u kojem ste se vi odredili i s takvim udrugama ćete surađivati i oni s vama. Hvala.
Vrijeme. Odgovor na repliku uvažena pravobraniteljica.
Pa moram ponovno istaknuti ovu vrlo autoritativnu retoriku da vi znate da li je bilo do kršenja ili došlo do nereda na pojedinim lokacijama vezano za inicijativu 40 dana života, za život. Dakle to ne možete ni vi znati, niti ja jer nismo obišli sve centre i nismo u svakom trenutku bili pred svakom bolnicom. Oni koji su to doživjeli a to su zaposlenici i zaposlenice koji svaki dan dolaze, oni su stvorili svoju inicijativu i došli su k nama. Znači ja vas molim da ono što, ne što ide u smislu određenih pritužbi stvarnih životnih činjenica ne relativiziramo i paušalno ne određujemo jer radi se o stvarnim ljudima, stvarnim činjenicama i stvarnim sudbinama. Kada govorite o kurikularnoj reformi onda morate reći da smo mi rekli da po segmentima koje pratimo spol, spolna orijentacija, bračni i obiteljski status, materinstvo i rodni identitet da smo samo razmatrali to kroz ono što ulazi u našu vokaciju. Da je nedovoljno sadržaja ili neodređenih sadržaja dato vezano za spolnu orijentaciju i rodni identitet. I tu smo se nadovezali na to da je potrebno razraditi temeljem analize koju smo upravo dobili 2015. godine. Molim vas budite decidirani i nemojte zamjenjivati teze. Hvala vam.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Ja bi vam se na kraju htjela gospođo pravobraniteljice, vama i vašem timu zahvaliti na odlično obavljenom poslu, na savjesnom poslu, stručnom poslu. Da ste ostali na visini unatoč mnogim preprekama i zaprekama, na visini svog profesionalnog i ljudskog dostojanstva. I na to smo silno ponosni i na to vam hvala. Upravo zbog toga mnogi vam to zamjeraju, ali to vam je tako. Ko je na putu istine, njemu su mnoge prepreke na putu. Međutim, drago mi je da se niste u tome mogli smesti. Niste se dirali vi u definiciju braka, nego ste se dirali u brak, odnosno reagirali na one situacije što najčešće žene proživljavaju u braku, a ti koji su se mislili samo kako definirati brak oni su ostali na razini definicije, jer važna je definicija. I što su u krajnosti postigli? Da su izjednačili bračnu i vanbračnu zajednicu. Jer po definiciji je i vanbračna zajednica zajednica muškarca i žene. Dakle unazadili su još čak i definiciju braka. Nadalje, ovo što žene proživljavaju u situaciji prava na izbor potpuno ste u pravu. I liječnici mnogi upravo zbog toga unatoč zakonskim obvezama proglašavaju odnosno pozivaju se na priziv savjesti. Toga je bilo dosta 90.tih godina. Odjedanput je nastao pošast priziva savjesti koja je vrijedila samo ujutro, a popodne kad je to žena plaćala pod upotrebom svih bolničkih sredstava i na trošak bolnice nije više obnoć kad je pao mrak, više nije bilo priziva savjesti. I još na kraju želim reći što se tiče reprodukcijskih prva dobro je da se time i ko će se time najviše baviti nego upravo vi, jer žensko tijelo još uvijek je poligon muške vladavine i u politici. Kada su ženska reproduktivna prava pa to je rekao čak i James Woodson, dakle onaj koji je dešifrirao DNA sam je rekao i citiram „Kada su takva pitanja u pravu bolje da se muškarci drže podalje jer muškarci često pobjegnu i od vlastite djece a ne se brinu za tuđu nerođenu djecu.“
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Određujem pauzu i u 15 sati nastavak sjednice sa točkom dnevnog reda: Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o informiranju potrošača o hrani. STANKA U 13,30 SATI.
Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2015. godinu. Podnositeljica je pravobraniteljica za ravnopravnost spolova. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlog Odbora za ravnopravnost spolova dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2015. godinu.“. Molim vas glasujte. Tko je za Zaključak? Molim rezultat. 76 glasova za, 53 suzdržana, 6 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor.