Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici nastavljamo sa radom. Vidim da već ima puno ruku pa ćemo onda prije nego što prijeđemo na točku dnevnog reda, a to je prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci napraviti stanke. Idemo redom. Vidio sam prvo uvaženi kolega Peđa Grbin pa Silvano Hrelja pa Goran Aleksić pa Miro Bulj, Branko Bačić. Ajmo s objašnjenjima.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo kao što ste i sami rekli krenimo s objašnjenjima. Klub zastupnika SDP-a traži stanku u trajanju od 10 minuta vezano uz najavljenu poreznu reformu odnosno čitav niz nejasnoća koje su se oko njene provedbe, oko njenog donošenja i slično pojavile tijekom zadnjih nekoliko dana. Hvala vam lijepa.
U redu. Uvaženi kolega Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče u ime kluba HNS-a i HSU-a tražim stanku od 10 minuta da bih rekao nešto o pogubnim učincima porezne reforme na hrvatske umirovljenike.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Goran Aleksić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku – SNAGA želim govoriti o prošlotjednim neodmjerenim istupima Hrvatske udruge banaka koja je mene prozvala neodgovornim i govorila je neistine o poslovanju hrvatskih banaka.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. U ime kluba MOST-a tražim 10 minuta stanku po pitanju uhićenja branitelja Hrvatskoga vijeća obrane hrvatskih časnika prije nekoliko dana. Hvala lijepa.
Hvala. Uvaženi kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja u ime kluba HDZ-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta na istu temu, dakle uhićenje hrvatskih državljana u BiH.
Hvala. Čini mi se da se i kolega Pupovac javio.
Poštovani gospodine potpredsjedniče u ime kluba SDSS-a tražim stanku od 10 minuta zbog uznemirenosti koja je stvorena u dane sjećanja na mrtve na području grada Knina zbog skrnavljenja pravoslavnog groblja ostavljanjem poruka kojima tamo nije mjesto.
Hvala lijepa. Ima li još tko? Ako ne imamo 6 znači prijavljenih za raspravu. Nastavljamo s radom u 9,45 sati. Hvala vam. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Uvažene kolegice i kolege nastavljamo s radom. Prvi se za raspravu javio Klub zastupnika SDP-a uvaženi kolega Siniša Hajdaš Dončić.
Potpredsjedniče Sabora, dame i gospodo. Svaka odrasla osoba ma koliko bila ekonomski pismena ima svoj stav o izgledima za budućnost, čak i djecu učimo kako se uspinjati imovinskom ljestvicom, a učimo ih doslovce kroz cijene finalnih proizvoda, tj. onoga što si možemo priuštiti, netko više, netko manje. I tako je to od pamtivijeka, ali od pamtivijeka i borba za pravedniju raspodjelu dohotka. Gospoda iz HDZ-a i MOST-a zaigrali su danas igru koju poznajemo pod nazivom Monopol, a koja je nastala još davne 1903. godine i koju je osmislila Lizi Philips. To je jedna igra koja je trebala razotkriti neravnopravnost društvenog sustava u kojem manjina u čijem je vlasništvu zemlja, stječe zaradu od naknade koju uplaćuju zakupcu i to se onda zvalo zemljoposjednička igra. A ovu vašu igru danas poreznu igru možemo nazvati, postani ekonomski plaćeni ubica, postani agent koji radiš protivno javnom interesu, postani poklonik Herberta Spencera koji je vjerovao da je obveza ekonomske jakog da istisne ekonomski slabog sve do uništenja. Demokracija i vaša porezna reforma definitivno su na vi, demokracija i vi imate različite stavove o pravnoj raspodjeli dohotka. Demokracija vjeruje u pravednu raspodjelu dohotka, a vaša porezna reforma vjeruje u nejednakost tj. kako do ekonomski slabi postane još slabiji, kako da se poslovno nesposobniji izguraju iz posla i gospodarski unište podižući PDV na 12% na kruh i mlijeko. Svaki šok unutar poreznog sustava mora izazvati žrtve. Vi ga prepuštate samog sebi pa će prirodni odabir brz eliminirati najslabije na tržištu. Onih 900 tisuća kojih se ova reforma ne tiče jer im ne raste osobni dohodak nego će osjetiti na skupljim prehrambenim namirnicama. Nadam se da nećete kao Francuska 1873. uvesti porez na svijeće, a vi kao nasljednici poreza na svijeće uvesti porez na rasvjetna tijela, žarulje, baterije, lampione pošto će pojeftiniti ljesovi pa onda sigurno kroz vašu reformu moraju poskupiti rasvjetna tijela. Da popričamo i o vašoj poreznoj reformi kroz regresivno djelovanje gdje će pojedinci niže ekonomske snage snositi relativno viši porezni teret jer raste cijena osnovnih životnih potrepština dok će više porezne snage biti opterećene nižim poreznim teretom. Gospodo iz HDZ-a i MOST-a još je Adam Smith rekao da je potrošni porez posebno kod živežnih namirnica ima istu sudbinu na narod kao i utjecaj neplodne zemlje ili nepovoljne klime. Ne primjećujemo u vašoj tzv. cjelovitoj poreznoj reformi kompenzacijske alate za porezne destinatore. Nadalje, povećanje stope PDV-a u ugostiteljstvu pogodit će cijeli sektor. Samo ću spomenuti da je rezervacija i prodaja za sljedeću sezonu već krenula po jednim cijenama, a s obzirom na uspješno poslovanje sektora veliki broj investicija u turizmu što kauzalno utječe i na hrvatsku građevinsku operativu vi ćete to svojom poreznom reformom uništiti, vlasnicima smanjiti dobit, a ono što je najgore oslabit ćete i konkurentsku poziciju hrvatskog turizma. Da vas podsjetim gospodo iz HDZ-a i MOST-a, hrvatski turistički sektor je generator sezonskih poslova, on je generator prodaje, proizvoda prehrambene industrije, prodaje Malvazije, Plavca, … Crljenka, Iločke graševine, prodaje benzina na autocestama, povećava prodaju impulsa telekomunikacijske industrije, a … ponešto utječe na zapošljavanje hrvatske tradicionalne industrije i zanata. Odgovorno tvrdim da ne postoji nijedan sektor u Hrvatskoj s takvim multiplikatorskim učinkom pa je stoga logično da svaka odgovorna Vlada pazi na turizam osobito ako kontribuira BDP-u s preko 20%. Za vas gospodo iz HDZ-a i MOST-a ideja o pravednosti jednakosti i moralnoj ekonomiji ili ekonomiji sa srcem onoj koja izbjegava automatske mehanizme slobodnog tržišta ideje o snažnoj državi koja će biti korektor rastuće nejednakosti jer će rastuća nejednakost upravo biti posljedica vaše porezne reforme one ne postoje. SDP je upravo zbog toga predlagao postepenu poreznu tranziciju na dva harmonizirana načina. Prvo je da se poveća minimalna cijena rada izmjenama Zakona o minimalnoj plaći da se isključe iz iznosa minimalne plaće pojedini dodaci na plaću i time da se osigura fleksibilniji i transparentniji način utvrđivanja najniže cijene rada. Toga kod vas gospodo nema, gospodo apologeti krupnog kapitala i bankarskog lobija. Drugo, povesti daljnje rasterećenje oporezivanja osobnog dohotka kroz povećanje neoporezivog dijela plaće na tri tisuće kuna, te dodatnom promjenom poreznih razreda odnosno pomicanjem porezne stope od 40% sa 13 tisuća 200 kuna na više i širenja osnovice za primjenu stope od 25% čime bi se rasteretila cijena rada, ali i dodatno ojačala pozicija srednjeg sloja. Svaka odrasla osoba ma koliko bila ekonomski pismena ima svoj stav o izgledima za budućnost. Napukline u vašoj reformi su vidljive, budućnost Hrvatske s vašom poreznom reformom je samo bučno proces koji k život s nejednakošću, život gdje slabo plaćeni radnici neće imati privatne mirovine ni planove zdravstvene zaštite vodi prema iznevjerenim očekivanjima srednje klase, vodi prema 2% bogatih [[Upadica: Vrijeme.]] koji će kontrolirati 10% ukupnog bogatstva Hrvatske. To je gospodo vaša reforma u koju ne vjeruje ni pola vaše Vlade.
Drugi se za raspravu javio Klub zastupnika HNS-a, HSU-a uvaženi kolega Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo sačuvao sam ovaj Program Vlade RH za mandat 2016. do 2020. na 37. stranici piše „dostajanstvene mirovine za umirovljenike“ i piše sljedeće „Vlada će osigurati dostojanstven život umirovljenicima, među ostalim povećanjem mirovina za 5% do kraja mandata, uvođenje nacionalne mirovine i omogućavanjem dobrovoljnog ostanka na tržištu rada i nakon 65. godine“, to je praktički treća rečenica od ukupnog cijelog sadržaja koji se odnosi na umirovljenike. Međutim, porezna reforma koja je predstavljena govori nešto drugo. Stručnjaci porez ne kažu ništa se za umirovljenike ne mijenja, ja kažem mijenja se jer oni koji imaju mirovinu do tisuću kuna kojih je nemali broj, njima poskupljuje život za 10%, oni konzumiraju najviše kruha i mlijeka. Dakle njima je 10% mirovina manja. Onima do 2,5 tisuće je 5, 6% manja mirovina, onim preko toga, 'ajmo reći do 6 tisuća je potpuno ista kao što je bila a samo oni preko 6 tisuća dobivaju nešto veće mirovine. Je li to socijalna politika, to je zaštita od siromaštva? Umjesto da razgovaramo da onima koji su najslabiji u društvu, koji nisu imali sreće, imat dovoljno staža, imat najmanje mirovne. Ako treba damo 500 kuna svakome da može preživjeti po principu ne postotnog povećanje mirovine. Ili da uvedemo takvo jedno treće godišnje usklađivanje mirovina kao što imaju i neki naši susjedi na koje posprdno gledamo ali imaju takvo usklađivanje treće godišnje i zagovarano usklađivanje u apsolutnim iznosima jer treba živjeti od toga. Umirovljenici ne mogu dodatno raditi, mali broj je onih koji imaju određene radne aktivnosti i mogućnosti nešto za raditi. Mi smo prema tim ljudima dužni, dužni smo im osigurati dostojanstvenu starost, ali ne dostojanstvenu starost na način da im osnovni prehrambeni artikli poskupljuju. To je prijedlog koji je na stolu. To je prijedlog koji je na stolu. Drugi, drugi problem je problem neoporezivog dijela mirovine, on se ne odnosi kao i ovaj na 95% umirovljenika jer 95% umirovljenika imaju mirovinu ispod 6%. Dakle oni imaju jednako i manje po novoj poreznoj reformi. Samo oni 'ajmo reći privilegirani imaju veću neto mirovinu. Drugi problem se ne odnosi na ovih milijun i 100 tisuća umirovljenika, odnosi se na 100 tisuća onih koji primaju mirovine iz inozemstva. Ovdje iz kluba HDZ-a vrli veliki ministar financija je zagovarao gospodin Šuker da svi koji primaju mirovine iz inozemstva budu oslobođeni plaćanja poreza zato što postoje velike razlike u poreznim osnovicama. Npr. susjedna Slovenija na 1200 eura netko plaća 15 eura poreza mjesečno. Kada bi to preračunali, za istu takvu mirovinu ovdje se plaća 100 eura mjesečno u Hrvatskoj. Što proizvodi, kakve učinke to proizvodi? Pa da ljudi žele prijaviti prebivalište ako imaju bilo kakvu nekretninu prebacuju prebivalište iz Hrvatske u Sloveniju da ne moraju plaćati ogromne poreze u Hrvatskoj. I svaki dan se javljaju, svaki dan se javljaju jer im je porezna presija potpuno nejednaka, jednostavno nerazmjerno visoka u odnosu na zemlju u kojoj su ostvarili svoje pravo na mirovinu. U Republici Italiji je negdje prevedeno na naš sustav neoporeziva osnovica na razini 900 eura. Neoporeziva osnovica u Sloveniji je na 1050. eura, naša ostaje po prijedlogu na 3800. Zašto je sada ne dignemo kao neoporezivu osnovicu za plaće, dignemo ovu na 5 tisuća kuna neoporezivu z umirovljenike pa apliciramo ovaj sustav. Ja sada se zalažem, ne za mirovine [[Upadica Jandroković: Vrijeme.]] odnosno umirovljenike sa većim mirovinama, ja se sada zalažem da što više novca ostane [[Upadica Jandroković: Kolega Hrelja vrijeme je.]] Republici Hrvatskoj. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku i SNAGA uvaženi kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Prošli tjedan je iz Hrvatske udruge banaka izašla jedna neprimjerena objava, neodmjerena gdje oni ne istinama pokušavaju opravdavati poslovanje svojih članica banaka. Tako Hrvatska udruga banaka smatra da su moje izjave o nezakonitom poslovanju hrvatskih banaka neodgovorne, one tvrde da su hrvatske banke cijelo vrijeme poslovale po zakonu. Međutim, to jednostavno nije istina. Ja sam već rekao i ponavljam još jednom, hrvatske banke su prije 1. siječnja 2013. godine ugovarale u većini kredite sa promjenjivom kamatnom stopom, način promjene kamatne stope na nezakonit način. Kamatna stopa je ustvari cijena kredita. One su tu cijenu kredita ugovarale tako da cijenu mijenjaju svojom administrativnom odlukom bez ikakvih kriterija. Prema tome, tako nešto je po Zakonu o obveznim odnosima zabranjeno. Članci 269.-272. Zakona o obveznim odnosima su jasni, oni govore o tome da ugovorna činidba mora biti odrediva a odrediva je samo ako je ugovoren način promjene određene činidbe. Sljedeća stvar, kažete da da su kamatne stope bile usklađene sa kretanjem kamatnih stopa u okruženju, pa jesu, slažem se, ali i u okruženju su te kamatne stope bile ugovarane na nezakonit način pa imamo čitav niz već pravomoćnih presuda na nezakonit način promjene kamatnih stopa i za vraćanje pretplaćenih iznosa dužnicima u Bosni i Hercegovini, u Srbiji, u Crnoj Gori. Prema tome, Srbija je čak 2011. godine donijela zakon kojim je riješila za ubuduće nezakonito poslovanje banaka u području promjena kamatnih stopa. Očekujem i nadam se da će kolege iz MOST-a i HDZ-a prihvatiti neke moje prijedloge da se konačno odredi metodologija za određivanje početnih fiksnih marži u svim kreditima u kojima te početne fiksne marže nisu ugovorene na vrijeme i na taj način se spriječi nastavak nezakonitog poslovanja hrvatskih banaka. Zatim hrvatske banke kažu, odnosno Hrvatska udruga banaka kaže da je dopušten način ugovaranja promjenjive kamatne stope. Naime, ja nikada nigdje nisam rekao da je zabranjeno ugovaranje promjenjive kamatne stope. Dapače, ugovaranje promjenjive kamatne stope je dopušteno. Međutim, problem je u tome što su hrvatske banke prije 1. siječnja 2013. godine u gotovo svim kreditima promjenjivu kamatnu stopu dogovorile na nezakonit način, na način da se ona mijenja odlukom banke. Potvrdu da je to nezakonito imamo u presudi Vrhovnoga suda. Dakle Vrhovni sud, Visoki trgovački sud odlučili su da je sedam banaka razdoblju od 2003. do 2008. godine ugovaralo nepoštene ugovorne odredbe o načinu promjene kamatne stope pa su te ugovorne odredbe nezakonite. Nedavno sam govorio o prvoj pravomoćnoj presudi gdje se banka žalila na prvostupanjsku presudu međutim Županijski sud je tu žalbu odbio i dužniku se moraju isplatiti njegove pretplaćene kamate. Slijedeća stvar, pokušavaju zakonitost svojih poslovanja objasniti činjenicom da kamata nikad nije rasla iznad ograničenja. Pa zakonsko ograničenje postoji samo iz nekakvih pragmatičnih razloga da ne bi sad netko ugovarao kamatnu stopu koja je izvan svih kriterija. Zakonsko ograničenje je bilo 12% i sad po toj nekakvoj logici bankarskoj one su mogle povećavati kamatu do 12% kad se njima hoće. Ma nema šanse. Dalje, pozivaju se na odluku Ustavnoga suda da im je Ustavni sud dao za pravo da je njihovo poslovanje zakonito. O čemu se radi kod te odluke Ustavnoga suda? Naime, početkom 2014. godine zakonom je određen da banka u svim kreditima o kojima nisu ugovoreni parametri za promjenu kamatne stope te parametre moraju sa svojim dužnicima definirati, uskladiti i konačno ugovoriti. Ukoliko ne ugovore predviđena je kazna od 80 tisuća do 200 tisuća kuna za banku i od 10 do 50 tisuća za odgovornu osobu u banci. Pa su dužnici krenuli prema sudovima, prekršajnim sudovima i doneseno je stotinjak prvostupanjskih presuda kojima se banke kažnjavaju po 80 tisuća kuna kazne zbog toga što nisu ugovorile sa svojim klijentima parametre za promjenu kamatne stope. Pa su banke tražile da Ustavni sud ocjeni ustavnost tih zakonskih odredaba. Ustavni sud je odbacio zahtjev banaka za ocjenu ustavnosti tih odredaba, prema tome te odredbe su ustavne. On je samo promijenio datum počinjenja prekršaja sa 1. siječnja na 1. travnja 2014. godine i to je sve. Dakle Ustavni sud nije potvrdio zakonito poslovanje banka, nego naprotiv potvrdio je nezakonito poslovanje banaka. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Četvrti na redu uvaženi kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, svakodnevno smo svjedoci vijesti o uhićenjima pripadnika HVO-a i visokih časnika Hrvatske vojske. Pa tako je evo prije neki dan kao iz vedra neba sada kada se sjećamo svojih mrtvih, poglavito onih koji su najzaslužniji za ostvarenje slobodne RH koji su bili zajedno ratovali u BIH na području obrambenom ratu od velikosrpske agresije, tako i na području RH. Došla je vijest o uhićenju desetorice časnika i pripadnika HVO-a s područja Bosanske Posavine pod sumnjom da su počinili ratni zločin. U posljednje vrijeme smo svjedoci, posljednjih godina da uglavnom bosansko pravosuđe podiže optužnice protiv hrvatskih branitelja, generala, časnika HVO-a. Postavlja se pitanje šta je sa zločinima koji su počinjeni na području BIH počinjeni nad hrvatskim življem a svjedoci smo da hrvatska politika, mi saborski zastupnici, oni koje sad uhićuju su zaslužni da mi danas imamo ovaj Parlament i šta možemo na demokratski način raspravljati. Pa tako što je sa 41 ubijenim civilom i nenaoružanom osobom u Uzolu među kojima su brojna hrvatska djeca? S druge strane, što je sa zločinima u središnjoj Bosni poput pokolja u Križevačkom selu, Brajkovićima i drugim mjestima 1993. godine? Nije podignuta niti jedna optužnica. Sve zločine treba osuditi, ali karakter Domovinskoga rata u Hrvatskoj kao Domovinskoga rata, kao sudionik u BIH hrvatske vojske zajedno sa pripadnicima HVO-a smo zaustavili velikosrpsku agresiju i Šešeljev četnički pohod. Ovdje se izvrće istina. Nama treba istina o Domovinskome ratu. Institucije RH a pohvalno je što je premijer otišao prvi svoj posjet u BIH i to je državnički čin jer je obaveza RH skrbit o Hrvatima RH u BIH. Ali nije dovoljno samo izraziti nekakvu zabrinutost. Postoji Vijeće nacionalne sigurnosti istoga trenutka kad se ovo događa predsjednica republike kao čelna osoba nadležna za ove probleme dužna je sazvati Vijeće nacionalne sigurnosti, stati u zaštitu hrvatskih državljana. Ja ovdje vidim i branitelje, Predraga Matića bez obzira što je s lijeve strane, generala Glasnovića i druge hrvatske, Đakića kolegu s druge strane, svi ti ljudi su zajedno u Domovinskom ratu sa pripadnicima HVO-a koji su hrvatski vojnici obranili ovu domovinu. Zbog toga pozivamo ispred MOST-a hrvatske institucije da stanu u zaštitu hrvatskih državljana a ne da ih se progoni i da budu na otvorenome lovištu. Svjedoci smo u petnaestak godina hrvatske diplomacije i politike da se je sve svodilo na uhićenja, lociranja, suđenja hrvatskih branitelja dok su izdavani hrvatski strateški nacionalni interesi, a ti koji su uhićivani dokazano je u Haagu, dokazano je na presudama hrvatskim generalima da su bili u osloboditeljskom pravednom ratu kako u Hrvatskoj tako i u Posavini i u BIH. Sve institucije ako smo ozbiljna država, ako imamo državnički stav bez obzira na EU koja se bavi sa svojim problemima Hrvatska država ima pravo i mora obvezu prema mrtvim braniteljima i tim ljudima koji su ostali sad sami zaštiti ih kao istinske heroje i istinske branitelje i zaslužni su za demokratske promjene koje su se dogodile 90.tih godina. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom kolegi Bulju. Nakon njega za riječ se javio Klub zastupnika HDZ-a i uvaženi kolega Miro Kovač.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Evo što je rekao kolega Bulj, znači najprije nekoliko osnovnih parametara o odnosu Hrvatske sa Bosnom i Hercegovinom. Hrvatska je potpisnica Općeg okvirnog sporazuma za mir u BiH i time Hrvatska jamči za Ustav i za tu susjednu državu zajedno sa Republikom Srbijom i jasno zajedno sa samom BiH. Vrlo važna informacija, moramo sad to svaki put ponoviti. Znači, mi smo sujamci cjelovitosti BiH i kao takvi poštujemo njezinu neovisnost političku. Isto tako Hrvatska kao što je rekao kolega Bulj ima obvezu temeljem svoga Ustava jamčiti osobitu skrb Hrvatima i u Bosni i Hercegovini i to Hrvatska i čini. I jasno je da je svaki zločin - zločin i da svaki zločin treba procesuirati. Nije bitno gdje se on dogodio ratni zločin i tko ga je počinio. Treba ga procesuirati. Međutim, treba uvijek imati na umu i politički kontekst. Koji bi bio politički kontekst Hrvata u BiH? Kontekst je takav da su Hrvati u BiH na referendumu glasovali u velikom broju za neovisnost BiH, da su Hrvati prvi ustali protiv agresije na BiH i time to vrlo često govorim da su Hrvati spasili BiH. Da su Hrvati najveći demografski gubitnici u BiH, najveći. Ako pogledate podatke najsvježije ima nas u BiH manje nego prije 25 godina i u odnosu na druga dva ustavotvorna naroda ima nas relativno manje. Znači, Hrvati su najveće žrtve rata u BiH posebno u onom dijelu koji zovemo Republika Srpska gdje su Hrvati u velikom broju istrijebljeni. I onda ti Hrvati koji su branili bosansku Posavinu danas su predmet optužnica. Mi se nećemo miješati u rad pravosudnih tijela u BiH jer se radi o susjednoj prijateljskoj neovisnoj državi, ali imamo pravo upozoriti na ovaj kontekst. Jer među Hrvatima u BiH ne samo u Posavini, nego i drugdje, pa i među onima koji žive u Hrvatskoj jer većina ima naše državljanstvo hrvatsko vlada prava nesigurnost. I to je neprihvatljivo. Znači, mi očekujemo od svojih vlasti da u suradnji sa kolegama u BiH da se prekine sa tom pravnom nesigurnošću, da se zna tko je sve optužen, tko će sve biti optužen, da se zna koga se namjerava na temelju tih optužnica uhititi da prekinemo sa tom pravnom nesigurnošću jer to je neprihvatljivo za nas ovdje u Hrvatskoj posebno stoga što smo već nekoliko godina postigli u Hrvatskoj konsenzus i to pokazuje i poslije predsjednik Vlade Bosne i Hercegovine, ali tu praksu je već prije toga i uveo gospodin Josipović i prije njega. Nakon njega gospodin Milanović, a sve je pokrenuo gospodin predsjednik Tuđman, imao konsenzus kad je pitanje BiH u Hrvatskoj i lijevi politički spektar i desni i centristički i tu tako dalje mora biti. U ime toga očekujemo od svoje Vlade, od svoje predsjednice da se zauzmu u odnosu na kolege u BiH, da raščistimo tu stvar i da prekinemo sa pravnom nesigurnošću kada je riječ o Hrvatima u Bosni i Hercegovini koji ponavljam imaju i svijest. I mi imamo tu svijest koju su spasili susjednu BiH. Ispada to je žalosno, ne želim u to vjerovati, da nekome smeta da se podržava BiH i njezina integracija u EU, tako ispada. Želim vjerovati da je to krivi dojam, jer nije normalno da naša Vlada otputuje u BiH, da pošalje pozitivnu poruku da želi pomoći BiH, svim trima narodima, svim građanima, da se želi založiti za njezinu integraciju u EU, da želi zaštititi hrvatski narod u BiH i da kao čestitku, kao pozdrav dobijemo ovdje svi zajedno 10 uhićenja u bosanskoj Posavini. To nije u redu, to nije prihvatljivo i mi očekujemo od svojih kolega u izvršnoj vlasti da se na odgovarajući način angažiraju. Zahvaljujem gospodine predsjedavajući.
Hvala uvaženom kolegi Kovaču. I posljednja rasprava od pet minuta je uvaženi kolega Milorad Pupovac u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Klub SDSS-a se danas neće osvrtati ni na prijedlog porezne reforme, a niti na najnovija hapšenja na prostoru BiH iako bi naravno mogao govoriti i o tome. Ono o čemu ćemo govoriti jeste naša obaveza zbog uznemirenosti građana na području sjeverne Dalmacije posebno na području grada Knina zbog toga što su u vrijeme blagdana mrtvih na grobnim mjestima pravoslavnih pronašli službene obavijesti o tome da će ta grobna mjesta biti izmještena zbog neispunjavanja administrativnih obaveza. Način na koji je to učinjeno je potpuno neprimjereno. Riječ je o oskrnavljenju grobnih mjesta, riječ je o zastrašivanju ljudi koji dolaze posjetiti ta mjesta i riječ je o činjenici nepoštivanja spomena i sjećanja. Ako ljudi nisu dostupni postoje načini kako se država i lokalna samouprava trebaju organizirati da učine dostupnim da ljude obavijeste o tome. Ostavljanje te vrste obavijesti na grobna mjesta je znak skrnavljenja i nepijeteta. I s druge strane to nije uobičajen postupak niti je to rezultat uobičajene pojave. Masovni egzodus i masovno sprječavanje povratka ljudi stoje iza činjenice da ljudi ne mogu brinuti o svojim grobovima. Sad ćemo ih još kažnjavati i za tu činjenicu. To je nešto što se ne smije raditi. I iz tog razloga sa ovoga mjesta pozivamo nadležne institucije i u državi a i u lokalnoj samoupravi da toj stvari pristupe onako kako se treba pristupiti u protivnom doživjet ćemo to na način na koji se odnosilo prema živim ljudima bez mogućnosti da ostanu u svojim kućama i bez mogućnosti da se vrate svojim kućama. Sada su došli na red oni koji su ostali u svojim grobovima pa ni oni neće moći ostati na svojim mjestima. To je nedopustivo, nehumano, neljudski i necivilizacijski.
Ovim smo iscrpili 5-minutne rasprave. Prije nego što prijeđemo na raspravu oko prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u jedna obavijest i to članovima Odbora za znanost, obrazovanje i kulturu. Oni su trebali imati sjednicu danas u 13,30 sati, ta sjednica bit će održana danas u 12,30 i to u dvorani Ivana Mažuranića kao što sam rekao u 12,30 sati. Nastavljamo dalje sa radom. Iduća točka dnevnog reda je - Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, prvo čitanje, P.Z. br. 9; Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju članka 172. i 184. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal ste primili na klupe. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun i njihova izvješća ste primili na sjednici. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži prijedlog. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govorit će uvaženi kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Cijenjeni kolegice i kolege zastupnice i zastupnici u našoj državi vlast je podijeljena na tri dijela, zakonodavnu, sudbenu i izvršnu međutim postoji jedna iznimka, a to je HNB on bi normalno trebao djelovati kao dio izvršne i zakonodavne vlasti ali to nije on je monetarna vlast. Naime, člankom 53. stavak 3. Ustava izričito je propisano da je HNB u svom radu samostalna. I ono što bih naglasio odgovorna Hrvatskom saboru. Ali u Zakonu o HNB-u te ustavne odredbe nisu u cijelosti ugrađene. Tamo stoji, znači u članku 2. stavak 2. piše ovako: „Pri ostvarivanju svojega cilja i u izvršavanju svojih zadataka HNB je samostalna i neovisna.“ Dakle, nije više odgovorna Saboru. Zakonom o HNB-u iz 2001. godine dana je nezavisnost središnjoj banci u cilju pripremnih zakonodavnih radnji za otvaranje procedure za ulazak u EU. U tom kontekstu Državna revizija koja je dotada bila u HNB-u, koja je dotada bila nadređena znači u smislu revizije HNB-u zamijenjena neovisnim vanjskim revizorom. Međutim, nakon gospodarske krize i niza drugih okolnosti traže se različita rješenja koja bi pridonijela povećanju transparentnosti poslovanja središnje banke te kako bi se na taj način i pojačala odgovornost. Dakle, u ovom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o HNB-u ne bavimo se ostvarivanjem nadzora nad središnjim bankama koje npr. imaju Njemačka, Španjolska, Francuska, Cipar i druge zemlje tj. koje imaju potpunu kontrolu rada središnje banke već se ovim izmjenama i dalje poštuju odredbe stavaka 10., 11. navedenog zakona koje nedvosmisleno kažu: „Pri ostvarivanju svojeg cilja i u izvršavanju svojih zadataka HNB i članovi njezinih tijela neovisni su pri donošenju i provođenju svojih odluka koje se temelje na ovom zakonu. Hrvatska narodna banka i članovi njezina tijela ne traže niti su vezani za upute Republike Hrvatske, njezine institucije ili tijela odnosno članova tih tijela ili drugih osoba.“ I također u stavku 11. „Republika Hrvatska i njezine institucije ili tijela, članovi tih tijela i druge osobe ne smiju utjecati na neovisnost HNB-a, donošenje i provedbu odredba HNB-a i njezinih tijela niti smiju odobravati, poništavati, odgađati, ukidati ili na bilo koji drugi način utjecati na bilo koju odluku HNB-a u djelokrugu iz njezine nadležnosti.“ Ovo navodim upravo iz razloga što se puno puta evo prilikom i najave ovih izmjena upiralo prstom u mogući utjecaj na neovisnost rada HNB-a. Ja ću spomenuti da iako je nizom mjera ojačana neovisnost središnje banke u skladu s pravom EU i drugim mjerodavnim propisima upravo različiti mehanizmi usmjereni na povećanje transparentnosti omogućavaju javnosti uvid u poslovanje središnje banke i trošenje sredstava kojim raspolaže na temelju važećih propisa. Prema provedenim istraživanjima iako je po svojoj razini neovisnosti vrlo visoko na ljestvici HNB je najlošija po razini transparentnosti među središnjim bankama južne Europe gdje se spominju Albanija, BiH, Makedonija, Malta, Slovenija. U prilog tome mediji često iznose informacije koje stvaraju lošu sliku o radu čelnog tijela hrvatske monetarne vlasti. Navest ću izvadaka iz jednog priopćenja HNB-a. Promatra li se apsolutni iznos troška poslovanja po zaposlenom može se primijetiti da među usporedivim zemljama samo središnja banka Bugarske ima niže troškove od HNB-a dok su troškovi HNB-a slični onima u Rumunjskoj, Češkoj, te malo niže nego u Mađarskoj i Poljskoj. Također što se tiče troškova poslovanja HNB je kao obveznik javne nabave vrlo transparentno iskazuje na svojoj internetskoj stranici, dakle ti su podaci javno dostupni. Navedeno priopćenje kao i priopćenje o kojima se raspravlja o pojmovima, kao što su ne znam, komforna stopa, stopa adekvatnosti, referentne stope teško je to razumljivo građaninu kao i samo poslovanje HNB-a i oni su nedorečeni u odnosu na svakodnevnice života naših građana. Ne daje se odgovor na pitanja koja se često pojavljuju, putuje li guverner previše, jesu li putovanja preplaćena, troši li HNB desetke milijuna kuna na materijalne troškove, sve su to pitanja na koja tražimo odgovor i mi i cjelokupna javnost. Rad HNB nesporno je teme od interesa za javnost, te se u Saboru već raspravljalo o financijskom izvještaju HNB-a i navodnom luksuzu koji uživaju njezini čelnici i djelatnici te se s pravom postavlja pitanje, što će ovaj cijenjeni Dom reći javnosti kada se u medijima npr. pojavi informacija kao što je bilo da je HNB na zaposlenike u uvjetima krize 2010. za ostale troškove utrošio 38 milijuna kuna od čega se spominjalo saune, masaže, tenis, teretane, skvoš i slično pa se sljedeći dan objavljuje da je guverner srezao troškove. A ono nakon toga objavljuje se vijest da je HNB za iste namjene u 2011. utrošio čak i više 38,8 milijuna kuna. Što je naš odgovor? Pitat ćemo guvernera ili ćemo dati zadatak Državnoj reviziji da provjeri navode ili možemo reći što se vidi iz aviona, da ćemo bez jasnih podataka obasuti drvljem i kamenjem i HNB i guvernera. Pa i bivši SDP-ov ministar financija gospodin Lalovac se svojevremeno čudio i postavljao jedno ispravno retoričko pitanje, imamo šest godina recesije, šest godina krize pod visokim kamatama i dugujemo, grca država, grcaju poduzeća i građani samo postoji jedan sektor, to mislim na bankarski iznad svega toga, kao da živi na Marsu, ima ogromne profite, dobro im je i oni kažu nema nikakvih problema. Ali nažalost tada se nije ništa poduzelo. Mene osobno više zabrinjava izjava savjetnika guvernera koji je izjavio, da smo učinili mnogo u transparentnosti poslovanja, razni su medijski natpisi i nastali zbog transparentnosti jer je HNB objavio sve svoje nabave do detalja i posljednje kune. Rekao bih da tamo nitko nije razumio bit interesa niti medija, niti javnosti. A mi u MOST-u od početka ne skrivamo naše nezadovoljstvo transparentnošću rada HNB-a. Slažemo se da naša Središnja banka treba uživati visoki stupanj autonomije ali to ne znači da može biti ne osjetljiva i ne solidarna prema problemima koji se događaju u društvu. Ali ako netko propituje rastrošnost HNB-a onda treba prvo utvrditi da razlozi tome proizilaze iz loše zakonske regulative. Naime, HNB svoj proračun kreira bez konzultacija sa Ministarstvom financija što je uvijek dobra podloga za nenamjensko trošenje novca. U tome ih ne alimentira ni što HNB ne financira se iz državnog proračuna jer svoje prihode ostvaruju obavljanjem zakonom utvrđenih poslova, što je između ostalog upravljanje međunarodnim pričuvama, supervizijom banaka, izdavanjem kovanica, novčanica, te slijedom svega ovoga predlažemo nekoliko izmjena tj. dopuna Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Predlaže se da se uz reviziju financijskih izvješća i cjelokupnog poslovanja koje prema članku 62. važećeg zakona obavljaju neovisni vanjski revizori i Državnom uredu za reviziju omogući provedba revizije učinkovitosti. Angažman Državne revizije pridobio bi spomenutom povećanju transparentnosti poslovanja, te bi ona metodom usporednih vrijednosnih kriterija tzv. benchmarkingom, a na planu troškova poslovanja procjenjivala ima li Hrvatska efikasnu, ekonomičnu i učinkovitu Središnju banku. Prijedlogom izmjena i dopuna zakona se jasno utvrđuje što se smatra takvom revizijom uz naravno poštivanje pravnog okvira EU mjerodavnu za poslovanje središnjih banaka i ne dovodeći uopće u pitanje načelo institucionalne neovisnosti. Pri tom je ovaj prijedlog zakona uzeo u obzir da opseg kontrole mora biti jasno utvrđen pravnim okvirom, mora biti bez utjecaja na poslove ispitivanja svih poslovnih knjiga i računa središnje banke od strane neovisnog vanjskog revizora, te u skladu s načelom institucionalne neovisnosti treba biti u skladu sa zabranom davanja uputa Nacionalnoj središnjoj banci i njezinim tijelima nadležnim za odlučivanje, te ne smije utjecati na zadaće Nacionalne središnje banke povezane sa europskim sustavom središnjih banaka. Time će se izbjeći situacija da Državna revizija se upušta u procjene monetarne politike i nadzora banaka za što oni nemaju dostatnu kompetenciju, to je jednostavno nešto što jedno s drugim ne ide. Međutim ono što Državna revizija svakako može je izvršiti nadzor operativnog poslovanja središnje banke, te upozoriti, utvrditi zašto HNB npr. po zaposleniku ima godišnje 135 tisuća kuna materijalnih troškova, režijskih, uredskih i drugih, dok npr. isti taj Državni ured za reviziju koji bi i vršio reviziju ima troškove od 20 tisuća kuna po zaposleniku i po tome će oni sigurno moći dati kvalitetne preporuke u skladu sa stajalištem i Europske centralne banke, Državna revizija provodit će se na ne političkoj, neovisnoj i postupno profesionalnoj osnovi. Napominjem da će se zakonodavni okvir za rad Državnog ureda za reviziju također morati mijenjati, pa će i u Zakonu o Državnom uredu za reviziju biti utvrđena ovlast za provođenje revizije poslovanja HNB-a. Još 2004. godine Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravljao je svojoj sjednici 2. prosinca upravo o ovom pitanju Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoj reviziji. Ono što je interesantno da u raspravu na odboru upozoreno je tada na upravo na odredbu članka 1. konačnog prijedloga zakona kojom se briče HNB kao subjekt koji podliježe reviziji Državnog ureda za reviziju, te se tražilo da se to preispita. A prema iznijetom mišljenju, traženo je da se odredba članka 57. Zakona o HNB-u izbriše, a Zakonom o reviziji ostane obveza kojom bi HNB i dalje bila subjekt koji podliježe reviziji Državnog ureda za reviziju. Rečeno je, tada naime poznata je činjenica da vanjske revizorske kuće koje su neki i u privatnom vlasništvu mogu obavljati reviziju sastavljanja financijskih izvješća i cjelokupnog poslovanja HNB-a što nije prihvatljivo te bi poslove trebala i dalje obavljati državna revizija. Nažalost nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun ipak je odlučio jednoglasno predložiti donošenje navedenih izmjena. Naravno da bi svakako preporučio da se pojača provedba nalaza i naloga revizije koje vezano uz ovo jer revizori i kada pronađu kršenje zakona oni upute svoje preporuke, institucije preporuke prihvaćaju, čak se nekada i opravdaju, nekada ih ne prihvate ali ono što je problem, prekršajnog ili kaznenog progona odgovornog za kršenje nema. U HNB-u se načelno ne protive ulasku državne revizije ali upozoravaju da se treba jasno razgraničiti što bi revizija smjela nadzirati i potom se pozivaju na stav Europske središnje banke koja je upravo na zahtjev Ministarstva financija dala svoje mišljenje o ovoj izmjeni zakona. U njemu se između ostalog ističe da državna revizija ne smije ugrožavati neovisnost nacionalne Središnje banke, odnosno treba poštivati zabranu davanja uputa središnjoj banci znači kako na njezinim tijelima, tako i zaposlenicima. Sada bih zaključio ovu temu oko revizije da neovisnost HNB-u u smislu kreiranja i provođenja monetarne politike sigurno neće narušiti državna revizija koja bi utvrdila ono što nas zanima da li HNB troši 40-ak milijuna kuna na materijalne troškove, koja bi pokazala da li je uistinu put guvernera Borisa Vujčića u Peru trebao koštati 70 tisuća kuna i treba li guverner ako je taj podatak točak čak 260 dana u godini provesti na službenom putovanju. Nadalje, prijedlogom zakona se utvrđuje kako Hrvatska narodna banka mora jednom godišnje podnositi Hrvatskom saboru polugodišnju informaciju o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike kao i godišnje izvješće o svom radu i poslovanju. O navedenim dokumentima će se raspravljati na plenarnoj sjednici Hrvatskoga sabora te će o istima i glasati radi njihovog prihvaćanja ili ne prihvaćanja. Važno je naglasiti kako prilikom rasprave o navedenim dokumentima u skladu sa neovisnosti Središnje banke neće doći u pitanje niti će rasprava imati utjecaja na neovisnost članova tijela HNB-a nadležnih za odlučivanje a mora se i u potpunosti poštivati poseban status guvernera u njihovom svojstvu članova općeg vijeća Europske središnje banke. Istovremeno će i Hrvatska narodna banka i Hrvatski sabor poštovati zahtjeve povjerljivosti koji proizlaze iz statuta europskog sustava središnjih banaka. Uz navedeno, predlaže se ograničavanje trajanje mandata članovima Savjeta Hrvatske narodne banke na način da državljane Republike Hrvatske s priznatim osobnim ugledom i profesionalnim iskustvom na monetarno financijskom, bankarskom ili pravnom području mogu biti članovi Savjeta Hrvatske narodne banke najviše u dva mandata od kojih svaki traje 6 godina. Kroz prijelazne i završne odredbe se u skladu sa načelom pravne sigurnosti utvrđuje mandat i prava sadašnjih članova Savjeta Hrvatske narodne banke. Napominje se i kako prema sadašnjem zakonu mandat guvernera i viceguvernera traje 6 godina bez ograničenja što im omogućava i doživotni mandat a takva praksa nepoznata je kako u Europskoj uniji tako i u svijetu. I ono što je bitno za provođenje ovoga zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Imamo 8 replika. Prva replika je uvaženi kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja ću u startu reći da ću podržati ove izmjene zakona zbog toga što se zalažem isto kao i kolege koje su zakon predložili za veću transparentnost i da javnost ima pravo znati na šta se troše novci u HNB-u a da to ne utječe na njihovu neovisnost i kvalitetu njihovog rada. Možda kvalitetu jednog dijela slobodnog vremena da, ako je ovo istina što ste vi govorili da imaju i spa masaže, masterchefa i sve ostalo vezano uz svoj posao plaćeno ali sigurno uz kvalitetu rada ne. Ono šta mene brine i šta ne bi bilo loše da je možda u zakonu određeno a to je da se vežu određeni materijalni troškovi koji ne smiju biti viši od određenog postotka proračuna HNB-a kako bi i na taj način, ja bih rekao utjecali na odgovornost onih koji troše taj isto javni novac. I s druge strane brine me što sa jedne strane predlažete dobar zakon koji ide za većom transparentnošću HNB-a a sa druge strane Izmjenama zakona o porezu na dohodak koji će biti predložen tim istim ljudima u HNB-u dižete među najvišima plaće u RH. Plaće više neće tamo biti 32, 33 tisuće nego u HNB-u sa izmjenama poreza na dohodak, tzv. narodnim rječnikom Superhik reformom koju otima siromašnima a daje bogatima, koje predlaže i MOST, plaće će u HNB-u skočiti u Savjetu 3 do 4 tisuće kuna. Sa jedne strane znači ih ograničavate a s druge strane Superhik poreznom reformom im dižete plaće između 3 i 4 tisuće kuna.
Odgovor na repliku uvaženi kolega Panenić.
Hvala. Poštovani kolega Maras, meni je drago da ste prihvatili upravo inicijativu koju smo pokrenuli u ovom trenutku iako je to inicijativa za koju je evo zalagao se i SDP u svoje vrijeme i drago mi je da smo se svi ovdje u Saboru složili. Međutim, evo ja sam u svom izlaganju iznio niz prijedloga izmjena i dopuna zakona ali niti jedan od tih prijedloga nisam vidio da se odnosi na povećanje plaće čak štoviše mislim da je intencija ovoga svega upravo bilo da se smanje materijalni troškovi kako zaposlenika tako i cijele institucije. Pa evo ja bih molio možda kada ta porezna reforma koju navodite bude došla na dnevni red Sabora da to uputite predlagatelju kao razmatranje i vjerojatno će rad HNB-a tada biti vrlo bitan da bi se odredio kriterij što je visina plaća u javnom sektoru. Tako da svakako imate moju podršku u tome trenutku i molio bi evo da tada se obratite predlagatelju a s ovim ćemo svakako evo probati uvažiti sve konstruktivne prijedloge koji će biti. Tako da unaprijedimo i ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona.
Druga replika je uvaženi kolega Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja neću govoriti toliko o sadržaju samog zakona jer je više put rečeno i o drugim zakonima koje je vaš uvaženi klub predlagao da intencija nije sporna već da je sporna realizacija. Naime, postoji nešto što se zove ugovor o funkcioniranju EU, on uz sebe ima određene priloge, prilog broj 4. govori o Europskoj središnjoj banci i europskom središnjem bankarskom sustavu. Pažljivo sam proučio vaš prijedlog zakona, u njemu spominjete isključivo članak 130. Ugovora o funkcioniranju EU. Govorite da je ovaj zakon usklađen sa tim člankom, međutim nije Hrvatski sabor nadležan za utvrđivanje da li je neki akt nacionalni akt usklađen sa člankom 130. Ugovora o funkcioniranju EU već je na temelju članka 127. tog ugovora koji niste niti jednom riječju spomenuli u prijedloga zakona i na temelju članka 4. Protokola Lisabonskom ugovoru jedina nadležna institucija za to je Europska središnja banka. Dakle u ovom prijedlogu zakona nigdje ne stoji da ste proveli ugovorom o funkcioniranju EU propisan postupak savjetovanja sa Europskom središnjom bankom. Slušao sam vašu raspravu, vi ste govorili o tome da je na prijedlog Zakona o državnoj reviziji Europska središnja banka dala određene primjedbe i da je ovaj zakon uvažio te primjedbe. Time je jasno da ovaj prijedlog zakona ulazi u nadležnost Europske središnje banke jer ona u protivnom ne bi reagirala na ranije predložene zakone. Neprovođenjem postupka savjetovanja sa Europskom središnjom bankom prijetio opasnost da RH dođe u tzv. postupak infringementa. Stoga vas molim prvo zastupnicima u Hrvatskom saboru dostavite mišljenje Europske središnje banke, ispričavam se završit ću, Europske središnje banke. Drugo, do drugog čitanja uputite ovaj prijedlog zakona Europskoj središnjoj banci, ispoštujte proceduru tako da ona svi zajedno jednoglasno možete usvojiti ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Uvaženi kolega Panenić izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Grbin, drago mi je da ste na ovo upozorili, međutim ja bi isto tako podsjetio da je tijekom proljeća ove godine upravo o ovom prijedlogu izmjene i dopune zakona se bilo raspravljalo i da je tada Ministarstvo financija uputilo prema Europskoj centralnoj banci zahtjev za njihovo mišljenje. Oni su mišljenje iznijeli. Prema tome, da li trebamo, ne znam da li vi pokušavate da dođemo ponovno do faze kad bi trebali ponovno pitati njih da li na taj prijedlog oni imaju neko novo mišljenje ili je zapravo ovo mišljenje koje su dali dostatno po našem stavu s obzirom da se nije mijenjalo ništa vezano za sadržaj. Znači dobili smo njihovo mišljenje i usklađeno je. Mene samo zanima zbog čega se toliko zastupate da idemo ponovno na neka usklađivanja kad je evo iz vaših prijašnjih izjava bilo jasno da podržavate upravo stavove oko toga da izvješće Narodne banke treba ići na raspravu, da se o njemu treba glasati i da to ne vrši pritisak na Središnju banku. Evo hvala lijepo.
Replika broj tri uvaženi kolega Tomislav Saucha.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ovo je još jedan od MOST-ovih zakona sa imenom i prezimenom. Mislim da ovoga možemo slobodno nazvati Lex Boris Vujčić. Jer nije poanta ovog zakona da se poboljša učinkovitost rada HNB-a, HNB je jedno od temeljnih institucija i ako je mogla dosada funkcionirati na ovaj način moći će i dalje. No, međutim o čemu se tu radi? Kolege iz MOST-a i iz HDZ-a beskrajno iritira lik i djelo guvernera Borisa Vujčića. Oni ga žele prikazati kao jednoga … svjetskog putnika, neradnika koji eto tako provodi više od 300 dana godišnje na putu i koji troši na razno razne fine stvari. Mislim moram priznati meni je isto bilo onomad kad se o tome pisalo a vidim da je to motivirano tim jednim njegovim likom u medijima, tj. njegovom javnom percepcijom. Mene je zgrozilo kada je pisalo da oni imaju tamo sommeliera koji im sljubljuje hranu i vina. Mislim da takve stvari nisu dobre. No, međutim budimo pošteni ovo je zakon koji će poslužiti da se obračuna MOST sa guvernerom Borisom Vujčićem. Htio bi primijetiti da kada ga je bivši premijer vodio u Kitzbühel, vaš premijer da na to niste imali nikakve primjedbe. A samo jedna stvar koju bi još htio tu dodati, a o tom ću govoriti u svojoj pojedinačnoj raspravi da li vas brine kako funkcionira Državna revizija, jer Državna revizija je de facto ustvari jedina institucija u RH nad kojom se ne vrši revizija. Pa bi ja sad tu otvorio temu a to ću govoriti u pojedinačnoj raspravi da ne bi bilo loše da vidimo gdje je sve putovao glavni državni revizor i kako funkcionira državna revizija sukladno međunarodnim revizorskim standardima. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku uvaženi kolega Panenić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega što se tiče ovih pitanja koje ste naveli naravno da zanima mene, zanima MOST, zanima javnost a do tih podataka nismo došli iz HNB-a to su iznesene u medijima, znači upravo takve optužbe koje i ja mogu reći da su ozbiljne i naravno da sve skupa nas zanima koje je stvarno stanje. Znači to nije samo izjava da se HNB uspoređuje sa nekim drugim narodnim banka, središnjim bankama drugih zemalja u okruženju ili EU nego upravo želimo saznati da li se stvarno to događalo i upravo u onom djelu kad sam i navodio da nisu svjesni kada izlaze sa informacijama zapravo što zanima javnost, zanima li javnost da li postupa se na način koji je solidaran sa stanjem u državi, da li se postupa u skladu s onim što su i načela jednog dobrog upravljanja gospodara. Prema tome, nije da ta Državna revizija treba tamo otkriti ne znam nešto što sigurno ni ne očekujemo, nego želimo samo da se uvedu principi koje mi provodimo i ovdje u Saboru i osobno provodimo, jel' tako, svi zastupnici. Provodi se i po ministarstvima i svi ostali. Prema tome, želimo samo da se postigne neki benchmark i neka usporedba da znaju okvire u kojima posluje cijeli sustav, cijelo društvo, pa da više se ne moraju pojavljivati navodi koje sam i naveo da, da li su istiniti ili nisu istiniti onda naravno će tu vjerojatno i guverner reći da li je put u Kitzbühel bio opravdan, da li je on donio neku korist i to je nešto što je informacija koju svi mi želimo i onda ni jedan trošak nije upitan. Hvala.
Četvrta replika uvaženi kolega Ivan Lovrinović.
Poštovani zastupniče Panenić, evo i uvažene kolegice i kolege zastupnici. Samo ukratko da podsjetim. Prije nekoliko mjeseci dok sam bio član MOST-a pokrenuli smo upravo ovo pitanje izmjene Zakona o HNB-u i tada smo prikupili dr. Goran Marić i ja 45 potpisa ovdje u Saboru i zastupnika iz 9 različitih političkih stranaka. Međutim, opstrukcija vrha HDZ-a u to vrijeme je bila vrlo snažna i nije se moglo ništa napraviti. Zato mi je drago da je MOST sada u svojim jamstvima hajmo tako reći nametnuo raspravu bez skupljanja potpisa i da je ovo pitanje došlo ponovo na dnevni red i to je dobro jer je riječ o instituciji prevažnoj za funkcioniranje gospodarstva i društva o čemu ću govoriti poslije u pojedinačnoj raspravi. Pitao bih zastupnika Panenića sljedeće. Na jednom mjestu u stvari kažete da će se regulirati članstvo u Savjetu na dva mandata, a u prijelaznim i završnim odredbama piše, citiram: „U skladu sa načelom pravne sigurnosti utvrđuje se da se mandat trenutnih članova Savjeta HNB-a nastavlja sve do njegova isteka. Isto tako, jasno se utvrđuje kako se pravila iz ovog zakona neće retroaktivno primjenjivati, kako će sadašnji članovi Savjeta HNB-a kao i osobe koje su … [[Govornik se ne razumije.]] članovi moći ubuduće biti članovi u skladu sa odredbama ovog Zakona, tj. najviše dva mandata.“ Pa gospodo, što ćete vi u stvari napraviti promjenu ovoga članka? Vi čete ljudima od kojih je jedan 25 godina već viceguverner, a drugi već u trećem mandatu dat priliku da ponovno hipotetski budu dva puta po šest, dvanaest godina na istoj funkciji. Je li to netko vama podvalio ili vi zaista inzistirate na ovome što mi nismo tražili, znači jer meni je drago da su upravo ova tri [[Upadica Jandroković: Vrijeme.]] tri promjene iste, ali u objašnjenju vidim da je netko podvalio.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Panenić.
Poštovani kolega Lovrinović, svakako ću se zahvaliti evo i vama, cijeloj ekipi tada u Mostu koja je radila na pripremi ovoga prijedloga zakona i izmjena i dopuna Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. I svjestan sam da opstrukcije su bile snažne. Ali evo kad vidimo nisu to opstrukcije bile samo tijekom toga mandata, nego bilo je opstrukcija i prije i nikako ta revizija da jednom se pojavi, zapravo da pokaže svoju pravu ulogu i da uđe u sve institucije u kojima može dati očitovanje o stvarnom i pravom stanju. Tako da evo pozdravljam i taj napor i pozdravljam i vjerojatno i vašu pojedinačnu raspravu koja će doprinijeti možda i poboljšanju ovoga prijedloga. I očekujem na kraju pošto vidim da potpora je neupitna da ćemo svi skupa iznijeti napokon ovaj zakon, da više neće biti problem, a problem i sami ste naveli jedna od tih točaka nije problem predlagatelja nego je što se nas tiče mi bi uklonili tu odredbu. Jer mi se ne bi žalili Ustavnom sudu vezano za sadržaj za taj članak. Ali koliko vidim do sada iz rasprava uvijek je odredba koja se odnosila retroaktivno na nečija prava bila prava podloga za djelovanje Ustavnog suda. I onda bismo opet imali propitivanje cijeloga prijedloga izmjena i dopuna zakona da li su one usklađene sa Ustavom. Smatramo da trenutno upravo zbog nenarušavanja odnosa koje ima da ne bi se podigla, … [[Govornik se ne razumije.]] Mi imamo osobno prema nekome možda stavove da treba ga se na ovaj način zapravo tretirati da je njegova uloga u upravljanju HNB-a bila pogrešna smo ugradili i taj dio da njegov mandat kada prođe da će se onda pri formiranju novoga savjeta upravo moći valorizirati nečiji rad i da ćemo dobiti savjet koji će voditi HNB u budućem vremenu. Hvala lijepo.
Iduća replika uvaženi kolega Marin Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Ja bih predložio par komponenti MOST-u. Prva komponenta preispitivanje beneficija svih službenika HNB-a prvenstveno Savjeta HNB-a i guvernera, te javno objavljivanje. To je prva komponenta. Također, predlažem ukidanje naknade za rad u Savjetu HNB-a ili smanjivanje za 50%. Iz HNB-a ističu da je radi dodatne transparentnosti uspostavio vanjski revizorski odbor koji se sastoji od uglednih znanstvenika iz područja financija i revizije i informatičkih tehnologija koji ocjenjuju rad neovisnog vanjskog revizora HNB-a. Pa ja postavljam pitanje koji su ti ugledni znanstvenici i zašto na primjer nema gospodina Slavka Kulića među njima koji je izvrstan poznavaoc politike Hrvatske narodne banke. Uvođenje različitih vrsta sankcija nosiocima monetarne politike ukoliko se ponavljaju slučajevi poput švicarskog franka, RBA zadruga i svjesnog uništavanja domaće proizvodnje kao što je to danas slučaj. Hvala.
Odgovor na repliku.
Možda evo samo kratko rečem na ovo. To je uloga Državnog ureda za reviziju koji će svojim revizorskim nalazom pokazati gdje su možda odstupanja, možda utvrditi i neke od ovih navoda koje vi imate, pa onda po tome se može usklađivati i buduće poslovanje.
Hvala. Šesta replika, kolega Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi predlagatelju. Prije svega, ono što moramo reći podržavamo transparentnost, ali ne i eksperimentiranje sa hrvatskom kunom. Dakle, treba se znati ako se troškovi prebace, ako netko jede i pije, ali se ne smije eksperimentirati s hrvatskom kunom. Dosad se nitijedna vlast nije usudila eksperimentirati s hrvatskom kunom. Podsjetiti ću vas u vrijeme krize jedan strani hedge fond iz inozemstva pokušao je ugroziti poziciju kune i moglo je doći do deprecijacije, deprecijacije u trgovanju kunom. Naravno njihova intencija nije bila da sruše kunu zbog sebe nego zato da zaradi na toj kuni. Ali to bi dovelo potencijalno do problema kompletnog financijskog sektora u Hrvatskoj. To su uspjeli napraviti sa samo 17 milijuna eura trgovanja na međunarodnom tržištu da tada politikom HNB-a i tadašnjeg guvernera nije spriječeno trgovanje kunom na međunarodnim tržištima. Prema tome, ovo je osjetljiva stvar i pozivam vas da tu po tom pitanju ne eksperimentirate. Vi ste u članku 61.b stavak 3. napravili da Državni ured može dobiti uvid u povjerljive podatke iz članka 37. Statuta SSB-a i SB-a u skladu s pravilima SSB-a. Dakle, ljudi moji nemojte se igrati s povjerljivim podacima jer se kunska pozicija može ugroziti ukoliko se bude interveniralo na bilo koji način u smislu povlaštenih informacija na monetarnu politiku HNB-a. Kuna je dosada uspjela ostati stabilna i ne treba joj nikakav eksperiment. U sadašnjih nekoliko dana vidjeli smo dosta eksperimenta. Prvo je Vlada sazvana, onda se promijenila nakon tjedan dana. Onda su jamstva došla, na kraju su se promijenila. Niti ima smanjenja pretplate HRT-a niti proglašenja gospodarskog pojasa i sad zadnje najavljuje se porezna reforma koja se prije nego što je objavljena mijenja. Prema tome, nemojte eksperimentirati. Podržavamo transparentnost ali nemojte se igrati sa stabilnošću kune.
Hvala. Odgovor na repliku.
S obzirom da evo jučer sam bio na brojim događanjima i minuta šutnje bi možda bila i najbolji odgovor na ovo jer stvarno ste ušli u područje u kojem evo niti je bilo spominjano niti će na ikoji način ove odredbe omogućiti da dođe do možda situacije koju ste vi sada naglašavali. Ono što je jako bitno reći, to vjerojatno i vi razumijete, da bilo koji član revizor koji dolazi tamo naravno da i kao osoba, a isto tako i kao službenik zadužen za rad na tome sigurno da odgovara i da je provjeren onima koji su ga tamo poslali, da razumije i zna po čemu postupa i da je iznošenje podatka koji bi utjecao na rad bi bilo nešto što nije u domeni njegovog posla niti bi itko to tako i shvaćao. Prema tome, ovdje smo i naveli da uloga revizije neće biti da daje naputke radu guvernera ili Savjetu HNB-a nego da bude u smjeru da se njihovi troškovi ekonomičnost, efikasnost poslovanja institucije prilagodi okvirima u kojima djeluju i ostali. Hvala lijepa.
Sedma replika, uvaženi kolega Branimir Bunjac.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo imamo od predlagatelja zakona dakle prijedlog da se poveća transparentnost rada HNB-a. U biti to je dobra namjera ali ona ne rješava pitanje HNB-a i njezinog rada kao jednog od ključnih problema trenutne krize u hrvatskom gospodarstvu i društvu općenito. Naime i bez uvida u samo trošenje, dakle nekakve reprezentacije i troškova uprave jasno je da se tu dakle rješavaju različite nepravilnosti. Svi znamo dakle da uprava ima plaće kakve ima koje sežu i do 70 tisuća kuna bruto, da ta upravo novcem poreznih obveznika subvencionira svoje kredite potpuno neopravdano. Ako pogledamo njihove imovinske kartice vidimo da viceguverner je recimo Damir Odak, ima imovinu vrijednu 37 milijuna kuna koju nema čime opravdati. Znači, ne može je opravdati svojom plaćom. Već unaprijed je jasno dakle da se dešavaju nezakonitosti. Međutim, onog trenutka kad se te nezakonitosti krenu dakle raščišćavati ponovno će ostati pitanje tko je imenovao ljude u Upravu HNB-a i guvernera koji su provodili katastrofalnu monetarnu politiku i koji su dakle uzrokovali dužničko ropstvo hrvatskog naroda kroz nezakonite kredite u švicarskim francima, kroz valutnu klauzulu i kroz potpuno podređenje hrvatske monetarne suverenosti stranom kapitalu. Hvala lijepo.
Nema odgovora na repliku. Zadnja replika je uvaženi kolega Miro Bulj.
Kolega Paneniću transparentnost svih tijela je vrlo bitna pa tako i HNB-a. Ovim samo u biti radimo da budu jednakopravni da nemamo znači nekakav faraonski sustav da unutar hrvatskog sustava, a HNB je unutar hrvatskog sustava bez obzira na monetarnu politiku, da njihov rad unutar organizacijski ima pravo revizije, način zapošljavanja, troškovi, materijalni troškovi, plaće. To ne treba biti ništa sporno. Što se tiče evo kolege su spominjale vidim da kolege iz SDP-a još se nisu dogovorili da li treba podržati ili ne treba podržati a inače su podržavali, jedan dio, jedan dio je za. Pa tako možda oni to na osnovu prijateljstva. Nismo mi protiv guvernera zbog toga što je on prijatelj sa Zoranom Milanovićem i Emilom Tedeschijem i što zajedno vrte cd-e tamo d.j. su, nama apsolutno to nije briga ako je to drugim kolegama mi uopće o tome ne razmišljamo niti o razgovorima u restoranu Tač. Nama je interes, isključivo MOST-u je interes transparentnost da revizija javno ovdje kao i sve druge da pred nas saborske zastupnike koje je narod birao da moramo javno razgovarati o problemima u HNB-u. Naravno da ja kao osoba, Udruga „Franak“ je zaslužna, da je HNB znači na visokom Upravnom sudu. Udruga „Franak“ je dobila presudu znači da je štitila ne građane nego je štitila očito banke. Znači, i o tome bi se moglo razgovarati i o brojnim drugim stvarima. Uglavnom ovo je prijedlog gdje smo se svi slagali, gdje smo i … [[Ne razumije se.]] u prošlom mandatu su se lomila koplja, izlazili smo to je spomenuo i profesor Lovrinović gdje su bila koplja, gdje su bila veliki ogromni otpori. Naravno, moramo znati da Hrvatska narodna banka nije ni zaštitila naše zlato, to je 15 tona zlata nije malo, mi smo jedina država u okviru u našoj jedna od malobrojnih koja nema grama zlata. Šleper zlata su prodali ja ne znam uopće kako, kao građanin. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala. Poštovani kolega Bulj ja stvarno ne znam jesmo mi sudjelovali u istoj raspravi, ali izgleda da smo različito čuli ili smo različito tumačili. Ja koliko sam osjetio da Klub zastupnika SDP-a oni će podržati ovaj zakon … [[Upadica se ne razumije.]] možda je onda bolje da i na internetu ima ovo očitovanje Europske centralne banke, kada se to pročita mislim da smo onda uklonili prepreke koje su bile. Prema tome, ja očekujem da će i ova pojedinačna rasprava upravo biti u moju korist, a ne kolega Bulj u vašu korist. Pa očekujemo da dobijemo ipak pozitivno zeleno svjetlo na ovaj prijedlog koji smo iznijeli. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo sada na odbore. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Prva je u ime Odbora za financije i državni proračun, uvažena zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo u ime odbora pročitat ću izvješće koje kaže, Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 1. sjednici održanoj 18. listopada 2016. o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o HNB-u kojega je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista aktom od 14. listopada 2016. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 73. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravljao je o predmetnom zakonu kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja naglasio je kako je u cilju povećanja transparentnosti poslovanja HNB-a nužno javnosti omogućiti uvid u poslovanje Središnje banke, kao i uvid u trošenje sredstava kojima raspolažu na temelju važećih propisa. Prema provedenim istraživanjima HNB je najlošija po razini transparentnosti među središnjim bankama zemalja Južne Europe zbog čega je nužno da uz reviziju financijskih izvješća i cjelokupnog poslovanja koji prema članku 61. važećeg Zakona o HNB-u obavljaju neovisni vanjski revizori i Državnom uredu za reviziju bude omogućena provedba revizije učinkovitosti. Zakonom bi se jasno utvrdilo što se smatra revizijom uz poštivanje pravnog okvira EU, mjerodavnog za poslovanje središnjih banaka i ne dovodeći u pitanje načelo institucionalne neovisnosti iz članka 130. Ugovora o funkcioniranju EU i članka 7. Statuta Europskog sustava središnjih banaka. Nadalje, predloženi prijedlog zakona uzeo je u obzir da opseg kontrole mora biti jasno utvrđen pravnim okvirom, mora biti bez utjecaja na poslove ispitivanja svih poslovnih knjiga i računa Središnje banke od strane neovisnog vanjskog revizora, te u skladu sa načelom institucionalne neovisnosti treba biti u skladu sa zabranom davanja uputa Nacionalnoj središnjoj banci i njezinim tijelima nadležnim za odlučivanje i ne smije utjecati na zadaće Nacionalne središnje banke povezane s Europskim sustavom središnjih banaka. Istaknuto je da bi reviziju od strane Državnog ureda za reviziju bilo nužno provoditi na nepolitičkoj, neovisnoj i potpuno profesionalnoj osnovi, a u cilju provedbe predloženih dopuna Zakon o HNB-u bit će nužno i mijenjanje Zakona o Državnom uredu za reviziju. Nadalje, prijedlogom zakona se utvrđuje kako HNB mora jednom godišnje podnositi Hrvatskom saboru polugodišnju informaciju o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike, kao i godišnje izvješće o svom radu i poslovanju o čemu bi se raspravljalo i glasalo na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora. Predloženo je i ograničavanje trajanja mandata članovima Savjeta HNB-a na način da državljani RH s priznatim osobnim ugledom i profesionalnim iskustvom na monetarnom, financijskom, bankarskom ili pravnom području mogu biti članovi Savjeta HNB-a najviše u dva mandata od kojih svaki traje šest godina. U raspravi na odboru pohvaljena je predložena inicijativa za izmjenu i dopunu zakona jer HNB nikako ne smije biti isključena iz sustava nadzora od strane Državnog ureda za reviziju. Predloženo je da se zakonski propišu i posljedice u slučaju da se u Hrvatskom saboru ne izglasa polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike i godišnje izvješće o radu i poslovanju HNB-a. Nadalje, kao problem iznesen je sastav Savjeta HNB-a koji prema statutu čini guverner, zamjenik guvernera i šest viceguvernera HNB-a bez vanjskih neovisnih stručnjaka što dovodi do sumnje jer vodstvo HNB-a savjetuje same sebe, a može dovesti i do situacije mogućeg sukoba interesa. Istaknuto je kako predloženim izmjenama i dopunama zakona neće biti dovedena u pitanje neovisnost Središnje banke kao niti neovisnost članova njezinih tijela, a stavljanje pod sustav nadzora od strane Državnog ureda za reviziju je nužno kao daljnji korak u povećanju transparentnosti rada i trošenja sredstava kojima raspolaže HNB. Predložene izmjene i dopune biti će neprovedive ukoliko se ne izmijeni Zakon o državnom uredu za reviziju pa je nužno u zakonodavnu proceduru uputiti i taj zakon. Izneseno je i mišljenje da je nužno zadržati neovisnost HNB-a, nedopustiti državnoj reviziji da se upliće u monetarnu politiku a sve u cilju održavanja stabilnosti tečaja hrvatske kune i stabilnosti cijena. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora odlučio je većinom glasova, 9 glasova za i 2 suzdržana predložiti Hrvatskom saboru sljedeći zaključak. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Hvala lijepo.
Hvala li vama. Budući da se Odbor za zakonodavstvo odnosno njegov predsjednik Dražen Bošnjaković nije javio za raspravu mi sada prelazimo na raspravu, ja ju otvaram. Imamo za sada 7 klubova i 10 pojedinačnih rasprava. Prvi na redu je, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Povrijedili ste odredbu članka 235. Poslovnika Hrvatskoga sabora zato što ni unatoč tome što sam vas zatražio repliku na govor predstavnika Odbora istu niste dopustili. Naime, članak 235. Poslovnika Hrvatskoga sabora dopušta tijekom rasprave zastupnicima u Hrvatskom saboru da repliciraju svakome onome koji sudjeluje u raspravi. Stoga, molim vas da navedeno korigirate i da mi omogućite repliku na navedeno izlaganje koju sam i zatražio. Hvala.
Dakle ovdje se radilo o izvješću odbora i prema dosadašnjoj praksi i prema onome što sam čuo od suradnika nikada nije bila dozvoljena replika na izvješće odbora. Dakle možete se obratiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav pa ćemo onda na tom tijelu razmotriti da li ste vi u pravu ili niste ali dosadašnja praksa, višegodišnja je taka da nije bilo replika na izvješće nadležnih odbora. Žao mi je, obratite se odboru za.
Ja se ispričavam ali morate mi omogućiti da na zapisnik navedem da ću tražiti mišljenje od odbora jer ako to ne navedem na zapisnik onda neću imati pravo pa samo zato sam zamolio da mi omogućite da to kažem. Hvala.
Sve u redu, hvala. Dobro, prelazimo znači na raspravu. Prvi je Klub zastupnika SDSS-a i uvaženi kolega Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci kojeg su u proceduru uputili kolege iz MOST-a jedan je od zakonskih prijedloga koje imaju za namjeru da stvore bolju sliku o tome kako funkcioniraju ključne institucije u RH. Ali stvaranje bolje slike neće učiniti boljim institucije u onome što one trebaju raditi. Kolegu Panenića brine koliko je u HNB-u potrošeno na putovanja a ne brine ga kakva je monetarna politika. Kolegu Panenića brine kao što brine i sve nas da li je neovisna revizija dovoljno neovisna a ne brine ga da li je naša monetarna politika neovisna i u kojoj mjeri i koliko je komplementarna sa potrebama našega gospodarstva, našega društva općenito. Kolegu Panenića brine da li Hrvatski sabor ima mogućnost da raspravlja o izvještajima HNB-a, s pravom jer je potrebno vratiti utjecaj Sabora u ključna gospodarska, financijska i politička pitanja u zemlji. To pretpostavljam svi osjećamo, svi znamo i svi vidimo kao potrebu. Ali, kolega Panenić nigdje ne kaže da smo mi '93. stvorili monetarnu politiku '93., '94. fiksnoga tečaja kune kojem ne samo Sabor nego i ključni gospodarski tokovi više nemaju utjecaja na to što će se događati u gospodarskoj sferi. I s druge strane, kolega Panenić kaže i predlagatelji kažu da je potrebno da se poveća utjecaj Sabora i ja se s time slažem i to ću uvijek podržati ali način na koji se to predlaže ne obećava da će utjecaj Sabora biti veći nego što je bio do sada. Krenimo redom. Dakle tri se promjene predlažu. Jedna je da uz neovisne, vanjske, u pravilu privatne revizijske kuće, poslove revizije operativnoga rada HNB-a obavlja i državna revizija. To znači da mi imamo visoko povjerenje u našu državnu reviziju. To znači da nemamo dovoljno povjerenja u nezavisne revizijske kuće. Ta pretpostavka traži ozbiljnu akciju, traži potvrdu da naša državna revizija ima sve pretpostavke da obavlja profesionalnu reviziju u poslovima, operativnim poslovima HNB-a. Ako ima a mi ovdje kao zastupnici nismo dobili iz ovoga prijedloga zakona nikakva uvjeravanja da ima, nikakve dovoljne potvrde da imam za tu ozbiljnu vrstu posla koju se treba raditi što ne znači da se ne može steći. Ali bilo bi važno da znamo da ima. Drugu stvar također bi bilo važno da se pretpostavka da neovisne revizijske kuće koje su do sada obavljale revizijske poslove ne mogu imati naše povjerenje nečim opravda. Sumnja da su one vanjske i neovisne mora biti nečim potvrđena. Ovako ćemo naše vjerovanje temeljiti samo na činjenici da više vjerujemo državi nego ne državi. Zašto? Na nizu drugih mjesta kolege iz MOST-a daju argumente da to ne možemo raditi, jer da ni država ne može imati povjerenje tamo gdje nema povjerenja. U nizu elemenata. Drugu stvar, dakle drugi prijedlog izvještaji Hrvatske narodne banke trebaju doći u Sabor. Ja se s tim slažem. Nemam ništa ni protiv toga, niti naš klub ima išta protiv toga da poslove revizije obavlja i državna revizija ako za tim postoji ozbiljne pretpostavke za to i ako postoji opravdan razlog za to. Slažem se da je dobro da izvještaji dođu u Sabor. Međutim, koja korist od rasprave o tim izvještajima ako mi ni na koji način ne možemo utjecati na njihov sadržaj. Mi ćemo kao Sabor biti grupa za pritisak što je pozitivan elemenat te rasprave, ali šta drugo, šta više od toga. Više ne možemo zbog činjenice da je ta vrsta suverenosti prenešena na Europsku centralnu banku. Više i ne smijemo, jer je zaštićena neovisnost centralne banke, naše nacionalne centralne banke. Ne kaže se što bismo mogli, a neke stvari bismo mogli. I na tome želim odgovoriti našim kolegama u njihovoj namjeri za koju ja ne kažem da je ona, da je namjera loša. Ali da ostaje na površini to apsolutno da. Mnogo produktivnije poštovane kolegice i kolege bi bilo da Hrvatski sabor preko svojih radnih tijela kao što je Odbor za financije vodi kontinuiranu raspravu o stvarima iz djelokruga HNB-a o monetarnoj politici i njezinim posljedicama. Kad smo zadnji put imali tu vrstu rasprave pred odborima? Nismo imali. Kad smo imali tematsku raspravu na tu temu od devedeset i četvrte godina na ovamo? Nismo imali. Kad smo imali raspravu o odnosu između monetarne i fiskalne politike na tu temu? Nismo imali a to je pravo mjesto u kojem se može raspravljati. Kako odnos između monetarne i fiskalne politike može regulirati pitanje vanjskoga duga i kako se može rješavati? I koje su slabosti čvrstoga i fiksnoga držanja uz tečaj kune i da li je moguće fleksibilnije postupati u tome? Nismo imali tu vrstu rasprave. Jedanputa godišnje održavanje rasprave povodom izvještaja koje će otići u medije, a neće nikoga obavezivati za Sabor sasvim sigurno nije dovoljno, a to ćete se složiti sa mnom. Prema tome, ako želimo povećati naš utjecaj, a ja se slažem da ga trebamo povećati, onda ga prenesimo tamo na ona mjesta koje ne može nitko dovesti u pitanje a to je neotuđivo pravo odbora, a onda time i plenuma da o nekim temama i nekim pitanjima otvoreno raspravljaju. To je u našoj domeni. To je naša politička odgovornost. Ono što nije naše, ono što pripada profesiji, ono što pripada neotuđivom pravu institucija nemojmo u to dirati. Ali ono što jeste naše pravo pitanje fiskalne politike, pitanje monetarne politike, pitanje razvojne politike, pitanje politike dugova i zaduženja, pitanje politike deficita. Hajmo o tome raspravljati i u tom pogledu mi imamo utjecaj i mi imamo svoju suverenost. A tražiti je na mjestu gdje je ne možemo dobiti i gdje se sukobljavamo sa suverenošću institucija koje tu suverenost trebaju imati. To je pogrešno. Vratit ću se još jedanputa na ovo. U prosječnoj svijesti se posebno kada je riječ o neznanju i odsustvu bilo kakve rasprave može činiti da netko potroši za putovanje 115000 kuna golemim novcem, a što, ukoliko zahvaljujući monetarnoj politici 25 godina ova zemlja nema nikakvog rasta i pada i tone u bijedu. Zar nije poštenije da to objasnimo građanima, negoli da se hvatamo za 115000 kuna za putovanja. Što ako su pogrešne reakcije i zakašnjele reakcije u pogledu franka koštale mnoge naše građane, a mi o tome ne želimo raspravljati, niti Državna revizija to može na bilo koji način diskutirati kolega Panenić. Onda se postavlja pitanje da li se bavimo pravom stvari ili ne? Dakle, ako želite povećati ulogu Sabora imate nas kao partnere i saveznike ali drugačijim postupkom ne ritualnim diskutiranjem od koga nikoga neće boliti glava za to jer zna da je neovisan i da mu ne možemo ništa. Ono gdje možemo je rasprava po temama i problemima koji su relevantni i koji su u našim ovlastima, a to su politike. Ponovit ću još jednom, bile monetarna, bilo fiskalna, bilo razvojna, bilo politika duga, bilo politika deficita ili bilo čega petog ili šestog kad je posrijedi taj sektor. Mi to možemo raspravljati, ali stvoriti dojam da mi idemo ugrožavati autonomiju institucija to ne smijemo činiti. Konačno što se tiče skraćivanja, ograničavanja mandata na 2 mandatna turnusa mi nemamo ništa protiv toga, premda puno značajnija stvar od toga jeste pitanje koga ovaj Sabor bira? Koju vrstu politike HNB-a ovaj Sabor želi da mi imamo, a koja se ogleda kroz izbor ljudi. I na kraju, kolege iz MOST-a će misliti da im prigovaramo iz eventualnih loših namjera, ne prigovaramo im. I oni kao i mi osjećamo da neke institucije ne koriste neovisnost na pravi način. I da iza te neovisnosti postoje postupanja koja nisu opravdana. Ne samo kad je posrijedi visina plaća o čemu je govorio kolega Maras. Pa tu bismo mogli npr. i pogledati Ustavni sud. Zašto u Ustavnom sudu pomoćnik konobara ima veću plaću nego što ima neka srednja rangirana osoba u državnom odvjetništvu? I da li je to nužno? A svima nam je to raspoloživo i možemo vidjeti i isto tak raspoloživo nam je i možemo vidjeti da državno odvjetništvo muku muči da uopće obavlja svoj posao. Zašto u HNB-u mogu imati odluke koje će, po kojima će imati unutrašnje subvencije za vlastite privatne kredite? Pa to bi mnogi htjeli ali ne mogu. Ako želite da takva pitanja raspravljamo to ima smisla, ali mnogo, mnogo više ima smisla ono što sam rekao na početku. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miloradu Pupovcu. Imamo 11 prijavljenih za replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Pupovac, činjenica vi ste duže u ovome Parlamentu nego kolega Panenić i mi u MOST-u i činjenica je da je hrvatski narod stoljećima težio za parolom Hrvatska puška na hrvatskom ramenu, hrvatska lisnica u hrvatskome džepu. Činjenica da u vašem saborskom djelovanju ste bili jednim djelom i na vlasti, činjenica da o toj sintagmi i toj paroli za kojom je hrvatski narod težio hrvatska lisnica u hrvatskom džepu nažalost monetarna politika nije napravila dobro jer su lisnice prazne. Znači vi te duže u Parlamentu od Panenića i od mene i nas iz MOST-a. Mi u ovome slučaju apsolutno i jedino što tražimo ovim prijedlogom da bude ravnopravan HNB u svojim izvješćima koje se slažem se djelom kad revizija nama da, druga sva izvješća šta je vidljivo, nezakonitost u javnoj nabavi u brojnim drugim primjerima koje mi ovdje u posljednjih pola godine smo imali na stolu, apsolutno državno odvjetništvo i institucije nisu poduzimale ništa. Monetarna politika je vidljiva, vi ste veći stručnjak, očito ste i financijski i pismeniji ali monetarna politika je vidljiva da je izgubila suverenost, da nemamo suverenu monetarnu politiku. To je vidljivo ali je činjenica da ste vi bili djelom u vlasti za vrijeme HDZ-a i Sanadera. I meni je žao što mi smo tek ovdje prije pola godine ušli i što pokušavamo unijeti promjene i što pokušavamo saslušati u ovome prvome čitanju te razloge a jedino što tražimo je ravnopravnost HNB-a prema drugim državnim institucijama i naravno u svim drugim tvrtkama koje su u vlasništvu RH. Ni manje ni više. A monetarna politika je činjenice izgubila suverenost a to je vidljivo iz rezultata … financijski pismen. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, kad je u pitanju sudjelovanje SDSS-a u jadnoj od hrvatskih vlada mi smo imali jasnu agendu u tom mandatu što je potrebno učiniti za Hrvatsku. Između ostaloga i kad je posrijedi monetarni i fiskalni općenito razvojni aspekt zemlje. Međutim, kao što ste i vi vjerojatno stekli iskustvo a ako niste steći ćete i vidjet ćete da sudjelovanje u vlasti vam ne jamči mogućnost da uradite sve ono što mislite da treba. A reći ću vam još nešto to je naše zajedničko naslijeđe ovih 20 godina i u tih zajedničkih 20 godina je toliko toga napravljeno što bismo trebali promijeniti. Da samo boljim slušanjem jedni drugih i širenjem jedne vrste boljega razumijevanja i dogovora o tome što treba napraviti mogu se stvari promijeniti. Prebacivanjem odgovornosti na druge i nedovoljnim slušanjem drugih neće u tom pogledu ni na koji način omogućiti da se to napravi. Vi ste sad u prilici da imate ovu vrstu zakona u Saboru. Mi vam govorimo koje su prednosti tih zakona i govorimo koje su slabosti tih zakona. Ako se ne bude slušalo ono što se čuje, mi ne kažemo da su sve primjedbe neosnovane ili osnovane, onda naravno doći ćete u situaciju da će vam sutra netko predbacivati kao što vi predbacujete nama bili ste u vlasti, a niste uradili ništa nego kozmetičke promjene.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pupovcu na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi kolega Pupovac imao sam prilike slušati vaše izlaganje i kako ste izgovarali rečenicu za rečenicom bio sam zapanjen. Od jednog srpskog predstavnika mogle su se čuti poruke kakve se nažalost ne čuju od hrvatskih predstavnika. Od osobe koju se po medijima prikazivalo kao izdajnika, četnika i svih drugih epiteta gospodin Pupovac je pokazao svojim riječima da je veći domoljub nego 90% ljudi koji sjede u ovom Saboru. Ja sam zapanjen, zapanjen činjenicama koje je on izrekao, a koje sam ja kao papagaj ponavljao zadnjih 5 godina, suštinsko pitanje, pitanje monetarne politike uopće se ne dotiče niti se namjerava doticati. Pitanje monetarnog suvereniteta bez kojeg naša zemlja uopće nije suverena država gospodin Pupovac je dotaknuo i time stao na prag obrane suvereniteta naše zemlje. Učinio je nešto što kolege iz HDZ-a i MOST-a nisu svojim prijedlogom niti imaju to namjeru. Gospodin Pupovac ovim je govorom zaslužio moje poštovanje i divljenje jer je imao hrabrosti reći činjenice od kojih se bježi kao vrag od tamjana. On je rekao da je puno bitnije kakva je monetarna politika od strane HNB-a nego da li će ti tamo imati dva mandata ili tri mandata, da li će trošiti 100 tisuća kuna na put ili 50 tisuća kuna na put. Žao mi je što ostatak Sabora nije u stanju ili ne smije razumjeti ono što je gospodin Pupovac rekao. Hvala.
Zahvaljujem se na replici kolegi Pernaru. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Pernar ja sam jedan od 151 zastupnika u Hrvatskom saboru i bez obzira s koje sam liste biran ja sebe doživljavam kao zastupnika Hrvatskog sabora, kao hrvatskog zastupnika. I neovisno o tome tko, kako i gdje pisao o meni, govorio o meni bilo danas, bilo prije 5 ili prije 20 godina ja sam to što jesam kao i ostali moje kolege, 8 zastupnika nacionalnih manjina i još 2 zastupnika SDSS-a. Za nas su sve teme relevantne i za nas su sva pitanja koja raspravljamo i naša pitanja. I to je ono što je sastavni dio naše politike. Kad je u pitanju monetarna politika ona je samo jedan od instrumenata kojima se može učiniti dobro ili loše za gospodarsko i društveno stanje u zemlji, a nikako nije jedini i nikako nije dovoljan instrument za ono što je potrebno napraviti u našoj zemlji kad je posrijedi suočavanje s činjenicom da de facto već 20 godina imamo permanentnu stagnaciju i da nemamo rasta. I da već 25 godina siromašimo dok se jedan broj ljudi sve više i više bogati.
Zahvaljujem na odgovoru na repliku uvaženom kolegi Pupovcu. Sljedeći za repliku javio se uvaženi kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Pupovac u svom izlaganju naveli ste moje ime da sam se uplašio da će na kraju iz ovoga svega nastati neki lex Panenić a što mislim da svakako ne bi trebalo biti jer ja sam samo jedan mali član, jedan mali pobornik ideje jedne male stranke koja zastupa interese malih ljudi koji smo evo i ovdje se skupili i pokušavamo upravo kroz naše rasprave otvoriti pitanja koja su od interesa za sve građane u Hrvatskoj. Svakog građanina kao i svakog člana bilo koje obitelji zanima svaka kuna, zanima kako se s njom upravlja, što će se napraviti a da bi iz te jedne kune nastala što veća dobit za hrvatsko društvo. Prema tome ja kad gledam i zapravo slušao sam i vas i gledam upirete prstom zapravo vaš prst je uperen prema Državnoj reviziji, povjerenju ili ne povjerenju prema vanjskoj reviziji. Naravno da svaka od njih ima svoje prednosti i svoje nedostatke. Jedna od prednosti Državne revizije je što ima institucionalno znanje što može uspoređivati različite institucije, što može davati prave kriterije. Naravno da uvažavam i vanjske revizore koji imaju svoje znanje, koji imaju svoju širinu i koji sigurno doprinose svojim revizorskim izvješćima kvaliteti rada same institucije. Ono što bi se osvrnuo isto tako upozorili ste na rad tijekom ovog vremena HNB-a, savjeta guvernera i svih članova, ja bi isto tako volio da oni svojim radom doprinose boljitku Hrvatske da postanu naši najcjenjeniji stručnjaci, da kasnije postanu naši kandidati, članovi i Savjeta Europske središnje banke. Mislim da je to jedan dobar put, da ne bude samo da mi utječemo na rad naše centralne banke nego isto tako i EU. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Paneniću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Panenić, pa nitko pametan ne može biti protiv vašega stava da se štiti svaka državna kuna, svaki javni novac, pa onda i u HNB-u. Ali ono što sam imao potrebu da vam kažem jeste da se na taj način neće zaustaviti odljev državnoga novca u golemim tokovima koji se događa iz naše države zato što imamo ovu vrstu konstelacije monetarne, fiskalne i ukupne politike, da se neće zaustaviti činjenica stagnacije našega gospodarstva zbog toga što smo blokirani u osmišljavanju naše gospodarske politike već decenijama i da se neće zaustaviti rast nejednakosti među našim građanima zbog toga što ćemo mi uštediti na jednom ili drugom mjestu neku lipu ili neku kunu. To vam hoću reći. I to je manjkavost ovoga prijedloga o kojem raspravljamo. Dakle, zahvatimo dublje, zahvatimo temeljitije, onda će imati smisla rasprava o HNB-u kao i o svakoj drugoj instituciji u zemlji. Ovako, to će djelovati da ćemo nešto uštediti, a zapravo neku ozbiljniju, značajniju korist za građane nećemo napraviti. Otvorimo raspravu o ovom drugom pa će onda vaša rasprava imati smisla.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pupovcu na odgovoru na repliku. Sljedeći za repliku se javio gospodin Ivo Lovrinović. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Uvaženi zastupniče Pupovac, moje riječi pohvale iako ste sveučilišni profesor iz područja koje nije ekonomija da ste u prvi plan istakli problem monetarne politike, monetarno kreditne politike u kojoj ovaj Sabor po vašoj riječi nikad nije raspravljao. Institucije ove države su se očito bavile manje važnim stvarima, a ova pitanja su ostala zabranjena pitanja, zabranjene teme hrvatske ekonomske politike pa na neki način i rasprava u ovom Saboru. Zato je dobro čuti ovakve teze i razmišljanja. I zanima me vaše mišljenje, dođe guverner HNB-a održi ovdje izlaganje, najčešće su dolazili njegovi zamjenici što govori o stavu te institucije prema nama zastupnicima i prethodnim sastavima, pa čak su i ti zamjenici bahato napuštali sjednicu kada im se nije dopala atmosfera što govori da je prava vlast ustvari tamo, ne ovdje. Što će se desiti ako recimo mi ovdje u Saboru ne usvojimo izvještaj guvernera HNB-a što pretpostavljam da će se ubrzo desiti jer nije regulirano ovim zakonom. Uzmite Zakon o HNB-u ne zna se, ne zna se ni o ovim izmjenama. Pa zato kolegice i kolege iz MOST-a dok je pravo vrijeme dobro, da nije hitna procedura, pa to je neko iz SDP-a postavio na Odboru za financije, mislim kolega Maras, riješimo to pitanje jer ovdje se ne zna ako loše radi, a radi loše kako će podnijeti ostavku, jeli to njegov prije svega moralni čin, etički ili postoji procedura? Ide li ona od Odbora za financije ili će se propisati izmjenama o novog Zakona o HNB-u? Što vi mislite dakle o tome? Nemamo konzekventno djelovanje, a vi ste o tome govorili.
Zahvaljujem kolegi Lovrinoviću Odgovor na repliku uvaženi kolega Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Lovrinoviću, nije neobično da nikakvih mogućih posljedica naših rasprava u Saboru po izvještaju koji će podnijeti guverner ili neko od njegovih zamjenika neće proizvesti djelovanje ili po politiku HNB-a. Prema tome, ne možemo ni tražiti od kolega da to uvrsti jer bi se sukobili sa odlukama koje su donešene na drugom mjestu i koje smo donijeli na drugom mjestu. Morali bismo njih mijenjati, a mi te promjene ne možemo napraviti. Ono što mi možemo napraviti jeste da naša rasprava bude neka vrsta osvještavanja politike i to je dobra strana ovoga što kolege predlažu, da taj izvještaj neće proći kao što su prolazili prethodni u kojima se događalo, a to ću vam isto reći, gdje je guverner s pravom upozoravao na to što će se loše dogoditi, ali ga mi nismo slušali, pa onda ga nije slušala ni Vlada, pa onda ga nije slušao ni onaj koji je odgovoran za fiskalnu politiku, ni ministarstvo. Dakle, da budemo pošteni u cijeloj stvari i da budemo diferencirani, bilo je prilika kada su predstavnici Narodne banke upozoravali. Sjedio sam negdje tamo ali malo je ljudi to slušalo. Dakle ono što je moguće i što jesu naše ovlasti jeste da tijela saborska sa svojim mehanizmima počnu raspravljati važne politike u ovoj zemlji. U ovom slučaju to je monetarna, to je fiskalna politika, to je razvojna politika općenito gospodarska politika. I to bi bilo dobro da predsjednik Sabora inicira kao odgovornosti klubova odnosno predsjednika odbora.
Zahvaljujem uvaženom kolegu Pupovcu na odgovoru na repliku. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Pupovac. U vašoj ste raspravi spomenuli ono u biti što i je suština. Znači ovaj zakon vjerujem da nema ni ambiciju rješavati ove probleme ali vi kao da vapite da se ti problemi stave pred Hrvatski sabor i da razgovaramo i o monetarnoj i o fiskalnoj politici i da u biti dotaknemo prave teme. Ja podržavam ovaj zakon a vjerujem da ćete ga možda na kraju i vi podržati zbog toga šta, bez obzira šta neće suštinski ništa bitno, ja bih rekao svakodnevni život naših ljudi promijeniti on će bar vratiti jedan dio osjećaja ljudi da su svi u ovoj Hrvatskoj isti, da transparentnost treba vrijediti za sve i da ne može netko reći baš me briga kada mu netko nešto prigovori. A Hrvatski sabor i hrvatski zastupnici su prigovarali ljudima u HNB-u za neke stvari koje su radili proteklih godina. I nikome ništa, kao da se ništa nije desilo. I ovo što govori gospodin Lovrinović, šta će se desiti kada se ovdje ne podrži izvješće i ako se ne podrži izvješće HNB-a. Pa za mene bi bilo bez obzira šta piše u zakonu moralno od tih ljudi da se zahvale, da kažu nemamo povjerenja oni koji su nas imenovali i dajte imenujte nove ljude. Pa to ne mora pisati u zakonu. Mi se jesmo i u postupku pridruživanja EU odrekli jednog dijela suvereniteta nad HNB-om. Na kraju krajeva idemo prema monetarnoj uniji, prema euru. I ova priča oko monetarne politike malo kasni. '93., '94. godina je bilo pravo vrijeme kada se trebalo odlučiti da li ćemo podržati politiku koja je pogodovala, ja bih rekao trgovačkom društvu i trgovačkim politikama u RH ili proizvodnim politikama. Mi smo nažalost '90.-ih godina dali prvenstvo trgovini u odnosu na proizvodnju. Sada isto radimo sa porezom na dohodak. To je prava rasprava koja nas čeka ovdje da se ne pogoduje trgovačkim lancima porezom na dohodak šta rade MOST i HDZ.
Zahvaljujem kolegi Marasu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Maras. Ja se s vama slažem da će ovaj prijedlog zakona pojačati ovlasti Sabora u odnosu prema HNB-u ali samo u smislu nešto ovlaštenije grupe za pritisak i ništa više od toga. I stvar će samo ovisiti o tome koliko vještine i koliko posvećenosti u raspravi ćemo mi pojedinačno kao zastupnici imati i da stvori dojam u razmjeni argumenata čiji argumenti su snažniji i jači ali ne više od toga. Ako mislite da je to dovoljno, u redu, možda je za početak i to neki minimum od kojeg moramo krenuti. Ali ja bih se još jedanputa vratio na ono što sam rekao u raspravi i što sam rekao kolegi Lovrinoviću, Sabor ima dodatne mehanizme kako to može činiti, ne čekajući da dođe izvještaj jedanputa godišnje. On ima svoja tijela, on ima svoje odbora, on ima stručnjake s kojima može raspravljati sve ono što smatra da je relevantno. I u krajnjoj liniji zato smo mi i plaćeni i zato imamo predsjednike Odbora koji imaju nešto više mogućnosti za rad nego što ima prosječan zastupnik. I to je naš posao i tu bismo kao zastupnici mogli raditi ono što inače ne stižemo ili ne uspijevamo raditi.
Zahvaljujem kolegi Pupovcu na odgovoru na repliku. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega zastupniče Pupovac. Vi ste maloprije u svojem pojedinačnom izlaganju rekli da, odnosno dali prijedlog MOST-u da smo trebali uvesti, odnosno da radna tijela vode razgovor o djelokrugu i radu HNB-a kao i to da predlažete da se raspravlja u Saboru o odnosu monetarne fiskalne politike. Vi ste ako se ne varam ovdje već 13 godina u Saboru, pa meni nije jasno kako je moguće da u 13 godina vi nikada niste mogli nametnuti ovu temu a jedini posao naš ovdje koji radimo je upravo raspravlja, dakle mi raspravljamo. A vi niste mogli na raspravu staviti jednu temu koja je tako bitna. Evo ja stvarno tražim odgovor na to pitanje. A drugo, ja vam ujedno i zahvaljujem kada to prebacujete MOST-u nakon godina Sabora jer očito da ste prepoznali da smo mi jedini koji to možemo i provesti što upravo u biti i dokazujemo današnjom raspravom. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ninčević-Lesandrić na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, to što ste vi prvi put u Saboru i što ste ovdje nekoliko tjedana bi mogao biti razlog da me niste čuli da o tome govorim već 16.-tu godinu. Najprije ste rekli što nisam o tome govorio. Prvo i osnovno oruđe zastupnika jeste da govori o onome što smatra da je relevantno, da ne šuti i da otvara pitanja i otvara probleme. A drugo, nikada nisam bio u situaciji da mogu utjecati na politiku Vlade na koju može vaš klub, za koji je gospodin rekao da je mali i da je sitan. A što bih ja onda tek rekao o svojem klubu i o svojoj stranci. Vi ste stranka u koaliciji u kojoj sam i sam koja ima enormnu moć. I umjesto da tu enormnu moć usmjerite na teme o kojima govorim vi ste ih usmjerili na ovo, na jednu vrstu kozmetičkih izmjena. To je moja poanta. Ja razumijem da je to teško i da se to ne može u mjesec dana pregovora pred formiranje Vlade napraviti ali to mora biti politika Vlade. U tome je moja poanta. Prema tome slušajte i okrenite se sebi, ne prozivajte druge jer ćete biti prozvani.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pupovcu na odgovoru na repliku. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Pupovac, mislio sam reći isto kao i kolegica Ninčević, imali su priliku svi oni koji su sjedili ovdje u Saboru otvarati te teme i mislim da je upravo ovaj prijedlog zakona izvrsna prilika da se tema monetarne politike, odnosno odnosa monetarne i fiskalne politike otvori. A osim toga ovaj prijedlog zakona predviđa i glasovanje o izvješću HNB-a što će također otvoriti raspravu, a ako ništa poslat će, postavio je profesor Lovrinović što će se dogoditi s guvernerom ako mišljenje ovog visokog doma bude negativno. To će biti jedna svojevrsna poruka kakva se monetarna politika vodi u Hrvatskoj i što mi ovdje u Saboru mislimo o tome. Ja mislim da je to bitno, mislim da je bitno ovo što radi Udruga franak, vi mislite da je to samo nekakvo sredstvo pritiska a to mijenja određene stvari u Hrvatskoj. Svima je jasno da su banke u Hrvatskoj poslovale nezakonito a kako će onaj koji bi trebao regulirati rad banaka koji se ponaša netransparentno, koji ne da na uvid podatke koje traži Udruga franak čak i ide na Upravni sud protiv pravobraniteljice za informiranje samo kako te podatke ne bi dali. Kako će učiniti da banke posluju transparentno i zakonito, a oni sami se ne žele ponašati transparentno. Ja mislim da mi govorimo o pravim stvarima, ovo su suštinska pitanja i upravo smo ih otvorili s ovim prijedlogom zakona. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Grmoja, vi ste dotakli nečega i ostali u domeni početka toga doticanja. A ono što bi trebalo dublje zahvatiti to niste uradili. Ako kažete da je to početak koji će saborskim raspravama i raspravama odbora omogućiti da dublje zahvati a mi ćemo se ovdje potrudit da tako bude i nadamo se da ćete biti s nama kada se taj trud bude manifestira bilo u plenumu, bilo u raspravama po odborima onda ćemo reći postupili ste taktički. A ako ne bude tako onda nećemo to prepoznati ni kao taktiku, nego kao potez malog koraka koji nije imao hrabrosti da napravi slijedeći niz manjih koraka koji će dovesti do promjene koje su nam potrebne.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pupovcu na odgovoru na repliku. Slijedeći za repliku javio se uvažen kolega Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Pupovac, hvala vam na ovim riječima koje ste izrekli jer dotakli ste se nekih bitnih problema. Prvo rekli ste 93., 94. godina vrlo je bitna zbog toga jer je te godine u platni promet, ustvari u pravne poslove u RH uvedena valutna klauzula. Uvedena je bez ikakvih ograničenja. Vjerujem da je HNB u tome imala svoje prste i vjerujem da je ona ta koja je gurala valutnu klauzulu u pravne poslove u RH. Uredu je da se valutna klauzula ugura u pravne poslove, međutim nije uredu da ne postoje nikakva ograničenja za tu valutnu klauzulu. Dakle, bilo je potrebno ograničiti valutnu klauzulu u dugoročnim kreditima. To nije učinjeno i zbog toga imamo slučaj franak. Druga stvar, spomenuli ste i DORH. Ja sam relativno razočaran radom DORH-a, ja sam prošle godine prijavio Hrvatsku narodnu banku prekršajno i guvernera Vujčića zbog toga jer na moj zahtjev nisu pokrenuli prekršajni postupak protiv tada Hypo Alpe Adria Bank, danas Addico Bank. Pa sam ja morao taj prekršajni postupak pokrenuti samostalno kao što su ga pokrenule stotine dužnika zbog toga što HNB ne obavlja svoj posao. HNB u svom nazivu ima riječ narodna. Po mom mišljenju ta riječ za HNB ne znači gotovo ništa. Ona se u biti bavi samo zaštitom poslovanja hrvatskih banaka koje su uglavnom u stranom vlasništvu. To se mora promijeniti. Ja nisam shvatio da je kolega Pupovac previše kritizirao MOST nego sam shvatio da je on ustvari predložio da treba pokrenuti određene rasprave i da treba u tom smjeru mijenjati ulogu HNB-a u RH. Znamo da ona mora ostati neovisna, ali postoje načini da se ona ipak malo drugačije ponaša.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Aleksiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Aleksiću. Ja se ne mogu ne složiti s vama kad je posrijedi pitanje da li krutosti, dogmatičnost u primjeni neke politike kao što je npr. politika tečaja ili politika vezanosti uz euro ili bilo koju drug valutu bili fleksibilan u okolnostima u kojima to nalaže interes gospodarstva, interes velike grupe građana. I pozivanje na fleksibilnost u nekim elementima je znak prvo realnosti i s druge strane znak odgovornosti prema onome što proizvodi kao negativne posljedice kruto držanje, nefleksibilno držanje bilo u politici tečaja, bilo u politici vezanosti štednje ili bilo čega drugog. A što se tiče naziva štošta mi imamo u nazivima što je naše, a odavno to nije. Odgovaran je onaj koji ne širi defitizam zbog toga među ljudima, nego nastoji povratiti sadržaj tim imenima, a neodgovoran je onaj posebno koji ta imena koristi kao znak da mi nešto imamo zato što se zove zagrebačko, privredno ili narodno, a odavno nemamo. Vidim da vi ne spadate među ove druge kao što ne spadam ni sam. Ali spadate među one koji tim imenima žele vratiti neki smisao i neki sadržaj kao što spadam i sam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pupovcu na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Pupovac, vi ste u svojoj raspravi uzeli jedan povijesni diskurs pa ne mogu ni ja da se ne osvrnem na to. Dakle, vi ste postavili dilemu je li monetarna politika, a prije svega stabilni tečaj kune uzrok zaustavljanja razvoja u RH. Ja bih možda postavio ovako jedno pitanje je li takva monetarna politika posljedica drugih politika ili je ona stvarno uzrok ovoga kako vi to navodite. Devedesetih godina, naravno uz Domovinski rat mi smo se odlučili uhvatiti u koštac sa privatizacijom. Dakle, u tom vremenu su mnoga poduzeća privatizirana, da ne kažem sinonim za pljačku. Dakle, ali po zakonitim metodama došlo se u privatne ruke, ali nije to problem nego su ona jednostavno uništena da li zbog nesposobnosti, uprave koja je došla ili zbog ili ciljano da bi izgubila na vrijednosti, da bi se što lakše privatizirala. Dakle, u tom trenutku kad smo izgubili industriju Osijek mislim da je imao 112 poduzeća. U Slatini je bilo na desetke, sada ih više nema. Kada smo izgubili industriju krenuli smo ka uvozu. Bazirali smo svoj razvoj na potrošnji i na trgovini i jednostavno se poticalo i zaduživanje bilo javnih proračuna, bilo zaduživanje građana uz spomenutu ovdje valutnu klauzulu koja hajde ovako da meni se čini da je uvedena zbog toga da bi možda kamatna stopa bila niža. Međutim, nakon svega toga, kad su građani postali prezaduženi, kad su poduzetnici s pravom upozoravali da izvoz na ovakvim temeljima, sa ovakvim tečajem kune je nemoguće, nemoguće ostvariti, nemoguće biti konkurentan mi smo se našli zapravo u situaciji ako rušimo tečaj kune što će biti sa građanima koji imaju ogromne kredite pa čak i sa javnim proračunima uz valutnu klauzulu. Dakle, sve politike su ovdje bitne kao što ste i vi naveli, nije samo monetarna politika. Sve politike koje prethode onda da bi monetarna politika mogla nastupiti sa svojim pravim mjerama. Evo vrijeme je isteklo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Žagaru na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Puopvac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, nije ponovit ću još jedanput, nije u pitanju ili, ili. Dakle, ili stabilan tečaj ili potpuno nestabilan tečaj. Uvijek je bilo u pitanju barem kod ljudi koji su ozbiljno razmišljali o tome kako podesiti tečaj da bude dovoljno fleksibilan, da od toga koristi imaju i druge privredne grane, drugi sektori koji već decenijama koristi od toga nemaju kao što su izvoznici. Ali to je stvar u kojoj smo i mi imamo svoj dio odgovornosti. Dakle, činjenica je da mi u našim aktivnostima u Saboru, u našim aktivnostima u saborskim tijelima nismo iznašli dovoljno načina i dovoljno mehanizma da povedemo ozbiljnu raspravu i izvršimo dovoljan pritisak da se te stvari modificiraju. Ja sam vas bezbroj puta slušao oko toga, ali dok ne dođe netko i ne povede priču i ne organizira raspravu to će sve ostati na ovome kao što je danas. I zato ponavljam još jedanputa nema drugih mjesta osim redovnih rada naših saborskih odbora i tematskih sjednica kojih treba biti mnogo više. Ja sam bio u jednom mandatu predsjednik Odbora za vanjsku politiku. Imali smo pet ili šest tematskih sjednica uz redovito izvještavanje. Kad su bile tematske sjednice drugih saborskih tijela? Na žalost rijetki su koji su to imali. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina je znao povremeno imati, ali ova vitalna, državna ministarstva, odnosno i odbori propuštaju priliku da to imaju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći se za repliku javila gospođa Perić. Izvolite.
Evo poštovani gospodine Pupovac, zahvaljujem na ovoj inicijativi kada ste rekli da bi trebalo biti više rasprava o monetarnoj i fiskalnoj politici, jer sigurno da bi se našle i čule zapravo sve strane i svi ovdje koji su raspravljali zapravo govore jedno, a to da svi želimo bolje i kvalitetnije živjeti i da naš bruto domaći proizvod bude što bolji. Međutim, ono što se ne slažem to kad ste rekli da 25 godina tonemo u bijedu. Činjenica je da mi koji dolazimo iz nekih dijelova Hrvatske smo osjetili puno jače rat, puno jače obnovu. Pa evo imamo dokaz i Vukovara i ostalih dijelova Slavonije, Korduna, Like, Banije i ostalih koji puno teže se mogu nositi sa ovim gospodarskim kretanjima, pa na kraju krajeva i ovom demografskom slikom koja se dogodila u zadnje vrijeme. Dakle, treba ipak reći da su velika cijena plaćena da bi došli sada i u ovo stanje redovnog nekakvog života, odnosno kada se bruto domaći proizvod popravlja i ne smije se a priori kritizirati možda samo monetarnu politiku jer evo i kolega Žagar je spomenuo što bi se dogodilo da se postupilo nekakvom kliznom tečaju koji bi doveo u probleme ne samo švicarce nego onda i sve naše građane koji su zaduženi u euru ili u nekoj drugoj valuti. Dakle, treba poslušati sve sudionike i zaista voditi računa o svima jer nikada istina nije baš jednoznačna.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Perić na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice vaše razumijevanje stava o tome da odbori trebaju imati aktivniju ulogu je nešto što sasvim sigurno znači dobru pretpostavku u radu i odbora kojeg vi vodite a i svih drugih odbora u Saboru jer je to jedno od najslabijih mjesta u funkcioniranju Sabora. Mi posvećujemo veliku pažnju tome da li netko dolazi u ovu dvoranu ili ne dolazi u ovu dvoranu, a zapravo kako nam rade radna tijela, kako nam rade odbori to predstavlja jedno od ključnih pitanja rada saborskih zastupnika. Jer o tome ovisi što će doći, a što neće doći na ove klupe. O tome ovisi kako će i na koji način biti provedena ta rasprava i koliko će Sabor imati priliku da kaže ono što misli o pojedinim pitanjima u društvu pozivajući ljude s kojima se o tome može konzultirati. A što se tiče pitanja našeg onoga što se niste složili, dakle činjenice odsustva rasta i stagnacije mi nismo ovdje zato da širimo defetizam. Ja se s vama potpuno slažem i zadnji sam koji bih htio u tome sudjelovati ili tome doprinositi. Ali nažalost činjenica jeste da nerazvijenost ne samo u područjima koja su ratom zahvaćena, krenite 30 km istočno od Zagreba pa odite do pred Vukovar pa ćete vidjeti kakvo je stanje. Krenite u Gorski kotar pa ćete vidjeti kakvo je stanje. Drugim riječima nema rasta i nema razvoja, nema konkurentnosti prema svijetu i raste nejednakost i raste siromaštvo. Siromaštvo je u golemom porastu u našoj zemlji. Zbog čega? Pa ne zato što su ljudi odlučili da žive siromašno nego zato što sve veći broj ljudi je osuđen da živi u siromaštvu. Posljedica toga jeste neka politika. A mi te politike trebamo raspravljati.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pupovcu na odgovoru na repliku. S ovime smo završili replike po ovoj raspravi i prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika Živog zida i Abeceda demokracije javio se uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Htio bih reći da me ova rasprava o Zakonu o HNB-u podsjeća na film Matrix. U filmu Matrix glavni lik taj Neo (Keanu Reeves) ima izbor između uzimanja crvene pilule i plave pilule. Crvena pilula predstavlja odlazak u stvarnost i sagledavanje zapravo stvarne slike, a plava pilula predstavlja ostanak u iluziji, nastavak života u laži. U tom filmu, evo ja sam čak se potrudio potražiti, kaže Morfeus Neu kaže ovo je tvoja zadnja prilika, nakon ovog nema povratka nazad, ako uzmeš crvenu pilulu. Međutim kaže ako uzmeš plavu pilulu priča završava, vjeruješ u što god hoćeš vjerovati. Na kraju kaže zapamti nudim ti istinu i ništa više. O čemu se radi? Dio ljudi želi živjeti u laži, dio ljudi želi vjerovati u ono što im govore mediji, u ono što im govori politička elita i u ono što im govore HDZ i SDP. I sad pojavljuje se neka druga ličnost koja kaže ljudi to sve što vam oni govore na temu monetarne politike je zapravo s ciljem skretanja vaše pozornosti s centralnog pitanja, a centralno pitanje objasnio je Larry Hannigan Australac 1971. u svojoj knjizi „Hoću zemlju +5%“. U njoj je objasnio da ukoliko je sav novac kredit, a u našoj zemlji nedvojbeno jest, znači novac nastaje samo kao kredit, kredit se ne može vratiti jer novac za otplatu kamate ne postoji. Znači, mi kao država odnosno kao društvo dignemo određenu količinu kredita, ajmo to nazvati A, a moramo vratiti na to još plus kamate B. A imamo samo glavnicu, znači imamo samo A. I mi ne možemo vratiti A plus B jednako C, ne možemo sumu C vratiti nego možemo vratiti samo glavnicu. Međutim, zbog odljeva novca odnosno isisavanja novca iz naše zemlje ne možemo ni to. Kolega Pupovac pokušao je ukazati na to da nije bitno da li netko ima dva mandata ili pet mandata u HNB-u. Što se mene tiče ako guverner i njegovi savjetnici provode ispravnu politiku ja bih im dao da je provode tamo do svoje smrti. A s druge strane ako provode krivu politiku ja bih ih smijenio istog trena. Tako da mislim da ovo ograničavanje mandata se zapravo uopće ne bavi sa suštinskim pitanjem, a to je da li oni rade dobro ili ne već se radi o nekom tehničkom pitanju. Problem naše zemlje vezan je uz to što je HNB mjenjačnica od '94. Vjerovali ili ne ono što gospodin Pupovac vidi kolege ostale iz Sabora većinom propuštaju vidjeti. A o čemu se radi? Umjesto da HNB posuđuje kune našim poslovnim bankama naše poslovne banke moraju se zaduživati vani za stranu valutu, tu valutu koju nabave npr. eure u HNB-u mijenjaju u kune i zato su svi krediti vezani valutnom klauzulom makar mi dobivali formalno te kredite u kunama. E sada, u takvom modelu gdje je naša zemlja u izravnoj ovisnosti o stranom izvoru novca, znači lišena je monetarnog suvereniteta mi uvijek moramo vratiti stranim kreditorima više novca nego smo posudili, tako da ovaj ciklus ulaska novca u opticaj ima uvijek i onaj povratni ciklus izlaska novca iz opticaja. I uvijek izlazi više nego je pušteno zbog efekta kamata, zbog toga se nalazimo u dužničkom ropstvu. Jedan Nostradurus on je autor na temu novca, on je pisao ima svoj blog, on je to rekao ovako, to je kao da imate nogometnu loptu na nogometnoj lopti hoda mrav i kako se mrav kreće tako vi nogometnu loptu rotirate i mrav nikako ne kuži gdje je izlaz, gdje je kraj. On vidi da se vrti u krug ali mu nije jasno što se događa. Na isti način naš narod se vrti na toj lopti poput slijepog miša u kavezu i jednostavno ne vidi izlaz iz tog labirinta. Taj labirint doveo nas je do preko 300 tisuća blokiranih, tisuće ovršenih nekretnina, doveo nas je do toga da je uvozna roba jeftinija od domaće. Ali najzanimljivija stvar je da se mi u ovom sustavu ne zadužujemo da bi kupovali neke ekstra stvari, jednostavno je novac sam po sebi dug. Znači, mi da bi samo razmjenjivali ono što već imamo novcem, mi se u startu moramo zadužiti. Također postoji jedna stvar koja je dosta zanimljiva, a vezana je uz naš novac. Naime, naš novac, naša valuta kuna ne proizvodi se u Hrvatskoj, znači kada pogledate na dno novčanice, na dnu piše 100 kuna OeBS Austrija. I ja sam jednom pitao, tj. postavilo se pitanje općenito zašto se naš novac ne proizvodi u Hrvatskoj, oni su rekli da se novac ne isplati proizvoditi kod nas. Dobro. Onda su u studentskim domovima primijetili da piju mađarsku vodu flaširanu, onda je odgovor kako to, pa ni vodu se valja domaću ne isplati kod nas prodavati odnosno uvozna roba je jeftinija. Onda evo na novčanici od deset kuna ako pogledate pri dnu piše … Germani, znači tako naš novac se proizvodi u Njemačkoj i Austriji, netko zarađuje na tiskanju tog novca, a mi smo kao glupi i nesposobni i sami nismo u stanju printati vlastiti novac. Znači ova cijela politika koju vi provodite 20 godina je jedna katastrofa, jedan sumrak demokracije jer je jasno iz aviona da onaj tko ima vlast nad novcem odnosno o kojem vi oviste o novcu, budući da ga država sama ne može stvarati, on je u biti taj koji vlada zemljom. I onda se nalazimo u situaciji da ljudi npr. neki imaju recimo ženu čija godišnja plaća nije dovoljna za jednu ratu mjesečnog kredita ali ona uspješno servira taj kredit i onda oni kažu pa da vidiš da je politika dobra, vidite da se krediti mogu vratiti polazeći od pojedinačnog k općem. Međutim, jasno iz aviona da u ukupnom zbroju u ovom sustavu krediti nisu otplativi i da je posljedica toga neizbježna privatizacija. Znači mi ne privatiziramo imovinu da bi je stavili u funkciju kao što se pokušava sugerirati već se imovina privatizira pod prisilom kreditora. Znači jedan HEP koji ima dvije milijarde kuna dobiti, mi njega moramo privatizirati. A stalno se onda prikazuje neki tamo kompleks Kupara evo vidite neiskorišten je itd. znači u konačnici kao što sam pitao bivšeg ministra financija Marića, tj. ja njega pitam, pa dobro reko s vremenom dug će rasti to je nesporno zbog efekta kamata, da vam samo skiciram situaciju. Ova Vlada kao i prethodne lažu građane, a lažu ih zato jer vode dvojno knjigovodstvo. Što znači dvojno knjigovodstvo? Vi imate proračunske prihode i rashode, prihodi su recimo 110 milijardi kuna, a rashodi su 120 i onda oni kažu manjak je 10 milijardi npr., međutim rashode po osnovi vraćanja kredita, znači iduće godine 27 milijardi kuna koje moramo vratiti, država njih ne računa u proračunske rashode. A ako recimo vi imate budžet ili osoba ili firma vi morate rashode koje imate odnosno rashode po kreditima oni vam čine realan rashod. Vi njih morate uračunavati. Međutim ova marionetska vlada ih ne uračunava već to stavlja zasebno i na taj način se skriva da je ukupan manjak u proračunu 27 milijardi kuna koji idu na kredite plus deficit znači najmanje 37 milijardi kuna. I kada biste vi shvatili zapravo u kojoj mjeri je država u kakvom je stanju odnosno kakvo je stanje a propos tog državnog duga, bilo bi vam jasno iz aviona da ova Vlada je zapravo jedna lutkarska predstava i da je Sabor jedan Muppet show, a da će konačnu riječ i o privatizaciji i o Zakonu o radu i o Zakonu o HNB-u i o Zakonu obveznim odnosima odnosno valutnoj klauzuli imati netko drugi, a ne mi. Šokira me što kolege iz SDP-a brane ovu neobranjivu politiku koja nas nedvosmisleno vodi u propast, riječima da ako bi tobože tečaj se odvezao da onda šta bi bilo s onima koji su u kreditima. Pa jasno je iz aviona da prvo treba ukinuti valutnu klauzulu i odvezat te kredite iz strane valute. Netko će reći, to je nemoguće. Dame i gospodo, imali smo kredit u švicarskim francima, država ih je jednom uredbom sve pretvorila u eurske, jednom uredbom, ti svi krediti su sada u eurima, nijedan više nije u švicarcima. Banke su dobile obvezu. Na isti način bankama se mogla zadati da se htjela, direktiva da pretvore sve kredite u kunske. Mogla se ali nije, a nije zato jer je ova Vlada u službi banaka, a ne našeg naroda. Te banke su kao što u 98% slučajeva u stranom vlasništvu. Dužnost je vas kao izabranih predstavnika građana da stanete u ovoj raspravi na stranu građana, da kažete da monetarna politika je pogrešna, da nije normalno da država ovisi o privatnim bankama za financiranje svoje, kada ima vlastitu Središnju banku koja ima vlast da stvara novac i da nije normalno da ako su nam primanja u kunama da su nam krediti u stranim valutama. I da, nije normalno da su uvozni proizvodi jeftiniji od domaćih. Ali ova monetarna politika to je učinila. To će vam reći svi monetaristi, gospodin Lovrinović gleda, sluša, sve zna što ja govorim ali na žalost i vi drugi me i gledate i slušate, čak i razumijete što ja govorim, bojim se, ali mi se čini da niste spremni stati na stranu očite istine. Umjesto toga uzeli ste plavu pilulu. I ja razumijem zašto ste to učinili jer vi nemate problema sa kreditima, vaša imovina ne ide na bubanj i vama je u suštini u životu dobro, vama je potpuno svejedno koji je tečaj. Vi ćete, mnogi od vas otići na skijanje i na ljetovanje, vaša djeca neće imati problema kada će tražiti posao niti će morati ići iz ove zemlje. Vi ništa su suštini ne proizvodite niti morate biti konkurentni na nekom tržištu, jednostavno vi ste isključeni iz stvarnog života, živite u Matrixu, uzeli ste plavu pilulu i vama je dobro. Međutim, za razliku od vas, naši građani svakog dana htjeli ne htjeli na silu moraju uzimati crvenu pilulu, to je trenutak kada im FINA blokira račun, kada im pomete zadnju kunu, to je trenutak kada oni sebe uvjeravaju da do deložacije neće doći, uzimaju plave pilule ali u jednom trenutku dolazi deložacija, dolazi interventna policija, istjeruje ih iz doma i onda htjeli, ne htjeli zapravo moraju prihvatiti istinu a to je ona crvena pilula. Nažalost, za tu situaciju ne mogu kriviti samo vas, krivi su i birači. Ja već 5 godina govorim ovo što pričam međutim 95% građana glasa za stranke koje o ovom problemu ne govore, odnosno koje ovaj problem ne žele riješiti i stranke koje podržavaju politiku koja nas vodi u propast. Ove kozmetičke promjene o kojima govori MOST gdje sada ne znam će se gledati koliko je Vujčić potrošio na skijanje ili koliko se tamo troši na materijalne troškove ili koliko oni imaju plaće su bacanje pijeska u oči zato jer se tu radi o milijunima a u isto vrijeme milijarde izlaze van. Mi imamo situaciju da su zlatne rezerve prodane u trenutku kada je zlato bilo najmanje vrijedno. Da, zašto je zlato prodano? E vidite, zato jer je onaj koji vlada zemljom rekao dajte nam to zlato, mi ćemo vam dati siću i moralo se tome pokoriti. A inače navesti ću vam primjer jedan, mog susreta sa guvernerom Rohatinski pored hotela Dubrovnik ja njega srećem gotovo 5 godina nakon što sam ga, da tako kažem dotaknuo u jednoj emisiji na HRT-u gdje sam se javio telefonom i velim mu gospodine Rohatinski, vidite da sam bio u pravu a on meni na to kaže Ivane ja sam najmanje o svemu odlučivao. Pa tako i ovaj guverner Vujčić jednog dana kada će se njega pitati zašto je on provodio tu politiku on će vam reći gospodo ja sam najmanje o tome odlučivao a ako nije on odlučivao i ako nismo mi ti koji smo odlučivali krajnje je vrijeme da se zapitamo tko je tak koji odlučuje o tome kakva će biti naša monetarna politika i kome će ona ići u korist. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Aleksić.
Kolega Pernar, moram ispraviti jedan vaš navod. Naime, hrvatske banke izuzetno uzimaju kredite da bi plasirale kredite, one se ne zadužuju u inozemstvu da bi plasirale kredite hrvatskim građanima. Naime, većina kredita plasirana je iz štednje hrvatskih građana, dakle ne postoje nekakvi strani investitori nego investitori u hrvatske kredite su hrvatski građani. Tako da i ona arbitraža u Washingtonu o kojoj se priča glavni investitori su hrvatski građani a ne nekakvi stranci. Dakle euro krediti se plasiraju uglavnom iz štednji jer većina štednji hrvatskih građana je u eurima. Banke dižu kredite za kunske kredite, za onaj dio koji ne mogu pokriti iz štednje a te kredite dižu od Hrvatske narodne banke. Dakle, Hrvatska narodna banka plasira kredite hrvatskim bankama za kredite u kunama. A što se švicarca tiče, to je ono najgore, možemo govoriti o nekakvom relativnom kreditu ali to nije bio kredit jer opet je kredit u švicarcu plasiran iz eura i kuna da bi se onda ona razlika koja nije bila pokrivena švicarcima oko 70% kroz van bilancu, forward ugovorima sa valutnom stopom razmjenjivala sa bankama majkama i sada u konverziji CHF kredita banke majke uprihodile su 6,5 milijardi tečajnih razlika bez ijedne lipe poreza. To je istina.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Aleksiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Ha eto gospodine Aleksić, a što reći? Slušam vas i pitam se kako to da ne vidite da ste cijelo vrijeme lagani i izmanipulirani i da vam daju plavu pilulu. Činjenica je takva da depoziti nastaju od kredita a ne krediti iz depozita. 99% građana misli da se krediti izdaju iz štednje, međutim štednja odnosno depoziti nastaju uzimanjem kredita. Nažalost čak i u knjizi monetarna politika od Ivana Lovrinovića ta teza je lažno postavljena. Zašto vam to govori? Zato jer je svaka kuna koju mi imamo u novčanicima stvorena uzimanjem kredita. Znači da nitko nije uzimao kredite, ni država, ni građani ni firme, mi ne bi imali jedne kune u svojim džepovima. Takva je stvarnost koju građani ne znaju. Građani misle da nisu dizali kredite ne bi bili u problemima. Međutim, činjenica je takva da nije nitko dizao kredite novca u opticaju uopće ne bi bilo jer je naša monetarna politika novac definirala kao dug. Postoji i puno dokumentaraca na tu temu, preporučam vam American dream odnosno američki san, knjiga od Larry Hanninga Hoću zemlju plus 5%, Money as debt novac kao dug. Mogu vam preporučiti i svoje dvije knjige Kako je nastao novac i Mehanika novca. Sve to je dostupno na internetu svakoj osobi koja ima imalo volje da se informira. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru na repliku. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Bulj. Izvolite.
Uvaženi kolega Pernar, nisam financijski stručnjak kao vi niti imam financijsku pismenost kao vi. Kao obični čovjek iz sinjske krajine slušam vas pozorno i zaista MOST je otvorio ovu temu. Da nije bilo ovoga prijedloga vi zaista ne bi na ovaj način mogli govoriti. Da monetarna politika je loša, dovela je u dužničko ropstvo hrvatski narod. To je moj stav koji sam ponavljao i u proteklom mandatu i prije 5 godina i prije 10 godina. Zašto jel moj je san kao mladog čovjeka kad je išao u Domovinski rat da imamo hrvatsku lisnicu u hrvatskome džepu. Da švicarac, kamate katastrofalne, to je dokazala Udruga Franak. Sve su to činjenice, sve su to riječi koje znamo jel ne bi bilo ovako stanje da bi bili zaduženi ovoliko da bi strane banke upravljale u Hrvatskoj. Znači imamo proces šta je hrvatsko da je postalo odjednom stranu, u jednom trenutku dok se je Hrvatska država stvara. Ali koja su vaša ključna rješenja? Ja sam vam zadnji put kazao i ponavljam još jednom nisam baš domoljub po vašim kriterijima, vi kažete da samo par domoljuba ima, od 90% su protiv domoljubi, to ste rekli u prvom izlaganju nama saborskim zastupnicima, to je po vašim kriterijima. Dajte rješenja u pisanom obliku i to ću uvažiti, a u biti ovo je prvo čitanje, ovo će otvoriti rasprave kod Izvješća HNB-a, kod Izvješća Državne revizije. I zasigurno ovo je samo korak i smjer kud MOST želi usmjeriti rad Hrvatskog sabora da se raspravlja a dalje imamo faraonske institucije koje loše brode hrvatskim monetarnim fondom umjesto monetarnom politikom a inače i kao i ostale institucije da izjednačimo ta prava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Gospodin Bulj hvala vam na tome što ste se složili samnom da je monetarna politika loša, međutim vaš kolega Božo Petrov je jasno dao do znanja nemamo namjeru mijenjati tu monetarnu politiku. Znači vi kažete ona je loša, vaš nadređeni kaže mi je nemamo namjeru mijenjati i vi ste podržali Vladu koja nema namjeru mijenjati tu monetarnu politiku. I sad vi meni govorite da Perner ja se s njom ne slažem. Pa govorili ste i da se ne slažete sa Nato paktom što stvara izbjeglice i s EU koja nas pretvara u robove ali ključan detalj gospodine Bulj je onaj kada dižete ruke. A koji su naši prijedlozi? Pa vičemo kao papagaji zadnjih 5 godina da treba ukinuti valutnu klauzulu na kredite, sve pretvoriti u kunske i da država se treba izravno financirati od centralne banke. Vi stalo izvlačite tezu kao tobože da mi to stavimo na stol vi bi to prihvatili. Gospodo draga nemojte se zavaravati, sve što vam mi na tu temu stavimo na stol a stavit ćemo u drugom čitanju vi nećete, jer vi znate jako dobro da u prvom čitanju se ni ne mogu dati amandmani, onda nas stalno pozivate svaki put kad je rasprava zašto ne date amandmane, zašto ne date amandmane a znate da se amandmani u prvom čitanju ne mogu dati. I onda ne znam jesam ja malouman ili su građani maloumni ili oni koji nam to stalno predlažu a znaju da je to nemoguće? Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na odgovoru na repliku. Slijedeći za repliku se javio uvaženi kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Htio bih još jednom dakle naglasiti ovu vrijednu informaciju koju je zastupnik Pernar rekao u svojem izlaganju, a naime ta je da se otplata državnoga duga ne prikazuje u rashodima proračuna. Znači mi imamo dvojno knjigovodstvo u kojemu su jedno prihodi i rashodi tekući, a drugo je otplata duga. I onda kad se gleda dakle deficit samo po onoj prvo stavci, dakle prihodi i rashodi ispada da je deficit 2 do 3% odnosno recimo 6,7, 3, 4 ili 6, 7 milijardi kuna a o tome se uopće ne prikazuje da je otplata državnog duga 20 milijardi kuna. Što znači da hrvatski deficit ne iznosi 3% kako nam uporno žele prikazati naši ministri financija, nego deficit hrvatske države iznosi 25% godišnjeg primanja. Pa znači, država koja daje 25% svojeg proračuna za otplatu duga, ta država je praktički već bankrotirala samo je pitanje trenutka kada će se dogoditi bankrot sličan onome u Grčkoj. I zbog toga je vrlo važno da ako već ne možemo osvijestiti naše zastupnike o ovom problemu da osvijestimo naše građane koji vjerujem ovu raspravu slušaju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bunjcu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolege Pernar. Izvolite.
Hvala kolega Bunjac na tome što ste rekli Car je gol. Skrivaju se stvarni brojevi, manjak u proračunu se prikazuje ne znam da je 3%, pa ljudi moji da je manjak 3% pa ne bi nas mogli kreditori ucjenjivati i tražiti rasprodaju cijele zemlje. Koga vi zavaravate? Da je deficit kontroliran pa ne bi nama MMF ovdje dolazio i dijelio savjete što ćemo raditi. Međutim, na kraju krajeva da mi nemao problema sa rashodovnom stranom proračuna država bi mogla dić standard građana, mogla bi se povećat potrošnja. Međutim, jasno je iz aviona kad pogledate koliko ide na otplatu kredita novaca, a koliko ide za školstvo vidjet ćete da deset puta više ide na otplatu kredita. A vidjet ćete da za socijalu ide deset puta manje nego ide bankarima koji imaju ionako previše novaca. I na kraju, iako je rasprava apstraktna ona u teoriji o regulaciji novca u konačnici se tiče raspodjele milijardi i to raspodjele na način da 1% dobiva 90%, a 99% dobiva 10%, odnosno da se jednostavno bogatima daje još više, siromašnima uzima još malo što imaju pa nam onda nude tobožnje neke reforme porezne i ono što je Maras mahao sa onom košaricom kruha, mlijeka što je istinu govorio zapravo da će nakon tih reformi šta će se dogoditi. Ja ću kao zastupnik imati veću plaću, a prije izbora su kolege iz MOST-a govorili da će se smanjivati te plaće zastupnika. Evo meni će se povećati, a ljudima koji imaju male plaće, minimalne plaće njima se neće plaća povećati, a porast će im cijene svega. Zašto gospodo dajete ljudima stalno te plave pilule? Dajte i sebi i njima crvenu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Mađer. Izvolite.
Slažem se u potpunosti sa kolegom Pernarom, ali bih htio upozoriti da što se tiče ove promjene da nam je monetarna politika loša, promjene švicarskog franka u kune, odnosno u eure. Znam kako je onima svima koji imaju kredit u švicarskim francima jer ja kao načelnik općine 16 godina isto imam taj slučaj da imamo kredit u švicarskim francima i to za izgradnju sportske dvorane. I što se dogodilo? Da na zahtjev koji smo pisali i Vlade RH i Ministarstvo financija nismo dobili još odgovor da li se radi samo, a radi se vjerojatno samo o fizičkim osobama, a ne o pravnim osobama oko promjene valutne klauzule. Pa velim, da je isto pitanje zbog čega se to ne odnosi i na pravne osobe što se tiče promjene valutne klauzule iz franka u euro.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mladenu Mađeru na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Uvaženi kolega zastupniče, vi se pitate zašto. Pa zato jer banke to nisu dozvolile. Jednostavno su banke dozvolile samo korekciju u onoj mjeri da bi se mučenje moglo nastaviti. Da Lalovac nije fiksirao tečaj franka postalo bi svima jasno da je car gol, jednostavno ljudi ne bi mogli vraćati kredite i rekli bi mora se ukinut valutna klauzula i sustav se mora reformirati. Međutim, Lalovac je tom monetarnom akrobacijom stvorio prividnu otplativost kredita za dio građana i ostavio povjerenje ljudi u sustav, zadržao ih je u vlažnoj iluziji da se krediti u ukupnom zbroju mogu vratiti, da nema potrebe za promjenom monetarne politike. Međutim, kao što ste rekli pravne osobe ostavljene su na milost i nemilost ne samo lokalna samouprava, sve druge. I ovoj Vladi kao i prošloj živo se fućka za to od čega će ljudi živjeti. Nije ih briga za to što će 30 godina morati otkidati sebi od ustiju da bi tim lihvarima davali novac. Ali ono suštinsko pitanje vi se sad lovite za pitanje tečaja, ali u ovom sustavu kamata sama po sebi nije otplativa. Znači, ako netko plati kamatu to znači da netko drugi ne može ni glavnicu. Jer mi dobijemo recimo 100 tisuća eura, moramo vratiti 200. Onih drugih 100 nikad nije stvoreno. Ako ja vratim, ako ja dignem 100 a vratim 200 to znači da netko drugi ni glavnicu nije mogao vratiti. Onda ti ljudi koji mogu vraćati kredite na žalost ne shvaćaju i onda kažu pa šta drugi ne vraćaju, a ne razumiju da ti drugi su mogli vratiti barem svoju glavnicu da oni ne bi imali ni za kamatu. Cijeli ovaj monetarni sustav je prijevara. Apeliram na sve pročitajte knjigu „Hoću zemlju plus 5%“ shvatit ćete da postoji globalna zavjera usmjerena protiv našeg naroda, ali i svih drugih na kugli zemaljskoj pod američkom dominacijom. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na odgovoru na repliku. Sa ovime smo iscrpili i sve replike po ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika „Promijenimo Hrvatsku“ i „Snaga“. Javio se uvaženi kolega zastupnik gospodin Goran Aleksić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Za početak samo bih pozvao gospodina Mađara da mi donese svoj ugovor o kreditu, pa ću ja vidjeti jel' tu ima nešto nezakonito. Vi možete podići tužbu kao i svatko drugi i uzeti svoj novac koji je nezakonito naplaćen. Toliko o tome. Ali moram vidjeti ugovor najprije. Dakle, u svakom slučaju mislim da je pohvalno da je pokrenuta tema izmjena Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Hrvatska narodna banka je metaforički ću se izraziti vrlo grešna ustanova. Na kraju ću govoriti o njezinim grijesima, a na početku ću izložiti neke prijedloge kako bi se ovaj zakon mogao još bolje promijeniti. Ono što nedostaje u izmjenama Zakona o HB-u jesu odredbe o građanskom nadzoru HNB-a. Doktor znanosti Dominik Vuletić koji je inače doktorirao na EU pravu izradio je prijedlog odredaba na temelju kojih bi se uveo građanski nadzor HNB-a, a građanski nadzor HNB-a je izuzetno važan zbog zaštite potrošača. Jer u ovom trenutku u HNB-u nitko se ozbiljno ne bavi zaštitom potrošača, nego se zaštitom potrošača bave samo na nekakvom formalnom nivou. Pa je tako potrebno propisati položaj, rad, ovlasti i sastav jednog novog vijeća koje bi se zvalo vijeće za građanski nadzor HNB-a. Osim toga, potrebno je HNB-u naložiti u članku 3. stavku 2. da u provođenju osnovnog cilja održavanja stabilnosti cijena, da je dužna davati prednost onim mjerama koje potiču punu zaposlenost. U savjet HNB-a potrebno je dodati jednog člana, možda i dvojicu članova koji bi bili predstavnici udruga koje su se istakle u zaštiti potrošača. Nije dovoljno da to budu samo nekakve istaknute osobe potrebno je da to budu i predstavnici potrošača, onih koji najviše koriste usluge hrvatskih banaka. Naravno Vijeće za građanski nadzor ne smije utjecati na neovisnost HNB-a i o tome nema uopće zbora. Ne bih ja sad previše razglabao o tom vijeću. Mi ćemo te prijedloge vama dostaviti u pismenom obliku tako da ono što je kolega Pernar rekao da će oni davati samo amandmane ja savjetujem da se prije amandmana upute pisani prijedlozi predlagatelju jer između prvog i drugog čitanja još uvijek je moguće i bez amandmana djelovati na odredbe zakona. E sad bih govorio o glavnim grijesima HNB-a i zašto je ustvari potrebno to Vijeće za građanski nadzor HNB-a. Kao prvo, slučaj „švicarac“, dakle slučaj „franak“. Da je HNB bila na nivou HNB bi predložila putem Ministarstva financija izmjene Zakona o obveznim odnosima i ograničila bi valutnu klauzulu isključivo na euro jer se zna da HNB štiti tečaj kune u odnosu na euro u određenim granicama, a te granice su se pokazale u povijesti na takav način da se kuna ustvari pojavljuje kao najstabilnija valuta u RH. Švicarski franak je reklamiran kao stabilna valuta prilikom plasiranja kredita s tom valutnom klauzulom, a istina je da je švicarski franak ustvari najnestabilnija valuta u Europi. Zašto? Između 1970. godine i 2003. godine švicarski franak je narastao u odnosu na marku i euro 160%. Švicarski franak je valuta u koju bježe kapitalisti, u koju bježi kapital općenito u vrijeme krize. Dakle, švicarski franak je jedna valuta koja je potpuno nestabilna i koja je potpuno slobodna na tržištu. Samo ponekad švicarska narodna banka svojim nekakvim mjerama ograničava njegov rast jer njegov rast šteti gospodarstvu Švicarske. Dakle, takva jedna valuta nikada nije smjela biti dopuštena u pravnim poslovima u RH kada su u pitanju prije svega potrošači ali i pravne osobe isto tako. Dakle, to je prvi grijeh HNB-a. Ona je to mogla i morala spriječiti predlaganjem zakonskih izmjena jer činjenica jest da HNB itekako utječe na zakone koji se tiču financija u RH. Ona u svemu i uvijek surađuje s Ministarstvom financija i njezini prijedlozi često prolaze ovdje u ovom Domu. Sljedeća stvar, sljedeći grijeh HNB-a jesu kamatne stope u pravnim poslovima u RH. Dakle, već sam to rekao više puta ali moram ponoviti, prije 1. siječnja 2013. godine u većini ugovora o krediti s promjenjivim kamatnim stopama hrvatske banke ugovorile su nezakonit način promjena kamatnih stopa. Još 2013. godine mi smo kroz Udrugu „Franak“ tražili od HNB-a da reagira i da spriječi banke u nezakonitom poslovanju. Nažalost, umjesto da ih spriječi HNB na svojim stranicama imala je istaknutu obavijest i to na dijelu koji se tiče zaštite potrošača u kojoj je pisalo kako banke imaju pravo svojim administrativnim odlukama mijenjati kamatne stope. Dakle, nešto potpuno suprotno odredbama Zakona o obveznim odnosima u kojem jasno i glasno piše da ugovorna činidba mora biti u najmanju ruku odrediva. A da bi bila odrediva moraju se ugovoriti podaci na temelju kojih se činidba određuje. Dakle, HNB je sve do presude u kolektivnom sporu u slučaju „franak“ držala tu obavijest na svojoj web stranici i tek nakon što je presuđeno da je 7 od 8 banaka nezakonito mijenjalo kamatne stope tek tada je HNB maknula tu obavijest koja se ticala zaštite potrošača. Zbog toga 2013. godine ja osobno sam napisao kaznenu prijavu protiv guvernera HNB-a i protiv HNB-a. Državno odvjetništvo Republike Hrvatske nažalost je odbacilo tu kaznenu prijavu. Ja sam bio tamo na saslušanju i rekao sam im sve što znam o tome, međutim oni su smatrali da HNB dobro obavlja svoj posao i da nema potrebe za kaznenim gonjenjem. Istu stvar ponovio sam privatno kao fizička osoba prošle godine, prijavio sam HNB Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske zato jer HNB na čelu s guvernerom Vujčićem nije htjela postupiti na moj zahtjev da se prekršajno goni Hypo Alpe Adria Bank današnja Addiko Bank zbog toga što ta banka nije sa mnom ugovorila parametre za promjenu kamatne stope nego ih je samovoljno odredila tako tumačeći izmjene Zakona o potrošačkom kreditiranju koje su stupile na snagu 1. siječnja 2014. godine. Čekam što će se dogoditi sad s tom prekršajnom prijavom. Radi se o prekršaju nečinjenja. HNB je morala reagirati na moj zahtjev i morala je prekršajno goniti Hypo Alpe Adria Bank. Međutim, HNB smatra da hrvatske banke i dalje ne moraju ugovarati sa nama parametre nego da je sasvim u redu i sasvim normalno to što su one te parametre 2014. godine samovoljno jednostrano odredile i to na temelju zatečenih elemenata kamatne stope, na temelju elemenata koji su određeni opet samovoljnim odlukama banaka, dakle na temelju nezakonitih povećanih kamatnih stopa. Dakle, to je drugi grijeh HNB-a, nečinjenje, ne postupanje prema bankama koje su očigledno i u prekršaju ali i u jednom dijelu protiv građana Republike Hrvatske čime ih oštećuju nezakonitim povećanjem kamatnih stopa. Dalje, postupanje po presudi u kolektivnom slučaju „franak“ Presuda iako nema onaj oblik da se mora nešto vratiti dužnicima, ipak postoji jedan dio presude koji kaže i nalaže bankama, da se one više tako ne smiju ponašati. Dakle presuđeno je da su banke ugovarale nezakonit način promjena kamatnih stopa ali je presuđeno isto tako da se banke tako više ne smiju ponašati. Nažalost banke su se ponašale tako i dalje. I nakon presude i dan danas one se ponašaju tako i dalje. Što su one morale načiniti nakon presude? One su morale ustvari sve kamatne stope koje su veće od početno ugovorenih, vratiti na njihove početne veličine. Banke to nisu učinile. A HNB pravi se kao da ništa ne vidi i ništa ne čuje. To je treći grijeh HNB-a. Dalje, sljedeći grijeh HNB-a je taj što tijekom konverzije nije samostalno postupala protiv nezakonitih postupanja banaka nego tek na zahtjeve i upozorenja Udruge Franak, HNB sramežljivo i jedva nekako upozorava banke da se ne smiju nezakonito ponašati tijekom konverzije. I sljedeća stvar koju nisu učinili, nisu nam dostavile podatke o tome koje banke i na koji način krše zakon, tako da smo morali tražiti zaštitu povjerenice za informiranje čiju zaštitu smo dobili. Nakon toga HNB opet odbija postupiti po njezinu zahtjevu, tuži povjerenicu Visokom upravnom sudu, međutim Visoki upravni sud daje za pravo povjerenici i Udruzi Franak i konačno HNB mora dostaviti podatke o tome koje su banke i na koji način kršile zakone. Ti podaci su sada poznati. Međutim to što je HNB otkrio je samo kap vode u moru. Jer ono što su hrvatske banke učinile tijekom konverzije to je zadnji grijeh HNB-a koja je to dopustila. Naime, hrvatske banke su tijekom konverzije primijenile u izračunima euro kredita, novih euro kredita u koje se konvertiraju CHF krediti, dakle u tim izračunima hrvatske banke primijenile su nezakonito povećane kamatne stope iz euro kredita. Dakle one su ponovile sve ono što rade čitavih 13 godina. One su smjele u tim konverzijama upotrijebiti samo početne kamatne stope iz istovrsnog euro kredita jer sve ostale kamatne stope povećavale su nezakonito svojim odlukama. I zbog toga nadam se i očekujem da će euro dužnici konačno osvijestiti da ih je čitav bankarski sektor doslovce opelješio za značajan iznos novca. Po nekim grubim procjenama radi se o pet milijardi kuna. Dakle banke su dužne dužnicima u euro kreditima zbog nezakonitih povećanja kamatnih stopa oko 5 milijardi kuna. A upravo ta nezakonita povećanja kamatnih stopa hrvatske banke su uporabile tijekom konverzije CHF kredita u euro kredite. Evo to su ti grijesi HNB-a i zbog tih grijeha HNB-a, izražavam se metaforički naravno, potreban je građanski nadzor HNB-a jer potrošači oni koji koriste bankarske usluge najbolje znaju u kojem dijelu i na koji način ih banke pelješe. Tu je još i pitanje ulaznih i izlaznih naknada, ulazne naknade po mojem dubokom uvjerenju su nezakonite, zato jer se radi o nekakvih 1,5, 2% naknade koji klijent plaća prilikom podizanja kredita, a ta naknada samo piše da je ona nekakav trošak banke, ali nije specificirano koji je to trošak. U Njemačkoj Vrhovni sud Republike Njemačke ukinuo je te ulazne naknade i naložio je bankama da moraju sve ulazne naknade vratiti dužnicima. Ne vidim razloga da mi budemo drugačiji od jedne Njemačke. Njemačka nam treba biti uzor. Izlazne naknade, također su po meni nezakonite jer banka zarađuje na kamati. Od kuda sada izlazna naknada? Npr. imate kredit od 20 godina i nakon 10. godine odlučite kredit isplatiti u potpunosti jer ste došli do nekog novca i banka vam naplati 2, 3% izlazne naknade. To je ugovoreno, slažem se, Zakon o potrošačkom kreditiranju čak dopušta takve stvari, međutim po meni i to je nezakonito. A imam u posjedu dvije presude županijskih sudova gdje su takve izlazne naknade proglašene ništetnima. Tako da vjerujem da budućnosti postoji još jedan novi front borbe za stavljanje banaka na pravi put. Ja uvijek kažem da sam ja prijatelj banaka i Udruga Franak je prijatelj banaka i stranka SNAGA je prijatelj banaka. Zašto? Zato jer mi želimo banke navesti na pravi put, one su na krivom putu, a to mogu zahvaliti najviše HNB-u koja im je dopustila da budu na krivom putu. Dakle inzistiram na tome da se uvede građanski nadzor u obliku jednog vijeća za građanski nadzor i da se to onda ozakoni kroz izmjene Zakona o HNB-u. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Goranu Aleksiću na raspravi. Imamo nekoliko replika. Prva se za repliku javila uvažena kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Aleksić, pa vidi se da vi imate u sebi taj njemački mentalitet, red, rad i disciplina. Eto ja bih rekao da i moja malenkost baštini dio tog mentaliteta no nažalost, neki koji su u centrima moći nemaju taj mentalitet. U svakom slučaju ovo što ste govorili o grijesima HNB-u možemo metaforički nisam brojala jel ih je sedam ali tako nekako, ima ih pet, šest, sedam i zato očito ne živimo u blagostanju zato što očito je monetarna politika u dobrom dijelu recimo da trpi posljedice tih smrtnih grijeha. Ne samo HNB nego sve banke na neki način, ali evo ima i iznimki. Ono što bi se ja posebno osvrnula ovaj građanski nadzor, o tom sam ja nekad nešto i čitala čini mi se da je bilo na nekim portalima. Ideja je po mom osobnom mišljenju konstruktivna jer sve što pridonosi većoj otvorenosti i transparentnosti u upravljanju institucija, a ovo je prevažna institucija HNB može biti vrlo, vrlo korisno. I već imamo primjere nekih vijeća u kojima je civilni nadzor i ne vidim zašto bi od ideje do realizacije bio nekakav veliki problem ako postoji politička volja jer smatram da otvorenost u upravljanju ovakvo važnom institucijom i svaka vrsta dodatnog nadzora može biti samo korisna. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se na replici kolegici Vuksanović. Odgovor na repliku uvaženi kolega Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice, hvala vam na ovim dobrim riječima koje ste mi uputili. Ja moram napomenuti, naglasiti da uvođenje Vijeća za građanski nadzor svakako ne utječe na neovisnost Hrvatske narodne banke. I po mojem mišljenju a ja vjerujem doktoru Vuletiću koji me u to uvjerio, koji dobro poznaje EU prava takva jedna odredba ne bi bila u suprotnosti niti s jednom direktivom niti s prilozima direktivi. Tako da je samo na nama da se odlučimo ili ne odlučimo za jedan takav građanski nadzor.
Zahvaljujem kolegi Aleksiću na odgovor na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Maro Kristić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolega Aleksić, ja zapravo u ime kluba MOST-a želim vam zahvaliti na podršci ovom našem prijedlogu zakona. Također želim pohvaliti vašu raspravu, mislim da je ona išla u jednom smjeru u kojem bi trebale ići rasprave svih zastupnika u Hrvatskom saboru, bili ste vrlo konstruktivni i konkretni, imali ste prijedloge i vaše prijedloge ćemo svakako razmotriti kroz ovo drugo čitanje. U vašem izlaganju naveli ste cijeli niz grijeha koji je na jedan određeni način počinila Hrvatska narodna banka u svom poslovanju i upravo to opravdava potrebu uvođenja nadzora prvenstveno Državnog ureda za reviziju a onda naravno i ukoliko je to moguće da se ne naruši taj neki, institucionalna neovisnost Hrvatske narodne banke i vijeća za građanski nadzor kojeg vi predlažete. Evo dakle pohvaljujem, vrlo dobro i poznajete Poslovnik za razliku od onih koji upućuju na amandmane vi želite stvari mijenjati kroz raspravu, to je vrlo pohvalno. I evo u drugom čitanju očekujem dijalog s vama. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Kristiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Aleksić. Izvolite.
Ja moram ponoviti još jednom, zahvaljujem kolega na pohvalama. Ja moram još jednom ponoviti da mi iz Udruge Franak smo uvijek s vlašću htjeli i željeli surađivati. Sada kada sam u stranci SNAGA i ta stranka želi surađivati i sa vlašću i sa opozicijom. Naš cilj ovdje je da zajednički djelujemo za bolje društvo a ne da se prepucavamo, to je moje mišljenje s kojim se ne moraju svi slagati. Ali ukoliko bismo bili konstruktivni, ukoliko bismo uistinu predlagali prave stvari, rješenja pa makar ona bila i nekom glupa sigurno bismo daleko više doprinijeli i demokraciji i boljem društvu i boljitku naših građana.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Aleksiću na odgovoru na repliku. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Gospodine Aleksić vrlo ste koncizno obradili ove činjenice i ja se iskreno nadam da će vlast imati sluha te neke činjenice i sprovesti u djelo. Međutim, postavlja se jedno suštinsko pitanje a to suštinsko pitanje jest u čijem interesu onda radi guverner Narodne banke. Da li on radi u interesu krupnog kapitala i stranih entiteta ili on radi u interesu naroda i građana Republike Hrvatske. On je tamo postavljen da radi u interesu hrvatskog naroda i građana Republike Hrvatske a ne u interesu inozemnih banaka kojih je 97% u Hrvatskoj. Eto, hvala.
Zahvaljujem na replici i uvaženom kolegi Marinu Škiboli. Odgovor na repliku uvaženi kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Pa ja sam rekao koji su grijesi Hrvatske narodne banke, to su i grijesi guvernera i sadašnjeg i svih bivših guvernera. U čijem interesu radi? On i oni u ovom trenutku rade isključivo u interesu krupnog kapitala i u interesu stabilnosti monetarnog sustava u Republici Hrvatskoj. Istina je da je monetarni sustav u RH relativno stabilan. Međutim, način na koji bi trebala HNB raditi je taj da bi trebala raditi u interesu svih, dakle kompromisno. Ne može se dopustiti ono što se dopustilo da banke sve rizike svog poslovanja svaljuju na klijente. Dakle banka u RH ne riskira nikada. Zašto? Visokim kamatama pokriva gubitke od loših kredita, forward ugovorima sa valutnom stopom pokriva tečajne razlike koje završavaju kod banaka majki. I konačno, trudi se da vlasnik zaradi maksimum a da klijent zaradi minimum. Napomenuti ću samo da između 2005. i 2014. godine neto dobit hrvatskih banaka bila 32 milijarde kuna. A u prvom polugodištu ove godine bruto dobit hrvatskih banaka je 3,2 milijarde kuna, odnosno 160% više nego u istom razdoblju prošle godine. To sve govori o ulozi HNB-a u RH.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Aleksiću na odgovoru na repliku. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Ivica mišić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Aleksiću, znam da si ušao do kraja u taj dio posla, pitanje Narodne banke i kredita u francima. Pa si postavljam pitanje kada nismo mogli reviziju napraviti 20 godina u našim bankama a ova građanska inicijativa koju ste vi ili nadzor kako vi kažete u narodnoj banci vjerojatno to protječe puno vode da to dođe. Mi nismo niti Njemačka, niti Švicarska, ne znam da li tamo ima ali bilo bi dobro svakako da se povede računa. I ja ne znam zašto se dozvolilo u našoj narodnoj banci da daju se krediti u francima ako smo se mi vezali za euro, za jednu valutu onda se moglo davati u dolarima i u dinarima i ne znam kojim svim valutama. Smatram da to su radili neozbiljno i da ta banka, narodna banka je dozvolila svim lihvarima da ovaj naš narod na neki način izlihvare i uzme im novce. Na kraju mi plaćamo određene ljude koji sjede u Narodnoj banci da vode računa i u bankama da vode računa posebno Narodnoj banci jer svaki čovjek nije stručnjak monetarne politike pa svakako da može i pogriješiti u onom sitnim kamatama koje oni žele zaračunati. Svakako da je kriva Narodna banka za sve ove propuste i ovo što ste vi dosada napravili u franku smatram sasvim jednim dobrim putem i nadam se da će se većina ljudi osloboditi tih lihvarskih kamata i jednostavno vidimo da je i država došla u jedan problem gdje ne može više, ne mogu ljudi više vraćati te lihvarske kamate i ako je 300 tisuća i više ljudi ovršeno to je samo znak rada, ozbiljnosti posebno Narodne banke koju smatram krivcem za sve ovo što se dešava u našoj državi. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mišiću na replici. I odgovor na repliku uvaženi kolega Aleksić. Izvolite.
Pa kao što sam rekao, zašto građanski nadzor, ne bi taj građanski nadzor obavljao poslove revizije naravno. On bi se bavio prije svega zaštitom potrošača, dakle zaštitom klijenata banaka. Normalno to se može proširiti i na zaštitu pravnih subjekata. Nažalost kao što sam rekao u svojoj raspravi HNB nije činila ništa da zaštiti drugu stranu ali je činila sve da zaštiti banke u njihovu poslovanju. I zbog toga je potreban taj građanski nadzor. A zašto se dopustio švicarski franak? Pa vjerujem da je prije svega u pitanju jedna inercija. Nažalost u puno institucija u RH veliki broj ljudi radi po inerciji i ne razmišlja što bi bilo dobro a što ne bi bilo dobro. Nažalost i mi koji smo podizali kredite s valutnom klauzulom švicarski franak u tom trenutku nismo bili svjesni rizika. Međutim, HNB je itekako bila svjesna tih rizika, uostalom guverner Rohatinski je upozoravao da bi mogao, da bi švicarac mogao narasti 18% u odnosu na kunu. I onda je to trebalo ustvari na te rizike ugovorno upozoriti dužnike, nije dovoljno govoriti o tome u medijima. Austrijska narodna banka je naložila bankama da buduće dužnike moraju upozoriti da će valutna klauzula švicarac prouzročiti ukupno preko 20 rizika koji mogu imati teške posljedice u budućnosti za njih ukoliko podignu kredit s valutnom klauzulom švicarski franak. I zbog toga tamo takvih kredita za potrošače gotovo da i nema, tamo su gotovo svi krediti poduzetnički. Ali poduzetnici valjda znaju zašto su takve kredite podizali. Dakle, inercija je glavni razlog a građanski nadzor bi tu inerciju mogao pretvoriti u akciju.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Aleksiću na odgovoru na repliku. I još jednu repliku imamo po ovoj raspravi, uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Alekiću vi ste kroz građansku inicijativu, kroz Udrugu Franak dokazali da je HNB utemeljeno sad i na presudama radila protuzakonito. Da je osmi grijeh koji smrtni grijeh posluh prema stranim bankama, da nisu zaštićeni građani ni interesi RH u monetarnoj politici u svim aspektima koje ste vi nabrojali u slučaju Franak, u slučaju kamata, u slučaju svega što se događalo. Nezamislivo je da u drugim državama bilo našeg susjedstva da se banka ponaša na ovaj način HNB. Vi ste svojim zalaganjem kroz Udrugu Franak u biti svima otvorili oči, a poglavito onima koji su bili zaduženi u institucijama RH da zaštite ovakvo ponašanje HNB-a. To nije uplitanje u monetarnu politiku koja je po meni katastrofalna jer su aspekti takvi. HNB uz pomoć vas i vaše udruge dokazano da je radila u interesu stranih banaka protivno svom narodu. Hvala vam na ovoj raspravi, na svim prijedlozima, hvala vam na napomeni da se mogu svi uključiti i prije samog drugoga čitanja sa svojim primjedbama i da se ovaj zakonski prijedlog uokviri u što boljem mogućem zakonskom okviru i da to zajedno podržimo i da krenemo korak naprijed u rješavanju ovoga ključnog problema to je HNB a naravno tu dolazi i nadzor te banke. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Aleksić. Izvolite.
Pa evo kolega Bulj zahvaljujem. Neke države u okruženju su bolje zaštitile svoje građane nego mi. Pa dat ću primjer jedne države koja opće nije u EU. Srbija je 2011. godine Zakonom o zaštiti korisnika financijskih usluga riješila problem nezakonitih promjena kamatnih stopa. Ona je jednostavno naložila ono što ja sad zagovaram i što sam zagovarao i prije 2 godine kada sam radio na izmjenama Zakona o potrošačkom kreditiranju sa tadašnjim ministrom Linićem. Dakle ona je učinila to da je naložila bankama da u svim kreditima u kojima nisu ugovoreni parametri za promjenu kamatne stope te parametre mora odrediti na temelju početnih uvjeta kreditiranja dakle na temelju uvjeta kreditiranja koji su vrijedili u trenutku ugovaranja svakog pojedinog ugovora. Drugim riječima, da bi se pravilno odredio fiksni dio kamatne stope potrebno je od početne kamate oduzeti vrijednost promjenjivog parametra u trenutku sklapanja ugovora o kreditu i to je onda fiksna marža. To su napravili u Srbiji 2011. godine u zemlji koja uopće nije članica EU. Nas štiti pravo EU koje nam daje zapravo da tako nešto napravimo i mi tako nešto jednostavno moramo napraviti. Šteta je da nismo to napravili dosad, da je to učinjeno krajem 2013. godine kad su se radile izmjene Zakona o potrošačkom kreditiranju vjerojatno ne bismo imali slučaj franak uopće. A glavni razlog zašto to nije tada učinjeno smatram da je HNB jer je ona itekako imala svoje prste u tome i vjerojatno je nekakvim svojim igricama isposlovala da se napravi samo ograničenje na kamatnu stopu u švicarcu a ne kompletno i pravo rješenje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Aleksiću na odgovoru na repliku. Ovime smo iscrpili sve replike. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a javio se uvaženi kolega Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pred nama se danas nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Ja ću prije nego što krenem u raspravu o ovome zakonu pohvalit predlagatelja na inicijativi za jedan, uvođenje jedne novine da i klubovi budu aktivniji nego Vlada u donošenju određenih odluka. Jer možda se postavlja pitanje kako bi i da li bi uopće došao ovaj zakon ovdje u Sabor da ga je predlagala Vlada. Jer znamo da je i kada donosimo odluke u Vladi, da postoje različita mišljenja pa tako danas imate i u našoj hrvatskoj Vladi različita, vjerojatno različita mišljenja kad se govori o Hrvatskoj narodnoj banci između pojedinih ministara. Tako da svakako pohvaljujem i inicijativu Kluba zastupnika MOST-a da je došao od kluba zastupnika i mislim da je ovo dobra inicijativa bez obzira što je kolega Pupovac danas govorio da bi trebalo suštinski mijenjati monetarnu politiku u RH. Mislim da je ovo dobar prvi korak i svaka inicijativa i svakakav neki zakonski prijedlog koji može dovesti do određene transparentnosti mislim da je dobar i da ga treba, prvo njega uvesti, a onda kasnije krenuti i u druge promjene ukoliko se ponovo pronađe snaga da se te promjene i uvedu. Ja ću ukratko reći, znači ono što smo zapravo i svi rekli da je ovaj zakon pet članaka. Od tih pet članaka tri članka su ona suštinska gdje govori da se uvodi, prvi članak je da uvođenje Državnog ureda za reviziju kontrolu poslovanja Hrvatske narodne banke. Drugi je da se izvješća o HNB-u o njima da se glasa i da se ograniči trajnost mandata članova Savjeta Hrvatske narodne banke. Znači prva i glavna suštinska promjena uvođenja Državnog ureda za reviziju i kontrolu poslovanja Hrvatske narodne banke da se DUR obavlja reviziju učinkovitosti poslovanja Hrvatske narodne banke u skladu sa propisima kojima je uređen način rada Državnog ureda za reviziju, te se također navodi da se zakonom točno definira što se smatra revizijom i na taj način se ne dovodi u pitanje načelo institucionalne neovisnosti i članka 130. Ugovora o funkcioniranju EU i članka 7. Statuta europskog sustava središnjih banaka. Ovdje smo jutros zapravo čuli neka pitanja koja sam ja danas ovdje mislio postaviti a to je da li je ovaj već zakon poslan Europskoj komisiji, odnosno Europskoj centralnoj banci. Već sam dobio odgovor da je poslan, ali ja bih volio da vidimo da smo ovdje dobili šta su oni odgovorili i da li zamjeraju, da li mi možemo ići u drugo čitanje, da li se suštinske promjene u tome događaju ili ne događaju i da li nas mogu zaustaviti do određenog drugog čitanja i zbog toga bi bilo dobro da vidimo kakvo je to mišljenje da znamo da li će ovaj zakon morati se mijenjati do drugog čitanja ako oni nemaju veće zamjerbe ako su, kao što su tako rekli, ne vidim razloga da se to svakako prije drugog čitanja da nam se ovdje taj dokument priloži i da zapravo možda o njemu i svakako i razgovaramo. Međutim, ovdje će biti, sjećam se vrlo dobro prošlogodišnje rasprave kada je upravo guverner govorio o tome kako je to dio pravne stečevine EU i kako se ne bi trebalo u tom dijelu Hrvatski sabor miješati u odnosu vezano za reviziju, odnosno o čini mi se da se i prošle godine Hrvatski sabor dosta smo se zapetljali da li se treba glasati o izvješćima Hrvatske narodne banke, da li ne. Pa nismo znali tumačenje, pa znam da je ovdje bilo i nedostatka kvoruma i izlaženja itd. itd. Međutim, vrlo je bitno da se to sada popravlja, znači da se to sad popravlja i da se vrlo taksativno navede da se u tim nekim izvješćima glasa. Ima tu još određenih razmišljanja na koji način, što ukoliko se to izvješće ne prihvati ali doći ću zapravo do toga. Ali prvo se postavlja ovo pitanje ulaska u neovisnost. Uvijek znate kada želite mijenjati, pogotovo kao jednoj instituciji kao što je Hrvatska narodna banka koja nije imala reviziju poslovanja 25 godina i kada pokušate na dobru inicijativu da kažete da ne vidimo problema zašto Državni ured za reviziju ne bi pročešljao knjige HNB-a. Ako češlja dokumente Ministarstva financija, Ministarstva gospodarstva, Vlade, predsjednice Republike Hrvatske, Hrvatskog sabora. U čemu je problem da se pogleda i da se vidi na koji način, da li postoji učinkovito poslovanje jedne institucije. Oni uvijek se zazivaju neku neovisnost. Znači uvijek kada pokušavaju nekakve promjene se dogoditi, onda pokušava se plašit da će se mijenjat nekakva neovisnost. Neće se mijenjati nikakva neovisnost, ne ulazi se u to da će netko od nas saborskih zastupnika govoriti kako se treba tiskati novac, kako oni trebaju otkupljivati vrijednosne papire Ministarstva financija itd. To bi bilo zadiranje u određenu neovisnost gdje bi vi nalagali njima da oni financiraju naš javni dug. U tome dijelu to ne možemo, jer to jesu određene direktive. Međutim, postavlja se pitanje zašto ne ako njihov budžet, ovdje govorimo da nikad njihov budžet nije bio raspravljan proizlazi odakle. Proizlazi iz zakona koji mu je dao ovaj Hrvatski sabor. Pa nisu oni sami za sebe došli u nekakvu, odnekle. Znači ovaj Hrvatski sabor im je dao ovlasti da formiraju, da na temelju njihovih zakonskih prijedloga oni mogu ostvarivati određene prihode, imaju određene rashode i ne vidim nikakvih problema da ih netko pita u ovome Hrvatskome saboru na šta trošite novce. Da li postoje određeni, da li su to nekakvi parafiskalni nameti također koje oni postavljaju bankama, pa banke to prebacivaju na građane itd. itd. Postavlja se pitanje kako je moguće, ja se sjećam da sam 2015. godine kada sam podnosio Izvješće HNB-a Hrvatska narodna banka imala neto dobit 2015. godine 2 milijarde kuna, neto dobit. E sad vi meni recite evo kao nećemo ulaziti u nekakve prevelike rasprave, ali kako je moguće kada je deficit bio toliki, kada gospodarstvo pada, kada građani u tom dijelu, odakle neto dobit 2 milijarde kuna. Jel' to nekakav dodatni parafiskalni namet? Jesu li to nekakvi dodatni tereti koji su zapravo u tom nekakvom dijelu poslovanja i šta rade s tom dobiti. Što rade s tom dobiti? Postavlja se pitanje njihove odgovornosti i njihovog trošenja novaca. Znači, ne govorimo o tome da ćemo mi ulaziti da oni moraju ono što smo rekli dubinski da će morati iz temelja mijenjati monetarnu politiku međutim postavlja se pitanje njihovog korištenja i raspolaganja tih sredstava. Ovdje svakako bih htio napomenuti da vidimo da li imamo mišljenje Državnog ureda za reviziju za ovaj zakon jer gledajte po prvi put koliko mi se čini Državni ured za reviziju ulazi u financijske institucije. I nije isto analizirati ne znam nekog proračunskog korisnika i jednu financijsku instituciju. Mislim da ovdje svakako mišljenje Državnog ureda za reviziju oko njihovih kapaciteta i sposobnosti za analizu revizije učinkovitosti jedne financijske institucije i postavlja se ovdje pitanje, tu ću otvoriti, i analize Državnog ureda za reviziju za HBOR. Ja ne vidim problema ako isto tako je HBOR jedna financijska institucija koja je pod vlašću i kontrolom da se i u HBOR-u, iako oni imaju svoje financijsko izvješće, znači tu nemojmo brkati dvije različite stvari, znači ovdje se zna često i kaže oni imaju vanjskog neovisnog revizora. Da, ali što vanjski neovisni revizor kontrolira u poslovanju HNB-a? Kontrolira da li su njihovi financijski izvještaji, znači njihova bilanca, račun dobiti i gubitka, izvještaj poslovanja fer i istiniti u odnosu na njihove međunarodne računovodstvene standarde financijskog izvještavanja. I to je to. Znači oni ne ulaze u učinkovitost, svrsishodnost i način poslovanja HNB-a i mislim da je to dobro, da će se ovom revizijom nadopuniti način poslovanja HNB-a pogotovo ako govorimo o ova dva izvješća ovdje, a naknadno ću ih spomenuti. Hrvatska narodna banka podnosi dva izvješća u ovome Visokom domu. Jedno je Polugodišnja informacija o financijskom stanju i stupnju ostvarivanja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike i drugo je Godišnji izvještaj HNB-a o svom radu i poslovanju. Međutim, kada vidite na stolu i kada budete gledali ta dva izvješća znate koliko je informacija u ta dva izvješća koja mogu biti ovo čini mi se Godišnje izvješće na nekih 310 stranica a ova Polugodišnja informacija na nekakvih 150 stranica znate koliko se govori o poslovanju HNB-a? Nula. Znači oni čisto daju statistiku poslovanja banaka monetarne vlasti odnosno daju makroekonomsku situaciju, stanje proračuna, stanje ne znam brojne ove tablice koje se zapravo ponavljaju a zapravo Godišnje izvješće o HNB-u u svom radu i poslovanju vrlo malo ćete vidjeti podatak odnosno nećete nijednu informaciju vidjeti o poslovanju samog HNB-a. Upravo ovo što će se zapravo dobiti kroz ovaj izvještaj odnosno kroz ovu reviziju. I mislim da je to dobro da se ta nadopuna što su cijelo vrijeme jednom godišnje se to tako radi da će i ta nadopuna upravo dati na vidimo kako ta institucija posluje. Jer ako ih se ne smije pitati u ovome Visokom domu na što se troše novci, kako se upravlja, a može se pitati svakog saborskog zastupnika, svakog ministra, predsjednika Vlade, predsjednika Republike Hrvatske postavlja se pitanje zbog čega su oni eks teritorijalni? I zbog toga oni moraju doći odgovoriti ovdje na sva pitanja oko svoga poslovanja i trošenja novaca jer to nije novac koji su oni zaradili. To je novac koji su im zakonima ovaj Visoki dom dao mogućnost da upravljaju sustavom. Nisu ga zaradili na tržištu i zbog toga se mora znati i o učinku uplate njihove neto dobiti za državni proračun i o učinku koji su oni sami svojim nedjelovanjem na tržištu a to je sigurno bilo djelovanje i švicarca i RBA zadruga se ne može pojaviti da kažu mi smo upozorili ne znam na HRT4 u 3 sata smo rekli jednu informaciju. Znači postavlja se pitanje ovdje … [[Ne razumije se.]] vezati za savjet. Da li imamo dokumente HNB-a tada savjeta u tom dijelu da su izašli pred ovaj Visoki dom i upozorili javnost što se događa. Znači to je funkcija Savjeta HNB-a. Nije funkcija savjeta koliko ovdje vidim i to je dobro da im se ograničava savjetuju sami sebi. To je čini mi se i Odbor za financije rekao. I mislim da je loše da nemamo neovisne vanjske stručnjake u sustavu Savjeta HNB-a, da je to jako loše i da bi bilo dobro da razmislimo možda do drugog čitanja možda da se Savjet HNB-a pojača sa članovima Odbora za financije iz Hrvatskog sabora, dva ili tri člana, ili možda onoga što ste vi kao MOST nezavisnih lista predlagali a mi smo odmah i kao klub SDP-a čini mi se i HDZ prihvatili da se formira Odbor za monetarnu politiku u ovome Visokome domu. O tome više puno ne pričamo. Ali bilo bi dobro jer previše važnih stvari unutar monetarne sfere se događaju i da možda članovi Odbora za monetarnu politiku budu članovi Savjeta. Zašto? Pa čisto da dobiju jednu normalnu komunikaciju unutar toga savjeta jer imate guvernera, zamjenika guvernera i 6 viceguvernera koji popiju kavu i sam svakome tamo klima da je sve to dobro. Znači na tom savjetu nikad nećete dobiti da se unutar sustava u Hrvatskoj nešto loše događa. Sve ćete dobiti da se dobro radi i da se dobro posluje. I zbog toga mislim i pozdravljam da se ograniči mandat, ali svakako da se razmisli o uvođenju mogućnosti i kroz Odbor za monetarnu politiku ili kroz Odbor za financije i proračun da se dodatni članovi kao vanjski članovi koji bi svakako preispitali i ta bila veća poveznica između Hrvatskog sabora i HNB-a u tom dijelu. Ovdje se također govori o ovim izvješćima što sam rekao da je dobro jer ova izvješća se usvajaju za ili protiv, međutim nema nikakvih posljedica. Znači mi i sami znamo da ukoliko se i ne prihvati neko od ovih izvješća niti se može smijeniti guverner niti možete utjecati na nekakvu politiku. Ali zanimljivo je da ovaj Visoki dom bira guvernera ali ga ne može smijeniti. To ja ne znam, to je vrlo jedna zanimljiva a svakoga su ovdje od nas i kada se nešto dogodi itd. postoje određene konzekvence jedino za guvernera ne. Ali ponovno, ne ulazi se u pitanje njegove neovisnosti monetarne politike jer ipak nije lako skupiti 76 ruku, a vidjeli smo da nije baš lako skupiti 76 ruku da bude netko protiv nekakvog određenog izvješća. Tako da svakako još jednom pozdravljam ove izmjene i mislim da su dobre, da do drugog čitanja dobijemo ovo mišljenje Europske centralne banke i da pojačamo ulogu Državnog ureda za reviziju. Mislim da će nam to nadopuniti ova izvješća koja smo imali manjkavosti u njihovom dijelu. Ali svakako bih se vrlo kratko osvrnuo na neke izjave koje su bile u ovim izvješćima koja su iskreno rečeno kopy paste ne govore uopće suštinski kako monetarna politika utječe na život građana jel nedavno smo imali Zakon o ovrsi. Govorili smo o brojnim drugim ekonomskim temama o poreznim temama itd. vjerujte ukoliko govorimo o samo jednim temama, a ne govorimo o učinku i načinu na koji monetarna politika može pridonijeti gospodarstvu svoje zemlje, mislim da nemamo u tom dijelu potpuni paket. I zbog toga, a pogotovo zato što ovaj Visoki dom je morao rješavati posljedice propusta HNB-a jel za mene je nedopustivo, ja sam to više puta govorio i kao ministar za mene je nedopustivo da guverner dođe i kaže pa eto ja sam upozorio za švicarski franak. Pa ljudi moji nije on meteorolog da on upozorava pa da govori danas će sutra biti kiša, neće biti kiša, ljudi moji zna se u zemljama što znači narodna banka kada vam uđe vrući novac u zemlju, a takav je bio slučaj sa RBA zadrugama, diže se cijela Narodna banka i kaže ne možete raditi jel će to imati posljedice. Za to su plaćeni ljudi moji, zato imaju plaću od 35 tisuća kuna, za to su plaćeni, nisu plaćeni da upozoravaju. Oni su plaćeni da rade i da sprečavaju ulazak takvog novca pogotovo ako znaju kakve će to biti reperkusije. Pazite imate traumu nacije sigurno 10 do 15 godina, trauma hrvatskog naroda zbog švicarskog franka i RBA zadruga, minimalno će trajati 10 do 15 godina i zbog ovog zakona sada tužbe banaka itd. prevaljivanja tog procesa, kakva je uloga HNB-a, mi smo upozorili. Ljudi moji o čemu oni pričaju? Znači ovdje ćemo sigurno morati otvoriti ta pitanja da njihovo nije znak upozoravanja nego upravljanja i to su dvije velike razlike [[Upadica: Vrijeme kolega.]] ispričavam se, vrlo brzo ću završiti. Znači još jednom pohvala za ovaj zakon i ja se nadam da ćemo do drugog čitanja i sve ove neke rasprave da ćemo ukloniti i unaprijediti ga, a svakako da ćemo i dalje otvoriti raspravu koja je puno bitnija jel se odnosi na brojne druge zakone. Još jednom zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Borisu Lalovcu na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Maro Kristić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani kolega Lalovac, ja vam prije svega želim zahvaliti za vaše pozitivno očitovanje na naš prijedlog zakona. Također u vašem izlaganju ste podržali zapravo intenciju da se uvede nadzor putem Državnog ureda za reviziju. Mislim da je kolega Pupovac čak u svojoj raspravi govorio da je to jedan određeni izraz nepovjerenja prema neovisnim stručnjacima, ja zato posebno vama zahvaljujem što dajete podršku državnim institucijama koje su već pokazale kroz reviziju mnogih institucija koliko tu zapravo ima nepravilnosti jer vidjeli smo da te neovisne stručnjake koliko god oni bili dobri nije previše interesiralo koliko se i na što troše tamo javni novci u HNB-u, jeli se troše na škampe, na troškove fitnessa zaposlenicima, najam bazena za plivanje itd. jeli HNB znao za različite afere poput HIPO-a, poput Hrvatske poštanske banke o tome nije pravovremeno reagirao. Stoga vama posebna podrška i način na koji ste raspravljali za razliku od nekih vaših kolega koji uvijek kada im nešto ne odgovara uvijek to svedu na neku osobnu razinu onda to bude lex protiv ovoga, lex protiv onoga. Dakle, vrlo konstruktivno zahvaljujem naravno kroz drugo čitanje i ove vaše prijedloge ćemo vrlo rado uvažiti.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Kristiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lalovac. Izvolite.
hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, nemojte da nas zavaraju sa tim da postoje nekakvi neovisni revizori. Ono što sam vam rekao, to su dva potpuno različita izvješća. Neovisni revizori bio on KPMG … ili ovi četiri velike oni vam gledaju financijski izvještaj HNB da li je to u skladu sa međunarodnim financijskim standardima izvještavanja. Znači on vam pokaže bilancu, račun dobiti i gubitka, izvještaj itd., on vam ne ulazi u ovaj dio što će Državni ured za reviziju pokazati učinkovitost poslovanja HNB-a i to je ono što nam je cijelo vrijeme falilo, tako da su to potpuno dva odvojena … Kada vam netko govori o tome znači govori vam krivo jer nažalost ne poznaje tu problematiku. I zato sam rekao da je to dobro, da ćemo dobiti dodatne informacije o njihovom poslovanju. Jel je za mene apsolutno neprihvatljivo ako se ministri voze u ekonomskoj klasi, premijer itd. pokušavaju srezati određeni dio troškova ekonomije, šest godina Hrvatske države je bila vrlo teško, da se druge institucije koje je ovaj Sabor dao ovlasti da se ponašaju bahato i da kažu gledajte mi imamo neto dobit od dvije milijarde kuna i nas taj dio ne zanima. Znači imaju pravo i moraju odgovarati ovome Domu zato što ih je ovaj Dom birao, ovaj Dom im je dao zakonske ovlasti i moraju nam dati odgovore da li je to dolično njihovo ponašanje ali svakako ta dva izvještaja neovisnih revizora koji su vanjski. A nije bilo puno slučajeva u prošlosti gdje su neovisni revizori vanjski davali jako pozitivna izvješća tipa Enrona pa je sutra propao itd. imate Arthur Andersen itd. gdje su svi hvalili kako su dobre te i te kompanije, a sutra tih kompanija više nije bilo. Tako da svakako još je dobro dobiti i mišljenje Državnog ureda za reviziju, koliko god bila nekome istina ovako ili onako ali mislim da je dobro da se o tome raspravlja.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lalovcu na odgovoru na repliku. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega Lalovac, ja se dobro sjećam vaše rasprave i zadnji put kada je ovo izvješće bilo odnosno sada su izmjene zakona i drago mi je da postoji širi konsenzus oko ove potrebe izmjena zakona, ali koliko se sjećam i tada ste govorili da vi kao ministar financija niste mogli napraviti sve ono što ste smatrali potrebnim i upravo zbog zakonskih ograničenja i činjenica je da banke mogu autonomno donositi odluke u skladu sa zakonom. Ali isto tako je činjenica da nisu nezavisne od Hrvatske države kao što treba biti i činjenica da HNB poslovanje HNB-a ne može biti nezavisno od ovog Doma. I sada je pitanje dakle jeli HNB svojevrsno nezavisno regulatorno tijelo jer znamo kako nezavisno regulatorno tijelo radi kao što imamo još neka nezavisna regulatorna tijela po svojim zakonima i ako je, a znamo koji je odgovor, zašto onda HNB ne radi taj posao sistematično jer po meni neovisna regulatorna tijela ne trebaju niti mogu biti izuzeta od podnošenja izvješća što i nije, međutim isto tako ne mogu biti izuzeta od revizije. I dobro je da ste problematizirali ovo pitanje poslovanja HNB-a jer je to dobro skriveno drvo u šumi podataka. Ja sam se prošli put upuštala u čitanje toga, ovaj put čak mislim kada dođe da niti neću jer smatram da ovo zakonodavno tijelo naprosto mora imati uvid u sve podatke i da treba izvući to drvo iz te šume podataka i da to pitanje svakako treba problematizirati.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Vuksanović na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa svakako ovo što ste rekli vezano za njihovu, pogotovo reviziju učinkovitosti, trebalo bi vidjeti sa Državnim uredom za reviziju, kažem s obzirom na njihove kapacitete i možda u zakon ugraditi i do kada i do kojeg vremenskog roka bi oni trebali prezentirati u ovom visokom domu izvještaje o reviziji za HNB. Također ovdje ne piše ali ja vjerujem da ćete to promijeniti u Zakonu o Državnom uredu za reviziju da li se o tom izvješću isto glasa ili ne jer ovdje samo govorimo o ova dva izvješća koja podnosi HNB, ja vjerujem da će o ovom izvješću Državni ured za reviziju glasati ili ne. Međutim ovdje je vrlo jasno što se danas … [[Govornik se ne razumije.]] da li postoje ikakve konsekvence odnosno osim pritiska javnosti ukoliko se, a vidjeti ćete, pretpostavljam, gledajte kada nekoga 25 godina jednostavno nemate pod nadzorom, odnosno da će svakako, dosta će toga izaći kada Državni ured za reviziju tamo dođe i da vidi, je li ono su sve nekakve priče rekla-kazala. Međutim, u konačnici da se maknemo više od tih priča rekla-kazala, nekada stvarno Državni ured za reviziju podnese izvješće i neka guverner koji je izabran u ovome domu dođe i neka brani svoje izvješće. Ali svakako daljnje podizanje transparentnosti i poslovanja ne može nikome štetiti i zato još jedna pohvala za ovaj zakon.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lalovcu na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Lalovac u većem dijelu vašeg izlaganja bih se složio sa onime što ste izrekli u ime kluba SDP-a. Možda na početku da kažem da se ne slažem baš da je bolje da predlažu klubovi pojedine zakone nego Vlada jer vi kažete da ponekad ministri imaju drugačije odnosno različite stavove o istim stvarima pa da onda valjda ne može imati to jedinstvo i nastupiti sa prijedlogom zakona prema Saboru. Ja se s vama ne bih složio. Koliko god ministri imali svoje vlastite stavove jasno je da Vlada mora djelovati jedinstveno. Pa i u ovom slučaju. Ja očekujem da će do drugog čitanja Vlada se o ovom prijedlogu zakona očitovati. To je jedan stvar. Druga stvar, vi s pravom pitate ima li ovaj prijedlog zakona mišljenje Europske središnje banke. Ja moram reći da nema. Kolega Panenić je, ono što je govorio o mišljenju Europske središnje banke pri tome razmišljao o mišljenju banke od 15.-og lipnja ove godine na onaj prvi prijedlog zakona koji je gotovo identičan ali svejedno prema proceduri Hrvatskoga sabora mi nemamo stav Vlade još po ovom zakonu s jedne strane a s druge strane nemamo ni prema ovom zakonu još uvijek mišljenje Europske središnje banke. Mislim da je prije mjeseca dana Ministarstvo financija uputilo ovaj prijedlog Europskoj središnjoj banci i još uvijek očekujemo, prema mojim saznanjima taj bi prijedlog trebao doći za par dana ali svejedno dakle, mi sada raspravljamo bez tog mišljenja. I neovisno o tome pravo je nas zastupnika da se očitujemo o tome podržavamo li ili ne podržavamo ovaj zakon. Ja osobno podržavam prijedlog zakona koji ide ka transparentnosti poslovanja HNB-a. I to upravo ono što se i predlaže ovim zakonom da se itekako može nadzirati od strane Državnog ureda za reviziju, trošenje javnih sredstava, dakle da se operativni posao HNB-a kontrolira. Što se pak tiče onog dijela koji se odnosi na dobit HNB-a iz 2014. godine, vi ste tada bili ministar financija, vi znate da vam je jedan mali poklon, ne baš mali od 516, čini mi se, milijuna kuna HNB dala po tom svom poslovanju a ostala sredstva čini mi se dio je išao u pričuve a dio u poravnanje, ja mislim tečajnih razlika ili već što je to predviđeno samim Zakonom o HNB-u. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ne bih rekao da je to bio nekakav poklon HNB-a, to je njihova zakonska dužnost i obveza kada je država u problemima, država je bila i grcala u problemima i u minusu i u deficitu da još, HNB još snažnije podrži svoju fiskalnu vlast i svoju fiskalnu Vladu jer tako to rada mnoge druge centralne banke u zapadnom dijelu hemisfere a također i u istočnom dijelu. Oni čak imaju i puno jaču ulogu, ovdje se nije o tome govorilo da oni i sudjeluju u određenim emisijama. U zapadnim zemljama ne. Tako da u tom dijelu možemo postaviti i pitanje je li to bilo u tom određenom vremenskom roku da li je ta pomoć kada je državi trebala ta pomoć da se ne režu mirovine, da se ne režu određena socijalna davanja, da se ne režu određene u najugroženijim dijelovima društva, da li je tada doprinos HNB-a svojoj državi trebao biti jači i značajniji? I mislim da je trebao biti i možda da promjenama u zakonima, to su bila krizna vremena, 25 godina Hrvatske države tih 6 godina recesije su stvarno ostavili jako velikog traga na hrvatsko gospodarstvo i hrvatskim ljudima. Tako da, a tu je postojala određena, kako da kažem … [[Govornik se ne razumije.]] gdje se kao ostavlja jedan dio fiksnog iznosa da se ostavi za proračun a bila su izuzetno stvarno krizne situacije. A vezano za ovaj dio, hoće li to predlagati Vlada, svakako bi trebalo dobiti mišljenje Vlade pa čini mi se da je zadnji put i predsjednik Hrvatskoga sabora gospodin Božo Petrov upravo rekao da je inicijativa, da će promijeniti Sabor u tom dijelu da više prijedloga dolazi od zastupnika i da bude njihova aktivnija uloga. Tako da nemamo ništa protiv da se u tom dijelu, i puno jača, aktivnija uloga bude zastupnika a da Vlada u nekim dijelovima čisto da tehničku podršku.
Zahvaljujem gospodinu Lalovcu na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Lalovac, mene zanima imate li vi saznanja kakvo je mišljenje HNB-a o poslovanju RBA zadruga? Ja ta saznanja nemam pa bih volio da me vi upoznate sa svojim saznanjima ako ih imate. Hvala.
Zahvaljuje uvaženom kolegi Aleksiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lalovca. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Nažalost nemam ta saznanja budući da smo više puta i kada sam osobno razgovarao sa guvernerom nisu to baš bili ugodni razgovori koliko god možda ovako izgledalo na strani medija da se u tom djelu podržavalo, nisu to baš bili razgovori koji, imali smo različita stajališta na brojne probleme a jedan od problema je bilo da oni jednostavno, to mogu tu reći kada smo raspravljali da uopće nisu znali o 300 tisuća blokiranih građana. O tom problemu smo dugo razgovarali jer sam htio otvoriti to pitanje na koji način HNB kroz intervencije njihovih podzakonskih akta ili pravilnika može pomoći bankama da rasterete građane. Tad me zaprepastila činjenica da uopće nisu znali o 300 tisuća hrvatskih građana. Oni su mislili da najveći dio blokada dolazi od strane države, a ne od strane poslovnih banaka gdje od 300 tisuća hrvatskih građana 90% od ovih 30 ili 40 milijardi koliko je danas 90% odnose se na poslovanje banka i njihovih loših plasmana. Onda se tu postavlja pitanje kako je moguće da Narodna banka, da imate 90% fizičkih problema za građane da oni ne znaju taj podatak, onda drugim riječima znaju da ne znaju ni upravljati s tim podacima. Onda ovdje mi pokušavamo kroz određene Ovršne zakone pomoći tim građanima, međutim ne možemo im pomoći ukoliko se aktivno u to pitanje ne uključi HNB. A onda ćemo doći do zadruga i do određenog kredita u švicarkim francima. Znači bez njihove aktivnije uloge i pomoći njihovih politika prema bankama i sjedanje, znači rješavanje loših plasmana … [[Govornik se ne razumije.]] znači zakonodavni … [[Govornik se ne razumije.]] Ovdje mi možemo donositi šta god hoćemo. Ukoliko se oni aktivno ne uključe vidjet ćete i ovaj problem i ovrhe itd. nećemo uspjeti riješiti. Naravno da bi bilo na puno zadovoljstvo. I zbog toga trebamo propitivati njihovo poslovanje i njihovu aktivniju ulogu u rješavanju onih gorućih problema. nažalost vrlo malo informacija imaju kako živi, kako posluju građani i kako žive hrvatski građani. A to sam zapravo javno i više puta govorio.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lalovcu na odgovoru na repliku. Budući da imao još prijavljenih pet replika određujem stanku do 15 sati kada ćemo nastaviti sa replikama. STANKA U 13,35 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolegice i kolege, malo nas ima ali nastavljamo dalje sa replikama. I sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivice Mišića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega Lalovac drago mi je čuti vaša izlaganja. Ja bih se sa svim složio što ste vi do sada rekli. Ali postavljam jedno pitanje koliko je vremena trebalo u ovoj državi skoro 26 godina od kad postoji Narodna banka ali da nitko nikada nije ništa dotakao. Nije mi to jasno ili netko nije htio ili neki nisu znali kako je to toliko vremena moglo proći, a i ovaj prijedlog koji je sada predložen od strane MOST-a to se zna da je to predložio prof. dr. Ivan Lovrinović. To nije predložio MOST. Prema tome, te zasluge MOST-u iako smo istina bili u MOST-u ne pripadaju. To pripada Ivanu Lovrinoviću koji je pokrenuo taj i potpis ovdje u Saboru. Od 9 stranaka skupio je samo 45 potpisa koje je poslano u Europu da bi se odobrila ta revizija. I nije mi jasno, vi ste bili financijski, ministar financija. U Narodnoj banci stoji 17 milijardi koliko znamo kuna koje stoje. Kada bi oslobodili 7 milijardi kuna naše gospodarstvo sigurno bi živnulo i u Hrvatskoj bi se neke stvari promijenile. Pa želio bih čuti vaše mišljenje baš u vezi toga kada bi se oslobodilo 7 milijardi pošto bili ste ministar financija šta bi se pokrenulo najviše i kako bi to izgledalo u Hrvatskoj gospodarstvo kad bi te novce ubacili i kako se ti novci uopće troše. Rekli ste 2014. da je na 2015. dvije milijarde kuna ostalo u banci. Znači, svake godine su nekakve zarade, a s tim zaradama Narodne banke izgleda nitko ne raspolaže. One leže ili možda čak banke koje nam uzimaju na te njihovoj zaradi možda čak i kamate koje ovi naši građani plaćaju prevelike. Eto toliko. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Hvala lijepa na pitanju kolega Mišić. Da, slažem se. Ne znam da li sam rekao u svojoj raspravi kolega Ivan Lovrinović je svakako u zadnjoj, u prošlom sazivu Sabora upravo potaknuo to pitanje kada se dovelo ovdje da li se treba glasati o nečemu ili ne i onda se postavljalo i dalje pitanje. Ja sam rekao onaj odbor što je vrlo bitno, danas sam to ovdje napomenuo Odbor za monetarnu politiku također vrlo dobro se sjećam tih pregovora sa kolegom Lovrinovićem da bi trebalo u Saboru formirati taj Odbor za monetarnu politiku gdje bi dalo puno aktivniju raspravu a ne samo da se dovodi kod ovakvih pojedinih rješenja. Ja se nadam, vjerujem da je to bilo od kolega Ive Lovrinovića njegova zamisao da će to sad MOST i dalje, odnosno i većina da će prihvatiti. Jer mislim da nam Odbor na primjer za monetarnu politiku treba. Sad smo raspravljali upravo o polugodišnjoj informaciji što ponovno danas smo govorili da i primamo na znanje. Šta će nam nešto na primanje na znanje ako ne možemo o tome aktivno raspravljati i sudjelovati. A ovih 7 milijardi kuna koje bi se trebalo funkcionirati i ubrizgati u sustav, odnosno koje postoje u sustavu ali jednostavno ne dolaze do zapravo krajnjih potrošača. To je ono što vrlo često piše u izvješću od Hrvatske narodne banke. Međutim, oni samo stanu na tome i kao oni to dalje ništa ne mogu raditi. Mislim da nije, da upravo daljnje propitkivanje njihove uloge u oslobađanju tog novca i ovakve rasprave koje ovdje dovode svakako će i dalje vršiti jedan pozitivni pritisak, da netko ne bi mislio da vršimo nekakve negativne pritiske utjecaja na monetarnu politiku. Svakako ovakve rasprave dovode do pozitivnih rasprava, odnosno do pozitivnog pritiska na sve čimbenike u društvu prvenstveno na monetarna pitanja jer znamo da dugo vremena ovdje osim kolege Gorana Marića nije se netko raspravljao suštinski o problemima monetarne vlasti i zbog toga mi je drago kada se ovakve rasprave događaju u Saboru, da imamo tu i stručnjake iz monetarnih pitanja. Pa vjerojatno nećemo sve zamisli, ali nek' jedan dio zamisli se ostvari mislim da ćemo napraviti određeni pomak i da će ovi novci koji tamo stoje u konačnici doći do onih do kojih trebaju. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Lalovac, evo sjećam se dok ste bili ministar financija da ste govorili da je, a i danas ste spomenuli da je vrlo teško bilo razgovarati u Hrvatskoj narodnoj banci u slučaju rješavanja problema franak. I umjesto jedne koordinacije da ste imali tešku situaciju koja je meni kao i znanstveniku, a i sad saborskom zastupniku nejasna jer je to i danas težak problem. Međutim u vašem izlaganju sam zapazio i dopao mi se izraz da je, da ima Hrvatska narodna banka na temelju postojećeg zakona status eksteritorijalnosti, nadnacionalne institucije, zamislite o čijim izvještajima se ne glasuje u Saboru. Pa zamislite vi to! Pa tko je vlasnik te institucije? Država Hrvatska. Pa prema tome, Sabor kao najviše zakonodavno tijelo mora čuti i glasovati. I ne samo to. Kad se pozivamo na praksu Europske središnje banke, pa o njenim izvještajima glasuje Europski parlament. Prema tome, ovdje slažete li se da se tu radi o manipulacijama na temelju neznanja velikog broja građana, a posebno mi je drago što ste kao ministar financija koji je dao značajan doprinos rješavanju problema franak, što ste izrazili mišljenje da se ovih oko 7 milijardi kuna po najrigoroznijim procjenama koji leže na kapitalskom računu HNB-a što se mogu upotrijebiti za poticanje gospodarstva. Jeste li vi imali mogućnost kao ministar financija suodlučivati kako će se upotrijebiti dobit HNB-a? Niste i po mom mišljenju oni su isključivo sami odlučivali. Mislite li da se to mora promijeniti? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lovrinović da vrlo teško, otvoreno sam govorio da se vrlo teško i to su baš bile burne rasprave između evo to je kolega Grčić mene i guvernera gdje nisu baš bile ugodne onima koji su bili oko nas zato što imali smo drugačiji koncept. Koncept da HNB zapravo mora više doprinijeti hrvatskom društvu pogotovo u doba kada je šest godina teške recesije gdje jednostavno ne možete čisto stajati sa strane i reći sve se to dobro događa, a vidite kakva se situacija događa u društvu. Međutim, vrlo važno pitanje, evo sada smo nas dvoje zajedno bili na Odboru za financije i proračun što me šokiralo, a doći će ta rasprava, HNB ne znam da li znate upravo je skinula sa računa Financijske agencije 150 milijuna kuna na temelju spora iz 1996. godine i ugrozila poslovanje FINA-e, temeljne naše institucije koja nam jedan dio vodi Riznice, koja nam vodi COP za sve nas. Spora koji je 10 godina trajao, 12 godina HNB ovršila je drugu državnu instituciju FINA-u i ugrozila poslovanje. Evo sad smo zajedno bili. Vidjet ćemo rasprava sutra ili prekosutra kada dođe o Godišnjem izvještaju FINA-e. I bacila ih u gubitak od 100 milijuna kuna. E sad da mi netko kaže jel' to glavna funkcija HNB-a? Jel' to funkcija Narodne banke da ovrši državnu instituciju, da je dovede pred bankrot? 150 milijuna kuna zamislite! Od 150 milijuna kuna 110 milijuna kuna su zatezne kamate. I FINA ukoliko ovdje mi ne donesemo nekakvu odluku da taj novac koji je HNB pokupio im s računa da se vrati u državni proračun, ponovno dokapitalizira FINA jer ćemo ugroziti poslovanje Financijske agencije preko koje se obavlja Riznica, obračuni plaća, znači temeljne funkcije koje su zapravo potrebne državi. I mi da nismo danas to čuli zapravo na raspravi jednostavno bi to prošlo. I sad ja postavljam pitanje jesu li to temeljne funkcije Hrvatske narodne banke? Znači, isto nešto slično kao što to govorimo mislim da je to zastrašujuće što smo danas zapravo čuli i moramo vrlo brzo reagirati jer postaje upitno da li će FINA moći obavljati svoje temeljne funkcije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Lalovac u vašoj raspravi dali ste i nekoliko pitanja, jedno od onih najzanimljivijih je što ukoliko se ne usvoji Izvješće HNB-a u ovom Saboru, što se onda dešava? I da li je normalno da u toj situaciji HNB nastavi funkcionirati kao da je sve isto kao i jučer, kao da se njih to ne tiče? Jer de facto ispada da nakon što imenujete guvernera i njegov tim na 6 godina nakon toga država, Hrvatski sabor, hrvatski narod sa njima ne bi trebali imati gotovo pa ništa. Ja mislim da bez obzira na neovisnost i poziciju institucije oni bi trebali više odgovarati Hrvatskom saboru, hrvatskim građanima nego Europskoj centralnoj banci. Bez obzira na sve gospodin Vujčić, guverner Vujčić bi trebao voditi računa što saborski zastupnici govore o tome, trebao bi voditi računa i o ovome što ste maloprije rekli da ako je osnivač jedne tvrtke država, ukoliko se u tim '90-im godinama desio problem koji sigurno nije uzrokovala FINA nego je vjerojatno uzrokovala država ali je FINA provodila odluku nekoga u tom trenutku da ne bi smjeli se dovesti u situaciju da blokiraju instituciju države kako bi naplatili 110 milijuna kuna kamate. Znači nije HNB sveta krava, nije država u državi, on bi trebao biti u funkciji građana i u funkciji svih onih koji od njega mogu imati koristi, poduzetnika i svih ostalih i sa te strane veću odgovornost i viša odgovornost je više nego potrebna. Pogotovo me zanima što mislite što bi guverner trebao napraviti u slučaju da mu izvješće u Hrvatskom saboru ne bude usvojeno.
Hvala. Odgovorit će na repliku poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa isto kao što svako ne usvoji se neko izvješće moralno je zapravo da odstupi jer većina saborskih zastupnika koji su birali tu osobu ukoliko nema više povjerenje svakako je da je barem u tom dijelu moralno da odstupi. Međutim, vidjet ćete ukoliko se ne izvrši to izvješće nastavit će se dalje poslovati i ovaj Visoki dom nema nikakve mehanizme, apsolutno nikakve mehanizme nema da uopće utječe na izbor novog guvernera, viceguvernera, zamjenika itd. I tu je veliki problem odnosno možda i zakonska praznina gdje možemo razgovarati do drugog čitanja na koji način, ne znam da li možda u ovome zakonu ali u sljedećima da svakako takve praznine se popune. Međutim, ovo što smo maloprije čuli na odboru ja bih se još jednom na to osvrnuo, molimo da se hitno riješi problem FINA-e jer će vjerojatno Ministarstvo financija iz proračuna morati dokapitalizirati istu tu FINA-u, znači morat će se trošiti proračunski novac. Znači novac gdje sami znate za 110 ili 150 milijuna kuna kome će se uzeti da li određene socijalne naknade ili određeni transferi koji su … [[Ne razumije se.]] nekome će se morati uzeti 150 milijuna kuna da bi se dokapitalizirala FINA. Ili da probamo riješiti na brz jedan način. Na koji način? … [[Ne razumije se.]] transfer HNB-a koji je to napravio da se vrlo brzo reagira jer vjerujte kada završe tako u minusu, odnosno tako alarmantno stanje koje nam je sad iznio predsjednik Uprave FINA-e je da se vrlo brzo djeluje odnosno i kroz određene zakonske izmjene da se ta institucija ojača, osnaži, da nastave određene poslove. Jer oni rade jako puno poslova za državu i država je da ne kažem oslonac, da ne kažem da nam rade obračun plaća. Znači oni rade i obračun plaće za 250 tisuća ljudi. Pa sada ako se nađu pod ovrhom i tako visokim problemima da svakako znamo za svakog znamo reagirati.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Siniše Varge. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Lalovac je vrlo dobro i plastično prikazao i naš stav vezano za izmjene i dopune zakona što ja isto osobno podržavam, međutim tijekom ove rasprave se jako puno govorilo vezano za ulogu i poslovanju HNB-a. Pomno sam pročitao ne samo izmjene i dopune koje su predložene od strane kolega iz MOST-a nego i sam zakon. Članak 4. vrlo plastično prikazuje koja je uloga i zadaća HNB-a i sada vidimo razliku između realnosti i zakonskih obveza i onih stvari koje se dešavaju u svakodnevnom životu gdje ja osobno doživljavam HNB kao zaštitara stabilnosti monetarnih politika u Hrvatskoj, ali u korist nas svih, nas kao građane ove zemlje, a ne radi stabilnosti i vlasnika kreditnih institucija. Moje iskustvo odnosno sve što sam imao kontakte i sa HNB-om kao ravnatelj HZZO-a i kasnije kao ministar i sve ono što sam pročitao u medijskim natpisima je bilo de facto suštinska suprotnost od toga. Sve vezano za smanjivanje državnog deficita, sve aktivnosti koje smo radili su bile bez podrške HNB-a, a u konačnici se sjećam vrlo dobro vapaja de facto ministra financija u tom razdoblju da pomogne gospodarstvu sa monetarnom emisijom što se nije došlo sve dok nije došlo do smjene vlasti, dakle ta emisija je tek nastala koliko je meni poznato u proljeće odnosno u prvom kvartalu 2016. godine, pa bi htio da se čuje komentar da li je to nešto politički uvjetovano ili se samo radi o sporosti od narođenosti HNB-a. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Pa sada ne znam dali je bilo nekakvih političkih uvjetovanja, ja samo znam da je u nekim dijelovima to ćemo doći do rasprave kada budemo raspravljali o polugodišnjoj informaciji ili godišnjem izvješću HNB-a kada je prilikom konverzije švicarskog franka jedno upozorenje koje je HNB poslala tada Vladi u nekih 10 do 12 točaka gdje je navela sve konsekvence što će se dogoditi u RH, da će porasti kamatne stope na eure, da će nam i dalje padati rejting, da će svi izbjegavati RH, da će nam se dogoditi potpuni kolaps, sustav itd. na kraju u konačnici nije se dogodilo ništa. Ne samo ništa nego upravo suprotno, gospodarstvo je više počelo rasti, građani su kroz svoje dohotke dobili određeni veći dio dohotka itd., itd. Onda se sada postavlja pitanje, svakoga se od nas od saborskih zastupnika, od ministara, od Vlade kada da određenu izjavu svakako on ima teret i odgovornost za ono što iznese pogotovo zato što ima utjecaj na javnost. Sada samo postavljam pitanje, kakva je odgovornost nekoga u HNB-u koja čak pismeno to napiše, pismeno napiše, ne dogodi se ništa, čak suprotno se dogodi, e sada se postavlja pitanje, jel netko namjerno nije htio govoriti istinu ili zapravo nisu znali? Po meni je možda bolje da nisu htjeli odnosno da su lagali jer ako nisu znali onda je to veći problem. Ako ne znaju a provode jednu takvu konverziju cijela javnost se zapita hoće li porasti kamatne stope u eurima, govorili su ići će na 6, 7%, pritisak je na ljudima u eurima bio šta će se dogoditi sa nama, upravo se dogodi poslije, a šta se dogodi, da kamatne stope u eurima počnu padati. Upravo suprotno se dogodi. Onda se postavlja pitanje odgovornosti institucije koja daje takve informacije. I sada se onako prođe. A sjetite se da je ta informacija došla ujutro u devet sati, već u 12 sati guverner sve to što je napisano porekao. Tako da moramo priznati, a doći ćemo do takvih stvari, mislim da se svakako mora voditi odgovornost nekoga i pisano i reći kao što se to donosi za nas, za ministre, za Vladu, za predsjednika Vlade da se tako mora ta odgovornost odnositi na jednu takvo vrlo važnu instituciju pogotovo zato što njihove informacije jako mogu uznemiriti javnost, ljude koji imaju određene kredite u eurima jel ovisi o svojoj egzistenciji.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Branka Grčića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Dakle moja intervencija je išla u ovom smislu, a ja sam je iskazao već prije deset dana na odboru da zakon ne ostane prazan. Dajte vi kolege iz MOST-a napravite taj napor i dopunite ovaj zakon, tako da se zna što je konsekvenca neprihvaćanja izvješća u Saboru. I druga stvar, ova savjet famozni zaista ne može opstati kao savjet, to je čisti sukob interesa ili sukob sa samim sobom, bolje rečeno, da ljudi u savjetu budu isti oni koji vode banku, prema tome oni savjetuju sami sebe. Pa neka barem promijene ime, neka se zovu bor, neka se zovu izvršni odbor banke ili ne znam kako, ali nema nikakvog smisla da se zovu savjet ako se neće proširivati u onom smislu o kojem je Boris malo prije govorio. I druga važna stvar, u ovom trenutku u ovih nekoliko godina višak likvidnosti u Hrvatskoj porastao je od nekih milijardu, dvije danas na skoro devet, deset milijardi kuna. Znači u bankarskom sustavu u deset milijardi kuna ili nešto malo manje viška likvidnosti ima. Kamate su na povijesno niskim stopama i razinama. Postavlja se pitanje, zašto još uvijek kreditna aktivnost u Hrvatskoj pada, zašto naši građani ne mogu doći ili teško mogu doći do kredita, a što je još važnije poduzeća još teže? Znato zašto? Zato što bankari gledaju na naše poduzetnike kroz dvostruke ili trostruke naočale. Dakle ta averzija, taj otpor prema riziku je užasno velik i tu je uloga HNB-a da mijenja situaciju. Dakle, ja očekujem da HNB da veći doprinos u ovom trenutku kada je kao u avionu koji je poletio taj uzgon treba još pojačati da dosegne neku visinu koju treba doseći, a to je hrvatsko gospodarstvo koje mora rasti više nego što raste sada. I tu HNB mora odigrati svoju ulogu.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grčić, da zato sam i osobno rekao danas da pohvaljujem prvi korak koji je napravljen od strane kluba MOST-a, da je ovo samo prvi korak u povećanju transparentnosti rada, a da nam izvješća koja nam dolaze kao godišnje izvješće ili polugodišnja informacija ne bude navedeno samo nekakvih stotinu ili 200 tablica statističkih pokazatelja itd. nego da kažu koje su aktivne mjere HNB-a sada kada imate 11 milijardi kuna viška, ne možete reći evo ima 11 milijardi kuna viška a s druge strane neće te banke da ga plasiraju i eto to sve tako stoji. Znači da kažemo kojim su mjerama radili, je li to problem visoke pokrivenosti ovih rezervacija sa lošim plasmanima. To smo danas čuli da ganjaju svoje nekakve postotke a to ćemo doći kada dođemo do rasprave jer koja nam je onda funkcija ako imamo 11, 12 milijardi kuna i zamislite to čuju i hrvatski poduzetnici koji trebaju plasmane po 1 do 2% u hrvatskim kunama da imaju plasmane za proizvodnju, za izvoz, za turizam a jednostavno do tih novaca ne mogu doći. Onda se postavlja pitanje tko je tu lud, tamo postoje nekakvih 11, 12 milijardi po 1, 2%, do tih novaca nitko ne može doći. I to je jednostavno, i znači ne samo taksativno navođenje i zato ćemo mijenjati izvješća narodne banke, znači šta su sve napravili, šta traže od nas da izmijenimo da mogu to raditi da se to procirkulira da dođe zapravo novac do hrvatskih građana a ne samo da oni kažu čuvamo stabilnost cijena. Znači u današnjim uvjetima je zapravo puna zaposlenost glavni cilj. Puna zaposlenost. Šta vam znači stabilnost cijena ako nitko ne radi? Šta će vam stabilne cijene kada nitko ne radi, kada su svi na burzi, kada su svi na teret državnog proračuna. O kojem cilju mi govorimo? Ako promijenimo da je puna zaposlenost zapravo cilj Vlade, a cilj svake Vlade je puna zaposlenost jer tako punite i mirovinski sustav i zdravstveni sustav, punite i taj dio PDV-a i proračuna itd., mijenjate potpunu paradigmu šta je zapravo glavni cilj monetarne vlasti, je li zaposlenost ili cijena. Ako se nalazimo na međunarodnom tržištu konkurentnosti danas su cijene, zapravo niveliraju se putem tržišta. Ali problem je zaposlenost i u tom dijelu [[Upadica Reiner: Hvala.]] Hvala lijepa.
Hvala. Sada idemo na sljedeći klub zastupnika a to je onaj HNS-a, HSU-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Evo danas govorimo o HNB-u, međutim većina nas je govorila o onome što bi zapravo i trebao biti posao HNB-a i što je bitno i od čega će naši građani imati neke koristi. Međutim i ovo što danas predlaže Klub zastupnika MOST-a, ovaj Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci kojemu je cilj kako su oni naveli veća transparentnost u poslovanju HNB-a, svakako je za pohvalu jer od nečeg trebamo krenuti. I u prošlim sazivima Sabora dosta smo tu razgovarali, analizirali, davali prijedloge, kritike, razmišljanja što bi trebalo i čini mi se da nitko nije bio u potpunosti zadovoljan. Ovo što sada govorimo i što je prijedlog ovog zakona je transparentnost koji je cilj zapravo da građani imaju uvid i prije svega mi zastupnici kako bi se vidjelo kako se troše ta sredstva kojima raspolaže, odnosno poslovanju HNB-a. Često čujemo kritike da su visoki materijalni troškovi, visoke plaće, čuli smo za razne povlastice ali sve smo to čuli iz medija. Međutim kada ćemo imati mogućnost uvida u te podatke možda ćemo se uvjeriti u nešto drugo, možda će se neke stvari demantirati, možda ćemo zaključiti da zapravo u HNB-u jako paze kako troše ta sredstva, međutim u ovom momentu mi to ne znamo pa zato je i percepcija javnosti a i nas ovdje u Saboru takva da ovo poslovanje baš nije najbolje. Ulaskom Državnog ureda u reviziju dakle mi ćemo te podatke dobiti, moći ćemo ih uspoređivati, možda ćemo stvarno neke teze i pretpostavke demantirati. Ali jedno je sigurno, imati ćemo te podatke a samim time i veću transparentnost. Ovdje napominjem da je važno zadržati neovisnost. Tu je sada dilema da li neovisnost potpuna HNB-a ili samo samostalnost u poslovanju. Međutim, ne bih ulazila u te teme jer one iziskuju jednu širu raspravu i ne mogu se kroz ovako kratko vrijeme izanalizirati a i mišljenja su različita. I zato je važno saslušati i struku i javnost i onda nakon široke rasprave o tome donijeti odluku. Dobro je da ovaj prijedlog ide u dva čitanja tako da već ovdje smo čuli niz prijedloga koje bi trebalo uvrstiti u sam prijedlog da u drugo čitanje dođe zakon koji ćemo vjerojatno moći prihvatiti jer velim, smatram da zakon ovakav treba. Tu je bilo i nekoliko primjedbi što se tiče suglasnosti iz EU jer se evo predlaže da se uz reviziju financijskih izvješća i cjelokupnog poslovanja koji prema članku 62. važećeg zakona obavlja neovisni i vanjski revizor, omogući i državnom revizoru provedba revizije učinkovitosti s time da se jasno utvrđuje što se smatra takvom revizijom uz poštovanje pravnog okvira EU mjerodavnog za poslovanje središnjih banaka i ne dovodeći u pitanje načelo institucionalne neovisnosti iz članka 130. ugovora o funkcioniranju EU. Dakle, neovisnost je važna. I u monetarnu politiku se ne zadire ovim zakonom. Iako još jedanput napominjem ne smatram da i o tome ne bi trebalo ovdje raspraviti. Tu ćemo dakle morati promijeniti i zakonodavni okvir za rad Državnog ureda za reviziju kako bi u njemu bila utvrđena ovlast za provedbu revizije poslovanja HNB-a, dakle kako bi nam oni mogli podastrijeti sve one informacije, sve one brojke koje su dužni objavljivati za ostale državne institucije. Dakle ne samo onoga što je do sad su vanjski revizori objavljivali a to je dalje sve napravljeno u skladu sa zakonima, međunarodnim računovodstvenim standardima i hrvatskim za objavljivanje. Dalje, u prijedlogu stoji kako HNB mora jednom godišnje podnositi Hrvatskom saboru polugodišnju informaciju o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike kao i godišnje izvješće o svom radu i poslovanju. Naime, dosad smo imali polugodišnju informaciju o financijskom stanju i stupnju ostvarenja stabilnosti cijena. Međutim, nismo imali glasovanje odnosno prihvaćanje ili neprihvaćanje. Sada je pitanje ukoliko mi ovakvu informaciju ne prihvatimo što se događa, ko je odgovoran, koje su konzekvence? Dakle, ovdje se već zadire malo i u dio monetarne politike pa smatram da bi tu trebalo još malo to decidirano navesti odnosno razmotriti. A o tome smo već isto govorili, više kolega se u svojim raspravama i replikama na to osvrnulo. Dakle, imamo dalje samo poslovanje. U poslovanju možemo izvješće opet prihvatiti ili ne prihvatiti. Što će se dogoditi, evo bilo je da li će iz moralnih razloga jednostavno onda guverner dati ostavku, da li će biti regulirano odnosno predloženo da mi kao Sabor koji potvrđujemo premijera na tom mjestu, guvernera ispričavam se, ja bi odmah i premijera, mada i premijera potvrđujemo, da on, imamo neku mogućnost nekih sankcija. Kojih sankcija? Ne znam, očekujem istu tu raspravu odnosno daljnji prijedlog. Imali smo dalje da se uvodi ograničenje trajanja mandata članovima savjeta HNB-a na najviše dva mandata od po 6 godina. Dosad je uvjet bio kao i dalje ostaje da mora biti državljanin RH s priznatim osobnim ugledom i profesionalnim iskustvom na monetarnom, financijskom, bankarskom ili pravom području. Već je ovdje bilo naglašeno da ne bi možda bilo loše, to je kolega Aleksić o tome govorio da se napravi dopuna i da tu uđu i članovi udruga za zaštitu potrošača koji su stvarno jako dobro upoznati s time. Bilo je i prijedloga da se formira Odbor za monetarnu politiku koji bi također imao svojeg predstavnika. I smatram osobno da bi to trebali biti neovisni vanjski stručnjaci jer moramo priznati da je dosta nelogično da članovi Savjeta, dovoljno je da zadovoljavaju ove kriterije i oni mogu biti i osobe iz HNB-a što i nije baš najsretnije rješenje. Treba dobro razmisliti, analizirati sve prednosti i nedostatke koji omogućavaju osobama iz HNB-a da istovremeno budu članovi Savjeta, dakle da oni savjetuju guvernera. Sama intencija Zakona o dopunama Zakona o HNB-u je dobra. Mi u Hrvatskoj narodnoj stranci podržavamo sve prijedloge zakona koji donose većoj transparentnosti. Tako i ovaj smjer ove izrade zakona je dobar i vjerujem da će kolege prihvatiti sve ove rasprave, prijedloge, kritike i da će definirati novi zakon odnosno novi prijedlog zakona koji ćemo i mi sigurno moći podržati. Vjerujem da će on biti jasan, nedvosmislen pa neće u njemu više biti ovih dilema kako što je to sada. Kada budemo sigurni da je sve ono o čemu smo raspravljali uobličeno u ovom zakonu mi ćemo sigurno ovakav zakon prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Branira Bunjca. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažena zastupnice znači ovdje se cijelo vrijeme govori o neovisnosti Hrvatske banke narodne, ali čini se da ta neovisnost znači samo neovisnost od Hrvatskog sabora i od Hrvatske vlade. Jer ako je, zašto se ne spominje neovisnost od stranih revizora? Zašto se ne spominje neovisnost od stranih centara moći, zašto se ne spominje neovisnost od stranih poslovnih banaka? Znači mi imamo jednostranu neovisnost, mi moramo dati neovisnost HNB-u u slučaju kada hrvatske institucije žele nad njom imati kako nadzor tako i utjecaje na njezin rad ali kad stranci trebaju dakle ući u HNB onda više te neovisnosti nema. Ja bi podsjetio na članak 53. Hrvatskog ustava koji kaže da je HNB samostalna i neovisna u 2. stavku, međutim već u četvrtoj rečenici ona kaže „Cilj, zadaci i nadležnost HNB-a uređuju se zakonom.“ Što dakle znači da Hrvatski sabor itekako ima pravo utjecati na poziciju HNB-a dakle zadati joj i zadatke i cilj koje onda ona može neovisno postizati. Ali ovakav način dakle da je HNB neovisna pa da ona može raditi što god hoće a mi sad moramo praktički moliti nekoga da obavimo nadzor nad nečim što se zove hrvatsko i nad nečim što se zove narodno jednostavno ne stoji. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Božica Makar.
Uvaženi kolega, ja neću i ne želim vjerovati da Hrvatskom narodnom bankom upravlja netko izvana. Ja želim vjerovati da Hrvatskom narodnom bankom upravlja guverner, da upravlja savjet i da rade u najboljem cilju hrvatskih građana. Tu smo danas vodili rasprave da to nije tako i zato sam otvorila mogućnost da je monetarna politika nešto o čemu treba raspravljati, da sam za to da se na temelju argumenata daju smjernice. Međutim i dalje tvrdim da HNB mora biti neovisna institucija koja radi po zakonima koje donosi ovaj Sabor. I još jednom napominjem neću i ne želim vjerovati da netko drugi upravlja izvana Hrvatskom narodnom bankom.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo ja ću u ime kluba HDZ-a govoriti o ovom predloženom zakonu, odnosno izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci koji kao klub isto tako načelno podržavamo ali tražimo i očekujemo da ćemo ga do kraja zapravo modificirati onako kako on treba glasiti. Naime HNB je kao središnja banka RH i sastavni je dio europskog sustava središnjih banaka. Osnovni cilj HNB-a je održavanje stabilnosti cijena pri čemu sama HNB vodi računa i o stabilnosti financijskog sustava u cjelini. HNB vodi monetarnu i deviznu politiku, upravlja međunarodnim pričuvama Republike Hrvatske, izdaje hrvatski novac kunu, izdaje odobrenja za rad kreditnim institucijama, kreditnim unijama, te institucijama za platni promet i elektronički novac. Isto tako izdaje odobrenja za rad ovlaštenim mjenjačnicama. Ono što je važno za HNB da je ona ovo što je i kolegica i svi kolege prije spomenuli, da je samostalna i neovisna i ta neovisnost je ključan preduvjet za uspješno i vjerodostojno provođenje monetarne politike, a time i ostvarivanje osnovnog cilja Središnje banke a to je stabilnost cijena. Prethodna Vlada je zaista u postupku zatražila mišljenje same Europske središnje banke i neovisnost HNB-a je isto tako uvjetovana i samim sustavom u kojemu se mi nalazimo. Kada se u okviru ovog pitanja postavilo zapravo što se želi postići ovim zakonom, onda je ono što smo naveli to su bila tri uvjeta. Dakle, upravo da HNB bude prvo da se omogući Državnom uredu za reviziju da obavlja godišnje revizije sa sastavljenih financijskih izvješća i cjelokupnog poslovanja HNB-a. U svakom slučaju sredstva kojim upravlja HNB su sredstva hrvatskih građana i u svakom slučaju je nužno da Državni ured za reviziju može i mora kontrolirati trošenje, dakle našeg novca, odnosno na koji način raspolaže se upravo tim novcem koji hrvatski građanin je inače nas i HNB ovlastio da njime upravljamo. Drugo pitanje je nalaganje Hrvatskom saboru, odnosno mogućnost na koji način će Hrvatski sabor prihvaćati ili ne prihvaćati godišnje izvješće o radu i poslovanju HNB-a, te kako će se to odraziti isto tako kod davanja polugodišnjih informacija o financijskom stanju i stupnju ostvarenja stabilnosti cijena, te provedbe monetarne politike. Treće je bilo smanjenje, odnosno pitanje broja mandata guvernera i drugih članova savjeta HNB-a, dužina trajanja njihovih mandata i zapravo sam sastav člana, odnosa Savjeta HNB-a. Ono što treba reći da je samim postojećim zakonom je omogućeno da u Savjetu Narodne banke sjedi zapravo guverner i šest viceguvernera, a sam opseg kontrole, ono što smo rekli i u samom našem izvješću od odbora, dakle pretpostavka je da sama kontrola HNB-a bude omogućena i šire. Dakle, da u samom Savjetu HNB-a može sjediti i drugi građani, odnosno stručnjaci koji za to dobiju mandat. U samom statutu Hrvatske narodne banke piše, to je članak 4. kaže da se Savjet sastoji od 8 članova – guverner, zamjenik guvernera i 6 viceguvernera HNB-a. Dakle, u tom slučaju je nužno i izmjena Statuta odnosno izmjena i dopuna samog zakona dalje o Hrvatskoj narodnoj banci. Isto tako, Državna komisija odnosno Europska središnja banka navodi i to da opseg kontrole kada govorimo o onom prvom pitanju, dakle ulaska Državnog ureda za reviziju u obavljanje godišnje revizije financijskih izvješća kaže da opseg kontrole treba biti jasno utvrđen pravnim okvirom, treba biti bez utjecaja na poslove ispitivanja svih poslovnih knjiga i računa središnje banke od strane neovisnog vanjskog revizora te u skladu s načelom institucionalne neovisnosti, treba biti u skladu sa zabranom davanja uputa središnjoj banci i njezinim tijelima nadležnim za odlučivanje te ne smije utjecati na zadaće središnje banke povezane sa ESSB-om. Dakle, državnu reviziju potrebno je provoditi na ne političkoj, neovisnoj i potpuno profesionalnoj osnovi. Dakle, sve je moguće ukoliko se izradi pravi i pravilan pravni okvir kojim će ta neovisnost biti zagarantirana a isto tako i ukoliko se samo provođenje nadzora bude na taj način profesionalno i uz uvjete čuvanja profesionalne tajne. Isto tako kaže se mora se osigurati povjerljivost informacija i dokumenata koje mu je dostavio HNB u istoj mjeri u kojoj HNB primjenjuje odredbe o poslovnoj tajni. Dakle, evo to je jedan od uvjeta. Neovisnost Središnje banke dakle mora biti obuhvaćena kroz više aspekata, a to je funkcijska, institucionalna, osobna i financijska neovisnost. To je ono, sva ona načela koja se treba i dosada se tako i ponaša. Ono što je isto tako važno da kroz, što su kolege isto tako i na odboru spominjale i složili smo se oko toga, da godišnje izvješće odnosno polugodišnje izvješće mora biti isto tako kada se prezentira Saboru moraju biti iza toga konzekvence koje bi proistekle iz toga ukoliko se to izvješće ne prihvaća, a ne samo prima na znanje. Što to onda znači? To onda zaista mora biti jasno definirano i mora se znati tko je za što odgovoran kao i svi subjekti u RH. Dakle, stav kluba HDZ-a je dakle da je ovo vrlo kvalitetan pomak u smislu mijenjanja načina rada i poslovanja ali u cijelom ovom sustavu je bitno dakle s obzirom da smo članica EU koja isto tako mora poštivati odredbe zajednice u kojoj se nalazi mora dakle imati pozitivno mišljenje i uskladiti sve to sa stavom Europske središnje banke i poštivati na način da naši interesi budu kao ravnopravne članice u potpunosti zaštićeni, a da u isto vrijeme imamo kvalitetan nadzor nad poslovanjem HNB-a koja kao što sam rekla troši i koristi sredstva zapravo naših poreznih obveznika i na taj način mora u svakom slučaju odgovarati za zakonitost poslovanja i trošenja tih sredstava. Ovdje su kolege napominjale isto tako da li i na koji način HNB je postupala u određenim slučajevima. Svaka institucija pa tako i HNB ima određeni instrumentarij. Isto tako kada upozorava što će se dogoditi kao posljedica bilo kakve promjene normalno je da će ona to i da to na određeni način mora jasno izreći. A isto tako je važno da je ona u toj proceduri uspjela sa svojim instrumentarijem zapravo suzbiti bilo kakve velike potrese. Ne zato, ono što je kolega Lovrinović rekao da je HNB zapravo pobjednik nekakvih radnji, ne, nego je prednost utoliko što je kroz instrumentarij mogla napraviti sve ono da što bolje zaštiti hrvatske građane i da tu promjenu koja se dogodila u tom slučaju na financijskom tržištu da što bolje amortizira i da je što lakše možemo zapravo prebroditi. Pa evo jedan od tih instrumentarija koji su bili je ono što piše u Izvješću HNB-a da je kunska likvidnost povećana ponovnim uvođenjem redovitih repo operacija i ukidanjem obveznih blagajničkih zapisa, a deviznom intervencijom osigurana je devizna likvidnost te su na taj način zapravo smireni pritisci na tečaj domaće valute. Evo, to su instrumenti kojima se poslužila HNB u ovom slučaju. Ali ne kažem da je to institucija koja u svakom slučaju je dobro reagirala ili najbolje. Ali kažem ona je u sustavu koji treba i mora biti kontroliran. I na kraju krajeva evo to kroz izmjene zakona i kvalitetnu izmjenu zakona se može vrlo dobro postići. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo priličan broj replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Branimira Bunjca, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvažena kolegice tijekom današnje rasprave vi ste spomenuli da bi devalvacija kune ugrozila korisnike kredita. Ta tvrdnja je dakle potpuno netočna jer bi devalvacija kune pomogla korisnicima kredita u slučaju kad bi se ujedno ukinula valutna klauzula. Govornik se ne razumije./ … politika HNB-a ugrozila je korisnike kredita odnosno dužnike sa valutnom klauzulom i nepromjenjivim tečajem, nerealnim i to možete vrlo lako provjeriti ako pitate sve dužnike u Hrvatskoj koji su digli kredite u švicarskim francima, mnoge dužnike u eurima koji ih trenutno ne mogu plaćati, a također i buduće dužnike koji imaju kamatnu stopu vezanu u EURIBOR i LIBOR gdje se očekuje da će u narednih nekoliko godina doći do rasta kamatnih stopa i gdje će opet dužnici biti dovedeni jedna nova skupina u stanje da neće moći plaćati svoje kredite i da će izgubiti svoje nekretnine odnosno zaloge koje su dali za uzvrat tih kredita. Prema tome, devalvacija kune je jedno od rješenja ustvari nužno rješenje da bi se olakšala dužnika kriza u Hrvatskoj, ali i da bi se potaknulo gospodarstvo. Bitno je ukinuti valutnu klauzulu, a o tomu već u Hrvatskoj 22 godine jednostavno ne čujemo ništa jer se o tome ne smije govoriti. Hvala lijepa.
Odgovorit će uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani kolega, vi morate znati da je kuna vezana i snaga kune je vezana na tečaj eura. Mi nemamo zlatnih rezervi da smo to mogli vezati na zlatne rezerve i u ovom odnosu u kojem jesmo kao mlada država, mi itekako moramo voditi računa o tome da je nemoguće ukinuti valutnu klauzulu na takav način jednoznačno kako vi to kažete jer u protivnom to znači da će kompletno svi krediti glasiti isključivo na kune. Dakle, naša valuta je vezana omjer i odnos naše valute odnosno kunska protuvrijednost je vezana na same eure, dakle mi nemamo mogućnost u ovom slučaju ili se mora postići neka druga politika da bi naša politika bila isključivo da se vezuje na sve kredite u kunama. U protivnom, evo na ovaj način vi kažete ako će se devalvacija napraviti tada su naši građani pogotovo u problemu jer naš rast dohotka vjerojatno neće pratiti rast odnosno devalvaciju kune i na taj način ponovno će ti isti građani doći u probleme da neće moći vraćati svoje kredite, što nikako nije u interesu nikom.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Hvala poštovanje. Slušam Grozdanu Perić, slušam sve te laži koje oni šire od '94. da će nas taj stabilizacijski pakt spasiti, međutim to je jedna laž koja dolazi iz pakla od samog oca laži koje je apostol Ivan napisao u 8:44 da je to sotona jer mi smo do 1994. imali svoju valutu nevezano uz zlatne rezerve i ona nije imala pokriće u zlatnim rezervama i niti jedna valuta na kugli zemaljskoj nema danas metalno pokriće. Znači to što vi lupetate da kuna treba … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Kolega ne možete govoriti takve riječi.
Dobro, ispričavam se. To što vi govorite da mi ne možemo emitirat kunu neovisno o stranoj valuti zato jer nemamo zlatne rezerve to je nonsens koji nema veze sa činjenicama. Ja ne znam na temelju čega vi crpite takve dezinformacije ili kako bi rekao Hebrang ja nekad ne govorim istinu, ali ne lažem, ali ne znam kako bi ovo nazvao ne govorenje istine odnosno laganje. Što se tiče teze da se ne moglo ukinuta valutna klauzula odnosno kredite pretvoriti u kunske, sve bi se dalo kada bi bilo volje, ali vi gospodo iz HDZ-a služite tim strukturama moći kojima služite i uporno branite taj propali monetarni model, kolonijalni model koji je iskušan, prokušan po cijelom svijetu i gdje god je on bio prokušan doveo do stravične kreditne krize i raspada valute, kao što je doveo u Argentini, kao što je doveo na Tajlandu, izazvao azijsku financijsku krizu, ali gospođo Perić vi o tome nažalost nemate pojma niti vas to zanima. Vi ste došli ovdje samo nama demagogiju HDZ-ovsu prodavat. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Gospodine Pernar, ja pamtim dinare devalvacija dinara, hrvatskog dinara itd. sa nekoliko znamenaka i decimala o kojima vi nemate pojma i bilo bi dobro isto tako da pročitate sve ono što se događalo u prošlosti od bivšem sustavu. Prema tome sve ovo što se događalo i kako se događalo je nešto što je moglo biti maksimalno dobro napravljeno da bi mi kao mlada država mogli opstati i na način koji bi mogli opstati i uz to obnavljati državu, graditi državu i liječiti državu od svih razaranja. Prema tome, vi ne pamtite sve ono što se događalo prije jer niste bili rođeni, jer ste godište moje kćeri, dakle nemojte govoriti tako ružne stvari jer vi ne možete uopće znati u kakvim uvjetima se radilo i što se sve moglo i kako se moglo bolje. Mi svi želimo da cijeli sustav bolje funkcionira, isto tako moramo biti svjesni da bez bankarskog sustava, mi se možemo zatvoriti kao država. Ako vi hoćete primjer jedne Albanije ili bilo koje druge države koja je imala takav zatvoreni sustav u kojemu ćete jesti ne znam što, onda je isto tako to moguće, nećete imati kredita ali vjerujte mi nećete imati niti mogućnosti razvoja. Osim toga nećete biti niti otvoreni prema svijetu a isto tako budite sigurni da nećete imati niti turizam od 9 do 10 milijardi eura godišnje.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvažena kolegice, ovo što sam čuo od vas, sve je u redu, ne mogu sada previše replicirati u svezi s time što ste vi govorili ali moram vas nadopuniti jer vi niste rekli jednu vrlo bitnu ulogu Hrvatske narodne banke. A HNB osim onih svih uloga koje ste spomenuli ima jednu po meni još bitniju ulogu a to je uloga supervizora, nadziratelja, regulatora poslovanja Hrvatskih banaka. Dakle na ispitu supervizije, nadzora i reguliranja poslovanja hrvatskih banaka, Hrvatska narodna banka je potpuno pala. Kao prvo, nije ograničila način korištenja valutne klauzule, mogla je to kroz predlaganje zakonskih izmjena putem Ministarstva financija kao što inače ona to radi. Dalje, HNB nije spriječila banke u nezakonitom načinu ugovaranja kamatnih stopa. I treće HNB i dan danas kaže da banke posluju zakonito nakon što banke nisu ugovorile sa svojim dužnicima parametre o promjenjivim kamatnim stopama. Dakle, HNB kao nadziratelj, supervizor i regulator poslovanja hrvatskih banaka je potpuno pala na ispitu i time je HNB prouzročila ustvari pravnu nesigurnost u RH. Evo to je to što sam htio reći. I zbog toga i predlažem da se uvede građanski nadzor poslovanja Hrvatske narodne banke i zbog toga predlažem da u Savjet svakako uđe i netko iz zaštite potrošača tko se time bavi već dugi niz godina.
Hvala lijepo. Odgovoriti će uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo. Kolega da, u svakom slučaju bi bilo dobro i podržavam u svakom slučaju da taj nadzor i da savjet bude proširen. Što se tiče same valutne klauzule, točno je da su određeni propusti sigurno napravljeni i od strane HNB-a koja nije sve banke, uostalom vidjeli smo na koji način su banke poslovale i što se sve događalo, koje su propadale privatne banke i ostalo. Svi mehanizmi nisu kvalitetno od strane HNB-a isto tako možda upotrijebljeni niti su, ne kažem da su korišteni svi mehanizmi ali da možemo reći da smo jedna institucija je kriva za sve nedaće, to ne možemo reći. Dakle to je cijeli sustav i niz mjera koje mora zapravo biti dopunjen da bi taj instrumentarij bio što kvalitetniji i da bi se moglo onda ugrađivati u samo poslovanje svake pojedinačne banke, odnosno da bi ti ugovorili bili što kvalitetniji i na određeni način štitili pojedinca. Isto tako znamo da je sa devalvacijom odnosno rastom u tom slučaju, rastom vrijednosti švicarskog franka u Švicarskoj bio problem. Zašto? Zato jer je taj kapital, zapravo švicarski građanin je imao isto tako preskupe robe, odnosno cijenu robe koju je on plaćao. Dakle jednako tako se odrazilo na cijelu svjetsku ekonomiju ali normalno mi moramo brinuti prvenstveno o sebi i o svojim građanima.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Marka Vešligaja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegice evo složiti ću se s vama i sa svima onima danas koji su sudjelovali u raspravi i koji su rekli da je ovo zapravo jedan prvi korak k tome da i za HNB zapravo ona pravila koja vrijede i za ostale javne institucije. Ja ću isto uključiti u javne institucije jer zašto ne dopustiti državnoj reviziji da uđe u HNB? Zašto ne povećati transparentnost? I otišao bih korak dalje zašto ne povećati jednu vjerodostojnost naše središnje banke. Vjerodostojnost je tako česta riječ koju koristim evo danas u hrvatskom političkom prostoru da se tako izrazim ali evo hrvatsku javnost već više od 20 godina polarizira jedna rasprava kada dolazimo na temu monetarne politike i središnje banke a to je jaka kuna ili deprecijacija. A vrlo rijetko se postavi pitanje toga što bi trebala biti suština. Suština bi po meni trebala biti stabilna valuta uzimajući sve u obzir šta danas čini stabilnu valutu, uzimajući u obzir i okruženje u kojem živimo, naravno probleme u euro zoni, probleme koje imamo danas i sa postizanjem mastriških kriterija od kojih smo kao država dosta daleko. I sve one probleme koje zapravo naša valuta vuče već kroz 20 godina. To je znači građani joj ne vjeruju jer da joj vjeruju vjerojatno bi štedjeli u njoj, ne vjeruju niti poslovne banke, ne bi onda indeksirale svoje kredite u stranoj valuti a ne vjeruju niti svi oni koji kupuju odnosno prodaju nekretnine pa onda isto ih prodaju ili kupuju uz valutnu klauzulu ili zapravo za eure. To sve zapravo meni onako se čini, implicira mi da nema povjerenja u našu vlastitu valutu kao osnovni instrument monetarne politike i zapravo implicira da HNB nije vjerodostojna kao institucija, zapravo da ne radi svoj posao. Mislim da su to stvari na kojima bi trebali više poraditi. I ovo su možda neke teme dalje za raspravu. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Mi moramo sami zapravo biti vjerodostojni u smislu da zaista vjerujemo svojoj državi, svojoj Vladi i da sami zapravo kažemo evo vjerujemo upravo i našoj kuni. Naša povijest, ovo o čemu govorim nas je zapravo navela na to kroz dinar, hrvatski dinar i sve one devalvacije i deprecijacije koje su bile da je ta nesigurnost zapravo ostala i da smo sve vezali praktički na neku stranu valutu a to je upravo euro. Ali mislim da mi svi skupa moramo da bi bili sigurni što će se događati moramo vjerovati prvenstveno sebi i činiti kao država i kao pojedinac dakle vjerovati svojoj valuti, poštivati dužnika, poštivati vjerovnika. Evo danas na klubu kažemo jedna institucija je radila to da je oročavala sredstva a dugovala je dobavljačima. Dakle moramo se opredijeliti da li želimo imati sačuvane nekakve novce i biti dužnici dobavljačima i onda ne dozvoljavati da u opticaj uđe sva ta kuna i svaka kuna da bi jačali tu svoju valutu. Jer to je zapravo jačanje hrvatske kune ukoliko vjerujemo da ta kuna zapravo i na taj način da podmirujemo svoje obveze i plaćamo obveze prema državi i prema svakom dobavljaču odnosno vjerovniku. Dakle evo to je smisao.
Hvala lijepa. Slijedeća je replika uvaženog zastupnika Arsena Bauka. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice iz vaše rasprave nisam shvatio stav o članku 2. ovog zakona a tiče se izvješća HNB-a jer ste spomenuli da bi neprihvaćanje ili nešto slično sa izvješćem trebali imati određene i posljedice. Naime, u članku 2. govori se o dvije vrste izvješća, jedno je polugodišnja informacija o financijskom stanju to je ono što imamo sada i sada je na dnevnom redu i drugo bi bilo godišnje izvješće o radu i poslovanju. Mislim da to drugo izvješće ne bi trebalo ići na Sabor, eventualno na odbor ali nema veze. Međutim, u članku 2. se govori da Hrvatski sabor o dokumentima iz stavka 1. ovog članka raspravlja za ili protiv njihovog usvajanja. Prvo, time bi imali tri puta godišnje da guverner Narodne banke podnosi izvješće Saboru i da se o njima glasuje. U prošlom sazivu oko toga je bio jedan veliki prijepor unutar vladajuće većine da li se uopće glasuje o tom izvješću. Mene zanima stav, dakle jer je prethodni stav kluba HDZ-a bio da se ne glasuje o izvješću. Sad ste spomenuli nešto drugo. I naravno jedna sugestija predlagateljima, u Saboru se može glasati suzdržano, u zakonu piše da se glasuje za ili protiv. To nije baš, glasuje se o zaključku u kojem se izvješće prihvaća a ne o samom izvješću kao takvom. Pa to ispravite do drugog čitanja. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Pa evo mi, ja sam rekla da ćemo u svakom slučaju pričekati i mišljenje Europske banke u tom smislu da li je uputnije da se izvješće prihvaća na znanje ili je u tom slučaju mogućnost glasovanja za ili protiv ili suzdržano, jel. A u daljnje, u drugom čitanju će se i klub i naši koalicijski partneri dakle o tome izjasniti na koji način će to biti najkvalitetnije kako bi se moglo onda to provoditi i kvalitetno i na dobar način.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Marina Škibole. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa mislim da nitko nije postavljao upit nad neovisnosti Središnje banke jer europski sustav središnjih banaka garantira tu neovisnost i daje takav nalog. Međutim, postavlja se upit nad monetarnom politikom kao takvom. Jer trenutna monetarna politika jednostavno destimulativno djeluje na gospodarstvo. To je restriktivna monetarna politika visokih kamatnih stopa, male ponude novca i deflacije tj. mi danas imamo sustav stagflacije gdje plaće padaju a cijene rastu. To je prva stvar. A druga stvar, nije točno da bi ukidanje valutne klauzule uvelo destabilnost tj. nestabilnost u financijski sustav zato što je već bila situacija di su se hrvatski dinari konvertirali u kune i kad je provedeno preračunavanje svih potraživanja obveza u kune nije ugrožena stabilnost financijskog sustava. Tako da to je već bio slučaj. Kao što sam rekao trenutna monetarna politika nije pozitivna za gospodarstvo i ova državna revizija trebala bi zapravo u budućnosti preispitivati i samu monetarnu politiku. Eto hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Ma točno je sve ovo što ste naveli, ali uvijek se mora iz određeni izvora namiriti sve ono što je rizično. Dakle i tada je postojalo instrumenti i instrumentarij koji je onda namirivao svu tu rizičnost. Dakle, evo taman komentiramo dakle valutna klauzula nije obveza, ona je mogućnost ali je pitanje koliko mi vjerujemo svojoj valuti i onda kažemo evo ja neću podići kredit u eurima nego ću podići u kunama. Evo to se sada pokazalo kao nešto što je opcija koja je moguća i sve je pitanje opet okruženja koliko ta kuna vrijedi, koliko je cijena tog kapitala odnosno te kune dakle kamatne stope. Pa zašto su se dogodile upravo ovakvo poplava kredita u švicarcima? Pa upravo radi toga što je kamatna stopa bila puno niža u odnosu na eure. Dakle, tim se rukovodio svaki čovjek koji je na taj način razmišljao ne misleći da će dugoročno taj švicarac zapravo devalvirati toliko da će to biti zapravo problem.
I zadnja replika je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Predsjedniče, kolege. Iza ovog … [[Govornik se ne razumije.]] bankarskog i ovog ekonomskog nekoliko kratkih pitanja. Ako su sve kreditne institucije pod nadzorom Hrvatske narodne banke kako je moguće da je stvoren nekakav paralelni bankarski sustav. Imamo ništave ugovore koji uopće nisu utemeljeni u domaćem pravu. Imamo RBA zadruge i čitam ovu brošuru što je izdala HNB, imamo stavku 7. Toliko bi kapitala između Hrvatske i inozemstva. Mene zanima po pitanju stranih banaka je tu lova kao iznesena je odavde od 2006. do trinaeste 34 milijarde dolara netransparentno je tu novaca od ratnog profiterstva, je tu novac onih koji imaju račune u Lihtenštajnu i drugim mjestima na primjer Austriji itd. To je moje pitanje. I pitanje je kakva je sinergija, zašto je, kakva je svrha banke, Narodne banke uopće ako nema sinergije između nje, ove Narodne banke, USKOK-a i drugih ministarstava. To znači ona radi u vakuum. A ključno pitanje je pitanje korupcije i to je rak rana ovog društva i svih post komunističkih društava. Ja bih samo spomenuo hiper inflaciju što je bila do devedesete godine. Samo su dvije zemlje imale veću hiperinflaciju, Brazil i Zimbabve i znamo šta je bilo ušteđevine hrvatskih mušterija u bivšoj Jugi i kako je to završilo u Beogradu Ljubljanska banka itd. I mi smo, mi bi trebali govoriti hrvatskim poreznicima kakva je stvarnost u državi. A kakva je stvarnost? Jedino što ne postoji još ovdje je ona hiperinflacija. Imamo 1,1 čovjek koji radi, 1 je u mirovini. To stanje je neodrživo, a još plaćamo 7 milijardi dolara duga bivše Jugoslavije. Hvala.
Hvala. Nema odgovora. Odgovorit će ipak uvažena zastupnica Perić.
Ja ne znam, ja mogu pretpostavljati kao i vi od kud kapital sve dolazi, ja to ne znam. Ali mi kao država svojevremeno vi znate i sami da su banke privatizirane i imamo nekoliko hrvatskih banaka. Prema tome, kapital je nešto što i novac što je vrlo, vrlo fleksibilno i tu mogu i ja isto tako kao i vi pretpostavljati od kud dolazi ili ne dolazi. Ali je činjenica da je to zakon ponude i potražnje i da sve ono što se traži, da ima određenu cijenu, a to su onda i kamate koje se onda na taj način i formiraju. Evo drugo ne znam.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSS-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Klub Hrvatske seljačke stranke vezano uz Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci pozdravlja i inicijativu predlagatelja da se transparentno prikaže poslovanje Hrvatske narodne banke. Iskreno rečeno osobno i u ime kluba Hrvatske seljačke stranke očekivali smo jedan snažniji zakon, jedan sveobuhvatniji, jednu dublju raspravu i kvalitetnija rješenja po svim ovim pitanjima o kojima smo sad razgovarali evo cijelo ovo vrijeme. Jer podsjetio bih da smo prije nekoliko mjeseci, točnije 3.3. ove godine raspravljali o Izvješću HNB-a za poslovanje u 2014. gdje smo se svi složili da treba naći kvalitetnija rješenja za ukupnu politiku ekonomsku, monetarnu, fiskalnu i svu drugu kako bi se pokrenulo gospodarstvo u Hrvatskoj, kako bi se pomoglo svakom čovjeku u Republici Hrvatskoj i kako bi svi bili jednaki pred zakonima Republike Hrvatske. Iz ovog je ovdje vidljivo u samom prijedlogu zakona da sama rečenica koja kaže Hrvatska narodna banka je najlošija po razini transparentnosti među središnjim bankama zemalja južne Europe i to svako stoji i pozdravljamo inicijativu da se uvede Državna revizija i da se radi kontrola HNB-a. Jer ako se to može raditi u jedinicama lokalne, regionalne samouprave i u drugim državnim institucijama zašto ne i u Hrvatskoj narodnoj banci. Jer ako je često povika i na nas saborske zastupnike, na načelnike, gradonačelnike da netransparentno posluju, da moraju ići kroz reviziju onda i Narodna banka mora biti temelj analize Državne revizije na raspravi ovdje u Hrvatskom saboru. Znači, nalaz o njihovom poslovanju, o transparentnosti trošenja sredstava jer to je naš novac. Mi putem zakona smo im dali ovlasti, a onda imamo pravo o tome dobiti informaciju i raspravljati. Naravno da sam o tome raspravljao i 3.3. i istaknuo da nije važno da li će se izvješće o Narodnoj banci primiti k znanju, prihvatiti ili ne prihvatiti, nego da je puno važnije što je poslovanje Hrvatske narodne banke ta ekonomska i monetarna politika proizvela na terenu, a još važnije što nakon tih izvještaja ćemo učiniti da sutra bude bolje, da bude jedno društvo koje će dati nadu našem čovjeku, našem gospodarstvu, obrtništvu i poduzetništvu. I tad sam istaknuo da je takva monetarna politika dovela do toga da imamo preko 350 tisuća ljudi blokiranih, da po zadnjim statističkim izvještajima je preko 800 tisuća ljudi u RH na granici siromaštva, da se u Slavoniji i Baranji svako jutro probudimo sa 14 stanovnika manje i da nam je preko 100 tisuća stanovnika pogotovo mladih iselilo iz RH, a najvećim dijelom iz Slavonije i Baranje, Like i drugih, Zagorja i nerazvijenih dijelova RH. To je rezultanta poslovanja Narodne banke, komercijalnih banaka u RH. I pitamo se a gdje su tu bila Vlada i ministarstva? Čuli smo ovdje da se HNB ponašala kao meteorolog, najavila je problem, dolazi oluja, potres a ništa iza toga. A ja pitam tko je trebao biti gromobran tom hrvatskom malom čovjeku, tko je trebao pomoći korisniku kredita? A trebali su pomoći oni koji su ga upućivali da idu u kreditne linije i da se zadužuju. Od ministarstva poljoprivrede, Ministarstva obrta i poduzetništva, Ministarstva gospodarstva do HBOR-a i na kraju Vlade i ministra financija. Kažu ovdje govornici HNB se tako ponašala, nismo tu ništa mogli. A postavlja se pitanje koliko je bilo inicijativa od ministra financija, ministra gospodarstva da dođu do sastanaka, da se ukaže na probleme i da se traže rješenja? Nismo dobili o tome informaciju kroz ove rasprave, a dojam je da je guverner bio raspoložen za takve kontakte, to je rekao i ovdje s ove govornice, dođite kad god postoji kakav problem, razgovarajmo o problemu i nađimo rješenje. Izgleda da nije bilo dobre komunikacije kao što nije bilo dobre komunikacije ni kroz provedbu Strategije razvoja turizma gdje je u izvješćima vidljivo da državna tijela, različita ministarstva nisu međusobno komunicirala i da zbog toga nismo imali pozitivne efekte. Naravno da Državna revizija treba ući u Narodnu banku, dati svoj izvještaj jer nespojivo je da s jedne strane imamo pad kreditne aktivnosti skoro 7 milijardi, da je nenaplaćenost kredita narasla preko 48 milijardi, a da Narodna banka nije reagirala. Isto kao što nije reagirala ni kod slučaja švicarac, ni kod drugih novčarskih institucije koje su ušle u RH a nisu imali licencu za poslovanje u RH. I treba sveobuhvatna rasprava ukupno o poslovanju Narodne banke, o ukupnoj monetarnoj i fiskalnoj politici u RH jer moramo naći načina kako pomoći našem poljoprivrednom proizvođaču, obrtniku, poduzetniku, svakom čovjeku. Nema u Hrvatskoj malog čovjeka kao što je ovdje rečeno. Svi smo mi jednaki, svi želimo živjeti od svoga rada. Nema ni male stranke, nema ni malog saborskog zastupnika. Svi smo mi ovdje jednaki i trebamo biti svi na istom putu da kroz ovakva zakonska rješenja ne radimo samo kozmetiku, masku a problem iza toga ostaje. Jer što nakon Izvještaja Državne revizije? Da li ćemo prihvatiti ili ne prihvatiti? Državna revizija obično u svojim nalazima da i prijedloge što treba riješiti i na koji način se treba ispraviti određene nepravilnosti u poslovanju. Ali često smo takva izvješća imali ovdje i ništa se nije dogodilo. A ja sam tražio i onda i sad ponavljam da nam Državna revizija da koje su to upute dali za ispravak nepravilnosti, koji je rok da se to riješi i što ako se ne riješi, tko će odgovarati i na koji način? Tek onda ovo ima pravog svog smisla. Jer najveći dio kreditnog plasmana u RH je prema građanima. Gospodarstvo je jednostavno u stagnaciji što se tiče investicija i korištenja kreditnih linija. A država u kojoj je takav plasman kreditnih sredstava nema razvitka i nema napretka. Europska komisija, Središnja europska banka, komercijalne banke sjeli su zajedno pa i kroz Junckerov plan i kroz druge financijske aktivnosti stimuliraju rast i razvoj gospodarstva i uspjeli su u tome. Vidimo da gospodarski rast je prisutan u Europi koji se održava i u RH. Kad je povećana potražnja za robama iz RH, pogotovo iz drvo-prerađivačke industrije, metalo-prerađivačke pa i drugih industrija. A mi nismo našli načina kako pomoći našim izvoznicima da budu konkurentni. Pitanje je da li je stabilnost kune uvijek u korist našeg gospodarstva. Ako se već bojimo inflacije, a vidimo da ni deflacija nije dobra, moramo naći druge modele kako da HNB, HBOR i ministarstva nađu model plasmana sredstava ka korisnicima kredita, prije svega prema obrtnicima, poduzetnicima a najteža je situacija upravo u poljoprivredi jer najmanji plasman kreditnih sredstava je bio prema obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima i tvrtkama u poljoprivredi. I imamo situaciju danas da naši ljudi nemaju kome prodati cvijeće, ostalo je puno toga jučer ne prodano, a ogroman je uvoz cvijeća. Ni tu nismo našli model kako to riješiti. Isto tako nismo našli rješenje ni za one korisnike operativnih programa u svinjogojstvu i govedarstvu, proizvodnji mlijeka gdje smo kroz HBOR, Ministarstvo poljoprivrede, kroz sufinanciranje kamata od jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave praktički preuzeli ulogu banaka i HNB-a umjesto da su oni to inicirali i našli načina nego su to preuzele jedinice lokalne i regionalne samouprave i stimuliranjem i subvencioniranjem kamata tim ljudima omogućili da dignu svoje proizvodne pogone. A što se dogodilo? Znate da su oni morali dati mjenice, da su morali dati osiguranja za svoje kredite i da su u ugovoru morali imati kupoprodajni ugovor za svoje robe. A njihov kupac je jednostrano mijenjao cijenu tih njihovih proizvoda. Najdrastičniji primjer je na mlijeku gdje su kroz operativne programe u govedarstvu i mljekarstvu ugovorna cijena je tada bila od 3,5 do 4,2 kune po litri mlijeka, a znate da je danas ispod 2 kune. I da nitko nije reagirao, ni Ministarstvo poljoprivrede ni HBOR ni Narodna banka da se tim ljudima pomogne. A preko 50 tisuća blokiranih je upravo iz reda obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i d.o.o. iz poljoprivrede. Evo, to su razlozi gdje HSS podržava da se napravi reda i da se uđe sa Državnom revizijom u poslovanje HNB-a, ali tražimo od nove Vlade, od predlagatelja da kroz jednu širu raspravu se donese jedan sveobuhvatan model poslovanja HNB-a, komercijalnih banaka u RH potpomognutih od resornih ministarstava da se digne gospodarska aktivnost jer HNB može i mora biti alat zajedno sa ovim institucijama za jačanje gospodarske aktivnosti u RH. Idemo biti stvarno gromobrani našim OPG-ima, obrtnicima i poduzetnicima, idemo donijeti zakone koji će doprinijeti gospodarskom rastu i razvoju, smanjiti siromaštvo i dati šansu mladima da se zapošljavaju, a ne da mi ne smijemo ni pitati koliko guverner ima plaću, koliko je potrošio na dnevnice, a mi moramo dati svi svoju imovinsku karticu da je svi znaju i da svi govore o nama da smo ovakvi ili onakvi. Ne smije biti nedodirljivih moramo biti svi transparentni u svom poslovanju pa i Narodna banka i očekujemo da se udrugom čitanju ovaj zakon još u tom dijelu kroz raspravu sa nadležnim institucijama, kroz raspravu sa Državnom revizijom jer tu u prijedlogu zakona i tu evo jedna dobronamjerna sugestija, kaže neće biti potrebna dodatna sredstva za provođenje ovog zakona. Pa razmislite i razgovarajte sa predstavnicima Državne revizije ja mislim da će njima trebat ipak novih ljudi, nove tehnike i da će tu ipak biti određenih troškova. Ne znam da li to mogu iz vlastitih rezervi nadomjestiti, treba s njima razgovarati i vidjeti na koji način to riješiti, kao i riješiti problem sa središnjom europskom bankom i naći model i način da imamo stvarnu kontrolu nad poslovanjem HNB-a i da ako se ne usvoji izvješće znamo što nam je činiti i na koji način reagirati u takvoj situaciji. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Vlaović, pa složio bih se s vama u ovom dijelu da i monetarna politika pokreće određene gospodarske zajedno sa svim ministarstvima i nadležnim tijelima može pokrenuti procese u Hrvatskoj k razviju poglavito nerazvijenih područja, pa ste otišli i na mljekarsku proizvodnju, poljoprivredu. Naravno da je nevjerojatno da u Hrvatskoj danas imamo napuštenu Slavoniju, Dalmatinsku zagoru, Liku, vi ste reli da se ne može prodati osnovne potrebe poljoprivrednika koje hrvatsko tržište treba a uvozi se kao npr. mandarine dolje iz Neretve u vas nešto drugo. Ali je činjenica da se ulagalo u mljekarsku proizvodnju pet milijardi kuna sa 64 tisuće proizvođača došlo je na četiri tisuće i 900 proizvođača, znači novci su dati sada je pitanje kome su uloženi ti poticaji. Što se tiče same revizije HNB-a Državne revizije pa mi smo za to bili i u proteklom mandatu i rekli ste u trećem mjesecu, vi ste tada bili u klubu sa HDZ-om, tada je MOST Nezavisnih lista, evo mi smo ovdje, profesor Linić … ovu sjednicu zbog toga što se nije htjela uvrstiti točka dnevnoga reda, u tome trenutku ne znam da li ste baš tada toliko izražavao ovo što ste sada napomenuli. Vrlo bitno i ovaj korak je bitan zbog toga što se otvara rasprava i ovo je jesan samo korak prema i monetarnoj politici i rasprave onoga što ovaj hrvatski Dom može napraviti u skladu sa zakonima i propisima. I naravno ono što nije dobro da treba mijenjati i nadam se da ste rekli da ćete podržati ovu inicijativu. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala uvaženi kolega Bulj. Rekao sam da pozdravljam inicijativu da se napravi transparentno kroz izvještaj Državne revizije o poslovanju HNB-a i rekao sam da je to samo jedan korak i rekao sam smo i ja i vi u onoj raspravi proljetos zahtijevali jednu sveobuhvatnu raspravu i kompletno rješenje, ne može se kroz jedan zakon riješiti kompletna ekonomska i monetarna kriza u RH, ali da je ovo sada prilika ako smo već stavili u raspravu ovaj zakon da smo ga mogli malo više zahvatiti, a ne samo kroz ovaj dio da se uvede Državna revizija. Naravno da pozdravljam inicijativu da Državna revizija radi i u HNB-u ali da kroz ekonomske politike, kroz monetarne politike ako je to mogla EU kroz svoje modele zašto to ne preslikati u RH pa pomoći i tome proizvođaču mlijeka i proizvođaču mesa ili bilo kojem drugom obrtniku i poduzetniku, a ne ostao je sam. Rekao sam nije tada reagiralo ni Ministarstvo poljoprivrede, ni Ministarstvo gospodarstva, ni HBOR, ni HNB kada su se mijenjali jednostrano uvjeti iz ugovora i na taj način te obrtnike i poduzetnike pa i poljoprivredne proizvođače doveli do toga da ne mogu vraćati svoje kredite i to nam je rezultiralo ovim što ste i vi rekli, smanjenje proizvodnje i mlijeka i mesa i svih drugih poljoprivrednih proizvoda. A kažemo da tu imamo strašne potencijale da nam je to komparativna prednost, a nažalost je ne koristimo. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Vlaoviću, vi ste rekli da smo trebali radikalnije zahvatiti s ovim našim prijedlogom, a evo mi smo tražili samo da HNB kao institucija transparentno posluje, da njen rad propisa Državna revizija, a željeli smo istovremeno poštivati i neovisnost HNB-a. Evo čuli smo ovdje i na ovaj naš prijedlog koji je kako vi kažete nekakav mali korak, čuli smo od kolege Sauche da je ovo lex Vujčić i da je ovo obračun s guvernerom, pa zamislite što bi bilo da smo pokušali radikalnije zahvatiti. A što se tiče ovih prijedloga da se kroz raspravu nađu nekakva kvalitetna rješenja, mi smo za to otvoreni. Čuli smo možda i nekakve dobre prijedloge sa strane kolege Lalovca i kolege Aleksića možda da se kao cilj HNB-a stavi puna zaposlenost što bi onda utjecalo i na nekakve mehanizme i politike samog HNB-a. Tako da što se tiče ovih vaših zahtjeva za nekakvim radikalnijim prijedlozima, ja bih volio da kažete koji su to prijedlozi i što mi po tom pitanju možemo učiniti i mi ćemo vrlo rado uvažiti vaše sugestije. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala lijepo. Pa evo uvaženi kolega Grmoja i ja i mi iz HSS-a se slažemo da HNB mora imati samostalnost u svom poslovanju, ali da ta samostalnost i ukupne politike mogu i trebaju biti u funkciji gospodarskog rasta i razvoja RH, naravno u dogovoru sa Vladom, Ministarstvom financija i drugim institucijama. Spomenuo sam i da treba naći nove modele pa evo naš bankarski sustav posluje prema europskim pravilima, dosta je to kruti i tvrdi sustav i vidimo da naše gospodarstvo ne može doći do tog kapitala, da i najveći dio kreditnog poslovanja je upravo prema građanima dok ovaj dio investicijskih aktivnosti i kreditnog plasmana prema obrtnicima i poduzetnicima je u padu i da jednostavno naše banke traže rješenja a ne mogu ga same naći i zato treba tu uloga Vlade, ministarstava i svih nas da razgovaramo da damo određene prijedloge. Pa evo jedan od modela i prijedloga o kojima je već razgovarano i vi ste to više puta spominjali da se stavi u funkciju i državna imovina koja trenutno nije u funkciji gospodarstva a jedan od modela bi mogao biti i da to bude nekakav garantni nekretninski fond gdje bi se za određene investicije od državnog interesa različitim poduzetnicima moglo ići sa garancijom za tu investiciju i na taj način olakšati plasman sredstava ka poduzetništvu. A spomenuo sam i ovaj dio da se treba razraditi taj model državne revizije u Narodnoj banci i kroz proračun koji je za sljedeću godinu i za tu instituciju i za RH se mora sigurno prenijeti dio sredstava za tu aktivnost. Evo hvala lijepa.
Hvala sljedeća replika je poštovanog zastupnika Dražena Bošnjakovića. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Vlaović, vi ste u svom izlaganju zapravo ukazali i na mnoge negativne pojave koje su se dešavale kod nas i na našem tržištu i u gospodarstvu i u gospodarenju i teško je bilo šta zamjeriti i da manje-više sve što ste rekli stoji. Međutim, za veliki dio tih negativnosti, tih loših pojava doista HNB i nije odgovorna, odgovorna je svugdje tamo gdje smo imali plasmane kredita od strane poslovnih banaka a zapravo koji su posljedica lošeg nadzora nad poslovnim bankama koje je naša centralna banka morala obaviti, morala je zapravo upozoriti širu javnost a i te banke zapravo da usklade svoje poslovanje sa nekakvim našim zakonskim regulama kako do negativnosti ne bi došlo. Nedvojbeno je da, rekli ste da treba provesti jednu dublju, širu raspravu čak o ovom zakonu, Izmjenama zakona o HNB-u i nema dvojbe da je ovo jedino mjesto gdje se to može raditi. Jer RH je jedini osnivač HNB-a i ako netko treba o tome raspravljati o njenom mjestu i ulozi i u cijelom sustavu to je upravo Hrvatski sabor. Prevažne ovlasti, prevažne funkcije i prevažne nadležnosti HNB ima od izdavanja novca, vođenja poslovnih računa banaka, vođenja poslovnog računa same RH da mi ovdje ne bi smjeli raspravljati. Po meni čak ova činjenica da li ćemo mi glasovati o tom izvješću ili nećemo ona je čak po meni i sporedna. Važno je da mi imamo pravo raspravljati i važno je da mi imamo pravo ukazati na sve ono što nije dobro u njenom poslovanju a onaj tko želi čuti čuti će a ako treba mi možemo i dalje zapravo ići sa drugim mjerama koje nam stoje tada na dispoziciji. Ali ono što je važno iz zašto se zalažem da ovaj zakon bude paralelno u raspravi sa Zakonom o državnoj reviziji, o Državnom uredu za reviziju jer to su dva komplementarna zakona i de facto jedan i drugi se vežu. Ne možemo nadležnosti za Državni ured za reviziju propisivati samo ovim zakonom nego to moramo precizirati i u ovom drugom zakonu. Tako da za drugo čitanje vjerujem da ćemo to uskladiti.
Hvala. Odgovoriti će poštovani zastupnik Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bošnjakoviću u potpunosti se s vama slažem i zato sam i istaknuo ovaj problem da se do drugog čitanja sa državnom revizijom obave razgovori i da se vidi na koji način oni vide taj novi posao jer to do sada nisu radili i gdje su eventualne teškoće i da li im što treba od resursa osigurati. A naravno slažem se i s vama da bi ta dva zakona trebala ići paralelno u raspravu ali pitam se zašto nije. Ajmo napraviti kvalitetne zakone da budu provedivi a ako ih u isto vrijeme donosimo i međusobno usuglasimo sigurno će onda biti kvalitetno provedivi i na korist svim građanima RH. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Križanića.
Uvaženi potpredsjedniče. Kolega Vlaović, rekli ste da ste očekivali snažniji zakon i šire izvješće o ukupnoj politici za pokretanje gospodarstva. Tu se s vama u potpunosti slažem pogotovo stoga što dolazimo iz istog sektora, često govorimo o poljoprivredi. I vaše konkretne prijedloge u tom ću dijelu i rado podržati. Međutim, želim reći dvije, tri rečenice, bilo bi dobro da su recimo u HNB-u, iz HNB-a dolazile inicijative a posebice u sektoru poljoprivrede preko HBOR-a da se plasiraju krediti sa 1% ili 0,5% pa se onda ne bi dogodilo da naši poljoprivrednici, posebice peradari koji su ulazili u onom prijelaznom razdoblju iz EU, kada smo ušli u EU ne bi došli u situaciju da se nađemo da mi sada uvozimo 25% jaja u čemu smo bili samo dostupni u protekloj godini i ne bi se dogodilo da ta jaja dolaze iz Poljske i da su iz prošlog stoljeća, karikiram malo, dakle da su stara mjeseca dana i da se onda dogodi ugroza kakva je bila proteklih dana i o tome nismo jednom riječju u ovom Saboru progovorili ali doći će vrijeme, reći ću nešto i o tome. Dakle nije jedini posao HNB-a samo stvaranje profita i dobiti nego i ubrizgavanje sredstava u gospodarstvo. A sigurno da poljoprivreda vapi za takvim sredstvima. Svi me poljoprivrednici pitaju gdje su ta sredstva od 1%, gdje su ta sredstva od 0,5% koja obećavaju naše komercijalne banke takvih sredstava u poljoprivredi nema.
Odgovoriti će poštovani zastupnik Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Križanić, ja se s vama u potpunosti slažem da HNB mora biti partner ministarstvima u pronalaženju načina i modela plasmana sredstava prema potencijalnim korisnicima kreditnih sredstava radi njihovih investicija. Naravno da HNB to ne može biti ali Hrvatska banka za obnovu i razvoj i druge komercijalne banke potpomognute kroz kvalitetne zakonske prijedloge i Ministarstva gospodarstva i Ministarstva poljoprivrede zajedno kroz rasprave koje ćemo imati ovdje sigurno možemo zajednički tome doprinijeti ali nažalost smo bili svjedoci toga da takvih kredita na našem tržištu nema, a i ono što je bilo, što sam ja već u svom izlaganju rekao da su ljudi ostali sami na tržištu iako su bili potaknuti i od nas i od lokalne i regionalne samouprave to treba otvoreno reći i od savjetodavne službe i resornih ministarstava da idu u investicije, da treba dizati nivo proizvodnje, da imamo samodostatnosti i u mlijeku, i u mesu, u jajima, mandarinama, u vinu, u nekoliko proizvoda smo samo imali samodostatnost za potrebe tržište RH. Ali u ovom trenutku upitno je da li osim vina i mandarina imamo u ičemu još samodostatnost a i ovi sektori će sigurno doći u pitanje ukoliko se ne napravi jedan kvalitetan program. Govorili smo o strategiji razvoja poljoprivrede, govorili smo o potrebi donošenja hitnosti Zakona o zaštiti od nepoštene trgovačke prakse. Nažalost nismo to učinili i pozivam vas da to čim prije napravimo. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Lenarta. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege evo u ovom najvišem domu u RH četvrt stoljeća se često znala čuti izrijeka da hrvatska kuna treba biti u hrvatskom lisnici još iz vremena dok smo imali i hrvatske banke, no međutim one su otišle na način na koji su otišle. I danas imamo HNB koja je kao jedan otok do kojega je jako teško doći, a ovaj najviši dom ovdje bi trebao svakako znati na koji način funkcionira i na koji način se donose odluke i na koji način planira HNB jer ona je uzrokovala masu problema. Tu bi se morao složiti s kolegom Pernarom koji je o tome govorio i o mnogim blokiranim i ovršenima jer su se banke ponašale svih ovih godina tak kako jesu a onaj tko je regulator bio upravo je HNB koja se tu nije dobro postavila. Vrlo teško je bez same prave revizije državne vidjeti kako funkcionira Narodna banka samim time što je ovaj bivši ministar financija gospodin Lalovac rekao koliko su to obimna izvješća koja u biti statistički izvješća sa po 500, 600 stranica sveukupno. Vrlo teško je iz toga uvidjeti kako HNB funkcionira stoga je neophodna državna revizija da upravo utvrdi što se tamo u banci radi. Nažalost ovim prijedlogom zakona koji je MOST predložio, a mislim da će se samo zagrebati po jednoj površini kako bi se MOST opravdao pred svojim biračima za svoja jamstva koja je dao i da ovo neće biti u biti na kraju krajeva ono pravo rješenje koje bi trebali u Narodnoj banci ovim izmjenama zakona i napraviti. Znači da ona stvarno bude ono što je svrha a samim time dokaz je i to da nam se novac štampa u inozemstvu što je stvarno mislim nedopustivo. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Vlaović. Izvolite.
Hvala uvaženi kolega. Pa rekao sam da je ovaj prijedlog izmjena Zakona o Narodnoj banci dobar prvi korak ali da sigurno nije dostatan da bi se svi ovi problemi o kojima sam i ja i vi govorili riješe i naravno da je potrebna državna revizija o poslovanju HNB-a. Već je spomenuto i zbog problema sa švicarcem gdje nisu reagirali i problema sa ovim štedno-kreditnim zadrugama koje su poslovale u Hrvatskoj bez licence i zbog jednostavnog mijenjanja uvjeta iz ugovora korisnika kredita i niz drugih stvari. A meni je zapela za oko u jednom od izvještaja, mislim da je za 2012. da je za istu poslovnu godinu o istoj temi razlika bila samo 250 milijuna kuna od istog izvjestitelja a to je bila HNB. Opće nepojmljivo da si oni dozvole takav jedan gaf i sigurno da tu ima problema i da treba kroz i ovaj zakon i druge zakone staviti u kontrolu i HNB i sve druge financijske institucije u RH, a naravno da nam u prvom fokusu interesa budu građani RH kao potencijalni korisnici ovih sredstava. Hvala lijepa.
Hvala. I zadnja replika bit će ona uvaženog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Vlaović, drago mi je da ste i vi primijetili to nečinjenje HNB-a jer ona je svojim nečinjenjem upravo omogućila da nam se događa sve to što se dogodilo. Ja se čudim stvarno guverneru Rohatinskom koji je vjerojatno komunicirao sa svim drugim guvernerima u EU. Austrijske banke dakle banke u vlasništvu banki majki koje se nalaze u Austriji su glavni generatori problema franak. Austrijska narodna banka je upravo naložila bankama koje rade u Austriji da moraju upozoriti dužnike koji namjeravaju ugovoriti valutnu klauzulu švicarski franak na preko 20 rizika. I nakon toga kad ni to nije možda bilo dovoljno zabranila je valutnu klauzulu franak u svim potrošačkim kreditima. Zašto HNB nije to isto učinila što je učinila Austrijska narodna banka? Drugo pitanje koje postavljam zašto HNB nije spriječila nezakonite ugovorne odredbe o kreditima? Nakon što smo ih mi upozorili na to? Naprotiv ona je i dalje, HNB je i dalje smatrala da banke u Hrvatskoj posluju zakonito a smatra to i dan danas. Dakle ta jedna inertnost, jedan nedostatak proaktivnosti je glavni razlog zašto imamo probleme koje imamo. I zbog toga je stvarno potrebna jedna dodatna proaktivnost u HNB-u u cilju stvarnog nadzora, stvarnog reguliranja i stvarne supervizije hrvatskih banaka, a ne da to bude samo u formalnom smislu kao što je bilo dosad.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Vlaović.
Hvala uvaženi kolega Aleksić. Pa u većini toga se slažemo i ja bih samo rekao da svi smo sad nešto govorimo o Narodnoj banci i o krivnji guvernera i ljudi koji su upravljali ovim institucijom ali rekao sam a i ponovit ću čini mi se da nisu samo oni krivi. Da gdje je tu bila inicijativa ministra financija, ostalih resornih ministarstava, Vlade da se traže rješenja? Jer ako je on već bio meteorolog nismo mi trebali kupiti kišobrane našim građanima a nismo ga kupili. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. S time smo završili ovu raspravu i mi bismo sad zastali i nastavili sa pojedinačnim raspravama sutra u 9,30. Evo hvala vam lijepa. Vidimo se sutra! SJEDNICA PREKINUTA U 16,47 SATI.
Poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Nastavljamo sa raspravom po točci dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, prvo čitanje. Na redu je pojedinačna rasprava. Prvi se za raspravu javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo nakon jučerašnjeg dana i rasprave oko HNB-a stječe se dojam da je većina klubova zastupnika u Hrvatskom saboru za promjene ovog zakona. I ja sam također za promjene ovog zakona i mislim da bi trebali što se transparentnosti tiče imati više uvida u to što se dešava u Hrvatskoj narodnoj banci. Jedino što mislim da, iako ovaj zakon dolazi kao jedan od uvjeta jamstava MOST-a u Hrvatski sabor to stvarno nije možda taj red prioriteta i nije najvažnija stvar u Hrvatskoj u ovom trenutku što se dešava. Naši građani puno više očekuju od nas raspravu o monetarnoj politici, o fiskalnoj politici, o poreznoj reformi koja je užasno nepravedna, koja uzima onim koji su najsiromašniji, a daje onima koji su najbogatiji. Sa te strane vidim ovdje da MOST pokušava unijeti više transparentnosti u HNB, a sa druge strane podržavaju reformu koja će povećati plaće Savjetu i ljudima u Hrvatskoj narodnoj banci 3 do 4000 kuna. Znači građanima ništa, njih 900000 bez kune, 600000 sa 100, 150 kuna ali MOST i HDZ podržavaju reformu koja će guverneru Vujčiću i ljudima u HNB-u povećati plaću 3 do 4000 kuna. I upravo to je ono o čemu treba raspravljati u Hrvatskom saboru, ne to da li ćemo sutra ili za godinu dana vidjeti da li je guverner Vujčić bio negdje na putu ili je pojeo negdje škampe, nego zbog čega se predlaže porezna reforma koja 4 hiljade kuna povećava i ovako već jako dobro plaćenim ljudima u Hrvatskoj narodnoj banci plaću dok milijun i pol hrvatskih građana od toga neće imati ništa. To je prava stvar i o tome treba ovdje razgovarati. Sa druge strane vidjeli smo odmah reakciju i HNB-a i Središnje europske banke koja je jučer u našim medijima nama objašnjava da je zakon nejasan. I netko je tražio mišljenje, jučer ga je dobio da je zakon nejasan i da ne bi trebalo glasati o izvješću HNB-a u Hrvatskom saboru. Ja se s time ne slažem i mislim da bi trebalo glasati. Meni je jasno zašto oni to žele. Oni žele da se izvješća primaju na znanje svake godine bez glasanja kako Hrvatski sabor ne bi ocijenio da li je zadovoljan ili nije zadovoljan radom Hrvatske narodne banke. Ja želim da se o tome glasa i želim da mi ovdje kažemo da li smo zadovoljni ili nismo zadovoljni sa radom Hrvatske narodne banke. Jer ja nisam zadovoljan kada Hrvatska narodna banka proteklih godina ignorira probleme švicarskog franka, kada govori da banke nisu zaradile na švicarskom franku, kada prošlu ili pardon pretprošlu Vladu, ova prošla je toliko kratko trajala da mi se čini kao da je nije ni bilo. Pretprošlu Vladu prije donošenja zakona dramatično upozorava pismom guverner Vujčić i govori nemojte donositi zakon, ugrozit ćete stabilnost kune i ugrozit ćete zaduživanje, odnosno financiranje države narednih godina. Šta se od tog desilo? Da li je kuna stabilna? Je. Da li se država uredno financira? Financira. Zbog čega je tako dramatično nekoliko tjedana prije donošenja zakona upozoravao je hrvatsku Vladu da ne donosimo taj zakon kako bi pomogli 53000 hrvatskih obitelji i kako bi im omogućili da jednostavnije žive i da vide neko svjetlo na kraju tunela. To meni govori da ja želim glasati svake godine o HNB-u, da građani na posredan način preko svojih zastupnika kažu šta misle da li se Hrvatska narodna banka postavlja u interesu Hrvatske, hrvatskog naroda i da li štiti interes građana. To je supstanca i zato podržavam ovaj zakon. Mislim da imamo primjera i u EU gdje se glasa na taj način. Jučer smo vidjeli od viceguvernera da je rekao da Češka to tako radi i kaže jedina je. Pa što, Hrvatska može biti druga zemlja u EU i zašto mi ne bi imali tu mogućnost iskazati naš stav. Sa druge strane čudi me malo i promjena stava u HDZ-u koja je grčevito proteklih 9 mjeseci sprječavala da dođe to na glasanje, da se otvori rasprava o HNB-u jer je postojao dil između Karamarka i guvernera, očito je postojao dil da ga se ne dira. I sa te strane želim još jednom odati priznanje kolegama iz MOST-a šta taj dil nisu podržali. Jer da nema potrebe u ovom trenutku za većinom HDZ bi i dalje podržavao taj dio. Kao što je u pet do dvanaest prošle godine podržao Zakon o konverziji švicarskog franka jer su bili stjerani pred zid. Nisu to podržali iskreno nego zato što su morali, nisu htjeli ostati jedini u sabornici koji ne podržavaju hrvatske ljude i one koji su došli u nepovoljnu situaciju vezano uz kredite u švicarskom franku. Inače da vam kažem 54 tisuće hrvatskih obitelji 94% ih je konvertiralo kredite. Od toga svatko od tih ljudi u prosjeku je 15 tisuća kuna preplatio kamatu, a 150 tisuća kuna mu je manja u prosjeku glavnica. Da vidite koliko smo pomogli ljudima. I da li su banke prestale sa radom? Da li imaju problema, da li nisu adekvatno kapitalizirane, da li im nedostaje kapitala? Ne, sve se dešava najnormalnije i dalje. I sve je to znala HNB i ranije ali je svejedno upozoravala Hrvatsku vladu da ne donosi taj zakon. Sa te strane ono što želim još jednom istaknuti podržavam taj zakon i mislim da je dobro da to donesemo. Ja ga iskreno podržavam za razliku od HDZ-a koji je to iznuđeno podržao zbog većine. I još jednom ću reći, tu isto odajem priznanje MOST-u jer da nije većine u Hrvatskom saboru ne bi taj zakon nikad mi ni vidjeli niti bi glasali o guverneru Vujčiću, vjerojatno bi mandat dobili još jedan a da ne bi nitko ni A rekao od HDZ-a. I sa te strane mislim da je ovo korak naprijed prema tome da vidimo što se tamo dešava. Ali još jednom ću reći volio bih da su uvjeti MOST-a rasprava o poreznoj reformi, o tome da milijun i pol ljudi ne dobiva ništa, a ljudi u HNB-u dobivaju plaće 3 do 4 tisuće kuna veće, da ljudi u upravi INA-e dobivaju prosječnu plaću više. Znači, evo ljudi koji sami priznaju da ništa ne rade u INA-i, da su marginalizirani sa poreznom reformom MOST i HDZ će imati 6 tisuća kuna veću plaću neto, prosječnu hrvatsku plaću. I zbog toga narod zove ovu reformu super hik reforma i zbog toga je ne podržava niti će je podržati. Naravno MOST i HDZ većinom silom ruku će izglasati to da ljudi teže žive, da imaju veće troškove a da bogati imaju više novca. I to ne možemo nikada podržati i zato evo apeliram još jednom na MOST da kada govorimo o uvjetima postavi uvjete koji su u interesu hrvatskih građana a ne u interesu medija i rasprava ovdje u Saboru da li je Vujčić otišao na škampe ili na hobotnicu. Mislim da to nije glavni interes hrvatskih građana. Još jedna stvar koja mi je upala u oko u ovom zakonu kaže u obrazloženju prema istraživanjima najnetransparentnija u jugoistočnoj Europi sa Albanijom, Rumunjskom itd. Gledajte obično kad se to napiše onda se napiše koje istraživanje, tko ga je proveo. Mislim, možda je bilo istraživanje gospodina Bulja i Grmoje, razumijete? Znači, ne znamo tko je proveo ta istraživanja. Možda su njih dvoje sjeli lijepo na Internet, izguglali i napravili istraživanje i zaključili sami da je HNB najnetransparentniji u jugoistočnoj Europi. Znači kad napišemo takvo nešto to govorim radi ozbiljnosti prijedloga i ubuduće da kolege iz MOST-a obrate pažnju na to. Kad govorimo o istraživanjima pa morate napisati tko je proveo, da li je relevantan kako bi mi svi skupa bili svjesni o čemu pričamo a ne ovako nabaciti odokativno. Ja mogu tako reći da je kolega Reiner jedan od najčvršćih, najnedemokratskijih voditelja sjednice Sabora. Ali to je po mom mišljenju, on misli drugačije. Znači, s te strane moramo napraviti u prijedlozima zakona i reference i točke koje bi nam govorile na koji način se možemo pozivati na određene podatke. Evo ga, podržat ću zakon ali volio bih da razgovaramo o zbilja važnim temama u ovom Domu, a ne o temama koje će zabaviti javnost jedan ili dva dana.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Marasu na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega odmah se moram složiti sa jednim dijelom vašeg izlaganja gdje ste ukazali u biti na nešto što je činjenica, a to je da mi evo već treći tjedan raspravljamo o stvarima koje su potpuno irelevantne za stvarne probleme građana Republike Hrvatske. Ako izuzmemo pitanje Ovršnog zakona koji se djelomično dotaknuo stvarnih i ozbiljnih problema svi ostali prijedlozi su de facto bavljenje samima sobom. I meni se čini da smo mi tu samo da bi stvorili nekakvu dimnu zavjesu kako bi bacili nekakvo crnilo da se ne vidi što Vlada Republike Hrvatske radi. A i tu ste točno ukazali, provodi poreznu reformu koja će dodatno osiromašiti građane Republike Hrvatske, a istovremeno uništiti najvažniju industrijsku granu Republike Hrvatske a to je hrvatski turizam povećanjem stope PDV-a. Međutim, na trenutak ću se vratiti na ovaj prijedlog zakona. Vi ste spomenuli da je jučer objavljeno mišljenje Europske središnje banke. Točno. Europska središnja banka je jučer u okviru svoje nadležnosti koja proizlazi iz ugovora o funkcioniranju EU dostavila HNB-u i Ministarstvu financija Republike Hrvatske svoje mišljenje o ovom prijedlogu zakona. Međutim, predlagatelji nisu imali potrebe obavijestiti Hrvatski sabor da je to mišljenje traženo, dapače jučer sam replicirao gospodinu Paneniću kojeg danas ovdje nema, pozvao sam ga da dostavi ono ranije mišljenje a mi smo jučer dobili novo. Novo koje ukazuje na niz problema sa načinom na koji je ovaj zakon izrađen i upute kako ga korigirati. Možemo se složiti ili ne složiti oko toga treba li pratiti to mišljenje međutim ugovorom o funkcioniranju EU obveza je da ga poslušamo. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Grbinu na ovoj replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Grbin apsolutno je ovo dimna zavjesa. Nema nijednog drugog logičnog objašnjenja za ovu pod navodnicima „raspravu“ o temi koja nije od presudne važnosti pa ja vjerujem da su kolege u MOST-u dovoljno ozbiljne da shvate da ovo nije tema koja će krucijalno rješavati probleme hrvatskih građana. Ako oni to shvaćaju, a ja vjerujem da shvaćaju onda je jedini logičan odgovor da je to dimna zavjesa kako bi se važnije stvari progurale ispod žita kako bi ljudi plaćali više, kako bi se dignuo PDV, kako bi stotine tisuća ljudi koji rade u sektoru turizma, ugostiteljstva imali probleme naredne godine. 12% nekome dignuti troškove preko noći, pa taj posao ne može opstati sljedeće godine pa i da dignu cijene past će im promet jer ljudi nemaju novca jer smo s druge strane oslobodili samo one najbogatije koje baš i briga da li je 12% skuplje ili jeftinije. Oni koji su najveći potrošači naši građani, neće dobiti ništa, dobit će sto kuna mjesečno. Pa neće to popiti na kavu i na piće. I to je dimna zavjesa. Znači opet još jednom ću reći, dižu prosječnu plaću uprave INA-e za šest tisuća kuna mjesečno. Dovoljno sam rekao, ne trebam više govoriti, šest tisuća kuna mjesečno ljudima koji su sami priznali da ne rade ništa, a milijun i pol ljudi u Hrvatskoj od porezne reforme neće dobiti ništa i to je dimna zavjesa. A sa druge strane, podržavam kolege MOST-a prema Europskoj središnjoj banci, nitko se nema pravo na ovaj način sa pozicije visoka postaviti prema jednoj državi i zastupnicima u toj državi, oni su njih ismijali jučer ako ste vidjeli njihovo priopćenje. To se ne smije dozvoliti. I ako je to jedini razlog da podržim ovaj zakon ja ću ga podržati. Neće oni objašnjavati kolegama iz MOST-a šta oni smiju, šta ne smiju napisati u zakon i neće na taj način s visoka braniti svoje ovdje ja bi rekao samoisporučitelje i tehničke radnike koji moraju voditi više interesa o našim građanima nego o tome što im netko kaže iz Frankfurta.
Zahvaljujem kolegi Marasu na odgovoru na repliku. Sljedeći za repliku javio se uvaženi kolega Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Pa prije svega evo dobro ste konstatirali kolega Maras, pa jel zakon ovaj tu zbog građana? Nije zbog građana. Hoće zbog ovog zakona građani živjeti bolje? Neće živjeti bolje. Ovim zakonom se malo zabavlja hrvatska javnost po načelu kruha i igara, s tim da nema kruha. Ljudi zbog ovoga neće moći dići jeftinije kredite, a u kampanji se obećavalo da će se ukinuti devizna klauzula, nudile su se određene stvari koje nisu bile realne i sada se stvara dojam potenciraju se jamstva od kojih zapravo ništa nije ostalo. Pretplata za HRT se nije smanjila, gospodarski pojas nije proglašen. Mi imamo zapravo ovo što ste i sami rekli jednu dimnu zavjesu odnosno stvaranje dojma da se nešto radi dok se zapravo ne radi ništa. Umjesto toga u ovom prijedlogu zakona, ja ću vas podsjetiti, to sam i jučer rekao i danas ću ponoviti, imamo jednu riječku krpicu gdje se upliće državni ured u povjerljive podatke HNB-a. Ljudi moji, niti jedna vlada se nije usudila dirnuti u monetarnu stabilnost i hrvatsku kunu, stabilnost hrvatske kune do sada. Ako se želi raspravljati o monetarnoj politici može se i treba se raspravljati u Saboru. Predlažem da tu raspravu vratimo u Sabor, da ne raspravljamo o osobnim odnosima, da ne raspravljamo o nečemu što neće pomoći hrvatskim građanima da žive bolje, ali da mala vrta ne riskiramo i ne uvodimo eksperiment koji može dovesti do povjerljivih informacija koje mogu narušiti stabilnost hrvatske kune. Niti jedna vlada to nije napravila. Eksperimenta nam je dosta ljudi moji. Pa vi ste sastavili Vladu, tjedan dana nakon toga je mijenjate, jamstva ste uputili, tjedan dana nakon toga ih mijenjate, poreznu reformu ste najavili, tjedan dana nakon toga već ste najavili izmjene. Ljudi nemojmo eksperimentirati s građanima i s Hrvatskom.
Zahvaljujem kolegi Bernardiću. Odgovor na repliku uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kruga i igara apsolutno, evo slikovito ću ovdje svima objasniti o čemu se tu radi. Uzeli su Borisa Vujčića MOST i HDZ i bacili ga lavovima, a sa druge strane idu Marić i Dalićka i uzimaju ugostiteljima, uzimaju građanima i dok se tu Vujčić brani sa jedne strane, Marić i Dalićka kupe novce. Vrlo jednostavno. Ugostitelji 50 tisuća njih obrtnika u Hrvatskoj koji rade će plaćati 12% više, ali ne, nema veze, gledajte Vujčića njega ćemo kontrolirati jer jede škampe, a vas 50 tisuća u tom trenutku će Marić i Dalićka skinuti za 12%. vrlo slikovito je to na ovaj način se može vidjeti. I u biti šta se radi? Ne vodi se računa o građanima, ne vodi se računa o tome šta je pravedno, šta je ispravno jer nije ispravno da nekome dignemo plaću šest tisuća kuna. Evo vam prijedlog za poreznu reformu. Dignite najveću stopu oporezivanja 50% na one najbogatije. Zašto to ne napravite? Nema potrebe da se sada tu pričaju priče o tome da li će ne znam ovaj imati i vidim da je to gospodin Bulj komentirao da li će saborski zastupnici imati veću plaću, pa stavite 50% na 20 tisuća kuna, na 22 tisuće kuna pa neće imati. Ali onda neće imati ni članovi uprave INA-e šest tisuća kuna više nego će imati pet, šest tisuća kuna manje. Da li je netko tko ima 130 tisuća kuna bruto plaće zaslužio da plati pet tisuća kuna više ili da mu vi poklonite šest tisuća kuna mjesečno da ima više za svoju plaću. To su prave stvari o kojima ovdje trebamo raspravljati.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Maras, da slažem se s vama treba razgovarati ovdje o važnim temama. Kada je u pitanju porezna reforma spomenut ću samo na primjeru Slavonije, ako se ugostiteljstvu povećava PDV onda je to u Slavoniji neodrživo. Nije isto imati kafić u Slavoniji ili recimo na moru jer vi cijenu piva ne možete spustiti ispod deset kuna na što je ministar upozoravao iako je PDV smanjen da se cijene u ugostiteljstvu nisu smanjivale. Dakle ta porezna reforma će se sigurno osjetiti u Slavoniji ali ono što se ne slažem kolega Grmoja, ono što se ne slažem sa kolegom Marasom on je rekao da su MOST i HDZ pripremali ovu poreznu reformu. Meni se čini da se MOST oko ovoga još nije očitovao, tako imam dojam i da MOST u ovoj reformi nije ni sudjelovao baš u izradi te reforme. Neka kolege iz MOST-a to demantiraju ako nije tako ali očekujemo da MOST oko toga kaže konačni svoj stav. A što se tiče HNB-a kolega Grmoja, onako kako je počelo, tako se nastavilo, ne znam je li će se tako i završiti. Mi smo '91. godine uveli novčani bon, taj se zvao HRD, hrvatski dinar. Sjećam se da su onda neki ljudi koji su znali voziti kamion odvezli puno toga novca u susjednu zemlju i onda vratili za nju vrijedne marke a jedan pojedinac je za taj riposao ispostavio račun od 3 milijarde kuna, čini mi se, da je tako nešto bilo. Dakle ono što je, što HNB od tog trenutka, a njoj je postavljen ovako općeniti cilj da ona zapravo je zadužena u članku 3. zadržavanja stabilnosti cijena. Zapravo HNB nikada više od toga nije niti radila, niti je kontrolirala ono što se na tržištu događa a ovdje se spominje i švicarski franak i drugi krediti. Danas, inače mi smo visoko eurizirana zemlja, pa evo kada prodajete auto ili stan, kada vas netko pita koliko tražite, ili kada nekoga pitaš koliko tražiš on kaže 10 tisuća, čak nije ni važno da spomene da se radio eurima. Sigurno se ne radi o forintama. Dakle, svaka promjena tečaja kune bi imala posljedice posebno na kredite građana. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Žagaru na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, spomenuli ste dobro da bi Slavonija kao što i u mnogo slučajeva ispašta kod promjena zakona ovdje je ispaštala možda i najviše jer je to najviše onih koji neće dobiti ništa. U Slavoniji najmanje ljudi ima novaca i neće imati koristi od porezne reforme koju provode HDZ i MOST. Isto kao što neće imati koristi, rekao sam 50 tisuća obrtnika je u Hrvatskoj, da sam ja predsjednik Obrtničke komore, ja bih tu kampirao ispred Hrvatskoga sabora. I pozivam sve obrtnike da dođu ovdje i da kažu ljudima iz MOST-a i HDZ-a šta misle o njihovoj poreznoj reformi a kada im dođu na kavu da im ne stave šećer, neka im kava bude gorka, neka vide da otežavaju ljudima kruh koji ne bi trebali otežavati. A sa druge strane, reći ću vam još jednom, oko HNB-a i toga šta se u ovom zakonu predlaže ja ne mislim da je to od krucijalne važnosti ali mislim da trebamo krenuti u tom smjeru. I volio bih da ovaj zakon nije najvažniji za MOST nego da je to porezna reforma i volio bih da taj zakon usvojimo zato što mislim da Europska središnja banka se ne može postavljati na ovaj način prema Hrvatskom saboru i prema državama članicama. Ne može, pa pogledajte malo šta je napisalo to u novinama, da je zakon s brda, s dola, da se ništa ne razumije, da se ne zna šta će se revidirati i da nije konzistentan i da se ne smije glasati. Pazite oni govore nama da ne smijemo glasati o izvješću HNB-a. Pa s kojim pravom? Pa mi smo ih postavili. Pa šta to znači da za 6 godina ne možemo ponovo birati novog guvernera HNB-a? Evo 2018. je izbor novog guvernera, tada ćemo glasati za svih 6 godina. Imamo pravo glasati, ako imaju pravo Česi imaju i Hrvati. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marasu na odgovoru na repliku. Za povredu Poslovnika javio se uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Povreda Poslovnika 232. Govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Ako se govornik udalji od teme, predsjedavajući, vi gospodine predsjedatelju ga morate opomenuti. Danas je tema o HNB-u, ni o reformama, ili možda je, možda je bila dopuna dnevnog reda, znači vaše je da, znači govornika ako se udalji a konstantno se govori o sasvim drugoj temi da ga opomenete, bilo o kome da se radilo. Hvala.
Zahvaljujem uvaženi kolega Bulj. Djelomično se slažem sa vašim stavom i razmišljanjem ali kada bi na takav način presuđivali ili sudili i oduzimali riječ onda nitko od zastupnika ne bi govorio po nikakvoj temi jer i u svakom izlaganju kolega zastupnika uvijek se govori o nekim drugim temama pa to bude uvod za glavnu temu. Ja bih apelirao na sve vas i zastupnice i zastupnice da se strogo držimo teme o kojoj raspravljamo a ovaj uvodni dio koji nas uvodi u temu da bude što kraći bez ovih velikih eskapada. Evo, zahvaljujem još jednom. Nastavljamo sa prijavljenima za repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Evo ja bih se zahvalio kolegi Marasu na podršci ovom zakonu i očito je da on i kolega Lalovac zastupaju jednu suverenističku poziciju u kojoj nećemo dopustiti da nam bilo tko iz Europe pa tako i nekakav činovnik koji je vjerojatno na nagovor guvernera Vujčića napisao ovo pismo da nam određuje hoćemo li mi u ovom Visokom domu glasovati o izvješću HNB-a ili nećemo. Ali očito je da unutar vašeg kluba, odnosno unutar vaše stranke postoje i nekakva drugačija razmišljanja, pa smo jučer čuli kolegu Saucha koji kaže da je ovo obračun sa guvernerom Vujčićem ili gospodina Bernardića koji se ovdje pojavi i onda konstantno ponavlja nekakvu mantru koja nema nikakve veze sa raspravom, znači nitko ne govori o destabilizaciji kune, monetarnog sustava, znači to uopće nije tema rasprave. Znači ja vam zahvaljujem što ste dali podršku i što držite čvrsto tu suverenističku poziciju. Slažem se s vama da ovo što je izašlo u Jutarnjem listu oko upozorenja zbog znači HNB-a da apsolutno ne stoji. Sve te primjedbe smo mi uvažili, znači mi ne želimo dirati u neovisnost HNB-a, radi se samo o ulasku revizije. A slažem se s vama da o izvješću HNB-a mi imamo pravo ovdje u ovom Visokom domu glasovati i tako poslati određenu poruku. Što se tiče ovoga da smo ja i kolega Bulj radili nekakvu analizu transparentnosti, mi sebi ne umišljamo da možemo napraviti takvu analizu isto kao što si ne umišljamo da možemo biti npr. kvalitetni ministri poduzetništva bez dana radnog iskustva u realnom sektoru. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Maras, izvolite.
Pa to je dobro za vas da si ne umišljate. To je dobro, budite čvrsto na zemlji, vi ste skroman čovjek, to se vidi na vama, samozatajan i skroman čovjek Nikola Grmoja. Znači ja vas pohvaljujem i tako nastavite i dalje u vašem političkom radu daleko ćete dogurati. A vama gospodine predsjedavajući zahvaljujem se što ste zaštitili zastupnike da mogu govoriti ne samo o temama o kojima žele da govore ljudi iz MOST-a, to je tzv. metkovićki poslovnik. Znači govoriš samo o onome šta mi iz Metkovića želimo da govoriš. Ja ću govoriti o onome što muči hrvatske građane i nitko me ovdje neće u tome spriječiti, ako mi se oduzme riječ to je po Poslovniku, ali opet sutra ću nastaviti govorit dalje zbog toga što to od nas građani očekuju. Što se tiče kolege Lalovca i mene tu ste u pravu, što se tiče kolege Sauche niste. On je rekao upravo u ovom kontekstu u kojem sam vam ja govorio. Bacali ste vučića lavovima a sa druge strane Dalić i Marić uzimaju novce ljudima. Vrlo jednostavna formula. Pogledaj tamo, znate ono kad netko pokaže pogle tamo gore šta ima, a dok ovaj gleda ovaj mu mazne iz džepa. Znači to je ta varijanta koju ja ne podržavam skretanja pozornosti sa najvažnijih tema i sa te strane građani od ovoga neće imati neke koristi. I još bi vam jednu, dao jedan savjet pošto ste mladi zastupnik, stječete iskustvo ali dobro ste krenuli, nastavite tako dalje, nemojte vjerovati portalima Direktno.hr, Dnevno.hr. Znači pogledajte životopis, poslat ću vam ga na mail pa ćete vidjeti di sam radio, šta sam radio. Možda nemam tako impresivnu biografiju kao vi, znam da nije lako ostvariti te uspjehe koje ste vi napravili ali nešto sam ipak radio i nešto naučio u životu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marasu na odgovoru na repliku. Slijedeći za repliku javio se uvaženi kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani zastupniče Maras, evo ne mogu ne primijetit na početku da je predizborna kampanja u SDP u punom jeku, da se malo našalim. Ali slažem se s vama u pogledu ovih suverenističkih izjava da i ja ću zaštiti i biti na strani svake stranke u ovom Saboru koja brani interes hrvatskih građana i da je ovo najvažnije mjesto na kojem moramo braniti suverenitet RH. Međutim, prije nekoliko mjeseci kada sam bio u MOST-u i pokrenuo ovu temu promjene Zakona o HNB-u skupljao sam potpise i skupio 45 potpisa zajedno sa doktorom Marićem Goranom. Žao mi je što tada nitko iz SDP-a nije dao potpis iako sam shvatio po razgovorima da bi ljudi dali ali razumijem i politički kontekst tada između HDZ-a-SDP-a ali se slažem s vama da je vrh HDZ-a tada snažno opnirao ovom zakonu i evo i ja ću danas pohvaliti ponovno MOST iako sam izišao iz MOST-a da ima političke hrabrosti da ovo dovede kraju. Slažem se s vama da treba raspravljati o monetarnoj politici ali se ne slažem s vama da mislite da ovaj zakon nije toliko važan i da je to obračun s ljudima, nije. Pa upravo zbog ovakvog Zakona o HNB-u ta se institucija ponaša kako se ponaša kao država u državi. Ali evo vas bi pitao jednu stvar na kraju, vidite nama je ovdje u pročišćenom dnevnom redu treća točka polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarivanja stabilnosti cijena i monetarne politike. Nije li ovo čudno i ja predlažem predsjedavajućem da ovo pomjerimo za jedno deset, petnaest mjesta jer nismo usvojili, čekajmo da se usvoji ovaj zakon, izmjene Zakona o HNB-u da možemo glasovati. Slažete li se vi s tim?
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Pa apsolutno se slažem. Znači nema smisla da raspravljamo o nečemu što će zakon obuhvatiti da se glasa o tome. To je naravno na vodstvu Sabora, oni to izvješće mogu staviti nakon što se usvoji ovaj zakon i u drugom čitanju. I ja to očekujem od predsjednika sabora gospodina Petrova da se ne raspravlja o ovoj temi dok god ne usvojimo ovaj zakon kako bi mogli i ja bi rekao materijalizirati ono šta ovdje MOST predlaže. To bi bila konzistentna politika. Ali dobro ste primijetili ono na početku što ste rekli. Znači da nema potrebe za 13 ruku ili 14, 15 ne znam koliko ih je. Ne bi ovo došlo na dnevni red i tu treba odat priznanje ljudima iz MOST-a jer bi dogovor Karamarko-Vučić ostao na djelu. To je bio jedan dogovor iz jednog restorana u Gradu Zagrebu i dosta čvrsto se držao. Ali kako se stvari brzo mijenjaju u HDZ-u očito i taj dogovor više ne vrijedi. Tako da s te strane dobro je da idemo u ovom smjeru i dobro je da ćemo HNB moći malo čvršće kontrolirati makar u ovom financijskom transparentnom djelu.
Zahvaljujem kolegi Marasu na odgovoru na repliku. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega potpredsjednik Hrvatskog sabora gospodin akademik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Maras, često u ovoj dvorani imamo prilike čuti razne demagoške izjave ali vi ste se ovako sa današnjim ubrojili među one istaknutije. Spomenuli ste ozbiljnost, a zar je ozbiljnost razgovarati o zakonima, o monetarnoj i poreznoj reformi koju nitko od nas nije vidio, koje nisu došle još u ovaj Sabor. I sve vaše spoznaje kao i moje spoznaje proističu iz onih portala koje ste vi spomenuli, iz medija itd. Prema tome, vi ste većinu svoga govora posvetili nečemu što niste pročitali jer taj tekst niste vidjeli, a pričali ste ovdje kako će 1,5 milijun ljudi ostati siromašno radi toga, spominjali da će neki dobiti ne znam ogromne sume novca, drugi će se osiromašiti itd. sve na bazi ničega, dakle na bazi činjenice da vi te zakone vidjeli niste uopće. Drago mi je da osim ostalih kvaliteta koje vi posjedujete imate i vidovitost, jer ste rekli da je HDZ, da vi iskreno podržavate ovo a HDZ nije iskreno podržavao ono priču o Franku itd. I da je sve ovo smišljeno samo zato da bi se ne znam guvernera Vujčića ocrnilo itd. Ali zar vi uistinu mislite da su svi potpuno zaboravni i da se ne sjećaju, da je upravo vaša stranka stavila guvernera Vujčića zato jer je bio osobni prijatelj predsjednika vaše stranke Zorana Milanovića, a sad najedanputa se stvari okreću potpuno drugačije i čini vam se da su svi to u Hrvatskoj zaboravili. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi potpredsjedniku Sabora gospodinu Reineru na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Reiner ne znam jeste li vi čuli za jednog čovjeka zove se Zdravko Marić. Jel' znate gospodine Zdravko Marić? Znam da je od nedavno u HDZ-u. Ne? Prije mjesec, dva, tri, ali je, čovjek je ministar financija. Pa ja ne znam o čemu vi govorite? Kakvi direktno, dnevno. Ne? Zdravko Marić je to izgovorio sve, ministar financija, član HDZ-a, član Vlade gospodina Plenkovića i ja se referiram na ono što je on rekao. On je rekao 900000 ljudi neće dobiti ni kunu, 600000 ljudi će dobiti 100, 150 kuna, a članovi uprave INA-e će dobiti 6000 kn mjesečno. Znači, Zdravko Marić član HDZ-a, član kabineta gospodina Plenkovića, znači pa mene sad iznenađuje jeste vi uopće bili u Hrvatskoj. Jeste bili negdje na službenom putu ako to sve skupa niste vidjeli. Moram priznati da sam konsterniran neinformiranosti gospodina potpredsjednika Reinera. Znači, ako govorimo o ovako ozbiljnim temama onda se morate barem elementarno informirati i da vidite tko je šta rekao. To je rekao sve vaš kolega gospodin Zdravko Marić. A sa druge strane, tko je koga imenovao i tko je s kim frend pa to u SDP-u nema tu konotaciju kao u HDZ-u. Znači, mi nemamo ako smo s nekim dobri obavezu prema njemu kao što je recimo u HDZ-u imaju obavezu prema gospodinu koji je konzultat od MOL-a, koji je bio intimus vašeg predsjednika, sjedio u Sheratonu svaki drugi dan sa njim. To u SDP-u nije ekskluzivitet. Znači, mi kada netko misli zaštititi hrvatske građane kao što smo mi to napravili kod švicarca, ako si s nekim prijatelj to nema veze. Družba je družba, a služba je služba gospodine Reiner [[Upadica Brkić: Hvala.]] Pa da, pepermint je družba, a Vlada i HNB je služba i onda doneseš zakon u korist 54000 hrvatskih obitelji. Tu mi vidimo veliku razliku za razliku od HDZ-a.
Zahvaljujem kolegi Marasu na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, meni je drago da i vi evo podržavate ovaj zakon i to s pozicije oporbenog zastupnika što vam želim da još i dugo dugo uživate u toj poziciji. I ako ovako nastavite ja mislim da ćete si tu uslugu i napraviti. Ja vas moram podsjetiti da je ovakva pozicija Hrvatske narodne banke na snazi od 2010. godine. Da ste u tih 6 godina 4 godine vi bili ministar i član Vlade i nitko vas nije priječio, dapače to je bila vaša dužnost ukoliko se niste slagali sa ovakvim Zakonom o Hrvatskoj narodnoj banci da ga predložite. Bili ste i ministar u Vladi. Međutim, taj zakon koji je danas o kojemu raspravljamo niste predložili niti vi, niti vaša Vlada. U međuvremenu se o izvješću Narodne banke glasovalo u ovom Saboru pet puta. Samo jedanput koliko se ja sjećam a čitavo sam vrijeme u Saboru smo se odlučivali za ili protiv tog izvješća. Čini mi se da je to bila 2013. godina, nisam siguran. Ali dakle svo vrijeme smo mi Izvješće HNB-a primali na znanje. U tom smislu je bio spor u prošloj Vladi da li će se ili neće se izvješće HNB-a primiti na znanje. Zbog toga je išla inicijativa gospodina Lovrinovića i gospodina Gorana Marića da se izmjenom zakona definira stav i mogućnosti Hrvatskog sabora kada je u pitanju izvješće Hrvatske narodne banke. Da tome nije tako ovaj zakon ne bi bilo potrebno ni donositi. I upravo da bi se to razriješilo ovaj zakon je dobrodošao da mi kao saborski zastupnici možemo se postaviti apsolutno prema izvješću Narodne banke. I ja se slažem s time da Hrvatski sabor i zastupnici imaju pravo odlučivati za ili protiv o izvješću Hrvatske narodne banke. No, podsjećam vas da ste tu prigodu imali i vi 4 godine a niste napravili, nego smo i za vrijeme vaše Vlade primali na znanje to isto izvješće. Toliko o odnosu SDP-a i vodstva Hrvatske narodne banke. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bačiću na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Bačić, evo kako vi meni želite dobro i ja vama želim dobro u budućnosti i puno uspjeha u radu i svega uz što ide. Iskreno vi ste sad tu se postavili kao kroničar šta se dešavalo proteklih pet, šest godina i rekli ste šta je tko mogao, šta tko nije. Ja se s vama mogu složiti. Da, moglo se. Moglo se i '95. ne ići u privatizaciju i '93. Ali kaj ćemo se sad vraćati 25 godina unazad? Znači, hajmo pričati o tome šta je bilo '93., '94., kako su se ljudi obogatili, kako je koja nepravda je napravljena. I onda znate tko bi za to bio odgovoran? A vi ste bili tada vjerojatno ste bili, ne znam sad jeste li bili dužnosnik neki, ali ste bili u HDZ-u i sudjelovali ste u toj priči. Zato kad se postavljamo iz pozicije kroničara dobro je ne okretati se iza sebe, nego postaviti stvari šta će biti u budućnosti. Ja se s vama slažem, moglo se puno toga napraviti. Mislim da je manji propust to što nismo izmijenili Zakon o HNB-u nego šta se desila privatizacija tijekom devedesetih godina. Mislim da ćemo se i vi i ja oko toga složiti. Evo klimate glavom. Znači složili smo se i ajmo napraviti nešto da budemo bolji u budućnosti. Ovo sa HNB-om je ionako mala sitnica, porezna reforma je ipak komad koji treba odvaliti i koji treba napraviti tako da naši ljudi osjete korist, a ne da se prodaje magla da kažu da će svi imati koristi od toga a koristi će imati vrlo mali broj ljudi. I ovi svi koji hvale po medijima tu reformu imaju debele koristi od toga. I porezni stručnjaci i konzultanti svi će oni imati više novca, svi će oni prodavati više usluga i svima njima to koristi. I zbog toga hvale. Ali ljudi koji nas danas gledaju neće imati nikakve koristi od toga i zbog toga sam protiv reforme.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marasu. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Ja ću poštovati Poslovnik i referirat ću se na ono o čemu ste govorili, a to je prije svega želim se složiti sa vama kada govorite da je veća transparentnost u radu HNB-a nešto dobro i da od toga ne treba bježati, da trebamo takav stav zauzeti i ne vidim tu ništa sporno. Međutim, ono što se moram složiti sa nekim kolegama prije mene je da li je ovo zaista od životne važnosti za hrvatske građane i za funkcioniranje Hrvatske države? Ja mislim da nije. Imali smo 10, 9, 7 koliko li jamstava, na kraju je to spalo na 1,5 rekao bih a to je HNB možda i HRT odnosno ne utjerivanje dugova HRT-a. No, ne pričamo o onim bitnim stvarima. Dragi moji kolegice i kolege ja vas želim pozvati u Općinu Voćin, jednu od najsiromašnijih općina u Republici Hrvatskoj usred Slavonije. Pa ću vam reći idite recimo u Lisičine koje su bile nadaleko poznate po svom arboretumu koji je uništen u Domovinskom ratu, koje su '91. godine imale 160 stanovnika. Znate li koliko ima sad po popisu? 6! A ja vam kažem ako ima 2 da je to dobro. To su problemi s kojima se jedna naša regija susreće i na koju mi vječito žmirimo. Mi raspravljamo o transparentnosti HNB-a, što je dobro, ali da li će ti ljudi biti motiviraniji živjeti u tim područjima, da li će tamo graditi svoju budućnost, da li će tamo odlaziti zbog toga? Pa ja kažem da neće. Kada govorimo o poreznoj reformi predlagao sam jednu jasnu mjeru da se strateški odredimo prema manje razvijenim regijama i da uvedemo neke porezne olakšice prema njima. Nismo to uveli nego imamo poreznu reformu koja bogatima daje više, a siromašnima ne daje ništa. I kolega Maras spominjete često INA-u i upravu INA-e i koliko će njihova plaća rasti. Pa to je možda motivirano i činjenicom da su prihodi jedne potpredsjednice Vlade njezinog kućanstva pali pa se ovdje želi nadoknaditi. Ali to su problemi, ovo o čemu sam pričao ranije, koji tište hrvatske građane. A ne to da li ćemo mi ovdje raspravljati o HNB-u ili ne. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Hajdukoviću na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Hajdukoviću držim se i ja Poslovnika ali ono što je puno važnije držim se interesa ljudi koji su nas birali i onih koji nas sada gledaju. Jer zbog toga i jesmo ovdje zastupnici. Vi ste spomenuli u biti ono što je moj kolega Branko Grčić, evo pozivam sve koji su ovdje i koji nas sada gledaju da odu na facebook stranicu kolege Branka Grčića koji je preciznošću neurokirurga skenirao poreznu reformu i napravio analizu tko od nje ima koristi, tko od nje nema koristi. I dobro ste spomenuli, da, nije možda korektno ići ad hominem ali činjenica je da članovi uprave INA-e će dobiti 6 tisuća kuna neto veću plaću za nerad, za zatvaranje rafinerije u Sisku, za to što se država ne protivi na pravi način zatvaranju rafinerije u Sisku mi ćemo nagraditi članove uprave u INA-i sa 6 tisuća kuna neto mjesečno većom plaćom. Ali nemojte zaboraviti Sisak je samo prvi, slijedi nakon toga ako to dopustimo i Rijeka. I to je interes hrvatskih građana i interes hrvatskih građana je za mene iznad Poslovnika Hrvatskog sabora mada se ja njega vrlo striktno pridržavam.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Kolega Maras vi ste hrvatski zastupnik u Hrvatskom saboru i dužni ste se držati Poslovnika kao i svi mi ostali. Još jednom apeliram na vas da se držimo teme o kojoj razgovaramo. Nije upitno da možete reći sve što želite ali mislim da bi bilo dobro i zbog odgovornosti da govorimo o temi o kojoj upravo raspravljamo. Sljedeći se za raspravu javio odnosno za repliku uvaženi kolega prof. Branko Grčić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Maras dakle ova priča oko reakcije ECB-a se možda najbolje očituje u jednoj tamo rečenici gdje kaže da se odredbe prijedloga ne bi trebale retroaktivno primjenjivati, posebno u slučaju imenovanja članova Savjeta HNB-a, to pretpostavlja valjda i guvernera. Znači, sve možete dirati ali nemojte dirati trenutnu postavu. Prema tome, očigledno je gdje su se pisale te rečenice koje su onda naravno verificirane u konačnici negdje izvan granica Hrvatske. Dakle, to je po meni podcjenjivački stav prema Hrvatskoj državi, narodu, prema nama koji sjedimo ovdje itd., itd. Drugo što sam htio reći jeste nešto da rasvijetlimo malo. Kao sudionik razgovora sa HNB-om između ostalog i u Vladi oko rješavanja problema švicarskog franka mogu posvjedočiti da je HNB i na najvišoj razini bio zastupljen u tim pregovorima i razgovorima u traženju modela koji smo u konačnici i našli. Istina je da su predstavnici HNB-a u toj situaciji ukazivali na trošak tog postupka, tog modela koji bi trebao biti preko 7 milijardi kuna. Međutim, isto je tako istina da su se predstavnici HNB-a vrlo jasno očitovali da s obzirom na stanje međunarodnih rezervi, dakle pričuva, da ne bi trebalo biti nekih većih šokova za stabilnost financijskog sustava. To smo jako pomno slušali. Predlagali su da se primjeni nešto više socijalan model koji bi obuhvatio brojkom 2500 ljudi umjesto ovih 55 tisuća koje je zakonom u konačnici obuhvaćeno a nakon svega toga su nam došli sa onim famoznim pismom sa deset točaka gdje su nas upozoravali o svemu i svačemu što se na svu sreću za sve nas nije ostvarilo i to je vrlo važna stvar da građani to znaju.
Zahvaljujem kolegi Grčiću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Za mene ovo što ste sada spomenuli i pismo koje Središnja europska banka poslala vjerojatno Ministarstvu financija i HNB-u, Vladi RH zaslužuje da se na to reagira. Znači niti jedan zastupnik niti jedna stranka u RH koja ima povjerenje i pravo da predlaže Hrvatskom saboru, ne zaslužuje ovakvu razinu podcjenjivanja i postavljanja s visoka. Pogledajte što piše u tom pismu, piše da ste predložili nešto što nikome nije jasno, a oni su kao educirani vrhunski stručnjaci. Pa ako oni ne mogu shvatiti, to znači da je napisana notorna glupost. E to ne smijemo dozvoliti. Ja mislim da nije, ja mislim da imamo pravo na ovaj način reagirati, mislim isto kao vjerojatno i kolega Grčić da je taj odgovor pisan u biti u Hrvatskoj, barem u korespondenciji sa HNB-om jer se nažalost Europska središnja banka postavlja u poziciju da je ovo njihova podružnica i oni će zaštititi de facto sebe. Štite sebe i svoje ljude, a mi štitimo građane RH. I s te strane još jednom ću reći, ako imaju pravo Česi glasati, zbog čega ne bi imali pravo glasati i hrvatski zastupnici. Jučer je to genijalno odgovorio viceguverner ovdje, vidio sam na televiziji, kaže to je samo u jednoj zemlji EU. Super, sada će biti u dvije. Hvala vam na potvrdi da je to o.k., da takva praksa postoji u EU, tako da gospodin Šošić vjerojatno nesvjesno nam je dao ovdje i za pravo da tako odglasamo.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Naravno da europski činovnik kada pošalje otvoreno pismo predstavničkom tijelu, naravno uz sugestiju u biti u cijelosti napisano iz HNB-a da je to sramotno i žalosno, da je to direktan udarac na suverenitet. Potpuni nadzor imamo npr. u Njemačkoj. Kako bi ovaj činovnik europski postupio prema Njemačkoj ili Francuskoj, Danskoj, Poljskoj, Švedskoj koji potpuni nadzor imaju nad svojim bankama? Vi ste kolega Maras govorili o reformama, da, vi kao ministar jedan od najefikasnijih od devedesetih po analizama gospodina evo možemo uzeti Grmoja i mene, zaista kažete da ove reforme na koje MOST imat će svoj stav, naravno u proceduri je, da li zaista vi kao ministar niste mogli utjecati da dvije milijarde kuna umjesto našim OPG-ovima, seljacima koji su eto i 50 tisuća otišli iz Slavonije, zašto kao član te vlade niste reagirali i zaustavili to iseljavanje tih seljaka, a ne tajkunima i gazdama OPG-ovima koji su naknadno otvarani otišle su te pare u džep. 50 tisuća samo iz Slavonije u tome vremenu dok ste vi bili ministar zbog toga iselilo. Da, skenirao je dobro ministar Grčić, ove porezne reforme koje još nisu ni došle u Parlament i MOST će imati svoj stav i ja kao pojedinac, kao saborski zastupnik jer nisam na klik jedan, dva. Da, ali upravo je on napravio izmjenu Zakona o regionalnom razvoju 2014. kao i moj Sinj, Gorski kotar i Liku dovelo na dno dan. Proglasio ih je razvijenim krajevima. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine Bulj prvo na pohvalama, puno mi to znači da sam po vama i gospodinu Grmoji jedan od najboljih ministara bio u prošloj vladi. A ja ću vam sada uzvratiti, ja sam dosta često dole u Dalmaciji idem svake godine skoro na Sinjsku alku, vi ste mi bili jedan od najdražih momaka, alkarskih momaka, zbilja ste ponosno nosili tu odoru i pokazali kako se hrvatska kulturna baština treba čuvati. Šteta što više niste momak, ali dobro, možda jednom kada izađete iz politike ćete opet biti alkarski momak. Ali ono što je puno bitnije, znači ovo kada govorite o poljoprivredi i novcima i iseljavanju, nažalost gospodine Bulj iseljavanje nije stalo, mi smo tome svjedoci svaki dan, bez obzira što ste vi i gospodin Grmoja došli na vlast. ja sam se nekako nadao da ćete kada vi i gospodin Grmoja dođete na vlast da će sve odjedanput stati, da će se Hrvatskoj početi vraćati ljudi jer kada vide tako kvalitetne zastupnike u Hrvatskom saboru, reći će gle zbilja moguće je u Hrvatskoj nešto napraviti. Ali nažalost i dalje se ljudi iseljavaju i nemojte se ne zaslužuju ti ljudi da se s njima na politikantski način ovdje govori. Znači vi to potežete kao da je to samo tako. Ljudi odlaze svaki dan i sad kada je MOST na vlasti nažalost i kada je bio SDP na vlasti. I to nema nikakve veze niti sa MOST-om niti sa SDP-om konkretno u ovoj situaciji, niti sa ovim što ste vi pričali oko poljoprivrede jer se ti novci nisu počeli ni koristiti, dok smo mi bili u poziciji, niti tajkuni, niti OPG-i. Ne zaslužuju ljudi da vi na politikantski način njih uzimate u svojoj raspravi. Evo to je jedino što vas molim u budućnosti, te ljude koji nažalost moraju odlaziti iz Hrvatske nemojte koristiti za sitne potrebe ovdje u vašim replikama.
Zahvaljujem kolegi Marasu na odgovoru na replici. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Anđelko Stričak. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Kolega Maras, pa u svojoj raspravi ste se dotaknuli i kruha i igara, zagrebačkih restorana, istraživanja i anketa i sve to povezali sa transparentnošću u radu. Najčešća riječ koju ste spomenuli u svojoj raspravi je bila transparentno ili transparentno. Pa evo kako to transparentno rade vaše kolege u Varaždinu. Uprskali projekt težak čak 800 milijuna kuna, najnovije od ovog tjedna. Naime, o čemu se radi? Varaždinska županija odnosno grad Varaždin i 10 općina provode projekat Aglomeracija. Projekat je težak 800 milijuna kuna od čega 70% daje EU. Raspisan je natječaj za prvu fazu, izabran je ponuditelj i 5 ponuditelja se žalilo na izabranu ponudu. Svim petero su žalbe uvažene od strane državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. A evo zbog čega. Tvrtka iz Izraela je važne podatke poslovnom tajnom. … [[Govornik se ne razumije.]] u rješenju navodi da je to zabranjeno Zakonom o javnoj nabavi te da gospodarski subjekti ne smiju označiti tajne podatke o jediničnim cijenama, iznosima pojedinih stavki, cijeni ponude te podatke u svezi sa kriterijima odabira ponude. Znači netko proglasi tajnom jedinične cijene svoju ponudu i za vaše kolege je to najprihvatljivija ponuda. I to je transparentno. Molim komentar, hvala.
Zahvaljujem isto tako na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Maras, izvolite.
Gospodine Stričak vi ste mene zamijenili sa nekim, ja nisam iz Varaždina. Ne nisam, niti radim u, koja je to firma, ne znam, niti sam tamo ikada radio, niti su to moji kolege. Znači ja tamo nisam bio zaposlen niti iskreno znam išta o tom slučaju. Jedino što ovdje mogu konstatirati da dobro da vas nije gospodin Bulj slušao jer bi 232 potegnuo. Znači da se ne govori o temi. Tako da, iskreno nemam te informacije, ne znam o čemu se radi, niti su to moji kolege ali mi je žao ako je netko izgubio posao od 800 milijuna kuna koji se mogao uložiti u Varaždinu.
Zahvaljujem kolegi Marasu na odgovoru na repliku. S ovime smo završili sa replikama po ovoj raspravi. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu javio uvaženi kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Vratimo se ponovno na temu ovog zasjedanja. Znači Prijedlog izmjena Zakona o HNB-u. Dvije su godine zanimljive glede promjena Zakona o HNB-u, to je 2008. je godina i 2013. 2008. godine na vlasti je bio HDZ, 2013. na vlasti je bio SDP. Zašto to konstatiram? Pa iz jednostavnog razloga, odnosno da postavim pitanje znate li tko je tada predložio izmjene i dopune Zakona o HNB-u? Pretpostavljam da ne znate, sam HNB. I gospodo vi ste to prihvatili i zato imamo problema ovakvih kakvih imamo. Međutim, evo OK, danas je dobro čuti koliko vidim da smo ovdje svi manje-više suglasni da ovo treba promijeniti. I ponavljam svoju podršku MOST-u u kojem dok sam bio sam započeo ovu inicijativu. I ja sam danas sretan zastupnik a biti ću još sretniji ako se ovo izglasuje. Ovim izmjenama iz 2008. i 2013. što se ovdje desilo? Ovdje je HNB definiran kao nadnacionalna institucija. Pa zato nam i pišu jučer ECB-a ovo što pišu i maltene ponižavaju nas kao da smo iz Afrike zemlja, da ne znamo što radimo. To je sramotno i to ne možemo dopustiti. U ime stranke Promijenimo Hrvatsku žestoko se suprotstavljamo takvom načinu jer je riječ o omalovažavanju Hrvatske. Međutim ima jedna vrlo loša stvar za svaku zemlju a to je kada ona ne primjenjuje dio suvereniteta koji još ima a mi još imamo monetarni suverenitet. Zašto? Imamo kunu, imamo Središnju banku. Ali gospodo, nije nama zabranio netko izvana da to koristimo nego oni koji vode HNB odustali su od monetarnog suvereniteta i skoro su iz opticaja protjerali kunu. I zato ovima koji govore danas, kolegicama i kolegama vjerojatno nisu dovoljno upućeni. Kao čovjek koji se 26 godina bavi ovom problematikom kažem daleko veća šteta je napravljena monetarno kreditnom politiko u Hrvatskoj od svih ratnih šteta koje su se desile u Hrvatskoj i poslije toga. Nemam vremena za obrazlagati to. U tom kontekstu HNB je danas, ne poznaju zakoni o središnjim bankama u EU ovakvu razinu i ovakav način neovisnosti. Zašto? Jer naša Hrvatska narodna banka je najviše neovisna ustvari od odgovornosti. To je važno ovdje naglasiti. Mi 20 godina nemamo nikakve kontrole demokratske nad HNB-om od strane zakonodavne vlasti RH a to je Sabor. Nekoliko primjera, mandat tamo viceguverneru i guverneru može trajati doživotno ako se ne promijeni ovaj zakon. Tamo ima viceguvernera koji su već na funkciji 25 godina. Jedan ima 75 godina dobrih. Prema tome, ovdje je potpuni nered. Toga nema ni u protokolu, statutu ECB-a i niti jedne druge znači Europske središnje banke. Ovdje se ne traži ništa drugo nego da se usuglasi razina Zakona o HNB-u sa postojećim zakonima u EU a to je ispod ovih standarda a ja ću vam od nekoliko stvari od toga sada nabrojati. U tom kontekstu niti jedna, ekspertni tim koji je radio nekoliko mjeseci za stranku Promijenimo Hrvatsku, mi smo ustanovili da nijedna središnja banka nema više od 2 do 4 viceguvernera, kod nas ima 6. Guvernera, viceguvernera u EU, Središnjim bankama imenuje u pravilu predsjednik, kralj ili kraljica na prijedlog Parlamenta ali ih i razrješuje. Ovdje je definirano tko imenuje ali namjerno nije definirano tko razrješuje. Prema tome, jel je nama, jel vama jasno o čemu se radi ovdje? U tom kontekstu o politici zapošljavanja u HNB-u nemam dovoljno vremena govoriti ali ona je klijentelistička, tamo se za funkciju, znači za čovjeka traži funkcija a ne za funkciju određeni kandidat na javnom natječaju. Sve se obavlja unutar institucije. U tom kontekstu ono što želim posebno naglasiti ovaj Zakon o HNB-u koji sada postoji on je u koliziji i suprotan je prema nekoliko zakona u Hrvatskoj, razumijete? On je suprotan Zakonu o računovodstvu, Zakonu o kreditnim institucijama, Zakonu o platnom prometu, Zakonu o državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga, Zakon o predstečajnoj nagodbi i zaštiti potrošača i nekim direktivama EU. Jučer sam saznao da je netko pitao Ministarstvo financija jer vi znate da je ovaj sadašnji Zakon o HNB-u suprotan svemu ovom? Oni su se šokirali i rekli ne znamo. Prema tome, u ovoj se zemlji ne zna tko pije a tko plaća. U tom kontekstu mi smo se fokusirali i u ovom zakonu u novoj verziji koju smo pripremili da HNB djeluje preventivno prema bankama da ne dođe do njihove propasti da se utješe, da se suprotstavi i protuzakonitom poslovanju kreditnih institucija. Međutim, šta se ovdje desilo? Od zadnjeg Zakona o HNB-u 2013. propalo je nekoliko manjih banaka, Obrtnička-štedna banka Zagreb, Credo banka Split, Centar banka Zagreb, Naba banka Zagreb, Primus banka Zagreb pri čemu je HNB propustio na vrijeme detektirati probleme. Tamo je poslao svoje povjerenike, oni nisu ništa napravili i sve su te banke otišle ili u stečaj ili u likvidaciju. Ovo su ozbiljne stvari gospodo, ovdje je riječ o krvotoku hrvatskog gospodarstva i ovdje su se pokazali dvostruki kriteriji u nadzoru i regulaciji banaka od strane HNB-a posebno prema manjim bankama. Prisjetite se one situacije u Splitu prije nekog vremena kada je jedna banka bila blokirana ali onda na neko kratko vrijeme par sati odblokirana da bi netko podigao 9 milijuna kuna i odmah potom je ponovno blokirana. Jeli netko snosio odgovornosti za to? Nije. Zato je važno da ovo stavimo pod demokratsku kontrolu. Zato se oni protive ovom zakonu koji se predlaže. U ovom kontekstu dakle želim još neke stvari reći. O čemu se ovdje radi? Ovdje se radi o tome da mi moramo vratiti znači odgovornost HNB prema Hrvatskom saboru koji imenuje i guvernera i viceguvernera. Ovo je najviši dom i ovdje se moraju polagati računi za i dobru i za lošu politiku. Mi ne želimo HNB kao državu u državi. On je danas jedina državna institucija koja nije pod nadzorom države. Pa gdje to molim vas ima? I oni to debelo koriste. O izvještajima o poslovanju HNB-a moram se glasovati u ovom Saboru. Pa tako se glasuje i o Europskoj središnjoj banci i u drugim središnjim bankama i molim one koji govore suprotno da ne manipuliraju podacima. Ukoliko se ne budemo tako postavili prema ovome što se dešava mi kako saborski zastupnici ne obavljamo svoje dužnosti prema Ustavu i prema građanima koji to od nas očekuju. I sad ću još samo kratko završiti. Promjena i to šira promjena Zakona o HNB-u je imperativ i dobro je ponovno ponavljam da je MOST da je u ovakvoj političkoj situaciji da nametne ovu promjenu, ali ona se zaista mora šire provesti. Ponavljam gospodo iz MOST-a ovaj zakon vjerojatno niste primijetili on je u koliziji sa nekoliko najvažnijih zakona u Hrvatskoj i nekim direktivama o EU. U tom kontekstu evo držim u rukama novi prijedlog novog Zakona o HNB-u. Ima 131 članak. Radili smo nekoliko mjeseci na njemu. Mi ga nesebično u ime stranke Promijenimo Hrvatsku želimo dati predlagatelju ovog zakona da zajedno nesebično radimo na ovome svi u ovome Saboru, da napravimo zakon koji će ovu instituciju par excellence važnu staviti pod demokratsku kontrolu. Ovdje nitko u ovom Saboru ne govori o tome da se ovdje treba propisivati kako će se voditi monetarno kreditna politika, ne. Ali želimo sve drugo znati jer vlasnik HNB-a je hrvatska država odnosno hrvatski građani. I ovdje se moraju podnositi računi. U suprotnom vidimo kako se svisoka obraćaju pismima pojedinci a sad šaljem poruku i Europskoj središnjoj banci vi gospodo iz Europske središnje banke pa zar ne vidite da upravo takav pristup ne samo prema Hrvatskoj već i prema drugim zemljama dovodi do dezintegracijskih procesa u EU. Prema tome i tamo imamo deficit demokratskog ponašanja. O tome se radi, ovo je prevažna tema i dobro je da ovdje ima MOST, Živi zid, Promijenimo Hrvatsku, Snagu i ostalo da snažno idemo u pravcu promjena i da ovaj jedan zatvoreni netransparentan i klijentelistički sustav u HNB-u konačno razgradimo ali u skladu sa demokratskim normama, sa direktivama EU da ne bude u koliziji sa postojećim zakonima koji postoje u Hrvatskoj. U tom kontekstu evo to bi bilo ono što sam vam htio reći. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na ovoj raspravi. Imao nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega Lovrinoviću drago mi je na ovom vašem izvješću koje ste sada dali Sabor, ali me posebno čudi za 26 godina da ni lijevi, pa ni desni i nitko dosada nije obratio pažnju i pokušao taj zakon prije vas primijeniti onda bi vjerojatno građani i naši gospodarstvenici bili u sasvim jednom drugom okružju, bili bi u puno boljem svjetlu i bila bi država sigurno stabilnija i ne bi imali ove probleme koje imamo i s ovrhama i svime jel bi vjerojatno Narodna banka štitila građane od velikih kamata i svega ostalog što se dešavalo. Međutim, ja sumnjam u ovo sve što se priča, što je malo prije Maras rekao radimo da bi zaštitili građane. Imali smo dovoljno vremena i vidimo sami da građani nisu zaštićeni dovoljno od nas saborskih zastupnika. I meni osobno kao čovjeku je drago danas vidjeti da otprilike svi isto govorimo, da želimo promjene napraviti u Narodnoj banci. Samo se ja plašim kad bude sve to riješeno da većina neće napraviti korak nazad, natrag. Zašto? Pa ja sumnjam da i to tada ljudi i naši stručnjaci i pravi ekonomisti, vaše kolege koji su sjedili u vladama nisu se mogli sjetiti to da naprave novi zakon i da izglasamo u Saboru i da krenemo, jednom na kraju da krenemo u nekakav smjer koji bi ovim građanima donio prosperitet. To mi liči isto ovo što se desilo malo prije neki dan u Orašju, gdje su ljudi koji su branili taj dio enklave male, gdje je poginulo 300 ljudi braneći taj. Onda su drugi koji su napali ili osude i zatvore te ljude, pa tako da ovo mi sve malo liči na jednu nedosljednost i bojim se opet ponavljam kada Europa nešto kaže mi ćemo ovdje u Saboru kad budemo to glasali opet korak nazad i ostat ćemo tu gdje jesmo i ako se to dešava i bude desilo tako onda mi ovdje nismo potrebni, ako mi ne možemo riješiti ono što je za boljitak naših građana u ovom Saboru. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mišiću na ovoj replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lovrinović, izvolite.
Uvaženi zastupniče Mišić, vi pitate zašto ovih 25 godina nije se ništa na tom području napravilo. Pa znate ovo područje dosta skriveno ljudima, jer su novčani, financijski tokovi posebno danas u ovako tehnološki razvijenom svijetu ostali dosta velika zagonetka i oni su slabo vidljivi ljudima koji nisu stručnjaci za to područje. Ali bankarski sustav, monetarni sustav je krvožilni sustav svake ekonomije. Kao što krvotok snabdijeva naše stanice organizma hranom, tako banke monetarni sustav snabdijevaju, čitav gospodarski sustav novcem, a na tome je moguće funkcionirati. Iz tog razloga postavlja se pitanje zašto je 92% hrvatskih banaka prodano? Oni su nam govorili da je to zbog globalizacije, da ćemo biti efikasniji, da će biti ovako, onako. Pa pogledajte koliko je u zapadnoeuropskim zemljama u Austriji, Danskoj, Francuskoj, Italiji koji je tamo udjel, postotak stranih banaka. 10, 20, 25%? Ali ne 92%. Vidite to je bila ta tranzicija, tu smo strahovito puno izgubili. A kad jedna zemlja nema barem 50% svojih banaka i kad ne upravlja suvereno svojom monetarnom politikom ona ne može provesti nikakvu ekonomsku politiku. Pa prema tome, kao makroekonomist govorim da treba svakome bit jasno da nema te Vlade u Hrvatskoj koja će moći nešto napraviti dok jedan dio ovoga ne promijenimo. I zato vidimo da neke zemlje Višegradske skupine na jugoistoku Europe mijenjaju praksu ponašanja.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolega Lovrinović, ja se zahvaljujem i na raspravi, znači i na vašoj inicijativi još u prošlom sazivu ovog Sabora kad smo zajedno, znači prikupljali te potpise za izmjenu ovog zakona. Slažem se s vama da je nevjerojatno i da protiv toga treba ovaj Visoki dom ustati, da neki činovnik iz Europske centralne banke na nagovor guvernera Vujčića šalje ovakvo pismo. Osim što je to sramotno, sramotno je i da je naš dnevni list Jutarnji list staje na stranu Europske centralne banke i kritizira MOST kao političku opciju zbog ovog našeg zahtjeva. I mislim da svi zajedno trebamo protiv toga ustati u ovom Visokom domu i ne dopustiti da nam netko iz EU, neki činovnik određuje što ćemo mi kao Visoki dom raditi. Ako već druge zemlje u EU poput Češke imaju mogućnost glasovanja o izvješću HNB-a, a brojne zemlje imaju mogućnost, znači kontrole, odnosno državne revizije unutar njihovih središnjih banaka. Zahvaljujem se što ste stali uz ovaj prijedlog, a ovaj vaš prijedlog zakona koji ste dali, znači moramo postići konsenzus u ovom Visokom domu. Mi nemamo ništa protiv ako je on na tragu ovoga što smo mi predložili, ako on ne zadire u neovisnost, znači HNB-a i ako oko tog prijedloga dobijemo suglasnost znači većine zastupnika u ovom Visokom domu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lovrinović. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Grmoja, ja sam svoju funkciju u ovom Saboru shvatio u interesu hrvatskog naroda i građana koji su mi ukazali povjerenje da budem tu i da branim njihove interese. I zato nema veze gdje sam bio, zašto sam otišao ili s kim ću sutra također podržati neki prijedlog ako je on, znači u obrani hrvatskih nacionalnih interesa. Ovdje su napravljene ogromne štete. Ovdje je riječ o tome da nam neki činovnici kao što kažete šalju dopise da treba ovo ili ono napraviti. Dakle, ona institucija koja je toliko zatvorena kao što je Hrvatska narodna banka zakonito svaki sustav, institucija koji je dugo vremena zatvoren unutra mora doći do negativnih promjena, mora doći do deformacija. Mi imamo jedan vrlo deformirani monetarni sustav koji je ovu zemlju, koji je naš izvoz bacio na noge. Ovdje nemam namjeru držati predavanje jer nisu ni okolnosti, a ne dopušta mi vrijeme o tome vi biste se zgrozio, da mi uopće ne koristimo ono što nam zakon, što nam Statut Europske središnje banke dopušta a to je da upravljamo svojim novcem. Jer ja vam napominjem mi nismo još euro, mi imamo još svoju središnju banku. Međutim, koncepcija ljudi koji sada vode HNB i prije bila je da što prije maknu kunu iz optjecaja i da što prije uvedu euro i mi bismo danas bili kao Grčka gospodo. I oni su sve učinili, sad kad je propao taj plan oni ništa ne govore, a oni su to zakuhali. Pa i jedan guverner prije dobio je prestižnu navodno svjetsku nagradu a svi koji su takve nagrade dobili u srednjoj i jugoistočnoj Europi njihove su ekonomije ubrzo upale u teške probleme.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lovrinović spomenuli ste utjecaje HNB-a na zakonodavnu vlast. Ja bih spomenuo nekoliko utjecaja koji su bili vrlo negativni u povijesti. Prvo '93. i '94. godina gdje je HNB progurao valutnu klauzulu kroz izvršnu i zakonodavnu vlast, a pritom nisu propisana nikakva ograničenja za valutnu klauzulu. To je bila katastrofa kao što se vidi iz primjera švicarski franak. Sljedeća stvar, početkom 2014. stupile su na snagu izmjene i dopune Zakona o potrošačkom kreditiranju. Osobno sam sudjelovao u izradi toga zakona. Na klupama ovdje u Saboru bile su kvalitetne izmjene i dopune toga zakona gdje je bilo predviđeno da se promjenjiva kamatna stopa mora izraziti pomoću početnog fiksnog dijela kamatne stope i promjenjivog parametra. U zadnji trenutak bivši ministar Linić miče sa saborskih klupa taj prijedlog izmjena i dopuna i stavlja novi prijedlog sa ograničenjem kamatne stope 3,23%. Ne piše baš tako u zakonu ali tako je ispalo na kraju. Ja vjerujem da je tu HNB ustvari znam da je tu HNB imao svoj utjecaj, da su ga banke pritiskale i da banke nisu dopustile da se već tada uvede u pravne poslove početna fiksna kamatna marža koja nije ugovorena na vrijeme. Govorili ste o utjecajima kada je donošen Zakon o HNB-u i izmjene Zakona o HNB-u. Govorili ste o klijentelizmu. Klijentelizam nije prisutan samo u HNB-u klijentelizam je prisutan u kompletnom državnom sektoru i zbog toga smatram da će biti potrebno u nekakvoj doglednoj budućnosti donijeti određene zakonske odredbe kojima će se regulirati način napredovanja u državnom sektoru prema mjerljivim kriterijima. Nije dopustivo da napredovanje u državnom sektoru ovisi o politici. Toliko, hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Aleksiću. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Lovrinović. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Aleksić vi dolazite iz Udruge „Franak“ koja je postigla jednu veliku pobjedu nad sustavom u koju nitko nije vjerovao osim vas i nas nekoliko, i ja sam surađivao s vama. I sjećam se dobro onog dana kada je 30-ak tisuća razočaranih, ljutih građana išlo Ilicom i kad je jedno 10 tisuća došlo pred HNB. To je otprilike bilo prije možda godinu i pol dana. Od tada se može govoriti o HNB-u. Nitko dotada nije smio prstom uprijeti, Živi zid se također tu treba odati priznanje priključio tome, moja malenkost znači sada i stranka koju vodim Promijenimo Hrvatsku. Mi smo promijenili odnos znači senzibilizirali javnost o tim događajima. Ljudi su u pravilu govorili pa ne možete ništa, što ćete tu napraviti, pa vidite to je sustav, to je nemoguće. Ali sad se vidjelo da se može napraviti. I u tom kontekstu zaista moramo vjerovati sami u sebe. Jer što će nama ova država, zbog čega su toliki poginuli za nju ako će sada dijelove suvereniteta nama netko krčmiti a da to nitko nije zakonom ni tražio ili nije potpisao međunarodnim ugovorom. U tom kontekstu zaista ovaj Sabor, moramo svi biti odgovorni prema građanima koji su nas izabrali i čvrsto štititi interese i građana i gospodarstva i ove države. Monetarni suverenitet imamo ali on je sad fiktivni, oni ga ne žele provesti. Mi znamo kako ga treba provesti jer treba resuverenizirati, uvesti kunu, dati joj prostora. A ne ovisiti o devizama, o stranom kapitalu. To je jedan potpuno neokolonijalni model.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću. Sljedeći za repliku javio se uvaženi kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala. Cijenjeni kolega Lovrinović dugo smo zajedno sudjelovali evo i tijekom proteklih izbora u pripremama, radu, u svemu dijelili puno uspjeha i neuspjeha, sreće, tužnih trenutaka i meni je drago da oko ovoga prijedloga zakona o izmjenama i dopunama dijelimo sreću. Ja sam pogotovo bio sretan jučer kad sam vidio dopis, znao sam da smo nekoga uzdrmali, nekog smo dignuli sa stola. A s nama tu sreću vjerojatno dijele i škampi i tune koje pripremaju japanski kuhari jer oni su preživjeli jučerašnji dan, netko nije imao vremena za jelo, netko nije imao vremena za masažu, mislim da će maseri biti nesretni sa jučerašnjim danom. I upravo je ovo sve skupa naša rasprava gdje smo napravili jednu veliku suglasnost pokazala da je jučer netko morao poduzeti korak i taj korak je zapravo udarac nožem u leđa ovoj raspravi koju smo kvalitetno vodili i koja je vodila prema cilju a radi čega? Radi toga kad pogledam na ovoj tablici tko ne radi reviziju učinkovitosti centralne banke, kad vidim Grčku i nas onda stvarno znam da smo na dobrom putu. I da kad uvedemo Državnu reviziju u HNB više nećemo morati raspravljati o škampama, o masažama nego ćemo o učincima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lovrinović, izvolite.
Uvaženi zastupniče Panenić vidim da imate jako puno informacija na što se ne treba trošiti novac HNB-a. Jučer ste govorili i o plaćama visokim. To je isto državna ajmo tako reći državna institucija. Zašto su tamo takve plaće enormne? Što se tamo ustvari dešava? Međutim ja bih vas ovdje upozorio na jednu stvar jer ajmo zajedno već počnimo konačno u ovom Saboru funkcionirati oko važnih stvari zajedno, vidite, vi ste predložili ove tri izmjene. One jesu, ustvari one su iste, one koje sam i ja dok sam bio u MOST-u pokrenuo, potpuno iste, ali nakon toga išao sam šire sa ekspertnom skupinom tražiti i sada vam skrećem pažnju da je i vaša odgovornost i nas svih da ako ode ovakve izmjene samo tri, a unutra je niz odredbi u postojećem zakonu koje su u koliziji sa drugim zakonima RH, onda i vi kao predlagatelj, a i mi snosimo odgovornost za nečinjenje. Zato je ovaj prijedlog koji vam nesebično nudim da zajedno na njemu finiširamo ga, vi ćete vidjeti da on nije protivan niti drugim zakonima RH, niti statutu Europske središnje banke, dapače, s tim je dobro usklađen. I ajmo napraviti konačne ove izmjene zbog kojih ćemo biti ponosni i koji će HNB vratiti pod demokratski nadzor koja treba biti neovisna, ali koja treba biti odgovorna. A ne da ovdje dolaze polagati račune izvještaje najčešće zamjenici guvernera, pa čak ako im se ne svidi oni dignu nos i napuste ovu dvoranu bez ikakve isprike.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Htio bi samo reći jednu misao koja je recimo dosta zanimljiva koju je rekao profesor Lovrinović, on je rekao da je HNB propustila spriječiti recimo slom par banaka, malih hrvatskih. Ja bih rekao da nije propustila spriječiti već da je HNB izvršila agresiju na njih i zapravo ih namjerno likvidirala sa ciljem eliminacije konkurencije odnosno s ciljem održavanja oligopola, nekolicine stranih banaka koje drže u biti 98% našeg bankarskog sustava. Druga replika bila bi na temu pritisaka iz Europske središnje banke, gospodin Grmoja ih naziva činovnicima koji imaju podršku moralne nakaze, čudovišta, monstruma i masona 33. stupnja Marijana Hanžekovića koji uporno truje, zagađuje i vrijeđa putem svojih medija sve one koji ne slažu sa njegovom vizijom Hrvatske. Htio bih ovom prilikom reći da se nemamo čemu čuditi takvim udarcima i napadima i da će ih biti sve više kako će vrijeme prolaziti. Također molim građane da ne vjeruju izdanjima Hanza Media jer njihov vlasnik je osoba kojoj su interesi čitatelja kako novina tako i pretplatnika HRT-a na zadnjem mjestu. Radi se o čudovištu u punom smislu te riječi koja je pet godina mene vrijeđalo i teroriziralo i nastavlja i dan danas sa svojim pamfletima što u Jutarnjem listu što u Globusu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru. Odgovor na repliku uvaženi kolega Lovrinović.
Uvaženi zastupniče Pernar, to se može što ste rekli o malim bankama tako i nazvati, vi ste to samo na jedan otvoreniji način rekli. A uistinu je riječ o čišćenju bankarskog tržišta od malih banaka. Ja neću spominjati ime banaka, ali jedna banka u Splitu, ima ovdje vas Dalmatinaca, koja je prodana strancu ljudi misle da je iz te zemlje došao ogromni kapital, ona se dva puta prodavala i najviše su na tome strani investitori zaradili. Kako ona danas posluje? Malo je kapitala došlo izvana, ona vrti akumulaciju iz Dalmacije i to je to, a propada gospodarstvo. Ali nešto bih vam drugo rekao, sjećate li se prije jedno tri mjeseca kada su specijalci slovenski upali u Slovensku središnju banku, sjećate li se toga, jel netko čitao? Digla se isto gužva iz Europske središnje banke, čak je guverner pisao pismo, a šta se tu pokazalo? Pa tu se pokazalo da jedna mala Slovenija, duplo manja od Hrvatske, pokazala se velikom državom. Zašto? Jer su imali osnovane sumnje jer je i tamo bilo nekih protuzakonitih djelovanja, oni su došli u ured i guvernera, izuzeli informatičku opremu određene spise, odnijeli da se napravi pravosudni ovaj. Pa zamislite da je tako nešto ne daj Bože u Hrvatskoj napravljeno? Pa dajte molim vas učinimo ovu državu već jednom državom. Tako se danas pokazuje domoljublje. Ako se prije dokazivalo u rovovima kao što je i hvala vam svima za to, pa nemojmo to danas krčmiti, borimo se za ovu zemlju na ovim frontovima, na ovim pitanjima.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu javio uvaženi kolega Tomislav Saucha. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Slažem se sa kolegom Marasom koji je danas ovdje rekao da svrha ovog zakona nije definitivno da građani žive bolje. Uz svo dužno poštovanje ne vidim kako će od ovoga zakona građani živjet bolje. Svrha ovog zakona isto tako nije ni čak ni unapređenje rada HNB-a kao institucije. Svrha ovog zakona je kao i svrha svih zakona koje je MOST do sada uputio skoro svi koje je MOST uputio u proceduru obračun sa nekima. Ja ovdje nisam branio guvernera Vujčića ni kao osobu, pa čak ne kao instituciju, nego sam branio princip da se zakoni ne bi trebali pisati za pojedinca, koliko god on nekome bio iritantan. Rekao sam jučer, pa ću to reći i danas da smisao ovog zakona je obračun sa jednim pojedincem. Evo to mi je zamjerio gospodin Grmoja, ali nažalost to je istina. Svi vaši zakoni koje ste vi ovdje poslali, skoro svi su u suštini instrument da bi se s nekime MOST obračunao. da bi se sa nekime MOST obračunao. U pravilu imaju ime i prezime, imaju oči, uši i nos, imamo Zakon o HRT-u, koji je smisao njega, je, naravno nastoji se olakšat građanima da manje plate u ovrhama ali u principu obračun sa jednim nakladnikom, jednim odvjetnikom, pa se tome zakonu nadjenulo ime lex Handžeković. Pa onda imamo Zakone o izboru zastupnika i Zakon o izboru lokalnih čelnika koji su bili pisani a ustvari za obračun sa jednim gradonačelnikom koji vam je problematičan, ne možete ga pobijediti pa je taj zakon dobio nadimak lex Vlahušić. Zakon o ovrsi je bio napisan iako ima dobru namjeru da otupi oštricu u Živome zidu, da tu malo uđete u njihov prostor. A ovaj zadnji zakon o kojemu danas razgovaramo, definitivno moramo nazvati lex Vujičić. Osim što se sa sitnim zakonima vi obračunavate sa nekim pojedincem ili sa nekom grupom ili organizacijom svi ti zakoni imaju još jednu svoju dodirnu točku a to je da su katastrofalno loše napisani, nepripremljeni, amaterski i na to smo cijelo vrijeme upozoravali. Vi ste jučer sami priznali da ste ovaj zakon napisali jer vas zanima kako se trošio novac u HNB-u i gdje je sve putovao gospodin guverner i jesu li ti putevi bili opravdani. Mislim ja stvarno ne vidim kako će to pomoći iako ja mislim da je legitimno pitanje na koje svi mi moramo dobiti odgovor. I da se razumijemo nemojte misliti da nas to u SDP-u nije iritiralo kada smo čitali o tome. To sam jučer nešto bio o tome govorio ali nisam stigao jer sam imao jako malo vremena, nas je to itekako iritiralo. I mislim da bi to trebali znati i da bi trebali mi ovdje u Saboru dobiti tu informaciju. Ali ja ne vidim kako će to pomoći bilo kome osim MOST-u da politički poentira, da kaže evo, netko koga je tamo stavio SDP je ne znam proveo 300 ili ne znam koliko dana na putu, ne znam, odsjedao u takvim i takvim hotelima, proveo toliko i toliko vremena u zraku. Dakle osim toga ja ne vidim nekakav drugi smisao, dublji smisao ovog zakona. Da, guverner će morati doći ovdje u Parlament, podnijeti će nam izvještaj i mi ćemo glasati o tome. Vi imate većinu i vrlo vjerojatno ćete glasati protiv. Pa ćete glasati protiv prvi put, drugi put, doduše ne postoji u zakonu, nisam vidio da je predviđena sankcija šta se dešava ako mi kao Sabor tj. vi kao većina odbijete izvješće guvernera, da li će to značiti njegovo razrješenje, ne znam. Mislim, MOST ima pretenzije i prema tome mjestu. Podsjetiti ću vas, mislim doduše nikada to nije bilo službeno potvrđeno ali o tome itekako bilo govorkalo da jedan vaš član koji će mi sada sigurno replicirati, tj. bivši član je imao itekako želju i volju postati guverner HNB-a. Nekako mi se čini da je ovo na tragu osobnih ambicija, između ostaloga. Da ste loše pripremili ovaj zakon kao i druge zakone govori činjenica da niste shvatili da paralelno sa ovim zakonom morate i mijenjati Zakon o državnoj reviziji jer u Zakonu o državnoj reviziji piše koga sve revidira državna revizija ako unutra nema HNB-a onda ništa od toga. Dakle i tu ste fulali. Paralelno sa ovim Zakonom je trebao ići Zakon o državnoj reviziji. Mislim da ste to čak jučer bili i negdje shvatili pa je netko od vas to, mislim da je gospodin Panenić to bio rekao. E sada ja to cijelo vrijeme govorim, zakoni kada dolaze u Sabor bi trebali biti u malo višoj fazi dorade, razrade, dovršenosti a ne da svaki puta to izgleda kao nekakav uradak kojeg se svaki puta treba popravljati. Ja se slažem da u Hrvatskoj ne smije biti svetih krava i da nitko ne smije biti izvan i iznad nadzora kako troši novce poreznih obveznika, to je standard ispod kojeg se ne može ići i javnost definitivno ima pravo znati za svaku instituciju u hrvatskoj koja se financira iz javnog novca do zadnje kune kako se taj novac troši. Ja bih vam zato dao jedan prijedlog u ovom trenutku kada se već mora mijenjati Zakon o državnoj reviziji da se odredi mogućnost revizorskog nadzora nad Državnim uredom za reviziju. E sad, znam da će ovo zvučati malo blasfemično ali razmislite malo o tome. To je jedina institucija još preostala u Hrvatskoj u kojoj stvari ne podliježu nekakvoj vanjskoj, neovisnoj reviziji. Tko nadzire nadzornika? Državni ured za reviziju podnosi izvještaj nama u Hrvatskom saboru o svome radu, mi to uzimamo zdravo za gotovo, možemo reći dobro ili ne ali razmislite, to je institucija koja sama sebe nadzire. Ja mislim da je to dosta nezgodno kada jedna institucija sama sebe mora nadzirati, poslati izvještaj u Sabor i u tom izvještaju piše o sebi u superlativima. Pogledajte malo to izvješće. Evo to dajem kolegama iz MOST-a koji su zaduženi za ispravljanje nepravda i krivih Drina, neka se malo pozabave s time. Ja ne kažem, niti ne smatram, niti sumnjam da se nešto loše radilo u Državnom uredu za reviziju, ja samo kažem da je to jedina institucija koja sama sebe nadzire. Jer ja mislim da bi nas isto tako trebalo zanimati za jednu tako važnu instituciju koja je navedena u Ustavu, koja je jednako tako neovisna kao i HNB, … [[Govornik se ne razumije.]] imate članke pa vam u Ustavu piše, članak koji govori o HNB-u, državna revizija odmah članak iza toga. Da bi nas trebalo zanimati jednako toliko koliko nas zanima kako se troši novac u HNB-u, kuda je sve putovao guverner, kako se troši recimo novac u Državnom uredu za reviziju, kuda je sve putovao državni revizor. Ja ne kažem da nisu ti putevi bili nužni kada je išao recimo u bilateralni posjet u Brazil prije par godina. Pa možda je to bilo bitno, možda je tamo nešto bitno naučio. Ali bilo bi dobro recimo da mi ovdje donesemo izmjene zakona po kojem bi se Sabor, tj. Sabor bi raspisao poziv, natječaj za međunarodnu neku kompaniju, imati velikih uglednih međunarodnih revizorskih kuća koje bi onda napravili nadzor nad državnom revizijom po istim onim međunarodnim revizorskim standardima. Ja mislim da bi nas to trebalo zanimati kad nas zanima sve jel tako? Za kraj, ja nemam ništa protiv toga da se reviziji omogući ulazak u bilo koju instituciju da ponovim u Hrvatskoj koja se financira iz javnog novca. Ali postoji još jedna važna institucija koja godišnje iz proračuna prima 450 milijuna kuna tu negdje, a u koju državna revizija još uvijek nema pristupa. Mislim da znate o kome se radi. Dosta osjetljivo pitanje. radi se o Katoličkoj crkvi. Ali kao što sam rekao ne bi smjelo biti nedodirljivih. Pa vas evo sada pitam kolege iz MOST-a obzirom da ste vi se postavili tu za jedno 3 stepenice iznad nas po pitanju morala i pravednosti kada ćete uputiti u proceduru zakonsku u Sabor zakon kojim bi se omogućilo nadzor i nad tom institucijom? Ili mislite da to nije bitno? Evo hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Tomislavu Sauchi na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Za repliku se javio uvaženi kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Kažete kolega Saucha svaki od ovih MOST-ovih jamstava, svaki od tih zakona je obračun s nekim. Ja bi dodao i nespretan obračun. U članku 2. ovoga prijedloga zakona kaže da HNB jednom godišnje podnosi Hrvatskom saboru polugodišnju informaciju. U starom članku je pisalo do dva puta godišnje podnosi polugodišnje. Ali kako se može jednom godišnje podnijeti polugodišnja informacija? Pa to se protivi elementarnoj logici. Znači to bi učenik prvog razreda osnovne škole ne bi ovako nešto napisao. Onda kaže Hrvatski sabor o tome glasuje za ili protiv. Zastupnici u Hrvatskom saboru mogu glasati za, protiv i biti suzdržani. E ne mogu, jer kad dođu ljudi iz MOST-a onda kažu ne možete vi suzdržano glasat. To u vašem Poslovniku što god da piše ne valja, mi određujemo da ćete glasati ili za ili protiv. To bi također dijete prvog razreda osnovne škole, učenik prvog razreda osnovne škole ne bi ovakvu glupost napisao. Dakle to jest karakteristika MOST-ovih prijedloga zakona i jedna polupismenost ako ne i potpuna nepismenost i svako odsustvo bilo kakve pravne logike pa i logike uopće. Kolega Saucha, što se tiče vaše ideje da se proširi nadzor nad svim institucijama u Hrvatskoj koje troše državni novac, koje se financiraju iz proračuna ja ju snažno podržavam, ja ju snažno podržavam, ja ju snažno podržavam i kada budemo o ovome raspravljali u drugom čitanju ja predlažem da oko toga zajedno napravimo amandman pa da vidimo dosljednost MOST-a, da vidimo dosljednost MOST-a. Da li ćemo nadzor poslati i u ne samo Katoličku crkvu nego i sve druge vjerske institucije koje se financiraju iz državnog proračuna. To je također novac građana RH.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Staziću. Odgovor na repliku uvaženi kolega Saucha. Izvolite.
Hvala lijepa kolega, hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Hvala lijepa kolega što se slažete samnom. Da upravo ta čak nomotehnička nedorečenost, čak nije, ako idemo apstrahiramo ponekad neki od tih zakona namjera mu možda i nije loša. Iako ja mislim da ima, svaki od njih ima svoju skrivenu namjeru. Ali ta vrsta nedorađenosti, ta vrsta šlamperaja ne nedostojna Sabora, plenarne sjednice. Ali evo tu smo mi očito propustili i popustili kao Odbor za zakonodavstvo kad nismo vidjeli ovu nomotehničku unutra, taj nomotehnički noses. Ali to se sve da promijeniti, ali ne bi trebalo kada je već došlo na plenarnu raspravu. Svrha ovih zakona uopće nije opće dobra nego je obračun. A kada se idete obračunavati onda rade strasti, a kada rade strasti onda se vrlo lako potkriju i potkradaju i ovakve pogreške. Ali ja mislim i tu se slažem sa kolegom Marasom da su, da ovaj paketa zakona ima još jednu svrhu osim obračuna sa svima koji smetaju MOST-u a to je skretanje pozornosti. Jer dok mi danas razgovaramo o ovome, dok se mi bavimo obračunom sa guvernerom u Vladi se priprema porezna reforma i kadrovira što nije ništa manje važno. Da pune se mjesta državnih tajnika, povrh pomoćnika … se državni aparat, a mi ovdje razgovaramo o tome da li je netko bio na masaži ili nije. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Sauchi na odgovoru na repliku. Prije nastavka replika jedna obavijest, članovima Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora predsjednik odbora je u 12 sati sazvao prvu zatvorenu sjednicu Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Dakle u 12 sati u dvorani Janko Drašković soba 202. Nastavljamo sa replikama. Slijedeći se za repliku javio uvaženi kolega Mato Franković. Izvolite.
Poštovani kolega Saucha, referirajući se na MOST-ove prijedloge zakona niste mogli a ne sjetiti se zakona kojeg ste vi nazvali Lex Vlahušić, onoga koji uvodi moralnost u hrvatsku politiku. Međutim, ja vas želim podsjetiti da se u ovom časnom domu više zakona koje ste vi dok ste sudjelovali u radu Vlade odnosno vaša Vlada predlagala ovom Saboru i usvajala nazivali su se Lex Vlahušić. Prije svega to je Zakon o obnovi spomeničke baštine Grada Dubrovnika koji je za rezultat kako bi oduzeo imovinu Društvu prijatelja dubrovačkih starina za rezultat je imao 7 milijuna kuna godišnje manje gradu Dubrovniku na ime obnove spomeničke baštine. Drugi zakon je Zakon o žičarama koji je ovdje donesen potpuno neprovediv, čiji je rezultat da danas grad Dubrovnik nakon toliko godina nakon koliko je donesen prije pet godina ima 20 milijuna kuna manje u proračunu. To je predlagala gospodine Saucha vaša Vlada i to su zakoni koje možete nazvati lex Vlahušić. A zakon koji bi trebao dobiti jednoglasnu potporu u ovom časnom Domu, zakon koji uvodi moralnost, moralne norme nije lex Vlahušić i ne donosi se zato da bi nekome spriječio da se kandidira. Vi imate puno časnih vaših članova koji bi mogli biti gradonačelnici Dubrovnika, a nisu osuđeni.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Frankoviću na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega. Ispričavam se, molim vas, samo malo. Dozvolimo kolegama da završe. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Saucha. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Franković ja nisam iz Dubrovnika, znam da me to eskulpira, ne poznajem tako dobro tematiku grada Dubrovnika. Vjerujem da svaki gradonačelnik radi u najbolje interesu svoga grada. I vjerujem da kada gospodin Vlahušić razmišlja i ako je razmišljao, ako je predlagao što mislim da ima apsolutno legitimno pravo predložiti Hrvatskom saboru donošenje zakona za kojeg on smatra da bi njegovom gradu donio dobro. Ali taj zakon bi mogli prije nazvati lex Dubrovnik, a ne lex Vlahušić. Znate kad zakon ide za time da se čuva kulturno dobro grada ili da unaprijedi njegovu turističku ponudu, onda možemo taj zakon nazvati lex Dubrovnikom. I ako se uspio izborit za zakon koji pomaže gradu Dubrovniku, a dozvolite on je gradonačelnik, dobio je izbore i on je malo meritorniji od vas donosit odluku o tome i procijeniti šta je za Dubrovnik dobro ili nije, a uskoro idu i lokalni izbori pa će građani grada Dubrovnika odlučiti da li je u tome bio uspješan ili ne, da li je fulao. Ali kad zakoni idu za time da se osoba, osoba eliminira iz političkog života ili da mu se oduzme nekakva djelatnost, ha onda ti zakoni da moraju imati, na žalost moraju imati ime te osobe lex netko. Pogledajte malo strukturu ovih naših tu prekrasnih zakona, oruđa za obračun. Svatko od njih kao što sam rekao, skoro svaki ima oči, uši, nos, lice, neki malo više lica ali u principu idu za time da se s nekime obračuna. Ovo o čem ste vi govorili ja nisam shvatio da je bio smisao da se netko obračuna, nego da se napravi nešto dobro za Dubrovnik. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru na repliku. Ja bih vas zaista uvažene kolege zamolio da se držimo Poslovnika Hrvatskog sabora i da se držimo teme, odnosno točke dnevnog reda o kojoj raspravljamo da ne idemo u širinu. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, evo kao što sam i jutros u prvom javljanju na repliku rekao uz gospodina Lalovca i gospodina Marasa koji brane jednu suverenističku poziciju imamo gospodina Sauchu koji jako strastveno brani guvernera Vujčića. Ja to razumijem, vjerojatno se i on sa bivšim premijerom, predsjednikom svoga kluba zastupnika puno družio sa gospodinom Vujčićem, pa ima nekakve sentimentalne razloge iz kojih ovako strastveno nastupa i brani gospodina Vujčića. Ovaj zakon nema veze sa gospodinom Vujčićem. Ovaj zakon traži da Državna revizija uđe u HNB, da rad HNB-a bude transparentan. I ako vi to nazivate lex Vujčić onda je to vaš problem. Mi želimo samo uvesti transparentnost u rad HNB-a. Isto tako što se tiče gospodina Vlahušića. Mi želimo samo da oni koji se kandidiraju na izborima ne budu pravomoćno osuđeni, a to što jedna stranka kandidira čovjeka koji je pravomoćno osuđen to je problem te stranke. Ako je HNB transparentan, netransparentan za vrijeme gospodina Vujčića to je onda problem tog čovjeka koji trenutno upravlja HNB-om. Isto kao što je problem HNS-a to što kandidira gospodina Vlahušića. To nije moj problem. To je njihov problem. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ja nemam namjeru pobijediti. Ja se neću kandidirati na izborima u Dubrovniku. Nisam gotov. Gospodine Saucha, znači molio bih vas da tako strastveno ne branite gospodina Vujčića. Sad su me pitali ovdje za izjavu sa NOVA-e što kažem na to da predsjednik kluba SDP-a ne dolazi na sjednice. Ja ću sad otići tamo, dat ću izjavu, reći ću da nema nikakve potrebe jer ima tu gospodina Sauchu koji izvrsno brani stajalište gospodina Milanovića. Evo hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Saucha. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Grmoja, moram vam priznati da ste ovo zadnje mi jako dobro spustili. Treba odat priznanje kad je netko ovako dovitljiv. I mislim da nije loše, da nema tabu tema i imate apsolutno legitimno pravo kritizirati. Svi od nas koji ovdje sjedimo dobivamo plaću, moramo bit spremni dobiti po nosu. Jel' tako? Ali dajte da se vratimo nazad na temu. Vidite ovaj problem, vidite kako vi cijelo vrijeme meni imputirate da ja strastveno branim gospodina Vujčića. Jer idete, vi idete od premisa, znači to je problem kod vas. Vi idete osobno, a onda ja moram braniti jednako tako osobno, tj. moram braniti osobu jer ne mogu, mislim kad ovaj zakon ide na osobu. Razumijete? A ja gospodina Vujčića nisam nikada imao priliku upoznati, nešto je stariji od mene, ne krećemo se na istim mjestima, ne idemo u Pepermint. Šta da vam kažem? Ali ja sam vama danas ovdje rekao odmah u početku, ali me niste slušali. Mislim da ste bili izvan sabornice da ne branim niti njega kao osobu, niti njega kao guvernera. Ja branim princip da se zakoni ne smiju pisati ad hominem, da se s nekime idemo obračunati jer to daje Saboru ipak malo preveliku moć. Jer mi ovdje možemo donijeti zakon koji će biti lex specialis, kojim ćemo se moći obračunati sa apsolutno svima u RH. Ali postoje neki demokratski standardi koji ne moraju biti nužno zapisani da bi ih se Nikola Grmoja morao držati, znate. Evo toliko o tome branjenju. Ali mi niste odgovorili, a mislio sam da budete jer ste toliko hrabri, što mislite o mojoj ideji da se transparentno trošenje tj. da se uvede mogućnost revizije u katoličku crkvu pa da vidimo i tamo znači kad govorimo o transparentnosti da vidimo koliko transparentno se troši tih 400 i nešto milijuna kuna hrvatskih građana. Što mislite o tome? Radije mi dajte odgovor na to. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Sauchi na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Saucha mene, a vjerojatno i kolege ovdje, već pomalo iritira da tijekom ovih rasprava cijelo vrijeme personalizirate zakone. Mislim svi ovi prijedlozi zakona odnose se na 4,2 i nešto milijuna ljudi koji žive u Hrvatskoj i sigurno je intencija svakog od njih da zaštiti interese i da zaštiti novac koji je vlasništvo tih ljudi. Ono što ja vidim kod vas, vama vjerojatno leži to lex ovaj, lex onaj kad vam smeta nešto što se provodi u interesu ljudi, kad ide u vašem interesu onda više nije lex nego je Alex Brown. Tako da morate voditi računa da ne trebate savjetnike koji će vam prenositi što ćete govoriti na saborskoj raspravi. Ali sami ste bili na odboru i prozivate sada stavke određene članke u ovome zakonu. Tamo na kraju krajeva niste se tako izjasnili pa ću vas ja zamoliti da za drugi put na odboru se pripremite da tamo iznesete pa da onda ako smatrate da nešto nije dostojno rasprave u ovoj sabornici da ni ne dođe. Međutim ovako, znači tamo ste bili suglasni sad odjednom mijenjate stavove. A mislim da dugoročno stav treba biti da svaki zakon koji je u interesu hrvatskog naroda trebaju ga raspraviti i kvalitetne prijedloge koji će biti konstruktivni da neće biti samo stajališta ovo ne valja, ono ne valja, ne dajete nijedan prijedlog. Pa ću vas zamoliti da vaše prijedloge uputite i tijekom ove rasprave i naravno u vidu mogućeg budućeg amandmana. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi Paneniću na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Saucha. Izvolite.
Poštovani kolega vi očito mene niste slušali. Dakle, ja sam dao itekako konkretan prijedlog i to dao sam ih dva. Znači ne znam što radite tu, sjedite i osmišljavate nekakve jeftine fore. Mislim ja vam to moram reći. Evo kao što sam priznao kolegi Grmoji da mi je dobro spustio i da je zaista inteligentno poentirao moram vama reći da vi mene svaki put razočarate. Ja sam očekivao malo više. Vi ste ipak jedan bivši ministar gospodarstva. Doduše niste bili dugo, ali to je jedno važno ministarstvo. Ovakve jeftine fore svaki put ne znam Alex Brown, Tač, masaže pa dajte malo mislim nekakve ozbiljnosti. Ali mislim vaše je pravo govoriti što god hoćete i to ću braniti da svatko u ovom Saboru ima pravo reći što god hoće, da može i lupetati ako hoće. Ja sam vama itekako dao konkretan prijedlog. Dakle, sad je na vama, ako netko od vaših još ima mogućnost replike, ili da se izjasnite kasnije. Možete čak otići kao kolega Grmoja i dati izjavu za NOVU TV pa recite evo kako se ne slažete s time što Zoran Milanović ne dolazi u Sabor pa recite još usput i to što mislite o tom prijedlogu da se dozvoli Državnom uredu za reviziju da nadzire kako se troše novce građana Republike Hrvatske koje mi svake godine dajemo u iznosu od preko 400 milijuna kuna jednoj važnoj instituciji. Ili mislite zaista da to nije bitno? Ja mislim da to je prilično bitno jer se radi o velikom iznosu. A možda je za vas to hereza, možda o tome ne smijete pričati. Kod nas nema tabu tema, mi možemo pričati o svemu. Pa isto tako možemo imati i različita mišljenja. Može imati Maras jedno mišljenje, ja ću imati drugo mišljenje. Zato smo u Saboru. Žalosno bi bilo kad bi svi imali jedno mišljenje, onda ne trebamo ni biti tu. Može samo jedan ovdje sjediti i micati ticalima. Kod nas to tako ne ide. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru na replici uvaženom kolegi Sauchi. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Marin Škibola, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Evo gospodine Saucha vidim da dosta kritizirate sve prijedloge zakona MOST-a, međutim ne mogu se složiti u ovoj kritici gdje kritizirate prijedlog o HNB-u jer posao oporbe jest kritika ali ona mora biti konstruktivna kritika a pogotovo ne kritiziranje nekog zakona koji zaista će poboljšati i transparentnost i ponašanje dužnosnika HNB-a i još mnoge pozitivne efekte će imati. Prema tome, mislim da ova vaša rasprava je išla u negativnom smjeru a ne u pozitivnom. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Škiboli na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Saucha, izvolite.
Poštovani kolega ja sam zakon kritizirao no međutim isto tako sam rekao da je dobro da Revizija uđe u HNB da vidimo kako se taj novac trošio i rekao sam isto tako da je nas to iritiralo. I iritira nas. A sad ćemo vidjeti, dakle ja nisam a priori rekao da smo mi protiv toga. A što se tiče dociranja o tome što bi oporba trebala raditi ili ne, e sad, ja vas lijepo molim da mi ne objašnjavate što oporba treba raditi. Zadatak oporbe je biti kritičan, slažem se isto tako da zadatak oporbe treba biti da moramo biti konstruktivni ali ja sam itekako bio konstruktivan. A moraliziranje i dociranje molim vas prepustite MOST-u, nemojte im krasti njihov kruh. Oni od toga žive. Ako vi krenete još docirati i moralizirati oni neće više imati što raditi, ispucali su svojih 7 jamstava, priznali su da su popustili na pola njih, priznali su da je pola toga neupotrebljivo. Jedino što im sada više ostaje je dociranje i moraliziranje. Mislim da jadan kolega Grmoja više neće imati razloga dolaziti tu. Budite kolegijalni. Hvala.
Hvala na odgovoru na replici uvaženom kolegi Sauchi. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Saucha ne vidim niti jedan razlog da uopće spominjete aktualnog guvernera jel jednostavno vidljivo je koliko članica pa same EU ima državne urede za reviziju koje kontroliraju njihove narodne banke. pa tako imamo devet koje u potpunosti nadziru centralnu banku i poslovne banke koje su u njihovoj nadležnosti. Između njih Njemačka, Španjolska, Francuska, Cipar, Nizozemska, Malta, Danska, Poljska, Švedska, puni nadzor nad centralnim bankom koje imaju još i države su Estonija, Irska, Portugal, Rumunjska nešto labavije, Austrija, Češka, Mađarska, Slovačka, Bugarska, Litva, Slovačka. Bez prava na nadzor Grčka, Latvija, Finska, Luksemburg, Hrvatska i Ujedinjeno Kraljevstvo, znači ured državne revizije kao i sve ostale institucije jedino dao bi nama saborskim zastupnicima svoje izvješće. Vaš prijedlog da Državna revizija ne znamo tko nju kontrolira, u biti onda daje sama o sebi izvješće je malo u najmanju ruku dvosmisleno, ali Ured državne revizije uredno će dati ovaj nalaz o kojem ćemo mi raspravljati i ne vidim niti jedan razlog zbog čega mi ne bi raspravljali o tome kao o izvješću o HNB-u jel to je HNB, imamo pravo o njihovom poslovanju govoriti. Mi smo izabrani zastupnici, nismo ovdje došli samo sjediti, imamo autonomno pravo kao i ostale institucije raspravljati o HNB-u o njihovom poslovanju. To je naše pravo kao i moje i vaše, ne umanjujući ni vašu vrijednost ni svoju. Ako vidite tu nekakav problem, ja ne znam zbog čega … spominjete gospodina sadašnjeg guvernera, jel vi žalite za njim jel koji je razlog.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvaženi kolega Tomislav Saucha.
Opet ni riječi o mome prijedlogu, ni riječi, a od vas sam to barem očekivao. Ustvari očekivao sam prvo od kolege Grmoje da zagrmi, a onda sam očekivao od vas da mi kažete šta mislite o tome prijedlogu, kada kažete da smo mi saborski zastupnici pozvani raspravljati o svemu, o svakome, da imamo pravo vidjeti svaki detalj i ja se s vama slažem. Iznad Hrvatskog sabora nema nikoga, nema nikoga, mi smo najviše tijelo. Dakle, mene sada zanima, dakle vi ste jedan od lidera MOST-a, jedan od najglasnijih ovdje, jedno od najmoralnijih najpoštenijih i imali ste dovoljno vremena imali ste jedno barem pet, šest minuta razmisliti šta ćete mi reći, replicirati. I zato sam očekivao da će biti barem deset replika koje će me prozvati sotonom, heretikom, da ćete me odvući na Markov trg i spaliti. No međutim, evo od sto junaka nema nikoga, nema čak ni momka. Nema ni momka da mi kaže da sam u krivu, u pravu, da zauzme stav, dakle o tom pitanju se vi niste. Da, da moram priznati malo je nerazgovjetno, ja vas imam problema čuti, ali evo sada zato govorim malo glasnije. Dakle, dajte se očitujte o tome. Imali ste priliku sada već tri puta, ali izbjegavate, vidim da je to za vas osjetljiva tema. A vi kažete da mi moramo ovdje raspravljati o svemu i da ne smije biti nijedne tabu teme. Dakle, ja sam rekao, nemam problema s time, da revizija uđe u svaku instituciju, pa i u Katoličku crkvu. Pa mene zanima imate li vi s time problem? Očito imate.
Hvala lijepa. Prelazimo na daljnju pojedinačnu raspravu. Uvaženi kolega Branimir Bunjac.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Mi danas odnosno već dva dana raspravljamo o tome da treba uvesti Državnu reviziju u HNB koja bi kao za cilj trebala imati utvrđivanje činjenice što jede guverner i na čiji račun, gdje se skijao odnosno da li se masirao. Mi mislimo da će to riješiti probleme hrvatskoga gospodarstva i društvene krize, međutim bilo bi puno bolje da se ovdje predložio zakon odnosno nadzor kojim će se utvrditi kakvu monetarnu i fiskalnu politiku provodi HNB. Naime ispada da treba smijeniti guvernera Vujčića barem koliko sam shvatio tu iz ove rasprave i postaviti guvernera koji se neće masirati, ali koji će eto i dalje smjeti imati valutnu klauzulu, koji će i dalje gledati hrvatsku štednju u 92% stranih banaka, guvernera koji neće imati nikakvu stvarnu vlast nad HNB-om. Uporno se spominje ta neka neovisnost u radu HNB-a, ja ne znam da li ste čuli što je rekao kolega Pernar da mu je rekao guverner bivši Rohatinski u privatnom razgovoru, ja nisam odlučivao o ničemu. Znači on sam priznaje da nije odlučivao o ničemu o kakvoj mi to ne ovisnosti i samostalnosti uopće pričamo i što će Državni ured za reviziju utvrditi u nadzoru rada guvernera. HNB ne treba Državni ured za reviziju nego tamo trebaju ući doista i DORH i USKOK i specijalci kao u Sloveniji i provjeriti što se tamo radili proteklih 20 godina jer je to jedna nevjerojatna saga o kriminalu doslovno koje je itekako skupo koštala hrvatski narod. I pitanje je koliko će nam desetljeća trebati da mi saniramo tu štetu taman da je danas počnemo sanirati? Trebamo li se prisjećati guvernera Škreba koji je još krajem '90.-ih godina dopustio uništenje 20-ak hrvatskih banaka među kojima su bile i najveće poput recimo Riječke banke koja je danas postala Erste? Trebamo li podsjećati na guvernera Rohatinskog koji je prodao hrvatsko zlato 15,5 tona u vrijeme kada su cijene zlata bile najjeftinije? Za koliko milijardi kuna je on oštetio hrvatski proračun? Guvernera Rohatinskog koji je dozvolio toksične kredite u švicarskim francima koji su uništile desetine tisuća hrvatskih obitelji, uključujući i obitelji ovdje prisutnih saborskih zastupnika? Trebamo li spominjati politiku guvernera Vujčića koji nije dopustio da se provede pravomoćna presuda o nezakonitim kamatama i koji do dan danas nije poduzeo ni jednu jedinu mjeru da bi zaštitio dužnike u eurima čije kamate su vezane za EURIBOR i LIBOR? On izdaje dakle upozorenja, kao da je meteorolog, mirno more će biti. On nije tu da upozorava, nego je on tu dakle da djeluje a mi vidimo da on ne djeluje u interesu hrvatskih građana? I zato je puno važnije pitanje kakvu politiku provodi HNB umjesto pitanja da li će danas guverner Vujčić ručati paštašutu ili škampe. Ovakav prijedlog zakona dakle ni na koji način neće utjecati na hrvatskog gospodarstvo niti će hrvatski građani konkretno osjetiti njegove blagodati. Niti jedan račun ovom izmjenom zakona neće biti deblokiran, niti jedno radno mjesto neće biti otvoreno, ni jedna deložacija neće biti spriječena. I zato mi možemo zaključiti da ovakve izmjene zakona imaju utjecaja na hrvatske građane otprilike jednako kao potres u Italiji ili sjeća šume u Amazoni. Imaju veze ali u jednom vrlo, vrlo širokom okviru. MOST ako je zaista htio poduzeti nešto u vezi HNB-a imao je priliku jer su u svojim redovima imali vrhunskoga, ekonomskog stručnjaka kojega su odbacili prvom prilikom, izbacili su ga iz koalicije a mogli su ga poslušati. I jedino što mi možemo možda sreća u nesreći iz Živog zida reći, hvala što ste ga prepustili nama. Mi ga sigurno nećemo odbaciti. Također bih upozorio na valutnu klauzulu kao ključni problem koji treba dakle promijeniti u ekonomskoj, odnosno monetarnoj i fiskalnoj politici jer se ovdje kroz raspravu u nekoliko puta provukla teza da je devalvacija kune štetna. Devalvacija kune ne da nije štetna nego ona je jedini pravi i nužan korak, usudio bih se reći putem kojeg će hrvatska ekonomija konačno izaći iz krize. Pri tome želim navesti jedan primjer, primjer Češke. Češka provodi dakle vlastitu monetarnu politiku, ona se drži krune, ne žele ni na koji način uvesti euro. Štoviše, čak je i javno mijenje u Češkoj prihvatilo takvu politiku i danas samo 17% Čeha prihvaća euro kao svoju neku buduću valutu. Poslušajte rezultate kakve ima Češka i usporedite te rezultate sa Hrvatskom. PDV 21%, uvoz je daleko manji od izvoza. Češka je 37 država u svijetu po razvijenosti ekonomije a Hrvatska 83. Kupovna moć Čeha je 20% veća nego kupovna moć Hrvata. Da li su to oni Česi koji su prije 20 godina bili siromasi u odnosu na Hrvate jer smo mi dolazili u Češku kao kraljevi a danas Česi dolaze u Hrvatsku i ovdje ljetuju a nekada ih nismo mogli vidjeti. Što je Češka učinila 2013. godine kada je u zemlji došlo do blagoga pada BDP-a. Devalvirala je krunu 10%, 10%, i šta je nakon toga dobila? Nakon toga je dobila kontinuirani rast ekonomije. Provjerite, na internetu, ti su podaci dostupni. U Češkoj je nezaposlenost samo 4%. Ako to ne razumijete potpuno je dakle nevažno tko će biti guverner, može biti guverner i gospodin Vujčić, može i gospodin Miro Bulj ali ako se neće mijenjati, dakle politika HNB-a, svi ovi zakoni biti će dugoročno potpuno nebitni. Jer time što se promijenio recimo predsjednik HDZ-a Karamarko, nije se promijenila politika HDZ-a i to svi vi dobro znate. Isto kao što se vjerojatno neće ni politika SDP-a nakon smjene predsjednika. A ako uvažena zastupnica Perić koja govori o nekakvom hiperinflaciji iz doba Jugoslavije to ne razumije ja je pozivam evo na jedan izlet i nju i gospodina Panenića i gospođu Makar, ja ću vas staviti u auto i o svom trošku ću vas povesti u Prag, u Češku narodnu banku pa pogledajte kako ona vodi monetarnu politiku, kakvi su rezultati te monetarne politike, kakvu ekonomiju ima Češka i koliko je Češka danas ispred Hrvatske a prije samo 20 godina bili su 3, 4 puta od nas nerazvijeniji. Nije to teško, ne treba biti ni ekonomist ni matematičar da bi se to shvatilo, to je poput 2 i 2, samo se treba informirati i samo treba shvatiti da je valutna klauzula i ovakva politika HNB-a potpuno pogrešna, pa jučer vam je sam predsjednik Europske središnje banke jasno i glasno poručio da euro nije za Hrvatsku. Da je preuzimanje eura od strane Hrvatske potpuno pogrešno. I meni je žao što je ova rasprava dvodnevna rasprava otišla u potpuno krivom smjeru o jednom ovako važnom pitanju kao što je HNB i njezina politika. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženi kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bunjac, kad vas slušam ovako i sam se pitam je li doista rješenje tako jednostavno. Vi spominjete primjer Češke, moram priznati da baš nisam najbolje upućen što su to oni napravili, međutim uspoređivati češko gospodarstvo u onom kontekstu ili onoj situaciji koju je prošlo hrvatsko gospodarstvo mislim da nije baš uputno. Mi smo, to se spominje često da mi imamo visoku depozitnu euroizaciju, dakle 80% depozita u RH je u eurima. Hrvatsko je gospodarstvo malo i otvoreno a 60% robnog uvoza dolazi iz zemalja euro zone. Rast cijena ili inflacija koju spominjete, evo spomenut ću samo jednu granu a to je turizam koji čini 20% BDP-a našega. Zapravo koliko bi onda tečaj promjena ili inflacija smanjenja tečaja kune uzrokovala da kažem promjena u tom sektoru u turizmu. Jer mi želimo zapravo da nam turizam bude izvozna grana. To kroz naše hotele koji imaju visoke kategorije postižemo, međutim ono što je porazno još uvijek se u turizmu kad govorimo o robama i uslugama većina tih roba je opet uvozna roba. I koliko bi onda to značilo zapravo i koliko bi išlo u korist uvozu a ne opet izvozu i razvoju hrvatskog gospodarstva. I na kraju, ne smijemo zanemariti inozemni dug koji je vrlo visok, znači i hrvatski građani i poduzeća pa i javni proračuni su visoko zaduženi baš u eurima i svaka promjena tečaja može, na svaku promjenu tečaja oni mogu biti izrazito ranjivi. Zato mi nije baš jasno i nije mi baš jasno da u HNB-u ne postoji nitko tko ne bi razmišljao u tom smjeru da bi promjenom tečaja mogao razviti gospodarstvo ili je možda ovo što vi govorite, možda je sad zato veći i kasno.
Odgovor na repliku uvaženi kolega Bunjac.
Hvala lijepa. Znači uvaženi kolega vjerojatno ste mislili da je Hrvatska bila u povijesti u nekom težem položaju nego je Češka, međutim nije. Hrvatska je bila u boljem položaju jer je Češka bila pod direktnim nadzorom SSSR-a i bila je žestoko eksploatirana i tamo su 90.tih godina plaće iznosile nekakvih 10 eura, dok u Hrvatskoj nikad nisu bile na tako niskoj razini, a između ostalog Češka je bila i direktno okupirana od SSSR-a 1968.godine. Tako da ustvari usporedba je uredu. Znači i jedni i drugi, i jedna i druga zemlja je recimo tako tranzicijska. Što se tiče pojma devalvacije da bi on utjecao na turizam, pa mi smo čak i u onim vremenima kad je devalvacija bila dakle apsolutno pretjerana naravno intervencijom MMF-a u bivšoj Jugoslaviji imali turističke pokazatelje koji su bili bolji nego su današnji. Znači tečaj ondašnjeg dinara ni na koji način nije utjecao na broj gostiju na Jadranu štoviše zarađivalo se jako puno i bilo je gostiju sve do nedavno, odnosno u ono vrijeme je bilo gostiju puno više nego u vrijeme dakle sada Hrvatske u okvirima EU. Devalvacija kune bi svakako pojačala konkurentnost hrvatskoga turizma u Europi i svijetu. Hrvatski turizam kao što znate zarađuje premalo a evo sad ste me potaknuli misliti pitanje je koliko Česi zarađuju od turizma? Ja se ne bi iznenadio da Češka bez mora možda zarađuje i više nego Hrvatska, ali znam da recimo neke zemlje poput Austrije isto bez mora zarađuju sigurno puno više nego Hrvatska. Tako da ustvari pitanje hrvatskoga turizma i pitanje koliko je on stvarno u ovom trenutku iskorišten a činjenica je dakle da vjerojatno neiskorištava veliki dio svojih potencijala. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Idući na redu je uvaženi kolega Ivan Pernar. Međutim, njega nema i on gubi pravo na raspravu. Pa zbog toga prelazimo onda na iduću raspravu a to je uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, evo kao što smo već znači u izlaganju i tijekom jučerašnjeg dana i danas u replikama jasno naznačili ne tražimo ništa što ne postoji već u drugim europskim zemljama. Tražimo da revizija državna uđe u HNB, da HNB posluje transparentno, da sam se ponaša transparentno jer kontrolira rad banaka u Hrvatskoj. Ako se on sam ne ponaša transparentno onda ne možemo očekivati ni da će se banke ponašati transparentno. A svjedočili smo nezakonitom dizanju kamata, svjedočili smo slučaju Franak i ja mislim da je ovo jedan korak u dobrom smjeru kojeg bi svi oni koji misle svojom glavom, kojima su interesi građana iznad interesa nekakvih direktiva i činovnika koji šalju pisma u Hrvatsku. Mislim da bi ovo svi trebali podržati. Evo nažalost ima i glasova ovdje i sa moje desne strane od gospodina Sauche i Bernardića koji su u biti protiv toga, koji žestoko brane znači sadašnju situaciju i ne žele da državna revizija uđe u HNB, ne žele da mi u ovom visokom domu glasujemo o izvješću HNB-a ali ono što raduje da ipak većina zastupnika a evo tu je sada i kolega Lalovca da je na strani hrvatskih građana, na strani suverenosti i na strani toga da mi ovdje u Hrvatskom saboru imamo pravo reći što mislimo o poslovanju HNB-a. I mislim da to svi trebamo žestoko braniti, da se trebamo suprotstaviti ovim pismima koje pišu činovnici na nagovor guvernera Vujčića, da se trebamo suprotstaviti pisanju Jutarnjeg lista koji je u službi znači ili banka ili interesnih skupina koji ne žele dobro ovoj zemlji. Isto tako vidimo da ovi prijedlozi koje je gospodin Stazić, prijedlozi MOST-a koje konstantno naziva da su to nekakva patuljasta jamstva, a vidimo da su se mnogi toliko uznemirili, pa evo gospodin Hanžeković sada ovu nedjelju ide kod gospodina Stankovića, jer očito da ovo što MOST predlaže da ovrhe više ne mogu provoditi odvjetnička društva, znači ovrhe za Hrvatsku radioteleviziju da će zbog toga ostati bez silnih novaca koje su uzimali hrvatskim građanima ih je toliko uznemirilo da idu nastupati na javnu televiziju. Ovo nisu patuljasta jamstva, ovo jesu mali koraci koji će Hrvatsku učiniti transparentnijom zemljom, koju će Hrvatsku učiniti zemljom gdje se novac hrvatskih građana neće uzimati kako bi se punili džepovi određenih tajkuna. Neka Jutarnji list piše da ja nisam čovjek koji misli svojom glavom. Ja jesam čovjek koji misli svojom glavom, koji se ne boji nikoga prozvati dok oni pišu po nalozima onih kojima ne odgovara promjena situacije u Hrvatskoj. MOST će promjene zagovarati i neće stati i nastavit ćemo u ovom smjeru koliko god se određene kolege poput kolege Sauche tome protivili. Evo hvala.
Hvala lijepa. Izlaganje uvaženog kolege Grmoje izazvalo je pet replika. Prva replika je uvaženi kolega Nenad Stazić.
Poštovani kolega Grmoja, ne nazivam ja MOST-ova jamstva patuljastima zbog njihovih intencija nego zbog načina na koji su pripremljeni i dostavljeni ovom Saboru. Ja sam postavio pitanje ovdje replicirajući Sauchi, kako objasnite mi, kako netko jednom godišnje može podnositi polugodišnje izvješće? Kako je to moguće? Imate mi priliku sad replicirati, objasnite mi. Ja sam možda glupa osoba, pa ja to ne shvaćam. Kao da nekome kažete da će svakih 10 godina podnositi godišnje izvješće. Objasnite mi tu logiku. Ja evo odbacujem svaki prigovor da ste vi ovaj zakon pisali protiv guvernera. Ja vama vjerujem, potpuno vam vjerujem i ja se slažem s time da treba nadzirati sve institucije u RH pa i takvu prevažnu instituciju kao što je HNB. Ne kontrolirati je u tome kako ona provodi monetarnu politiku, jer tu mora biti samostalna. Ali ju kontrolirati u njezinom radu, transparentnosti njezinog rada. Kao kad kontroliramo HRT pa mi ne kontroliramo programsku politiku, nego način poslovanja. Kad kontroliramo HIN-u ne kontroliramo njezinu programsku politiku, nego način njezina poslovanja. Ali kolega Grmoja, pet puta vas je Saucha pitao, a ja vas sada pitam šesti puta kada ste baš, pokažite, dokažite da vam je transparentnost na umu, na duši i na srcu. Što mislite o Sauchinom prijedlogu da Državna revizija kontrolira sve institucije koje se financiraju iz državnog proračuna, pa tako i vjerske zajednice?
Odgovor na repliku, uvaženi kolega Grmoja.
Kolega Staziću, ja se zahvaljujem na ovome što ste uočili i ja sam rekao da ovo su prijedlozi koje ćemo znači tijekom čitanja dorađivati, a nemam nikakvu namjeru dok je tema Zakon o HNB-u odgovarati kao da sam na ispitivanju kolegi Sauchi. Dajte taj prijedlog vaš, mogli ste ga dat, bili ste četiri godine na vlasti, dajte ga u proceduru, a onda ćete vidjeti da se ja ne bojim reći svoj stav i ja nemam ništa, ja nemam ništa protiv bilo kakve revizije bilo gdje ako se ne protivi, znači nekakvim ugovorima koje smo kao država potpisali. Ja nemam problema s tim da uđe revizija u Katoličku crkvu. Zašto bih ja s tim imao problema? Evo ali ne želim odgovarati na pitanja kolegi Sauchi koji nisu tema. Dajte se naučite više jednom raspravljati o temi koja je na stolu.
Druga replika uvaženi kolega Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja ću vezano za ovo izvješće Europske centralne banke koju moram priznati da je danas ovdje bilo govora da je jako bilo neprimjereno i samo bih htio da mi ovdje odgovorite da li ćete vrlo žestoko odgovoriti na takvo mišljenje Europske centralne banke. Jer mislim da je nedopustivo da u ovakvom priopćenju koje oni zapravo šalju svima nama navode da hrvatski, zastupnici u Hrvatskom saboru da bi se trebali izuzeti od glasanja, da bi na taj način kako ovdje kažu institucionalno utjecali na neovisnost Hrvatske narodne banke. Pa kakvo je to prodavanje magle Europske centralne banke? Znači zabranjuju hrvatskim zastupnicima nama ovdje sve nas podcjenjuju i još to potpišu, bilo bi dobro da vidimo koji je to činovnik potpisao. Da li je to potpisao Dragi, predsjednik Europske centralne banke, tko je to potpisao i da se vrlo žestoko odgovori da se zapravo zabrani uopće možda i rasprava o Hrvatskoj narodnoj banci. Ja ne znam dokle to ide, da se zabrani uopće govoriti da ne možemo, znači da uvedemo reviziju. Onda čak u naslovu govori da je naša Državna revizija politička, da nije sposobna, odnosno da je politikanstvo, odnosno da nije profesionalna. Pa odakle jednoj instituciji Europskoj centralnoj banci pravo da na taj način vrijeđa hrvatske institucije. Znači mislim da bi trebali vrlo žestoko odgovoriti na ovo što Europska centralna banka jer to ne vrijeđa samo institucije, nego vrijeđa i hrvatski Parlament. I oni koji su pisali to, a vjerujem da to nije pisano tamo, nego je to pisano tu se treba vrlo jasno dati poruku jer to je zapravo poruka svima nama ovdje. Nemojte raspravljati o tome, vi o tome nemate pravo raspravljati, a mi ćemo svoje, nas će zaštititi neki drugi tamo. I mislim da bi trebalo vrlo žestoko odgovoriti na ovo pisanje Europske centralne banke. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku kolega Grmoja.
Pa kolega Lalovac, evo ja sam u više navrata ovdje pohvalio vas zbog tog suverenističkog stava, izrazio sam znači oštro protivljenje ovakvom načinu i ovakvom pismu. A isto tako izrazio sam oštro protivljenje pisanju Jutarnjeg lista, znači koji kaže da zbog ovoga što je stiglo treba odustati od ovog MOST-ovog prijedloga. I onda gospodin Nino Đula kaže ovdje da su ovo moje egzibicije ovdje u Saboru. To što tražim da Hrvatski sabor kaže što misli o djelovanju HNB-a to su moje egzibicije. Kaže ovako, moram to pročitati. Kaže kako znači bi uopće netko, znači govori o meni, tko djeluje u uvjetima nepostojanja rasprave, sučeljavanja, konkurencije ideja mogao razumjeti da izvan tog zaostalog hendikepiranog svijeta postoji prostor slobodnog iznošenja misli i neupravljanog djelovanja. Pa gospodo iz Jutarnjeg lista vi ste ti kojima se upravlja, zastupnik Grmoja i ostali zastupnici i MOST-a a ovdje vidim i kolege iz SDP-a, HDZ-a, Živog zida nisu osobe kojima se upravlja. Mi slobodno iznosimo ovdje svoje mišljenje i iznosimo ovdje protivljenje ovakvom pismu nekog činovnika koji je dobro ste rekli pisan ovdje u Hrvatskoj. A ja bih se sad ispričao svim ostalim kolegama koji su se javili za repliku, ja moram ići na ovaj Odbor za nacionalnu sigurnost. Poslušat ću kasnije što ste rekli, nažalost ne mogu odgovoriti. Evo, hvala.
Hvala lijepa. Mislim žao mi je da imamo odbore u vrijeme trajanja sjednice, ja bih još jednom pozvao predsjednike odbora da sazivaju ipak odbore u pauzama, prije ili poslije plenarne sjednice. Idući koji se javio za repliku je Tomislav Žagar. Ne znam da li ćemo sada onda ići s replikama ili ne? Goran Aleksić, vi ćete replicirati? Evo onda izvolite.
Ja sam htio upozoriti na još jedan propust HNB-a. Upravo sam došao u posjed jednog ugovora koji je katastrofalan. Jedna općina je 2007. godine potpisala ugovor o kreditu s jednom bankom sa ugovorenom fiksnom kamatnom maržom 1,2%. Nakon dvije godine se mijenjaju sredstva osiguranja i banka uvaljuje, baš uvaljuje općini dodatak ugovora o kreditu u kojem piše da je fiksni dio kamatne stope 4%. Dakle, nakon 2 godine banka uvaljuje općini kamatu veću za 300% od kamate koja je bila u trenutku potpisivanja ugovora o kreditu. Ja vjerujem da predsjednik općine, gradonačelnik tko je već bio ne znam, da ljudi koji su radili u tim službama ustvari uopće nisu znali što je njima banka uvalila. Nažalost to je legalno jer je potpisano ali po mojem mišljenju to je prevara. Zamislite da vam netko da kredit od 6, 7 milijuna kuna s kamatom od 1,2 + LIBOR, pazite švicarac je u pitanju, nakon 2 godine vam uvaljuje dodatak ugovora o kreditu s kamatnom stopom 4 + LIBOR. To je povećanje kamatne stope od 300%. To možemo zahvaliti i HNB-u koji nije regulirao takve stvari. Ovo je po mojem mišljenju čista lihva. 300% povećanje kamate u roku od 2 godine. Znači na 6 milijuna kuna to je sigurno milijun kuna dodatnog troška kredita. Evo, to sam htio reći.
Hvala vam lijepa. I zadnja replika, uvaženi kolega Ivan Pernar.
Hvala gospodine Jandroković. Pa evo upravo je nevjerojatno koliko često taj delegat sotone znači koji dolazi iz pakla Marijan Hanžeković dolazi ovdje na dnevni red jer uporno sa svojom štampom
Kolega Pernar ja bih vas molio ipak da malo biramo riječi.
Ali gospodine to je živa istina, on je prodao dušu vragu.
Dobro, ali ja bih vas ipak molio ovo je Hrvatski sabor i da biramo riječi o ljudima koji nisu ovdje. Ja vas molim.
Dobro gospodine evo bit ću onda objektivan, znači čovjek je mason i to je činjenica. Imate masonski časopis „Kutnik“ ja ću vam ga dati na ruke ako ne vjerujete, mislim da istina bi trebala biti cijenjena u ovom Domu, a ne skrivena. I on uporno taj mason putem tih svojih medija, Hanza medija, Jutarnji i Globus blati svaku dobru inicijativu i omalovažava svaki napor i trud kako bi se pomakli s mrtve točke. Želim reći da ovi napadi njegovi na kolegu Grmoju i na MOST dolaze iz same dubine pakla odnosno od ljudi koji su sklopili ugovor s vragom i koji maltretiraju nas saborske zastupnike koji su predstavnici građana. To čudovište nema pravo nas maltretirati i nema pravo zloupotrebljavati to što je vlasnik medija kako bi nas blatio, vrijeđao, ponižavao i zapravo navodio ljude naše građane na pogrešne stavove i mišljenja. Njegovi članci u Jutarnjem listu i Globusu su dno dna. I te dvije tiskovine su smeće na koje pozivam građane da ne kupuju ni pod koju cijenu i da jednostavno zaštite svoja srca i umove od tog zla. Hvala.
Hvala i vama. Dakle, ja bih samo molio apsolutno sam za potpunu slobodu govora ali da ne iznosimo uvrede na račun drugih ljudi. Evo samo toliko. Prelazimo na daljnju raspravu. Uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Evo u ovoj raspravi izmjenom Zakona o HNB-u koliko je vidljivo traže se dvije stvari koje većine europskih zemalja već primjenjuju revizija poslovanja HNB-a i glasovanje o njihovim izvješćima nas hrvatskih zastupnika koje je narod izabrao da ih predstavljamo ovdje. Vidimo da činovnik EU očito indoktriniran iz HNB-a napada odakle pravo saborskim zastupnicima pomisliti glasati o izvješćima o poslovanju HNB-a. Ovim zakonom, izmjenom zakona u biti samo HNB više nije faraonska institucija u kojoj se posluje na način na koji drugim institucijama, drugim tvrtkama u vlasništvu države i brojnim drugim institucijama se ne radi. Ovdje nije napad kako je prikazao kolega Saucha na Vujčića, ovdje se jednostavno traži pravo da mi narodni zastupnici glasamo o izvješću. Ako to nemamo pravo trebamo raspustiti ovaj Dom, ako smo toliko suvereniteta izgubili i ponizili se tim činovnicima koji šalju otvorene dopise i slažem se sa kolegom Lalovcom da bi trebala hrvatska Vlada, svi zastupnici s najviše razine oštro odgovoriti jel ovo je udar na suverenitet RH, da jedan činovnik europski zadire u rad nas narodnih zastupnika. Ako mi šutke pristanemo na ovo i ako branimo, vidim da je većina protiv takvog načina, tko brani to onda mi nemamo više suvereniteta. Mi smo izdali narod koji nas je birao. Ovim zakonom je samo korak izmjenom ovoga zakona samo korak koji uvodi u daljnje izmjene i promjene, treba uključiti stručnjake oko HNB-a. Znači ovo nije ništa senzacionalno, ovo je nešto normalno kao i u brojnim drugim državama Europske unije i svijeta. E a zbog čega toliki pritisak i to direktno iz te institucije HNB-a? Pa nije im to ćaćino, nije im ćaća ostavio amanet HNB-u, niti je nasljedno. Građani su izabrali nas predstavnike i slijeva i s desna i u centru da glasamo o izvješćima o poslovanju jel inače nema smisla ovaj Parlament. Šta bi mi trebali saslušati samo izvješće i klimati glavom, nemamo pravo niti glasat. Naravno, kolega Stazić je malo prije ukazao na jednu nelogičnost u prijedlogu koju treba ispraviti, zato je prvo čitanje, da piše glasamo za i protiv. Naravno može se biti i suzdržan i to je na mjestu, ali to je tehnički problem samog prijedloga i zato je jedno čitanje. Ali zaista ovaj dopis ovog činovnika pod sponzorstvom iz HNB-a najvjerojatnije jer nema tko je udar na parlamentarnu demokraciju u RH. Pokušaj uvođenja diktature. Mi se ne trebamo slagati ni svjetonazorski, ni ideološki, ali ovo je udar na saborske zastupnike, na one koje je narod izabrao za narodne zastupnike da nemaju pravo niti glasati. Odakle im pravo se usuditi glasati o poslovanju jedne institucije, a u svim drugim državama EU se na taj način u biti već odavno ponaša i to je jedan uzus sasvim normalan. Revizija naravno da treba ući kao i u druge institucije o poslovanju, tu se čak ne zadire u monetarnu politiku, tu se čak i ne zadire u dosadašnje kao što je spomenuto poslovanje HNB-a jer moramo znati Hrvatska je država koja je imala nešto manje od 15 tona zlata, nema više grama. Jel nekoga od vas bio referendum možda o glasanju da ćemo mi prodati zlato, tko je dao za pravo bilo kome da bez pitanja građana koji su suvlasnici toga zlata da se proda i zašto je prodato. Zašto je dug 300 milijardi kuna već kada je prodato zlato? Zašto druge države ne prodaju zlato? Tisuće pitanja se može postavljati, ali o ovome što pričamo mi kao saborski zastupnici, ovo je osnova zašto sjedimo ovdje, da imamo pravo glasati, protivi se, sučeljavati svoja mišljenja o bilo kojoj instituciji. Ovo nije zadiranje u monetarnu politiku nego isključivo u poslovanje HNB-a i naravno o izvješćima koji mi saborski zastupnicima imamo pravo glasati. Sve ostali sluganski ti dopisi tih činovnika podržavajući svoje izvršitelje koji su doveli Hrvatsku državu da danas nemamo niti jednu banku, osim Poštanske, koja je u hrvatskom vlasništvu da nam oni sole pamet. Neka sole u svojim državama pamet jel zasigurno u njihovim državama se nije dogodio franak, nisu se dogodile kamate od tih banaka koje su oni vlasnici njihove države. Ovo je osnova parlamentarne demokracije da imamo pravo glasati jel nas je narod izabrao. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Prije nego što krenemo sa replikama, poštovane zastupnice i zastupnici čast nam je i zadovoljstvo na galeriji Hrvatskog sabora pozdraviti njezinu ekselenciju gospođu Marie Lohelu, predsjednicu parlamenta Republike Finske i članove izaslanstva koji borave u službenom posjetu RH. … [[Pljesak.]] Nastavljamo sa radom. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Nenad Stazić.
Poštovani kolega Bulj, snažno ste se zauzeli za obranu suvereniteta RH protiv ove intervencije Europske centralne banke i u tome niste usamljeni. Evo i kolega Lalovac je o tome govorio vrlo jasno u ime cijelog kluba SDP-a. Rekli ste da i Vlada treba stati u obranu toga suvereniteta, ja bih to proširio i na predsjednicu Republike, to je i njezina ustavna obaveza. Evo Vlada danas ima sjednicu, vjerojatno još nije završena. Ukoliko Vlada danas sa ove svoje sjednice ne pošalje svoje jasno vrlo odlučno protivljenje ovoj intervenciji Europske centralne banke, tu Vladu HDZ-a i MOST-a imamo smatrati izdajničkom, izdajničkom Vladom koja ne štiti interes i suverenitet RH. Ukoliko takvo priopćenje ne dođe iz Ureda predsjednice Republike i njezino djelovanje po vašem mišljenju s kojim se ja slažem imamo smatrati izdajničkim. I zanima me da i vi odgovorite na Sauchinu intervenciju. Mene ne zanima što kardinal Bozanić koju ribu on jede u dane posta, time se nećemo baviti, ali kako se troši 460 milijuna kuna hrvatskih građana u Katoličkoj crkvi mislim da bismo imali pravo znati i putem Državne revizije i o tome ovdje raspravljati u Saboru. Molim vas da se očitujete.
Uvaženi kolega Bulj.
Kolega Staziću, zaista ovaj dopis je udar na parlamentarnu demokraciju zbog dvije obične stvari što tražimo od jedne institucije kao i u drugim europskim državama i ovaj dopis je najveća sramota i vanjski pokušaj udara na demokratske procese unutar RH jer da netko nam zabrani da glasamo o izvješću HNB-a u poslovanju, to je da nam brani i da govori odakle pravo to saborskim zastupnicima a dok u istim državama i odakle gospodin dolazi se isto radi. Što znači pokušaj nametanja diktature izvana. Naravno da ne možete proglasiti MOST i predsjednike HDZ-a ili SDP-a veleizdajnicima kada su svi suglasni, većinom osim pojedinaca … [[Govornik se ne razumije.]] A naravno da se i od Vlade očekuje i od predsjednice i svih nadležnih institucija da štite ustavnopravni poredak i suverenitet RH. Ovo je pokušaj, ja nisam rekao da je izvršen, ovaj dopis je pokušaj udara na suverenitet RH jer parlamentarna demokracija je, znači u RH iz koje proizlazi Vlada i vlast. Što se tiče, spominjali ste crkve i vjerske zajednice, osobno nemam ništa protiv toga da uđe svagdje revizija, međutim, nije sada tema, nije tema. Bili ste 4 godine na vlasti, postoje ugovori i Vatikanski sporazumi, postoje ugovori između vjerskih zajednica o tome. Dajte prijedlog, šta ste vi u biti posljednjih godina dok ste bili saborski zastupnik po tome pitanju napravili? Vjerske zajednice su znači u nekakvim ugovorima sa državom ili sa Vatikanom. O tome treba raspravljati ako treba. I naravno, svi smo saborski zastupnici, imamo pravo predlagati u ime klubova i pojedinaca ali sada je tema HNB.
Hvala lijepa. Drugi se za repliku javio uvaženi kolega Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, bilo koji činovnik da nešto napiše, bio on činovnik, pa bio on i predsjednik Europske središnje banke, guverner, bilo tko ako nešto napiše i ako se nije pozvao na neke odredbe gdje to piše da je zabranjeno na nekoj direktivi ili bilo čemu, to možemo smatrati najobičnijom kolumnom u nekom časopisu. Dakle, svatko tko nešto brani bilo kome mora se pozvati na točno određeni propis koji to brani. Ako on se ne poziva ni na koji propis, ako se ne poziva na nikakvu konkretnu odredbu onda se on može sa tim svojim pismom slikati. To je jedna stvar. Druga stvar. Ne znam da li ste primijetili ovo maloprije što sam rekao, ovih 300% povećanja kamate u jednoj općini, vjerojatno se dogodio u mnogim općinama. Dakle banke su, ja bih rekao u mnogim općinama ugovarale kredite na početku povoljno a kasnije mijenjale kamatne stope nažalost legalno jer su to ljudi koji su ovlašteni za potpisivanje potpisivali ali oni nisu znali što potpisuju. Naravno oni se teško mogu izvući jer kaže se da nepoznavanje propisa ne opravdava međutim ipak je to neka vrsta prijevare, da vam netko poveća kamatu za 300%, to je strašno. Dakle, što se tiče isto ovih činovnika koje smo spominjali, ja bih se nadovezao na europsku komisiju gdje je Udruga Franak tražila od Europske komisije da se očituje o presudi Vrhovnoga suda u slučaju Franak. U 5. mjesecu prošle godine Europska komisija nije uopće reagirala na taj zahtjev Udruge Franak dok je vrlo promptno reagirala na zahtjev banaka da postupe u slučaju konverzije Franak i da napadnu na RH da to nije bilo u skladu sa europskim pravom, da traže mišljenje, da traže objašnjenje i da na kraju možda idu i prema Europskom sudu. Dakle vrlo promptno reagiraju kada su u pitanju banke a kada su u pitanju potrošači onda su vrlo spori. Vidi se da je bankarski lobi jak u cijeloj EU.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bulj.
Hvala lijepa. Kolega Aleksić, vi zajedno sa vašom udrugom ste dokazali da Hrvatska narodna, presudama Visokog upravnog suda, ako sam u pravu, vi ste dokazali zajedno sa građanima, sa stručnjacima da HNB je štitila strane banke, da je radila protivno interesiram hrvatskih građana. Imamo presudu. Više to nije čula-kazala i zato vam hvala, vama i Udruzi Franak i svim stručnjacima koji ste se tu bili uključili i zasigurno te kamate koje izvlače strane banke, kako od općina, tako i od pojedinaca, da je staviti sada na račun koliko je to, da je izračun napraviti o kolikim se iznosima radi, to je ja mislim nemjerljivo a sve očito uz blagoslov temeljem presuda politike HNB-a koja je to omogućila, je li na vrijeme nije upozorila ili nije reagirala. I zaista o tome treba razgovarati. A još jednom vi ste dali prijedloge u samoj raspravi kroz ovo, konkretne i konstruktivne i zaista treba na tome poraditi po pitanju svega što ste do sada radili i ugraditi u novi zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Treća replika uvaženi kolega Željko Lenart.
Poštovane kolegice i kolege. Kolega Bulj, primijetio sam da u vašim nastupima uvijek ste okrenuti prema opoziciji i da uvijek opoziciji govorite a ukoliko je stvarna namjera ovog vašeg prijedloga zakona da on promijeni i korigira HNB i njezin rad, mislim da bi se trebalo okrenuti malo i drugoj strani jer vi ćete zajedno donijeti onakav zakon kakav vi želite i kakav ćete vi predložiti. Mi kao opozicijske stranke smo u manjini ovdje i mislim da naši amandmani će vrlo malo utjecati na sastav tog zakona pa ne znam zašto uvijek okrenuti ste prema desno, tj. prema ljevici u tom svom dijelu obraćanja. Trebate se obratiti malo i drugoj strani. Pa kolega Pernar isto u svojim nastupima iznosi puno kvalitetnih činjenica no on to malo preteatralno radi pa ga možda neki ni ne shvaćaju ozbiljno no veliki su problemi u cijelom funkcioniranju ove države su se nagomilali. Mislim da nitko tko je sudjelovao u politici ovih 25 godina nije na neki način odgovoran stanju u kojem smo se danas doveli u RH pa i da nam se naređuje ovako da mi kao što je maloprije kolega Lalovac rekao ne bismo trebali ni raspravljati o ovakvim izvješćima o radu HNB. Molim vas evo obratite se malo i drugoj strani pa da budu svi jednako zastupljeni u vašim obraćanjima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Evo okrenut ću se prema vama jer mi je zgodnije, vidite ovdje je otvoren prostor, mogu ja prošetati do vas nemam nikakve bojazni od nikoga. Mi smo izabrani od naroda. Meni je drago da se pozicionirate jeste li oporba ili vlast. Meni je zaista to drago i zaista sad se obraćam vama, okrenut ću se vama. Ovaj isti prijedlog je bio dok ste vi bili prije par mjeseci u 3 mjesecu na ovoj strani sjedili, niste bili u Narodnoj koaliciji nego tada ste bili u Domoljubnoj tzv. koaliciji. I nisam tada od vas baš vidio ushićenost nekakvu za ovim zakonom i promjenama, također vi ste bili tada u Hrvatskoj seljačkoj stranici. Međutim ovo nije pitanje gdje je saborski zastupnik okrenut, trebamo biti okrenuti svi prema građanima i isključivo takav mi je prostor da jednostavno je bolje na ovaj način da komuniciram. Ali očekivanja su bitna od ovoga zakona i bitno je da primijetite da na vas saborskoga zastupnika ovo pismo europskoga činovnika u biti želi vam oduzeti pravo da glasate o izvješću. Opće nije pitanje amandmana, vi niste dali prijedlog kao gospodin Aleksić, pa i gospodin Pernar daje svoje nekakve ideje. I vi ste samo sad kritički u replici dali gdje sam ja okrenut. Ja ne znam gdje ste vi okrenuti, jeste li u Narodnoj koaliciji ili ste u HDZ-u? To bi volio znati. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženi kolega Ivica Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bulj, potakla me jedna vaša rečenica kad ste rekli zašto smo mi ovdje u Saboru? Da zašto smo mi ovdje u Saboru? Mi smo ovdje, narod nas je izabrao da branimo interese naših građana, da donosimo zakone u interesu naših građana, da se borimo za njih, da branimo suverenitet naše države a ono kad kažu nekakav činovnik europski je napisao dopis da mi čak ne bi trebali ni raspravljati, možda su mogli reći da ne smijemo to raspravljati. Mi ovdje moramo znati da smo upravo zbog toga ovdje da ne dozvolimo lihvarenje više naših građana u ovoj državi, da svi skupa stanemo iza ovog zakona koji treba donijeti realan, dobar, europski zakona i da naše banke jednostavno budu naše da ne budu tuđe i da štitimo ove naše građane, nažalost kasno ali još uvijek nije kasno ako se ide u dobrom smjeru. Hvala.
I odgovor na repliku uvaženi kolega Bulj.
Hvala lijepa. Kolega Mišiću nikad nije kasno dok živo srce bije. Ali zaista ne smijemo biti guske u magli. Ovo je direktan, tj. još uvijek indirektan udarac na parlamentarnu demokraciju, udar na suverenitet RH a mi smo po Ustavu dužni i dali smo prisegu braniti suverenu i neovisnu RH svi bez obzira jel bili, mogu se okrenuti s moje lijeve strane ili desne, mi smo dužni i obavezni braniti suverenitet i omogućiti razvoj gospodarski RH a sve zbog ostanka mladih ljudi koji nažalost svakodnevno odlaze iz Hrvatske i tako neće biti prosperiteta. Apsolutno se slažem da ova direktiva, ti dopisi činovnika koji su dosada očito prolazili više ne smiju prolaziti po svim pitanjima bilo slugansko dodvornička politika i zato je sad RH di je. Politička neslaganja i ideološke svjetonazorske su manje bitna, ona su taj politički folklor za koji se borimo, ali oko ovih pitanja suvereniteta i neovisnosti isključivo moramo biti čvrsti i složni. To je vrlo teško ali ja mislim da je krajnji čas da se provede jedna suvremena politika unutar okvira u koje su nas dovele političke elite u posljednjih 20 godina. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I zadnja rasprava to je rasprava Kluba zastupnika Živog zida od 5 minuta, završna rasprava uvaženi kolega Ivan Pernar.
Hvala predsjedavajući. Htio bi reći da ovaj prijedlog zakona, odnosno izmjena Zakona o HNB-u omogućiti će ulazak državne revizije u HNB, omogućit će i nama da glasamo o izvješću rada dal ga prihvaćamo ili ne prihvaćamo. Međutim, postavlja se pitanje što ako je nalaz revizije negativna, što ako ga mi ne prihvatimo? To je izvješće o radu. Možemo li mi guvernera smijeniti? Odgovor je ne. Znači dolazi guverner, maše papirima, mi kažemo ova vaše politika je nikakva, ne možemo ga smijeniti. Možemo odbaciti njegovo izvješće, ne možemo ga smijenit. Predstavnika svake druge institucije može se smijenit, evo vidimo guvernera se ne može smijenit. Guverner je sveta krava a davnih dana sam rekao i zašto. A to je zato jer je on u službi stranih centara, odnosno stranih centara moći. Ono što je suštinska stvar trenutno za našu zemlju je pitanje vanjskog duga. Mi uopće danas ne znamo zapravo kome je sve naša država dužna a dok ne shvatimo kome je dužna ne možemo znati ni tko su ti koji uistinu vladaju našom zemljom? Jer vjerovnici su ti koji odlučuju našu politiku. Sjećam se kad je Vlada objavila registar dužnika poreznih, ja pozivam Vladu ovu da objavi registar svojih vjerovnika, znači tko su ti ljudi kojima naša država duguj? Htio bi reći da naš vanjski dug raste iz dana u dan, iz sada u sat, taj proces je nezaustavljiv i mi zapravo vanjski dug vratit ne možemo. Ono što, jer ljudi kažu nekada ako bi se dug otpisao što je s vraćanjem duga, ali osnovna misao je da se dug vratit ne može. Jer kako mi vraćamo dug? Uzimanjem novih kredita i uzimanjem novih kredita se ukupan dug ne smanjuje nego raste što će reći da mi trenutno, odnosno da Hrvatska bez obzira otpisala dug ili ne otpisala ne može ga vratit. E sad dolazimo do te začkuljice što kada ti vjerovnici budu tražili od nas da provodimo bolne rezove, bolne mjere gdje će biti kraj tome. Činjenica je da kraja tim mjerama štednje nema. One će biti sve okrutnije i bit će sve veći opseg njih. Također zašto ova Vlada nema hrabrosti dotaknuti se u pitanje same monetarne politike, odnosno zašto, koja je uloga HNB-a? Da lki je HNB Hrvatska narodna banka u stvarnosti ako HNB tek ima ulogu velike mjenjačnice. Sjećam se kad je moj prijatelj otišao sa 100 eura u HNB da ih razmijeni, oni mu rekli mi nismo mjenjačnica. Međutim kad, a o čemu se radi. Oni u suštini imaju ulogu mjenjačnice samo za velike iznose. Znači HNB je de facto mjenjačnica stranih banaka. Sve dok je tome tako naša država će propadat, naši građani će propadat, tečaj će biti kako oni kažu vezan, bit će ovisan o euru. Išao je euro gore, dole. Mi idemo skupa s njim. Imat ćemo valutnu klauzulu, imat ćemo kreditnu krizu. I na kraju krajeva gdje je kraj ovog puta? Dame i gospodo, vjerujem da vas to ne muči puno niti brine jer je vama dobro. Meni je isto osobno dobro sada ovdje. Ne mogu se žaliti. Međutim, pitanje nije samo kako je nama 151 koji sjedimo u Saboru, već kako je 4 milijuna građana koji trpe posljedice te monetarne politike. Ja sam duboko uvjeren da kada bi mi kao zastupnici bili prvi na udaru tih mjera, odnosno kada bismo zbog mjera štednje recimo kada bi se smanjivao broj zastupnika u Saboru i kada bi morali izvlačiti kako se to kaže slamke ili kaj već tko će od nas morati ići van iz Sabora, vjerujem da bi se onda tek pobunili. Ali ili recimo kad bi nam plaće smanjivali itd. Međutim nama plaće rastu, broj zastupnika se ne smanjuje, u suštini nama je dobro, a građanima nije dobro. I tu se opet vraćamo na tu famoznu „sit gladnom ne vjeruje“ i sve dok se to, sve dok mi zastupnici ne budemo na udaru te sulude politike većina nas će ju podržavati. Hvala.
Hvala. Imamo tri replike. Prvi je uvaženi kolega Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Pernar, drago mi je da ste spomenuli ova dugovanja. Naime, ta dugovanja koja su možda nepoznata mene više zabrinjava situacija oko ugovaranja tih dugovanja. Pa evo predlažem, iniciram jednu stvar koja bi se mogla ovdje napraviti. Moglo bi se osnovati jedno saborsko povjerenstvo da provjeri sve ugovore koje je država potpisivala sa strancima, s bilo kim o kreditiranju države i da vidimo ima li u tim ugovorima nezakonitosti. Ja vjerujem da bi se moglo tu nešto i pronaći. I na taj način bismo vjerojatno uspjeli donekle smanjiti i naša dugovanja. Evo to je jedna moja inicijativa koja mislim da nije neostvariva.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar.
Da gospodine Aleksić, to je suštinska stvar zašto država ne objavi popis svih svojih vjerovnika. Zašto ne kaže dužni smo Svjetskoj banci, MMF-u, ne znam Deutche banci ili kome već, neka stavi to na stol, neka objavi kome je znači sve dužna i na kraju ono najškakljivije i najzanimljivije koji je njihov plan otplate duga? Država nije u stanju vratiti jedne kune kredita bez uzimanja novih dugova, odnosno novih kredita. Znači, država koja je najveći dužnik u zemlji, država koja nije jedne kune u stanju vratiti to je ista ona država koja mrcvari male ljude zbog poreznog duga, a zna da su ti ljudi zapravo samo kolateralne žrtve politike koju provodi HNB i konstantno se oštrica slama na malim ljudima. A oni koji vode takvu monetarnu politiku, ti koji dižu te kredite koje ne vraćaju oni žive najbolje. I zapravo ja bih se usudio reći da što je netko više neodgovorniji u našoj državi, što netko je više dužan, što netko više diže kredite koje ne vraća to se njemu pristupa sa većim ugledom i čašću. Naš ministar financija koja je uloga njegova? Kako on servisira javni dug? Tako da dug raste. Zar je to servisiranje duga? I koja je to monetarna politika uopće dovela nas u situaciju da imamo istovremeno golemi vanjski dug, a da imamo kunsku besparicu u zemlji? To su pitanja koja na žalost ovaj zakonski prijedlog ne daje odgovore na njih. A sve dok Vlada bude upravljana izvana čini se da neće ni davati. Hvala.
Replika broj dva, uvaženi kolega Davor Vlaović.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolega Pernar, vi ste u svom izlaganju rekli da nema nikakvih sankcija za guvernera ukoliko nalaz revizije bude negativan. I ja sam u svojoj raspravi govorio da podržavamo smisao ovog zakona, ali da ga treba precizirati što se kroz reviziju nadzire, koji je opseg područja, što Državna revizija za to treba. U tom nalazu se obično daju i preporuke što treba ispraviti i ukoliko su utvrđene nepravilnosti koji je rok i tko je odgovoran da ih provede. Ukoliko toga nema onda ovaj zakon nije do kraja jasan, a tražimo da se donose jasni zakoni koji su provedivi. I drugo da onaj koji je odgovoran državne institucije pokrenu postupke protiv istih, znači protiv guvernera ukoliko se utvrdi nepravilnosti u poslovanju, a iz medija smo do sad čuli razne informacije o trošenju novca poreznih obveznika, tražimo da onda i snose sankcije i da državne institucije pokrenu postupke. Isto tako sam u svom izlaganju rekao da nije u redu da dosad nije reagirala ni Vlada ni Ministarstvo financija ni druga resorna ministarstva kad su vidjeli da Narodna banka ne reagira da su i oni odšutjeli. Tako da je odgovornost i na njima. A na nama je kao saborskim zastupnicima da govorimo, da ne podliježemo pritiscima ni naše javnosti ni europske javnosti jer i Stjepan Radić je išao u Beograd iako je imao informaciju da će biti pucano na njega, nije se bojao reći za Hrvatsku, za potrebe građana Hrvatske tamo da onaj režim nije dobar i da treba mijenjati određena pravila ponašanja. Isto tako i danas nikakvo pismo iz Europske središnje banke ne smije nas uplašiti, imamo pravo govoriti i tražiti rješenja i donositi zakone koji će biti u korist građana Republike Hrvatske.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Pernar.
Da, kolega je ispravno zapravo došao do zaključka šokantnoga. A šokantan zaključak je ok, nalaz revizije je negativan i što? Imali smo situaciju kad je Šima Krasić vječna državna revizorica rekla da je 90% privatizacije bilo mimo zakona. I što? Nikom ništa dame i gospodo, pojeo vuk magare ili po onoj Ljube Ćesića Rojsa tko je jamio je jamio. Što znači da ni ova izmjena zakona i puštanje revizije u to leglo luksuza, leglo hohštapleraja, leglo života na visokoj nozi koje je u totalnom neskladu sa stvarnim životom naših građana čak i da se uvidi da u tom leglu se događaju čudne stvari o kojima pišu mediji opet na kraju krajeva nikom ništa. Jednostavno oni će reći nalaz ne znam ne zadovoljava i doviđenja. A Hrvatski sabor nema ovlasti smijeniti tog guvernera zbog njegovog provođenja monetarne politike i zbog nezakonitosti u radu HNB-a. Što će reći da smo mi ovdje taoci jednog čovjeka odnosno ne čovjeka već politike čiji je on eksponent i ekspozitura. Jer Zakon o HNB-u zapravo ne štiti Vujčića, Vujčić je nebitan, on je lutak na koncu, on ne odlučuje o ničemu već štiti njegove nalogodavce koji su mu dali da provodi tu politiku i koji neće dozvoliti da se s tom politikom prestane. Smatram da bi zakon trebao dozvoliti da se može vršiti politički pritisak na guvernera jer mora politika biti nadređena HNB-u jer HNB nije institucija za sebe već je institucija koja mora biti u službi i naroda i zakonodavne vlasti. Mora biti podložna zakonodavnoj vlasti jer je monetarna vlast jedna, postoji trodioba vlasti plus monetarna vlast a ta je ključna vlast jer onaj tko ima vlast nad novcem ima vlast nad svime. Kako Nijemci kažu … [[Ne razumije se.]] Hvala.
Hvala vam lijepa. I zadnja replika, uvaženi kolega Ivan Lovrinović.
Uvaženi zastupniče Pernar ja se najprije želim pridružiti ovim prozivkama i Vlade i predsjednice države, Ministarstva financija ali i poručiti vodstvu Sabora ispred Sabora se mora žestoko očitovati čvrsto u vezi ovoga dopisa koji je došao iz ECB-a da nas se tretira kao neovisnu zemlju i zastupnike naroda a ne nešto drugo. Još je Aristotel rekao da novac proizlazi iz države a ne obratno. Mi danas imamo naopaku situaciju da institucija kojoj je država dala ekskluzivno pravo da vodi novčanu politiku da se ona nametnula toj istoj državi. Ali nije to gospodo samo u Hrvatskoj. Tako je to i u EU i zato je svijet došao ovdje gdje jest. I zato ćemo imati još puno većih problema. U tom smislu još jednom želim napomenuti pogledajte kako izgleda sastav Savjeta HNB-a. Tamo sjede isti ljudi koji upravljaju HNB-om. Dakle, sami sebi savjetuju, oni su iz zatvorenog kruga pa čak i u vrijeme socijalizma crnog kako mi kažemo bilo je nezavisnih stručnjaka koji su dolazili, znanstvenika sa fakulteta i instituta koji su sudjelovali i savjetovali. Ali ono na što želim upozoriti je sljedeće, da mi najčešće ne znamo što pruža i pravo postojeće EU. Ovdje ljudi vjerojatno i među vama misle da nije dopušteno da nezavisni stručnjaci budu članovi Savjeta HNB-a. Pa to uopće nije točno. Pa istraživali smo, kad sam sudjelovao u pisanju ovog novog prijedloga zakona koji ću nakon ove diskusije uručiti predstavnicima MOST-a kao predlagateljima jer sam upozorio da imaju kao predlagatelji dužnost da unesu i druge promjene koje su u koliziji sa postojećim zakonima. Prema tome, ovdje je stvar vrlo jasna, očita. Imamo problem da se HNB otela svemu i svačemu, da ona se želi nadrediti ovom Saboru i svemu u društvu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Da, gospodin Lovrinović je rekao suštinsku stvar, HNB je otrgnut od Parlamenta. Jer što, oni kažu od Parlamenta. Pa nismo mi ovdje sami sebe instalirali, nas je narod postavio, mi predstavljamo građane i Narodna banka mora biti u službi naroda. A narod vlada putem izbora odnosno izborom svojih predstavnika. Znači, mora Sabor biti taj koji vlada HNB-om u korist građana. Ovo što mi trenutno imamo jest da ta grupa hohštaplera na HNB-u zapravo živi kao bubreg u loju potpuno odsutni od hrvatske stvarnosti, ne vide prosjake koji prosjače na križanju one Draškovićeve i kako se zove ova gdje je glavna pošta tj. ova Jurišićeva. Znači prosjaci tamo stoje i oni njih ne vide. Kopači boca koji kopaju po smeću prolaze i oni njih ne vide. Ne vide ni redove pred pučkim kuhinjama, ne vide ama baš ništa niti ih je briga. Oni idu u jaccuzzije, imaju u hotelu Opera valjda godišnje karte svi, idu u Sheraton u teretanu. Njih dame i gospodo uopće ne zanima što narod misli o toj monetarnoj politici, a zapravo im posao jest da samo rade ono što EU nalaže, a na nama je dano da se ne miješamo u njihov posao. Znači posao Sabora danas nije da djeluje u interesu hrvatskog naroda, već je posao Sabora danas da se ne miješa u rad HNB-a i da dopusti ovu kriminalnu shemu u kojoj je HNB samo razmjenjuje novac umjesto da ga daje državi i bankama poslovnim, znači što radi se o kriminalu koji se nastavlja evo već 22 godinu za redom. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru. S ovime smo iscrpili sve replike i odgovore i s ovim zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Sljedeća točka je Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, prvo čitanje, P.Z. br. 9. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. 1. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim uključite se. Glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa većinom glasova, 112 za, 7 suzdržanih i niti jednim protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.