[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:04 SATI]] Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli započeti s glasovanjem. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno čl. 226. st. 2. poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 11. sjednice s osam novih točaka, prijedlog dopune dnevnog reda dostavljan vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice. Samo malo kolega, prvo je Milanović Litre pa onda kolega Škoro. Izvolite.
Ja ću reći to je meni struka, ne čujemo vas, pa ako neko može malo pojačat.
Ne čujete me dobro, ali želim da vam kažem.
Ne čujemo dobro. Samo volumen malo.
Ne znam zašto me ne čujete, možda bi morali biti malo tiši. Vi ste isto to htjeli.
Ista stvar, znači cijeli tjedan nije danas samo nego cijeli tjedan je isto.
Cijeli tjedan se slabo čuje. A ništa, molio bih onda kolegice i kolege iz tehnike da pojačaju malo. Može? Dobro. Uvrstili smo onda točne u dnevni red 11. sjednice pa idemo dalje s glasovanjem.
I kao što smo rekli, prelazimo na iznošenje stajališta po klubovima, klubova i nezavisnih zastupnika. Prvi je g. Ante Prkačin koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Gdje je? ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? ... [[Upadica se ne čuje.]] Nažalost ne možemo tako, najavili smo prije, najavili smo prije. Najavili smo prije i najavili smo prije, meni je žao, najavili smo prije i bio je ovdje. Je li ovdje? Je li ovdje? Je li to on? Nije. Idemo dalje. Molim? Čekajte, čekajte malo, možemo krenuti, da. Ali, dopustite da odlučimo da. Da, dopustite da odlučim da krenemo, ne? Dobro. Gđa. Maja Grba-Bujević iznosit će stajališta, znači g. Ante Prkačin nažalost gubi pravo. Gđa. Maja Grba-Bujević iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Današnje izlaganje posvetit ću ljudima koji nose teret odgovornosti za ljudske živote, a to su djelatnici hitne medicinske službe. Oni pored plemenitosti i odvažnosti koju svakodnevno pokazuju na terenu, svojim radom pokazuju i ljubav i strast prema svom pozivu. Služba koja ne spava već upravo 24 sata na dan 7 dana u tjednu 365 dana u godini zbrinjava sve one kojima su potrebni. Samo u prošloj godini imali su milijun i pol intervencija i u prosjeku spasili 200 života na dan. Mnogo je radnih mjesta na kojima se čovjek troši brže i više nego li je to uobičajeno, a uz tjelesni napor, tu je i viša razina stresa, a djelatnici hitne medicinske službe upravo su u takvoj situaciji. Želim naglasiti kako se i Hrvatski zavod za hitnu medicinu i Ministarstvo zdravstva zalažu za ostvarivanje prava djelatnika na beneficirani radni staž i dopustite mi da i s ovog mjesta još jednom pozovem sindikate i županijske zavode za hitnu medicinu da dostave potrebnu dokumentaciju nadležnom ministarstvu za ostvarivanje svojih prava. To je najbrži put, a svi smo mi ovdje da u tome pomognemo. Koristim priliku zahvaliti se Hrvatskom strukovnom sindikatu medicinskih sestara koji je već započeo rad na dokumentaciji za medicinske sestre, a iskreno vjerujem da će se pridružiti i ostali čiji je zadatak brinuti se o pravima radnika. Sustav hitne medicine danas je reguliran jasno propisanim standardima i edukacijskim programima, za sve koji se bave hitnom medicinom u Hrvatskoj. Provodi se kontinuirana edukacija zdravstvenih i nezdravstvenih djelatnika te se redovito ulaže u infrastrukturu. Otvaraju se novi objekti hitne, preuređuju prostori, nabavlja se oprema koja znatno poboljšava uvjete rada hitnjaka. Samo u izvanbolničkoj hitnoj službi u proteklih 10 godina, broj zdravstvenih djelatnika na terenu povećan je za gotovo 100%, a time je povećana i dostupnost hitne medicinske skrbi. Građanima i posjetiteljima Hrvatske danas je na raspolaganju 709 timova s liječnikom, 205 timova s medicinskim sestrama i tehničarima, 31 tim pripravnosti i čak 24 objedinjena hitna bolnička prijema. Prostora za napredak uvijek ima, stoga resorni ministar, odnosno Vlada RH kontinuirano ulažu u unaprjeđenje sustava. Uvedeni su programi specijalizacija iz hitne medicine za liječnike, pokrenut je projekt specijalističkog usavršavanja za medicinske sestre i tehničare koji čine samu srž hitne službe, a kojima će im se osigurati kompetencije za samostalni rad u izvanbolničkoj hitnoj medicinskoj službi. Razvijamo nacionalni telemedicinski okvir za uslugu prijenosa vitalnih parametara pacijenta iz vozila u objedinjeni hitni bolnički prijem. U tijeku je uspostava hitne pomorske medicinske službe brzim brodicama, a razvija se i model helikopterske hitne medicinske službe koja će nadopunjavati zemaljsku i pomorsku i sve iz EU sredstava. Ima jedna srednje velika županija u srcu Hrvatske, Karlovačka čiji su me građani i u ovaj časni dom izabrali, zato mi dozvolite par riječi reći o Zavodu za hitnu medicinu Karlovačke županije. Jučerašnji mediji su prenijeli, a povodom Nacionalnog dana Hitne medicinske službe da taj zavod ima 129 ljudi zaposlenih i da godišnje odrade 19.000 intervencija. Otvaraju nove uređene objekte za djelatnost hitne medicine, omogućavaju zaposlenicima školovanje i edukacije, imaju eu standardizirana vozila i opremu i viziju i strategiju razvoja za dalje. A zašto sam uopće odlučila ih spomenuti? Zato što je ovih dana u tom zavodu završio postupak akreditacije i certificiranja prema međunarodnim standardima koja je pratila 663 kriterija kako iz struke, kako i zadovoljstva pacijenata, a kako iz upravljanja. Ocijenjeni su zlatnom akreditacijom, to je prvi akreditirani zavod za hitnu medicinu u Europi, ne u Hrvatskoj nego u Europi. Kako su to ostvarili? Marljivim radom, poštivanjem standarda, edukacijom i prije svega odličnom suradnjom i sinergijom sa svojim osnivačem Karlovačkom županijom. Ima u RH još ovako visoko dignutih ljestvica, ali mi želimo da su svi zavodi takvi. Stoga pozivam županije kao vlasnike zavoda za hitnu medicinu da ulažu u svoje zavode i njihove djelatnike kako bi svi pacijenti imali jednaku hitnu medicinsku skrb o kojima brinu zadovoljni djelatnici. Kao osoba s iskustvom hitnjaka na terenu razumijem nezadovoljstvo pojedinih djelatnika u sustavu, no ipak sve i njih i nas i nas ovdje saborske zastupnike i vladu da nastavimo zajednički unapređivati sustav hitne medicine u Hrvatskoj. Zapamtimo, zajedno smo jači to vrijedi i inače u životu. Na samom kraju zahvaljujem svim hitnjacima na požrtvovnosti [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala..]] nesebičnosti i predanom radu za Nacionalni dan Hitne medicinske službe.
Gospodin Davorko Vidović iznosit će stajalište Kluba Socijaldemokrati, izvolite.
Na današnji dan kolegice i kolege prije 15.g. umro je Ivica Račan, čovjek koji je bio zastupnik ovoga sabora, ovoga parlamenta od dana njegovog osnutka kao višestranačkog izabranog na slobodnim parlamentarnim izborima do svoje smrti sa jednim malim prekidom od 2000. do 2003. kada je bio hrvatski premijer, predsjednik hrvatske vlade. Zašto se važno prisjetiti ovog čovjeka i državnika danas? Prvo i primarno zbog onoga što je radio i uradio za svoju zemlju, za građane ove zemlje, ali i zbog ostavštine koja je u velikoj mjeri obvezujuća za sve one koji misle, moraju ili žele raditi odgovorno u korist zajednice i građana koje predstavljaju. Isto tako ja bih rekao da su, da je to prisjećanje na Račana i njegov politički stil u izvjesnom smislu i snažna poruka pa ja bih rekao i poruka svima nama koji se bavimo javnim poslovima kako se može, a kako se možda i ne bi trebalo, trebalo ponašati kada se obavljaju poslovi za javno dobro. Koje su, što je to najvažnije u ostavštini, političkoj ostavštini Ivice Račana? Tri bih stvari posebno izdvojio jer u ovih par minuta je doista nemoguće sagledati sve ono što je doprinos doista ovog velikog čovjeka i državnika. Primarno bih ovdje možda istakao njegovu ulogu u uvođenju višestranačja u RH. To je zasluga koja se nije mogla ili se nije dovoljno prepoznavala niti se je o tome previše govorilo niti '90.-ih godina kada je stvarana svijest da je sve počelo zapravo dolaskom HDZ-a na vlast i njihovim preuzimanjem vlasti '90. godine. Bitka za višestranačje za pluralnu demokraciju počela je puno ranije, teške bitke su se vodile unutar ondašnje partije između krajnje dogmatskih pa ja bih rekao i projugoslavenskih snaga i onih koji su prepoznavali nove vjetrove, nove smjerove i potrebu da se ta država rekonstruira ali primarno da se uvedu demokratski principi i demokratska praksa u Hrvatsku pri čemu je Račan imao neizmjernu i ogromnu ulogu. Samo da podsjetim jedan detalj koji se isto tako malo komunicira. U vrijeme prije samih izbora, samog završetka izbornog procesa '90. godine kada je bilo jasno da HDZ pobjeđuje, da SDP ide, SKH SDP tada ide u oporbu Račan je odbio jugoslavenske generale potjeravši ih i iskazavši svoj stav da ćemo mi socijaldemokrati braniti izabranu vlast HDZ-a, a da ćemo ju smijenit, smjenjivati isključivo na izborima pobjeđujući zato što ćemo imati bolji politički program. Druga velika ostavština je svakako, ostavština Ivice Račana je stvaranje moderne, lijeve alternative. Ivica Račan i mali uski krug ljudi oko njega jer su boljševici uglavnom napustili tu stranku i prešli u vladajuću tada, u tadašnji vladajući HDZ je stvaranje moderne, lijeve alternative kojom se pokazalo da se ljevičar može biti, a da se ne bude komunist, da se može biti, da se može biti rodoljub i domoljub, a da se ne bude nacionalist, da se može skrbiti o ljudima koji imaju, koje treba štititi a da se ih ne tjera u ideološke tonove itd. I treća, ja bih rekao značajna, velika ostavština politička Ivice Račana je voženje hrvatske prve višestranačke koalicijske vlade i dovođenje i prevođenje i modernizacija Hrvatske nakon ja bih rekao godina potpune izolacije. Hrvatska je bila izolirana, otuđena i gotovo nepriznata zemlja. Mi smo 7 godina čekali da uđemo u Vijeće Europe. Te 2000. do 2003. mi dolazimo u predvorje EU, osiguravamo najveće stope ekonomskoga rasta koje su ikada bile ostvarene u ovoj zemlji, dolazimo na 5,7%. 200 novinara koji su bili prisluškivani '99. godine se oslobađaju, moderniziramo i demokratskom činimo Hrvatsku ovaj u onom, u onoj mjeri u kojoj to više nitko nije mogao suspregnuti nakon toga.
Hvala i vama. Sada je na redu g. Nino Raspudić koji će iznosit stajalište Kluba zastupnika Mosta. Izvolite.
Kolegice i kolege, prošli tjedan posjetio sam predsjednika vlade Plenkovića kako već godinu dana jamči Hrvatima u BiH da će im zahvaljujući njegovom poznatom utjecaju u EU pomoći u izmjeni Izbornog zakona. Ujedno sam ga pitao kakvo je danas stanje i dokle se došlo s izmjenom Izbornog zakona. Umjesto odgovora na postavljeno pitanje Plenković se s ove govornice u svom stilu odlučio pakirati mi sve grijehe, dijela i propuste njegove i prošlih vlasti zbog kojih se Hrvati u BiH nalaze u najtežoj političkoj situaciji od kraja rata. 1. prosinca 2016. donesena je odluka Ustavnog suda BiH u predmetu Ljubić koja eksplicitno zabranjuje da jedan narod drugom bira predstavnike u Federalni dom naroda i nalaže izmjenu Izbornog zakona. Upravo je te 2016. Plenković došao na vlast i umjesto bez kompromisne, političke i diplomatske borbe za izmjenu Izbornog zakona zadnjih 6.g. koliko je premijer Plenković je djelovao kao anesteziolog pri političkoj eutanaziji Hrvata u BiH. Više puta sam naglasio kako ne sumnjam da predsjednik vlade Plenković želi pomoći Hrvatima u BiH, ali to čini krivim sredstvima i uopće ne razmišlja preći uske crvene crte koje su mu postavili Berlin i briselski namještenici. Umjesto da bude glasan u Briselu Plenković buči u saboru prenoseći jeftini spin sarajevske medijske i obavještajne čaršije kako evo Bošnjaci neće promjenu Izbornog zakona jer su se uvrijedili na Milanovićevu rečenicu o sapunu i parfemu. Prvo uopće nije govorio o Bošnjacima nego o cijeloj BiH, drugo značenje je jasno prvo temelji onda zidovi, a posebno je smiješno što su Bošnjaci tri puta izabrali Komšića i dva put nametnuli vladu bez pravih predstavnika Hrvata u godinama prije te izjave, tako da o tome ne bih dalje. Premijer Plenković je javno optuživši predsjednika, pa i nas svojom izjavom nesvjesno postao lutak Bakira Izetbegovića. Plenkovića su već par sati nakon tog nastupa počeli slaviti sarajevski mediji i bošnjački unitaristi, a u Mostaru ga posprdno nazivati Hamdija Plenković, u prijevodu hvaljeni Plenković. Plenković ne vidi ili ne želi vidjeti modus operandi političkog Sarajeva. Ne samo da ne vidi ili ne želi vidjeti nego se boji uzviknuti car je gol i uprijeti prstom u glavnog krivca propalih pregovora, a to je Bakir Izetbegović i njegovi sateliti. Umjesto toga kako bi prikrio svoj mlitavi pristup prema pitanju Hrvata u BiH Plenković pristaje biti lutak Izetbegovića izvrtanjem riječi hrvatskog predsjednika. No vratimo se na Izborni zakon. Pročitat ću vam dva citata. Prvi citat, ključno je na iduće izbore ići s novim Izbornim zakonom kojim će se omogućiti legitimno predstavljanje, a ne ići u izbore pod svaku cijenu, ne treba ići u izbore prema starom zakonu, završen citat. Ovo je izjavio premijer Andrej Plenković 17. veljače u Briselu. Drugi citat, mi ako bismo pristali na održavanje izbora prema ovom zakonu koji je sada mi bismo priznali da ne podržavamo vladavinu prava, izjavio je ministar Grlić Radman 23. ožujka. Čitajući ove isječke čovjek bi pomislio napokon, super, izvrsno, Hrvatska pokazuje da ima kičmu, ali jednom kad se probudimo iz sna shvaćamo kako su ove izjave bile dane u vjetar i da nas za točno 5 dana očekuje raspisivanje izbora u BiH prema starom neizmijenjenom Izbornom zakonu čime će Bošnjaci opet Hrvatima nametnuti svoje predstavnike u predsjedništvu i Federalnom domu naroda. Što se promijenilo od ovih snažnih premijerovih i ministrovih poruka u veljači i ožujku ove godine? Pa to da je stigao poznati no no iz Brisela i Berlina. Naime, bez obzira što je Izborni zakon neustavan, početkom travnja visoki predstavnik Christian Schmidt kojem je usput rečeno prije 2.g. Plenković uručio odlikovanje Red Ante Starčevića i čijim se poznanstvom hvali taj Schmidt je zajedno s veleposlanicima Francuske, Italije, Nizozemske, Njemačke i posebnim izaslanikom EU u Sarajevu uputio početkom travnja pismo BiH vlastima kojim traži organiziranje izbora ili će to u suprotnom smatrati citiram činom koji potkopava vladavinu prava i demokraciju. Ovdje imamo nekoliko apsurdnih dimenzija. Prvo primjećuje se da HDZ pilatovski pere ruke ne samo preko premijera nego i nekih drugih. Nadalje, Grlić Radman tvrdi da bi održavanje izbora bilo protivno vladavini prava, a naši njemački prijatelji, eurokratski drugovi, francuski strateški partneri i nizozemska braća iz zajedničke europske obitelji dva tjedna kasnije poslije te ministrove izjave potpisuju pismo u kojem stoji da bi suprotno ne održavanje izbora bilo protivno vladavini prava i demokraciji, pa ko tu koga? Treća dimenzija je sam odnos naših strateških partnera kako ih pompozno definira Plenković nakon što im je iskeširao milijardu i još nešto eura za rafale. Zašto Francuska i dalje iskače u prvom redu u obrani bošnjačke diskriminacije Hrvata u BiH, a u strateškom dokumentu s Francuskom imamo posebnu točku o zajedničkom djelovanju za stabilnost i prosperitet u jugoistočnoj Europi? I na koncu, s obzirom da višegodišnja politika eurofilskog ulizivanja i gdje treba i gdje ne treba ne daje plodove jer se valjda vlasti nadaju da će im to netko vidjeti i nagraditi je vrijeme za potpunu reviziju hrvatske vanjske politike prema BiH. Hrvatska mora uzvratiti udarac onima koji se protive ravnopravnosti Hrvata u BiH. Ne možemo očekivati da će hrvatska strana u pregovorima nešto postići ako Plenkovićev zahtjev klimne poslušnički na svaki no no sa zapada, a očito je nekima važnije politički iskorijeniti Hrvate u BiH nego primiti Finsku u NATO.
Hvala, bili ste, bili se jasni profesore, bili ste jasni. Bila je jedna greška u komunikaciji između službe i g. Prkačina kojemu je rečeno da je 4. na redu i to smo ispravili, pa će g. Prkačin i govorit ko zadnji na redu sada. Čujte mi uvijek ovaj pokušamo, kada, kada grešimo onda pokušamo ispraviti. Gospođa Ermina Lekaj Prljaskaj iznosit će stajalište Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ohrabruju nas preliminarni podaci o ostvarenom broju dolazaka i noćenja turista tijekom produljenog uskrsnog vikenda, oni nam ukazuju da smo po pitanju turizma na ispravnom putu i da možemo opravdano očekivati solidnu turističku sezonu. No potpunih rezultata neće biti bez dostatnog broja turističkih djelatnika. Prema dosadašnjim javnim podacima u turističkom sektoru trenutno nedostaje između 30 i 35.000 radnika, pretpostavljam da ćemo se složiti oko toga kako su ovo alarmantni podaci koji mogu ugroziti i čitavu turističku sezonu od koje svi zajedno toliko toga i očekujemo. Iako su izmjenama Zakona o strancima prijave za radne dozvole pojednostavljene u praksi i dalje postoje brojne poteškoće kojima se usporava postupak izdavanja dozvola i zapošljavanja stranaca. S obzirom na stanje na tržištu rada i potrebe poslodavaca u turizmu nužno je unaprijediti mehanizme fleksibilnijeg zapošljavanja i maksimalno eliminirati zapreke u izdavanju dozvola za boravak i rad te zapošljavanju sezonskih radnika. Neovisno o tome koliko atraktivnu ponudu možemo pružiti našim gostima i neovisno o tome kliko ćemo napora i truda uložiti u uspjeh predstojeće turističke sezone ona neće postići željene ciljeve niti rezultate ako nećemo imati dovoljan broj sezonskih radnika. Stoga smatram kako je jedna od najvažnijih zadaća države omogućiti poduzetnicima brzu i efikasnu dostupnost osposobljene i stručne radne snage kao i omogućiti svima koji su zainteresirani za rad u turizmu da to i ostvare, primjerice kroz određeni dopunski posao. Potrebno je istovremeno i ubrzati proces izdavanja radnih dozvola. U neizvjesnim vremenima u kojima danas živimo i u kojima je gotovo nemoguće bilo što dugoročno planirati, ne smijemo dozvoliti da se nepotrebnim i suvišnim administriranjem usporavaju gospodarske aktivnosti, posebice one koje se odnose na uslužne djelatnosti. Upravo uslužne djelatnosti zahtijevaju fleksibilnost i elastičnost u pristupu jer se samo na taj način mogu realizirati njihovi puni potencijali. Smatram kako je uz kontinuirano provođenje reforme obrazovanja odnosno usklađivanje obrazovanja s potrebama tržišta rada nužno uvažavati i potrebe poduzetnika i poslodavaca. Isključivo takvim pristupom možemo osigurati dugoročnu održivost tržišta rada, a ujedno usmjeravati mlade ljude upravo u ona zanimanja koja im osiguravaju profesionalnu i životnu perspektivu. Također i dalje moramo intenzivno raditi na popularizaciju cjeloživotnog obrazovanja s obzirom da je RH na začelju ljestvice europskih zemalja prema udjelu onih koji se obrazuju tijekom radnog vijeka. No ono čime želim zaključiti svoj današnji govor o problematici sezonskih radnika jest apel za tješnijom međudržavnom institucionalnom suradnjom i to prvenstveno imam u vidu nama susjedne i bliske zemlje. Upravo sa ovakvom suradnjom čiji je cilj fleksibilnije zapošljavanje stranih državljana može najviše doprinijeti mobilnost na tržištu rada i postizanju optimalnih gospodarskih rezultata. Kako bi se postigli ovi zacrtani ciljevi, potreban je zajednički rad svih sudionika na kreiranju integralne migracijske politike koje će u svom ključnom segmentu obuhvatiti i tematiku zapošljavanja stranaca u RH. Hvala.
Prvo je na redu Izvješće o neformalnom sastanku čelnika EU održanom u Bruxellesu 17. veljače 2022., sastanku na vrhu EU i Afrička unija održanom u Bruxellesu 17. i 18. veljače 2022., izvanrednom sastanku Europskog vijeća održanom u Bruxellesu 24. veljače 2022., neformalnom sastanku čelnika EU u Versaillesu održanom 10. i 11. ožujka 2022. te redovnom sastanku Europskog Vijeća održanom u Bruxellesu 24. i 25. ožujka 2022. Podnositelj je predsjednik Vlade RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje prijedlog da se prihvati zaključak u formi kako sam ju upravo pročitao. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 122 zastupnica i zastupnika, 77 za, 30 suzdržanih i 15 protiv te smo na taj način donijeli zaključak da prihvaćamo navedeno izvješće. Prijedlog Odluke o proglašenju prve nedjelje u lipnju Danom preživjelih od raka u RH. Predlagatelj je Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o proglašenju prve nedjelje u lipnju Danom preživjelih od raka u RH. Molim glasujmo. Jednoglasno sa 126 glasova za donesena je Odluka o proglašenju prve nedjelje u lipnju Danom preživjelih od raka u RH.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Vlada prihvaća amandman.
Prihvaća, dakle postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. A što da radim, malo reći ću govornicima da budu glasniji, ja ću evo isto biti glasniji, a vas molim da budete tiši tako da se bolje čuje. Dajem na glasovanje sada Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe. Molim glasujmo. Glasovalo je 126 zastupnica i zastupnika, 122 za i 4 suzdržana pa smo donijeli Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, prvo čitanje, P.Z.E. br. 264, predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona.“ Molim glasujmo. Glasovalo je ponovo 126 zastupnica i zastupnika, 86 za, 40 suzdržanih pa smo donijeli zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je 25. sjednici održanoj 29. travnja 2022. godine pisanu izjavu o ostavci na zastupničku dužnost zastupnika Marina Piletića zbog preuzimanja dužnosti ministra rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike upućene predsjedniku Hrvatskog sabora 29. travnja 2022. godine. Odredbom Članka 10. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da zastupniku prestaje mandat prije isteka vremena na koje je izabran ako podnese ostavku. Povjerenstvo je utvrdilo da je Marin Piletić započeo obnašati zastupničku dužnost zamjenika zastupnika 18. lipnja 2021. godine u mjesto izabranog zastupnika Ivana Celjaka. HDZ sukladno Članku 42. stavku 2. zakona odredila je Magdalenu Komes kao zamjenicu izabranog zastupniku Ivanu Celjaku. Povjerenstvo je utvrdilo da su ostavkom na zastupničku dužnost ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za prestanak zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Marina Piletića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Magdalene Komes. Slijedom navedenog povjerenstvo je na temelju Članaka 10., 11. i 42. stavka 2. zakona i Članka 9. stavka 2., 10. i 116. Poslovnika Hrvatskog sabora, jednoglasno sa 7 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. U skladu s odredbom Članka 10. stavka 4. Poslovnika Marinu Piletiću prestaje zastupnički mandat na dan kada odluku o prestanku donese sabor. Na temelju odredbe Članka 9. stavka 2. Poslovnika Magdalena Komes započinje obnašati zastupničku dužnost zamjenice zastupnice, zamjenice zastupnika kada sabor odlukom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja.
Hvala, kolega Janković, prvo ćemo onda to [[Upadica: Može.]] ovu točku pa ćemo onda i drugu. Otvaram raspravu oko ove točke, zatvaram raspravu pa ćemo onda glasovati. Molim vas kolega Janković morate samo sjesti na svoje mjesto da možete odglasovati. Dakle, dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Marina Piletića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Magdalene Komes. Molim vas, molim glasujmo. Glasovalo je 91 zastupnik i zastupnica, dakle donijeli, glasovali su svi za, te je na taj način donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Nakon što smo donijeli ovu odluku prelazimo na davanje prisege zastupnici. U Članku 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike. Prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ „prisežem“. Sada ću pročitati tekst prisege. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH. Zastupnica Magdalena Komes.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Čestitam zastupnici i želim joj puno uspjeha u budućem radu. Pozivam sada predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva da pročita i drugu odluku.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 25. sjednici održanoj 29. travnja 2022. godine pisani zahtjev zastupnika Borisa Miloševića o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti upućene predsjedniku Hrvatskog sabora 29. travnja 2022. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Borisu Miloševiću zbog nespojive dužnosti iz Članka 9. Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor započelo 23. srpnja 2020. godine te da je Anja Šimpraga istog dana započela s obnašanjem zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Kako je Boris Milošević sukladno Članku 13. stavku 1. zakona podnio pisani zahtjev o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku, povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti te mirovanje zastupničkog mandata Borisu Miloševu prestaje 8 dana od dana podnošenja zahtjeva. Zamjenica zastupnika Anja Šimpraga prestaje obnašati zastupničku dužnost zbog preuzimanja dužnosti potpredsjednice Vlade RH odnosno kada joj Hrvatski sabor izglasa povjerenje kao potpredsjednici Vlade RH. Slijedom navedenog povjerenstvo na temelju Članka 13. stavak 1. i Članka 9. stavak 1. zakona te Članka 116. poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 7 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanje zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 7. svibnja 2022. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupniku Borisu Miloševiću. U skladu s odredbom Članka 10. stavka 4. Poslovnika Anja Šimpraga prestaje obnašati zastupničku dužnost zamjenice zastupnika na dan kada odluku o prestanku donese Hrvatski sabor.
Hvala kolegi Jankoviću. Otvaram raspravu, da u ime kluba zastupnika, izvolite da.
Nedopustivo je da ne kažem besprizorno da se javno komunicira i donosi odluke o tome da postoji osoba Boris Milošević koja je potpredsjednik vlade koja ne može obnašati više tu funkciju jer je pod istragom DORH-a, a istodobno ta je osoba dovoljno dobra i ima kredibilitet da bude član HS-a. Što mi ovime poručujemo građanima RH? Da je sabor preziđe zatvora, da je obraz sabora deblji od obraza vlade? Ovo nije samo moralno upitna odluka, ovo je otvoreni moralni sunovrat HS-a pod režijom Andreja Plenkovića i SDSS-a. Mi u klubu Mosta oštro se protivimo toj praksi. Jučer ste do kraja ponizili rad HS-a i rad saborskih zastupnika kada ste ovdje imali simultanku tri gotovo paralelne sjednice odbora da biste na brzinu nagurali nove ministre, da biste što prije sakrili svoju sramotu i da biste onemogućili kvalitetnu raspravu i pitanja saborskih zastupnika o djelovanju tih istih ministara, njihovoj prošlosti, ali i planovima za resore koje planiraju preuzeti. Dakle, jučer ste sabotirali saborske zastupnike u njihovom propitivanju novih ministara. Ne samo to nego ste i kao veliki borci za Ukrajinu i prava ukrajinskog naroda uspjeli sabotirati i sjednicu Odbora za ravnopravnost spolova koji je imao prvu jedinstvenu saborsku raspravu o položaju, prihvatu, tretmanu i potrebama ukrajinskih izbjeglica u RH na koju su se odazvali i predstavnici ukrajinske zajednica i Ukrajinskog veleposlanstva, ali i nadležnih ministara. Na toj istoj sjednici imali smo samo tri članice odbora. A zašto? Zato to ste vi kršeći i ne vodeći brigu o već raspoređenim sjednicama ugurali svoje tri sjednice odbora i time okupirali ostale zastupnike pa je da to pojednostavim, vrlo važna rasprava u ovom političkom trenutku, a vi volite sebe reklamirati kao vama najvažniji vanjskopolitički cilj da se izborite prava ukrajinskog naroda, gotovo propala jer nije bilo dovoljno saborskih zastupnika. Vas nije bilo briga jer vama svako sredstvo može opravdati vaš cilj, a cilj je bio da rasprava nema i da se ova sramota što prije nadiđe. I u svemu tome danas nakon ove rasprave vi imate hrabrosti u HS-u nama reći sljedeće, ne nama nego hrvatskim građanima, on nije dovoljno dobar za vladu Andreja Plenkovića za koju se čak osoba možda i kandidira i stječe prikladne kvalifikacije ukoliko je pod istragom, a još bolje ako i bude pravomoćno presuđena s obzirom na sve ono što se ranije događalo sa svim ministrima. E za to sada nije dovoljno dobar, ne zbog svoje prošlosti ili istraga, možda eventualno zbog PR štete jer to jedino s čime kalkulira trenutno Andrej Plenković kojem je vrhunaravni cilj da ostvari svoj uspjeh u Guinness-ovoj knjigi rekorda jer jedino što je bitno je da je on najdugovječniji premijer, nije bitno što je jedini koji preživljava svoje vlade i što iza njega ostaje stratište. I u toj situaciji da ne bi bilo PR štete po vladu, vlada se odriče Borisa Miloševića osobe koja je pod istragom DORH-a, a nama ga se ovdje u saboru servira kao osobu koja ima kredibilitete koja treba biti saborski zastupnik. Pa sabor je najvažnije tijelo u RH, sabor je onaj koji izabire vladu. Kako osoba koja nema kredibilitete biti u toj vladi može ovdje svojim djelovanjem utjecati na to tko hoće ili neće biti ministar, a to će biti funkcija Borisa Miloševića kao saborskog zastupnika? Zar ćete doista kolegice i kolege iz HDZ-a dopustiti ovakav otvoreni javni i nedvosmisleni sunovrat HS-a? hajmo mi udomiti sve one koji su pod istragom DORH-a u HS? Vi za sad u svojom redovima udomljavate one koji će većinom tek biti pod istragom DORH-a, a možete i aktualne ili prošle. Pa ovo je HS. Ne dolazi u obzir da šutke pristanemo na to, da se prvo ovdje javno branilo tezu po kojoj pripadnici nacionalne manjine imaju pravo na drugačije kriterije kada utječu na javne natječaje jer se to onda tada naziva za briga za tu istu manjinu pa ne vrijedi pravni poredak i zakoni RH. A sada nam se govori, e dok nisi dovoljno dobar dakle poruka Andreja Plenkovića, dok nisi dovoljno dobar za hrvatsku Vladu dok si pod istragom de ti malo pričuči tu u HS-u znamo da tamo i onako idu oni koji su očito u preziđu zatvora, e ako budeš dovoljno dobar i kad istraga prestane možeš u hrvatsku Vladu koja je ispod HS-a i odgovorna HS-u. Ali jedino je bitan imidž Andreja Plenkovića i ovdje je kolega Bačić upravo branio Andreja Plenkovića govoreći o Andreju Plenkoviću, umjesto da govori o njegovoj vladi jer je jedino bilo bitno koliko dugo je on na čelu te vlade i što će se sve učiniti i dozvoliti da on ostane na čelu te iste vlade. A nama biste ovdje ubacili članove vlade koji nemaju nikakav kredibilitet i koji su pod istragom DORH-a i HS bi nakon toga trebao imati dignitet i treba obnašati najodgovorniju zakonodavnu funkciju u zemlju. I vi ćete doista glasati za to? Evo vidim kolega Borić klima, da naravno da hoćemo, pa nećemo se valjda čuditi tome da osobe pod istragom mogu sjediti u HS-u. Pa što si ga niste zadržali u vladi ako vam je dovoljno dobar za HS, ako nemate problem s time da je pod istragom, zašto ga niste zadržali u vladi? I koji to kriteriji ne vrijede za vladu, a vrijede za sabor RH Hrvatski sabor je čvršći i snažniji i takav treba biti od Vlade jer je on njezin korektiv. I nećemo dozvoliti da ga na ovakav način ponižavate. Osobe koje su pod istragom DORH-a nemaju što raditi u Hrvatskom saboru, a drago nam je da ste se doduše zbog javnog pritiska, pa i pritiska MOST-a i našeg prijedloga rekonstrukcije Vlade sjetili konačno da nemaju što ni raditi u hrvatskoj Vladi. Hrvatski sabor barem ako se nas oporbene zastupnike pita nema deblji obraz od ove Vlade. Hrvatski sabor nije preziđe zatvora i mi oporbeni zastupnici, barem onaj dio oporbenih zastupnika iz kluba MOST-a koji je još uvijek tu jer vidim da oporbe u velikoj mjeri na žalost i nema. Nećemo dopustiti ovakvo ponižavanje Hrvatskog sabora i da nama ovdje ubacujete u naše redove one koji su pod istragom DORH-a. Slobodno ih zadržite za sebe, bit će u daleko poznatijem društvu, imat će daleko više tema za raspravu sa svima onima koji već jesu u vašim redovima, a imaju slične životopise. Hvala.
Kolegice Selak Raspudić morat ću se kao predsjedavajući osvrnuti na ovo što ste govorili. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Morat ću, morat ću. Kolega Milošević je izabran u Hrvatski sabor i nije ga nitko ubacio kako vi govorite. Dakle, on je izabran zastupnik kao i svi koji ovdje sjedite. Dakle, on ima pravo odlučiti što će sa svojim mandatom i on će biti saborski zastupnik. Vi to ne možete spriječiti bez obzira što vi govorite da ćete vi nešto spriječiti. To je prvo. Druga stvar je presumpcija nevinosti. Ja ne znam kojom vi sigurnošću govorite da će netko završiti u zatvoru. Što ste vi? Sudac? Mi smo zakonodavna vlast i nemamo se pravo miješati u rad pravosudnih tijela, tako da se nikada ne bih usudio govoriti o tome kako će završiti koji pravosudni postupak tim više što ima još zastupnika koji su u sličnoj ili proceduralno težoj situaciji nego što je kolega Milošević, pa nisam čuo da ste reagirali. Ali i oni su izabrani i oni mogu odlučiti sa svojim mandatom što hoće. Dakle, ovo sam morao reći vis a vis zastupnika koji ovdje sjede, njihovog legitimiteta i neprihvatljivih poruka da ćemo mi određivati tko će biti u zatvoru, a tko će biti na slobodi. Što ste rekli da lažem? Pa dajte se poslušajte što ste govorili i nemojte izgovarati takve ružne riječi, jer ću onda i ja početi govoriti na isti način, onda vam neće biti lako. Izvolite kolega Grmoja. Pardon, imamo prije toga Borića. Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Članak 238. mnogo toga ste već vi rekli uvaženi predsjedniče, ali ja ću samo dodati. Gospođa Raspudić sebe uvijek prezentira kao intelektualku i ja to mogu prihvatiti. Ali kad vam je laž vašeg kolege prihvatljiva moralna veličina od koje se ne želite ograditi. Ako je javnobilježnička potvrda vašeg kolege nešto što prihvaćate kao nešto što je normalno u ovom društvu, da bi ovdje osuđivali ljude na početku nekog mogućeg postupka i govorili da su krivi vi niste intelektualac. I ta djeca još učite, učite ih krivo iz političkih razloga, a to vam sigurno nameće ovaj gospodin.
Hvala lijepa vam. Kolega Grmoja izvolite, povreda Poslovnika.
Povrijeđen je članak 238. Ja neću ulaziti u ovu priču oko krivnje Borisa Miloševića, ali jasno je da je on pod istragom neovisnih institucija, ne pod istragom kolegice Raspudić ili bilo koga drugoga. Ali ću ovdje otkriti hrvatskoj javnosti jednu ekskluzivu. Uz pomoć pravnih stručnjaka razotkrio sam da Državno izborno povjerenstvo asistira vladajućima u kršenju zakona. Naime, prema zakonu iz 1999. pripadnici nacionalnih manjina [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja, isteklo je vrijeme.]] mogu glasati samo za jednog kandidata, a glasuju za tri [[Upadica predsjednik: Isteklo vam je vrijeme kolega Grmoja.]] I upitno je, je li zastupnici SDSS-a imaju pravo …
Kolega Grmoja, hajde molim vas. Dobivate opomenu [[Upadica Grmoja: Obratit ću se Odboru za Ustav.]] Slobodno. Kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Članak 238. Na potpuno neprimjeren način predsjedniče Sabora miješate se u saborsku raspravu kojom biste trebali samo upravljati i pritom obmanjujete javnost jer ja nikada nisam rekla, niti jednom riječju da je gospodin Milošević presuđen. Ja sam cijelo vrijeme govorila da je on pod istragom što je notorna činjenica. Ako ga je itko presudio i osudio to ste onda vi, vaša Vlada koja ga je izbacila iz svojih redova, a sada ga ubacuje u Hrvatski sabor za koji je očito prema vama dovoljno dobar.
Hvala lijepo. Dakle, to što je netko pod istragom nije razlog da ne bude saborski zastupnik to je jedna stvar. A spominjali ste kontinuirano više puta tijekom rasprave da je Sabor predziđe za zatvor insinuirajući da će to biti konačni rezultat. Dakle, vrlo vrlo jasno ste govorili o ovome što sam vas upozorio. Izvolite kolega Raspudić isto tako povreda Poslovnika.
Članak 238. najprije imam primjedbu na vaš način vođenja sjednice. Vi ste rekli iz pozicije predsjedavajućeg ćete vi nešto reći. Nije to nikakvo poslovničko objašnjenje, nego ste iznijeli vaše stajalište. Zato apeliram da se javite za riječ i kao zastupnik iznesite svoje stajalište a ne uzurpirate autoritet predsjedavajućeg ove sjednice da biste zauzimali partikularnu poziciju oko nekog pitanja. Druga stvar, ovdje je vrlo jasna poanta. Sugerira se dakle da je obraz i kriterij Vlade da su puno tanji i suptilniji nego Hrvatskog sabora [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] Jer zašto ga onda ne zadržite u Vladi poštujući presumpciju nevinosti?
Hvala lijepa kolega Raspudić. Idemo dalje sa raspravom. Kolega Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Htio sam u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice reći nekoliko riječi. O tome sam govorio čini mi se još i u prošlom mandatu da je postojala jedna dobra parlamentarna praksa u Hrvatskom saboru koju smo ne mi u Klubu zastupnika HDZ-a, nego prije svega iz redova Mosta promijenili na način da smo se, da se kroz raspravu o izvješću MIP-a propitkuju osobe, zastupnici koji su na parlamentarnim izborima dobili povjerenje svojih građana, pa smo onda ovdje počeli se propitkivati jesu li oni podobni ili nisu biti saborski zastupnici. Do prije par dana na raspravi u HS čuli smo od Mosta kako je narod suveren, kako nitko ne može biti iznad naroda, kako to ne može biti ni HS, kako je ako je 1/10 biračkog tijela prikupilo potpisa za referendum, kako je to izražena volja hrvatskog naroda i tko su to zastupnici u HS koji bi trebali osporavat takvu volju hrvatskog naroda. Sada smo ovdje čuli od kolegice Selak Raspudić da bi mi zastupnici u HS trebali biti iznad tog istog naroda koji je g. Borisa Miloševića izabrao da zastupa Srpsku nacionalnu manjinu u HS i da bismo mi trebali neizglasavanjem ovog izvješća kojega je podnijelo MIP osporiti mandat i ne dozvoliti g. Borisu Miloševiću ono što mu je pripalo kao pravo na općim parlamentarnim izborima u Hrvatskoj. To je apsolutno nedopustivo, g. Milošević ima svoj mandat, on s njime raspolaže i ono što je važno kako god mi glasovali o ovoj točci dnevnog reda, bili čak i protiv kolegice Raspudić, to je njegov mandat i on ima pravo, ne možete niti vi, niti ja dizanjem ruku osporiti njegov mandat u HS dok mu to temeljem zakona i ustava nije onemogućeno. Prema tome, vi se nemate ni razloga, ni potrebe, niti prava se pozivati druge da krše zakon i ustav i onemoguće saborskom zastupniku da obnaša mandat koji je dobio na izborima. To je nedopustivo. Da ne govorim da bi minimum ustavnopravnog, moralnog, ljudskog ponašanja bio nas zastupnika da zastupniku protiv kojega se provodi istraga pripisujemo krivnju kao razlog da on ne može biti zastupnik u HS. To je protivno ustavu, to je protivno razumu, to je protivno moralu i ja vas molim da ne moralizirate, niste vi nikakva u Mostu moralna policija u HS, nikakva niste moralna policija jer da jeste ne biste onda se javno obvezivali kako nećete nakon izbora koalirati sa niti jednom političkom strankom i ta vam je javnobilježnička izjava trajala manje od 10 dana. Prema tome, niste na to pozvani i ja vas molim da to ne radite, tim više što je u ovom trenutku u HS kako je to rekao predsjednik HS nekoliko naših kolega koji su opterećeni višim, lošijim ako hoćete pravnim statusom u pojedinim sudskim predmetima i to vam nije smetalo, a sada bite ovdje, sada bite ovdje osporili čovjeku zastupniku koji je izabran na izborima da se, da, da obnaša svoj mandat onako kako on to odluči i ja se toplo nadam poštujući presumpciju nevinosti s jedne strane, s druge strane neovisnost hrvatskog pravosuđa i ne želeći se ni na kakav način miješati u taj postupak da će g. Boris Milošević se pokazati i dokazati svoju nevinost i to i tome se toplo nadam, zbog njega i zbog svih nas koji smo u HS koji poštujemo i prisegnuli smo maloprije na poštivanje hrvatskog ustava, dapače prije ste prilikom glasovanja o rekonstrukciji vlade tražili da mi zastupnici inzistiramo da netko tko će postati ministar poštuje ustav, pa onda ako to tražite od nas zastupnika, drugih političkih stranaka i HDZ-a prije svega to tražite od sebe, poštujte Ustav RH na kojega ste prisegnuli i omogućite, ne omogućite jer kako god vi glasovali g. Milošević je već sada u stvari 8 dana nakon podnošenja, nakon što je razriješen dužnosti ministra sam po sebi već postaje saborski zastupnik i ova vaša upadica je bila apsolutno nepotrebna, dapače ne samo da vrijeđa g. Miloševića nego sve nas zastupnike u HS.
Imamo dvije povrede Poslovnika, prvi je kolega Raspudić, izvolite.
238. vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika. Kolega Bačić je rekao kako se ovdje propituju osobe koje su izabrane kao nema veze što su tu optužbe, iz nekog razloga ne valja moralno za vladu, ali valja za sabor, pa ja ću posjetit na g. Ivu Sanadera koji je također imao zastupnički imunitet i kad je bježao u Austriju automobilom i kad ste u torbi vraćali novac milijune njegove iz crnog fonda, pa zašto nije vraćen onda u sabor ako je to takav automatizam i ako je to moralno neupitno. Nismo dovodili u pitanje presumpciju nevinosti, al kako to da ne valja za vladu, a valja za sabor, to je pitanje.
Hvala vam lijepa. Kolega Raspudić, dobivate opomenu. Kolega Grmoja, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., ja isto želim znači potpredsjedniku, bivšem potpredsjedniku vlade Miloševiću da dokaže svoju nevinost, nemam ništa protiv tog čovjeka, niti mu želim zlo. Ali kada vi govorite o tome da je zastupnike SDSS-a birao hrvatski narod ja vas upozoravam da iz 1999.g. imate zakon kojeg niste mijenjali da DIP asistira toj izbornoj prevari gdje se može glasati za tri kandidata, a u zakonu piše za jednog. Možda bi Milaković sjedio iz druge srpske stranke ovdje u saboru, a ne Milošević.
Kolega Grmoja hvala vam lijepo, dobivate drugu opomenu sada. Kolega Grmoja molim vas ne radite to, imate dvije opomene, još jedna i izgubit ćete pravo govora. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Raspudić je povrijedio čl. 238. vrijeđajući zastupnike. Kolega Raspudić, ja sam ponosan na sve što sam napravio u životu kao političar i kao glavni tajnik HDZ-a. To što sam napravio, kolega Raspudić, to je bilo u skladu sa zakonom i na to sam ponosan. A što se tiče vaše povrede Poslovnika, nije vam nikakva optužba protiv, kako ste ih tu naveli. Nije podignuta optužba protiv g. Miloševića. Nije podignuta. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nije, to je, [[Upadica: Hvala, hvala vam lijepa.]] to ćete pitati njega kad dođe on ovdje, to nemojte pitati mene [[Upadica: Kolega Bačić.]] To pitajte njega [[Upadica: Kolega Bačić, hvala vam lijepa.]] Protiv njega se sve, [[Upadica: Kolega Bačić, hvala, dobivate opomenu.]] protiv njega je otvorena istraga, to je bitna razlika.
Ali molim vas da raščistimo nešto. U Vladi, kada si, kad si izabran u Sabor, imaš pravo biti u Saboru. Vlada je sad već drugo pitanje, dakle nije ista vrsta pitanja zašto netko nije u Vladi, a u Saboru, potpuno odvojena problematika. Sada je na redu kolega Pupovac u ime Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Boris Milošević je na vijest o tome da USKOK protiv njega pokreće istragu svoj mandat stavio na raspolaganje predsjedniku Vlade. Samo je sticajem političkih okolnosti koji je određen time tko vodi Vladu, Boris Milošević razriješen članstva u Vladi tek danas. Zašto? Pa zato što je čovjek koji se ne želi, ne želi biti teret onima s kojima radi i ne želi stvarati dojam da želi da to mjesto gdje radi, da ga štiti od zakona ili onih koji su dužni provoditi zakon ili zakonitost. Njegov povratak u Sabor je njegovo zakonsko pravo. Svi oni koji tvrde drugačije, ne govore istinu. Boris Milošević se ne vraća u Sabor zbog toga da bi vas koji ste ovdje, kompromitirao. Ili da bi Sabor, kao što kolegica jedna kaže, pretvorio u predvorje zatvora. Boris Milošević se vraća ovdje zato što ima uporište u zakonu, zato što je, ima uporište u rezultatima izbora. A ako primijetite da ga itko štiti na način da je to protivno zakonu, bilo u Saboru, bilo izvan Sabora, onda se dignite, protestirajte i prokažite takvoga. Ako vidite da on nešto radi da bi iskoristio činjenicu da je saborski zastupnik, da bi se zaštitio od zakona, onda u tom trenutku posegnuti za onim za što je potrebno. U vrlo kratkom vremenu ćete moći dići ruku za to da nema zastupnički imunitet koji ga štiti od ovog procesa eventualno koji pred njim stoji. Ali, Boris Milošević kao i svatko od nas i svatko od ljudi izvan ove zgrade, izvan ovoga Doma, ima pravo na to da bude jednak pred zakonom. Ima pravo na to da zaštiti svoj moralni lik, ima pravo da obavlja dužnost na kojoj je izabran. Vi koji smatrate da nema pravo, pazite samo da ne pređete crtu koju neki od vaših kolega su već prešli govoreći da je on višak u ovom Saboru. Protuzakonit višak. Ja razumijem da ima ljudi u Hrvatskoj, čuli smo ih danas, slušali smo ih jučer i prekjučer, po kojima su Srbi višak u Hrvatskoj. Mi se takve politike oslobađamo, radimo sa onima koji smatraju da se takve politike trebamo osloboditi. Radimo sa onima koji smatraju da u Hrvatskoj ima premalo ljudi i da nam trebaju novi ljudi, neovisno o nacionalnosti. Radimo sa onima koji će stvarati društvo tolerancije, a ne agresivnosti, neverbalnoga zlostavljanja, neprokazivanja i mržnje, kao što je to bilo danas i proteklih dana. Zašto? Zato što se ne želi jednu stranku u ovom Saboru. Ne želi zastupnike jednoga naroda u ovom Saboru. Razmislite malo. Hoćete li opravdati sutra kad uđe predstavnik hrvatskog naroda u Srbiju i Vladu onaj koji će ga napadati zbog vas koji ste ovdje kao bijesni psi krenuli na Srbe koji zastupaju srpsku zajednicu u Hrvatskoj. Razmislite malo vi koji olako dižete prst na Josipa Aladrovića, na Borisa Miloševića, razmislite posebno vi tko je koga zapošljavao i kada i da li je bio saborski zastupnik netko koga ste možda tražili pomoć da vas se zaposli. Hoćete li onda otići na poligraf, suočiti se sa istim tim? Ili ćete podvući rep kao što inače znate to činiti. A što se tiče '99. g. i što se tiče zakona, nema zakona koji kaže da može biti samo jedan zastupnik. Postoji zakon koji kaže od 1 do 3. U jednom mandatu se dogodilo da je taj broj smanjen sa 3 na 1, a onda kada je to trebalo iz političke pameti i kada se vidjelo da je to bila greška i da iz političke pameti za zemlju u kojoj živimo, za sve njezine građane je potrebno stvoriti tolerantnu i adekvatnu atmosferu i osigurati zastupljenost manjina, osigurati ljudima da imaju normalan život, da oni koji su izbjegli da se vrate onda ne samo da je vraćeno da imaju tri ne 13 kao što je bilo na početku hrvatske samostalnosti nego tri nego je onda odlučeno da imaju i druge manjine Bošnjaci, Albanci i razni drugi imaju svoje mjesto u saboru. Ja sam ponosan na ljude s kojima smo to postigli jer smo postigli dobro za Hrvatsku, ništa loše za Hrvatsku. Vama kolegice i kolege koji ste ovjeravali da nećete ni sa SDP-om ni sa HDZ-om pa ste pod čudnim okolnostima preko noći selili iz jednog pregovaračkog tima u drugi, pa ste onda s jedne naslovnice novina selili da ćete s SDP-om, a onda nakon 15 minuta sa HDZ-om pa onda niste uspjeli završiti niti biti ni sa kim, kao što ni sada niste ni sa kim. Ni sa kim niste, niste ni sa sobom, niste ni svoji, nažalost niste. Skačete na sve i na svakoga koga vidite kako biste eventualno dobili nekakav promil podrške u ovoj javnosti, razljućenom narodu, vi i još jedan u ovoj zemlji u kojoj je umjesto atmosfere sređenosti, koncentriranosti da ova zemlja u europskom i svjetskom kaosu ne dođe u situaciju da nema nikoga ko će je voditi u pravom smislu te riječi. Vi samo doprinosite stvaranju kaosa, a ne traženju rješenja, jašete na stvarima na način na koji nećete dojahati nigdje kao što niste ni do sada. Žao mi je što vam to moram reći, mnogi od vas su mladi ljudi, mnogi od vas su moji mlađi kolege sa fakulteta, ali ovako onemogućiti čovjeku da svoje izborno pravo, da pravo zajednice koju predstavlja negirate i osporavate samo zato što podilazite najnižim strastima, a istovremeno biste htjeli u Livnu čuti ono što bi bilo milo ljudima kojima i ja želim dobro, a to znači ravnopravnost u odnosu na druga dva naroda, ali ovdje sijete samo mržnju, neravnopravnost, prokazivanje, vi ste ljudi kao što reče Furio Radin maloprije od vas, niste ljudi koji tražite istinu, vi ste ljudi koji stvarate privid i to je sav vaš problem. No da se vratim na meritum stvari, Boris Milošević će biti u saboru, obavljat će svoju funkciju kao što je obavljao i ono to je radio u vladi. Nije radio ništa što nije bilo proizlazilo iz njegovog mandata, ali se svakom može dogoditi da u spletu okolnosti zakonodavac posumnja da je drugačije. To je pravo zakonodavca. A pravo svih drugih, a posebno onih na kojeg se to odnosi jete da to dokaže da li je bilo tako ili nije. Pustite Borisa Miloševića da zajedno sa drugim kolegicama dokazuje da li je prav ili kriv, vi mu sigurno nećete presuđivati [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] jer vaše presude do sada su bile u pravilu pogrešne.
Imamo sada dvije povrede poslovnika, kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238. neki vrijeđaju s ove govornice kao bijesni psi, a neki će se baviti argumentima. Boris Milošević se miče iz vlade da joj ne bi bio na teret, to je postupak časnog čovjeka i ja ga podržavam, na teret pitam o meritumu zato što je brao tratinčice ili zato što je upetljan u priču oko namještanja natječaja. Ali ako taj čovjek doista ima moralni kredibilitet kako je onda moguće da ne želi biti na teret vladi, a ne smeta mu da zbog istog postupka bude na teret saboru? [[Upadica predsjednik: Kolegice Selak RAspudić.]] E pa ja ću se ovdje boriti za dostojanstvo HS-a.
Dobivate opomenu. Kolega RAspudić izvolite.
238., mi nijednom nismo ovdje tvrdili da g. Milošević nema zakonsko pravo vratiti se u sabor, ali zakon je minimum morala. Neki koji su ga davno zabacili i zaboravili samo spominjanje morala je moraliziranje. Zakon je minimum morala. A evo što g. Pupovac kaže, citiram njegove riječi u ovoj aferi oko zakona citiram „ovakvim shvaćanjem protuzakonitog djelovanja zastupnik je nacionalnih manjina se ograničava u obavljanju njihove ustavne dužnosti, brige za pripadnike nacionalnih manjina“, dakle ne treba se [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Raspudić.]] držati zakona kao pijan plota. Evo …
Vrijeme je isteklo. Dobivate i vi opomenu. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a kolega Bauk. Izvolite.
Rijetka je prilika kolegice i kolege govorit pred ovako popunjenom dvoranom. Više od prosjeka. Postoje zemlje u kojima ovakve stvari radi Državno izborno povjerenstvo, dakle utvrđuje tko je zastupnik i primjenjuje Zakon o izborima zastupnika. Ono što je naša zadaća ovdje kao HS-a utvrdit je li zakonito da se zastupnik Milošević vrati u HS ili nije, a zakonito je, zakonito je. I imam osjećaj da se žele zastupnike dovesti pred moralnu ucjenu da postupe nezakonito. U čemu bi onda mi bili drugačiji od onih koji krše zakon, ako bi mi sada prekršili zakon? Ne bi bili drugačiji. Bit će rasprava vjerovatno o prijedlogu MIP-a za skidanje imuniteta zastupnicima koji se budu vratili u sabor, a protiv njih je otvoren kazneni postupak i to će biti vrijeme i mjesto da se o eventualno konkretnom slučaju raspravi ovdje sad samo utvrđujemo kako će se primijeniti zakon, čak i kad mi svi glasali protiv Boris Milošević bi se vrati o sabor jer bi Ustavni sud rekao da se mora vratiti u sabor. Prema tome, od jedne administrativne rasprave da ne kažem tako rekoć upravnog postupka koji možda i ne bi trebao biti u ingerenciji plenarne sjednice došli smo do rasprave o temeljima političkog sustava, išli smo daleko na Ustavni zakon o pravima manjina, o političkom djelovanju ovih iz MOST-a i citiram još jednoga, a ima nas više od tog jednoga ako već želite reći itd. Prema tome nepotrebno je gledajući u zboru, gledajući u zbroju rasprave ove stanke i povrede Poslovnika plus ovu jednu u smislu, u smislu suštine o čemu odlučujemo besmislene rasprave došlo mi je da predsjednika sabora zamolim da pogleda nadzorne kamere je li ona bijela vrećica u srijedu završila tamo gdje je zastupnik rekao ili smo ovoga ili se raspršila po zraku pa su neke čestice, dokle. Dakle, možemo se dogovoriti da na svaku izvješće MIP-a o zamjeni zastupnika komentiramo zašto je neko zamijenio nekoga i zašto neko nije zamijenio nekoga. Prema tome o postupku bivšeg potpredsjednika vlade možemo raspravljati onda, mislim možemo i sad raspravljati, ali držali smo se nekih nepisanih normi kada dođe rasprava o skidanju imuniteta. Ovo je rasprava o tome je li zakonito da se vrati u sabor ili nije i samo to. I ovo je inače jedno naivno promišljanje da će rasprava o ovakvoj temi u petak izazvati jednaku pozornost kao u četvrtak u 21 navečer, neće. Prema tome oni koji su iskoristili ovu priliku ja im ne mogu dijeliti moralne lekcije ali isto tako smatram da se moramo početi mali odgovornije ponašati. Prema tome, danas ćemo glasati za izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva ne zato što mislimo da je u redu da se, i šta tako trebalo biti i šta o tome uopće odlučujemo da se netko vrati u sabor, nego zato što smo, što nam je ovog puta zadaća samo utvrditi je li nešto zakonito ili nije. Ako je zakon loš onda ga predložimo promijeniti, a u ovu razinu moralnih lekcija neću ulaziti samo ću tu i tamo pokušati istom mjerom kad bude to potrebno. Zahvaljujem.
Dobro. Idemo dalje, sad ponovo povreda Poslovnika, imate dvije opomene, tako da nećete više moći govoriti ako povrijedite Poslovnik. Izvolite kolegice Selak Raspudić.
Članak 238., doista moram reagirati na ovakvo mudrijašenje i relativiziranje USKOK-ovih optužnica i svođenje bitnog, možda i najbitnijeg pitanja dostojanstva Hrvatskog sabora na neku tehničku proceduru. Možda je to vama nevažno, ali meni je ključno pitanje je li takva osoba ne treba biti po zakonu potvrđena u Hrvatskom saboru nego je uopće trebala biti predložena da se vrati u Hrvatski sabor, a nije dovoljno dobra za vladu upravo zbog te iste optužnice.
Hvala, hvala vam lijepa. Kolegice Selak Raspudić ponovo tvrdite da je optužnica kod gospodina Miloševića. Dakle, ne, nego istraga. To nije ista razina i molim vas, je to ste kazali opet, molim vas da vodite o tome računa. Ja kao predsjedavajući moram vam skrenuti jer ovdje se zalazi stvarno u područja koja su vrlo osjetljiva. I dobivate treću opomenu gubite pravo govora. I još samo jedna stvar, mislim da je bitno da se zna. Dakle, postoje neke, neke norme, neki dogovori koje smo kao parlament u ovih 30 i nešto godina usuglasili. Dakle, kad se danas vraća zastupnik u Hrvatski sabor oporba može biti protiv. Postavit ću vam pitanje kada će se sutra možda vraćati netko iz oporbe u sabor što će se dogoditi ako će vladajući biti protiv? Neće se moći vratiti onda po toj logici. Dakle, ja vas molim da i o tome vodimo računa da ne dovodite, da ne dovodite, da ne dovodite zastupnike i zastupnice u takvu situaciju da zbog vlastitog postupanja sutra i druga strana može odgovoriti na isti način jer to ne bi bilo dobro i narušili ono što smatram da je dobro i što trebamo čuvati kao neku, neko naslijeđe, neku tekovinu ovoga sabora. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Jelkovac, povreda Poslovnika.
Hvala lijepa predsjedniče, ali budući ste vi upozorili kolegicu koja kao intelektualka ipak ne razlikuje optužnicu od provođenja istrage povlačim povredu Poslovnika.
Hvala vam lijepa. Kolega Furio Radin sada će govoriti u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine tajniče sjednice, htio bih, to nije lijepo od vas odlazite, ali međutim ovaj zapamtit ću, zapamtit ću, ne smijete govoriti ali možete slušati.
Molim vas kolegice i kolege pustite, pustite poštovanog potpredsjednika.
Hvala vam, hvala vama dvojici koji ste ostali. Govorim sa pozicije čovjeka koji je 9 puta prisegnuo Ustavu u ovom saboru. Znači nitko nije toliko puta prisegnuo Ustavu u ovom saboru kao što sam ja prisegnuo Ustavu i glasat ću za gospodina Miloševića. Kad sam govorio prije Milorad, kad sam govorio prije da ovaj da ne zanima istina određena grupacija ljudi sad nećemo reći ni koje, nisam mislio na sve, mislio sam na jednoga kojeg sam uhvatio jedanput da je u kamerama govorio da sam mu se fizički priprijetio, možete zamisliti. I ja jesam bio iza njega, a on je govorio, pa onda smo imali debaru pred kamerama. Ovo nije, evo slažem se sa kolegom Baukom ovaj put, ovo nije niti političko pitanje, ovo nije niti moralno pitanje, ovo je administrativno pitanje. Kolega Milošević je izabran u ovome saboru i sada dolazi opet u ovome saboru. Oni, a nažalost su otišli sada, a ja sam im rekao, a g. Raspudić se pravio da me ne čuje, koji su rekli prije za određenu osobu koji je bio premijer i koji se zvao Ivo Sanader nije se vratio u saboru, ja mogu potvrdio da se vratio u saboru jer smo ručali zajedno onda, vratio se u saboru. Kolega Milošević od svih novinara s kojima sam razgovarao, pazite novinara koji traže uglavnom ono što je škakljivo, a ne ono što je, kako bih rekao, za pohvaliti, svi su govorili dobro o kolegi Miloševiću. Na sastancima koje smo mi imali koalicije svi su govorili dobro o kolegi Miloševiću, al onda se pitate zbog čega kolega Milošević je, nije više u, u vladi. Odgovor je u onome što je rekao g. premijer. Ako se pokaže da nema nikakvih osnova u onome što kontekst sada tako bjesomučno govori, a ja vjerujem da će se pokazati onda će se, onda će se i Boris Milošević vratiti na neki način u saboru, ne znam koji, ali to će odlučiti premijer. Boris Milošević je vrlo častan čovjek po mom mišljenju, ja govorim svoje mišljenje, čak možda ovaj oprostit će me što govorim u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, al vjerujem, znam da svi misle ko i ja. On je častan čovjek, pokazat će se da je častan čovjek, a ovaj ova priča o tome dobar si ovdje, tamo nisi dobar, ja se slažem sa predsjednikom sabora kad kaže ovdje je izabran od naroda, ovdje je izabran od naroda i kao izabran od naroda vraća se na mjestu koje pripada čovjeku izabranom od naroda. Želim samo reći da smirimo strasti, tretirajmo to ko administrativno pitanje da ne bismo ušli u konfrontacije koje su bespredmetne, ne želim sada raspravljati o tome zašto ulazimo u te konfrontacije. Bio sam u tri mandata u oporbi, pa mi je sve jasno kako oporba funkcionira. Želim samo reći smirimo, spustimo loptu, glasajmo i idemo na vikend. Hvala. pr, ne želim sada raspravljati o tome zašto ulazimo u te konfrontacije. Bio sam u tri mandata u oporbi, pa mi je sve jasno kako oporba funkcionira. Želim samo reći smirimo, spustimo loptu, glasajmo i idemo na vikend. Hvala.
Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Ajdemo se malo svi zajedno pogledat. Postoji jedna disciplina koju smo odlično razvili koja nije sportska disciplina, a to je nabacivanje blatom i uredno nam to ide, nabacujemo se blatom jedni na druge, nekom to ide bolje nekom malo lošije, šta smo na kraju svi blatni i to je slika koju mi pružamo hrvatskoj javnosti. Danas je tu sjedio novi ministar Filipović. Ja da sam na njegovom mjestu bi se zapitala opravdano e moj Bože mene razvlače po svim ovim mrežama, a vidi njih jer je on tu sjedio i uredno slušao sve one povrede Poslovnika koje smo mi imali dati. Svih 151 saborski zastupnik koji su izabrani u ovaj sabor su izabrani od građanki i građana RH, svi smo prisegli, neko jedanput, dvaput, triput, već koliko puta je da ćemo štititi ustav i zakon, ne onako kako mi doživljavamo ustav i zakon nego ustav i zakon… [[Govornik se ne razumije]] Dakle, prvi put kad sve ono za što smo izabrani i neke dobre prakse kad mi sami budemo protiv njih i nešto napravimo protiv njih sve zajedno će se urušit, ko nama daje pravo da mi sudimo, što ćemo svakih mjesec dana pitat protiv kojih saborskih zastupnika su eventualno bili izvidi, govorim o izvidima, pa ćemo mi onda sudit ko može biti i sjediti u sabornici i koji ne. Kolegice i kolege, pogledajmo se, pogledamo se međusobno, pogledajmo se u pogledalo i ajedmo samo odraditi ono za što su nas građani izabrali, građani i mi smo prisegli da poštujemo ustav i da poštujemo zakon. Nema toga od čega mi ne možemo napraviti veliku predstavu i veliku misu, ali nemojmo to raditi kolegama koji tu zajedno s nama su izabrali, zajedno s nama su prisegli jer sutra ko garantira da se neće desiti bilo kom od vas, tko to garantira i šta ćemo onda, onda ćemo govoriti nešto drugačije. Dakle, ustav, zakon, odradimo svoj posao, pogledajmo se, nema, tko je to moralna vertikala, koje su to linije, gdje su to po kojima ćemo mi reći da je nešto više-manje, ovako ili onako moralno. Kolegice i kolege, prvi put kad to napravimo onda smo sve zajedno zapravo osramotili, ovaj grb koji je iza mene, himnu na koju se svi ustajemo i neko drži ruku na srcu a neko gleda zastavu i sve ostalo one koji su nas birali i dajte da se svi zajedno, mislim probajmo biti odgovorni ljudi, probajmo se uozbiljiti, probajmo odraditi svoj posao i probajmo voditi računa o tome. Pa tko pitajte se tko nama daje pravo da mi sad osuđujemo ili kažemo ti se imaš pravo vratiti u svoju klupu u kojoj si bio, a ti ne, tko to ima pravo?
I idemo sada zadnje završno u ime Kluba zastupnika Mosta kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Nije mi baš bila najjasnija ova rasprava kolegice Taritaš koja je do jučer vikala da su nam potrebni prijevremeni izbori zbog afera u vladi, a sad priča da ne treba moralizirati. Dakle, budući da ja i nisam moralizirao u svojoj raspravi, nisam čak ni spominjao kolegu Miloševića nego sam govorio načelno. I želim evo iskoristiti priliku s obzirom da raspravljamo o tome hoće li jedan zastupnik SDSS-a se vratiti ovdje u saborske klupe, sa nizom pravnih stručnjaka sam zapravo analizirao zakonske prijedloge odnosno zakone koje trenutno imamo važeće i došao do saznanja da Zakon o izborima zastupnika u HS iz 1999.g. u čl. 77. nedvojbeno propisuje da se za zastupnike nacionalnih manjina u posebnoj izbornoj jedinici glasuje na način da se glasuje samo za kandidate za izbor zastupnika autohtonih nacionalnih manjina navedene na glasačkom listiću i to zaokruživanjem rednog broja ispred imena kandidata. Ovdje naglašavam da zakonski izričaj ispred rednog broja kandidata nedvojbeno upućuje na činjenicu da je zakonodavac u vidu imao jednog kandidata, a DIP cijelo vrijeme i to gore imate na glasačkom listiću za naše građane koji pripadaju nacionalnim manjinama da mogu zaokružiti tri kandidata što zapravo ide u korist SDSS-a jer netko ako možda želi zaokružiti g. PUpovca možda ne želi glasati za gospođu Jeckov, a zaokružuju tri kandidata. Time se predstavnicima drugih srpskih stranaka onemogućuje da budu možda izabrani u HS jer niko meni ne može garantirati da je npr. gospođa Jeckov popularnija npr. od MIlakovića ili da kolege iz SDP-a kandidiraju nekoga ko je možda popularniji ko bi dobio glasove predstavnika nacionalnih manjina. Ovo je skandal neviđenih razmjera. Ja ću se obratiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, iako vladajući tamo imaju većinu kada je došlo do ovog dogovora i povećanja broja predstavnika nacionalnih manjina. Zakoni nisu izmijenjeni, da su zakoni izmijenjeni mi ovaj problem ne bi imali. Kako je došlo do tog propusta i zašto to nije izmijenjeno, ja ne mogu znati, ali to je definitivno trebalo napraviti. A što se tiče ovog ostalog, ja neću ovdje propitivati pravo nikoga da se vrati u HS, ali ću propitati trenutačne zakonske odredbe koje omogućuju određenu prevaru birača jer ako smo mijenjali, povećavali broj zastupnika nacionalnih manjina onda je trebalo promijeniti važeće zakonske odredbe. I čudi me da niti SDP, niti HDZ da to nitko do sada nije primijetio, prije bih rekao da je to primijećeno, ali da se namjerno asistiralo iz nekog razloga SDSS-u. Dakle, i ovdje ne govorim ništa protiv pripadnika nacionalnih manjina, dapače, nego čak zagovaram druge srpske stranke koje postoje u srpskom nacionalnom korpusu u RH. Evo, hvala.
Imamo jednu povredu poslovnika, kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Pozivam se na čl. 238., ja ne mogu objasniti g. Grmoju ako on nije razumio raspravu koju sam ja imala, ali ne bih voljela da se ni u jednoj raspravi vežu kruške, jabuke i ženski grudnjaci. Ovo je jedna rasprava, a povjerenje vladi i glasanje o povjerenju vladi je nešto posve drugo. Hvala lijepo.
Moram vam dati opomenu. Imamo sada dva prijedloga za raspravu odnosno dvije prijave, kolega Furio Radin u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Oko brojki, vrlo kako bih rekao nepolemički da preciziramo neke stvari. Jest mijenjale su se brojke Srba u saboru 13 '92., tri '95., jedan '99. krajem '99., a onda nakon toga se desio Ustavni zakon, a u Ustavnom zakonu piše između jedan i tri, a onda su se dogodili novi izborni zakoni, a u tim izbornim zakonima je pisalo tri. A i da se nije desilo to je moguće zato što piše to u Ustavnom zakonu koji se bira kao organski zakon, a koji je superiorniji sigurno Izbornome zakonu. Želim to reći zato što se puno pričalo o tome zato što se to dogodilo početkom 2000.g. nakon jedne velike rasprave i nakon jedne velike pa i svađe ako hoćemo sa ondašnjom vlašću, a nije bila vlada desnoga centra, lijevi centar se sjeća toga i na kraju odlučeno je da će biti između 5, između 6 i 8 s time je bilo jasno odmah od samog početka da će to biti 8. Ja ne znam otkuda, od kuda vam te brojke, ali međutim to se nastavlja već u nekoliko izbora bez ikakvih, bez ikakvih protesta od bilo koga, ali nije bitno. Ja mislim, to je apsolutno legalno je, to je dio Ustavnoga zakona. Ja nisam shvatio šta hoćete reći, ne što se ta i na što se, i na što se, i na što se odnosite jel da, a ne znam kako … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Nemojte kolega Grmoja dobacivat. Povreda Poslovnika kolega Grmoja, izvolite.
Povrijeđen je Članak 238., samo da pojasnim o čemu se radi. Ja ne problematiziram niti tvrdim da predstavnici srpske nacionalne manjine ne trebaju imati 3 predstavnika u Hrvatskom saboru. Ja govorim o zakonu koji govori o načinu izbora i tvrdim da se ne može glasati za tri kandidata nego samo za jednoga i da se može glasati samo za jednoga da bi možda sastav odnosno da bi sjedili drugi predstavnici Srba odnosno barem jedan drugi predstavnik, predstavnik ovdje u Hrvatskom saboru. Evo o tome govorim. Mislim da sam sad bio jasan.
Kolega Grmoja ovo je, kolega Grmoja ovo je bila replika dobivate treću opomenu i kolega Grmoja više ne može govoriti. Kolega Pupovac izvolite, završno Klub zastupnika SDSS-a.
Neka usta ne zavrjeđuju da im se odgovara, ali uši koje to slušaju ponekad zavrjeđuju da čuju drugačije jer stvari stoje drugačije, a ne kako neka usta govore. Kolega Grmoja nikako da nauči to pravilo. Da ono što on govori njegova usta govore nije istina i samo istina i sva istina ovoga svijeta kao što se on predstavlja. Tako je to i u ovom slučaju. Nikako da odustanete iako ste uhvaćeni u lažnoj namjeri da s jedne strane oklevećete Borisa Miloševića, a s druge strane da kažete da je dvoje zastupnika iz Kluba zastupnika SDSS-a i Kluba zastupnika nacionalnih manjina ilegalno u saboru od '99. godine tj. od 2003. godine. Vi naravno niste svjesni što govorite, a to vama nije ni važno. Vama je važno samo da proširite omrazu prema koalicijskim partnerima koji čine sada većinu i onda vam je najlakše da se dokopate Srba i SDSS-a. Vama i nizom drugih. Ako tako mislite stvarati slobodnu Hrvatsku lišenu korupcije, pa vi ste zapravo najveći protagonist korupcije, političke korupcije. Korumpirate duhove ljudi. Uvlačite ih u nešto od čega bi ih trebali oslobađati, ali boli vas da ne kažem što. Vama je važno samo da vidite kako će izgledati stranica na nekom portalu i da li ćete vi biti tamo. Vama je važno samo da vidite kako će izgledati ankete i da li ćete vi biti tamo. A što će stvarno biti od ove zemlje za to vas doista boli vrlo malo. Pa i to malo što imate ne boli vas ni to. Samo da kažem još nešto. Pustite vi to koga će i kako birati tko u Hrvatskoj. Jedni biraju jedne stranke, drugi biraju druge stranke. Ista je stvar i sa zastupnicima nacionalnih manjina. Oduvijek postoji čisti preferencijalni većinski princip za sve zastupnike i zastupnice nacionalnih manjina. Da ste se malo uputili i obavijestili ili pitali one koji sjede iza vas to biste čuli. Za zastupnice i zastupnike koji se biraju kao predstavnici Srpske zajednice u Hrvatskoj u pravilu se javi od 16, 17, 18 do preko 20 i nešto kandidatkinja i kandidata nezavisnih lista i stranaka uključujući i stranku čovjeka koga ste vi spominjali koji bi iz nekog razloga vama bio draži negoli ovi iz SDSS-a. Ne znamo zašto. Ta stranka je bila nekoliko puta na izborima. I taj kandidat je bio nekoliko puta na izborima. Ja ne znam zašto se vi niste odlučili kad je vama već toliko stalo do njega da glasate za njega. Postupak je vrlo jednostavan. Odete u biro nadležan za to i ako niste upisan u listu kao pripadnik Srpske zajednice, kažete ja se želim upisati kao pripadnik Srpske zajednice, imam posebne simpatije prema jednoj kandidatkinji ili kandidatu i želim za njega glasati, to će trajati možda 24 sata poslije ću se vratiti tamo odakle sam došao, biti ono što stvarno jesam i vrlo je jednostavno. I onda nema potrebe da pametujete ovdje nama, da obmanjujete ljude, da širite omrazu koju zajedno sa nekim tko ima veoma ozbiljan mandat i koda su Srbi podržali u njegovom mandatu, širi okolo omrazu prema svima. I od društva tolerancije stvara društvo mržnje. I od društva rasprave o stvarima o kojima ovo društvo treba raspravljati stvara društvo poganih riječi. I umjesto da nas vodi, on se ponaša kao čovjek koji sam nema kompasa, a tako se ponašate i vi. Ako mislite da ovoj zemlji treba netko tko je bez kompasa, ne ovoj zemlji treba ozbiljan kompas.
Došli smo do kraja rasprave, pa sada idemo na glasovanje. Molim vas kolegice i kolege, dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Borisa Miloševića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Anje Šimprage. Molim vas, glasujmo. Glasovalo je 82 zastupnica i zastupnika, jednoglasno je donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. I još samo jedna odluka, molim vas, Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Bošnjakovića, zastupnika u HS-u. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke za vrijeme trajanja zastupničkog mandata, uskraćuje se odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Dražena Bošnjakovića po zahtjevu supsidijarnog tužitelja Josipa Vujčića. Molim glasujmo. Glasovalo je 79 zastupnika i zastupnica, svi su bili za pa je donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Hvala vam svima. Vidimo se u srijedu. SJEDNICA PREKINUTA U 14,47 SATI.
Dobar dan svima, dobro jutro. - Konačni prijedlog Zakona o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica, drugo čitanje, P.Z.E. broj 217 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona što znači da amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. S nama je državni tajnik gospodin u Ministarstvu financija, gospodin Stjepan Čuraj. Želite li uzeti riječ? Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici, kao što je i rečeno pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica. Zakon koji je izrađen sa ciljem daljnjeg usklađivanja hrvatskog pravnog okvira s propisima EU, konkretno ovime se prenosi Direktiva 2019/2162 Europskog parlamenta od kraja 2019. sa ciljem prije svega kako bi se harmoniziralo fregmentirano tržište i stvorio učinkoviti okvir za pokrivene obveznice koje su zapravo značajan instrument kao što ćete vidjeti iz daljnjeg izlaganja dugoročnog financiranja kreditnih institucija. Ono što zapravo se time želi napraviti odmah ovako u srž je da se upotrebom ovih modela financiranja zapravo poboljša samo način financiranja kreditnih institucija i stvori, zapravo modela kao stabilnog i troškovno učinkovitog izvora financiranja za kreditne institucije i osigura visoka razina sigurnosti za ulagatelja što naravno doprinosi razvoju i samog tržišta pokrivenih obveznica i razvoju zapravo unije, tržište kapitala. Preneseno kao i svaki puta dosada kad su ovakve teme ovdje pred vama uvijek EU nakon financijske krize koja je bila 2008. pa nadalje ide u dva smjera omogućavanjem većeg opticaja novca u gospodarstvu, poticanjem razvoja gospodarstva uz što sigurniji način. Sigurniji način za onoga tko novac prikuplja, ali i onih prije svega ulagatelja kako ne bi došlo do prelijevanja, em bilo kakvih drugih, temeljem bilo kakvih financijskih poteškoća na građane. To je onaj osnovni cilj kojim cijelo vrijeme ovdje govorimo. Dakle, paralelno podizati sigurnost i podizat mogućnost financiranja. Same pokrivene obveznice su dužnički instrument financiranja koji izdaju kreditne institucije. One su osigurane posebnom, posebnim skupom imovine kojim se osigurava visoka razina sigurnosti koju sam naveo za ulagatelje. Uobičajeno su to krediti osigurani stambenim nekretninama ili krediti javnog sektora na koji ulagatelj ima pravo prvenstva u slučaju insolventnosti izdavatelja pokrivenih obveznica odnosno kreditne institucije. Naime, taj mehanizam generalno koji sve, prije svega ajmo reći sa ovim glavnim ciljem kojim sam rekao i direktive za zaštiti se ulaganja uspostavljenjem minimalnih usklađenih pravila na razini cijele EU čime mi i našim institucijama se otvara mogućnost preko ovog modela prikupljanja sredstava na razini cijele EU i obrnuto da se time ujednače i pravila igre i pristup ovakvim modelima financiranja koja nisu mala. Prije svega Europa prednjači u ovakvom obliku financiranja. Moramo znati da što se tiče kad gledamo svjetsko tržište pokrivenih obveznica, preko 60 odnosno 63% je u eurima. Ono što je bitno kao što sam rekao, ta sigurnost koja se ovdje očituje kroz mehanizam dvostruke zaštite. Zašto dvostruke zaštite? Zato što to podrazumijeva da ulagatelj ima pravo potraživanja prema izdavatelju pokrivenih obveznica i prema imovini za pokriće u slučaju insolventnosti. Dakle, takva imovina koja se stvara, koja mora biti stvorena prije samog pokretanja programa izdavanja ona se odvaja, dobiva svog nadzornika koji njom upravlja odnosno nju nadzire i osigurava uvijek da je likvidna, a s time zapravo direktno ona se izdvaja od bilo koje druge imovine kreditne institucije za bilo koje druge vrste prioritetnih naplata u postupku likvidacije, sanacije ili bilo kojeg postupka insolventnosti. Plus što naravno izdavatelj osigurava i dalje namirbu ulagatelja i ostalom imovinom. Dakle, dvostruki nivo osiguranja. Znači prije svega u skup za pokrića mora ući visoko kvalitetna imovina za pokriće, najčešće kao što smo rekli to su proizvodi i plasirani krediti koji imaju osiguranje u nekretninama odnosno stambeni krediti, ali mogu biti i drugi oblici financijskih proizvoda ili ulaganja kao što su recimo državne obveznice. Najčešći omjer je upravo recimo oko 90%, neke države su i ograničile da minimalno može biti 85% odnosno mora biti 85% proizvoda odnosno kredite, stambenih kredita u skupu za pokriće. Ono što zakonom ovdje također predviđamo za one manje banke, a to je nama posebno interesantno, a to je mogućnost zajedničkog financiranja odnosno zajedničko izdavanje pokrivenih obveznica. Dakle, ne samo jedna institucija, dakle može biti da svaka pojedinačna institucija to može napraviti na onda njima isplativiji način. Ono što je isto također bitno i di se puno pridaje pozornosti je ta, cijelo vrijeme navodim ta sigurnost, naravno je i samo održavanje i obveza održavanja skupa za pokriće, dakle koja se manifestira da razina kolaterizacije mora biti 5% iznad nominalnog plasmana. I prije svega mora se održavati zaštitni sloj za likvidnost koji zapravo kako bi skup za pokriće uvijek imao likvidna sredstva za isplatu predviđenih odljeva u periodu od 180 dana, dakle za servisiranje tih samih kredita koji stoje u skupu za pokriće. Naravno prije nego što sam dobio odobrenje treba nadzornik kojeg se imenuje iz redova ovlaštenih revizora, dati svoje odobrenje što se tiče same kvalitete sastava skupa za pokriće da postoji dostatan u pravilu skup. I on se upisuje u posebni registar. Naravno kao i kod svakog izdavanja nije ovdje prospekt, ovdje se radi o programu. Treba se ishoditi prethodno mišljenje HNB-a i onda se podnosi HANFA-i kao tijelu koje vrši ne samo i odobrenje, nego i daljnji nadzor. Dakle, cijelo vrijeme za trajanja ovog striktnog, dakle to je na određeni rok koji se izdaje najčešće dugoročni, on može biti i srednjoročni HANFA ima dva oblika nadzora. Jedan je posredni i neposredni ili neposredni i zajedno sa nadzornikom skupa za pokriće kontrolira sastav i kvalitetu onoga što je zapravo sami kolateral cijelih obveznica, odnosno izdavanja ovih obveznica. Ono što je zapravo najbitnije, prije svega rizik ostaje u bilanci. Banke tu razdvojimo se od one sekuritizacije. Ovim se potiče da banke više ulažu u stambene, odnosno izdaju i odobravaju stambene kredite kako bi u slučaju potrebe namicanja sredstava, imali smo prošle godine Erste banku koja je radi regulatorni marel zahtjeva, odnosno regulatornih zahtjeva išla u izdavanje obveznica na međunarodnom tržištu od 400 milijuna eura. Naravno ovime bankama se omogućava da ta izdavanja s obzirom na visok nivo zaštite, odnosno sigurnosti budu što jeftinija, što manje imaju manje prinose ulagateljima upravo zbog manjeg rizika, pa je time sama kamata manja. Tako da oni potiču ulaganje u tržište stambenih nekretnina. Samim time potiču i dio gospodarstva, samim time i imaju mogućnost dobivanja sredstava ne samo svojih regulatornih zahtjeva di se otvara velika mogućnost i samog financiranja. Danas naravno to ne znači da će svi odmah to raditi, to je stvar gdje mi zapravo nudimo jednu diverzifikaciju samog izvora sredstava bankarskog sektora koji je prije svega siguran, najsigurniji praktički na tržištu i koji omogućava daljnji multiplikativni efekt i naravno otvara sekundarno tržište upravo tim proizvodima i povećava nam tržište kapitala koji i onako u Hrvatskoj znamo da nije na toj razini koju bi mi svi željeli. Dakle, ovime osim što transponiramo, dajemo mogućnost našim kreditnim institucijama da se na razini Republike Hrvatske i ne samo na razini europske, njihovih matičnih banaka. Tu ću navesti neke iznose, nego da se i na razini kao što smo imali prošlu godinu ovdje izdaje, jeftinije dobivaju sredstva, kvalitetniji proizvodi rade plasmani kako bi ulazili u taj skup za pokriće. Jer samo kratka informacija, recimo od ovih najvažnijih banaka koje se pojavljuju na hrvatskom tržištu najvećih zapravo recimo jedna Unicredit grupa je kroz nekoliko programa, dakle šest programa plasirala tako 65 milijardi eura, Intesa Sanpaolo 75, gotovo 75 odnosno 74 kroz 4 različita programa, Erste gotovo 20, Raiffeisen 3, OTP 2,2 itd. Ono što sam rekao da je ovaj dio najviše razvijen što se tiče EU, skandinavske zemlje, Njemačka, Španjolska, Portugal veliku većinu gotovo pola neki više, neki malo manje sredstava iznosa zaduživanja imaju preko ovog zapravo proizvoda, odnosno ovoga samoga modela. On ukratko omogućava samim bankama da imaju manje troškove financiranja, da imaju bolje raspoređeno i vode računa o svojoj imovini i onim plasmanima, dakle kad znamo da u skup za pokriće moraju ići visoko kvalitetni plasmani dajem jedan miks mogućnosti zaduživanja diverzificiraju, dakle mogu birati i naravno ide se ka toj većoj sekuritizaciji. Što se tiče ulagača, ulagači u ovome mogu biti najčešće, mislim to jesu financijske institucije, banke, određeni mirovinski fondovi recimo mogu biti. Dakle, to je jedna prilika i za naše mirovinske fondove ali i ostala osiguravajuća društva i centralne banke oni koji mogu samofinanciranje. Dakle, ovime zapravo otvaramo jednu mogućnost našim kreditnim institucijama da prelaze na tržištu zaduživanja sa sigurnijem, jeftinijem načinu a ujedno otvaramo i našim ulagačima, ali i naravno ulagačima diljem EU jednu sigurnost samog ulaganja. I ono što je kod te sigurnosti najbitnije da se cijelo vrijeme prati sastav tog skupa za pokrića ako slučajno neki odu plasmani u NPL, odnosno u difolt. Oni se zamjenjuju drugima, dakle apsolutno cijelo vrijeme se tjera banke da vode brigu i to se naravno nadzire i da povećaju kvalitetne plasmane kako bi upravo i sutra mogli dobiti dodatna sredstva. Evo ukratko stojim za sva pitanja. Naravno na kraju i u ime predlagatelja ćemo reći da prihvaćamo amandmane Odbora za zakonodavstvo na članak 7. i članak 71.
Pitanja će odmah i doći. Gospodin Zvane Brumnić prva replika.
Zahvaljujem. Poštovani predstavniče Vlade uvijek je za očekivati da Vlada pošalje onoga tko najbolje pozna tematiku. Moram priznati neću reći da vi ne poznate dobro tematiku, ali mislim da je ministar Paladina bio daleko bolji izbor da predstavi ovako nešto, pa bih vas ja u skladu sa time pitao razlika između ovoga šta danas predstavljate i onoga što je bilo do sada na tržištu gdje su naši mirovinski fondovi izgubili 12 milijuna naših novaca u obveznicama kojim je država omogućila odnosno da ih kupe tvrdeći da su dovoljno sigurne, dok je isto vrijeme g. Paladina zaradio na tim obveznicama 30 milijuna. Pa da li je tako nešto moguće u skladu s ovime i koja je razlika dosadašnjeg modela i ovog sada? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Dakle, ovdje je riječ o dva totalna suprotna različita ulaganja, ovdje govorimo o mogućnosti koje imaju samo kreditne institucije ne govorimo o izdanju obveznica privatnih društava odnosno trgovačkih društava. Dakle, po ovom modelu on se odnosi samo na kreditne institucije dakle ovaj model za ulagatelja predstavlja daleko veći opseg i pogotovo za mirovinske fondove. Mirovinski fondovi imaju tri vrste mogućnosti ulaganja, znamo A, B i C, znamo njihovu rizičnost i određene prinose, znamo po kojim pravilima striktnim rade i sami mirovinski fondovi i izvlačiti jednu investiciju koja možda nije se isplatila za razliku od više njih koji su u onom A grupi investiranja treba promatrati na razini prosjeka i na razini godišnjeg rezultata. Ovo je drugi par rukavica ako tako mogu reći, ovdje se radi o onome kako banke priskrbljuju novac i kako će se zaštiti buduća ulaganja, a i bankama osigurati veći priljev.
Hvala. Gospodin Troskot.
Poštovani državni tajniče. Prije nego postavim pitanje htio bih se zahvaliti vama i poštovanoj kolegici koji ste predstavnici ministarstva iz razloga što nije lako pripremiti ovakav zakon, bez obzira šte netko misli o tome, dakle suština jest da se na tržištu kapitala u Hrvatskoj zapravo nudi novi proizvod, dakle ovako nešto nismo imali. Međutim, ono šta mene interesira jest sljedeća stvar, pitanje nadzora, a to je da te nekretnine će biti plasirane na odnosno obveznica pokrivena nekretninama ili nekom imovinom će biti plasirana na tržište kapitala, međutim taj kredit ili ta pozadina može doći u određenu rizičnost, pa me čisto interesira nadzor same HNFA-e, vidite li određene rizike s obzirom da nije problem samog formalnog pripremanja zakona nego njegove implementacije i prije svega zaštite naših potrošača i zaštite svih sudionika na tržištu? Hvala lijepa.
Odgovor.
Apsolutno upravo zato što je to izuzetno bitno i u samom nazivu ovog zakona govori se o izdavanju i javnom nadzoru pokrivenih obveznica i kad gledate samo strukturu zakonskog prijedloga pred vama od 71 članka 18 govori o izdavanju, a ostatak do 71 govori o nadzoru, dakle 2:1 i više je omjer onoga što smo propisivali ovdje u smislu samom kako se izdaje i onda što nakon. Dva modela su nadzora, prije svega svi izdavatelji su dužni redovito izvještavati nadzornika odnosno konkretno ovdje je HANF-a oko stanja za pokrića i samog stanja proizvoda, naravno mi tu imamo i onoga neovisnog nadzornika skupa za pokriće koji paralelno radi na likvidnosti i održavanju onoga što stoji iza tih obveznica, a to je zapravo najbitniji dio naravno i imamo posredne nadzore gdje u suradnji i sa HNB-om kao regulatorom koji i inače nadzire banke se na jednoj polugodišnjoj razini [[Upadica Radin: Vrijeme.]] obavljaju upravo nadzor i kvaliteta toga plasmana.
Gospodin BEgonja.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče. Dakle, mi ovim zakonom preuzimamo Direktivu 2162/2019 i po prvi put stvaramo zakonodavni regulatorni okvir u RH glede izdavanja pokrivenih obveznica kao nekakvog novog financijskog proizvoda i naravno njihov javni nadzor. Nesporno je da je ulaganje financijskih sredstava u pokrivene obveznice za ulagače siguran plasman jer je ulaganje osigurano izdvojenom imovinom koja se upisuje u registar osiguranja. Zanima me imamo li saznanja koliki je interes kreditnih institucija za plasmanom ovog novog proizvoda i molio bih ako vrijeme dopusti još jednom pojašnjenje nove uloge ili proširene uloge nadzornika skupa? Hvala.
Hvala, odgovor.
Zahvaljujem. Dakle, sami interes možemo iščitati iz onih podataka koje sam rekao o dosadašnjim plasmanima i mogućnostima kako tijekom godina to raste, ne samo u Europi koja je recimo 2005. praktički jedina imala ovakav sustav financiranja. Kada je došla kriza drugi su uvidjeli i to je ono što vrlo kratko mogu samo napomenuti da ilustriram, 20 institucija kreditnih koji su za vrijeme prošle financijske krize upali u krizu, koji su imali ovakve pokrivene obveznice sve do jedne su naplaćene i bile likvidosne i sigurne za onoga ulagatelja. Dakle, samim time na 2019. već se smanjio drastično, mislim drastično dakle za preko 10% od onih 100% 2005. sa europskih tržišta došlo na 80 i nešto posto u ukupnom udjelu, rekao sam da je euro preko 60%. Što se tiče nadzornika on je novi pojam, on apsolutno ima cilj da formira i da prati i održava onaj zaštitni sloj i likvidnosti za sve buduće odljeve samog skupa.
Gospođa Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. I vi ste istaknuli, a treba još jedanput napomenuti da zapravo izdavanje ovakvih pokrivenih obveznica producira i podrazumijeva visoke troškove početne troškove koje često manje banke ne mogu same podnositi. Dakle, u zakonu je predviđeno da se onda te banke mogu i udruživati i na taj način zapravo stvoriti značajniji kapital, ali isto tako i značajniju sigurnost jer upravo je važno u ovome što ste rekli da se to zajedničko financiranje bude i da taj zaštitni sloj likvidnosti bude značajan i on u samom zakonu je i predviđen od najmanje 180 dana. Evo bilo bi dobro da to još jedanput istaknete.
Hvala. Izvolite odgovor.
Da, evo ako mogu onda samo nadovezat se upravo je to i prepoznato s obzirom na veličinu naših tržišta i naših banaka, na samo izdavanje i troškove izdavanja programa ono kako bi se u narodu reklo da ne ispadne da je skuplja pita od tepsije, dakle i da samim time to ne odvrati od ovog sigurnijeg mogućnosti ulaganja i skrene u nešto rizičnije naše kreditne institucije predviđen je uvjet i mogućnost da se više ne, ne dvije nego čak i nekoliko kreditnih institucija zajednički udruži od kojeg formalno je jedna kreditna institucija izdavatelj, a druga ili više njih prodaju imovinu koja će zapravo služiti za pokriće, dakle apsolutno time se ne samo rizik je tu raspoređen sukladno učešću, ali time se i omogućava jeftiniji pristup ovome programu i ovome sustavu. Što se tiče koraterizacije dakle i ono sve što se izda ako je to na milijardu, 500 milijuna, mora biti 5% više u skupu za pokriće samih nekretnina i određenih drugih instrumenata za osiguranje nego što je plus ovih 180 dana koje ste spominjali.
Hvala. Gđa. Orešković.
Hvala. Iz vašeg izlaganja izdvajam da je ovdje cilj potaknuti ulaganje ujedno ostvariti sigurnost obveznica kao jednog kreditnog instrumenta kod kojih su nekretnine sredstvo osiguranja. Ja vjerujem da ste dobro upoznati sa slučajem ministra Paladina, koje obveznice, tvrtke u kojoj je bio predsjednik uprave tvrtke IGH, stekao u trenutku kada su od tih obveznica odustale i banke i mirovinski fondovi i kad je njihova vrijednost bila tzv. jung, a da je potom na temelju tih obveznica stekao potraživanje vrijedno 19,4 milijuna kuna na koje može računati kad se prodaju nekretnine u Splitu. U ovom zakonu ja ne vidim niti jedan jedini iskorak kojim se nositelje i imatelje obveznice i ulagače štiti od situacije u kojima netko na temelju privilegiranih informacija gotovo protupravno stječe nesrazmjernu imovinsku korist. Ako imate nekih saznanja na koji način bi se ovdje mogle ostvariti zaštite da ne dolazi do novih Paladina, ja vas molim da mi to pojasnite.
Hvala. Izvolite odgovor.
Dobro, mislim ranije sam uvaženom zastupniku Brumniću isto slično odgovorio, dakle to su dvije apsolutno različite stvari samo što se isto zovu, dakle različit je izdavatelj, različiti su mu zakonski okviri po kojima se izdaje i različiti su uvjeti. Kada to rade trgovačka društva koja su izlistana, pogotovo koja su izlistana na burzi oni moraju pratiti određene uvjete i naravno ova pitanja koja ste vi istaknuli nisu više za mene možda za nekoga drugoga. A što se tiče ovoga načina da se ovdje osigura apsolutno je osigurano da ne može doći do bilo kakve manipulacijom ne znam kojih informacija jel sami program i sami skup za pokriće kojim banke osiguravaju plasman obveznica je transparentan u načinu i radu i samog nadzornika i nadzornika skupa za pokriće i HANFA-e, tako da su to dva odvojena ja bi rekao svijeta. Jednostavno je neusporedivo.
Hvala lijepa. Gospodin Pavić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani tajniče, znate i sami da trenutno hrvatski građani imaju u bankama otprilike nekih 250 milijardi kuna koje stoje i zapravo umjesto da se taj novac oplođuje oni zapravo gube, te naplaćuju se još s njima ovoga i troškovi bankarskih, bankarskih poslova u vezi novca i vođenja računa, svašta se tu nešto naplaćuje. E sad, u ovom zakonu nema nigdje mogućnost da odnosno nije spomenuto da u te obveznice ulažu i naši sugrađani. Možete li mi molim vas reći koja je prepreka da se i sugrađani uključe u to, naši građani budući da novac imaju, a trenutno imaju zapravo minus zbog toga što taj novac čuvaju na bankama. Budući da ta banka ista te obveznice izdaje zar ne bi bilo normalno da se omogući i tim štedišama da ulože taj novac? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem na pitanju. Da, svjesni smo apsolutno da će biti veliki interes za ulaganje u ovakve sigurnosne instrumente s obzirom na inflaciju koja je i koja jede cijenu, jedu vrijednost novca. Građani ovdje mogu posredno ulagati putem određenih investicijskih kuća koje, kojima je ovo zapravo jedino i moguće u smislu ne zakona toliko koliko samog činjenice da se radi o velikim izdanjima koja su stotine milijuna eura, dakle sami programi su tako napravljeni. Kad se kreće u izdavanje zna se tko se prijavljuje, tko može biti i koji su uvjeti da neko uopće da tako kažem sjedi za stolom, taj stol ne može biti od stotinu tisuća ljudi, ali tih 99,99% ljudi može preko određenih fondova o kojima smo u Zakonu o tržištu kapitala govorili, pa posredno i svojih mirovinskih fondova sudjelovati u ovakvih izdavanjima.
Hvala. Gospodin Kliman.
Hvala lijepa. Gospodine državni tajniče, evo pohvaljujem ovaj zakon, definitivno je potreban za, za naš financijski sustav, međutim evo jedno pitanje bih postavio. Svi smo svjesni da novaca u ovom prethodnom periodu je bilo u izobilju, ono što, što i naš financijski sustav kaže, međutim jedan od ciljeva ovog zakona je da se i financira gospodarstvo. Dakle samim time što je novaca bilo u izobilju bili smo svjesni i prigovora gospodarstvenika da je sve teže do njega i doći. Da li će relaksirati ovaj instrument dakle dvostruke zaštite odluku banaka kad se budu one odlučile za taj, za realizaciju tog instrumenta i njihove odluke da ipak naši gospodarstvenici jednostavnije dođu do, do kapitala i da bi mogli realizirati svoje poslovne zamisli.
Hvala. Odgovor.
Evo zahvaljujem, da apsolutno to je jedan od dodatnih mogućnosti koje banke imaju sada pred sobom kako bi servisirali i svoje obveze, ali prije svega i svoje planove, dakle uz određene ostale sredstva i namicanje kapitala, ali i obveza kojih regulatori namiču ovo daje dodatnu mogućnost koja je po svemu sudeći po proizvodu, po načinu i komplicirana i zahtjevna, ali najsigurnija i jamči najmanje troškove banci, dakle jedno nije samo bez toga banka koja nema kvalitetan adekvatan, adekvatne proizvode kako bi formirala kvalitetan skup za pokriće nažalost neće moći, a onda će ona posegnuti na sekundarno tržište pa će izvršiti određene operacije i primaknuti takve kvalitetne proizvode, dakle kupovati određene plasmane od drugih banaka ili određene državne obveznice kako bi dobila to i time generirati još dodatni benefit uz samu mogućnost primicanja novca i financiranje gospodarstva koji je ovo cilj.
Hvala. Gospodin Kirin.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani tajniče. Što su obveznice, a što su dionice to znamo. Da su obveznice vrijednost dužnički vrijednosni papir a dionice vlasnički vrijednosni papir. Da pojednostavimo, jednostavno obveznice predstavljaju posuđivanje novčanih sredstava koja se kasnije u cijelosti vraćaju imatelju obveznice uvećano za kamatu. Tko m ože učiniti emisiju obveznica? To su državne institucije da ne nabrajamo, ali mogu i dionička društva koja na način dolaze tako do sredstava potrebnih za poslovanje, a da ne mijenjaju vlasničku strukturu. Molim vas što se događa sa ekstremnom inflacijom i da li se danas mogu izdati dionice bez pokrića, što smo imali u prošlosti priliku vidjeti recimo kada se gradio tunel Učka. To se vjerojatno dopredsjednik sjeća ili još neke državne firme. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Mislili ste obveznice bez pokrića. Dakle, prilikom izdavanja bilo kojih vrijednosnih papira, odnosno i dužničkih koje u sebi sadrže i dužničke instrumente izrađuje se određeni prospekt, ovdje se zove program koji traži odobrenje nadležnog tijela, to je HANFA-e pogotovo kad se radi o dioničkim društvima gdje se stavljaju informacije za ulagatelje o samoj rizičnosti. Šta znači o samoj rizičnosti? Znači što stoji i čime se jamči sigurnost ulagatelju. Što stoji iza tih obveznica? Na koji način su ulagatelji zaštićeni? Što je veći iznos same imovine koja stoji iza toga, svojevrsnu kao hipoteku koju stavljate kada dižete obični kredit to je cijena zaduživanja manja jer je rizik, element rizika manji. Dakle, ovdje govorimo samo o onome što kreditne institucije, ovo se ne radi za bilo koje dioničko društvo, trgovačka društva ne mogu po ovom zakonu se zaduživati. Ovo je samo specifično napravljeno za kreditne institucije.
Hvala. I gospodin Bartulica.
Zahvaljujem poštovani državni tajniče. Načelno podržavam svaki pomak koji će doprinijeti da naše tržište kapitala oživi. Međutim, mene zanima nešto drugo. Puno ste govorili o rizicima, o povjerenju, o tržištima kapitala. U zadnjoj emisiji naših obveznica evo prije par tjedana vidimo kakvo je stanje i da zapravo tržišta kapitala nemaju veliko povjerenje u Hrvatsku. Uvjeti su dosta pogoršani u odnosu na samo prije par mjeseci, pa me zanima da li možete to komentirati. Dakle, po mojim saznanjima kamatne stope su veće nego one na kojima se Grčka zadužuje. Pa znam da nije strogo ova tema, ali bih cijenio ako možete to komentirati.
Vrijeme. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Da, prije nekoliko tjedana završili smo refinanciranje. Naravno prije svega sama globalna neizvjesnost utječe itekako na tržište kapitala. Ono što je bitno i što nas je ohrabrilo da interes kojim smo mi išli u plasmanu novoga bonda bio višestruko veći od onoga što smo najavili. Dakle, s tim dižemo, pokazujemo i samom financijskom tržištu povjerenje ulagača u našu obveznicu i to je jedan od onih pokazatelja koji je isto bitan, ne mogu reći bitniji nego same cijene koje smo postigli, a cijena je kurentna na tržištu koja je. Dakle, … [[Govornik se ne razumije.]] koji je za određenu zemlju dosta, dosta nizak i razlike su tu u nekoliko baznih poena, maksimalno desetak baznih poena od zemlje do zemlje što se tiče sličnih kreditnih rizika, odnosno samih investicijskih rejtinga. Naravno tržište je izazovno i ono vrijeme jeftinog novca je svima jasno iza nas.
Hvala. Nemate više replika. Prije nego što idemo dalje jedna kratka obavijest. Budući da po broju prijavljenih govornika raspravu ćemo vjerojatno završiti ranije. Iznošenje strategije klubova, stajališta klubova, oprostite, ćemo započeti po završetku ove rasprave, rasprave o ovoj točki. Dakle, ja bih vas molio da obavijestite klubove i kolege koji namjeravaju govoriti da će moći govoriti odmah na kraju ove točke da se pripreme. Žele li predstavnici klubova, izvjestitelji klubova, odbora pardon govoriti? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi je gospodin Troskot koji će govoriti u ime MOST-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani narode koji ste sa nama ovdje i pratite ovu raspravu. Iako možda nema formalnog nekakvog poveznice ima itekako sadržajne poveznice sa slučajem Paladina i s obzirom da je bio, nisam mislio govoriti o tome, ali s obzirom da je bilo dotaknuto kroz pitanja i s obzirom da i sam naziv, dakle pokrivene obveznice je povezano i sa ovim zakonom, a i sa onim što se događalo n a tržištu kapitala. Dakle, mislim da sam dužan se vratiti na tu tematiku pa poslat određene poruke. Što se tiče samoga Paladine, dakle to je vrhunski mešetar, eto vrhunski mešetar koji ja ne znam da li može svoju mater pogledat u oči šta je napravio i kako može pogledat dakle svima nama koji imamo svoje novce u mirovinskim fondovima i umirovljenicima, ali više se to odnosi, dakle na sve nas koji čekamo u budućnosti, dakle tu mirovinu koja bi nam trebala biti isplaćena. Prije nego se vratim na same mirovinske fondove meni nije iskreno jasno kako je premijer Plenković mogao sebi uzet osobu kao prvog sugovornika koji je oštetio fond, Fond NEK znači nuklearna električna energija koja je direktno vezana na Ministarstvo gospodarstva i ako nam usluga pohrane dakle materijala od nuklearne energije bude na lošoj razini možete slobodno se obratiti Paladini koji je oštetio taj fond sigurno za nekih osam milijuna kuna i ako tebi taj direktni fond koji puni hrvatski proračun ošteti osoba koju ti uzimaš kao svog glavnog suradnika onda tu nešto nije dobro u toj truloj državi Hrvatskoj koju vodi Plenković. Dakle, gdje je poveznica? Poveznica je da su osim mirovinskih fondova kojih ću se dotaknut dakle vlasnici te obveznice bili i komercijalne banke odnosno i Croatia osiguranje kao trgovačko društvo. I to podsjeća na ovu situaciju gdje su one dale novac IGH i taj novac je bio pokriven sa nekretninama u Slavonskom Brodu i Splitu. I šta radi dr. Paladina? Dakle, Paladina iskorištava povlaštene informacije kao predsjednik uprave IGH znajući da će mirovinski fondovi koji su oštetili nas i on kroz njih nas, spustit cijenu i to prodat pazite vi opravdanje koje mirovinski fondovi daju, kaže smatrali smo da će bit potrebni dugotrajni postupci. Od kad je problem ročnosti kod mirovinskih fondova? Pa ona barem nije upitna kod mirovinskih fondova. Dakle, smanje cijenu za 75% oštete sve nas, ovaj mešetar kupi te obveznice odnosno udio kako bi naplatio nekretnine koje je u svojoj kartici naveo da vrijede 30 milijuna kuna PricewoterhouseCooteper revizorska kuća je našla odnosno napravila procjenu vrijednosti nekretnina, nekretnine po financijskim izvještajima vrijede 70 milijuna kuna, što znači da si već sad gledaš kako bi zaradio 40 milijuna kuna na račun mirovina. Pa kako te nije sram? I ta osoba da je dovedena jedna od resornih ministara. Zašto? Da iskoristi svoju poziciju kako bi se pozicionirao na nekretninama. Druga stvar, po pitanju nadzora, ovdje je navedeno da će HNB i HANFA odnosno HANFA prije svega voditi nadzor ovog novog financijskog instrumenta i legitimno je pitanje i nas ovdje, ali i građana koji postavljaju to pitanje kroz nas ovdje, kako će HANFA i HNB vodit nadzor financijskog sustav ako nisu sposobni nadzor odnosno interne kontrole njih samih? Jer moram podsjetit na činjenicu da su određene vodeće strukture, određene političke ekspoziture nastale političkom trgovinom došle na vodeće pozicije viceguvernera, dakle da su kupovale obveznice po povlaštenim informacijama. Još se ne zna ta istraga jel, ali kako će te institucije provoditi nadzore ako nisu sposobne voditi nadzore u svojim institucijama, a ovo je podosta škakljiva tematika s obzirom da ne treba evocirat smo razdoblje financijske krize iz 2007. i osme godine kad se znamo što se dogodilo sa obveznicima i sa kreditima kada je sve krenulo nizbrdo. Nadalje, HNB odnosno sve te vodeće institucije nisu na vrijeme upozoravale za prešutne minuse. Reći će neko lex legis sve je bilo po zakonu, pa je bilo je po zakonu, ali pate naši građani koji su završili u prešutnom minusu u jednom ropstvu, kreditnom ropstvu i nitko se ne brine za te građane. Svi su prešutili do jednog trenutka kada se mi nalazimo u situaciji da građani jednostavno grcaju i niko ne upozorava na takvu situaciju. I sad mi očekujemo da će te institucije vršit nadzor na ovakvoj škakljivoj tematici. Što se tiče samog HNB-a, dakle bilo je izrečeno da je rizik u bilanci banke, točno, dok se ne proda agencijama za naplatu potraživanja koje su čisto usput bile itekako involvirane u ovaj slučaj Paladina. A onda te iste agencije prodaju te naše nekretnine vodećim ljudima odnosno viceguvernerima niti manje niti više nego HNB-a koji nadzire te financijske institucije. Pa to više ne znaš ko je tu lud. Nadalje, što se tiče kupca te obveznice tu je isto problem, barem sa strane Mosta da kupac te obveznice može biti HNB. Njemački ustavni sud, iako je drugačija situacija iz razloga što se ta obveznica bila je lansirana od strane njemačke vlade, ali dođe zapravo na isto jer je rizik zapravo onda u bilanci HNB-a odnosno centralne banke je donio 2020.g. odluku koja se u njemačko financijsko pravnim krugovima nazivam solange bis, sve dok. Dakle, ustavni sud Njemačke ne donose odluku da se ne može više kupovat obveznice od njemačke vlade unutar njemačke vlade unutar Njemačke, dakle to se kupovalo sa obveznicama i vlade i na nivou eurozone se kreirala inflacija. I ovo je slična situacija uz još veći rizik zapravo jer kad ti vlada izdaje obveznicu onda vlada RH i garantira za tu obveznicu. U ovom trenutku će se nać zapravo da će komercijalna banka prodavat obveznicu koja ima hipoteku pod kolateralom i to onda kupuje HNB i HNB kao centralna banka preuzima taj rizik. Mi nismo za to. Treća situacija, velik rizik barem iz financijske situacije da jedan ministar koji je od svog vlastitog zamjenika optužen za kriminal da sada biva postavljen odnosno najavljen da će bit guverner HNB-a i sad zamislite kombinaciju, takva osoba preuzet guvernersko mjesto HNB-a, plus još viceguvernerka koja je ništa drugo nego politička ekspozitura politike trgovine, dakle takva kombinacija u ovakvim cijelim situacijama će dovest do inflacije. Da, jer ja iskreno mislim da Ćorić ne može voditi centralnu banku Hrvatske, on to ne može vodit. I sramotno je da takva osoba inkriminirana i optužena od svog vlastitog suradnika za kriminal da biva postavljena kao dar na tu poziciju. E sad, što se tiče samog ovoga zakona on kao takav nije loš u smislu da hrvatski financijski sustav dobiva još jedan financijski instrument. Šta će biti na strani tržišta? Tržište će onda odlučit da li će netko ulaziti u takav jedan, jednu takvu financijsku transakciju odnosno kupovanje takve jedne obveznice koja će biti pokrivena ni manje ni više nego dakle sa hipotekarnim kreditima najviše. Međutim, ne možemo ne navesti dakle ove rizike i biti slijepi na njih jer opet ćemo se naći u određenim aferama iz razloga što će osobe koje su već sad pod teretima afera preuzeti te iste institucije koje će voditi takve, takve transakcije. Dva, nije da je to neviđena praksa prodaje obveznice koje su pokrivene nekretninama, dakle da je to nešto neviđeno u RH i da takve osobe vode resorna ministarstva. I tu je u pravu kolega bio, ovdje je trebao biti ministar Paladina da nam objasni na koji način mešetarski izvući novce iz mirovinskih fondova i iz fondova za nuklearnu električnu energiju koji su direktno vezani na Ministarstvo gospodarstva i na Vladu RH. I to se i vidi kroz ovakav jedan zakon. Evo ga.
Hvala lijepa. Gospodin Zvane Brumnić, govorit će ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrati. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege, ja se neću više dotakivati ministra Paladine i moje opaske da je on najbolji poznavatelj obveznica i da je u stvari on trebao predlagati ovaj zakon, ja ne mislim da ga je on trebao predlagati i realno čovjek nije napravio niti jednu stvar dobro u svojem životu osim za sebe pa onda dosta teško da bi ovako nešto predstavio dobro. Kao što je predlagatelj rekao Europa je nakon 2008. pokušala naučiti nešto. Pokušala je naučiti da uređeni sustavi funkcioniraju bolje od neuređenih, da veća razina sigurnosti znači veću održivost gospodarstva. I kad pogledate ovaj zakon koji je ustvari donesen 2019. na nivou EU u potpuno drugoj konjukturi ekonomije od one koja se nalazi danas, ovaj zakon je bio nešto dobro, prihvatljivo i čovjek bi rekao logično. Kada to pogledate iz današnjeg rakursa onda si postavite pitanje da li je stvarno povećano osiguravanje novaca u opticaju dobro za i europsku i našu ekonomiju. To je nešto na što je dosta teško odgovoriti. Reći da naše banke nemaju izvore likvidnosti odnosno da nemaju novaca je potpuno netočno. Kolega je ovdje kao predlagatelj izrekao jednu, a uopće ne znam kako bi to rekao ovo im je jeftiniji način dolaska do novaca. Građani im daju svoje novce na štednju po kamati od 0 do onih koji to oroče na jako, jako dugi period do 0,2%. Odnosno ako imate jako puno sreće onda dobite 0,25%. A ove obveznice neće biti izdavane s kamatom manjom od 2-2,5% sigurno, pa vas ja pitam kako je to 2,5% manje od 0,2% odnosno od 0. Znači tu se pojavljuje jedna, jedno pitanje da li je bankama kod nas uopće potreban ovaj novac odnosno na koji način će oni dolaziti do kolaterale. Ja sam na odboru postavio jedno jednostavno pitanje, a to pitanje je da li kolateral dolazi iz Hrvatske kao što će to biti u Hrvatskoj, kao što će to hrvatske banke izdavati odnosno jedine su odnosno financijske institucije jedine su to u mogućnosti izdavati pod nadzorom HNB-a i HANFE ili kolteral može doći izvana. Kolateral može doći i izvana. Tko to može kupiti? Kolega Troskot je maloprije rekao HNB jedan od kupaca ovakvih obveznica. Neka meni netko objasni zašto bi HNB novce koje ima kod sebe puštao u opticaj putem ovakvih obveznica, a ne direktno u dogovoru s bankama. Meni je to potpuno nelogično i besmisleno. To da HNB odnosno centralna banka reagira na tržištu u trenutku nekakvih potresa to je meni logično i tome između ostalog službi makar se je pokazalo da naš HNB tu funkciju nije ispunio. Tako da isto mi se dosta teško složiti da je ulaganje HNB-a u ovakve obveznice nešto dobro, a onda si postavljam pitanje da li će jedan od viceguvernera zaduženih za ovakvo ulaganje biti onaj ministar TČ koji će postati viceguverner TČ. Pa onda gledajući kako je radio u prošlosti za zaključiti je da će na sličan način raditi u budućnosti i tada sve ovo što je predlagatelj dobro iznio o ovome će ustvari postati vrlo upitno. Kažem jedanputa sam kad smo govorili o sekuritizaciji za ovom govornicom rekao praktički sve što dolazi iz Europe bolje brine o nama nego mi sami zato što, zato to treba podržati. Kažem 2019. je Europa znala zašto ovo donosi i dan danas je imati ovaj zakon je realno bolje nego ga ne imati, a ono što je pitanje na koji način ćemo mi to koristiti. Nadzor HNB-a i nadzor HANFA-e nad ovakvim poslovima bi trebao biti u interesu države, to je ključna stvar ovdje, kažem govoriti ovdje o, ovdje, ovdje se govori samo o riziku i ničem više. Tko preuzima određeni rizik? Ovdje ispada da banke preuzimaju sav rizik, a uopće nije točno, preuzimaju ga građani koji su dali novce u te banke. Znači građani koji su položili svoj novac u banke nemaju pravo svoj novac povući iz banke i stavit ga u ovu obveznicu na 2% nego su prisiljeni svoje novce držati na 0 do 0,2% kamate, a s druge strane će financijske institucije između sebe stvarati novi novac sa 2 i više posto kamate. Tako da ja pozivam predlagatelja da kada bude se provodio nadzor da se taj nadzor radi sagledavajući interes ovog društva, a interes ovog društva nije da košto je na mnogim drugim zakonima da rizik pripada nama, a dobit pripada nekom drugom. Onaj tko je spreman riskirati ja se slažem da ima pravo na dobit, al je nelogično da društvo preuzima rizik, a u konačnici društvo stoji iza tih banaka jer mi ćemo isplatiti osiguranu štednju itd. ukoliko se banka zaigra preko granice i isplatit će fond koji je napunjen od banaka od opet novaca koje su uzeli od nas. … [[Upadica iz klupe: Nije dozvoljeno takav… ne razumije se]] Ako oni, ako oni ubacuju onda je dozvoljeno da ja odgovorim valjda.
Ni u tom slučaju nije dozvoljeno.
Ja se ispričavam, njima se obratite jer su se oni ubacili, a ne ja. Ja mogu govoriti sve šta smatram da treba reć.
Poslovnik mi daje mogućnost da…
…da me prekidate u govoru.
Ne, da, ne da razgovaram samo sa zastupnicima, vi ste ga pisali.
Ne ja ga nisam pisao, da sam ga ja pisao ne bi sigurno…
Izvolite idemo dalje, idemo dalje, stoji vrijeme.
Dobro, tako da, da pojednostavimo. Ovaj zakon treba podržati jer uređuje određeno područje. Ono što praktički nije na nama zastupnicima nego je na vladi, a vrlo sličnu stvar sam rekao i kada smo govorili o Zakonu o obnovi, na vladi je da dokaže da će ga provesti. Ovdje je de facto na vladi odnosno na onima koji kontroliraju financijske institucije, a to su HNB i HANFA u ovom slučaju, da provode nadzor nad ovim zakonom tako da ovaj zakon bude na korist hrvatskoj državi, hrvatskim građanima i hrvatskom gospodarstvu, a ne da služi tome da bi se izvlačili novci iz sustava, ne da služi tome da mi preuzimamo rizik, a da netko treći ubire dobit. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Anton Kliman Klub zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica. Ovim konačnim prijedlogom zakona nastavlja se usklađenje hrvatskog zakonodavstva sa pravnim stečevinama EU i direktivama koje su ranije spomenute. Dakle ova direktiva ima za cilj stvaranje učinkovitog okvira za pokrivanje obveznica na razini cijele EU kao što je prije bilo rečeno, dakle ne samo u našem dakle hrvatskom financijskom tržištu nego na području cijele EU i harmonizaciju trenutačno prilično fragmentiranog tržišta pokrivenim obveznicama, što bi pridonijeti razvoju pokrivenih obveznica u cijeloj EU. Ovo je posebno značajno za nas u Hrvatskoj jer trenutačno ne postoji tržište pokrivenih obveznica, obveznicama, tako što će se sa ovim zakonom regulirati i to područje i nadamo se da će i financijske institucije iskazati interes za pokretanje takvih financijskih instrumenata kako bi mogle osigurati kvalitetan kapital za razvoj hrvatskog gospodarstva. Ovaj novi pravni okvir na razini EU doprinjet će povećanju prekograničnih tokova kapitala i ulaganja čime će se, čime će se pridonijeti uniji tržištu kapitala i daljnjem iskorištavanju kapaciteta kreditnih institucija za pružanje potpore kao što sam rekao realnom gospodarstvu, kao i tome da kreditne institucije raspolažu većim brojem sigurnih i djelotvornih instrumenata financiranja. Dakle, pokrivene obveznice su dužnički instrumenti koje izdaju kreditne institucije i koji su osigurani odvojenim skupom imovine odnosno skupom za pokriće na koji ulagatelji u pokrivene obveznice imaju izravno pravo kao povlašteni vjerovnici. Dakle, ono što je rekao i državni tajnik ranije to je rekli bi jedan od najsigurnijih instrumenata za izdavanje financijskog instrumenta obveznica na tržištu i imaju jedan, jedan bazen dakle za pokriće koji se smatra da je danas najsigurniji na financijskom tržištu i kao takvi imaju praktički duplu zaštitu i kroz, kroz same u najvećoj mjeri stambene, stambene kredite banaka, ali isto tako i jednim dijelom u postotku za izdvajanju likvidnih sredstava koji ne smiju biti ovaj manji od 5% cijelo, cijelo vrijeme. Dakle, ulagatelji u pokrivene obveznice istodobno imaju pravo na tražbinu od kreditne institucije koja je izdavatelj pokrivenih obveznica kako vjerovnici u redovnom postupku takva dvostruka tražbina koja se odnosi na skup za pokriće i na izdavatelje naziva se mehanizmom, mehanizmom dvostruke zaštite. Pokrivene obveznice su važan i djelotvoran izvor financiranja za kreditne institucije koje kreditnim institucijama omogućava odobravanje ne samo većih nego i sigurnih kredita što je jedan od razloga zbog kojih su obveznice ostvarile dobre rezultate tijekom financijske krize u odnosu na druge instrumente financiranja. Pokrivene obveznice su imale i ključnu ulogu u financiranju kreditnih institucija tijekom globalne financijske krize jer su zadržali visoku razinu sigurnosti likvidnosti. Dakle, sukladno konačnom prijedlogu ovog zakona pokrivene obveznice može izdati samo kreditna institucija kao što je prije rečeno sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koja je od HANFA-e dobila odobrenje programa pokrivenih obveznica u okviru koje izdaje pokrivene obveznice. Konačni prijedlog zakona propisuje dvostruku zaštitu ulagatelja, u pokrivene obveznice na način da je izdavatelj odgovoran sa svom svojom imovinom za isplatu pokrivenih obveznica i pokrivene obveznice osigurane su skupom za pokriće, odnosno imovinom u vidu kredita koje je izdao izdavatelj, a iz kojeg ulagatelji i pokrivene obveznice imaju prvenstveno pravo naplate svojih tražbina u slučaju sanacije ili prisilne likvidacije izdavatelja ulagatelji u pokrivene obveznice nemaju pravo prijevremene otplate, odnosno tražbine ulagatelja, a pokrivene obveznice dospijevaju u skladu sa ugovorenim rokom, te se isplaćuju skupa za pokriće. Imovina prihvatljiva za pokriće pokrivene obveznice odvaja se od druge imovine upisom u registar skupa za pokriće, te se na taj način pravno obvezujuće izvršivo izdvaja od sve ostale imovine izdavatelje. Konačni prijedlog zakona predviđa mogućnost zajedničkog financiranja što je važno u kontekstu malih kreditnih institucija kao što je prije bilo i napomenuto jer se omogućuje izdavanje pokrivenih obveznica na način da se nekoliko manjih kreditnih institucija može udružiti svoju imovinu za pokriće pokrivene obveznice, dok je izdavatelj jedna kreditna institucija. Znači, otvara se mogućnost da ovom financijskom instrumentu pristupe i manje kreditne institucije na neki način kao jedan sindikat izdavatelja. Nadalje, predviđa se imenovanje nadzornika skupa za pokriće koje obavlja posebne zadaće u pogledu kvalitete prihvatljive imovine, te osiguravanje usklađenosti sa zahtjevima u pogledu pokrića. S obzirom na važnost nadzornika skupa za pokriće konačni prijedlog zakona detaljno propisuje uvjete za njegovo imenovanje, postupak imenovanja kao i njegova prava i ovlasti. Također propisuje se obaveza održavanja skupa za pokriće na način da sve obveze iz pokrivenih obveznica moraju biti pokrivene tražbinama koje proizlaze iz imovine uključene u skup za pokriće. Pokrivene obveznice mogu biti izdane kao pokrivene obveznice sa fiksnim rokom dospijeća ili pokrivene obveznice sa produljenim rokom dospijeća ali isključivo u slučaju postupka prisilne likvidacije ili sanacije izdavatelja. Dakle, kao što je i ranije bilo rečeno jedan veliki dio ovog novog zakona je pokriven sa člancima o nadzoru, dakle tu je opet uz ovo dvostruko osiguranje i nadzor jako bitan dio zakona gdje je definirana, dakle HANFA kao nadležno tijelo za nadzor ali konačno može i HNB učestvovati u tom nadzoru, odnosno osigurava i daje suglasnost za izdavatelje i uključena je naša banka, a HANFA je ta koja najviše vodi računa da sve bude u skladu sa ovim zakonom koji ćemo danas i usvojiti. Kako bi se osigurala usklađena provedba javnog nadzora pokrivenih obveznica konačni prijedlog zakona predviđa da HANFA blisko surađuje sa tijelom koje provodi nadzor kreditnih institucija, sa sanacijskim tijelom, te tijelima u postupku prisilne likvidacije izdavatelja. Dakle, kod samog postupka dobivanja odobrenja za program pokrivenih obveznica bitno je istaknuti kako je kreditna institucija koja namjerava izdati pokrivene obveznice dužna podnijeti HNB-u zahtjev za izdavanje prethodnog mišljenja o poslovnom planu koje se uređuje i određuje izdavanje pokrivenih obveznica a nakon dobivanja pozitivnog prethodnog mišljenja kreditna institucija dužna je HANFA-i podnijeti zahtjev za odobrenje programa pokrivenih obveznica. Dakle zaključno, konačnim prijedlogom zakona uređuje se po prvi puta pravni okvir za razvoj tržišta pokrivenih obveznica u Republici Hrvatskoj na način da će se povećati sigurnost za ulagatelje i otvoriti nove mogućnosti na našem tržištu. Uvođenje pokrivenih obveznica u Republici Hrvatskoj pozitivno će djelovati na jačanje cjelokupnog domaćeg tržišta kapitala. Bitno je istaknuti kako se ovim konačnim prijedlogom zakona uspostavlja nacionalni pravni okvir za pokrivene obveznice koji će biti usklađen na razini cijele EU što je važno i u kontekstu Unije tržište kapitala i postizanje jedinstvenog tržišta čime će se povećati i njegova konkurentnost i neposredno omogućiti daljnji rast gospodarstva. Klub Hrvatske demokratske zajednice će u cijelosti podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Gospođa Dalija Orešković, Klub zastupnika CENTRA i GLAS-a. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. O čemu je ovaj zakon? O izdavanju pokrivenih obveznica i o javnom nadzoru pokrivenih obveznica. Već sam tekst, sam naslov ovog zakona upućuje da je jedino relevantno o čemu mi ovdje trebamo govoriti slučaj ministra Ivana Paladina, a objasnit ću i zašto. Zato što vjerodostojnost vlasti ne proizlazi iz teksta zakona čak niti kad je sam tekst zakona načelno dobar., Puno lijepih stvari piše i u odredbama našeg Ustava, pa ih se ne pridržavamo i ne poštujemo ih u praksi, ne poštuju ih saborski zastupnici, ne poštuje ih Vlada, a puno toga što bi se moglo smatrati protuustavnim možemo pronaći i u ponašanju predsjednika države. Vjerodostojnost vlasti proizlazi i iz toga u kojoj mjeri je ono što je zapisano na nekom papiru, pa bio to Ustav ili zakon možemo vidjeti da se ostvaruje i provodi u praksi i zato vi od slučaja Ivana Paladine ne možete pobjeći. Govorimo o ministru koji je ušao u Vladu, dakle ušao u Vladu, nije u mandatu počinio kazneno djelo pa ga zato USKOK istražuje i uhićuje i smjenjuje s ministarske fotelje. Govorimo o čovjeku kojeg je predsjednik vlade predložio, a parlamentarna većina podržala nakon što je prethodno u svojoj poslovnoj karijeri prevario ili izigrao ajde da ne upotrebljavam termine iz kaznenog zakona, ali izigrao svog poslovnog partnera, oštetio mirovinske fondove, a time i građane RH na način da je na temelju povlaštenih informacija kupio obveznice kada su one vrijedile praktički ništa, a potom stekao potraživanje vrijedno 19,4 miliona kuna koje će naplatiti prodajom nekretnina koje su nekad bile u vlasništvu tvrtke kojoj je on 3 godine bio na čelu kao predsjednik uprave. Takva vlast, takva vlada, takvo resorno ministarstvo nema legitimitet predlagati zakone kojima navodno štiti investitore i tržište kapitala jer takvoj vladi više nitko ne vjeruje. Mi kao saborski zastupnici nemamo što niti raspravljati o takvom zakonu nego trebamo reći da ga vi više nemate pravo niti predlagati. Hvala.
Hvala i vama. I gospodin Josip Begonja zastupat će stavove Kluba zastupnika HDZ-a. Završno. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, danas kroz izlaganje i raspravu čuli mišljenja i stavove predlagatelja saborskih klubova te ovdje u ime, završno u ime Kluba HDZ-a, a vezano za Konačan prijedlog Zakona o izdavanju pokrivenih obveznice i javnom nadzoru pokrivenih obveznica kazat ću da je u našu lepezu financijskih instrumenata prvi put se uvodi jedan novi instrument, jedan novi financijski proizvod. Nemam namjeru ponavljati sve ono što je ovdje već kazano, a ponajmanje o ministru Paladini koji su neki uzeli si za pravo. Reći ću osnovno da je riječ o dužničkim instrumentima srednje i dugoročne ročnosti koje izdaju kreditne institucije. Izdavatelji imaju mogućnost izdavanja pokrivenih obveznica sa strogim rokom dospijeća ili s produljenim rokom dospijeća u slučaju postupka prisilne naplate, prisilne likvidacije ili sanacije izdavatelja. Obzirom da u RH dosada nije postojao zakonodavni i regulatorni okvir koji bi omogućio izdavanje pokrivenih obveznica mi u cilju preuzimanja pravne stečevine EU prenosimo Direktivu 2162 iz 2019. godine i na taj način stvaramo okvir za izdavanje pokrivenih obveznica i javni nadzor pokrivenih obveznica. Važno je napomenuti da je jedan od razloga zašto su pokrivene obveznice siguran instrument i taj što se imovina za pokriće odjeljuje od ostale imovine izdavatelja pokrivenih obveznica i ona ne može biti dio likvidacijske mase izdavatelja niti može biti predmetom namirenje drugih vjerovnika izdavatelja. Ta imovina se upisuje u registar skupa za pokriće, a odobrenje za upis u registar i brisanje iz registra provodi nadzornik skupa za pokriće koji mora kontinuirano provjeravati udovoljava li skup za pokriće uvjetima koji predviđa ovaj konačni prijedlog zakona. O usklađenosti skupa nadzornik je obvezan izvještavati kako HNB tako i Hrvatsku agenciju za nadzor financijskih usluga. Drugi razlog je taj što za pokrivene, što su pokrivene obveznice siguran instrument je i nadzor njihovog izdavanja. Nadležno tijelo za nadzor njihovog izdavanja je već kao što je i kazano Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, a nadzornik skupa je dužan u slučaju sanacije osim HANFI dostavljati informacije Hrvatskoj narodnoj banci, a u slučaju prisilne likvidacije dužan je informacije dostaviti i Hrvatskoj agenciji za osiguranje depozita. Također važno je istaknuti da kreditna institucija koja namjerava izdavati kreditne obveznice je dužna podnijeti zahtjev HNB-u za izdavanje prethodne suglasnosti za odobrenje poslovnog plana kojim se uređuje i određuje izdavanje pokrivenih obveznica. Nakon dobivene prethodne suglasnosti kreditna institucija je dužna HANFI podnijeti zahtjev za odobrenje programa pokrivenih obveznica. I na kraju ovim prijedlogom zakona osiguravaju se i ključne prednosti za gospodarstvo glede odgovornog kreditiranja, visokog kreditnog likvidacijskog ulaganja, osigurava se dostupnost stambenog financiranja za privatne građane, isplativ izvor stranih ulaganja kao i razvoj lokalnog tržišta. Zaključno, u ovom konačnom prijedlogu zakona razvidno je da je predlagatelj usvojio određene primjedbe i prijedloge te mišljenja iznijeta na prvo čitanje zakona radi veće jasnoće pojedinih odredbi samog zakona. I kao što je kazano Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj vladin Konačni prijedlog Zakona o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica. Hvala.
I vama. I gospodin Željko Pavić ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrati, završno također. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, tajniče, kolegice i kolege zahvaljujem, evo javio sam se za ovu kratku raspravu samo zbog toga što nisam dobio pravi odgovor od tajnika zašto nije omogućio našim sugrađanima i našim štedišama u bankama da ulažu direktno svoj novac u takve obveznice. Odgovor da je to omogućeno preko, preko fondova nije odgovor. Zašto nije odgovor? Zato ako smo članovi nekog fonda, ako se učlanimo u neki fond mi ne znamo u koje će se sve obveznice odnosno dionice ulagati odnosno zavisi od toga koji je rizik uključen u kojem pojedinom fondu, da li je rizik mali, srednji ili veliki da se ulaže u obveznice ili i u dionice. Međutim, kad bi vlada, kad bi Ministarstvo financija razmislilo o tome da se prilikom prijave nekog, nekih obveznica koje su pokrivene, a mora se to prijaviti, to ne traje 2 dana s obzirom da treba ići prijava prema narodnoj banci, s obzirom da treba biti elaborat potpisan i sve ostalo, kad bi se omogućilo da se otvaraju fondovi za kupnju tih dionica onda bi se omogućilo našim sugrađanima da kupuju, pardon dionica obveznica, onda bi se našim sugrađanima omogućilo da se učlane u taj fond i da točno znaju koje će se obveznice i da su njihova sredstva sigurna. Nemojte zaboraviti, nemojte zaboraviti koliko je naših sugrađana izgubilo novac u fondovima u bankama. Banke su otvarale fondove, nakon toga su ulagale, građani nisu znali kuda se taj novac ulaže, a vrijednost fonda je padala i danas imaju gubitke i do 75%. A ovo di je sigurno, tu se građanima ne omogućava da se ulaže i tu je problem. To sam i zamolio g. Ćorića da mi objasni, ovo nije objašnjenje. S obzirom da postupak same prijave, same kontrole traje dugo, s obzirom da treba u banci postojati i risk menadžment, sustav samo za taj dio posla, mislim da bi bilo dobro i kvalitetno da se našim sugrađanima omogući da ulažu direktno novac u te obveznice preko, može to biti posrednik, ali fond koji će isključivo kupovati te obveznice i onda je novac siguran. Jer, ukoliko se učlanimo u neki fond, ne znamo koje će se sve obveznice kupovati i ne znamo koji će prihodi biti. Ovdje smo sigurni, ovdje smo sigurni da se novac neće izgubiti. Međutim, sa ovakvim zakonom, tko dobiva profit? Tko zarađuje? Zarađuju institucije, a ako se sjećate rasprave koju smo imali prošli puta kad je bilo, kad se, to je bilo u prvom čitanju, onda je bilo rečeno da zapravo svi koji su bili ulagali u onaj, obveznice od Erste banke, zapravo su bili sve strani ulagači. E sad, pitanje, da li nam je u interesu da dođe novac strani u Hrvatsku i da oni pokupe one postotke koje trebaju pokupiti od kamata ili je u interesu da naši građani, naši sugrađani taj novac ... [[Govornik se ne razumije.]] koji imaju trenutno na štednji, a rekao sam već ranije, trenutno na štednji imamo viška otprilike 250 milijardi, što je više od 30 milijardi eura. Ja ne vjerujem da će ijedan, ijedna emisija tih obveznica biti veća od 500 milijuna eura. Prema tome, novac postoji u Hrvatskoj, imaju ga naši sugrađani i trebamo im to omogućiti. Bez obzira na to što to nije uključeno u Zakon, mi ćemo glasati za taj Zakon jer smatramo da je Zakon dobar, ali evo, apeliramo na Vladu i na Ministarstvo da se razmotri i ovaj naš prijedlog i naša sugestija. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Time zaključujem raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica, drugo čitanje, P.Z.E. br. 217, predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane Odbora za zakonodavstvo te oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem sada na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Glasovalo je 123 zastupnica i zastupnika, 199 za, 4 suzdržana i donesen je Zakon o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica. Izvješće o stanju u sektoru vodnih usluga i radu Vijeća za vodne usluge za 2020. Podnositelj je Vijeće za vodne usluge. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno Članku 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o stanju u sektoru vodnih usluga i radu Vijeća za vodne usluge za 2020. godinu. Molim glasujmo. Glasovalo je 107, 77 za, 14 suzdržanih i 16 protiv pa je donesen zaključak kako je predložilo matično saborsko radno tijelo.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Tražim stanku u ime Centra i GLAS-a u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija. Ovakva stalna rekonstrukcija svojevrsna je ustavna kriza u kojoj se zloupotrebom poslušničke parlamentarne većine na vlasti održava najteži kriminal od kako je stjecanja samostalnosti i neovisnosti. Kolegice i kolege koruptivna vlast ne samo da nije vjerodostojna nego nije niti domoljubna. Stoga dragi HDZ-ovci uzalud držite ruku na srcu kada se svira himna. Ovakva stalna rekonstrukcija izravno je potkopavanje i države i njezine demokracije. Dosada je iz vlade Andreja Plenkovića rekonstruirano koliko, već 20-ak ministara zbog teških korupcijskih afera, a iz svega što znamo o Mario Banožić, o Viliju Berošu, o Ivanu Paladina možemo računati da su i oni na redu da prvom prilikom budu također rekonstruirani. Prestanite s ovakvom farsom. Legitimna je jedino ona vlast koja se rekonstruira na izborima. Hvala.
Stanka je odobrena. Drugi na redu je kolega Raspudić, izvolite.
U ime Kluba zastupnika MOST-a tražim stanku od 10 minuta radi dodatnih konzultacija. Koristim ovu priliku da čestitam Nikoli Grmoji na uspješnoj rekonstrukciji vlade. Zašto Grmoji? Pa Grmoja je tražio i skupio potpise za smjenu Aladrovića, Čorića i Miloševa. Dakle, upravo ljudi koje smjenjujete danas. Grmoja vam je odredio rok, tajming dokada ih morate smijeniti jer bi slijedeći tjedan ta rasprava došla u sabor. Morali ste požuriti i napraviti to danas da pod dodatnu lupu javnosti i medija ne bi došla, došli razlozi zašto ste te ljude smijenili. Andyu Warholu se pripisuje izjava da će u ovom pop svijetu svatko dočekati svojih 15 minuta slave. Ako Andrej Plenković nastavi ovim ritmom i ovom širinom i zamahom mijenjati ministre svaki građanin RH dočekat će priliku na 15 minuta biti ministar. Stvorila se loša atmosfera u javnosti, ja bih izrazio žaljenje zbog ove dobrim dijelom kampanje i javnog sramoćenja troje kandidata protiv kojih mi doista nemamo ništa. I to osuđujemo jer nije problem u njima, to su mladi ljudi, problem je u samoj ovoj vladi koja je trebala pasti 19.2. kada je ministar Horvat završio u zatvoru, a to se nažalost nije dogodilo. Dodatno ste opteretili ovo troje kandidata Plenkovićevom pričom kako ako vrlo izgledni sudski procesi završe oslobađajuće po ljude koje danas smjenjujemo da se oni mogu vratiti u vladu. Što to znači? Da će otvarati nove resore ili da ove ljude imenujemo samo privremeno kao da u ovi otišli na porodiljni dopust pa ono smjena u školi dok se oni ne vrate ovi će danas biti ministri, u kakvu ih dodatnu tešku situaciju time stavljate. Dakle, ponovit ću još jednom ovo nije rekonstrukcija, ovo je dekriminalizacija vlade, šminkanje mrtvaca [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] 19.2. je vlada trebala pasti.
Stanka je odobrena. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi još jedanput istaknuli da je nepojmljivo da danas Anja Šimpraga postane potpredsjednica vlade RH nakon njenih jučerašnjih odgovora vezano za Domovinski rat te za Vojno-redarstvenu akciju Oluja. Naime, u preambuli Ustava RH jasno i glasno stoji da se povijesno pravo na punu državnu suverenost očituje među ostalim i u pobijedi hrvatskog naroda i hrvatskih branitelja u pravednom obrambenom i oslobodilačkom Domovinskom ratu. Na moja dva vrlo jednostavna pitanja jučer, je li se slaže sa tezom da je velik dio Srba se '90.-tih godina pobunio protiv hrvatske države, te sudjelovao u oružanoj pobuni, odgovor nije dala. Na moje drugo pitanje, slaže li se sa tezom da je Oluja bila vojna i legitimna akcija HV-a je jasno i glasno rekla da Oluja za Hrvate i Srbe nije isto, osoba koja danas treba prisegnuti na hrvatski ustav, a znamo što u preambuli piše. Ovo nije zabilježeno u povijesti hrvatske europske demokracije. Još jedanput apeliram na kolege iz HDZ-a i na hrvatske branitelje da ne daju potporu Anji Šimpragi. Franjo Tuđman se u grobu okreće nakon ovoga.
Stanka je odobrena. Imamo povredu Poslovnika, kolega Grbin, izvolite.
Povrijeđen je čl. 240. st. 4. Poslovnika HS. Poštovane kolegice i kolege, postoji stotinu razloga zbog kojih možemo prigovoriti ovoj nazovi rekonstrukciji. Ovo nije jedan od njih, ovo što ste naveli nije, ne može i ne smije biti razlog jer jedino što iz vas progovara je mržnja, mržnja na nacionalnoj osnovi, mržnja prema drugome. Ovo [[Upadica: Hvala kolega Grbin]] ne smije i ne može biti razlog zašto [[Upadica: Kolega Grbin]] neko ne bi trebao biti član Vlade RH. Hvala.
Imamo još sada povreda Poslovnika. Ja vas sad molim kolegice i kolege za dostojanstvenu raspravu da ne ulazimo u ono što je po meni osjetljivo, što poprima onda i neke elemente osobnog obračuna. Držite se političkih stavova koliko god oni bili prihvatljivi nekome ili ne prihvatljivi, ali da ne ulazimo sada u neke ocjene koje mogu narušiti dignitet nekih od naših kolega, dakle izvolite kolega Sačić.
Pa u ime Kluba Hrvatskih suverenista svakako povrjeđujem povredu Poslovnika čl. 238., naime kolega Grbin je grubo, pun predrasude i mržnje prema drugima i drugačijima uvrijedio čitav spektar hrvatskih zastupnika, a posebno hrvatskih građana. On nije u sukobu, ja ga podsjećam, sa g. Pavličekom, on je u sukobu sa Ustavom RH i sa Deklaracijom o Domovinskom ratu, posebno točka 7, pa neka je pročita … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala kolega Sačiću. Kolega Pavliček izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., kolega Grbin vrijeđa saborske zastupnike, sram i stid neka vas bude. Za razliku od vas ja već više od 20.g. živim u nacionalno miješanom gradu. Vratio sam se u Vukovar i poštujem sve građane grada Vukovara za razliku od vas vlast u gradu Vukovaru pomaže svima bez obzira koje su nacionalnosti. Vi negirate i vaša kolegica Šimpraga temelje ustava hrvatske države ovakvim ponašanjem.
Kolega Mlinarić, izvolite povreda Poslovnika. Uključite se, uključite se, niste, niste.
Evo uključio sam se. 238. povreda Poslovnika, kolega Grbin je uvrijedio sve hrvatske branitelje. Ako stoji u ustavu da je hrvatska država nastala na temeljima Domovinskog rata, a potpredsjednica vlade negira oslobodilačku akciju Oluju i to za nju nije isto kao i za Hrvate onda vjerujte mi da nije zaslužila da sjedi na tom mjestu na koje će je imenovati g. Plenković za kojih par minuta.
Kolega Bačić, imate i vi povredu Poslovnika, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Pavliček je povrijedio čl. 238. Poslovnika. Naime, ja bi ga podsjetio da kolegica Šimpraga danas ne polaže prisegu, ona je prisegu položila prije 2.g. kada je prisegnula na Ustav RH u čijim izvorišnim osnovama piše da je Hrvatska utemeljena i na veličanstvenoj pobjedi u Domovinskom ratu u osloboditeljskom, legitimnom, pravednom i obrambenom. Prema tome, danas imenovanjem za ministricu ona polaže istu onu prisegu koju je već jednom dala i ta polemika je mogla biti i prije, a ne danas.
Hvala lijepa. Kolega Pupovac izvolite, imate i vi povredu Poslovnika. Uključite se samo.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Povrijeđen je čl. 238. besprizornim napadom na jednu našu kolegicu koja je kao što je već rečeno prisegla na hrvatski ustav, to znači na sve njegove odredbe od preambule, pa do posljednjega članka koji osporava ustavni patriotizam. Ljudi koji su napali Borisa Miloševića … [[Govornik se ne razumije]] 25.-te godišnjice Oluje otišao u Knin jer im to nije bilo dovoljno jer je to sramoćenje po njihovom mišljenju… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepa kolega Pupovac, hvala vam lijepa, ajde, ajde molim vas sad se smirimo. Dakle, ovdje je naša kolegica zastupnica koja je kao što je već kolega Bačić rekao prisegnula kao saborska zastupnica na vrijednosti koje su definirane i u Ustavu RH, pa bi vas molio sada da ne nastavljamo dalje jer ovo sad više nisu samo vaši politički stavovi nego vrijeđate dignitet i osobe, pa bi vas zamolio da stanemo oko toga. Imali smo prilike kroz rasprave i kroz rad u odboru testirati i vaša mišljenja, ali ovo sad, ovo zaista nije, nije, na ljudskoj razini nije u redu. Tako da vas pozivam da stanemo. Kolega Pavliček, može?
Može, povreda Poslovnika 238., kolega Pupovac je iznio neistinu. Nitko ne vrijeđa kolegicu Šimpraga niti je to bila namjera, mi samo očekujemo da Anja Šimpraga poštuje državu u kojoj živi i temelje ove države, ništa više, ništa manje. Svatko tko živi u ovoj državi ima određena prava, ali i određene obveze, a to vi g. Pupovac najbolje znate.
Dakle kolega Pavliček sada ću vam dati opomenu jer sam vas već bio upozorio. Kolegica Šimpraga je izabrana u HS, još jednom ponavljam, prisegnula je i sam tim priznaje i državu i ustav i sve ono što je definirano u tom ustavu. Tako da ovo smatram sada političkom igrom. Izvolite kolega Milanović Litre.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, povreda čl. 238.. Kolega Pupovac jučer je imao priliku na odboru nas prozvati nemoralnima, jedini razlog zašto se napadalo g. Miloševića zato što je upravo on nemoralan upravo je on biznismen, upravo je to, to su politike vaše stranke, a kolegica Šimpraga je godinu dana starija od mene, ona ima priliku i imala je priliku i još uvijek ima priliku reći istinu što se dogodilo u Domovinskom ratu, ali to nećemo čuti od nje, nećemo čuti od vas, nećemo čuti od kolegice Jeckov niti od Borisa Miloševića. To je problem vaše politike.
Kolega Milanović Litre, sada i vi dobivate opomenu. Idemo dalje. Sada je na redu kolega Škoro, zahtjev za stankom.
Hvala vam lijepo g. predsjedniče HS-a, poštovani kolegice i kolege, tražim stanku u ime Kluba Za pravednu Hrvatsku u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija po ovoj točki jer želimo istaknuti 2 stvari. Prvo je da je rekonstrukcija Vlade ustvari dokaz da Vlada i njen predsjednik priznaju da postoje problemi i da Vlada ne funkcionira uspješno. Nije ona samo opterećena aferama, uhićenjima, nego i činjenicom da brojke ne govore u korist djelovanja hrvatske Vlade u proteklih gotovo 2 godine, a kada se kumulativno zbroji, dakle u proteklih gotovo 6 godina. Najvažnija stvar u svemu, tako i u politici je ishod. Mi ishode ne pratimo, nama je samo važno donijeti neku političku odluku. A kakve će ona posljedice imati i koliko će te posljedice biti dalekosežne, to nikoga ne zanima. Mi ćemo napraviti kozmetičku rekonstrukciju Vlade i izgubit ćemo još barem 2 godine. Ili vrijeme do nekakve sljedeće rekonstrukcije koja će biti posljedica određenih koruptivnih ili sličnih aktivnosti. Mi to ne podržavamo u Klubu Za pravednu Hrvatsku i također, želimo naglasiti da nas uopće ne zanima tko je što. Mene osobno ne zanima tko je što. Vrijeme podjele u Hrvatskoj, posebice na Srbe i Hrvate je trebalo odavno proći, iza nas je prošlo, međutim, bio sam jučer na tom odboru i nisam ja nego kolegica koja je kandidatkinja za potpredsjednicu Vlade u nekoliko navrata vrlo i što je u redu, ponosno isticala svoju nacionalnu pripadnost. To nikad niste čuli od mene niti od članova našeg kluba niti od bilo kog u ovom Saboru. Ona to radi zbog čega? Vjerojatno zbog toga što je svjesna da postaje potpredsjednica Sabora samo zbog toga da je to što je. Ili joj je to zanimanje. To je istina. Pogledajte videogram pa ćete vidjeti tko je prvi počeo.
Stanka je prihvaćena. Idemo dalje. Kolegice Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika SDSS-a vas pozivam da podržite kolegicu Anju Šimpragu, zastupnicu koja je prije nešto više od godinu dana položila zakletvu i koja poštuje ustavnopravni poredak RH. Međutim, ja evo javno postavljam pitanje, koji to ustavnopravni poredak poštuje naš kolega Marijan Pavliček kada na sopstvenom vjenčanju pjeva pjesmu evo zore, evo dana, evo Jure i Bobana, evo zore, evo tića, našeg Jure Francetića.
Nisam bio na svadbi pa ne mogu procijeniti je li to tako ili nije. Kolega Sačić, imate povredu Poslovnika, izvolite.
Doista tužno je [[Upadica: Izvolite kolega Sačić.]] Doista tužno je i tragikomično, djelomično od kolegice Jeckov slušati ovakve niske i zapravo, s jedne strane uvredljive ispade na teret, lik i djelo kolege Pavličeka, a ne referirati se na tisuće onih koji otvoreno prozivaju i osporavaju hrvatsku državnost na spomenike četničkim vojvodama [[Upadica: Hvala lijepa kolega Sačić.]] u Borovu selu, u Kninu i svemu ostalom.
Kolega Sačić, ajde hvala vam lijepa. Daj, ajmo se vratit u okvire rasprave, ovo sad potpuno odlazi u pogrešnom smjeru. Sada je na redu kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Da, evo ja ću pokušati vratiti stvar na ono što je ključno, što je esencijalno, a to je da je ova Vlada odavno propala, da se ova Vlada ne da rekonstruirati, da od rekonstrukcije ne vidimo ništa osim zamjene dvoje ministara, odnosno ministra i dužnosnika koji su pod kaznenim istragama, i zamjenu još jednog za kojeg zapravo nismo čuli zašto se mijenja s obzirom na to da ga je premijer cijelo vrijeme hvalio kao fenomenalnog ministra pa ne znam zašto ga puštate da ide u HNB. Ono što je činjenica je da je ova Vlada dokazala da ne može postići stabilnost u trenutku kad ste Horvata zamijenili Paladinom. Ministar Paladina je dokazano sad već, dokazano, izvlačio nekretnine iz IGH u vrijednosti od gotovo 60 milijuna kuna. To je ministar kojeg ste nam dali. Nakon toga, za ministra gospodarstva i zaštite okoliša stavljate g. Filipovića. Ja zbilja ne želim biti ovaj, spuštati se na neke niske grane pa neću ponavljati sve o tome kakav ugled g. Filipović ima u javnosti, ali je činjenica da on sigurno neće doprinijeti povjerenju građana u ovu Vladu, a samo da ponovim, 70% građana ove zemlje mislim da Vlada ide u krivom smjeru. Zato ću iskoristiti ovaj moment još jednom, apelirati na sve koalicijske partnere da ljudi uvidite da ne možemo naprijed sa ovom Vladom. Da ćemo konstantno, k'o na kolodvoru imati smijene ministara, a da nećemo [[Upadica: Hvala vam.]] provesti ni jednu reformu.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena. I idemo, još jedan zahtjev, kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta da se konzultiramo oko imenovanja troje ministara. Mislio sam više vremena posvetiti g. Filipoviću, ali o njemu su sve rekli glasači na lokalnim izborima u gradu Zagrebu. Mislim da će provesti onu svoju genijalnu ideju da će i napokon otkriti cjepivo za rak i da će tu gospodarstvo jako napredovat sa njim, ali moram se vratiti na gospođu Šimpragu koja će bit imenovana potpredsjednicom Vlade i na Draganu Jeckov koja je zdušno brani, kolegicu. Gospođo Jeckov imali ste priliku, evo otkopavaju grobnicu tamo 2 km od vašeg sela. Trebali ste reći da si ljudi pronađu i tu bi se vidjelo pomirenje između Srba i Hrvata, a ne šutit i 31 tijelo leži na smetlištu u Petrovcima. Drugo, djevojčica iz kolone koja se tu emotivnim govorom predstavila na početku konstituirajuće sjednice Sabora na žalost gospođo Anja 403 hrvatske djece nije imalo pravo na život, izgubilo je život 403 djece. Vi ste od djevojčice iz kolone zasjeli na potpredsjedničko mjesto hrvatske Vlade, a za vas je i dalje sporna i Oluja i Bljesak, za vas je sporno Borovo Selo, za vas je sporno Vukovar. Vjerojatno su sami sebe granatirali, sami smo urušili grad. Ali evo, pošto će vjerojatno biti još rekonstrukcija Vlade i vidimo da premijer Plenković ima problema sa odabirom ministara da nitko neće, pa evo za ministra obrane, pošto vjerojatno će Banožića smijeniti ima Stanimirovića a ako ne i u liku i djelu možda i Šljivančanina jer ima velikih zasluga što je sravnao Vukovar sa zemljom. Hvala lijepo.
Kolega Mlinarić, ne znam previše je osobnoga u tome ali dobro. To su vaša prava, možete govoriti kako hoćete. Stanka je odobrena i ova, međutim nećemo ići na stanku. Sukladno članku 293b. ići ćemo mi na glasovanje. Pa dajem na glasovanje Prijedlog za iskazivanje povjerenja Anji Šimpragi za obavljanje dužnosti potpredsjednice Vlade Republike Hrvatske. Molim glasujmo. Glasovalo je ukupno 128 zastupnica i zastupnika. 77 je bilo za, 51 bio je protiv tako da utvrđujem da je iskazano povjerenje Anji Šimpragi za obavljanje dužnosti potpredsjednice Vlade Republike Hrvatske. [[Pljesak.]] Prijedlog za iskazivanje povjerenja Davoru Filipoviću za obavljanje dužnosti ministra gospodarstva i održivog razvoja. Predlagatelj je Andrej Plenković, predsjednik Vlade Republike Hrvatske. U skladu sa člankom 119. Poslovnika Hrvatskog sabora rasprava je provedena na sjednici Odbora za zakonodavstvo i Odbora za zaštitu okoliša i prirode. Sukladno stavku 10. Poslovnika o ovom prijedlogu ne vodi se rasprava na plenarnoj sjednici. Naglašavam da člankom 252. Poslovnika da je određeno da je za iskazivanje povjerenja članovima Vlade potrebna natpolovična većina svih zastupnika 76 zastupnika. Imamo jedan zahtjev za stankom prije glasovanja. Kolega Grbin, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, imamo jednu zanimljivu situaciju. Gospodin Filipović dolazi u Vladu RH ne zato što se Ćorić umorio, hajmo se ne zavaravati nego zato što ga njegov kolega koji je radio s njim, koji je bio njemu podčinjen u ministarstvu spominje u kaznenom postupku u aferi teškoj milijarde kuna. Ćorić odlazi iz Vlade RH zbog kriminala kao što su morali i drugi, kao što su morali i neki prije recimo zamjena Horvata i Paladina. A pazite sad ironije, gospodin koji je upravo ušao u dvoranu, gospodin Filipović ulazi u Vladu iako pet godina kao član Nadzornog odbora, predsjednik Nadzornog odbora Hrvatskih šuma nije imao prilike vidjeti, nije znao vidjeti što uprava radi, kako uprava krši zakon pa je jučer bio iznenađen kada su mu spomenuli da se protiv predsjednika uprave vodi nekoliko kaznenih postupaka u uskočkim predmetima. Čovjek nije bio u stanju nadzirati Hrvatska šume, a danas će postati ministar jednog od najvećih i najvažnijih resora u Vladi RH. Poštovane kolegice i kolege ovo nije rekonstrukcija. Ovo što se danas događa isto kao u slučaju gospodina Horvata je posljedica isključivo i jedino rada i djelovanja Državnog odvjetništva Republike Hrvatske i policije. I to je realnost, to je istina o kojoj treba govoriti. Ovo što se danas događa nije plod nerada i nesposobnosti pojedinih ministara jer onda bi sigurno otišli i Beroš, Banožić itd. Pitanje tko bi ostao? Ovo se danas događa samo i jedino zato što su u Vladi sudjelovali ljudi za koje USKOK misli da su kriminalci.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice tražim stanku od deset minuta kako bismo još jednom jasno podržali predloženu izmjenu u sastavu Vlade Republike Hrvatske. Čujem u sabornici i već dosadašnjim traženjem stanki kako je promijenjen veliki broj ministara u mandatu Andreja Plenkovića. Prije svega ću reći da u utorak Andrej Plenković postaje najdugovječniji premijer u povijesti Hrvatske i da je ovo njegova druga Vlada. Danas obilježavamo 15. obljetnicu smrti pokojnog predsjednika SDP-a i premijera u Vladi SDP-a gospodina Ivice Račana. Pa bih ja podsjetio da u četiri godine Ivica Račan promijenio 8 ministara i doprinio razjedinjavanju Hrvatske socijalno-liberalne stranke, u 4 godine 8 ministara. Druga SDP-ova Vlada koju je predvodio aktualni predsjednik države Zoran Milanović u svom mandatu od 4 godine puno kraće promijenio je 9 ministara, njih trojica sjede ovdje i dvojica čini mi se iz Vlade Ivice Račana. Prema tome, u svim demokratskim državama tijekom obnašanja mandata dolazi do promjena u sastavu kabineta predsjednika vlade. Želimo reći da su predloženi ministri i g. Filipović i g. Piletić i gospođa Šimpraga dobrodošli u radu vlade, imaju našu punu podršku i sigurni smo da će opravdati očekivanja hrvatskih građana i da će vlada, a i HDZ u 6. godini mandata i dalje bilježiti do sada nezabilježeni rast [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] političke stranke tijekom obnašanja svoje dužnosti.
Hvala lijepa. Kolegice Puljak pomislio sam da se kolega Pernar vratio u sabor sa ovim mobitelom, mislim da je vrlo neprimjereno sada da se tu fotografiramo i od vas to nisam očekivao, mislio sam da ste ipak malo ozbiljniji, ali dobro do vas je. Imamo nekoliko povreda poslovnika, kolegica Benčić je prva. Izvolite.
