Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora. U ime Kluba živog zida i SNAGA-e molim za stanku od 10 minuta da bih nakon stanke govorio o najnovijoj sudskoj praksi i vezano na to o inicijativi koja će uskoro imati u vezi sa donošenjem određenih zakona, kojima će se riješiti ne zakonitosti u poslovanju banaka.
Hvala. Kolega Varda.
Poštovani gospodine predsjedniče, tražim stanku od 10 minuta da bih progovorio o biznisu kod udomljenja invalida. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Bulj.
Hvala lijepa, tražim stanku u ime Kluba MOST-a, 10 minuta po pitanju termoelektrane na Peruće, tj. Projekta „Vis viva“ u koju je upleten muž od najavljene ministrice vanjskih poslova Mirjane Pejčinović Burić. Hvala lijepa.
Dobro, ima li još prijavljenih? Ako ne stanka do 9,45. Hvala. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prvi je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Sudska praksa utemeljena na kolektivnoj pravomoćnoj sudskoj presudi iz slučaja Franak kotrlja se prema svojem konačnom rješenju. Imamo već desetak pravomoćnih presuda, sve su u korist dužnika, ali jedna od najvažnijih presuda je presuda Županijskog suda u Osijeku kojom se presuđuje da se mora oštećenom dužniku vratiti svu preplaćenu kamatu, dakle komplet iznos od početka od kada je banka počela nezakonito mijenjati kamatnu stopu. Drugim riječima, Županijski sud u Osijeku odbacio je žalbu banke, odbacio je prigovor banke na zastaru i zastare u konkretnom slučaju nema. Međutim, ipak postoji problem u svemu tome, a problem je taj da neki drugi županijski sud može ipak presuditi drugačije. Pa zbog toga što županijski sudovi u ovom sada sljedećem razdoblju koje je sljedeće dosuđivati vjerojatno i neke drugačije presude, moguće je da će i prihvaćati prigovore zastare banaka Vrhovni sud bi svakako trebao na svojoj sjednici, pri čemu ne prejudiciram ništa što će on odlučiti dakle Vrhovni sud bi trebao na svojoj sjednici odlučiti postoji li zastara potraživanja u privatnim procesima koji se vode na temelju kolektivne pravomoćne sudske presude ili ta zastara potraživanja ne postoji. Također je važno za napomenuti i to da postoji čitav niz presuda za preplaćene kamate nakon izvršene konverzije CHF kredita, pa i u tom pogledu nije poznata sudska praksa. Naslanjajući se na sve ovo što sam rekao, ja ću krajem ovoga tjedna svim klubovima zastupnika proslijediti prijedloge dvaju zakona. Jednim zakonom rješava se problem fiksnih kamatnih marži koje su nezakonite u gotovo svim kreditima ugovorenim prije 2013. godine, a drugim zakonom omogućilo bi se vansudsko vraćanje preplaćenih kamata svim oštećenim dužnicima kojih ima preko stotinu tisuća. Trenutno se vodi oko tri tisuće sudskih procesa i nažalost od preko stotinu tisuća mogućih sudskih procesa, svega tri tisuće se vodi. Zbog čega? Naravno ljudi koji su oštećeni nezakonitim ponašanjem banaka pomalo se boje pravosuđa. Međutim, možemo vidjeti da je sudska vlast na svome mjestu i da sudska vlast nakon što se utvrdila sudska praksa na temelju kolektivne pravomoćne presude radi svoj posao kako treba. Međutim, taj posao j relativno spor. Bilo bi puno brže kada bismo mi omogućili dužnicima da vansudski riješe svoje probleme. Pa ću ja zbog toga ponavljam, krajem tjedna poslati svim klubovima zastupnika prijedloge zakona i zamolit ću sve one koji podržavaju takav zakon da mi potpišu podršku pa ću nakon tjedan dana malo hodati po Saboru i tražiti vašu podršku u obliku potpisa i nadam se da ću skupiti dovoljan broj potpisa da ti zakoni mogu biti poslani u hitnu proceduru. Vjerujem da je to moguće. Sva opozicija me u tome podržava, a očekujem da me podrži i HDZ jer radi se o zakonima koji su u interesu hrvatskih građana, koji su utemeljeni na pravu, koji su utemeljeni na pravnoj državi, koji su utemeljeni na kolektivnoj pravomoćnoj sudskoj presudi, koji su utemeljeni na kraju krajeva i na pravomoćnim presudama u privatnim sudskim procesima. Napominjem da je Mađarska već to učinila, da je Mađarska dobila od suda EU-a odgovor na prethodno pitanje da to smije učiniti, prema tome to smijemo, i možemo, i moramo učiniti i mi, prije svega zbog toga da onemogućimo nekakvu eventualnu zastaru zbog toga što ljudi još uvijek čekaju da se ustabilizira sudska praksa. U vezi s time, ja ću danas imati i jednu konferenciju za novinare gdje ću javnost upoznati sa kompletnom situacijom. Očekujem vašu suradnju. Hvala lijepo.
Druga rasprava je uvaženi kolega Kažimir Varda u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika i SMSH.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Podsjećam da sam na aktualnom satu postavio pitanje predsjedniku Vlade u vezi sa decentralizacijom socijalne skrbi. To je bila tema moga pitanja i mislim da sam to pitanje ne znajući za terenska istraživanja koja su provedena vezano za udomiteljstvo osoba s invaliditetom, da je predsjednik Vlade u tom momentu meni odgovorio kako je bitno da se u procesu decentralizacije jačaju nadležnosti nižih lokalnih sredina i područnih jedinica u socijalnoj djelatnosti i da je to jedan od ciljeva strategije. Ja vjerujem predsjedniku Vlade da će Vlada u tom smislu predložiti i izmjene zakona na način da socijalne usluge budu dostupne svim građanima koji su u potrebi i da budu na istoj razini, bez obzira gdje oni živjeli. To znači da bi trebalo povezati ne samo državnu razinu nego i županijsku razinu, gradsku razinu i precizno definirati ovlasti i odgovornosti pa i osnivačka prava. Naime terensko istraživanje koje je proveo tim zaposlenika studijskog centra socijalnog rada, docent dr. znanosti Marko Buljevac, docentica dr. znanosti Marina Milić Babić i prof. dr. Zdravka Leutar u suradnji sa pravobraniteljicom za osobe sa invaliditetom gospođom Ankom Slonjšak pokazala je sljedeće. Udomitelji dobiju do 2300 kuna, spreme novac u džep a javne ljude brutalno mrcvare, tuku ih, izgladnjuju i tjeraju na težak rad. To je terensko istraživanje pokazalo, da ne ulazim dalje u detalje. Mislim da je potrebno čim prije priči upravo ovoj decentralizaciji. Naravno ne tvrdim da su svi udomitelji, da svi udomitelji na takav način postupaju jer u Hrvatskoj djeluje 1581 udomiteljska obitelj i bilo bi nepošteno reći da su sve takve. Autori studije upoznali su brojne obitelji u kojima osobe sa invaliditetom doista žive kvalitetnim životom te su u potpunosti uključene u život obitelji u kojoj su smještene, zadovoljavajući se hrane, pruža im se adekvatne zdravstvena skrb i poštuju se njihova ljudska prava. Ali su rezultati pokazali i poražavajuće rezultate da stotine osoba svakodnevno trpe verbalno i fizičko nasilje. Najčešće je riječ o osobama sa mentalnim i intelektualnim teškoćama koje se ne mogu izboriti za svoja prava. Dakle neki udomitelji su od toga napravili biznis bez imalo socijalnog osjećaja prema tim osobama. Zato predlažem da ovo istraživanje koje je proveo Studijski centar socijalnog rada Pravnog fakulteta postane dokument nadležnog ministarstva, odnosno ministrice Murganić kao jedan od putokaza u radu i organizaciji centara za socijalnu skrb ali posebno i službi za nadzor. Hvala lijepo.
Hvala kolega Varda. Idući je zastupnik Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a, Nezavisnih lista.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, u više sam navrata sa ove govornice govorio o projektu Vis Viva koji uključuje i štetnu plinsku, tj. termoelektranu na Peruči, na rijeci Cetini koja je po svim stručnjacima i neodrživa i ekološki je neprihvatljiva na tome području. Vis Viva je privatni projekat u kojem je do sada uloženo preko 5 milijuna eura. U vlasništvu je projektnih tvrtki MCC-a EKSKLUZIVNE NEKRETNINE i Vrdovo reverzibilne hidroelektrane. Zoran Burić, direktor tvrtke MCC koja je jedna od nositelja projekata kazao je u intervjuu za Nacional sredinom prošle godine kako za projekat ima podršku brojnih državnih tvrtki i agencija. Podršku je projektu, tvrdio je, dao i Državni ured za upravljane državnom imovinom koji je prema njegovim riječima spreman prepustiti pravo korištenja državnog zemljišta obzirom da je gotovo polovina zemljišta na kojem će se graditi elektroenergetski objekat u sklopu projekta u državnome vlasništvu. Kazao je kako bi Viv Viva trebala postati projekt od strateškog interesa za RH. Zoran Burić nije samo direktor MCC-a, ekskluzivne nekretnine već i tvrtke Vrdovo reverzibilne elektrane, tj. dvije tvrtke koje se bave proizvodnjom električne energije na području Cetinske krajine, fotonaponska elektrana … [[Govornik se ne razumije.]] i fotonaponska elektrana Donji Bitelići. Marija Pejčinović Burić, sadašnja državna tajnica, bivša savjetnica srpskog premijera Dačića ili maloga Slobe, prema riječima današnjega našega premijera i buduća ministrica vanjskih poslova je supruga od gospodina Zorana Burića i prema podacima njene imovinske kartice vidljivo je da njen suprug ima 50% udjela u vlasništvu tvrtki MCC EKSKLUZIVNE NEKRETNINE dok u tvrtci Vrdovo reverzibilne hidroelektrane ima 100% vlasništvo. U obje tvrtke nije izvršen prijenos vlasništva. Ona tvrdi da nema poslovnog udjela u tvrtkama. Prije nego što je …/Govornik se razumije./… prošle godine imenovana državnom tajnicom u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova ova magistrica europskih znanosti je od 2013. radila kao ekspert savjetnik za europske politike, među ostalim za projekte financiranja od strane EU. U siječnju ove godine je obavljeno da je projekt Vis Viva u razmatranju HNB-a i Europske investicijske banke za financiranje iz Europskih fondova za strateška ulaganja a vidimo da je projekt Vis Viva u strateškim projektima prema riječima Burića. Uz to je naglašeno da je to jedini u potpunosti hrvatski projekat objavljen na europskom portalu projektnih ulaganja. Izgradnja plinske centrale na Perući, se već mjesecima bore tisuće stanovnika Cetinske krajine protiv izgradnje. Smatraju je ekocidom kao i brojni stručnjaci jer Peručko jezero je najveći bazen pitke vode u Europi a rijeka Cetina sliv jedan od najčistijih i najvećih na području Hrvatske i Europe. Fizičar Mislav Cvitković jer prikupio uz brojne druge peticije i prosvjede 10 tisuća potpisa. Paralelno peticija je poslana i premijeru Andreju Plenkoviću da se zaustavi taj ekocid koji je očito i znači lobiran od strane buduće ministrice vanjskih poslova i njezinoga supruga. Hrvatska je zemlja koja stvarno ima ogromne potencijale za obnovljive izvore energije ali imamo i pitke resurse, pitku vodu gdje je u Dalmatinskoj zagori i na krškom području je moramo sačuvati. I ovom prilikom šaljem poruku svima koji lobiraju da se gradi termoelektrana uz najveće jezero pitke vode da i neće uspjeti pa makar imali uza se i ministricu vanjskih poslova, predsjednika Europskoga vijeća, da narod Sinja, Cetinske krajine i Dalmacije, dozvoliti im neće to da unište a to je naše bogatstvo, to je ono što će održati našu djecu da koriste jer mi nemamo pravo to uništavati zbog budućih generacija. Poruka svima onima koji žele uništiti ono što je najsvetije, gospodo, nećete.
Prije nego što prijeđemo na replike uvaženi zastupnik Grmoja je molio stanku ako sam dobro shvatio.
Poštovani potpredsjedniče, tražim stanku zbog prijetnji koje su upućene meni u telefonskom pozivu zbog stanke koju je imao kolega Bulj jutros oko termoelektrane na Cetini.
Nije mi baš logično zašto vama, a ne njemu kad je on to. Ali dobro, ali u svakom slučaju naravno, naravno da ćemo dati stanku. Vidimo se, dakle u 12,10. STANKA U 11,55 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE U 12,10 Evo kolegice i kolege stanka je istekla, pa ću zamoliti onda u ime Kluba MOST nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Nakon stanke koju je imamo kolega Bulj, jutros o projektu termoelektrane na Cetini, koji gura muž nove ministrice Marije Pejčinović Burić, znači koji je vlasnik u biti dviju tvrtki koji guraju taj štetan projekt protiv kojeg je ustao narod cijele Cetinske krajine i protiv kojeg je prikupljeno 10000 potpisa, ja sam upravo dobio telefonski poziv od Ivana Popariča Kane, ne poznajem čovjeka, čovjek je navodno, evo rekao mi je kolega Bulj iz Sinja, jedan je od glavnih zagovornika i lobista tog štetnog projekta u kojim me upozorio da kažem kolegi Bulju da prestane govoriti protiv tog projekta inače, ako ga se on uhvati da neće znati hoda li naprijed ili se vraća natrag. Isto tako rekao je da će izaći s dokumentacijom o kolegi Bulju i njegovom ratnom putu, odnosno dijagnozi PTSP-iju, ja sam rekao da nema nikakvih problema, da sve iznese a da ću ja ovaj njegovi telefonski poziv prijaviti policiji i evo zbog toga sam sazvao stanku, zbog prijetnje mom kolegi, a očito da je kolega Bulj jutros sa stankom pogodio u pravu metu, u novu ministricu vanjskih poslova, koja je bivša savjetnica premjera Srbije, znači srbijanskog premjera Dačića, kako je rekao kolega Bulj malog Slobe, koja očito ima interes, odnosno njen muž u ovom štetnom projektu i ti lobiji koji guraju tu termoelektranu na Cetini koja će ugroziti cijeli Cetisnki kraj, izvore pitke vode su očito prejaki i evo imaju čak i toliko snage zvati saborske zastupnike i prijetiti im zbog njihovih izlaganja u Hrvatskom saboru. Pa ja očekujem evo da se Ivana Poparića Kanu, privede, zbog prijetnji saborskom zastupniku, evo najmanje na 5 dana kao što su priveli ove koji su vrijeđali našu državnu tajnicu Janicu Kostelić, iako zastupniku Bulju ne treba nikakva zaštita, očekujem da zbog ovih prijetnji dobije nekakvu zaštitu. On već pokazuje prstom da mu to ne treba, ali mislim da je ovo prevršilo svaku mjeru, da se zbog onoga što mi govorimo ovdje u Hrvatskom saboru, da se ima toliko hrabrosti zvati saborske zastupnike, prijetiti im, govoriti da će oni, da neće znati hodaju li naprijed ili se vraćaju natrag, tako da mislim da kolega Bulj samo nastavite ovako, vi ste jedina nada za ovu Hrvatsku i jedini zastupnik koji iznosi bez straha sve štetne ove projekte i razotkriva u biti te interesne lobije koji su očito povezani sa Vladom RH, odnosno sada sa tom novom ministricom koja će biti predložena ovdje u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa.
Prelazimo na dnevni red. - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ, drugo čitanje, P.Z.E. br. 100. Predlagatelj zakona je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava, članka 171. Poslovnika, uvezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prijedlog akta primili ste otpremom Sabora, ovaj zakon raspravljati ćemo sukladno odredbama Poslovnika koji se odnose na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika, raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo, izvješća ste primili na sjednici. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite, Nataša Mikuš Žigman, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta.
Hvala vam lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici, evo dozvolite mi da predstavim ovaj prethodno spomenuti konačni prijedlog zakona koji je u prvom čitanju raspravljen u ovom cijenjenom Domu 16. ožujka ove godine, a nakon održane rasprave je usvojen i zaključak o prihvaćanju prijedloga zakona. Predmetna uredba koju skraćeno nazivamo eIDAS Uredba je stupila na snagu 17. rujna 2014. godine a primjenjuje se od 1. srpnja 2016. Uredba je obvezujuća i izravno je primjenjiva u svim državama članicama EU-a. Zašto je istu uredbu bilo potrebno donijeti? Naime, povećanjem mobilnosti građana i poduzeća na unutarnjem tržištu EU-a, zajedno sa brzim tehnološkim razvojem, dovodi do sve izraženije potrebe za sigurnim i pouzdanim prekograničnim online, odnosno digitalnim uslugama. Iako je regulatorni okvir na razini EU-a po pitanju elektroničkog potpisa bio dakle uspostavljen, odnosno važeći i prije donošenja ove uredbe, nije postojao specifičan i ujednačen okvir za uzajamno priznavanje i za prihvaćanje e-identiteta ili za korištenje tzv. usluga povjerenja kao što su elektronički pečat, elektronički žig, dugoročno čuvanje i arhiviranje potpisa ili e-usluge preporučene dostave dokumenata. Stoga je cilj eIDAS Uredbe bio ukloniti postojeće zapreke, odnosno prepreke u prekograničnom korištenju digitalne tehnologije, osigurati da pri pristupu prekograničnim online uslugama koje nude države članice postoji mogućnost sigurne elektroničke identifikacije. Drugi cilj je uspostaviti opći pravni okvir za korištenje tzv. usluga povjerenja. Ono što bi željela ovdje napomenuti je da upravo elektroničke usluge jesu preduvjet za korištenje širokog raspona elektroničkih interakcija koje već danas dakle primjenjujemo odnosno koristimo kao šti su e-bankarstvo, e-uprava ili e-zdravstvene usluge. Ovom provedbenim zakonom, dakle konačnim prijedlogom zakona koji danas predstavljamo, postavlja se okvir za punu primjenu odredbi eIDAS Uredbe na način da se utvrđuju tijela koja su nadležna za provedbu uredbe i zadaće istih tijela. Prvenstveno se radi o Ministarstvu uprave koje je nadležno za područje elektroničke identifikacije, i Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta koje je nadležno za usluge povjerenja. Također se određuje agencija koja je nadležna za kreditaciju tijela, koja vrše ocjenu sukladnosti pružatelja usluga povjerenja, u ovom slučaju to je Hrvatska kreditacijska agencija. Utvrđuju se prava, obaveze i odgovornosti korisnika i pružatelja usluga povjerenja i konačno određuju se prekršajne odredbe za postupanje protivno eIDAS Uredbi. Dozvolite mi da u nekoliko riječi prikažem samo kako to izgleda u praksi, odnosno kako se praktično primjenjuju tzv. usluge povjerenja. U ovom trenutku u Hrvatskoj su ovlašteni pružatelji usluga povjerenja primjerice FINA, AKD, ili Zagrebačka banka, dakle oni su akreditirani za pružanje takvih usluga. U praksi to znači da FINA ima ovlaštenje za izdavanje certifikata za elektroničke potpise i pečate, za građane i poslovne subjekte, to znači da korištenje takvog certifikata poduzetnici mogu dostavljati godišnja porezna izvješća, potpisivati elektroničke račune, pristupati raznim elektroničkim uslugama kao šti su e-porezna, e-carina, e-HZZO, e-HZMO i dr. AKD npr. izdaje kvalificirane certifikate za elektroničke potpise i korištenjem elektroničke osobne iskaznice, fizička osoba može potpisivati elektroničke obrasce, može pristupati raznim elektroničkim uslugama, servisima poput e-građana i sl. Ovaj zakon, dakle konačni prijedlog zakona u odnosu na tekst prijedloga zakona koji je bio u prvom čitanju u Hrvatskom saboru, doživio je manje novotehničke doradbe u članku 20. a koji je predložio Odbor za zakonodavstvo. U prvom čitanju zakon je podržalo 119 zastupnika, a 2 zastupnika su bila suzdržana. Ja vam zahvaljujem na pažnji i unaprijed zahvaljujem na potpori pri usvajanju ovog Konačnog prijedloga Zakona o provedbi eIDAS Uredbe. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa uvažena državna tajnice. Znači mi danas ponovno ovdje imamo prihvaćanje uredbe. Dakle htio bih radi hrvatske javnosti reći da mi u stvari o ovomu nemamo što raspravljati. Uredba Europskog parlamenta doslovce znači da je moramo preuzeti bez rasprave, da je ovo u stvari čisto jedan prevoditeljski posao i da u stvari ovakav zakon kakav smo mi dobili ovdje u Hrvatskom saboru od riječi do riječi je prepisan od svih 27 članica država EU. Prema tome, vi pozivate da prihvatimo ovaj zakon kao da se mi možemo njemu suprotstaviti. Znači, mi nemamo u stvari šta birati, mi ga moramo prihvatiti hoćemo nećemo. Onog časa kad smo ušli u EU, dakle mi smo prihvatili takva pravila igre, odrekli se dijela svoga suvereniteta i ja želim da to hrvatska javnost zna. I da je to upravo jedan od razloga što danas evo nitko od saborskih zastupnika u biti neće raspravljati o ovom zakonu. Kao što vidite prijavio se nije nitko osim predstavnika kluba HDZ-a. Također mi nije jasno što bismo mi mogli promijeniti u vezi ove uredbe. Kao što ste rekli ona se već primjenjuje u Hrvatskoj godinu dana, tako da mi sad u stvari retroaktivno potvrđujemo nešto što je već na snazi. Znači evo, ona je već godinu dana u funkciji. Znači, možemo mi prihvatit, ne prihvatit, ona se provodi i to je trenutno stanje hrvatskoga članstva u EU. Evo samo radi preciznijeg informiranja javnosti imao sam potrebu ovo reći. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku državna tajnica Nataša Mikuš Žigman, izvolite.
Hvala lijepo. Željela bih pojasniti, dakle da, doista uredba jest primjenjiva od dana kada je stupila na snagu u Hrvatskoj kao i u drugim zemljama članicama EU. Međutim, ovo što ovim zakonom činimo jest dakle utvrđujemo nacionalne nadležnosti za provedbu pojedinih specifičnih odredbi te uredbe, utvrđujemo prekršajne odredbe u slučaju da ne dože, da dođe do postupanja protivno toj uredbi i postupak nadzora. Dakle, to je ono što nije izrijekom na taj način propisano u uredbi. I dužni smo u našem nacionalnom sustavu na taj način urediti pravni okvir.
Zahvaljujem se. Prelazimo na rasprave po klubovima. Vidim da nema predstavnika radnih tijela niti potpredsjednika Odbora za zakonodavstvo, niti predsjednika Odbora za gospodarstvo tako da nema potrebe postavljati pitanje žele li uzeti riječ pa prelazimo na raspravu o klubovima. Prvi je Klub zastupnika HDZ-a uvaženi kolega Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, uvažena državna tajnice. Pa pred nama je konačni prijedlog zakona koji je gotovo identičan prijedlogu zakona u prvom čitanju. I ako se prisjetimo rasprave u prvom čitanju onda možemo samo konstatirati da tijekom rasprave nije bilo nikakvih prijedloga, zamjerki ili bilo kakvih inicijativa da se bilo koji članak zakona mijenja već baš suprotno. Svi koji su raspravljali u stvari su podržali što bržu primjenu samog zakona, odnosno na neki način se priželjkuje da što prije i sama uredba i provedbeni zakon zažive i da se što prije osjete efekti provedbe te uredbe i na području RH. Stoga odmah na početku mogu reći da će klub HDZ-a naravno podržati ovaj konačni prijedlog zakona. Pa možda malo samo oko uredbe. Točno je da samu uredbu primjenjujemo i da o njoj ne raspravljamo, jer takva kakva je donesena ona se primjenjuje u cijelosti i ni jedna država o njoj ne raspravlja. Međutim, samim provedbenim zakonom nije ništa ni napisano što bi bilo u bilo kakvoj suprotnosti ili što bi mijenjalo članke odredbe, nego suprotno. Ono što se iz odredbe traži, iz uredbe traži da se primijeni i da samo pojedina država propiše na koji način će to provodit kod sebe, odnosno tko će bit zadužen za provedbu bilo kojeg dijela, odnosno koje će bit kazne za neprovođenje. To se propisuje provedbenim zakonom. I sad kad gledamo malo kako je provedbeni zakon napisan i kako o njemu raspravljamo onda bi se skoro svi zajedno mogli složiti da bi sve te provedbene zakone vezane uz uredbe EU mogli donosit po hitnom postupku jer bi na taj način izbjegli da kod konačnog prijedloga zakona nemamo zainteresiranih previše za raspravu. Ako gledamo samu uredbu, dakle uredbom se utvrđuju uvjeti pod kojima države članice priznaju sredstva elektroničke identifikacije fizičkih pravnih osoba koje su obuhvaćene prijavljenim sustavom elektroničke identifikacije fizičkih pravnih osoba koje su obuhvaćene prijavljenim sustavom elektroničke identifikacije druge države članice. Utvrđuju se pravila za usluge povjerenja posebno za elektroničke transakcije, odnosno uspostavlja se pravni okvir za elektroničke potpise, elektroničke pečate, elektroničke vremenske žigove, elektroničke dokumente, usluge elektroničke, preporučene dostave i usluge certificiranih mrežnih stranica. Prekogranične elektroničke digitalne transakcije primjenom uredbe postaju sigurnije, ali i jednostavnije za korištenje na jedinstvenom digitalnom tržištu Europe. Cilj uredbe je povećati povjerenje u elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu pružanjem zajedničkog temelja za sigurnu elektroničnu interakciju između građana, pravnih osoba i tijela javne vlasti povećavajući time djelotvornost javnih i privatnih on-line usluga, elektroničkog poslovanja i elektroničke trgovine u Uniji. Kao što znamo ona se primjenjuje od 1. srpnja, a donošenjem ovog provedbenog zakona i ukidanjem direktive, te posljedično i ukidanje Zakona o elektroničkom potpisu te pripadajućih mi podzakonskih akata omogućit će se pravna sigurnost te pobliže odrediti uloge sudionika, odnosno tijela nadležnih za provedbu, nadzor i akreditiranje, te naposljetku kazne za prekršajne odredbe vezane uz uredbu. Uredba i ovaj provedbeni zakon preduvjet su uspostavi jedinstvenog digitalnog tržišta i pojednostavljenje poslovnih procesa, odnosno vođenja poslovnih procesa bez papira, dakle oni omogućuju provođenje elektroničkih procedura i transakcija koje zamjenjuju tradicionalne administrativne postupke. Stupanje na snagu zakona, osigura se veći stupanj sigurnosti elektroničkih transakcija i siguran sam da će dovesti do povećanja učinkovitosti poslovnih procesa, da će smanjiti operativne troškove poslovanja poduzeća i da će omogućiti onima koje takve sustave koriste, da ustvari ostvare prednost zajedničkom unutarnjem tržište EU. Hvala.
Zahvaljujem se. Imamo jednu repliku, kolega Parić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Jedna kratka replika. Naime, ovaj zakon je ustvari nužan i pozitivan zakon definitivno i uopće se ne bi složio sa kolegom Bunjcem, mislim da je ovo primjer vrlo pozitivnog zakona koji nam je nužno potreban, kako bi uopće elektronička država, elektronička komunikacija je servis i u državi zaživjeli, a sa njim se regulira u principu cijela ta igra i cijela pravila na razini EU. A da bi nešto moglo razgovarati jedno između drugog, naravno da moraju razgovarati istim jezikom, po istim pravilima, tako da kao i prošli put kad smo razgovarali o ovom zakonu, pozdravljam njegovo donošenje u prvom čitanju koje smo razgovarali i smatram da je ovo nešto definitivno pozitivno. Evo. Hvala.
Odgovor na repliku.
Pa milim da gospodin Bunjac ustvari nije dobro pratio raspravu koja je bila kod prvog čitanja, jer svi koji smo raspravljali, kao što ste i vi rekli smo ustvari pohvalili i stvarno poželjeli da što prije se primjeni i da efekti primjene ustvari što prije zažive u Hrvatskoj i da svi od toga imamo korist. Hvala.
Ovime zaključujemo raspravu o ovoj točci, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 910/2014. Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkog identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ, drugo čitanje, P.Z.E. br. 100. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelj prihvatio je amandman odbora. Time on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Stoga dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim vas glasujte. Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasova donesen Zakon o provedbi Uredbe EU br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkog identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Dakle, pred vama je zakon kojim se utvrđuje nadležna tijela i to Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Ministarstvo financija, odnosno carinska uprav i Hrvatska agencija za okoliš i prirodu, svaki u okviru svog propisanog djelokruga i to za provedbu ove uredbe, za upravni inspekcijski nadzor, te za prekršajne odredbe. Uredba 517/2014 primjenjuje se od 1. siječnja 2015. godine u državama članicama EU. Uredbom se propisuje postupanje sa flouriranim stakleničkim plinovima tijekom njihovog životnog ciklusa, od proizvodnje do zbrinjavanja do kraja upotrebe. Odnosi se na flouro ugljikovodike koji se najčešće koriste kao radne tvari u rashladnim i klimatizacijskim uređajima te dizalicama topline, na tvari za proizvodnju pijene kod izolacijskih materijala, na tvari u protupožarnim sustavima i aparatima za gašenje požara, kao i otapalima, te tvari u visokonaponskim sklopnim aparatima. Hrvatski sabora, prihvatio je prijedlog zakona o provedbi ove uredbe, na trećoj sjednici održanoj 3. ožujka 2017. godine u prvom čitanju, te predlagatelju uputio primjedbe, prijedloge i mišljenja iznese u raspravi radi pripreme konačnog prijedloga zakona. U skladu s primjedbama Odbora za zaštitu okoliša i prirode i Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, u konačnom prijedlogu zakona dorađeni su određeni članci, te nomotehnički dorađen uređen cijeli zakon radi bolje jasnoće i preglednosti. Na prijedlog zakona tijekom rasprave u Hrvatskom saboru nije bilo primjedbi koje nisu prihvaćena. Skrećemo pozornost na odredbu članka 18 ovog zakona kojim se propisuje stupanj na snagu zakona. Naime obzirom da se sukladno članku 49., stavak 1. jedinstvenih metodološko nomotehničkih pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor, ne može mijenjati, dopunjavati drugi propis. Potrebno je da ovaj zakon stupi na snagu u isto vrijeme kada i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka. Uzevši u obzir sve navedeno, razvidna je potreba donošenja ovog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala. Želi li izvjestitelj Odbora za zakonodavstvo, potpredsjednik Davor Vlaović uzeti riječ? Ne. Predsjednik Odbora za zaštitu okoliša prirode, Gordan Maras, njega nema. Tako da otvaram raspravu. Prvi se prijavio Klub zastupnika MOSTA nezavisnih lista, uvaženi kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani kolege sve vas lijepo pozdravljam. Dakle, Zakon o provedbi uredbe koja se tiče flouriranih stakleničkih plinova, da malo pojasnimo kolegama i građanstvu, radi se o spojevima flourirani ugljikovodici koji se koriste kao radne tvari u rashladnim uređajima, dizalicama topline. Čuli smo i predlagatelja i u aparatima za gašenje požara, odnosno pojedinim materijalima. Ta je radna tvar se pojavila nakon što smo svi skupa u Monteralski sporazum 87' zamjeni freone poznate, to su kloroflouro ugljici koji su poznati po potenciji razaranja ozona i ozonskog problema, te su ovi spojevi u upotrebi već više decenija, dakle kao zamjenska tvar. No problem sa ovim spojevima je taj da su oni potentni u pogledu globalnog zatopljivanja, odnosno imaju veliki potencijal globalnog zatopljivanja, stoga praktički prolazimo istu proceduru kao sa radnim tvarima dakle koje smo postupno zamijenili i uspješno iz zamijenili na globalnoj razini i sada se to čini sa fluriranim ugljikovodicima koji se sve šire koriste u ovim uređajima. Ispuštanje tih tvari nije dozvoljeno, primijećeno je povećanje koncentracije u atmosferi jer su te tvari izuzetno postojane, praktički se ne mogu uništiti u troposferi nego tek pod velikim zračenjem odnosno intenzivnim zračenjem u stratosferi. Stoga ovi svi napori koji su stigli dakle mi prenosimo u uredbu europsku, su nešto što je danas nužno da bismo očuvali kvalitetu okoliša koliko toliko. Stoga smatram da ovdje nema ništa sporno odnosno da Hrvatska mora što prije preuzeti ovu uredbu odnosno donijeti ovaj zakon. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika Most-a na izlaganje uvaženog zastupnika Dobrovića nije se javio nitko na repliku pa ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. Pa evo rečeno je već što donosi sama uredba, a ovim prijedlogom zakona mi ustvari utvrđujemo nadležna tijela, zadaće nadležnih tijela, upravni i inspekcijski nadzor te prekršajne odredbe pri provedbi ove uredbe koje je komisija donijela još u travnju 2014. godine. Dakle za provedbu uredbe i ovog zakona određuje se Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Ministarstvo financija, Carinska uprava i Hrvatska agencija za okoliš i prirodu. Upravni nadzor obavlja ministarstvo, a inspekcijski nadzor koji se odnosi na postupanje … stakleničkim plinovima ili opremom i proizvodima koji ju sadrže provodi inspektor zaštite okoliša. Nadzor koji se odnosi na označavanje proizvoda koji sadrže flurirane stakleničke plinove provodi tržišni inspektor, a carinski nadzor obavlja služba Carinske uprave. Zakonom se propisuju i prekršajne odredbe. Kao što sam i u prvom čitanju naglasio upozorit ću samo na članak 10. sada je to, prije je to bio članak 9. u prvom prijedlogu, dakle postupanje sa fluriranim stakleničkim plinovima, postupanje sa uređajima i opremom koji sadrže te tvari ili o njima ovise postupanje s tim tvarima nakon prestanka uporabe uređaja i opreme koji sadrže, provjera propuštanja tih tvari, način prikupljanja, obavljanja, oporabe i uništavanja tih tvari, visinu naknade za pokriće troškova, prikupljanja, obnavljanja, oporabe i uništavanja tih tvari i način obračuna troškova prikupljanja, obnavljanja, oporabe i uništavanja tih tvari i način označavanja uređaja i opreme koji sadrže te tvari ili o njima ovise, način izvještavanja o tim tvarima te druga pitanja s tim u vezi propisuje Vlada RH uredbom i rok za propisivanje te uredbe je 12 mjeseci. Pa svi oni koji se na bilo koji način bave ovim poslom, bilo oni koji su monteri ili oni koji popravljaju, ugrađuju ili prodaju, stavljaju na tržište ustvari za njih se sada dok se ne donese ova uredba u narednih 12 mjeseci praktički ništa bitno ne mijenja. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Totgergeli, u svojoj raspravi spomenuli ste da je ovo područje bitno za RH i ja i mi iz HSS-a se slažemo da je potrebno ovo područje preciznije regulirati i da zaštitimo okoliš i kvalitetu života u RH. A upravo kada ste spomenuli da je određeno područje nadležna inspekcija zaštite okoliša, da ima carina određene nadležnosti primijećeno je na terenu i prigovori su da em smo prenormirani, em se ne zna koja je čija nadležnost pa je iz gospodarstva prijedlog da se možda promisli o vraćanju inspekcija pod jedan krov u okviru državnog inspektorata, da su tada bili bolji rezultati u nadzoru i kontroli i brže reakcije. Što vi mislite o tome, a evo teren kaže da bi to bilo dobro? Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Evo odgovor uvaženog zastupnika Mire Totgergelija.
Pa dobro, to je stvar organizacije. U jednom trenutku smo mislili da je bolje da su svi inspektori na jednom mjestu onda opet kada treba specifično djelovati po određenim područjima onda je prebačeno da svako ministarstvo vrši nadzor i inspekcijski nadzor iz svog područja. Teško mi je reći što je bolje. Mislim da je na kraju se to svodi da to rade isti ljudi odnosno isti inspektori i dobar taj nadzor je obavljen ako su oni dovoljno stručni, ako su dovoljno educirani i ako savjesno i odgovorno rade svoj dio posla. A to sada da će biti pod jednim ili ne, to ću ipak prepustiti ljudima koji sjede u Vladi. Hvala.
Hvala vam lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Mišića. Izvolite.
Poštovani kolega. Slušao sam vas, a slušao sam i poštovanog Dobrovića kolegu o freonima. Mi znamo svi dobro da freon oštećuje ozon, znamo isto tako da naši obrtnici koji se bave tim poslovima polažu ispite sa radom sa freonima. Međutim šta se tu dešava? Dešava se jedna interesantna stvar da ljudi koji polože, da njihove diplome o polaganju o freonima vrijede negdje tri do pet godina. Nakon pet godina ponovo moraju ići polagati i dobivati isto certifikate o tome. Pa se postavlja pitanje, zašto dva puta polagati o istom freonu, a koliko znam freoni, sada je zadnji izo-butan koji se stavlja u frižidere, klime i ostalo, prije toga je bio freon 410-202-134 i tako da ne nabrajam te freone pošto poznajem tu struku. Ali mi nije jasno zašto moraju ljudi i obrtnici plaćati polaganja, kada jednom polože za te freone, onda to mora biti, ostati stalno, imaju pumpe za izvlačenje, recikliranje i sve, znači to je upućeno u taj dio. Međutim zakon ih natjera, ili profesori koji žele uzimati obrtnicima novac a to košta svakog obrtnika otprilike 3 do 5 tisuća kuna. Mislim da poslije jednog polaganja ne bi trebalo više, da bi to trebalo biti trajno, izuzev ako se neki novi freon pojavi na tržištu. Znači, svi ljudi koji su doktorirali trebali bi svakih 5 godina svoj doktorat potvrditi i znati da su doktori. Tako isto i fakulteti i srednje škole. Međutim, ako jednom položimo za te freone nemamo potrebe više polagati i davati novac i lihvariti naše obrtnike i naše građane koji se bave tim poslom. To je pitanje freona a svakako treba raditi po pravilu i voditi evidenciju svega što se … [[Govornik se ne razumije.]] s time se slažem ali se ne slažem da ljudi moraju polagati svakih 3 do 5 godina, dobivati odobrenja da mogu s time raditi. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Mire Totgergelia.
Pa kolega možda samo kada kažete freon, vi vjerojatno mislite na sve plinove koji se koriste u rashladnim i klimatizacijskim uređajima ali ustvari sami freon, ono što je freon on je ustvari zabranjen i kao takav ne koristi se freon nego sada koristimo umjesto njega ove florirane stakleničke plinove. Bitna razlika između freona i floriranih stakleničkih plinova je u tome što freon uništava ozon a ovi plinovi ga ne uništavaju ali tijekom vremena se shvatilo da ustvari isto zauzmu visoki, odu daleko od zemlje, odnosno nekih 20km i tamo stvaraju staklenički efekt. Pa sada više nije problem što uništavaju ozon, jer freon ne koristimo pa više freon ne može uništavati ozon nego sada imamo efekt staklenika. … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica akademik Reiner: Ne, ne, nemojmo iz klupe.]] Ali ono što je intencija same uredbe da ustvari se i florirani ste florirani staklenički plinovi negdje do 2030. ako, ali to možda državni tajnik bolje će moći odgovoriti da se zamjene sa nekim zamjenskim plinovima koji neće onda ni uništavati ozon ni stvarati staklenički efekt. A što se tiče samog polaganja, u svakom slučaju treba naći načina da bilo kojim obrtnicima nije lako funkcionirati na tržištu i bilo koji namet koji im dolazi im stvara problem u poslovanju i treba naći načina da oni budu u tijeku sa svim novim znanstvenim saznanjima koja imamo, da budu dobro educirani i informirani o onome što rade. A s druge strane da im to ne stvara financijsku štetu praktički u poslovanju. Ali mislim da to može bolje možda državni tajnik odgovoriti. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu javio uvaženi zastupnik Miro Bulj. Ne vidim ga, gubi pravo na raspravu. A nakon njega za pojedinačnu raspravu javio se poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa kolega Reiner. Kada govorimo o ovom zakonu, odnosno o standardima koje Hrvatska želi poštivati i želi da i druge zemlje članice EU, pa ja bih rekao i zemlje svijeta poštuju u očuvanju naše planete, odnosno izbjegavanja globalnih negativnih kretanja kao što je zatopljenje cjelokupne naše planete. Sa te strane moram reći da sam zadovoljan što pratimo trend i ovo smo svi podržali i podržavamo kao zastupnici i na Odboru za zaštitu okoliša i prirode. Ali ono šta bih htio napomenuti da moramo biti brži u dinamici prihvaćanja tih standarda. Jer evo primjerice u ovom zakonu možemo vidjeti koliko brz Europa, odnosno zemlje članice reagiraju kada su u pitanju problematika zaštite okoliša a koliko nama treba da se tome prilagodimo. Znači ovo je Zakon o provedbi uredbe koja je donesena 16. travnja 2014. godine. Znači 3 godine je prošlo i jednostavno ne mogu biti zadovoljan ka zastupnik niti kao građanin RH da toliko vremena prolazi do toga dok mi imamo konačni prijedlog zakona u Hrvatskom saboru a o toliko važnoj temi o kojoj vjerojatno postoji apsolutno suglasje između svih klubova zastupnika i svih zastupnika u Hrvatskom saboru. Sa te strane moja zamolba i traženje kolegama iz administracije, iz ministarstva da se ovakvi zakoni što promptnije prihvaćaju i da budemo što koordiniraniji sa zemljama EU odnosno sa Europskom komisijom koja se bavi ovom problematikom. Moram ovdje reći da nisam zadovoljan šta svi u svijetu ne razumiju potrebe koordinirane aktivnosti oko problematika zaštite okoliša, pogotovo zaštite naše planete. Kao zastupnik i građanin RH moram reagirati da nisam sretan kada vidim da velike zemlje poput SAD-a odustaju od sporazuma koja je prethodna njihova administracija prihvatila. I sa te strane pokazuju nerazumijevanje za trendove koji nažalost dovode do globalnog zatopljenja, koje dovode do toga da se moramo koordinirati kao cijele, ja bi rekao kao cjelokupna planeta, odnosno sve države svijeta i da moramo participirati kako bi se što više ti trendovi negativni izmijenili. Ne smijemo se ponašati a meni se čini da postojeća američka administracija se ponaša kao da će biti još generacije ili dvije na našoj planeti a nakon toga koga briga. Sa te strane, nadam se da će i povlačenje SAD-a iz Pariškog sporazuma dovesti do toga da se jedna ozbiljna rasprava ponovno povede pa i u SAD-u i da se kao šta većina građana SAD-a u svim anketama pokazuje, da se SAD vrate u taj sporazum na način na koji će biti na korist svih nas koji živimo na planeti Zemlji, a još jednom govorim da naša administracija bi u ovom smislu trebala biti prontntija i efikasnija, a mi ćemo svi skupa podržati ovakve zakone. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će ona uvaženog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Sabora, uvažene kolege. Evo samo par riječi na ovu temu, da malo šira javnost zna o čemu se govori. Planet Zemlja je ugrožen sa mnogo ekoloških problema, neki su vezani uz atmosferu, ovdje mi spominjemo zapravo dva ekološka problema, jedan je problem efekta staklenika, a radi se o globalnom zatopljenju., odnosno ima cijeli niz plinova za neke znamo, jako često ih spominjemo to je plin CO, ugljikov monoksid, CO2, znači dosta velike molekula, a u najnovije vrijeme imamo problem ovih foliranih stakleničkih plinova koji su također velike molekule, koji se zadržavaju u gornjem sloju troposfere, odnosno u donjem sloju stratosfere i samim tim podižu globalnu temperaturu. Globalna temperatura, sami znate, je problem jer se proporcionalno s podizanjem globalne temperature, podiže i razina svjetskog oceana, svjetskih mora, pa imamo ugrožavanje obalnih područja širem našeg planeta. Drugi ekološki problem koji se ovdje spominje je problem ozonskih rupa. Maloprije je kolega, ne znam više tko je spominjao, je spomenuo problem ozonskih rupa, on je vezan bio za rashladne uređaje nekoć, na svu sreću kod nas u Hrvatskoj, u EU-u, ti se plinovi tzv. freoni odnosno tetraklor ugljikovodici više ne koriste, nažalost, još uvijek se koriste u mnogim zemljama Trećeg svijeta, tako da ovdje više ne govorimo o ozonskim rupama koje su danas sve manje i manje, nego govorimo o stakleničkim plinovima, tako da eto, čisto jedno pojašnjenje svima onima koji ovo slušaju, o čemu danas govorimo. Znači govorimo o sprečavanju podizanja globalne temperature odnosno sprečavanju podizanja razine svjetskog oceana, toliko. Hvala.
Hvala lijepa. I sad će u ime predlagatelja državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike uvaženi Mario Šiljeg reći par riječi. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Prvo, zahvaljujem svim zastupnicama i zastupnicima koji su sudjelovali u raspravi. Pa evo samo htio bih istaknuti kao odgovor kao odgovor na pitanje kolege Vlaovića, znači zašto se svakih 5 godina trebaju odražavati ispiti, jel tako, za rad sa ovakvim kemikalijama? Znači ovdje je riječ prije svega, ovdje je riječ o opasnim kemikalijama, znači mi u Hrvatskoj kao proisteklo zakonodavstvo iz EU-a imamo obavezu da i odgovorne osobe, sve osobe koje rade sa opasnim kemikalijama imaju obavezu polagati svakih 5 godina ispit pri Hrvatskom zavodu za toksikologiju za rad sa takvim kemikalijama. Zašto to govorim? To proizlazi i ovdje u ovom zakonu, znači, to govorim zato što kemijska tehnologija toliko napreduje na način da sve svakih par godina koriste sve manje i manje opasne kemikalije, sve manje i manje ih količinski ima u našim uređajima o kojima smo govorili, koje je spomenuo kolega Dobrović, tako da je zbog tih tehnoloških napredaka koje idu ka tome da se u potpunosti ukine korištenje ovakvih kemikalija, potrebno naravno i servisere, obučavati redovito kako bi bili pripremni i kako bi poduzeli određene mjere sigurnosti kod rada sa takvim kemikalijama, evo i tu sam imao potrebu malo objasniti oko potrebe za polaganjem stručnih ispita u određenom vremenskom razdoblju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Ivana Mišića. Izvolite.
Poštovani, ja bi htio pitati vas kada kažete poslije 5 godina, pošto sam u struci i poznajem tu problematiku, vrlo dobro, ali se toliko brzo ne mijenjaju freoni, ne mijenja se ništa ustvari, a poslije 5 godina idete polagati. Ja ne vidim razloga, vi dobro znate ako se bavite time, da je došlo to izobotan u klime i frižidere, je nekad bilo 200, 250 grama u jednom hladnjaku malom, sada je 30, 40 grama izobotana. Bez obzira što znači ni jedna freon slijedećih 5 godina biti na tržištu, novi, vi ćete tražiti od istih obrtnika da to isto polažu i uzimat ćete im novac. Pitamo da li je to moralno, da li je to pošteno, da li je potrebno? Nije jedno, ni drugo ni treće. Ja vas mogu razumjeti jer mogu razumjeti okoliš ukoliko je u pitanju neki novi freon koji je došao na tržište koji obrtnici ne poznaju, a znate dobro da odlično poznaju freone, tko se bavi freonima, da nemaju potrebe, oni bi čak mogli predavati nekome od predavača, iz prakse, iz iskustva, ali nebitno. Kada dođe novi freon, onda upozorite i tražite od obrtnika da polažu za taj freon, nemojmo ih 3 puta polagati u 5 godina, u 15 godina za istu stvar. I uzimati obrtnicima novac. To je pitanje koje ja vama postavljam, a što rade? Radi da bi profesori išli ispredavati, uzeti instrukcije, uzmimo novac od obrtnika koji je tako i tako opterećen sa svih strana. Koji jedva diše. Ja postavljam i sam sam obrtnik, znam šta je biti, znam šta je plaćati, a znam i šta je uzimati. Evo danas u Sabor kad sjedim i dobivam plaću a nisam toliko zaslužio a niti mi koji sjedimo u institucijama nekakvim. A taj isti obrtnik danas mora ići postavljati te klime po zgradama, čistiti. Evo čak je jedan u Saboru predložio da ih netko očisti jer su već vidim sa svih strana malo prljave da bi imali bolje isparavanje i da bolje nas hlade. Ali o.k. Prema tome, to je upozorenje moje odavde iz klupa Sabora da se ljudima ako je novi … [[Govornik se ne razumije.]] došao svakako treba, a ove stare koji su položili da s tim stvar završena i riješena i ne trebaju polagati. Moje je mišljenje. Pa na tom putu radite da to ne lihvarimo naše obrtnike. Hvala.
Hvala lijepo. S time bih ja zaključio raspravu o ovoj točci i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU broj 517/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o floriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe EZ broj 842/2006. drugo čitanje P.Z.E. br. 88. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova donesen Zakon o provedbi Uredbe EU broj 517/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o floriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe EZ broj 842/2006.
Sada ćemo prijeći na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, drugo čitanje, P.Z.E. br. 93. Predlagatelj zakona je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava, članka 171. Poslovnika u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prijedlog akta primili ste otpremom Sabora. Ovaj zakon raspravit ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Njihova izvješća primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi Mario Šiljeg, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike.
Potpredsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Dakle, Zakon o zaštiti zraka stupio i inače na snagu 2011. godine i po svojoj strukturi usklađenoj sa odredbama Direktive EU predstavlja okvirni zakon. Radi usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU koja je donesena do konca 2013. Hrvatski sabor je donio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka koji je stupio na snagu 2014. godine. Međutim, obzirom da je u razdoblju od usvajanja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka EU donijela ukupno pet novih direktiva iz područja upravljanja kvalitetom zraka i tri provedbene uredbe Komisije za područje zaštite klime postojeći zakon bilo je nužno dopuniti obavezama koje proizlaze iz nove regulative EU. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka na primjeren način utvrđuju se nadležna tijela i zadaće nadležnih tijela, upravni inspekcijski nadzor, te se propisuju prekršajne odredbe za neposrednu provedbu akata EU. Dodatno se otklanjaju uočene nejasnoće i nepreciznosti u provedbi postojećeg zakona, a u cilju učinkovitije i transparentnije primjene uspostavljenog zakonodavnog okvira. Prijedlog zakona u prvom čitanju bio je na raspravi na trećoj sjednici Hrvatskog sabora 3.3.2017. godine. Zaključkom Hrvatskog sabora prihvaćen je tekst prijedloga zakona i upućen Ministarstvu zaštite okoliša i energetike radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Sukladno odredbama Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka dorađen je u nomotehničkom smislu. U konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama ovog zakona sukladno mišljenjima tijela državne uprave izvršene su i korekcije pojedinih članaka i dodano je pet novih članaka. Možda najvažnije, članak 14. dopunjen je odredbama mjerodavnih EU direktiva o ograničenju emisija onečišćujućih tvari u zrak i srednjih uređaja za loženje na način da se definiraju obaveze poštivanja strožih graničnih vrijednosti za srednje uređaje za loženje i srednje plinske turbine ako se procijeni da postoji potreba i uz uvjet da će primjena takvih graničnih vrijednosti učinkovito doprinijeti znatnom poboljšanju kvalitete zraka. Napominjemo da nije bilo prijedloga i mišljenja na prijedlog zakona koji nisu prihvaćeni. Donošenjem prijedloga zakona doprinijet će se značajnom usklađivanju sa pravnom stečevinom EU na području zaštite zraka, zaštite ozonskog sloja i ublažavanje klimatskih promjena. A proces će se nastaviti donošenjem provedbenih propisa i dokumenata. Također otklonit će se nejasnoće i nepreciznosti u postojećem zakonodavnom okviru koje su uočene u prethodnom razdoblju u cilju učinkovitije, transparentnije primjene uspostavljenog zakonodavnog okvira, te će se unaprijediti institucionalni uvjeti za provedbu obaveza u području zaštite klime i ozonskog sloja. Osim toga, ukinut će se i naknada za otvaranje i vođenje računa u registru Unije u skladu sa reformskim mjerama smanjenja i ukidanja neporeznih davanja, te unaprijediti sustav inspekcijskog nadzora. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH, a uzevši u obzir sve navedeno razvidna je potreba donošenja ovog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora raspravio je na 15. sjednici održanoj 7. lipnja 2017. godine Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka koje je Saboru dostavila Vlada Hrvatske aktom od 25. svibnja 2017. godine. Odbor za zaštitu okoliša i prirode na temelju članka 95. Poslovnika raspravio je predloženi zakon kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju kao i sada predstavnik predlagatelja istaknuo je da se predloženim zakonom koji je u odnosu na prvo čitanje nomotehnički dorađen vrši usklađenje sa pravnom stečevinom EU na području zaštite zraka, ozonskog sloja i ublažavanja klimatskih promjena. U razdoblju od usvajanja Zakona o zaštiti zraka EU donijela je niz novih propisa koji reguliraju praćenje emisija stakleničkih plinova, politike i mjere za njihovo smanjenje, te prilagodbu klimatskim promjenama, uspostavu i primjenu registra Unije za praćenje sustava trgovanja emisijskim jedinicama, metodologije učinkovitog praćenja i izvješćivanja o emisijama stakleničkih plinova na nacionalnoj razini, te obvezu akreditacije verifikator koji verificira izvješća operatera postrojenja ili operatera zrakoplova u okviru sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova. Vezano za tvari koji oštećuju ozonski sloj, flourirane stakleničke plinovi, EU donijela je niz novih propisa, koje reguliraju smanjenje ukidanja potrošne tvari koje oštećuju ozonski sloj flourirani stakleniče plinove, te se i u ovom djelu vrši usklađenje nacionalnog zakonodavstva. Nakon, ovog uvodnog obrazloženja, raspravljala je na odboru, su zastupnici o utjecaju sustava pročišćavanja, utjecaju sustava, znači, unaprijeđena, kontrole i u budućnosti kontrole onečišćenja zraka u vidu povremenih onečišćenja i na kraju rasprave, nakon provedene rasprava odbor je jednoglasno sa 8 glasova za, odlučio predložiti gradskom Saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepa. Javio se i potpredsjednik Odbora za zakonodavstvo, uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, Odbor za zakonodavstvo na svojoj sjednici, 25 sjednici održanoj 13. lipnja 2017. raspravljao je o konačnom prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, koju je predsjedniku Hrvatskog sabora, podnijela Vlada Republike Hrvatske, aktom od 25. svibnja 2017. Utvrđuje ste tekst konačnog prijedloga ovog zakona, da sadrži izjavu o usklađenosti konačnog prijedloga, s pravnom stečevinom EU, iz koje proizlazi da je ovaj zakon u potpunosti usklađen s odredbama primarnih i sekundarnih izvora prava EU. Odbor za zakonodavstvo jednoglasno podupire donošenje ovoga zakona i na tekst konačnog prijedloga odbor podnosi amandmane, dva amandmana na čl.21 i na čl.52. koji su nomotehničke naravi, usklađivanje sa zakonodavstvom RH, te smatramo da predlagatelj treba prihvatiti ova dva amandmana i da se time postavi sastavni dio prijedloga zakona. Također smo u raspravi istaknuli problem kvalitete zraka u Slavonskom Brodu i gdje državni tajnik informirao odbor o poduzetim aktivnostima, da se priprema jedan novi sastanak sa predstavnicima BIH gdje bi se ponovno aktualizirao ovaj problem, naravno da mi svi očekujemo da se to brže i kvalitetnije rješava, pogotovo zbog građana grada Slavonskog Broda. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Sada otvaram raspravu i prvo će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, govoriti uvaženi zastupnik Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolegice i kolege, državni tajniče, dakle Zakon o zaštiti zraka odnosno, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama istoga je napredak u legislativnom smislu, dakle, dolazi nam opet iz EU, to su nužni koraci koje moramo ugraditi u naš pravni sustav, ne bi li smo zaštitili okoliš. Ovdje se tiče atmosfere, dakle, zašita zraka je prva niša, tiče se razno raznih zagađivala i onečišćivala koje emitiramo u okoliš, zatim ozonski sloj, sloj stratosfere, s kojima se bavimo već drugo i u prethodnom prijedlogu je također o njemu bila riječ, makar posredno, i konačno kalima kao jedan fenomen, globalnog zatopljivanja, promjene … [[Govornik se ne razumije.]] odnosno sustavna klimatskih promjena, razno razni efekti odizanja razina mora, promjena intenziteta padalina itd. Dakle svi smo pod utjecajem tih fenomena koje opažamo u okolišu i smatram da je Hrvatska isto tako dužna u svoj zakonodavstvo unijeti ove nužne promjene, tih promjena će i dalje biti. Ono što je možda prilika reći, da se očekuje i da će nadležne institucije u RH, pa tako u Gradu Zagrebu, reagirati napredujuću u izvještavanju o pojedinim incidentima, tako da se nadam neće dešavati da prilikom požara u Gradu Zagrebu, kada gori plastika, mi dobijemo izvještaj o sadržaju ugljik monoksida, čestica … [[Govornik se ne razumije.]] dakle u atmosferi nego da će se izvještavati o konkretnim zagađivalima koji nastaju s obzirom na incident. U ime Kluba zastupnika MOST-a mi podržavamo ovaj prijedlog i drugog puta nema. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Prije nego što dam riječ sljedećem klubu zastupnika, samo nekoliko kolega me pitalo, koje će sljedeće točke biti. Pa krenut ćemo sa izvješćima i prvo će biti godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo inovacije investicije za 2015. godinu, jer mnogi su izrazili želju da se riješi, 15'-ta godina, izvješća imamo puno, pa onda i 16'-ta ali imamo stvarno i 14'-tu ja mislim da neke imamo, pa da ih odradimo. Evo ga a sad bismo onda, sad imamo jednu repliku na naravno izlaganje, uvaženog zastupnika Dobrovića. Izvolite uvaženi zastupnik Culej.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Dobroviću, ja bih vas pitao jedno pitanju ovdje o čemu vi imate spoznaje, radi se o Zakonu zaštite zraka, kako štitimo zrak i atmosferu. O tome raspravljamo a to je vaša tema. Podsjetio bih vas ovdje na nešto što se događalo u mandatu Zorana Milanovića kada se radila Energana u Babinoj Gredi i kaže „Elektrana Sunčice Lalić na biomasu uz najviše stupnje zaštite okoliša snage 9,7 megawata zagrijavat će 15 hektara staklenika te sušaru gdje će raditi 200 ljudi“. Tih 200 ljudi u tim sušarama famoznima nikad nisu proradili ni u tim plastenicima. Od tada je iz Babine Grede otišlo 700 ljudi, a sav višak energije iz te energane ne zagrijava niti plastenike niti sušare nego naš zrak, našu atmosferu i te famozne ozonske rupe koje pravi gore. Pa vas molim recite nešto vezano za to.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Slavena Dobrovića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Culej. Ta bio odnosno elektrana na biomasu je ustvari jedan eklatantni primjer nesustavnog vođenja energetske politike jer kogeneracija omogućuje to je tehničko rješenje da ih goriva dobijemo vrlo visoki izlaz, dakle proizvodi se električna energija i toplinska … može biti 80, 90% odnosno iskorištenje što je izvrsno i danas ne bismo smjeli imati drugačiji pristup osim takvoga. Dakle, to je strana efikasnosti i ovdje sada govorimo o Zakonu o zaštiti zraka gdje se govorio o mjerama za smanjenje emisija. Dakle i jedno i drugo je važno, ovo je na izvoru na sustavu koji je efikasniji pa treba manje goriva, manje emisija, drugo su kontrole emisija. No da se vratimo na ovu elektranu. Činjenica da tamo ne postoji konzum za toplinsku energiju doista skreće pažnju da se radi o jednom apsolutno loše planiranom sustavu, dakle nije se smjelo dopustiti da se jedan takav pogon izgradi, da on proizvodi električnu energiju, da se čak dapače hrani … za električnu energiju iz poticajne energije, a da nema konzuma toplinske energije što će reći da sva toplina generirana koja se nužno generira odlazi u atmosferu i zagrijava atmosferu i naravno doprinosi problemima, a ne da ide za poboljšanje sustava, tako da ste to dobro prepoznali. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi tajniče. Dakle pred nama je Konačni prijedlog Zakona kojim se dodatno otklanjaju uočene nejasnoće i nepreciznosti u provedbi postojećeg zakona, a u cilju učinkovitije i transparentnije primjene uspostavljenog zakonodavnog okvira i to u sva tri područja koja obuhvaća ovaj Zakon o zaštiti zraka, a to je u području same zaštite zraka, u području zaštite ozonskog sloja i u području zaštite klime. Treba reći da ovaj zakon propisuje donošenje niza programskih, planskih i izvještajnih dokumenata na svim raznima čime se omogućuje njegova puna primjena i utjecaj na zaštitu zraka i u konačnici zaštitu života odnosno zdravlja nas ljudi. Ovo je prilika da se podsjetimo da su klimatske promjene dominantni globalni problem okoliša u 21. stoljeću. Učinci klimatskih promjena postaju sve vidljiviji i očituju se nizom pojava. Promjenom temperature, količine oborine, promjenom vodnih resursa, podizanjem razine mora, učestalosti ekstremnih meteoroloških prilika, promjenama u eko sustavu i biološkoj raznolikosti, poljoprivredi, šumarstvu kao i zdravstvenim poteškoćama što u konačnici rezultira i velikim ekonomskim štetama. Znanost predviđa da će ove promjene biti sve izraženije. RH se zbog svog zemljopisnog položaja, ekoloških i okolišnih posebnosti i gospodarske orijentacije može smatrati zemljom izuzetno osjetljivom na klimatske promjene. U tom smislu moramo uložiti dodatni napor da bi se smanjili pritisci i ublažile klimatske promjene, prvenstveno smanjenjem emisije onečišćenih tvari u zrak. Budući da rješavanje problema onečišćenja zraka u RH ovisi u velikoj mjeri i o smanjenju emisija onečišćujućih tvari u drugim državama, posebice susjednim, RH je zainteresirana za uspješnu provedbu obveza iz međunarodnih ugovora i suradnju s drugim zemljama. S tim u vezi pozdraviti i napore koji se ulažu u rješavanju poznatih problema onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu. Upravo taj problem najbolje govori o važnosti ove teme i potrebe da joj se pristupi krajnje odgovorno i s najvećom mogućom pozornošću. Klub HDZ-a podržava Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Tomislava Lipošćaka. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora. Ovu priliku želim iskoristiti i želio bih zapravo naglasiti i ulogu šuma u pročišćavanju onečišćenog zraka i proizvodnje kisika. U prvom redu pročišćavanje onečišćenog zraka i ublaživanje učinka staklenika neke su od opće korisnih funkcija šuma, a koje vrlo često i zaboravljamo. Upravo danas kada je razvoj industrije i prometa u porastu zagađenje zraka kako prašinom tako i drugim česticama se stalno povećava, a upravo se štetne čestice zadržavaju u krošnjama i lišće ih apsorbira. Osobito su korisne šume i nasadi uz prometnice zbog asimilacije velike količine otpadnih tvari koje proizvode automobili i prijevozna sredstva. Također kroz procese fotosinteze šume apsorbiraju ugljični dioksid iz zraka te proizvode kisik, na taj način se ublažava i efekt staklenika. Ono što želim reći da su upravo šume i mora najveći proizvođači kisika i to bi također trebali imati na umu i ne samo kada govorim o njihovim opće korisnim funkcijama o zaštiti zraka i zaštiti okoliša nego i onda kada u donošenju zakonskih propisa promišljamo o dobrobiti opće korisnih funkcija šuma te također kada promišljamo i o naknadama za opće korisne funkcije i da naknadu za iste ne smatramo samo kako je to uobičajeno kao parafiskalni namet nego kao i zalog u očuvanje okoliša, zalog za budućnost i zalog za čišći okoliš. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HSS-a govoriti uvaženi zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. U ime kluba Hrvatske seljačke stranke naravno da podupiremo usvajanje i donošenje Zakona o zaštiti zraka koji treba u RH biti još jedan alat u kontroli kvalitete zraka u zaštiti kvalitete života svih naših sugrađana. Koliko je ovo bitna tema i bitan zakon govore i podaci da 350 tisuća preranih smrti u Europi bilježi se svake godine zbog zagađenog zraka. Gotovo je trećina europskih gradskih stanovnika izložena onečišćenom zraku. Novo izvješće Europske agencije za okoliš pokazuje da mnogi dijelovi Europe imaju probleme sa velikim vanjskim koncentracijama onečišćujućih tvari. Ti zagađivači osim mnogih preranih smrtnih slučajeva svake godine izazivaju i dodatne troškove zdravstvu i milijune izgubljenih radnih dana. Osim zdravstvenih problema zagađeni zrak prouzrokuje znatno više štete ekosustavima na poljoprivrednim kulturama, suvremenim materijalima i kulturnoj baštini. Zaštita zraka u RH uređena je krovnim zakonom, Zakonom o zaštiti okoliša i Zakonom o zaštiti zraka te nizom provedbenim propisa donesenih na temelju tih akata odnosno zakona. Njima se uređuju glavna područja zaštite i zraka, praćenje, procjenjivanje, izvješćivanje o kvaliteti zraka, sprječavanje smanjivanja, onečišćivanje zraka, granične vrijednosti emisija onečišćujući tvari iz nepokretnih izvora, praćenje emisija, zahtjeve za tehničke uređaje i gorivo, ukidanje potrošnje tvari koji onečišćuju ozonski sloj te ublažavanje i prilagodbu klimatskim promjenama. U razdoblju od usvajanja Zakona o zaštiti zraka EU donijela je niz novih propisa. A mi bi te odredbe i direktive trebali implementirati u nacionalno zakonodavstvo pa stoga i donosimo ovaj zakon. Sve to lijepo zvuči, donosimo nove propise koji bi podigli kvalitetu zraka, super. I mi iz HSS-a ih podržavamo, naravno. Podržavamo sve što ide u smjeru povećanja kvalitete života naših građana a imamo i već dragi moji i propise kojih se i ne pridržavamo. Što mislite koliko će ove novosti doživjeti moji stanovnici Slavonskog Broda koji kao i ptice na grani to znaju, imaju najlošiji zrak u RH? Da li se mi rugamo s njim kada govorimo biti će novih sastanaka, novih akata, novih akata. Slavonski Brod je praktički jedini grad u Hrvatskoj koji ima kontinuirana prekoračenja razina sumporovog dioksida, granična vrijednost je 7 a u Slavonskom Brodu on zna priječi čak i 30. Samo u 2015. prekoračene su granične vrijednosti lebdećih čestica više od 110 puta, što je i više od 12 puta od dopuštene granice. A ukupan broj prekoračenja za tu godinu za sve štetne tvari bio je svakodnevno. Samo u prvih mjesec i pol dana ove godine dnevna granična vrijednost lebdećih čestica PM10 u promatranom razdoblju prekoračena je 28 puta a prema uredbi ne smije biti prekoračena više od 35 puta tokom godine a mi imamo u mjesec i pol 28 puta. Postoje istraživanja koja kažu da praktički svaka izloženost česticama određeni broj dana u velikoj populaciji dovodi po povećanja smrtnosti. Hrvatski zavod za javno zdravstvo i Zavod za javno zdravstvo Brodsko-posavske županije sa partnerima provodi istraživanja o pobolu građana grada Slavonskog Broda i okolice. I nažalost zato i ističem ovaj problem da je gruba mortalitetna stopa od ukupnog raka za našu županiju iznosila je 332,3 slučaja na 100 tisuća što upućuje na zaključak da je gruba stopa ukupnog mortaliteta od raka u Brodsko-posavskoj županiji viša u odnosu na stope u RH. Također zabrinjava podatak da je stopa za muškarce u Brodsko-posavskoj županiji iznosila je 699 a standardizirana stopa incidencije za muškarce u RH je 551. Vjerojatno je i danas dijagnosticiran jedan slučaj u gradu Slavonskom Brodu, to je svakodnevna situacija. I državni tajnik je na Odboru za zakonodavstvo rekao da se priprema novi sastanak sa Bosnom i Hercegovinom da se ova tema pokušava riješiti, međutim građani grada Slavonskog Broda to čekaju već 8 godina. I u njihovo ime apeliram na sve vas i nas da se čim prije nešto učini jer i dalje se moramo boriti za čisti zrak i u Slavonskom Brodu i u Sisku i ovdje u Zagrebu ali mislim da je grad Slavonski Brod i građani Slavonskog Broda zaslužuju više pažnje i bržu reakciju nas i Vlade RH. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolega da, europske direktive nam se daju ovdje u Parlament i naravno da je taj zakonski okvir u redu, da to treba podržati. Međutim, danas kada se guraju, kao što je primjer termoelektrana Peruća gdje će količine ispušnih plinova biti u seknudi 760kg dimnjaci su visoki 110m, količine CO2 od 145 tona po satu, znači to guramo dok podržavamo ovdje zakonske okvire EU da štitimo zrak. Prema tome, u ovome trenutku se događaju znači, interesni lobiji, jer naravno da tu sudjelovanje savjetnice maloga Slobe i njezinog supruga su vrlo bitni i ti lobiji pokušavaju sve pobiti ove zakone, nema tu održivoga razvoja, nema tu očuvanja zraka kako u vašoj županiji, tako i u mojoj županiji Cetinskoj krajini, gdje je najveći bazenom pitke vode u Europi. I na tome mjestu se treba graditi centrala, termoelektrana, koja 760 kila u sekundi ispušnih plinova, a 145 tona CO2 u sat vremena, prema tome nit se štiti, tajniče, naš zrak niti ih briga od tih interesnih lobija, ali lijepo je čuti, evo europska direktiva, usklađivanje sa legislativom EU-a, u biti to je sve laž i obmana, i ti svi zakoni, slobodno ih možemo iskidati jer se ne poštivaju u stvarnosti, mi ih ne primjenjujemo. Interesni lobiji su nadjačali budućnost naše djece, jer ono što nam nisu uspjeli napraviti ni Turci, ni fašisti, nacisti, komunisti, očito sada rade interesni lobiji jer njih ne interesira uopće budućnost hrvatske države i održivi razvoj, što imamo perspektivu, nego isključivo njihov interes. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor uvaženog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, i vi i ja se slažemo da se mora na cijelom teritoriju RH i šire štititi okoliš, zrak, voda, tlo, od svih onečišćujućih tvari i naravno da pozdravljamo svaku novu investiciju koja će doprinijeti razvoju ruralnih krajeva ali da, slažem se sa vama, kod svake investicije se mora uz one ekološke norme koje po zakonu moraju investicija zadovoljiti, treba uvažavati i mišljenje lokalnog stanovništva jedinica lokalne i regionalne samouprave i slažem se s vama u ovom trenutku svaka nova investicija mora biti pod posebnim povećalom kad je riječ o okolišnim mjerama i zaštiti okoliša. A istakao sam grad Slavonski Brod kao jedan gorući problem koji se evo, puno se govori o njemu, a ništa se nije riješilo, a dodatno nam dolazi problem, najavljena je izgradnja termoelektrane Stanari na ugljen koji će dodatno otežati situaciju zbog ruže vjetrova koji uglavnom te onečišćuju tvari kroz dim i zrakom dolazi nad Slavonski Brod i slavonsku Posavinu. Evo hvala lijepo.
Hvala, slijedeća replika je poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Uvaženi zastupniče Vlaović, i vi i ja dolazimo iz iste županije, ja upravo iz grada Slavonskoga Broda i znamo problem rafinerije nafte u Bosanskom Brodu i onečišćenju zraka u Slavonskome Brodu koji traje više od 8 godina. Evo samo u prva 3 mjeseca ove godine, granična vrijednost sumporvodika je znači bila prekoračena 34 puta a znamo i sami da je u cijeloj godini ta vrijednost ovom uredbom dozvoljena 24 puta. Održano je niz sastanaka, ja apeliram na državnog tajnika da se čim prije održi i taj sastanak koji vam je u pripremi, jer građani Slavonskoga Broda zbilja nemaju više vremena čekati. Kolega Vlaović se osvrnuo na porast raznih kancerogenih bolesti koji su svakoga dana sve veće i veće u gradu Slavonskome Brodu, evo znači i ovaj najnoviji sastanak koji je održan u Moskvi sa našim ministrom vanjskih poslova i ministrom vanjskih poslova Ruske federacije, daje nam nadu da će se ipak nešto malo pokrenuti, no međutim evo, ja i ovaj puta apeliram na ministarstvo, dajte čim prije organizirajte taj sastanak i naravno na našu diplomaciju da se čim prije i brže sa vlasnicima rafinerije odnosno sa Ruskom federacijom pristupi kvalitetnijem i bržim pregovorima kako bi stanovnici Slavonskoga Broda imali puno više čistih dana, odnosno puno manje onečišćenja zraka u Slavonskome Brodu. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku će odgovoriti uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice, i vi i ja se slažemo da građani grada Slavonskog Broda ne mogu više čekati ovo rješenje i da su s pravom nestrpljivi i ljuti na sve nas što se o njima ništa ne poduzima. Naravno da ovu temu na sastancima riješiti naša Vlada, resorna ministarstva sa državom BiH-om, a evo dobro da se tu uključuje i ruska diplomacija jer je vlasnik iz Rusije, međutim, najavljena modernizacija i promjena energenta gdje je bilo rečeno da se to može riješiti u par mjeseci, sad je već prošlo par mjeseci, a nikakvih aktivnosti. Mislimo da nikakav sastanak neće ubrzati ukoliko RH ne učini nekakav drugi, dodatni pritisak na BiH, i na vlasnika rafinerije. Imamo elemenata i načina kako se to može učiniti, a mislim da treba samo političke volje. Evo hvala.
Hvala lijepa. I zadnja replika uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Vlaović, nikakvi apeli, sastanci, ništa se neće promijeniti i čak na trenutak mislim da građani koji nas ovdje gledaju u Brodsko-posavskoj županiji i Slavonskom Brodu, da ih čak i vrijeđa ovo uporno ponavljanje jednih te istih stvari. Kakvi sastanci, kakvi apeli na diplomaciju? Sjetite se prije 3 mjeseca je predsjednica, prije 4 je mjeseca je predsjednica rekla da je srela negdje usput na nekoj konferenciji ministra vanjskih poslova Ruske federacije i sve ćemo riješiti. Gledajte, nećemo riješiti ništa ukoliko se sami ne pokrenemo i pokažemo da kao država možemo zaštititi interes svojih građana. Znači, imamo pravo štititi zdravlje svojih ljudi, pa iako bi možda netko rekao da idemo kontra nekih međunarodnih konvencija. Ne može nitko to raditi našim ljudima u Slavonkom Brodu, i nemojte molim vas, ne vi konkretno, nego sad smo čuli zastupnicu iz HDZ-a koji uporno apeliraju, traže sastanke i misle da jedino bitno u eter reći nešto će se riješiti. Neće se riješiti na ovaj način ništa. Imamo mogućnost i drugog, trećeg sam uputio u proceduru zakon koji omogućava da se onemogući na taj način dobava nafte kojim se ja bih rekao onečišćava zrak u Republici Hrvatskoj truju naši građani. Vlada nije reagirala dva, tri mjeseca. Nakon tri mjeseca je dala odbijenicu. Taj zakon stoji ovdje na dnevnom redu. Vjerojatno je puno važnije raspravljati. Na žalost naši građani to čuju o izvješćima iz 2014. nego o onim problemima koji ih muče ovaj tren, ovaj dan i koji uništavaju njihovo zdravlje. Evo ja vas pozivam potpredsjedniče stavite to na dnevni red. Zakon o transportu nafte i naftnih derivata. Znači ne postoji nikakav razlog da to ne raspravimo, ali mi raspravljamo o izvješćima iz 2014. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala. Kolega Maras rekli ste imamo pravo tražit zaštitu. Ne, mi imamo obavezu štititi, Vlada RH, država Republika Hrvatska ima obavezu štititi kvalitetu života svih građana u RH, a posebno u gradu Slavonskom Brodu gdje sad postoje i dokazi o tome da najveći dio onečišćujućih tvari dolazi iz Bosne i Hercegovine kao produkt rada rafinerije u Bosanskom Brodu i kroz mjerne postaje koje smo tamo postavili, a i kroz ovo istraživanje koje radi Zavod za javno zdravstvo o pobolu građana ne samo od karcinoma, nego i alergija i dišnih sustava. Sve bolesti su u porastu. I na žalost ovi sastanci i ovi apeli nisu urodili plodom. I slažem se sa vama da i donošenjem ovog zakona kojeg ste spomenula, ali i drugim ekonomskim pritiscima, jer ovakvi sustavi razumiju samo ekonomske pritiske i štetu koju mogu imati u poslovanju kroz naše ekonomske pritiske, a Republika Hrvatska smatramo da ima modele samo ih ne koristi. I evo ja tražim da se primijeni taj i novi zakon donese o transportu naftnih derivata, a i s druge strane da se kroz ograničenje i drugim ekonomskim modelima izvrši pritisak na vlasnika rafinerije i na Bosnu i Hercegovinu oko zabrane uvoza, izvoza određenih proizvoda. Mislim da se može na taj način izvršiti dodatni pritisak, a građani grada Slavonskog Broda to zaslužuju i svi mi. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka moramo biti svjesni i moramo vizualizirati da tu ne govorimo samo o estetici, o mirisu, o nelagodi. Tu govorimo o ljudskim životima, tu govorimo o kvaliteti i zdravlju, znači kvalitetu života i zdravlju naših sugrađana i moramo biti svjesni da u cijeloj EU godišnje preko pola milijuna ljudi umre od bolesti koji su povezani sa onečišćenjem zraka. U Republici Hrvatskoj svake godine umre 5220 ljudi od takvih bolesti i kada govorimo o tome i kada govorimo o sastancima, o rješavanjima problema, o brzini probajte shvatiti da govorimo o ljudskim životima. Znači mi nemamo pravo ne djelovati pa i kao Sabor. Uvijek je lako reći mi nismo izvršna vlast, mi ne možemo ništa, tu su oni da predlažu. Na žalost vidimo kako se rješava ministar vanjskih poslova u dva sata, ali ne možemo u dve godine riješiti ništa oko Slavonskog Broda. I ponekad se ljudi zbilja i s pravom pitaju da li su političari i ljudi u Vladi tu radi Vlade, radi svojih mjesta ili su tu radi njih. Reći ću vam kada govorimo o onečišćenju zraka i lakonskim obećanjima i obmanjivanju ljudi koji žive u Slavonskom Brodu i koji trpe štetu. Izjavu predsjednice Republike Grabar Kitarović 19.2.2017. znači prije skoro 4 mjeseca. Ja i Lavrov našli smo rješenje onečišćenja u Rafineriji u Bosanskom Brodu. I šta se desilo? Ima li ikakvih konkretnih koraka? Da li naši ljudi tamo, otišla je predsjednica odmah sutra, sazvala sastanak, napravila veliki performans. Nije ju nitko uvrijedio. Ljudi su htjeli rješenje, ljudi su htjeli pomoć. Ništa se četiri mjeseca nije desilo. Ja sam isto čekao dosta dugo, obećao sam ljudima i na tematskim raspravama odbora da ćemo naći rješenje, da ćemo ponuditi ono šta Sabor zastupnici mogu napraviti. Obećao sam napisati zakon koji će omogućiti ljudima nadležnima, ministarstvu, JANAF-u, trgovačkom društvu u vlasništvu države da ukoliko se nedvojbeno utvrdi da je onečišćenje i šteta na zdravlje ljudi u Slavonskom Brodu i Brodsko-posavskoj županiji proizlazi iz te rafinerije, a to je sto puta već utvrđeno da će biti moguće onemogućiti da se naša infrastruktura koristi kako bi se trovali naši ljudi, a zarađivao netko drugi. Poslao sam taj zakon nakon upita stotina građana iz Brodsko-posavske županije zbog čega ne idem još uvijek sa time, poslao sam taj zakon i Klub zastupnika SDP-a ga je poslao 2.3. ove godine, znači prije tri i pol mjeseca skoro. Odgovor nismo dobijali. Raspravu HDZ nije htio prije lokalnih izbora. Svi su bili načelno za. Čak su ga pazite ovo, čak su ga zastupnici jednoglasno uvrstili po ubrzanom hitnom postupku. Znači svi smo u ovoj sabornici 2. ožujka 2017. godine dignuli ruku da Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata izmjene tog zakona idu po hitnom postupku. I sad ja ovdje vas pitam, gospodine potpredsjedniče, imamo mišljenje Vlade, imamo problem, imamo prijedlog zakona, zbog čega taj zakon ne ide u raspravu? Neka mi netko to kaže. Pa zašto radimo, pa znate šta, možete od mene raditi budalu, to vam dopuštam, zbog toga što se ignoranski ponašate prema opoziciji, ali nemojte raditi budalu od ljudi koji žive u problemu, koji imaju problema sa zdravljem, koji imaju problema i njihova djeca imaju problema, 5220 ljudi svake godine umre zbog onečišćenja zraka. Nemate pravo zbog njih to raditi. Raspravite i recite da ste protiv toga, a ne da se taj zakon nemam druge riječi nego kiseli na dnevnom redu ko zna koliko dugo. I to nikome nije smiješno i ne bi trebalo biti smiješno i molim vas, da evo ispred Kluba zastupnika SDP-a da taj zakon bude u raspravi što prije. Nemam nikakvih razloga da ne bude. Pa neka onda HDZ i gospođa Maksimčuk ili netko drugi iz Slavonskog Broda dignu ruku kontra i neka onda objasne svojim ljudima u Slavonskom Brodu koji su ih birali, poslali u Hrvatski sabor da ih zastupaju zbog čega su protiv toga? To je ono zbog čega smo mi ovdje i zbog čega bi mi trebali biti ovdje. Ovaj zakon može definirati 100 dobrih stvari i mi ćemo ga podržati. On je korak naprijed, ja nemam ništa protiv ovog zakona i svaki pomak pozitivni će biti poduprijet od Kluba zastupnika SDP-a i u području zaštite zraka i u području zaštite klime. Maloprije sam rekao da nismo sretni sa ponašanjem nekih velesila ali na njih ne možemo utjecati, možemo samo jasno govoriti ovdje da smo maksimalno za Pariški sporazum i za sve ono što su tamo preuzete obveze pa i obveze RH i da ćemo se toga držati jer ne želimo, ne samo našim građanima nego i cijelom svijetu da u ovom trenutku svako 7 dijete, živi u područjima sa najvišim toksičnim onečišćenjem, odnosno 6 i više puta je veća i viša nego što je to dozvoljeno, preko 3 stotina milijuna djece živi u takvom području. I to je ono zbog čega Hrvatska mora biti uvijek, ako ne predvodnik zbog toga što nije velika zemlja i nema veliki utjecaj na međunarodnoj sceni, ali vlasnik, prvi vlasnik tih stvari i za to se moramo boriti. Sa te strane u Hrvatskoj imamo nekoliko glavnih uzroka, jedan od tih uzroka je i intenzivni cestovni promet kojeg imamo u RH i ja bi tu kolegi iz Ministarstva zaštite okoliša, sugerirao da sve aktivnosti koje smo imali kao država u tom smislu prethodnih godina da nastavimo i dalje. Znači moramo vidjeti kako regulirati promet, kako stimulirati da ljudi se odlučuju za kupnju automobila sa nižim emisijama, kako taj prijelaz raditi iz godine u godinu, oni dobri natječaji nadam se da će se nastaviti i još više intenzivirati, vezani uz poticaje za kupnju ili hibridnih ili električnih vozila. Mi to moramo raditi jer jedan od glavnih problema od onečišćenja zraka u RH je cestovni problem. I to je jedan kroz jedan. Ako vidimo da nam je to glavni problem, onda i jedna od glavnih aktivnosti mora biti u tom smislu. Drugo je industrija, modernizacija, ne samo stranih rafinerija, šta ne možemo utjecati, ali na neke kompanije u vlasništvu Hrvatske, među njima i INA, za koju imamo ambiciju, da je kupimo, valjda još uvijek imamo tu ambiciju, ma da smo i to zaboravili. Prije 7 mjeseci je predsjednik Vlade RH najavio da ćemo kupiti INU, više nitko o tome ništa ne govori, vidjet ćemo kako će se postaviti Vlada po tom pitanju, nisam previše optimističan kao i svi ovdje vjerojatno u sabornici smo svjesni da je to bio jednostavno božićni PR spin, kako bi se umirala javnost zbog negativnog rezultata arbitraže i tu bi također pozvao i predsjednika Vlade da ne daje lažne nade i ne obećaje nešto što neće provesti, što zna da neće provesti, ali moramo modernizirati naše rafinerije. S druge strane, rekao sam jedan od treći i veliki razlog je to prekogranično onečišćenje. Četvrti razlog je što jako puno ljudi još u Hrvatskoj koristi mala ložišta i za grijanje i poslovnih i stambenih prostora i sa te strane također pozivam Ministarstvo zaštite okoliša da se uključi više i u te aktivnosti. Zamjene toga energetsko učinkovitije grijanje poslovnih i stambenih prostora naših sugrađana. Znamo da smo imali problem, gdje su ljudi krenuli u određene aktivnosti, a oni koji su izvodili radove imali potpisane ugovore sa fondom za zaštitu okoliša, te aktivnosti nisu realizirali zbog toga šta je 2016. bio problem u Ministarstvu i u fondu za zaštitu okoliša. Znači moramo rješavati probleme onako kako nam dolaze i onako kako ih možemo rješavati i biti zainteresirani za to. Inače mi možemo donositi zakone, prihvaćati direktive, govoriti da ćemo napraviti sve što treba, glasati ovdje za ove zakone, kao što sam rekao Klub zastupnika SDP-a će glasati za ali na kraju nećemo riješiti problem i Hrvatska neće imati onu kvalitetu zraku koju naši građani zaslužuju, ne samo, rekao sam zbog nekada estetike, nekada ugode života, nego zbog zdravlja. Ovih 5220 ljudi koji svake godine, na žalost, umre zbog bolesti uzrokovane onečišćenjem zraka, zaslužuju da Hrvatska napravi sve kako bi toga bilo u budućnosti što manje. Postoji ogromna razlika između zemalja koje ne vode računa o svojoj industriji i onečišćenju zraka kao što su neke od najrazvijenijih zemalja EU, znači najveći problem što se toga tiče je u Italiji jednoj velikoj gospodarski jakoj zemlji, ali koja je svoju industriju koncipirala na taj način proteklih desetljeća i više da je sada to teško rješavati na brzinu. Ali mi se želimo ugledati na Skandinaviju na zemlje koje vode veliki obzir o zaštiti okoliša i o zdravlju svojih ljudi. I zbog toga pozivam vas još jednom gospodine potpredsjedniče, ne vas jer vi to ne određujete, ali predsjednika Hrvatskog sabora i prenesite mu molim vas ovu moju zamolbu da se ovaj zakon koji sam uputio u proceduru u Hrvatski sabor raspravi jer nema nikakvog razloga da o tome ne raspravljamo s obzirom da ćemo danas, rekli ste i sami, raspravljati o izvješćima iz 2014., 2015. i 2016. godine. Sa te strane još jednom poruku šaljemo i premijeru Plenkoviću, lako je promijeniti ministra vanjskih poslova u dva sata, ali riješiti problem ljudi u Slavonskom Brodu i Brodsko-posavskoj županiji očito ne možemo dugi niz godina. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje, prvo je ono uvaženog zastupnika Maria Habeka. Izvolite.
Poštovani kolega Marasu, pa da u ovome zakonu govori se naravno o usklađivanju sa pravnom stečevinom EU na području zaštite zraka od reguliranja i praćenja emisija stakleničkih plinova, politike i mjere za njihovo smanjenje. No, vidim da se na odboru raspravljalo i o utjecaju sustava pročišćavanja otpadnih voda na kvalitetu zraka. No ono o čemu je danas više kolega govorilo i spomenulo ovdje u Hrvatskom saboru, to je problem, jedan od problema onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu. U Slavonskom Brodu kao što ste vi sami rekli, želim ponoviti radi se o ljudskim životima, ali ne samo u Slavonskom Brodu, radi se o ljudskim životima i na drugim područjima u RH. I mislim da uvijek treba težiti tome da bez obzira na europsku stečevinu i usklađivanje sa europskom stečevinom, mi se trebamo potruditi kao saborski zastupnici, a i kao Vlada da se usmjerimo prvenstveno na zaštitu ljudskih života, na zaštitu ljudskog zdravlja, a ne da se isključivo gleda na samo na nekakvo usklađivanje. I slažem se s vama da bi što prije trebalo raspravljati ponovno o tom zakonu, a ne da se dogodi da taj zakon prijedlog zakona i izmjene stoje na dnevnom redu sljedećih x mjeseci, ako ne i godinu dana.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa. Evo zaštitit ću tu potpredsjednika Reinera, nije on krivo za to što ćemo danas raspravljati o HAMAG-u iz 2015. nečem što je prošlo, što može govoriti o nekim trendovima i izlasku Hrvatske iz recesije, poticajima koja smo davali tada itd., nije on kriv za to, nego je kriv predsjednik Sabora koji to uporno izbjegava staviti na dnevni red. Iako ima mišljenje Vlade, iako smo to raspravili vjerojatno po odborima već odnosno Odbor za gospodarstvo, ja se nadam da je akceptirao ako je došlo mišljenje Vlade u Hrvatski sabor. Ali ono što je puno bitnije da ljudi očekuju to od nas u Slavonskom Brodu, očekuju da mi odgovorimo na njihove probleme. Ne smijemo i opet ću vam reći, ne smijemo stvarati dojam koji se nažalost u Hrvatskoj stvara da je bitno riješiti problem samo onima koji su gore, koji su u Vladi, kako složiti većinu, kako kupiti zastupnike, kako razbiti HNS to su pitanja koja premijer Plenković očito vrlo lijepo rješava, kako se održati na vlasti s dve ruke više ali nije bitno. Ali kada treba riješiti problem ljudi koji sada u ovome trenutku osjećaju posljedice onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu, to riješiti ne možemo. Organiziramo sastanke, naša predsjednica se sretne sa Lavrovom, on nešto kaže, ona to sva sretna prenese i ne desi se ništa. Dok god se mi tako ponašamo bit će i nisko povjerenje ljudi u politiku. Zašto bi ljudi u Slavonskom Brodu uopće doživljavali da iko o njima išta brine ako njihov problem koji je najveći ne rješava već godinama. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Maras, dobro da ste mi ostavili malo kisika poslije toliko govorancije da i ja mogu nešto reći. Vi ste ovdje pričali o svemu i svačemu, došli ste od Švedske do naše predsjednice, Lavrova, Slavonskog Broda do kojega vam je toliko stalo, a ja sam u prijašnjoj raspravi govorio o Jakovini, malo sam ga dotakao i o zaštiti okoliša, ozonskim rupama koje su iznad Babine Grede koja je u vašoj vladi napravila veliki projekat Energane, sušare, plastenici 20 hektara, 50 nebitno je. Lako je obećati, dat projekat nekome, uzet pinku iz tog projekta koliko se može uzet, tko će uzet, obećat narodu u Babinoj Gredi kako će dobiti energanu 200 zaposlenih, a od tada ih je 700 otišlo, stavljati kamene temeljce u njihove škole u njihove dvorane gdje imaju sada bazene ili septičke jame. Ne znam koliko bi to neko naplatio kada bi išao sanirati. Govoriti o našoj predsjednici kako se sastala sa Lavrovom i on je nešto obećao, pa ona se sastala moguće sa Lavrovom slučajno u prolazu negdje pa on nešto obećao, a ona sva sretna naravno ide javiti veselu vijest svome narodu. pa mi ovdje sjedimo od oslobođenja naše Hrvatske na suprotnim stranama i ne možemo se dogovoriti, a nismo se mogli ni '91. dogovoriti u ovome Hrvatskome saboru o zajedničkim interesima. Pa zamislite onda kako da se naša predsjednica dogovorim sa nekim tko i nema zajednički interes za dobrobit Hrvata u Hrvatskoj. A mi svakodnevno ovdje raspravljamo o tim temama, šta je to dobrobit, kao da smo svi se upili i htjeli dobro ovoj Domovini i ovoj Hrvatskoj. I vi svakodnevno ovdje kao najveća i najmudrija glava ovoga Sabora govorite o problemima i o svemu tome. Vi zamislite Hrvatske autoceste su vama najveći problem gdje jedan auspuh ima FI10 centi a one 4 tube u Babinoj gredi ima svaka po 2 metra FI i 24 sta dnevno sipa otrov u ozon.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo gospodine Culej. Ne mislim da sam najmudrija glava ovdje a sigurno vizualno mogu ocijeniti da nisam ni najveća. Ima i većih glava od mene. A što se tiče, što se tiče podataka koje sam iznio, nisam ih ja nikakvim svojim istraživanjem donio nego je to tako, znači vi to možete prihvatiti ili ne možete prihvatiti. Isto kao što bih vas htio obavijestiti da iznad Babine Grede nema ozonskih rupa. Znači ozonske rupe su, mogu vam pokazati slike jer ako vi mislite direktno iz dimnjaka iz Babine Grede se radi ozonska rupa gore, onda ću vam ja reći da to baš tako ne funkcionira, ali ljudi bi mogli na osnovu vašeg ovog izlaganja to tako shvatiti. Znači nisu ozonske rupe iznad Babine Grede. S druge strane ja bih volio da naša predsjednica ne hita u Hrvatsku davati obećanja nego izvršavati stvari. Znači mi nemamo ništa od toga šta je ona na sastanku spomenula problem i ovaj je rekao da, da, biti će OK i nakon toga vjerojatno to zaboravio a ona pobudila nadu među ljudima koja se očito neće realizirati. Što se tiče dobrobiti i brige za Slavonski Brod ja se brinem i volio bih da u Slavonskom Brodu bude bolje isto kao i u Dubrovniku i u Vukovaru i u Splitu i u Istri. Ja sam jednako volim sve dijelove naše RH samo što nažalost kvaliteta života u Slavonskom Brodu je sada takva da moram to isticati. I ja doista želim dobro građanima RH, da svima bude bolje ovdje, zbog toga se bavim politikom, ali kažem građanima RH, svima onima koji u RH žive i koji RH vole kao svoju domovinu. Tako da ne vidim zbog čega bi ovako ponekad i ispod pojasa govorite kao da ja to ne želim, ja to želim. Ne znam kako da vas uvjerim ali imam osjećaj da vas neću uvjeriti nikada. Jer vi ste jednostavno očito prema meni skeptični na taj način. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, hvala vam što i vi brinete o građanima grada Slavonskog Broda i što se zalažete za brža i kvalitetnija rješenja ali 8 godina se govori o tome i 8 godina smo imali priliku nešto poduzeti i krivi su svi dosadašnji ministri i sve Vlade koje u 8 godina nisu ništa riješile. Dosta je sastanaka i obećanja, mora se nešto konkretno napraviti a najveću odgovornost sada ima aktualna Vlada jer i dobili su najviše glasova u Brodsko-posavskoj pa neka sada vrate tu ljubav građanima grada Slavonskog broda i Brodsko-posavske županije, neka nešto konkretno poduzmu. I ovaj zakon koji ste vi predložili ali i druga konkretna rješenja. Dolazi nam sada evo i žetva pšenice, ječma i uljene repice i prilika je, dobro da je tu državni tajnik da pozovemo naše sugrađane da ne spaljuju žetvene ostatke ali da ih ne bi spaljivali ministarstvo i fond moraju pokrenuti inicijativu da se od tih žetvenih ostataka proizvode pelete kao gorivo i da pomognemo i našim poljoprivrednicima da imaju dodatni izvor prihoda. I s druge strane da pomognemo našim obrtnicima koji će proizvoditi peći na te pelete od žetvenih ostataka. To je jedan projekat koji je konkretno rješenje ali svakako da je jedino rješenje da se zaustavi rad Rafinerije u Bosanskom-brodu a to hrvatska Vlada, ministarstvo i JANAF mogu napraviti a do dan danas nisu. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. To bi bilo tako gospodine Vladović kada ne bi bio interes onih koji su na vlasti u ovom trenutku tko će biti veći direktor JANAF-a, veći direktor JANAF-a, pratite tko je direktor JANAF-a i tko će biti, možda će vam onda biti jasno zašto je koalicija HNS, HDZ, samo pratite, sve će vam biti jasno. Znači veći je interes sada ljudima u Vladi tko će biti direktor JANAF-a narednih 3 godine nego da li će se riješiti problem ljudi u Slavonskom Brodu. I ako treba, ja sam spreman biti kriv za prethodnih 8 godina i vikati ovdje Maras je kriv što se to nije 8 godina riješilo ako se sada riješi. Nakon toga ću 8 godina vikati da je Culej zaslužan što se to riješilo. Znači spreman sam to napraviti samo neka se riješi problem. 8 godina ću vikati da sam ja kriv a narednih 8 godina, evo ovdje to obećajem pred svima vama, ću govoriti da je Culej zaslužan zato što se problem riješio. Znači meni je nebitno tko je zaslužan i tko je kriv, meni je bitno da u ovom trenutku ti ljudi tamo problem još uvijek imaju koji je iz dana u dan sve veći, ne rješava se, generira se. Ljudi tamo ne mogu jednostavno živjeti na dostojanstven način. Tako da još jednom molim potpredsjedniče prenesite predsjedniku Sabora ovo što sam rekao. Imamo zakon, neka ga stavi u proceduru da to raspravimo. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu. I prvi se javio uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi tajniče, kolegice i kolege. Zaštita zraka. Ono što nam je Bog dao, znači ako ćemo gledati i europske znači zakonske okvire, u biti direktive, to treba podržati i prihvatiti. Naravno, da trebamo se vratiti u i našu realnost, u stvarnost na području RH, a poglavito po pitanju interesnih skupina za koje ovi zakoni ne važe, ne sad ovaj koji ćemo donijeti nego svi dosadašnji zakoni jer je prirodni da se borimo za održivi razvoj. Hrvatska je izgubila brojne gigante industrijske, znači ali bar u tome svemu imamo okoliš, prirodu, zrak, vode, ono kao resursi i potencijal, međutim, za naše političke elite i njihove strane interesne lobije, ta pravila ne vrijede. Da bi našli par primjera, evo kolege su govorili o Slavonskom Brodu, kao velikom problemu, pa se sjećam da je to već 7, 8 godina se govori o tome i u Vladi premijera Sanadera i u Vladi premijerke Kosor i Zorana Milanovića kad je gospodin Zmajlović govorio, kad je stupio na dužnost da će u roku godine dana biti riješen problem Slavonskog Broda, a nije riješen, međutim zaista tu, govori, dogovori i sastanci jednostavno ne donose učinak ljudima u Slavonskom Brodu i ljudi zaista nemaju osnovno ljudsko pravo, a to je pravo na čisti zrak. To je osnovno ljudsko pravo i mi smo oni koji smo odgovorni za taj problem riješi svi zajedno. Međutim, da bi mi implementirali ovaj zakon, kao društvo, morao bi kazati, evo vratiti ću se na jutrošnju temu, znači i sličnih tema i interesnih skupina, pa primjer evo zastrašujuće je da na najvećoj, ne samo što je na najvećom pitkom bazenu Peruča, želi se raditi termoelektrana, nego i to bi bio jedan ogromni zagađivač jednog čistog područja i čistog kraja gdje bi ta plinska termoelektrana imala dimnjak 110 metara visok, širok 9 metara, gdje bi u sekundi, kao šta sam kazao, 760 kilograma ispušnih plinova iz dimnjaka, znači to je jedna količina ogromna, međutim u toj bi bilo CO2 od 145 tona po satu. To je ekvivalent da uzmete sad 150000 vozila i upalite ih i da radite non-stop toliko, će biti, znači, CO2 ispuštano u zrak od termoelektrane na Peruči. Ovi primjeri nam govore da jednostavno ti interesni lobiji koji su producirani iz politike, nije to samo slučaj termoelektrane Peruča, dakle ja dolazim iz Cetinskog kraja, Splitsko-dalmatinske županije i sličan je primjer bio i u Pločama gdje također termoelektranu su zaustavili građani, a političke elite su je gurale tadašnje, i sadašnje naravno, koje su tu implementirane u vlast i u Parlamentu si ovdje, oni su gurali projekat koji je također bio ogroman zagađivač, ali ljudi su samoogranizirajući se zaustavili taj projekat, tada građani to Vlaho Orepić dobro zna, zaustavili građani uz brojne udruge, između ostalog udruga, sjećam se, Škanj. Znači građani su samoorganiziranošću zaustavili taj projekat da bi zaštitili od političkih elita, koje su upravljale ovim društvom i koje su dobile mandat od njih da upravljaju. Vlada je 2015. godine pod palicom i prijedlogom ministar Vrdoljaka, koji sad naravno zna se gdje je, u koaliciji, donijela jedan Zakon o obnovljivim izvorima energije gdje je bilo znači, uvela tržišnu primjene cijene između dogovorene i tržišne na znači obnovljive energije gdje je 75 lipa skuplja struja, električna energija bila skuplja od električne energije koji dobivamo, koji nisu iz obnovljivih izvora energije. Naravno da se tu pogodovalo strancima, to su vjetroelektrane a isti je slučaj i termoelektrana Peruča. Gdje će naši građani to plaćati, a ove godine samo što je ministar Vrdoljak tada progurao, plaćaju milijardu kuna. Ove godine trebalo bi… [[Govornik se ne razumije.]] u slijedeće 3 godine 5 milijardi kuna, znači solare, na svojim kućanstvima su mogla imati sva kućanstva u RH da je država platila to. I mi bi dostigli ekvivalent ugovorenoga i dogovorenoga sa EU-om, da imamo toliko postotak obnovljivih izvora energije i zato je sad koalicija, on mora biti na vlasti, to su interesi, to je povezanost interesnih skupina i naravno da će biti gospodin Vrdoljak na jednoj od ključnih funkcija još uskoro ili u JANAF-u ili HEP-u, i to se zna. Znači to je taj dio koji ugrožava naš zrak, zbog interesa, a mi donosimo zakon kojega možemo slobodno iskidati zbog tih interesnih lobija, tajniče. Pa vi znate da će to tako biti, da nema pravila za njih, kao i za Lečevicu. Nema tu pravila. Vi što to niste morali potpisati, potpisati ćete, uskoro. I to morate bez obzira što je baza vode, najpitkije u Europi je ispod Lečevice. To je tako. Znači mi primjenjujemo ovaj zakon koji treba podržati, to je prepisivanje, ali jednostavno i primjeni i stvarnosti neće biti primijenjen zbog tih interesnih lobija. Znači, donosimo zakon koji jednostavno, ja ne vidim smisla ako ne bude u stvarnosti primijenjen i kako se ne bude štitio zrak, pa čak ja vidim i od ministrice vanjskih poslova, suprug je vlasnik jednog dijela Vis Viva projekta u Cetinskoj krajini i drugih projekata. Od ministrice koja je bila savjetnica gospodina Dačića, ali kako ga ja volim nazvati maloga Slobe. Srpskog bivšeg premijera. Prema tome, ja se nadam iskreno, da ćemo očuvati i da ćemo se boriti za održivi razvoj kako mog cetinskog kraja, Splitsko-dalmatinske županije, tako Dubrovačko-neretvanske do vukovarske, jer ne mogu se građani samoorganizirati. Mi donosimo zakone, a u Pločama se moraju građani samoorganizirati da bi spriječili nas od izabranih, zbog izabranih. Znači, da bih samo kazao lažno se čak citiralo Institut Ruđer Bošković, znači Institut Ruđer Bošković koji se citirao u projektu Peruča termoelektrane, pa se kasnije demantiralo. Znači jednostavno interesi ne smiju nadvladati primjenu ovih zakona. I ono što je po bogu dato to je zrak, voda i naša čista priroda. To je zbog budućih generacija. I zbog toga očekujem da se ovaj zakon primjenjuje i da se zaštiti naš okoliš, zrak i znači kompletna priroda. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sad se možemo vratiti replikama na izlaganje pojedinačno uvaženog zastupnika Mire Bulja. I prvi se bio javio uvaženi zastupnik Vlaho Orepić Izvolite.
A mi pričamo o zaštiti zraka. Zaštiti zraka. Ovaj zakon je uistinu iskorak u uskladi zakonodavstva, sa zakonodavstva EU i tu stavljam točku. Apsolutno ništa više. Šta je stvarnost? Jučer sam, neki dan kad sam nastupao ovdje i rekao tezu i ovo to potvrđuje. Trenutna politika i trenutno gospodarstvo koje proizlazi iz te politike i takve politike ne štiti stanovništvo, narod RH. Ne štiti, naprotiv. Mi ovdje imamo problem sa mentoriranom politikom, imamo problem sa mentoriranom gospodarstvom, koji doslovno šteti svom narodu. Imamo situaciju sad na hidroelektrani Peruća, gdje žele termoelektranu, mi nismo svjesni trenutka da su ugljikovodici u ovom trenutku aut. Već da civiliziran svijet se okreće naprijed i polako napušta ugljikovodike, a mi našu energetsku politiku zasnivamo upravo na tim ugljikovodicima. Gospodo, pravo usklađivanje zakona sa životom bi bilo odmak, stvaranje odmaka od ugljikovodika i stvaranje nekakve druge perspektivne što se tiče energetske ovisnosti, odnosno neovisnosti RH. Da je ova teza koju govorim da politika ne štiti svoj narod i da gospodarstvo koje je oslonjeno na tu i takvu politiku također ne štiti svoj narod, imamo nedavni primjer iz Ploča, gdje su zamislite u Pločama u naseljenom, u naseljenoj zoni htjeli napraviti gospoda reći ću imena, termoelektranu na ugljen, dva puta osamsto megawata. Da vam približim šta je to otprilike, to su dva dimnjaka visine 75 metara, širine 35 metara. Trafo za takvu trafostanicu je površine nogometnog igrališta. Rashladni sustav za tu termoelektranu, cijela Neretva, cijeli tok Neretve prolazi u jednoj sekundi i prolazi kroz rashladni sustav te termoelektrane. To je energetska politika tih i takvih koji štite ko fol, interese hrvatskog naroda [[Upadica Rainer: Hvala, hvala lijepa.]] Što je najveća tragedija? Znači Ploče su evo dokaz te i takve politike, ali i Ploče su i dokaz da to narod može spriječiti [[Upadica Rainer: Hvala.]] Referendumom su odbacili tu tezu gdje gospodin Bačić i … [[Govornik se ne razumije.]] kao predstavnici tadašnje politike nisu usudili doći [[Upadica Rainer: Kolega Orepić.]] u taj grad da podrže svoj narod.
Jako ste premašili vrijeme, ja toleriram, svakome da malo premaši ali malo ste ga pretjerali. Evo odgovorit će uvaženi kolega Bulj.
Nažalost primjena zakona se donosi ovdje u Parlamentu isključivo da bi se donijeli i da bi rekli evo mi smo primijenili direktive EU, mi smo uskladili zakone u ovome slučaju o zraku, međutim činjenica je kao što je u Pločama htjelo napraviti da isti slučaj i na Peruči gdje je dimnjak visok 110m, znači 110m, širene 9m, 145 tona po satu CO2 ili 150 tisuća auta da radi non stop u jednom trenutku. Toliko bi bilo ispušnih plinova u zraku u Cetinskoj krajini, ne samo što je pitki izvor vode, što se moramo boriti za očuvanje najvećeg bazena, a to je Peručin nego i zrak bi bio toliko onečišćen da bi ljudi obolijevali slično kao u Slavonskom Brodu gdje se također moramo izboriti, ali hrabrost ljudi i građana je dokazivan na primjeru Ploče. Naravno bilo je takvih akcija i u drugim krajevima kao npr. u Cetinskoj krajini po drugim pitanjima isto pokušaja ekološkog onečišćenja rijeke Cetine, međutim građani kada se samoorganiziraju očito ima uspjeha, a političke elite u tim trenucima bježe od svog naroda šta je sam pokazatelj koliko pogoduju elite interesnim lobijima. To je očit sada slučaj i po pitanu TE Peruča koju narod bez obzira na prijetnje, ne triba mi zaštita, bez obzira na sve što mi govore ja ću i dalje biti uz narod Cetinske krajine i uz Cetinu jel tu je budućnost moje djece, naše djece, pitke vode i čistog zraka. Sve te interesne skupine od navedenog gospodina do predsjednika vijeća, premijera, njegove sada ministrice vanjskih poslova i njezinog muža i svih ostalih Cetinjani će im kazati nećete zagaditi našu vodu i naš zrak. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, ja ne mogu, a da vas ne podržim jer u vama prepoznajem stvarno istinskoga predstavnika svoga naroda, autohtonog što bi rekli moji prijatelji Romi. Vi se brinete za svoj kraj, vi se brinete za nešto što imate, za nešto što je vaše, za nešto šta predviđate šta bi se moglo dogoditi. Ja dolazim iz jednog kraja koji neki nazivaju ruralnim, imamo se za šta boriti i za šta brinuti, ali uskoro ne znam dal će se imati tko za to brinuti i boriti pošto sve više odlazi iz Istočne Slavonije, Cvelferije najviše. Prepoznali ste problem koji je u Hrvatskoj od zagađenja pa nadalje i koja je prijetnja u vašem kraju, a ja bi to preslikao na cijelu Hrvatsku. Kod nas je problem u Hrvatskoj smeće, poljoprivreda, lovstvo, školstvo, sport, to je kod nas sve problem, a u jednoj razvijenoj Austriji koja je tu par kilometara ako požurimo, samo odemo tamo i vidimo šta su oni napravili od tih resora o kojima mi govorimo da je kod nas problem. Zašto je kod nas nešto problem, a kod njih nije problem? Dal su njihovi rukovodioci pametne mudre glave pametnije ili su domoljubnije? U čemu je problem to u Hrvatskoj da kod nas ništa ne funkcionira, a u jednoj Austriji pod kojom smo i nekad bili funkcionira? Ja neću zagovarati tu Austriju i Austro-Ugarsku koja je bila, ali u njihovo vrijeme se znalo kako se šume eksploatiraju, znači birali su se hrastovi koji će se sjeć, ono što je trebalo ostaviti ostavilo se je. Gradilo se je i sada će grad Vinkovci i naša županija dobiti Mađarsku školu najveću zgradu u Vinkovcima, upravo od njih koji su nam je ostavili.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Zastupniče Culej. Da, Hrvatska je jedino šta radi primjenjuje direktive EU, a u biti mi smo eksploatacijsko polje interesnih skupina, a to je vidljivo iz ovih projekata koje nisu korist od vjetroelektrana do evo termoelektrana koje nisu u korist hrvatskog građanina, stanovnika. Tako i pomorsko dobro, tako broj niti su u svojstvu zaštite i održivoga razvoja ekološkog na području RH nego suprotno. Mi te zakone prihvaćamo, a u biti koristimo tim preko naših političkih elita koji guraju te projekte kao eksploatacijsko polje koje će uništiti i zrak i okoliš i prirodu, a to je vrlo lako vidljivo. Znači na jednoj od zadnjih Vlada ministar Vrdoljak Milanovićeve vlade, sada koji je u koaliciji sa HDZ-om Vrdoljak je donio zakon o povlaštenim cijenama za obnovljive izvore energije gdje je 75 lipa u korist iđe stranaca. Milijardu kuna ove godine će Hrvatska platiti strancima na teret naših građana, a tako će biti isto i po pitanju termoelektrana. Ja znam da je sada nervoza gospodine da je nervoza ali je činjenica da ove godine milijardu kuna mi moramo platiti iz državnog proračuna vjetro ili građani ili proračun. Ja znam da ćete vi sada u zaštitu, do sada ste šutili, to je istina. I ne samo to nego pet milijardi kuna u tri godine, a za pet milijardi kuna gospodine Culej, znam da se borite vi za vaš kraj, pet milijardi kuna mogli smo na svako kućanstvo ljudima besplatno ugraditi solare i dostići ono što tribamo postotak obnovljivih izvora energije. A ovako ćemo plaćati stranim investitorima u džep kod vjetroelektrana, a tako isto i kod termoelektrana sve bi išlo na računa naših građana ili proračuna. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća je replika uvažene zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi zastupniče Bulj. Evo svi smo se složili da je ovaj zakon dosta bitan i slažemo se i podržavamo ga, ali svi smo se u današnjim raspravama i osvrnuli i raspravljali o mome gradu Slavonskome Brodu, evo što mi je drago da svi podržavate da se čim prije riješi ovaj problem. No međutim neki zastupnici su gle čuda sada se našli pisati i nekakve nove zakone, predlagati ih a 4 godine dok su bili na vlasti, nisu učinili gotovo pa ništa. Ministar Zmajlović kada je stupanjem na dužnost, rekao je da će onečišćenje zraka u Slavonskome Brodu riješiti za jednu godinu. No međutim, prošle su 4 godine, nije se riješilo ništa. Jednako tako govorilo se o obmanjivanjima performansima a najveću obmanu građani Slavonskoga Broda su mogli čuti 8. studenoga 2012. godine kada je jedna visoki dužnosnik došao u Slavonski Brod i na sastanku sa gradonačelnikom Slavonskoga Broda, naravno i drugim članovima koji su bili na tom sastanku rekao da je Rafinerija u Bosanskom Brodu pred zatvaranjem. Zato kažem, podržavamo svi ovo ali naravno bez dobre diplomacije, bez pregovora sa predstavnicima, odnosno vlasnicima Rafinerije u Bosanskom-brodu, sa vlastima iz Bosne i Hercegovine i našom diplomacijom ovaj problem ne možemo riješiti a sve nekakve rigorozne mjere koje predlažu, oni koji su 4 godine mogli rješavati taj problem naravno da nisu u redu i svakako da svaki mirni put, svake normalne mirne pregovore podržavamo i mi a i građani Slavonskoga Broda. I evo ja još jednom apeliram na državnog tajnika da čim prije organizira taj sastanak koji je rekao da je u najavi. I moramo zaista nešto žurno učiniti da bi građani Slavonskoga Broda mogli bolje i kvalitetnije živjeti.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Da kolegice, slažem se da se oni koji se pozivaju bi nekada bili ministri i imali su svoje kolege pa čak i ministar Zmajlović, tu ste u pravu je kazao da će po primopredaji svoje dužnosti ministra rekao da će riješiti problem u roku od jedne godine. Te se izjave sjećam i Bogu hvala da je tako bilo ali nije. I zaista to je ogroman problem i tu treba naći hitno rješenje. Čim prije rješenje jer ljudima je više, ne mogu slušati da njihova djeca obolijevaju i oni sami od raznih opasnih bolesti. I nadam se iskreno da će biti rješenje. Ali nitko se nema pravo pozivati ni na ovo ni na ovo, svi su imali šansu da se to riješi međutim nije riješeno. I ne smijemo dozvoliti u drugim krajevima da se ponovi isti slučaj kao što je slučaj u Slavonskom Brodu. I zato moramo štiti naš zrak, zato je ovaj zakon dobar ali treba se boriti da se on primjenjuje. Nije dovoljno ako ga mi donesemo a da se on ne primjenjuje. Primjena zakona je ono šta mora država na tome graditi ove sve zakone. Ako se ne primjenjuju zakoni a mi ih donosimo onda je bespotrebna ova priča. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Nenada Stazića.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Sabora, ovaj zakon, to je jedna laž i prijevara, jedan vrhunski cinizam. Ovaj zakon ne štiti ništa a najmanje zrak. To je zakon koji štiti birokratski karakter EU. Što se u ovaj zakon koji bi trebao štiti zrak, unosi? Unosi se Direktiva Vijeća Europe iz travnja 2015., pa Direktiva komisije od 28. kolovoza 2015., pa Direktiva Europskog Parlamenta i Vijeća od 9. rujna 2015., pa Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenog od 2015. te konačno Direktiva Europskog parlamenta i vijeća od 14. prosinca 2016. i to je sve. To je sve što se o ovom zakonu može reći. Unose se europske direktive. A mi istovremeno imamo u Slavonskom Brodu situaciju da nam 5200 ljudi godišnje umire od onečišćenog zraka. A imamo i tu situaciju da tu Europu baš briga za taj Slavonski Brod i baš ju briga za te ljude tamo koji umiru. I šta je učinila ta EU i ta Europska komisija da se Hrvatskoj pomogne da se riješi tog trovanja ljudi u Slavonskom Brodu? Ona je donosila direktive a naša Vlada te direktive nama šalje u Sabor da mi njih unesemo u zakon i da kažemo da smo nešto učinili. Pa umjesto da mi danas raspravljamo o ovom potpuno besmislenom zakonu, nepotrebnom, mi smo danas trebali imati ovdje raspravu o tome što učiniti da zagađenje u Slavonskom Brodu prestane sutra. Trebali bismo pozvati ministra vanjskih poslova makar bio i u ostavci da kaže šta je on učinio da se to riješi diplomatskim putem. Mi imamo brod koji tone, taj se brod zove Slavonski i on tone u zagađenje, on tone u bolest, on tone u smrt a mi donosimo, prihvaćamo direktive EU. Toliko smo poduzetni. Zagađenje, ovo zagađenje dolazi iz Bosne. Ja sam na aktualnom prijepodnevu postavio jedno pitanje o tome da ćemo mi mirovine naše slati u Bosnu. Dobio sam jednu prosvjednu notu danas od zastupnika 11. izborne jedinice u Hrvatskom saboru a ja u odgovoru na tu prosvjednu notu što sam se uopće usudio postaviti pitanje zašto će hrvatske mirovine, hrvatskih ljudi, hrvatskog proračuna kada su i naše mirovine bijedne ići i onima koji u Hrvatskoj nikada nisu radili i nikada nisu uplaćivali. Ja u odgovoru na tu prosvjednu notu pitam zastupnike iz 11. izborne jedinice koji dolaze iz Bosne što su oni učinili u zemlji u kojoj žive da pomognu hrvatskim građanima u Slavonskom Brodu. Jesu li organizirali prosvjed u Sarajevu? Jesu li pokrenuli HDZ Bosne i Hercegovine da pitaju svoje vlasti zašto zagađujete građane u Hrvatskoj, zašto to radite? Znači mi njima mirovine, a oni nama sumporni dioksid, dobra razmjena. Čuli smo ovdje da je nešto diplomacija ipak poduzela, da je predsjednica Grabar-Kitarović razgovarala sa ministrom Lavrovom. I da je ona rekla ja sam se sa Lavrovom dogovorila sve će biti sređeno, tome treba vjerovati kao i otprilike ono da će otići u Visoke ulicu, gore sa Pantovčaka. To vrijedi upravo toliko. A jedna od najvećih zagađivača su SAD, pa kad se predsjednica već onako gurala do predsjednika Trumpa, stajući na noge svim drugim diplomatima tamo, da se probije do njega, pa mogla je njega pitati onda, vrlo utjecajan čovjek. Ali on nju nije ni vidio, on gledao ovako, iznad nje. Pa sve i da mu je postavila pitanje, sumnjam da bi uopće odgovorio na to. Zašto je ovaj zakon i cinizam? Uz to što je potpuna laž i prevara. 5200 ljudi umire godišnje u Slavonskom Brodu od zagađenja, koje dolazi iz dimnjaka, a mi smo ovdje prije 15 dana po prijedlogu ministra zdravlja, zabranili upotrebu onih parilica, elektronskih cigareta, a iz njih izlazi vodena para i aroma. Vodena para i aroma. E to ministru zdravlja smeta, ali ne poduzima ništa, da se oni dimnjaci tamo zatvore. I zbog toga je to cinizam. Ovo nije Zakon o zaštiti zraka, ovaj zakon neće pomoći nikome.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Staziću, da li ste vi to pobrkali lončiće slučajno ili namjerno? Kada u susjednoj nam Bosni i Hercegovini, stavljate i na jednu i na drugu stranu neke dijelove toga naroda, kad govorimo o Bosanskome Brodu, oni su s koje strane? Naslonjeni Dodigu. I tko je na vlasti tamo? Nisu Hrvati. Vi govorite o njihovom utjecaju na hrvatske a onda prebacujete lopticu na hrvatske branitelje iz Herceg Bosne, kako mi njima dajemo novce za mirovine, a oni ne prosvjeduju u Sarajevu protiv Bosanskoga Broda. Govorite to na taj način kao da je rafinerija Bosanski Brod nastala u ovoj Vladi, kao da nije postojala u vrijeme vaše Vlade, ja sam radio u Slavonskome Brodu prije rata, Domovinskoga, naravno, ne onoga drugog, nisam imao godina, nisam stigao, ali i tada je tamo ta rafinerija radila, dimila i kužila Slavonski Brod. Ja razumijem da vi volite Slavonski Brod, da brinete za građane Slavonskoga Broda, pa naravno pa vi ste njihove gore sin, vi ste povinjski sin, poznatih, čestitih ljudi koji su tamo obitavali, koji su davno svoj doprinos prenijeli na glavni grad Hrvatske, Zagreb gdje su svojim dobrim dijelima učinili da Hrvatskoj bude bolje kao što su i u Podvinju. Hvala vam.
Odgovor uvaženog zastupnika Nenada Stazića.
Bosna i Hercegovina je Bosna i Hercegovina, međunarodno priznata država. Sa tri naroda, sva tri podjednako odgovorna. Za stanje u Bosni i Hercegovini i u Banja Luci, i u Bosanskom Brodu i u Sarajevu. Prema tome, kad očekujem da oni koji su izbrani tu u Hrvatski sabor, a dolaze iz Bosne i Hercegovine, shvate, očekujem da shvate da s teritorija njihove države dolazi zagađenje koje šteti, truje građane zemlje u čiji u Sabor oni izabrani, onda ja mislim da s pravo od njih očekujem da nešto učine u toj svojoj zemlji. Bilo u Banja Luci, da idu tamo protestirati ili da organiziraju tamo prosvjede ili da to naprave u Sarajevu ili da to naprave bilo gdje na teritoriju Bosne i Hercegovine, ništa logičnije od tog mog zahtjeva.
Hvala lijepa. Sada će završno u ime kluba HDZ-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Darko Horvat. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Toliko netočnih informacija, toliko insinuacija, toliko stvari koje se daju provjeriti, jednostavnim klikom na Internet, jednostavnim klikom na bilo koji stručni portal koji obrađuje bilo koji od ovih tematika, što ima drugo za svrhu nego producirati, ja bih rekao, neću se čak niti usuditi reći svađu, ali jednu polemiku koja nema niti glavu niti rep i neki saborski zastupnici upravo u tome dominiraju i u tome su fantastični. Neki od njih govore o zakonu a da ni ne znaju kako se zakon zove. Drugi priču pričaju o nepostojanju strategija koje su donesene prije desetak godina. Treći od njih priču pričaju i uvjeravaju hrvatsku javnost da se ne zbiva ništa iako se nešto ipak zbiva. A neki od sviju nas smo uvjereni da u Hrvatskoj teče med i mlijeko. Pa gospodo ništa od ovoga danas izrečenoga nije istina osim toga da je ovdje predstavljeni zakon od strane državnog tajnika usuglašavanje zakonodavne regulative sa pravnom stečevinom EU. I ja se slažem sa vama nekima koji se busate u prsa i potičete i saborske zastupnike i mišljenje, javno mnijenje hrvatskog naroda da treba ustat protiv usuglašene regulative EU, da treba demonstrirat, da treba biti protiv itd. itd. Ali poštovane kolegice i kolege što u stvari vi nudite kao alternativu? Što u stvari vi nudite kao alternativu? Riječi kolege Bulja koji nema pojma o tome iz čega se namiruje svaka proizvedena količina kilovat sati električne energije na prostoru RH. Pa dajmo budimo prema sebi bar toliko fer i korektni, da naučimo elementarne stvari o kojima želimo razgovarati. Ovdje ima stručnjaka koji se bave medicinom, socijalom, energetikom, prometom itd. itd. Pa zar baš svi ovdje koji sjedimo o svemu ama baš sve znamo? Ja tvrdim da ne. Dakle, problem onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu je evidentan i može se riješiti bilateralnim nastojanjima dvije neovisne države – Republike Hrvatske i BiH. Sva ostala priča, želja, sila i ne namjera su priča za malu djecu. Ono što se dešava u Hrvatskoj i ja sam bio protiv nekih odluka kolege Vrdoljaka u trenutku kad je bio ministar, a bio sam izrazito protiv povećanja cijene električne energije i plina jer je to bila tarifa kroz koju su se osiguravala sredstva i akumulacija sredstava za nove investicije kojih u Hrvatskoj od 2000. od '91. jednostavno nije bilo. I sada se umjesto ovih naših prijepora i svađi pozabavimo time gdje je nestao taj novac, zašto se stvorila akumulacija koja nije potrošena na nove investicije mi se bavimo time zašto je 23. potpisan ugovor odnosno dato rješenje za koje je zahtjev na to ministarstvo podnesen pred tri godine. E pa neću ja kritizirat kolegu Vrdoljaka zašto je potpisao to rješenje 23. nego ću ga prozvat i pitat zašto je taj dokumenat stajao kod njega tri godine i nije ga potpisao godinu ili dvije ili tri prije. I kad krenemo pričati o sustavu obnovljivih izvora, pa ja bih volio da kod tog kolege Bulja ona žarulja svijetli samo kad proizvodnje iz obnovljivih izvora ima. Pa nek' se kolega vrati u sedamdesetu, u šezdesetu, pedesetu pa nek' pogleda televizor u tri sata dok ima sunca, nek' ima pitku vodu u tri sata dok ima sunca, nek' njegov mozak funkcionira drugačije ali nek' tom svojom zarazom ne maltretira ovdje sve nas prisutne. Energetska strategija i energetska politika je nešto sasma drugo. Projekti energetike su vrlo teški i oni u ovom trenutku najviše zagađuju okoliš više nego promet i više nego hrvatska industrija. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Evo replicirat ću od kraja. Ja ne bih htio da žarulja u kući gospodina Bulja svijetli samo onda kad struja dolazi iz obnovljivih izvora. Ja bih htio da kuća u njegovoj žarulji svijetli uvijek i danju i noću jer njemu prosvjetljenje očito treba. Kažete da ne treba biti protiv usuglašene regulative EU. Pa nisam ja protiv usuglašene regulative EU nego protiv trovanja ljudi u Slavonskom Brodu. Kažete da to treba riješiti bilateralnim pregovorima između dviju zemalja. Pa rješavajte. Imate sad novu koaliciju, rješavajte. Sretniji bih bio da danas govorimo o tome rješenju, da ste to počeli jučer raditi. Ako niste jučer, počnite danas. Ako ne, ali počnite najkasnije sutra jer ljudi umiru.
Odgovor uvaženog zastupnika Horvata. Izvolite.
Pa evo možda je malo čudno i možda ja po prirodi jesam malo drugačiji od mog prijatelja i kolege Culeja, ali sa ovim zadnjim vašim izrečenim riječima se ja u potpunosti slažem. I da, svima nama koji ovdje sjedimo i cijeloj Hrvatskoj zainteresiranoj javnosti je intencija i želja da se problem Bosanskog i Slavonskog Broda što prije riješi. I predložio sam na tematskoj sjednici koju je inicirao kolega Maras, žao mi je što njega danas ovdje nema, jer bi ova rasprava pretpostavljam trajala puno, puno duže. Dakle, postoje dokumenti kroz koje se može rješavati tzv. prekogranični utjecaj. Jedini hendikep u tom dokumentu koji se zove ESPO konvencija je taj što on ne akceptira one projekte koji su izgrađeni prije nego je donesena ESPO konvencija. Da je to jedan od novih objekata mi bismo ga riješili relativno jednostavno. Ali ona obećanja koja su ljudi, odnosno državni dužnosnici davali kad su obnašali ministarske i tajničke funkcije upravo seže u nepoznavanje te regulative jer su se obećavala brda i doline, jer su se problemi htjeli riješiti u mjesec dana. A evo i nakon 10 godina rješavanja toga problema mi još uvijek tapkamo u mraku i samo postoji dobra volja i dobra namjera.
Hvala lijepa. Sada bih dao riječ budući da smo iscrpili sve prijavljene, sada bih dao riječ državnom tajniku u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike uvaženom Mariu Šiljegu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici evo ukratko bih samo reći da zakon koji je pred vama koji je pred vama, nije puko usklađivanje sa pravnom stečevinom EU, iako se mogu složiti da je neposredni povod za donošenje ovog zakona odnosno Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti zraka, usklađenje sa stečevinom EU. Ovdje ima jedna bitna činjenica, jedno bitno poboljšanje u odnosu na dosadašnju regulativu, a to je da se uvode ograničenja emisija onečišćujućih tvari u zrak i srednjih uređaja za loženje, a mali i srednji uređaji za loženje su nažalost u RH, posebno u ruralnim područjima glavni izvor onečišćenja kada govorimo o lebdećim česticama, krutim lebdećim česticama, bilo da je riječ o letećim česticama PM 10 sitnim i PM 25 nešto krupnijim koji itekako iako ih mi ne primijetimo, iako ih ne možemo namirisati imaju najnegativniji utjecaj na zdravlje ljudi. Tako da definitivno očekujem da će se uvrštavanjem ovih novih ograničenja u sektoru ložišta definitivno pridonijeti boljoj kvaliteti zraka u RH. Nažalost Slavonski Brod, problem Bosanskog Broda i jeste dominantni izvor onečišćenja i jeste sve mjerodavne studije su utvrdile, a kad govorimo baš o lebdećim česticama, onda također rezultati studija pokazuju da veliki doprinos, dominantni doprinos lebdećim česticama u Slavonskom Brodu je definitivno iz tih i takvih ložišta. Ne želim, naravno ni na kakav način podcjenjivat problematiku onečišćenje iz Bosanskog Broda, ali samo bih htio naglasiti da je ovaj zakon koji je pred vama definitivno jedan dobar korak naprijed u poboljšanju kvalitete zraka u RH. Imali smo amandmane to ćemo [[Upadica Rainer: to ćemo prigodom glasovanja. Možete ih vi komentirati, vi ih možete komentirati naravno da ćemo kod glasovanja ćemo.]] Ok budući da Odbor za zakonodavstvo ima amandmane normativne prirode, znači Ministarstvo zaštite okoliša i energetike nema primjedbe i uvrstit će ih i jedan i drugi. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepo. S time zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, drugo čitanje, P.Z.E. be. 93. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman odbora. Time on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka. Molim vas glasujte. Utvrđujem da je jednoglasno sa 119 glasova za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
I kao što sam najavio sad ćemo krenuti na - Godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2015. godinu Podnositelj je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije na temelju članka 15. Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva. Materijal vam je dostavljen u pretince, raspravu su proveli Odbor za gospodarstvo i Odbor za ravnopravnost spolova. Njihova izvješće ste primili na sjednici, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li podnositelj dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi predsjednik uprave Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije gospodin Vjeran Vrbanec. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Evo po prvi puta, ja kao predsjednik uprave imam priliku i čast govoriti o Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo, doduše, danas je 13.6.2017. a radi se o izvješće za 2015. godinu, al bolje ikad nego nikad. Dakle pred vama se nalazi izvješće o radu, mi volimo sami za sebe reći najvažnije hrvatske državne agencije za poticanje i promocije malog poduzetništva. Dakle, naša svrha postojanja je zapravo davati aktivnu potporu i mjere instrumente pružanje dakle, aktivnih potpora mikro, malom i srednjem poduzetništvu. 2015. godina je bila recimo nekakva startna godina u kojoj su se stvorili nekakvi osnovni preduvjeti za aktivnosti koje provodimo danas, kada smo manje-više s kompletnim troškovima u velikoj većini troškova i svih ostalih pratećih aktivnosti prealocirati sa nacionalnog budžeta na fondove EU, ali 2015. godina bila je nekakva startna godina i za takve aktivnosti. Inače, HAMAG BICRO, što je skraćeni naziv za Hrvatsku agenciju za malo gospodarstvo, inovacije i investicije, dakle postoji još od 94' godine kada je osnovana kako Hrvatska garancijska agencija i sam naziv iz te 94' godine, dakle i okvira cor biznis ili glavnu aktivnost kojom se HAMAG BICRO danas i bavi. To su u prvom redu izdavanje garancije, odnosno jamstava za poduzetničke kredite mikrokreditiranje u drugom dijelu, dakle sektorski raspoređeno agenciji prema nekakvim djelatnostima se bavi EU fondovima, dakle, ugovaranjem, vrednovanjem, ugovaranjem i provedbom svih onih ugovora koje poduzetnici zajedno sa Ministarstvom gospodarstva, obrta i poduzetništva i nama ugovaraju u svim onim prioritetnim osima koje se tiču malog gospodarstva. I treći dio ili treći sektor se zapravo bavi samim inovacijama, dakle i tu smo možda jedina agencija, odnosno, jedina institucija, bolje reći u Hrvatskoj koja daje aktivne mjere i potpore inovacijskom sustavu. No ajmo redom, dakle sami, dakle jamstva kao nekakav glavni instrument koji po kojem nas poduzetnici prepoznaju u 2015. godini, kao što sam uvodno rekao bili su isključivo vezani uz nacionalne proračune, čisto samo možda u brojkama u 2015. godini HAMAG je zaprimio 540 zahtjeva za jamstvo, odobreno je 382 jamstva uključujući pismo namjere što je na nekakvoj razini u odnosu na 2014., 40% povećanje tih aktivnosti. U to vrijeme su postojale, doduše postoji i dan danas i nekoliko programa jamstvenih ili garancijskih shema koje su se u to vrijeme razvijale, dakle to je u prvom redu program rastimo zajedno po kojemu poduzetniku možemo izdati do 50% jamstva za njegov poduzetnički kredit, garantne sheme se izrađuju i odvijaju u suradnji sa poslovnim bankama, čisto jasnoće radi banka donosi uvjetnu odluku o odobrenju kredita, nakon toga mi još jedanput radimo financijsko-ekonomsku analizu samog tog zahtjeva i ako bude sve uredu, ako se zahtjev ne kosi sa našim programima izdajemo jamstvo. Dakle to jamstvo je zapravo prvorazredni kolateral kojeg sve hrvatske poslovne banke smatraju faktički keš depozitom zbog čega i kamatne stope, to ćemo vidjeti za godinu, dvije odnosno u izvješću za 2017. godinu su zapravo povijesno niske za poduzetnika koji koristi naše jamstvo. U ukupnom iznosu odobrenih jamstava je bilo 382 i govorimo o nekakvom iznosu u 2015. godini u iznosu od 364,635 milijuna kuna ukupnog jamstvenog portfelja je plasirano prema poduzetnicima. Prema nekakvim projekcijama to se radi na razini nekakvih 700 milijuna kuna novih kredita. Mikrokreditiranje kao drugi instrument poticanja ili olakšanog pristupa financiranju poduzetnicima u 2015. godini također je bio isključivo vezan na državni proračun. U to vrijeme je bilo predviđeno samo pet milijuna kuna za takvu vrstu aktivnosti. Mikrokreditiranje je bilo zapravo ovaj program namijenjen poduzetnicima početnicima po nekakvoj stopi efektivne kamatne stope 1,10% su se odobravali ti plasmani. U ovom trenutku mogu reći da smo sada sa europskim novcima plasirali mikromalih zajmova, dakle malo smo preinačili samo nazivlje, dakle preko 85 milijuna kuna u zadnjih osam mjeseci po kamatnoj stopi od 0,5%. Dakle 2015. ponavljam je bila ta nekakva prekretnica gdje su se stvarali nekakvi bazični temelji za poslovanje u 2017. godini. Na razini brojki 34 mikrokrdita je plasirano, dakle prosječni iznos je u to vrijeme iznosio 108 tisuća kuna, a ukupno plasirano je 3,7 milijuna. 2015. godini se završavao Operativni program konkurentnost, kohezija pa se je i u samoj agenciji ustrojio jedan novi sektor, sektor za bespovratne potpore koji je u to vrijeme imao svrhu i smisao, provođenje nacionalnih programa, dodjele bespovratnih u onom poznatom poduzetničkom impulsu koji je trajao nekakvih 7, 8 godina, 7, 8 godina se takva vrsta potpora dodjeljivala poduzetnicima. Naprosto u nekakvim brojkama možemo govoriti dakle bile su dvije mjere, bila je jedna mjera jačanje konkurentnosti i prerađivačke industrije gdje se financirala i davala je bespovratne potpore za prerađivačke sektore, a druga mjera je bila namijenjena za uslužne djelatnosti. Čisto u brojkama dakle što se tiče prerađivačke industrije dodijeljeno je ukupno 29 milijuna kuna na 99 odobrenih zahtjeva, a u smislu davanja potpora za uslužne djelatnosti odobreno je 78 zahtjeva i gdje je dodijeljeno sve ukupno 8 milijuna kuna. Također se kao jedan potprogram provodio u to vrijeme 2015. to je bio … gdje je nekakvih 8 milijuna kuna je bilo predviđeno za kupnju nekakvih softvera i informatičke opreme i otvaranje web stranice gdje su se dodjeljivali puno manji iznosi, dakle na razini nekakvih 10 tisuća kuna gdje je po nekakvim brojkama podijeljeno oko tisuću bespovratnih potpora gdje je evo kao nekakav direktni učinak tog programa je bio na razini 847 izrađenih internetskih stranica i nekakvih tisuću nabavljenih računala koji su korisnici tih potpora su isključivo start upovi znači poduzetnici početnici. Dakle današnji taj sektor za bespovratne potpore u cijelosti više nema veze sa nacionalnim financiranjima, u cijelosti smo prealocirali svoje aktivnosti na fondove EU u okviru Operativnog programa konkurentnost i kohezija. U ovom trenutku imamo preko milijardu kuna vrijednosti projekata, preko milijardu kuna bespovratnih potpora koje su u raznoraznim fazama dodjele. Kao što sam uvodno rekao HAMAG-BICRO je između ostaloga inovacijska agencija. Dakle 2014. godine dogodila se fuzija između HAMAG Investa kao jedne agencije i Agencije Bicro u jedinstvenu Agenciju HAMAG-BICRO sa bicrovom legatom i historijatom je HAMAG dobio i tu komponentu agencije koja podupire inovativne male i srednje poduzetnike. Dakle svim onim koji se bave nekakvim IRD-em istraživanjem i razvojem. Dakle mi smo bili i vjerojatno jesmo jedina adresa na koju se oni mogu javiti u cilju dobivanja određenih financijske pomoći da razvijaju inovativne programe. Inovacije, dakle svima nama su puna usta inovacija, dakle inovacije kao takve su prepoznate od strane Europske komisije i u Junckerovom planu i u svim važnim strateškim dokumentima kao nekakav glavni alat za poticanje rasta i razvoja malog gospodarstva, pa tako evo i mi u tom kontekstu i anticipirajući nekakve događaje smo provodili uz pomoć zajma Svjetske banke u okviru ESTP II programa dakle četiri inovativna programa, dakle Razum, POC, IRCRO i UTT to su sve nekakve skraćenice za raznorazne vrste projekata i programa u kojima su sudjelovali i poduzetnici, ali istovremeno i istraživačke institucije primjerice fakulteti, Ruđer Bošković, raznorazni instituti, dakle gdje se dolazi do onog dakle kod nas je svaki poduzetnik mogao dakle u tom inovativnom lancu razvojem dakle od same ideje koja se stvara ili nekakve inovacije koje se stvara na nekakvom institutu ili na fakultetu pa kroz spin off firme naći nekakvu početnu financijsku injekciju u obliku besplatnih potpora da svoju inovativnu ideju ili čak i koncept potvrde kao komercijalan, da je onda kroz taj inovacijski lanac lagano financiraju do faze kada budu takve inovativne kompanije spremne za ili bankabilne kako vele, spremne za kreditiranje od strane financijskih institucija. Dakle, dan danas takvih programi postoje i razvijaju u HAMG-u. Dakle istovremeno i u 2015. godini su se počeli razvijati i određeni mrežni projekti, dakle kao što i EEN ili europska poduzetnička mreža gdje nastojimo našim poduzetnicima pronaći nekakve partnere u razvijenim zemljama EU. Tako smo dakle i financirali i sufinancirali određene posjete određenim sajmovima. Dakle osim toga razvijamo i, ili počeli su se razvijati u tom trenutku i dva programa koja su djelomično sufinancirana. Dakle možda to je prvi nekakav program koji se sufinancirao sredstvima EU, dakle Eurostars I EUREKA doduše uz veliko sufinanciranje nacionalnog budžeta ali to su zapravo prvi nekakvi primjeri, dakle financiranje inovativnih projekata na međunarodnoj razini u smislu da svaki naš poduzetnik u tom programu mora imati svog inozemnog partnera s kojim onda ostvaruje određene benefite. 2015. godine je dovršena izgradnja biocentra, dakle to je bio jedan kapitalni projekt kojeg je vodio još BICRO, dakle to je nekakvih 17,5 milijuna eura je utrošeno na možda u ovom trenutku najsuvremeniji Bajotek centar u ovom dijelu Europe. Dakle mnogi vi a mnogi i moji kolege i prijatelji ni ne znaju dakle za bio centar, dakle to je jedna vrhunska, vrhunski izgrađena i opremljena zgrada u Borongraju dakle gdje se u ovom trenutku nalazi desetak, petnaestak mladih inženjera, mladih doktora znanosti koji dakle razvijaju i provode na komercijalnoj osnovi razno razna istraživanja na najsuvremenijim instrumentima dakle svakako vas pozivam ako ćete biti u prilici da posjetite na Borongaju taj biocentar da se sami uvjerite u korisnost te investicije. Ja mislim da je to manje, mislim izvješće je rađeno na nekakvih 50-ak stranica, evo ja bih s time završio pa ako bude kakvih pitanja, na raspolaganju sam, naravno. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Anđelka Stričaka. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa pažljivo sam slušao vaše izvješće koje je temeljito, zanimljivo, spomenuli ste i suradnju sa institucijama i komorama. Međutim ni jednom rečenicom se niste dotakli da li postoji kakva suradnja sa jedinicama lokalne samouprave, znači općinama i gradovima. Naime, na području Varaždinske županije je došlo do gospodarskog rasta i razvoja, samim time i do pada nezaposlenosti upravo zbog poduzetničkih zona koje su pretežno formirale jedinice lokalne samouprave odnosno općine i gradovi. Spomenuti ću ih svega par, npr. u općini Kneginec imamo jednu poduzetničku zonu gdje je godišnji izvoz 850 milijuna kuna. U nazad 2, 3 godine najveće investicije su bile u poduzetničkoj zoni u Jalžabet, općina Jalžabet preko milijardu kuna u razvoj zone i stranih investicija. Sada se gradi jedna distributivna logistička zona za poljoprivredne proizvode na području općine Vidovec. Znači smatram da su u tom dijelu bitnim za gospodarski rast i razvoj upravo jedinice lokalne samouprave, općine i gradove koje su na svojim područjima isprojektirale i osmislile te zone gdje je najviše došlo do i rasta zaposlenosti i do stranih investicija. Prema tome moje je pitanje da li postoji kakva suradnja sa općinama i gradovima i naravno ovdje s ponosom ističem da sve te sredine vode HDZ-ovi načelnici. Hvala.
Odgovor uvaženog predsjednika uprave HAMAG-a.
Evo uvaženi zastupniče odmah da odgovorim na, zapravo pitanje, na nekoliko. Dakle HAMAG, dakle dosita ne znam u 2015. da li je surađivala sa jedinicama lokalne i područne regionalne samouprave. Evo ja mogu reći za vrijeme kada sam ja preuzeo dužnost predsjednika uprave, dakle mi kontinuirano i od samog početka stvaramo tu jednu čvrstu vezu sa svim jedinicama lokalne samouprave koje postoje na području RH osobito sa onima gdje je možda manje razvijenija poduzetnička aktivnost upravo u cilju da se poduzetnici s njihovog područja informiraju, prvenstveno o našim aktivnostima, kao agencija, dakle da ih informiramo o našim uslugama koje možemo pružiti a one su vrlo, vrlo velike. Dakle mi u ovom trenutku plasiramo mikro i male zajmove po kamatnoj stopi od 0,5%, dakle i to u pravilu u one županije koje su uvjetno rečeno nerazvijenije. Dakle s obzirom na stupanj, odnosno indeks razvijenosti svake pojedine županije. Dakle grad Zagreb, grad, odnosno Zadarska županija, Dubrovačka županija su razvijenije po tom indeksu pa one imaju nešto skuplji taj zajam, odnosno kredit a opet s druge strane slavonske županije, određene županije na sjeveru Hrvatske, Lika dakle imaju taj niži stupanj, odnosno indeks razvijenosti pa je tamo kamatna stopa 0,5% Dakle mi smo zasigurno barem jedanput ili dvaput ili triput mjesečno, radimo lokalno terenski, dakle i educiramo i jedinice lokalne samouprave a ponajviše njihove razvojne agencije, dakle i gradske i županijske, dakle da se oni pripreme, s obzirom da i one sudjeluju u izradi poslovnih planova i svih onih aktivnosti i one su pozicionirane lokalno, dakle, dajemo, dakle, imamo, odgovor bi bio da. Surađujemo tijesno i ja se nadam da ta suradnja bi trebala biti još i intenzivnija i plodonosnija.
Hvala. Slijedeća replika uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vrbanec, evo imam jedno pitanje s obzirom da se ipak mi nalazimo u 2017. godini, a izvješće je iz 2015. godine, htio bi samo da se kratko osvrnete, da vidimo barem razinu aktivnosti po jamstvima vezano uz 2016. i 2017., možda da nam čisto date okvirno podatak kako se to kreće, da li to ide otprilike u sličnom, boljem ili nešto lošijem slijedu, da li znači broj ovdje vidimo da imamo 380 jamstava, da li je to na toj razini, jer mislim HAMAG se dosta tu afirmirao i mene evo interesira općenito kako to sada funkcionira. Hvala lijepo.
Odgovor uvaženog predsjednika uprave HAMAG-a, Vjerana Vrbanca.
Hvala na pitanju uvaženi zastupniče Maras. Dakle, što se tiče samih jamstava, da intenzitet same brojke koje se tiču 2016. i 2017. godine će biti sigurno nešto niže nego što su bile u 2015. godini, što ne znači da efekti koji se postižu na drugim paralelno, sa mikrokreditiranjem ili malim zajmovima se ne kompenzira, taj manji možda volumen izdanih jamstava. Međutim, razlog za nešto manji, pretpostavljam, nemam brojke pred sobom, ali iz onoga što smo kad smo radili pisali izvješće za 2016. godinu da je nekakva aktivnost na volumenu jamstva za 15% niži nego u 2015. godini, međutim razlog leži u činjenici što je ukinut program poljoprivrednih, dakle di se više u 2016. godini, od 30. 06. je ukinut taj program, dakle naprosto nisu postojale osnovni i strateški dokumenti iz Ministarstva poljoprivrede koji su trebali biti izrađeni da se primarna poljoprivreda može dalje poduprijeti sa jamstvima. Dakle, u ovom trenutku je pred završetkom izrada novog programa, za poljoprivrednike i primarnu poljoprivrednu proizvodnju, međutim velim, kao što sam rekao da pretražili smo načina da se kompenziraju ti krediti kroz poslovne banke, intenzivnijim financiranjem, direktnim financiranjem kroz HAMAG Mikro, kroz mikro i male zajmove.
Hvala. Želi izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, ne vidim ih. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Darko Horvat. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče uprave Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije. Pa ja ću se složiti sa ovim uvodnim izlaganjima i mislim da obrazlagati i raspravljati u izvješću iz 2014. i 2015. je u ovom trenutku gotovo besmisleno. Ali imam prijedlog, nisam siguran da li ćemo ga moći ispoštovati već kod izvješća za 2016. godinu, ali bilo bi po meni za sve saborske zastupnike vrlo korisno, kada bi se dao paralelni prikaz tri uzastopne godine, pa iz godine u godinu mogli ovo što je i pitao kolega Maras, vidjeti što se u agenciji događalo u toj tekućoj godini, odnosno, godinu ili dvije, rekli bismo prije. Ne čudi me zbog toga i potanje koje bilo ovdje postavljeno, odnosno replika, što se događa sa jamstvima jer priče oko jamstava je ključni element postojanja HAMAG-a, malo mi je teško ponavljati cijelo vrijeme sva ova tri termina jer agencija je nastala fuzioniranjem i mislim da je dobro napravljeno, dakle iz dvije, nekada tri agencije, dobili smo jedan izvršni element, koji je produžena ruka nekada Ministarstva poduzetništva i gospodarstva, danas Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta, i svjesni činjenice da smo mi u 2015. godini imali gotovo 540 zahtjeva za jamstvom, dakle jednim od ključnih elemenata, da bi se poduzetnička aktivnost uopće dogodila. U 2017. godini još potenciranija priča iz jednostavnog razloga jer državne potpore čiji izvor su sredstva EU-a sežu kod velikih, srednjih i malih, obično postotkom, 25, 35 ili 45% bespovratnih sredstava, a zaokruženje financijske investicije je ili akumulirana ili zadržana dobit ili neki od kredita dali hrvatske institucije, Hrvatske banke za obnovu i razvitak, Hrvatske poštanske banke ili komercijalnim banaka sa velikom razlikom u kamatnim stopama. Dakle, pratim što se zbiva u protekle 3 godine, bio sam u jednom trenutku i dio te namjere, ishoditi poduzetnički kredit, sa kamatnom stopom od 6, 7 i ili 8%, da bi se zaokružila financijska konstrukcija investicije koje sa intenzitetom od otprilike 50% su financirana sredstvima EU također je veliki zalogaj za poduzetnika pogotovo za onog koji je nekakav start up ili poduzetnik početnik. No, vratimo se u 2015.č godinu. Dakle, jedna činjenica koju apostrofiram kao dobru, dakle od 540 zahtjeva odobreno je njih 382. No međutim, još su neki elementi i core biznis nazovimo to tim rječnikom kojim se Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije bavi. To su mikro krediti, dakle mikro krediti jedna od odličnih mjera koja je startala dalekih, dalekih godina ali koja u 2015. godini od 189 zaprimljenih zahtjeva je u realizaciju pustila tek njih 34. Isto tako, imali smo i natječaj, odnosno rekao sam već da Hrvatska agencija za malo gospodarstvo je i produžena ruka Ministarstva gospodarstva i poduzetništva. I sav onaj ja bih rekao rudarski posao koji nije one strateške naravi, dakle osmišljavanja i definiranja projekata već samo i isključivo provedbe tih projekata došla je do činjenice da smo u okviru mjere jačanje konkurentnosti prerađivačke industrije od 931 projektne prijave u realizaciji imali njih samo 99. Isto tako u mjeri jačanje konkurentnosti uslužnih djelatnosti od ukupno zaprimljenih 883 prijave 78 njih je odobreno. Dakle, kao što sam u jednom trenutku i ja zatekao natječaje koji se nisu dali provesti tako je i 2015. godina pokazala u ovoj statistici da se negdje pogriješilo. Dakle, pogriješilo se u konstrukciji natječajnih uvjeta, pogriješilo se uopće u mogućnosti da evidentiranjem snage poduzetnika raspisujemo onakve natječaje kakve ti naši poduzetnici mogu zadovoljiti, pa smo onda došli do situacije da pozitivno riješenih natječajnih dokumentacija imamo ispod 10%. Dakle, sve ono što je slijedilo kao jedan zametak i pokušaj da se već u 2015. godini iskorači prema znatnijem i daleko agresivnijem nastupu prema fondovima Europske komisije, prema financiranju natječaja i strukturnih fondova EU. Dakle, sredstva koja jesu povučena vrlo su skromna, ali nema razloga u 2017. žaliti za onime što se nije sprovelo u 2015. Mi smo kao klub dali podršku ovome izvješću. Nadam se i molim, dakle već u samoj analizi izvješća za 2016. a pogotovo za 2017. godinu da se inzistira na tome i da se upravu HAMAG-a obveže da uz ono financijsko izvješće, uz izvješće revizora uprava izvješće saborskim zastupnicima predstavi kao paralelni prikaz tri uzastopne godine, a nakon toga moći ćemo nekako komparirat rad uprava koje u ovom trenutku ili su prije ove uprave vodile Hrvatsku agenciju za malo gospodarstvo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Vi ste kolega Horvat u svojem izlaganju rekli da natječaji nisu bili prilagođeni s obzirom na broj prijava i broj isplaćenih sredstava. Moramo znati da, prvo nešto se mijenjalo i u 2016. vezano uz provedbu samih natječaja. Dosta natječaja je išlo preko ministarstva u 2015. godini, ali druga stvar koja je meni puno bitnija. Znači iako su ljudi govorili da su uvjeti dosta rigorozni, teški za ispuniti opet se javljalo po 800, 900, 1000 tvrtki. Znači moglo se prijaviti i ljudi su ispoštivali uvjete. Problem je bio naravno količina sredstava koja u toj prijelaznoj 2015. godini s obzirom na financiranje i razdoblje financiranja 2014.-2020. jednostavno još nije mogla dobiti taj financijski input kao što je recimo moguće u 2017. godini. I sa te strane ja sam siguran, mislim jako bih se iznenadio da HAMAG sada neće iz EU fondova imati puno više projekata jer bi trebao, morao imati. To je tako bilo planirano bez obzira na Vladu, bez obzira tko vodio, bez obzira na mnoge druge stvari. Znači, programi su bili isplanirani, mi smo imali tu tranziciju iz naših sredstava prema EU. I ono što je bitno da sad stvari idu fluidno i da pokušamo napraviti što se više može napraviti. A ono što je meni drago da ja nikada ovdje neću u sabornici čuti kao primjere iz Ministarstva poljoprivrede. Znači, to je meni drago. Ljudi su dosta često govorili kako se u poljoprivredi moglo sve, a kako se u poduzetništvu, obrtu nije moglo puno toga i da su kriteriji bili malo stroži. Ja sam zadovoljan sa strožim kriterijima jer znam da su onda ti novci koje smo imali i dali iskorišteni na najbolji mogući način. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Darka Horvata.
Kolega Maras, jednim dijelom vaše replike ja se u potpunosti mogu složiti. Dakle, u 2015. godini sve potporne mjere koje su se događale bile su samo i isključivo financirane sredstvima državnog proračuna, ulazile su u one limite. I da bude još gora stvar stvarala su deficit u državnom proračunu. Činjenica da od 1000 projektnih prijava njih 99 završi kao pozitivno ne možemo nikako pravdati time što u natječaju imamo po rezerviranih skromnih ili gotovo nebitnih 5 milijuna kuna. Ali ono što je činjenica u toj cijeloj priči, dakle natječajna dokumentacija ne samo da nije bila pisana za hrvatskog poduzetnika nego su u tim natječajima bili stvarani takvi uvjeti koji su dodatno, od hrvatskih poduzetnika stvarali potrebu za zaduživanjem, plaćanjem bankovnih garancija i sličnih dokumenata, a nakon toga moram priznati, da velika većina njih koja je dobila odbijenice, ne da nije bila zadovoljna uopće sa natječajnom dokumentacijom, nego se je upravo žalila na to da njih nitko nije niti kontaktirao što to ustvari njima treba. I onda svjesni činjenice da produciramo natječaje koji su ja bih rekao, ne toliko neinteresantni, ali na takav način složeni da hrvatski poduzetnik taj natječaj ne može zadovoljit, stvara onaj drugi, ja bih rekao kontra efekt. Danas, takvi natječaji polučuju, ja bih rekao 5 puta više projektnih prijava i rekao bih velika većina tih natječaja se zaključuje pozitivno jer se isti financiraju sredstvima EU, a ti natječaji koji su 15'-te bili negdje gabaritno od oko 5, danas su na razini 250 milijuna kuna. I to je jedna velika razlika između 2015. i 2017. godine. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeće bi u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku trebao govoriti uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Nema ga, gubi pravo na govor. Sljedeći je u ime Kluba zastupnika HSS-a, uvaženi zastupnik Krešo Beljak. Nema ga, gubi pravo na govor i onda u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kada govorimo o ovoj agenciji govorimo o jednom vrlo važnom alatu, da naši poduzetnici i obrtnici pogotovo mali i srednji kada evo slušamo i gospodarski oporavak svi u svojim izjavama ističu upravo njihovu ulogu u oporavku gospodarsku RH, u biti dobiva taj dio sektora gospodarstva vrlo važan alat. U izvještaju koji ste dobili možete vidjeti tisuće kvalitetnih projekata odnosno kada krenemo samo od jamstava kojih je bilo 380 skoro do 1000 projekata se u jednoj godini odradi, koji imaju veliki imput i na zapošljavanje i na investicije i na gospodarstvo. Ono što je bitno reći i drago mi je da se kolege iz HDZ-a s time slažu, da smo krenuli i HAMAG BICRO koja je sada agencija kakva je, ideja je bila da pokušamo usmjeriti i te poticaje malo u ono, što se kaže veće dodane vrijednosti, da skrenemo od onih projekata koje smo imali 2007., 08', 09', koje nisu bili loši. Hrvatska je poljoprivredna zemlja, ali kada se sjetimo tih projekata preko HBOR-a koji su išli za određenim farmama na kraju se to pretvorilo u poticanje nečega po uvjetima koji su bili neizdrživi za naše poljoprivrednike, a na kraju su zaradili jedino oni koji su opremali te farme i koji su radili te farme, kojih sada imamo po cijeloj Hrvatskoj stotine, na žalost prazne. Mi smo htjeli sa koncepcijom agencije išli u smjeru proizvodnje, u smjeru industrije visoke dodane vrijednosti, vidjet ćete neke i pilot projekte koje smo pokrenuli 2015. godine, među kojima su neke tvrtke koje su tehnološki u proteklih dvije godine, odnosno u 2015. u naredne dvije godine toliko narasle da su postale tehnološki interesantne, ne samo u Hrvatskoj nego u regiji, pa ćak i cijelom svijetu. Što se tiče jamstava, ono što je nama bilo bitno, je bilo da krenemo u jamstva i prema bankama. Ja bi volio također da možemo sada pričati malo na temelju podataka od 2011. godine, kada bi vidjeli da su banke bile vrlo skeptične, komercijalne banke, prema izdavanju jamstava HAMAG-a i najčešće se tu nalazio HBOR u kombinaciji, a u ovom izvješću vidite da se tu pojavljuju banke koje su na tržištu i koje su prepoznale uslugu odnosno, proizvod HAMAG-a i koje su na taj način počele financirati male i srednje poduzetnike uz jamstva HAMAG-a koje naravno može financirati i HBOR, ali HBOR-ova sredstva su relativno ograničena i dobro je uključiti i tržište koje tu postoji radi poduzetnika na ovaj način. I jamstva koja vidite, koja se izdaju, njih 380 su projekti koji su realizirani 2015. i 2016. godine, koje su doprinijeli do više tisuća radnih mjesta i više stotina milijuna kuna investicija. Ono šta volim uvijek istaknuti i zbog čega je dobro da se banke uključuju, komercijalne banke da se uključuju u taj proces, ne samo HBOR, onda se vidi i po to me gdje se idu isplate po protestiranih jamstvima u pravilu je to HBOR. HBOR je na žalost 2005., 2006., 2007., 2008., 2009., davao 2010. kredite koji su u startu bili gotovo pa neplativi, kada vidite od 49 isplaćenih i aktiviranih jamstava, njih skoro polovica u HBOR-u onda vam je u biti jasna slika kako je to funkcioniralo u nekim proteklim razdobljima. Što se tiče portfelja, drago mi je da su jamstva izdana gotovo svim, odnosno svim županijama, naravno, tu uvijek s obzirom na strukturu gospodarstva dominira grad Zagreb, ali ima i županija koje su manje i koje su sve više i više uključene i to je možda pitanje koje je bilo vezano uz HAMAG i suradnju sa županijama. Znači svih 21 županija je bila uključena prema HAMAG-u, odnosno poduzetnici i obrtnica iz tih županija. Što se tiče izloženosti po grupama djelatnosti mi vidimo i ovo što dominira poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo su upravo ovi projekti koje sam vam govorio, 2007., osma, deveta programi poljoprivrede stočarstvo, HBOR-ovi koji su vrlo teško naplativi i mi ćemo još to vidjeti narednih godina šta je tu sve bilo. Nažalost, ne da nije imala koristi naša poljoprivreda, mljekarstvo nego su najviše koristi imali oni koji su opremali farme i uvozili opremu i naravno oni koji su po jamstvima bili osigurani za to kreditiranje koje nažalost nije bilo na zdravim temeljima, a HBOR će najviše toga u budućnosti snositi. Mikrokreditiranje je nešto što u Hrvatskoj nije bilo baš zaživilo. Ovo je bio pilot program nakon 2014. i 2015. godine, tek je krenulo sa 34, to je nešto što možemo u narednim godinama koristiti i fondove EU, financijske instrumente i trebalo bi koristiti sve više. Krenuli smo i prema sufinanciranju sudjelovanja u temeljenom kapitalu tvrtke. To su rekao sam već neke tvrtke koje su kao agrivi poznate i na svjetskom nivou, znači mi moramo razvijati kao društvo i kao gospodarstvo i svijest investiranja u poduzetničke odnosno udjele u tvrtkama i na taj način omogućiti jedno tržište koje nažalost još u Hrvatskoj nije počelo. Ali vidite da je to sve skupa kao i izvješće i kao ideja imalo jako puno smisla i da je išlo u nekom smjeru. Sada da li je bilo više sredstava ili manje i da li možemo sada vuć više? Možemo sigurno zato što kažem da je krenulo 2014. financijsko razdoblje. Ali ono na šta sam ja ponosan da je HAMAG postavio zdrave temelje koje vidim i osobno da se nastavljaju odrađivati i dok god tako bude imat će i našu podršku i zato podržavam ovo izvješće i veselimo se da od takve jedne agencije naši poduzetnici mogu imati sve više i više koristi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Darka Horvata. Izvolite.
Pa evo poštovani zastupniče, tri stvari koje su meni skrenule pozornost. Dakle jedna od prvih vaših rečenica bila je, imali smo na tisuće kvalitetnih projekata i u potpunosti se slažem s vama, ali administracija HAMAG-a temeljem iskonstruiranih pravila natječaja odobrila je i pozitivno riješila tek 10% tih zahtjeva. S druge strane, ukinuti kvalitetniji projekti i programi 2007. i osme godine po meni je najkvalitetniji projekt koji je ukinula vlada Kukuriku koalicije, bilo je investiranje u izgradnju poduzetničke infrastrukture u poduzetničke zone i samim time direktno i indirektno ne dozvolila otvaranju na tisuće radnih mjesta. Pozitivnih primjera iz Sjeverozapadne Hrvatske prvenstvo Međimurske, Varaždinske, Krapinsko-zagorske i Koprivničko-križevačke županije imate na stotine i to što smo zaustavili izgradnju poduzetničke infrastrukture i kompletiranje infrastrukturom poduzetničkih zona samim je time i smanjila konkurentnost tih regija za privlačenje poduzetnika. Samo ću se kratko osvrnuti na kredite koji su bili dodijeljeni kroz HPB i HBOR osme, devete i desete godine vezanih za financiranje Projekta „Poljoprivreda“. Pa kolega Maras, kada krenete u jednu investiciju, kada dignete kredit, kada dobite kredit po vrlo ja bih rekao nekonkurentnoj kamatnoj stopi koja je za poduzetnika u iznosu od 5 ili 6% nije konkurentna. Dakle poduzetnika može podnijeti kamatnu stopu u svom financiranju projekta koja je manja od 3% i to je bila intencija. Ali kada u polovici provedbe projekta vi njemu srušite fizibilnost jednom administrativnom odlukom da se cijena njegovog proizvoda, a to je zajamčena otkupna cijena mlijeka spusti za 50%, vi ste administrativnom mjerom srušili fizbilnost toga projekta.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Gospodine Horvat, mi smo, ja sam analizirao te projekte i garantiram vam da u HBOR-u još uvijek vode kao moguće naplativo preko 500 milijuna kuna kredita iz poljoprivrede i sada vi meni objasnite kako je to bilo fizibilno i koja je to banka. To je bila čista politička odluka, isto kao što je čista politička odluka dati kredit Jamnici i Ledo-u, a znaš da 19 milijardi kuna leži na njima. Znači to su stvari koje se ne rade. Došao je Čobanković i rekao imat ćemo mi neki projekt u poljoprivredi, HBOR treba smisliti kreditnu liniju i onda su se tu naheftali ovi uvoznici onih aparata za muženje krava i zaradili novce, a naši ljudi su ostali s kreditima, s hipotekama na kućama itd. Razgovarajte malo s tim ljudima i onda ćete vidjeti da je u biti taj cijeli model bio osmišljen da neko zaradi, a ne da oni zarade i da oni nešto rade i još politički da se proda kao nešto radimo generalno u poljoprivredi. Druga stvar, što se tiče samih zahtjeva i uvjeta, jamstva ste spominjali, pa normalno da ja tražim jamstva prije, a ne nakon šta odobrim potporu jer nakon šta odobrim potporu onda čovjek ako traži jamstva onda to garantira da će projekt biti sporiji jer od onih koji su dobili potporu dosta njih neće dobiti jamstvo u banci i onda to ruši efikasnost provedbe projekta. Ja sam rekao da smo mi imali projekte, da novaca nije bilo za sve, ali sam siguran da je to brže i efikasnije i da me neće niko kao za poljoprivredu nakon toga prozivati. Treća stvar na koju nažalost neću imati vremena odgovoriti, bitno je razvijati agenciju i razvijati priču od početka i rekao sam više novca je sada, očekujem puno bolje rezultate nego što bile 2015. godine.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Alana Preleca. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste govorili o kreditima malim poduzetnicima, o jamstvima i sve to koliko mi je jasno bilo jedni dobri krediti sa povoljnom kamatom za naše poduzetnike. Da li možete, a imate iskustva i bili ste ministar znate o svemu tome skupa. Povući jednu paralelu između kredita i kamata poduzetnicima i jamstvima i kredita koje su dali Agrokor grupi. Meni onako uvijek integrira to kada čujem da su krediti u Agrokor grupi bili sa kamatama od 9, 10, 11 i 12% a kako ja vjerujem da naše građane interesira uz sve ono što je vezano uz Agrokor grupu jer svi mi smo, na neki način ćemo još osjetiti dugo posljedice te, ja bih rekao da ne spomenem malverzacije. Da li možete usporediti te kamate koje su dane poduzetnicima i jamstvima i one kamate koje su dane Agrokor grupi i jamstva koja su tu dana? Da li može malo onako paralela da vidimo o čemu se tu radi?
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Mogu povući paralelu, doduše ne znam po kojim su kamatama odobravani zadnji krediti ovi koji su po meni i po mom dubokom uvjerenju nenaplativi i koji su zadnji u dospjelim ovim potraživanjima koje Agrokor sada ima, pričamo o 40 i nešto milijardi kuna a država je u 12 mjesecu znači prije samo nekih 8 mjeseci odobrila skoro 4 stotine milijuna kuna i tog novca se odrekla. To je za mene dovoljno da oni koji su to odobravali a zna se tko je najodgovorniji i tko je bio upućen u sve to, mada kaže da se izuzeo, odgovaraju za našu Vladu, to očito nije bitno, za građane je bitno, ja mislim da to ljudi neće nikada shvatiti a o tome ćemo vjerojatno još pričati u narednim mjesecima i godinama. Ali ono što vam mogu reći da, evo tih 30 i nešto kredita mi smo vidjeli da postoji velika potreba za tim na tržištu, htjeli smo pokazati da ljudi mogu dobiti kredit i bez neke hipoteke na nekretninu i nešto, htjeli smo to što više olakšati i krenuli smo sa simboličnim novcima. To su bili nekoliko milijuna kuna na početku. Znači mi smo de facto sa jednim kreditom koji je Agrokor dobio od 400 milijuna kuna krajem prošle godine mogli odraditi ne 34 u 2015. nego smo mogli odraditi 300, 400 tih malih projekata i tvrtki. Mogli su zaposliti tisuću ljudi. A ovako smo bacili novac u bunar da bi netko nažalost, ta tvrtka na kraju neće ni to vratiti, neće ni preživjeti u ovom obliku u kojem je bila. Ali da bi netko iskoristio svoj politički utjecaj i volju, evo samo zbog toga. O tome ćemo još pričati i vjerujem da će ljudi na kraju dobiti odgovore zbog čega je Agrokor dobio u 12 mjesecu kredit a odgovori nisu ovi koji se sada daju, odgovori su puno dublji. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Irene Perijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Maras. Ja se neću baviti pojedinačnim slučajevima ali kada čitamo ovo izvješće za 2015. a i neka prethodna izvješća ove agencije, meni se nekako nameće zaključak da dođemo do onog što je bitno, dakle generalno gledajući a ne pojedinačno iz neke ptičje perspektive naravno da možemo diskutirati o tome što je rekao kolega Horvat što je tu još za doradu, dakle konstrukcija natječajnih dokumentacija itd., da li može bolje, zašto je toliko malo pozitivnih rješenja i ima stvari koje su za pohvalu i ima stvari koje su za doradu. Ali ono zašto ja prije svega podržavam ovo izvješće, nekako mi je to prvo kada čitam mi se nameće da je kod HAMAG BICRO-a kao agencije nekako uočavam taj kontinuitet. Znači što je jedna Vlada započela, sada nevažno koja je Vlada, druga je nastavila u smislu da nije bilo nekakvih kočenja, opstrukcija itd., naravno da uvijek može bolje ali ovo nekako ide pristojno. I čini mi se, dakle nije sada naglasak na tome tko je počeo nego naglasak da se nastavlja i da je kontinuitet. I znamo da nema niti jednog projekta, niti jedne Vlade koja je uspješna ako ne drži se kontinuiteta, u bilo čemu, hoćemo od reforme javne uprave, hoćemo od projekata, hoćemo od agencija, dakle u kojem god segmentu pogledamo mora biti kontinuitet. I mislim da je tu, vjerojatno ćete se složiti samnom, pretpostavljam jer je to logično da se tu to vidi. I zato bih u svakom smislu podržala ovo izvješće i naravno da ćemo ga podržati. I ovaj bio centar koji ste spomenuli i vi ste ga spomenuli u svome izvješću i kolega ga je spomenuo, dakle to je jedan jako dobar primjer, dojmljiv je u smislu privlačenja sredstava. Kamo sreće da je još takvih primjera. Ja nisam baš vidjela u iznosu od 16,5 milijuna eura da je bilo još nešto. Nije je li tako? Evo, znači toga nam još treba. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo kolegice Irena na pohvali. Ja se s vama slažem. Kod tog biocentra smo pokazali ne samo da se može završiti EU projekt i povući novci nego smo vratili dvoje ljudi, znanstvenika mladih koji su otišli iz Hrvatske put svijeta, ravnatelj, odnosno direktor centra je bio predavao u Finskoj u Helsinkiju i to je nešto što također treba biti i na ponos. A na HAMAG BICRO sam posebno osjetljiv jer je to moj koncept koji sam osobno izgurao. Znači htio sam da se te agencije ujedine i kada vidim da ide dobro meni je drago. Znači s te strane oni će uvijek imati moju podršku. Tu sam malo subjektivan bez obzira koja Vlada bila. Jer dopustite ćete i meni, ja sam čovjek, mene emocije isto nekada mogu ponijeti. Hvala lijepo.
Hvala. Za pojedinačnu raspravu javila se uvažena zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Mislim da kao jedini, odnosno prvi osnivač poduzetničke potporne institucije i najuspješnija u Splitsko-dalmatinskoj županiji koja je kao privatna poduzetnička potporna institucija podigla preko 300, 350 poduzetnika i obrtnika imam, mislim da sam najrelevantnija ovdje upravo za pričati o ovom izvješću pogotovo u pitanju HAMAG BICRO-a. Ja ću krenuti od onoga što je dobro po pitanju HAMAG BICRO-a, to je mikro kreditiranje jamstva. Dakle mikro kreditiranje za početnike evo do 120 tisuća kuna gdje je … [[Govornik se ne razumije.]] % za obrtna sredstva i sredstva za kupovinu opreme za rad. To je dobra mjera. Njen veliki problem je što nema dovoljno budžeta za tu mjeru, dakle trebala je biti puno veća a drugi njen problem, to je ono što ja vidim na terenu i to vam mogu reći, evo pričekati ću ja, nije problem. A druga stvar je nedovoljna informiranost. Dakle poduzetnici početnici ne znaju dovoljno za taj kredit, a trebali bi znati i tu se upravo javlja problem poduzetničkih potpunih institucija odnosno centara i inkubatora, vi ste to nazvali prepoznati centri, koji bi zapravo trebali biti vaša desna ruka, a oni to ne rade. Sad to je jedna druga tema, tu dolazimo do problema uhljebljivanja poduzetničke potpune institucije gdje imamo ljude koji vode te institucije a nikada nisu bili u realnom sektoru pa je normalno da ne znaju što su to potrebe poduzetnika, pogotovo početnika, jer tada bi znali da upravo za ovaj kredit i za jamstva svi početnici moraju znati. Dakle, smatram da taj problem poduzetničkih centara bi vi mogli kontrolirati, dakle vi možete vršiti na njih puno veći pritisak po pitanju njihovog rada, dakle oni mogu i moraju raditi bolje nego što sada rade. Druga stvar po pitanju umreženosti HAMAG-a i drugih institucija, mi nikako da shvatimo da u RH državne službe i sama riječ služba govori da trebaju biti na usluzi građanima, dakle one trebaju biti servis građana, to se baš i ne dešava često, pa evo tako po pitanju umreženosti HAMAG-a sa ostalim državnim institucijama, konkretno sa HABOR-om, ja kad idem uzeti jamstvo u HAMAG-u, onda oni mene pitaju da li sam ja namirila sve svoje obaveze prema HABOR-u ili prema drugom poticaju koji sam dobila. Dakle, nije poanta da ja kao poduzetnik uzmem godišnji, pa ja 6 dana idem od institucije do institucije da bi dobila sve te dokaze i vama ih donijela nego je poanta da se vi umrežite, pronađite nekakav program, alat, riješite, da su sve te institucije umrežene, da vi kad ja dođem, da vi znate, to je Ivana Ninčević-Lesandrić, aha, ona ima jamstvo, ona ima u HABOR-u kredit, ona je dobila poticaj od E-impulsa, ona može dobiti to, to ne može. Dakle, vi to morate raditi. Ne možete očekivati od poduzetnika jer to nije naš posao, to je vaš posao. Druga stvar, po pitanju evaluacije E-impulsa, dakle mi svi znamo da je impuls izašao u 9. mjesecu, rok je bio mjesec dana ako se ne varam, to je inače super natječaj isključivo za male i mikro poduzetnike, međutim rok za rezultate tog natječaja je bio 120 dana, pa ste ga pomakli na 180, sad je prošlo više od 250 dana. Ja smatram da, ja sam postavila i zastupničko pitanje pa očekujem i taj odgovor, ja smatram da poduzetnici koji upravo svojim radom većinu svojih prihoda odvajaju kroz doprinose i poreze upravo u državne službe, da onda očekuju, ne da očekuju nego najmanje što možemo napraviti je to da oni znaju tko su ti ljudi koji njih evaluiraju. Tko su ti ljudi koji kasne 250 dana za evaluacijom? Jer jedan poduzetnik ako dobije poticaj nakon 10 mjeseci, on je u tih 10 mjeseci 5 puta zatvorio i otvorio firmu, dakle, to su mikro poduzeća, njima znači mjesec dana, kamoli 10 mjeseci. Po pitanju te evaluacije smatram i da osim što sad već kasni 250 dana, prije nekih tjedan dana su počele stizati i odbijenice, ja ću reći jako čudne odbijenice, jer eto slučajno se dešava da je 60 bodova prolazni prag, a sve odbijenice su na nekih 58, 59 bodova. Pa mene zanima zašto poduzetnici koji dakle, stvaraju vrijednosti i koji svoje prihoda većinu daju upravo za državne službenike, kako to da oni ne mogu dobiti uvid u to, tko su ti ljudi, dakle po sektoru, po radnom iskustvu, po iskustvu evaluaciji, po iskustvu ravnom sektoru, tko su ti ljudi koji evaluiraju njihove prijavnice po kojima oni dobivaju 2 ili 3 boda manje od onoga praga? Znači, poduzetnici su ljudi koji omogućavaju evaluatorima da ih odbiju, pa onda imaju pravo znati i zašto. Koji su to konkretni razlozi? To nije transparentno, i tome trebamo stati na kraj. Dakle, na tome se treba poraditi, i to pod hitno. Ponovit ću još jednom, dakle obzirom da HAMAG BICRO je zadužen za ovu evaluaciju, evaluacija kasni već znači već preko 100 dana. I zadnja točka koja je po meni najviše bitna jer upravo sam ja kroz svoju poduzetničku potpunu instituciju 4 inovacije progurala, 3 su već na svjetskom tržištu, ni jedna od tih inovacija nikada nije dobila niti jednu potporu u svojim počecima, upravo iz razloga što ne može proći ove zadane kriterije koji vi dajte na natječajima za inovatore, evo ovdje imam statistički podatak, u gospodarskom sektoru, 96 prijavnica, 21 je dodijeljena. Ja ću vam dati jedan primjer, dakle inovatora koji su sad već prošli hrvatsko tržište i ulaze na europsko tržište, njihova odbijenica je upravo na POC natječaju bila odbijena s razlogom da je njihova inovacija zapravo već bila dijelom njihov diplomski rad. Mi smo se žalili, ali naravno, nije prošlo. To su mladi ljudi, njih četvero koji sad već imaju 6 zaposlenih, koji guraju svoju inovaciju na europsko tržište, to su situacije koje se ne smiju događati u našoj državi. Dakle, ako nećemo poticati inovatore, mlade i mikro i malo poduzetništvo onda što se mene tiče, sve ove agencije možemo slobodno zatvoriti jer imamo slučaj Agrokora di vidimo da nas nikakva ni strategija ni ekonomija ni gospodarstvo poticanja velikih nije dovelo nigdje, a jedino ono što je ispravno i što nas može dovesti, odnosno što može razviti ovo gospodarstvo u ovoj državi je upravo malo, mikro, a možemo reći i srednje poduzetništvo. I ne radimo dovoljno na poticanju mikro i malog poduzetništva. Hvala.
Hvala. Imamo repliku jednu, uvaženog zastupnika Vlahe Orepića. Izvolite.
Ja ću samo iskoristit ovu repliku i postaviti jedno jednostavno pitanje. Koliko ukupni pogon agencije na kojem ste čelu košta u samoodržavanju? Znači, za ukupni rad [[Upadica Reiner: Kolega Orepić, smisao replike je da replicirate kolegici Ninčević-Lesandrić, a ne…]] znači koliko ukupno agencija košta u smislu održavanja ukupnog pogona i rada, i da li to opravdava ono čemu je namijenjena? Evo.
Hvala kolega Orepić. Pa evo mi imamo ovdje predsjednika uprave HAMAG-a pa se nadam da ćemo dobiti odgovor na ovo pitanje i smatram da pitanje itekako stoji, ali ako imamo agenciju koja nas košta određeni novac onda ona u najmanju ruku barem 10 puta to mora to opravdati i na terenu.
Dobro, to je protiv Poslovnika, ali evo ga, uvaženi predsjednik uprave HAMAG-a vjeran Vrbanec će odgovoriti. Izvolite.
Hvala. Dakle, završni odnosno odgovori na postavljena pitanja. Dakle prvo pitanje umrežavanja. U pravu ste 100%. Dakle, ja sam godinu dana u HAMAG-u i bio mi je jasan taj antagonizam između državnih institucija koje se bave istim ili sličnim poslom. U zadnjih 3 mjeseca, na moju inicijativu, odražavamo redovite sastanke, uprava HABOR-a, uprava HAMAG-a i HPB-a. Dakle tako da možemo koncipirati nekakve zajedničke programe, di možemo biti kompatibilni jedni drugima, dakle mi izdajemo jamstva, HABOR i HPB kreditiraju, sasvim logično i normalno pitanje. Dakle, pokušavam takve stvari ispraviti koliko god je to moguće. Što se tiče potpora, dakle Ministarstvo financija koliko ja znam, a znam dakle radi na programu di bi se sve potpore, državne potpore sublimirale po jednom OIB-u tako da ne bi trebali poduzetnika maltretirati sa ispunjavanjem onih skupnih izjava i obrazaca da oni sami vele pod punom materijalnom, kaznenom odgovornosti da li su dobili de minimis potporu, da li su sudjelovali u nekakvim drugim programima. Slažem se potpuno, pitanje je potpuno na mjestu. Ja se nadam za dobrobit svakog poduzetnika, a i nas iz institucija koje radimo i obrađujemo da imamo sintetizirane sve podatke na jednom te istom mjestu. E-impuls, HAMAG BICRO je preuzeo 27.12. E-impuls. Dakle, mi smo završili drugu fazu evaluacije. S obzirom da ste upućeni u problematiku, znači sami znate da imena, prezimena evaluatora i član, a osobito članova odbora su tajni. Dakle, da ne bi došlo do kontaminiranja i mogućnosti, dakle to je e- regulativa na koju mi utjecati ne možemo. Dakle, znate i sami da evaluatori nisu imena koja se komuniciraju. Ali uvjeravam vas da smo poduzeli manje-više sve, dakle da ta evaluacija prođe u relativno brzom vremenu. Dakle, pričamo o 1099 prijava, 250 milijuna kuna, dakle naravno da je trebalo nekakvo određeno vrijeme da mi provedemo administrativnu provjeru i provjeru kvalitete i samo ocjenjivanje što je opet suprotno e regulativi i našim zajedničkim nacrtnim pravilima. Inovacije za ovaj put doista ne znam u konkretnom slučaju što se dogodilo. Ali ako je činjenica da su danas ti ljudi, odnosno taj poduzetnik daje na europskom tržištu, pretpostavljam da je netko u jednom lancu odlučivanja ili procjeni same ideje pogriješio, ne bježimo od toga, ne bježimo od toga. Ali zato se to zove i … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, … [[Govornik se ne razumije.]] kao takav vrlo rizični instrument, dakle može proći i ne mora. Mislim pretpostavljam znam da ste u tome, tak da ne moram vam detalje pričati što je … [[Govornik se ne razumije.]] i što on znači zapravo za inovativnog, mladog poduzetnika. Ne? Pitanje budžeta, odnosno pitanje troškova. Dakle u 2015. godini samo evo imam tu budžet je bio 162 milijuna kuna 2015. godine. Od toga 100% državni proračun. Sad smo radili projekciju proračuna za 2018., dakle mi smo sad u ovom trenutku na 75% EU financiranja. Dakle, mi koštamo državu, dakle gledam po limitima. Mi imamo nekakvih 20 ili 30 milijuna kuna iz državnog proračuna. Sve ovo … [[Govornik se ne razumije.]] prihodima iz europskih fondova. Dakle 70, u ovom trenutku 75% svih naših troškova plaća, računala, zakupa, najmova, dakle svih materijalnih troškova smo prebacili na EU financiranje.
S time bismo zaključili onda raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, a mi ćemo nastaviti zbog protokolarnih razloga nešto kasnije, dakle u 15,30 i bit će na redu točka Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2015. godinu. Hvala vam lijepa.
Godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije HAMAG BICRO, za 2015. godinu. Podnositelj je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se godišnji izvještaj Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije HAMAG BICRO za 2015. godinu.“ Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je sa 117 glasova za i 2 glasa protiv donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,30 SATI]] Kolegice i kolege zastupnici. Nastavljamo sa popodnevnim radom sjednice Sabora. Otvorena je rasprava o izvješću radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2015. godinu i molim podnositelja, dakle da da dodatno obrazloženje, ravnatelj Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje gospodin Josip Aladrović.