Zahvaljujem se. Povreda čl. 238. dakle g. Bačić vrijeđa ne samo nas zastupnike nego sve građane RH pokušavajući proturiti tezu da kao nekakva voljna rekonstrukcija vlade, a radi se o tome da vam USKOK smjenjuje ministre i dužnosnike koje vi onda mjesecima ne možete nadomjestiti jer više nema dna po kojem se može grepst i kog se može uopće nać da bi bio ministar u vladi HDZ-a. Pa činjenica je [[Upadica predsjednik: Kolegice Benčić.]] da se čovjeka s dvije kaznene prijave [[Upadica predsjednik: Kolegice Benčić.]] živuće stavili za ministra jer nemate kog drugog.
Kolegice Benčić dobivate opomenu ovo je bila replika, kolegice Benčić ovo je povreda poslovnika jer ovo je čista replika nema veze sa povredom poslovnika tako da vas molim da to ne činite. Kolegice Vučemilović izvolite.
Hvala lijepa. Čl. 238. naravno kolega Bačić je zaboravio primijetiti da je ova vlada opterećena kaznenim prijavama i postupcima i da iz ove vlade u ovih šest godina otišlo više ministara koji su bili pod istragama nego iz vlade Ive Sanadera. Ova vlada nije ništa drugo nego jedan raštimani orkestar sa dirigentom bez vizije i uštimati je više nećete ni ove naredne dvije godine, a ni duže. Hvala.
Kolegice Vučemilović vi i sami znate da je ovo replika, ovo nema nikakve veze s povredom poslovnika, niste se potrudili naći neku formu nego izravno replicirate. Dobivate opomenu. Kolega Škoro izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Riskiram opomenu, međutim, čl. 238. g. Bačić je govoreći koristio matematiku, pa samo javnosti radi dakle 4+4 to su dva mandata, ne želeći braniti SDP-ovu vladu je osam i promijenjeno je 17 ljudi. Kod vas je 4+2=6, dakle šest godina, a promijenjeno je 25 ljudi, dakle po godini vi mijenjate četiri ministra, a SDP dva, evo to matematike radi još uvijek ne nažalost tako.
Ne znam gdje ste došli do 25 ministara to sad već su isto brojke zanimljive.
Piše svašta na Googlu.
Piše svašta na zidu pa su se mnogi.
Je slažem se kod nas u Slavoniji to isto kažu. Nemojte se zaletat.
Kolega Vidović izvolite.
Kolega Bačić povrijedio je čl. 238. vrijeđanje zastupnika istine i pameti, Račanova vlada, Račan je vodio dvije vlade od 2000.-2003.g. dvije vlade i niti jedan ministar nije otišao u bilo kojoj od tih dviju vlada nego kad je došlo do promjene vlade, a pogotovo nijedan nije otišao pod optužbom i sumnjom da je pljačkao, da je krao otuđivao tuđu imovinu itd., dakle nije toga bilo.
To isto nije povreda poslovnika pa je opomena. Kolega Borić izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Čl. 238., kolegica Benčić povrijedila je čl. 238. jer nas pokušava opet učiti i daje nam poruke i preporuke pa bih je ja zamolio, evo godina dana vam teče u gradu Zagrebu niste izabrali nijednog ministra tj. nijednog pročelnika pa pokušajte to što znate ovdje u sabornici prenijet u skupštinu ili u grad Zagreb, izaberite konačno te ljude koji očito ili ne žele raditi za vas ili ih nema. Pokušajte to riješiti, a naše pustite nama.
Moram i vama dati opomenu jer i ovo nije bilo povezano s povredom poslovnika nego je bila replika. Sada će pokušati opravdati povredu poslovnika kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Vidović je povrijedio čl. 238. poslovnika HS-a. Ja sam rekao da je g. Račan u četiri godine mandata, je li to bila jedna ili tri vlade ili dvije točno dvije, promijenio je osam ministara. Prema tome u mandatu je normalno da dolazi do promjene ministara, do osvježenja u vladi ja tu ne vidim ništa sporno i u tom sam smislu rekao da je …
Kolega Bačić isto tako replika i dobivate opomenu. Kolegice Benčić izvolite.
Gospodin Borić čl. 238., g. Boriću ja razumijem razinu vaše frustriranosti kada vi ovakvi kakvi jeste sposobni za ministra dobivate g. Filipovića, a mislite si pa ak može on mogao sam i ja. Ja kužim vašu frustraciju. Što se tiče prepuštanja vaših vama, prepuštamo ih USKOK-u vrlo rado.
Kolegice Benčić dobivate drugu opomenu. Idemo dalje. Kolegice Selak RAspudić izvolite.
Čl. 238. kolega Bačić vi ste iskusan političar, da ste imali imalo povjerenja u Plenkovićevu vladu i u činjenicu da će on ostati na čelu HDZ-a vi biste prvi prihvatili mjesto u novoj vladi pa bi sada razgovarala sa novim ministrom graditeljstva. Ali očito se ni vama ne žuri u Remetinec, a možda i već danas radite na tome da nađete novog vođu.
A joj, povreda poslovnika kolegice Raspudić o novim vođama, vidjet ćemo, možda bi i vi trebali razmisliti. Kolega Pavić izvolite.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238. kolegica Benčić, pa kolega Boriću ja mislim da vi niste u pravu kolegica Benčić oni znaju dovuć kadar, dovlače ga recimo iz Osijeka pa onda plaćaju 5.000 kuna stan, smještaj ko da su saborski zastupnici, znaju oni to. Ali ako mogu pohvaliti mislim da će budući ministar Davor Filipović biti kvalitetan, stojimo iza njega, doktor je znanosti i ja apsolutno vjerujem da će itekako pokazati u svom radu. Hvala.
Kolega Pavić i vi morate dobiti opomenu jer tako kaže Poslovnik pa smo sada završili i sada idemo na glasovanje. Dakle, dajem na glasovanje Prijedlog za iskazivanje povjerenja Davoru Filipoviću za obavljanje dužnosti ministra gospodarstva i održivog razvoja. Molim glasujmo. Glasovalo je 127 zastupnica i zastupnika, 77 je bilo za, 50 je bilo protiv te je na taj način iskazano povjerenje Davoru Filipoviću za obavljanje dužnosti ministra gospodarstva i održivog razvoja. Čestitam. [[Pljesak.]]
… [[Govornica nije uključena.]]
Netko, netko ima uključen mikrofon pa vas molim, ne vidim odavde tko. Ne, ne to nema veze, evo ga može, vratite vrijeme. Izvolite.
Evo, tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte da ne bismo neopravdano zanemarili i trećeg ministra u osvježivačko rekonstrukcijskoj vladi koja će sigurno donijeti boljitak. A donijet će boljitak i za milijun petsto tisuća radnika koji u ovoj zemlji nešto očekuju i od ovog ministra koji će ovdje među saborskim zastupnicima biti zapamćen kao otac koji želi malo više dana za nakon rođenja djeteta, ali nije znao da HDZ u svojem nacrtu Zakona o radu misli nula dana dati za očeve koji žele biti sa svojim ženama nakon rođenja djeteta. Nadam se da ćete to sami shvatiti čitajući nacrt Zakona o radu koji se radi već 2 godine u tajnosti. A inače, u nedjelju ćemo saznati kolegice i kolege koliko ova vlada misli o našim radnicima. U nedjelju kada dolazimo do najvećeg praznika radnika, Praznika rada, u nedjelju kada će mnogi radnici raditi. Da nismo neafirmativni poslat ćemo nakon par minuta nakon što kolega Piletić postane ministar, poslat ćemo mu novi nacrt Zakona o radu. U tom nacrtu Zakona o radu koji je inicijativi za radnički ZOR …
Molim vas kolegice i kolege malo parlamentarni biti. Izvolite nastavite.
U tom nacrtu izmjena i dopuna Zakona o radu koju ćemo vam poslati, koji će vam poslati inicijativa za radnički ZOR okupljena sa 12 sindikata i 20.000 sudionika, radnici bi imali mogućnost da osim što će raditi u nedjelju i što će raditi na Praznik rada barem im to bude plaćeno. Jer sada po sadašnjem Zakonu o radu oni mogu dobiti doslovno jednu lipu i oni su, poslodavci su zakonodavno sve osigurali, ništa nisu povrijedili. Zakon treba mijenjati. Ne treba ga mijenjati na način na koji je HDZ mislio mijenjati tako da očevi imaju nula dana nakon rođenja djeteta [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] ali treba ga mijenjati tako da ljudi koji rade prekovremene dobiju [[Upadica: Kolegice Peović hvala vam lijepo.]] nešto od toga i plaćeno.
Stanka je odobrena i imamo tri povrede Poslovnika. Kolegice Murganić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je Član 238., zastupnica Peović uzastopno već i prošli puta kada je to izjavljivala neistinu i laž da postoji tajni dokumenat HDZ-a o Zakonu o radu kojima se ukidaju odnosno ne dozvoljavaju bilo kakva prava očevima na bilo kakav roditeljski dopust. Dapače, imaju već sada pravo na 2 mjeseca [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] roditeljskog dopusta, a i u primjeni [[Upadica: Kolegice Murganić.]] je prihvaćanje direktive o 10 dana plaćenog dopusta.
Kolegice Murganić vrijeme je isteklo, niste povrijedili, vi ste povrijedili Poslovnik pa dobivate opomenu. Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Povrijeđen je Članak 238., pa žao mi je kolegice Peović da ovako govorite o svojim saborskim kolegama, o gradonačelniku koji ima rezultata, o čovjeku koji je imao viziju da u Novsku dovede gaming industriju i da ovako lažete i govorite i o vladi Andreja Plenkovića. Ako se netko borio za radnike to smo upravo bili mi. Gledajmo minimalnu plaću kolko je rasla za 1.250 kuna, 1.800 je prosječna plaća rasla [[Upadica: Kolega Pavić.]] prema tome apsolutno smo tu za građane.
Kolega Pavić hvala vam lijepa, hvala vam lijepa, ali ovo je isto replika dobivate opomenu. Kolegica Petir je sada, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče povrijeđen je Članak 238. jer kolegica Peović u svom konstantnom totalitarnom džihadu koji ispoljava od kad je Marin Piletić postao saborski zastupnik, omalovažava ga, laže i izvrće jer je činjenica da je gospodin Piletić dosada na svakoj dužnosti pokazao odgovornost i savjesnost. Ja vjerujem da će to pokazati i na mjestu ministra. A koliko je vaše licemjerje veliko gospođo Peović govori činjenica da vi to govorite u ime HSS-a koji Piletića podržava u Novskoj i iz redova HSS-a je zamjenik gradonačelnika, pa to, pa vi ste zastupnica [[Upadica: Hvala vam kolegice.]] apsurda, zastupnica apsurda.
Hvala lijepa. Dobivate kolegice Petir, kolegice Petir, dobivate i vi opomenu, ovo je isto bila replika. Idemo dalje. Sada imamo kolegicu Peović, povreda Poslovnika, izvolite.
Povrijeđen je Poslovnik, znači 238, kolegi Paviću bi rekla … Ma Malo ozbiljnosti, da, na ovoj temi, ne bi bilo loše [[Upadica: Molim vas, kolegice i kolege, molim vas, ajde budimo, dozvolimo da govore kolege. Izvolite. Dobit će 5 sekundi više, kolegice izvolite.]] Evo kolegice i kolege, pogotovo kolegi Paviću, pa evo, rekla bih da bismo trebali ispraviti možda i povijesnu nepravdu i vratiti ga za ministra, jer ono što je on radio, znači kupovao parfeme i poklone, to je ništa u usporedbi sa Paladinom koji više vremena troši na objašnjavanje porijekla svoje imovine nego na obnovu [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] koju nećemo dočekati. [[Pljesak.]]
I ovo je bila povreda Poslovnika pa dobivate opomenu. Kolegice Orešković, izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, čl. 238, vrijeđanje zastupnika, zastupnice. Ja ovdje tražim da se ispravi nepravda prema Majdi Burić. Naime, kad je kolega Pavić spomenuo gaming industriju, pa većina građana za ovog ministra ne zna je li Miletić ili Piletić, ali mi svi ovdje koji sjedimo dan i noć znamo da Majda Burić nema jače od nje, jer prva po broju rečenica koje započinje ova Vlada je Andreja Plenkovića, pa ako ona nije zaslužila da bude ministrica nitko nije.
Da, kolegice Orešković, dobivate opomenu, ali molim vas nešto, ovaj. Svi ste, 151 koji je ovdje izabran jednako vrijedni i dobili ste povjerenje građana, a kolega je dva puta biran za gradonačelnika Novske na izravnim izborima, tako da ne znam od kuda vam pravo dovoditi u pitanje njegov legitimitet, vrlo neobično nekorektno i nemojte to činiti, nemojte to činiti. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa jesam, predsjedavajući sam, ali malo mi je smiješno da netko sebe uzdiže i misli da je bolji zastupnik ili kvalitetniji političar od nekog drugog, tako da nemojte to raditi. Kolega Fabijanić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, odustajem od povrede Poslovnika.
Čestitam, hvala vam. Kolega Beljak sigurno ne odustaje.
Ja neću odustati, da. Čl. 238, kolegica Petir koja govori već gotovo 2 godine u ime HDZ-a, opet spominje HSS. Meni, ja mislim da je njoj u biti žao što ona nije danas predložena za ministricu upravo zbog toga jer bi na taj način zaokružila svoj politički djelokrug, svoju političku karijeru i to baš simbolično, na datum smrti Ivice Račana, dio čije većine je upravo kolegica Petir kao članica HSS-a, tada daleke 2001. bila.
Kolega Beljak, dobivate opomenu jer je vrijeme isteklo, a vi niste rekli ništa da bi bio povrijeđen Poslovnik, već ste replicirali. Kolegice Burić, izvolite i vi.
Hvala vam poštovani predsjedniče HS-a. Gđi. JANAF-ovoj odvjetnici, ako se ne varam, sa rejtingom od manje od 0,5%, pozivam se na čl. 238 i ovom prilikom započet ću upravo na onaj način koji vas žulja. Da, Vlada premijer Plenkovića ostvarila je [[Pljesak.]] 32 tisuće više zaposlenih u odnosu na prošlu godinu, 56 tisuća [[Upadica: Hvala.]] više zaposlenih u odnosu na pretprošlu godinu i sramota je da [[Upadica: Hvala kolegice Burić, hvala vam lijepa.]] to vas žulja.
Kolegice Burić, hvala vam lijepa, dobivate opomenu jer je to bila isto tako replika. Ajde sad još, evo imamo dvije dame pa bih vas molio da nakon toga stanemo jer sada ovo više nema nikakvog smisla, ovo se pretvara u jednu raspravu koja, nisu, nisu to povrede Poslovnika nego rasprava koja su u stvari replike. Kolegice Petir, izvolite. Ne, do 5 sekundi više, oke, može, krenite.
Hvala vam g. predsjedniče. Ljubitelj radijskih i automobilskih uređaja i čovjek koji smatra da UDBA nije pobila dovoljno Hrvata se ne bi uopće meni trebao obraćati, on je upropastio HSS, najstariju stranku u Hrvatskoj i još je bezočno lagao da sam ja bila u nečijoj Vladi, ja nisam bila nikad ni u čijoj Vladi, a i danas bolje branim HSS-a i zastupam interese HSS-a nego što ćete vi to činiti dok ste živi. Sram vas bilo. [[Pljesak.]]
Kolegice Petir, dobivate opomenu, ovo je isto tako bila replika. Kolegice Peović, izvolite.
238. Odgovaram dakle, kolegici Burić, ali i vama bih uputila, predsjedavajući, jednu primjedbu kolegice zastupnice, ne biste trebali nazivati damama. No, znači kolegice Burić, ako već brojite koliko moja stranka ima u anketama postotaka, a mislim da HDZ-ovi zastupnici [[Upadica: ...]] nerazumljivo/... Izvolite. Molim vas, kolege, kolegice i kolege, vratit ćemo vrijeme. Vratit ćemo vrijeme, izvolite, imate još 5 sekundi iznad ovoga. Izvolite./... Kolegice Burić, vi vjerojatno ne biste bili u ovom Saboru da niste bili listi HDZ-a, toliko o tome, a kada govorimo o postotcima i vašim uspjesima Vlade Andreja Plenkovića, kako počinjete svaku svoju rečenicu, onda biste trebali imati točne statističke podatke. Kod [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] nas plaća rasla 14%, a u Rumunjskoj [[Upadica: Kolegice Peović.]] 85%.
Hvala vam lijepo. Nisam želio ništa loše učiniti time što sam vas nazvao damom, ali mogu onda koristiti izraz zastupnica. Oke. Kolega Beljak, izvolite.
Čl. 238, kolegica Petir je upravo tamo danas gdje joj i mjesto s ovima koji plješću, dokaz za to je i činjenica da ima više od 5 milijuna kuna prijavljene ušteđevine, a svatko tko je završio 4 razreda osnovne škole zna da je to moguće bilo jedino na način da je u svojoj karijeri uštedjela svaki mjesec zamislite 3000 eura, ne zaradila nego uštedjela. Dakle, to je dostignuće kolegice Petir i sretan sam kao i svi članovi što ona više nije u HSS-u nego tamo gdje je mjesto u HDZ-u.
Kolega Beljak dobivate ponovno opomenu. Sada je kolegica Petir ponovno isto tako povreda Poslovnika. Imate dvije opomene samo vas želim upozoriti.
Da znam kolega Beljak je povrijedio članak 238. zato što laže i kleveće. Ja sve što imam u životu sam zaradila za razliku od njega koji je krao. Zamislite čovjek je krao trenirke, krao je radije iz automobila. Ja uopće ne znam kako je moguće da on sjedi ovdje danas? Možda bi nam mogao objasniti svoje odnose sa tamo jednom tvrtkom iz Samobora kako je sagradio kuću, tko ju je gradio, tko ju je platio, kojim novcem? Gdje su one prijave? Zašto su u ladici? Pozivam USKOK i Državno odvjetništvo da ovog obijača auta i čovjeka koji poziva na likvidaciju Hrvata detaljno istraži, jer imamo lopova u našim redovima.
Hvala vam lijepa. Hvala lijepa kolegice Petir. Dobivate treću opomenu, vi više ne možete raspravljati. Sada je na redu kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je članak 238. Kolegica je vama prigovorila da ne smijete nazvati moje drage kolegice damama. Očito ona misli da one nisu dame ili je ona dama koja ima zabranu prilaska svome suprugu, nego bi trebali svi ovdje u ovom Saboru biti drugarice i drugovi.
Kolega Šimičević dobivate opomenu. Hajde ljudi, joj molim vas! Molim vas! Hajde stanite sada. Kolegice i kolege imamo važnijeg posla sada. Ja bih predložio da stanemo, ovo više nema nikakvog smisla jer smo sad ušli u osobne obračune, vrijeđanja, klevetanja itd. pa bi bilo dobro da stanemo sada. U redu? Možete odustati kolegice Peović, kolegice Raukar? Može? Ne možete. Hajde molim vas otvorit ćete novi krug opet sada onda optužbi. Ne, mi znamo da ste vi demokratični i da nema prisile. Malo smo čuli, ali pravit ćemo se da nismo. Idemo dalje. Sada je na redu. O tom, po tom. Vidjet ćemo. Kratko trajete, vidjet ćemo još. Vidjet ćemo, vidjet ćemo. Kolegice Ivana Posavec Krivec obrazlaganje stanke, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Tražim stanku u ime kluba Socijaldemokrati kako bismo ukazali na vrlo odgovoran trenutak u kojem se Hrvatska nalazi i kako bismo pozvali sve kolegice i kolege na ozbiljnost. Situacija u Republici Hrvatskoj nije ni malo laka. Ljudi koji su nas birali u ovaj Visoki dom. Od nas imaju puno veća očekivanja nego da im petkom činimo zabavu kada prate Hrvatski sabor i kada gledaju ovo glasovanje. Stoga je meni iznimno žao što u trenutku kada govorimo o rekonstrukciji Vlade ne govorimo o ciljevima koje je ta rekonstrukcija trebala ostvariti, ne govorimo o svrsi koju je premijer ovim izmjenama htio postići. Premijer je, jasno je stavljen u određenu nuždu u kojoj je morao izvršiti promjene u svojoj Vladi. I upravo iz toga proizlazi činjenica da nekompetentne ministre zamjenjuje u nekim slučajevima još manje kompetentnim. Mi iskazujemo ovdje bojazan u ime 800 000 stanovnika Republike Hrvatske koji žive na rubu egzistencije. Upravo za novog ministra koji će preuzeti resor najveći možda u Republici Hrvatskoj što se tiče važnosti za naše građane to je resor mirovinskog rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike. Da je nekompetentan u tom resoru on je to pokazao jučer na saslušanju saborskih kolegica i kolega gdje na elementarna pitanja iz resora nije znao odgovore. Upravo to je zabrinutost koju mi iskazujemo i žao nam je što premijer nije mijenjao ministra Aladrovića u trenutku kada je doveo do najkatastrofalnijih promjena u sustavu socijalne skrbi, kada je cijela struka stala protiv reforme, nego to čini sada ne zbog nekompetencije ministra nego iz drugih razloga.
Stanka je odobrena, međutim kao i ostale nećemo je konzumirati u trajanju od pet minuta nego ćemo odmah nastaviti dalje, pa idemo sada glasovati. Dajem na glasovanje Prijedlog za iskazivanje povjerenja Marinu Piletiću ministra rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike. Molim glasujmo. Glasovalo je 126 zastupnica i zastupnika, 77 za, 49 protiv, pa to znači da je iskazano povjerenje Marinu Piletiću za obavljanje dužnosti ministra rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike. [[Pljesak.]] Čestitam! Poštovane gospođe i gospodo zastupnici iskazivanjem povjerenja stekli su se uvjeti za davanje prisege novim ministrima i potpredsjednici Vlade Republike Hrvatske. Sukladno članku 120. Poslovnika Hrvatskog sabora i članku 5. Zakona o Vladi RH prisega se daje na način da predsjednik izgovara tekst prisege i nakon toga proziva pojedinačno članove Vlade, a članovi Vlade daju prisegu tako što ustaju i izgovaraju prisežem. Tekst prisege glasi: „Prisežem da ću dužnost člana Vlade savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav, zakone i pravni poredak te se zalagati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Anja Šimpraga, potpredsjednica Vlade Republike Hrvatske.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Čestitam još jednom i želim vam puno uspjeha! /Pljesak. Davor Filipović, ministar gospodarstva i održivog razvoja.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Čestitam i želim isto tako puno uspjeha! I Marin Piletić, ministar rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike.
Tako mi pomogao Sveti Josip Radnik prisežem! [[Pljesak.]]
Čestitke! [[Pljesak.]] Hvala vam lijepa. Želim vam da uspješno svih troje obavljate časnu i odgovornu dužnost potpredsjednice i ministara u Vladi Republike Hrvatske. Sada vas samo molim kratko, kratko vas molim. Dakle, određujem stanku u trajanju od 20 minuta kako bi se održala sjednica Mandatno-imunitetnog povjerenstva i donijela Odluka o početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika naše kolegice Magdalene Komes i isto tako da potvrdimo mandat zastupniku Borisu Miloševiću. Dakle, vidimo se u pola dva, 13,30. STANKA U 13,09 SATI.