Poštovana potpredsjednice. Poštovana gospođo i gospoda zastupnici. Mirovinsko osiguranje ključni je element socijalne države i sustava socijalne sigurnosti u RH. U okviru mirovinskog sustava, svoju socijalnu sigurnost ostvaruje više od milijun i 200 tisuća umirovljenika i članova njihove obitelji, te je stoga izvješće o radu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje uvijek zanimljivo široj javnosti i dragocjeni izvor podataka koji po značaju izlaze izvan okvira samog mirovinskog sustava. Dakle, ovo izvješće je izrađeno po istoj metodologije kao izvješća prethodnih godina, a sa svrhom kako bi podaci bili usporedivi. Izvješće sadrži uobičajena poglavalja o stanju sustava, mirovinskog osiguranja međugeneracijske solidarnosti, o samom ustrojstvu zavoda, te njegovim ljudskim potencijalima i informacijskoj tehnologiji. Isto tako izvješće sadrži i izvještaj o radu upravnog vijeća, financijskom poslovanju, portfelju zavoda, te dakako u ostvarivanju prava i rada stručne službe. Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje je javna ustanova sa javnim ovlastima u rješavanju o pravima i obvezama iz mirovinskog osiguranja, osnovana Zakonom o mirovinskom osiguranju kojim je uređeno obvezeno mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti. Ostali dijelovi sustava mirovinskog osiguranja u RH, uređeni su posebnim zakonima. Kada govorimo o 2015. godini, govorimo o provedbi i klasičnim nekakvim poslovima kojima se Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje bavi, ali i isto tako i o dva projekta koji su interventno u 2015. godini odrađeni. Radi se o razdvajanju mirovina za korisnike kojima je dio mirovine određeno, odnosno ostvaren prema posebnim propisima, po povoljnijim uvjetima, na dio mirovine ostvaren prema posebnom propisu i dio mirovine ostvaren na temelju staža osiguranja pokrivenog doprinosima. Drugi veći projekt koji je odrađen i prevođen invalidskih mirovina na starosne mirovine u skladu s čl.175 stavkom 7. Zakona o mirovinskom osiguranju. Osim navedenog, obavljene su i djelatnosti i aktivnosti radi prilagodbe poslovanja u novonastalim uvjetima, a provedbe postupka medicinskog vještačenja u Zavodu za vještačenje profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom. Paralelno uz to radilo se i na projektima kojima se proširivalo područje elektroničkog poslovanja zavoda. Tu prije svega mislim na preuzimanje podataka … [[Govornik se ne razumije.]] radi ostvarivanje pravo na doplatak na djecu i na razmjenu podataka o činjenici smrti s inozemnim nositeljima osiguranja radi sprječavanja, nepripadanja isplate mirovine. Nadalje, radi sprječavanja nepripadnih isplatna mirovina zbog smrti korisnika, tijekom 2015. godine, uspostavljena je elektronička razmjena podataka o činjenici smrti između zavoda i inozemnih nositelja mirovinskog osiguranja. Posebno, tu mislimo na Saveznu Republiku Njemačku, na Srbiju, Crnu Goru, BIH, a za korisnike hrvatske mirovine koji prebivaju u navedenim državama i za korisnike inozemnih mirovina koji prebivaju u RH. Nekoliko riječi dakle o stanju samog mirovinskog osiguranja međugeneracijske solidarnosti na kraju 2015. godine. U zavodu je 31. prosinca 2015. godine bilo je evidentirano milijun i 228 tisuća korisnika i milijun i 413 tisuća osiguranika. Dakle, omjer o kojem govorimo oko korisnika i osiguranika je 1 naprama 1,15. Od ukupno milijun i 228 tisuća umirovljenika, 776 tisuća koristilo je starosne mirovine i invalidsku mirovinu primalo je 207 tisuća korisnika, a obiteljsku mirovnu, 245 tisuća korisnika. U 2015. godini mirovinu je ostvarilo ukupno 49 tisuća novih korisnika mirovina, od toga 36 tisuća starosnih i prijevremenih starosnih i 2000 invalidskih i 11000 obiteljskih mirovina, što je za 4,4% posto manje u odnosu na 2014. godinu. Isto tako nastavljen je pad broja novih korisnika invalidske mirovine koji je započet 2012. godine pa je u 2015. broj novih korisnika invalidske mirovine 2 tisuće i 102, usporede radi u 2008. i 2009. godini bilo je takvih korisnika preko 13 tisuća. Statistika pokazuje da su u 2015. korisnici starosne mirovne u prosjeku imali 32 godine mirovinskog staža, korisnici prijevremene starosne mirovine 36 godina, dok su korisnici invalidske mirovine imali 22 godine staža. Prosjek mirovinskog staža, svih korisnika mirovina iznosio je 30 godina, u posljednjih 15-tak godina povećao se za dvije godine. U 2015. godini prosječan dob korisnika mirovne prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, iznosila je 70 godina i dva mjeseca, prosječna starost korisnika starosne mirovine iznosila je 71 godinu i 7 mjeseci, a korisnika invalidske mirovine, 59 godina i 1 mjesec, a korisnika obiteljske mirovine 71 godinu i 9 mjeseci. U ukupnom broju korisnika mirovina prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, najveći broj korisnika je u dobnoj skupini 65 do 69 godina, dok se udio u mlađim dobnim skupinama blago smanjuju. U 2015. godini nastavljen je višegodišnji trend povećanja prosječnog trajanja korištenja mirovine, pa je prosječno korištenje starosno mirovine iznosilo 20 godina i 5 mjeseci, dok je prosječno trajanje invalidske mirovine iznosilo, 18 godina i 8 mjeseci. U 2015. godini mirovine su usklađene za 0,3% osim mirovina, odnosno dijela mirovina ostvarenih, odnosno, određenih prema posebnim propisima, pod povoljnijim uvjetima koji se financiraju iz državnog proračuna, a njihovo usklađivanje uvjetovano je povoljnijim gospodarskim kretanjima. Udjel mirovinskih izdataka u bruto domaćem proizvodu u 2015. godini porastao je sa 11,19% koliko je iznosio i 2014. godini na 11,57%. prosječna mirovina ostvarena prema Zakonu o mirovinskom osiguranju za prosinac 2015. iznosila je 2237 kuna, a udjel prosječne mirovine u prosječnoj neto plaći 38,77%. Prosječna mirovina ostvarena prema Zakonu o mirovinskom osiguranju bez mirovina ostvarenih primjenom međunarodnih ugovora o socijalnom osiguranju za prosinac 2015. iznosila je 2481 kunu i 58 lipa ili 42,99% prosječne plaće. Prosječna starosna mirovina za prosinac 2015. iznosila je 2469 kuna i 6 lipa što iznosi 42,78% prosječne neto plaće, a prosječna starosna mirovina bez mirovina ostvarenih prema međunarodnim ugovorima o socijalnom osiguranju iznosila je 2800 kuna 76 lipa ili 48,52% prosječne neto plaće. U međunarodnim se publikacijama kao prosječna mirovina najčešće navodi prosječna starosna mirovina za puni radni vijek radnika i samostalnih profesija. Prema tom kriteriju starosna mirovina s mirovinskim stažom od 40 i više godina na dan 31. prosinca 2015. bez mirovina ostvarenih prema međunarodnim ugovorima o socijalnom osiguranju iznosila je 4113 kuna i 74 lipe odnosno 71,27% prosječne neto plaće. Međutim broj tih korisnika odnosno distribucija tih korisnika u ukupnom iznosu je samo 7,83%. Osim mirovinskih osiguranja na temelju međugeneracijske solidarnosti zavod provodi i postupke ostvarivanje prava na doplatak za djecu. U 2015. doplatak za djecu koristilo je prosječno 188236 korisnika za prosječno 352785 djece. Ukupno u 2015. godini za doplatak za djecu je utrošeno milijardu i 588 milijuna kuna. Što se tiče financijskog poslovanja zavoda, ukupni prihodi zavoda u 2015. godini iznosili su 38,68 milijardi kuna, a rashodi 38,68 milijardi kuna dakle na treću decimalu dođe se do razlike. Prihodi od doprinosa iznosili su 20,798 milijardi kuna i činili su 53,76% ukupnih prihoda ostvarenih u 2015. godini dok su prihodi iz proračuna iznosili 17,703 milijarde kuna odnosno 45,76% ukupnih prihoda. U odnosu na 2014. godinu ostvareni prihodi od doprinosa manji su za milijardu i 533 milijuna kuna ili 6,87% zbog povlačenja sredstava iz drugog u prvi mirovinski stup za osiguranike s beneficiranim stažom. U skladu s odredbama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima u mjesecu lipnju 2014. godine u iznosu 3,07 milijarde kuna te u mjesecu studenom 2015. u iznosu 1,26 milijardi kuna. Prihodi od doprinosa u 2015. godini u odnosu na 2014. s uračunatim sredstvima koja su povučena iz drugog mirovinskog stupa veći su za 271 milijun kuna ili 1,41%. U strukturi ukupnih rashoda, rashodi za mirovine i mirovinska primanja iznosili su 36,682 milijardi kuna ili 94,83% svih rashoda, a u odnosu na 2014. veći su za 0,87%. Financijski rashodi u 2015. iznosili su 39,59 milijuna kuna odnosno 0,1% svih rashoda, a u odnosu na 2014. manji su za 16,37% prvenstveno razlog zašto su manji rashodi je izmjena ugovora s Hrvatskom poštom iz veljače 2014. gdje je značajno smanjena naknada za isplatu mirovina te je zbog sklopljenog ugovora s Erste i Steirmerkische bankom za isplatu mirovinskih primanja i doplatka za djecu korisnicima u inozemstvu. Rashodi poslovanja zavoda dakle tu govorimo o rashodima za zaposlene i materijalne rashode za 2015. godinu iznosile su 353 milijuna kuna što čini 96,43% planiranih rashoda poslovanja, a u odnosu na 2014. godinu manji su za 4,05% odnosno otprilike riječ je o petnaestak milijuna kuna. Materijalni rashodi u 2015. iznosili su 85 milijuna i 400 tisuća kuna i čine 93,51% planiranih materijalnih rashoda. U odnosu na 2014. veći su za 0,83%. Najznačajniji rashodi odnose se na rashode za usluge koji su veći za 8,24% u odnosu na prethodnu godinu, a zbog povećanja rashoda za poštanske usluge. Zbog redovitih usluga za otpremu pošte osim toga zavod je u 2015. imao povećane troškove za otpremu rješenja i obavijesti korisnicima mirovina za koje je provedeno razdvajanje mirovina te za otpremu rješenja korisnicima u vezi s prevođenjem invalidskih na starosne mirovine. Smanjenje troškova u odnosu na 2014. godinu odnosi se na naknade troškova zaposlenima za 22,6% zbog smanjenja broja zaposlenih, a rashodi za materijal i energiju manji su za 1,28% zbog provedenih ušteda. Rashodi za zaposlene u 2015. godini iznosili su 267 milijuna kuna i čine 97,4% planiranih rashoda za zaposlene odnosno 0,69% ukupnih rashoda zavoda u odnosu na 2014. manji su za 15 milijuna kuna. Rashodi za bruto plaće smanjeni su za 7,33% zbog smanjenja prosječnog broja zaposlenih za 199 u odnosu na 2014. dakle najveći dio tog smanjenja broja zaposlenih odnosi se na prelazak djelatnika zavoda u Zavod za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom. Što se tiče same stručne službe zavoda dakle u provedbi mirovinskog osiguranja na temelju međugeneracijske solidarnosti u 2015. godini zavodu je podneseno 469961 zahtjev od čega je 451339 zahtjeva u prvom stupnju, a 18622 zahtjeva koji se rješavaju u drugom stupnju. Od toga zahtjeva za doplatak za djecu u prvom stupnju bilo je ukupno 244 tisuće i 193 a u drugom stupnju 577. U zavodu je u 2015. godini ukupno bilo na rješavanju 522 tisuće 145 zahtjeva o pravima iz mirovinskog osiguranja kada govorimo o tuzemnom i inozemnom osiguranju i doplatku za djecu od kojih su riješene 451 tisuću 263 zahtjeva odnosno 86,42%. Navedene poslove zavod je obavio sa 6,41% manje zaposlenih nego u 2014. U zavodu su na kraju 2014. bilo 2853 zaposlena a na kraju 2015. 172 manje odnosno 2681. Bez obzira na nove poslove koji su prema važećem zakonodavstvu dolazile u nadležnost kontinuirano se smanjivao broj zaposlenih, prvenstveno prirodnim odljevom uz maksimalno angažiranje unutarnjih rezervi, preraspodjelu poslova. U 4 godine koje su prethodile 2015. broj zaposlenih je smanjen za 15-ak%. Zavod za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom preuzeo je sa danom 1. siječnja 2015. ukupno 98 djelatnika a na temelju članka 11. stavka 3. Zakona o jedinstvenom tijelu vještačenja. Za ostalih 136 djelatnika prestaje ugovor o radu, najvećim dijelom zbog odlaska u mirovinu a radi održavanja kontinuiteta poslovanja zavoda u 2015. primljena su 62 nova djelatnika naravno uz suglasnost Ministarstva rada i mirovinskog sustava. Važni poslovi i projekti koji su dovršeni u 2015. prije svega se odnose na unapređenje rada i poslovanja zavoda. Prema godišnjem planu zavoda za 2015. dovršen je niz projekata vezanih za provedbu propisa a koji uređuju mirovinsko osiguranje generacijske solidarnosti kao i onih propisa koji se odnose na poboljšanje i racionalizaciju dijelova poslovnog procesa. U zavodu su posebno bili opsežni poslovi u sklopu provedbe Zakona o mirovinskom osiguranju a to su razdvajanje mirovine dio ostvaren prema posebnom propisu i dio ostvaren, dio mirovina ostvaren na temelju staža osiguranja pokrivenog doprinosima i prevođenje invalidskih mirovina na starosne mirovine a u skladu s člankom 175. stavkom 7. zakona. Također, obavljeni su poslovi prevođenja prijevremenih starosnih mirovina zbog dugogodišnjeg osiguranja ostvarenih prema članku 35 Zakona o mirovinskom osiguranju, na starosne mirovine za dugogodišnje osiguranike u skladu sa članom 41. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. U 2015. u zavodu su također obavljeni svi poslovi vezni uz isplatu jednokratnog novčanog primanja korisnika mirovinskih primanja u skladu sa Odlukom Vlade RH o isplati jednokratnog novčanog primanja iz sredstava koji pripadaju RH kao članu umirovljeničkog fonda. U okviru rješavanja o pravu na doplatak na djecu postignut je značajan kvalitativni pomak time što je omogućeno preuzimanje podataka SI PPD obrasca o ostvarenom dohotku fizičkih osoba, obračunatom i uplaćenom porezu na dohodak i prirezu poreza na dohodak te obvezi doprinosa. Naime Ministarstvo financija, porezna uprava omogućila je zavodu pristup podacima iz sustava evidencije dohodaka i primitaka. Podaci se razmjenjuju putem sustava elektroničkog pristupa podacima, razmjenom podataka u realnom vremenu kao i dostavom podataka, obrada podataka za određeno razdoblje a za potrebe zavoda. U 2015. došlo je do velikih promjena i na području medicinskog vještačenja te je zavod morao prilagoditi svoje poslovanje novonastalim uvjetima provedbe postupka medicinskog vještačena u Zavodu za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju, zapošljavanje osoba sa invaliditetom. U okviru prihvaćanja politike maksimalnog korištenja potencijala elektroničkog poslovanja značaj, poseban značaj dobili su poslovi na uspostavi odnosno proširenju elektroničke razmjene podataka sa državnim i javnim institucijama kao i s inozemnim nositeljima mirovinskog osiguranja. Posebno intenzivno je bila suradnja sa inozemnim nositeljima osiguranja radi sprječavanja nepripadne isplate mirovine pa je kao što sam uvodno spomenuo radi sprječavanja nepripadnih isplata mirovina zbog smrti korisnika tijekom 2015. uspostavljena je elektronička razmjena podataka o činjenici smrti između zavoda i inozemnih nositelja mirovinskog osiguranja. Posebice znači to se odnosi na Saveznu Republiku Njemačku, Srbiju, Crnu Goru, BiH a za korisnike hrvatske mirovine koji prebivaju u navedenim državama i za korisnike inozemnih mirovina koji prebivaju u RH. Zaključno možemo reći da su u 2015. svi poslovi obavljeni u nekakvim utvrđenim rokovima i prema predviđenoj dinamici. Ostvarene su trenutne uštede smanjenjem broja zaposlenika te su troškovi rada stručnih službi smanjeni. Zahvaljujem se.
Hvala vam. Imamo jednu repliku zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa uvaženi državni tajniče na izvješću koji ste nam lijepo pročitali, [[Upadica: Ravnatelj.]] ravnatelj, ispričavam se. Naime zanima me jedno pitanje na koje u vašem izvješću nema odgovora a naime, kolike plaće imaju predsjednici mirovinskih fondova, kolike plaće imaju članovi uprava? Priča se da su te plaće daleko veće čak i od plaće predsjednika države, neki govore da se radi o iznosima od 10 tisuća eura. Pa bih volio znati s obzirom da evo ja uplaćujem u II. mirovinski stup da li imate informacije kolike su te plaće? I radi javnosti da li se može dobiti odgovor sada ili kasnije pisanim putem ako postavim zastupničko pitanje? Hvala lijepa.
Hvala vama.
Zahvaljujem se na pitanju. Dakle s obzirom da ovdje govorimo o Izvješću zavoda za 2015. godinu, zakon provodi, znači Zavod je provedbeno tijelo koje se bavi prvim stupom i zaista ne utječe na poslovanje II. stupa i dakle to nije u opisu uopće poslova Zavoda. Tako da ova pitanja koja vi postavljate mislim da su namijenjena nekoj drugoj adresi.
Hvala vam. Krećemo na raspravu u ime klubova. U ime kluba Živog zida i SNAGA-e zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa uvažena potpredsjednice Sabora. Kolegice i kolege, tijekom rasprave o Izvješću mirovinskog fonda, logično je postaviti pitanje kako danas žive hrvatski umirovljenici. Kao što možemo vidjeti iz izvješća, usprkos ogromnim izdvajanjima koje daje hrvatska država, umirovljenici imaju bijedne mirovine. Prosjek iznosi oko 2245 kuna međutim oko 76% umirovljenika prima manje od 1682 kune. 50% njih prima manje od 1233 kune, a čak 68000 njih prima mirovinu manju od 500 kuna, ponavljam, manju od 500 kuna. Hrvatska je po siromaštvu umirovljenika, vodeća zemlja u Europi, čak i po friziranim statistikama, priznaje se da 32% umirovljenika živi u siromaštvu. Osobito su pogođene žene čije su mirovine još za oko 15% niže, nego mirovine muškaraca. Vidimo da umirovljenici ne mogu sami brinuti o sebi a ne mogu si priuštiti niti domove, jer mjesta u domovima nema, onima u vlasništvu države čeka se 8 i više godina, pa su umirovljenici prisiljeni ići privatnicima koji im uzmu sve što imaju, cijelu mirovinu, a često participirati u plaćanju doma moraju i djeca, rodbina, braće ili sestre. Čuli smo da mnogi od tih umirovljenika moraju ići tzv. udomiteljima, skrbnicima, evo proteklih dana smo mogli pratiti izvješće profesora sa Pravnog fakulteta, kakve se sve zloporabe dešavaju u tome sustavu čuli smo da umirovljenike drže zatvorene u sobama, po cijele dane, bez interneta, bez telefona, bez televizije, bez društva, bez pranja, bez šišanja, bez liječnika, da su gladni, da ih verbalno maltretiraju a često i tuku. A posebno psihičke bolesnike. Da, gospodo, umirovljenici su gladni. U ovoj Hrvatskoj koja je po prvoj točki Ustava socijalna država, ljudi koji su pošteno radili svoj život, a sutra ćete vi biti među njima, gladuju. Odjeću ne kupuju, ponekad. Jednom u 10 godina, ako si priušte da si kupe kaput, cipelu, haljinu, a većinu nose ono što su nosili nekada davno ili posuđuju, nabavljaju, snalaze se na različite načine. Plaća odnosno mirovina u Hrvatskoj danas iznosi samo 39% prosječne plaće sa tendencijom pada, jer im je ministar Marić svojom poreznom reformom, smanjio izdavanja za mirovine, znači on je još smanjio novac koji se svake godine izdvaja za mirovine. Dok je u Hrvatskoj 39% prosjek od plaće, čak je u Makedoniji 60%. U Crnoj Gori je 60%, u BiH koju uzimamo za neki primjer zaostale države zbog različitih problema, zbog ratnog stanja je 44%. Sve to u trenutku kada država proživljava demografsku katastrofu, i kada imamo omjer zaposlenih i umirovljenika 1,15 u odnosu na 1, znači 1,15 zaposlenih u odnosu na 1 umirovljenika, a ne tako davno, prije 10 godina je bilo 1,41, a prije 30 godina da podsjetim bilo 3 zaposlena, jedan umirovljenik. Prema upravo objavljenom izvješću, na Gospodarsko-socijalnom vijeću, Hrvatska za mirovine treba 36 milijardi kuna godišnje odnosno 10,7% proračuna od čega se iz doprinosa izdvaja odnosno skupi samo 54%. Svaki mjesec nedostaje 46% sredstava za isplatu mirovine. To znači, prevedeno, da Hrvatskoj treba milijun zaposlenih, milijun novozaposlenih, da bi mirovinski sustav bio održiv. Da mi trenutno svih 200000 nezaposlenih zaposlimo, da čak vratimo onih 200000 iz inozemstva da ovdje rade, i dalje bi mirovinski sustav bio neodrživ. Takvo je trenutno stanje sa našim mirovinskim sustavom. I ono je nerješivo. Evo čak je i gospodin Hrelja koji se bavio umirovljenicima pokušao pregovarati sa premijerom, ali ni za njegov vrijedni glas, premijer nije htio mu izići u susret, odnosno umirovljenicima. Na tom Gospodarsko-socijalnom vijeću koje je održano jučer, vidi se da Vlada nema rješenja, pa ponovno poseže za lošim mjerama, a jedna od njih je najava povećanja izdvajanja za drugi stup, ukidanje beneficiranog staža, produženje dobi za umirovljenje, i čak ponovno zapošljavanje postojećih umirovljenika. To se u praksi već dešava. Pogledajte npr. po Zagrebu tko vozi taksije, uglavnom ljudi u mirovini. Trenutno EU od nas traži povećanje dobi za umirovljenje na 67 godina, to se traži hitno. Ali sama Njemačka predlaže da se u mirovinu ide sa 73 godine, iako sve ozbiljne znanstvene studije pokazuju da svaki čovjek u dobi od 71 godine trpi manji ili veći zdravstveni deficit što znači da nije sposoban obavljati posao u svom punom obimu. Na svu tu katastrofalnu statistiku Vlada kroz mirovine vodi politiku umjesto da rješava probleme. Vlada kupuje određene društvene skupine, odnosno kupuje socijalni mir. Mi u Hrvatskoj imamo 180000 povlaštenih mirovina, 180000. Tko sve ne dobiva povlaštene mirovine? Pripadnici obavještajnih službi, 18000 partizana i 9000 domobrana i ustaša i tko sve ne, političari, razne druge skupine. Imamo jednu četvrtinu invalidskih mirovina po čemu smo apsolutni rekorderi u Europi. I sad ako netko misli da ja želim ovdje apostrofirati posebno braniteljske mirovine, ne, da sve braniteljske mirovine izdvojimo iz sustava Mirovinskog fonda mi smo i dalje vodeći po broju invalidskih mirovina. A zašto? Zato što se ljude slalo u mirovinu, jer im se nije moglo omogućiti posla da bi se spriječili socijalni nemiri. I najveći broj upravo takvih mirovina je bio 2008. i 2009. i 2007. godine. To sve, dakle pokazuje da se Hrvatska nalazi na samom pragu grčkog scenarija. Što je grčki scenarij kojega se svi toliko bojimo? Grčki scenarij je trenutak kada se u Grčkoj počele umanjivati mirovine. Onog časa kada su se počele umanjivati u Grčkoj mirovine, a ne zaboravimo Grci imaju prosječne mirovine od 850 eura, a ne od 200 eura tog časa je narod izišao na ulice. Naša Vlada se ne želi suočiti sa tom mogućnošću, a ova politika kakvu vodi i kakvu je između ostaloga sama potvrdila jučer na Gospodarskom socijalnom vijeću na kojem su sudjelovali i ministri daje naznačiti da je takav scenarij vrlo blizu. Hrvatska Vlada putem mirovinskih fondova, putem mirovinskog sustava ide putem Agrokora. Problemi se guraju pod tepih sve do onoga trenutka kad će se konačno netko morati suočiti sa činjenicom da novca za mirovine više neće biti. Da li je to trenutak kada će broj zaposlenih pasti ispod broja umirovljenika, da li je to trenutak kad će se dogoditi masovni najavljeni otkazi u Konzumu što smo također mogli ovih dana slušati. Ali neminovno je da će se dogoditi i da će tada Hrvatska morati klečati pred stranim bankama još poniznije nego što je klečala u proteklih mjesec dana bez stranih kredita, bez potpune poniznosti, bez potpune rasprodaje hrvatskih resursa novca za mirovine više neće biti. A to se sve dešava zato jer naša Vlada nema hrabrosti slomiti uvozne lobije, nema hrabrosti slomiti monopol stranih banaka, nema hrabrosti provesti monetarnu i fiskalnu reformu, nema hrabrosti slomiti dužničko ropstvo, ukinuti Ovršni zakon i slijedom toga mnogi građani se u ovom trenutku s pravom pitaju hoćemo li ikada doživjeti mirovine, pa čak hoće li naše mirovine u budućnosti uopće postojati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prva replika zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Bunjac, vi ste puno toga u ovoj raspravi osvrnuli se na aktualnu političku situaciju ili izvješće gdje sve raspravljamo ovdje o Izvješću Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2015. godinu. Jer prvo ne želim ovako uvredljivo voditi raspravu o stanju i umirovljenika, jer mislim da imamo svi više-manje roditelje o kojima brinemo i nije točno da se ne peru i da su zlostavljani itd. Ima slučajeva, ali to nije generalno stanje. Drugo, statistike možete prikazivati kako god hoćete. Ja vam mogu ako hoćete poslije ovoga pokazati dva, tri puta gdje statistike mogu biti gore i gdje mogu biti bolje ali to nije suština. Suština ove rasprave bi trebala biti da li ćemo mi stvarati očekivanja da mirovinski sustav, odnosno Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje i mirovine mogu riješiti sve socijalne probleme Hrvatske ili ćemo se koncentrirat na to da je mirovina posljedično vezana uz uplate doprinosa radnika kroz godine i da to temeljno utvrđuje visinu mirovine. Dakle, trebamo odlučiti kojim putem ćemo ići. Jer ako sve strpamo u isti lonac onda će to biti, onda će to populistički lijepo zvučati, ali pitanje da li ćemo se dotaknuti suštine. Jedino s čime se slažem sa vama samo ću vas korigirati. Vlada sa mirovinama po posebnim propisima ne kupuje socijalni mir jer su to obično visoke mirovine, nego kupuje političke mjere. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Hrelja prije svega vam želim reći da sam govorio o udomiteljskim i skrbničkim obiteljima, a govorio sam na temelju znanstvene studije koje su napravili profesori pravnoga fakulteta, koja ima 130 stranica, koja je javno objavljena kod pravobraniteljice za osobe s invaliditetom, koju imam dole u Klubu zastupnika i ukoliko je želite pročitate, ja ću vam je rado dati. Prema tome, nisam govorio o umirovljenicima općenito, nego o posebnoj skupini umirovljenika. Druga stvar koju ste rekli da Mirovinski zavod, dakle, Mirovinski zavod doista nema mogućnost riješiti probleme umirovljenika, nego to ima Hrvatska Vlada. Evo vi ste sami pokušavali pregovarati da Vladom da se popravi položaj umirovljenika i kako ste prošli? Slabo. Znači niste uspjeli dogovoriti ili nekakve minimalne projekte kako ste vi sami rekli, jer ova Vlada jednostavno te probleme ne zna kako riješiti. Da bi ova Vlada te probleme mogla riješiti, ona bi morala imati hrabrosti i jednostavno bi morala imati hrabrosti. Znači mi izdvajamo za mirovine sasvim dovoljno. Pogledajte svoje platne liste, pa gledajte kakve postotke mi dajemo, znači država ima ogromna izdvajanja, ali taj novac negdje ide. Taj novac se negdje troši. Htio sam otvoriti raspravu od drugom mirovinskom stupu i općenito o isplati mirovine, pa ću to možda učiniti kroz pojedinačnu raspravu kasnije. Hvala lijepa.
Hvala vama. Sljedeća replika zastupnica Grozdana Perić.
Poštivani kolega Bunjac, ako ste dobro pogledali ovogodišnje izvješće, onda na stranici 7 se lijepo vidi da je starosnih mirovina 2015. 600 tisuća 186, da je prijevremenih 170 tisuća 715, invalidskih 134 tisuće 665 i korisnika obiteljskih mirovina 229 tisuća 600. Prema tome uglavnom i većina su više od polovine je starosnih mirovina. Za sve je kriva očito vama ova Vlada, koja nije dozvolila da upravo ovo što vi najavljujete tako dramatično, da se dogode otkazi u Konzumu i slično, puno toga više bi se dogodilo da se ova Vlada nije uhvatila u koštac sa Konzumom, sa Agrokorom i sličnim, pa bi tih otkaza i problematičnih ugovora, odnosno, problematične i katastrofične situacije bilo puno više. Sva sreća da se netko ipak razuman toga, a prvenstveno ova Vlada s time pozabavila i zabavlja, rješava probleme, pa te katastrofične najave nećete moći vidjeti. Ono što je veći problem kod ostalih strukture zaposlenih, evo npr. u jednom KB-u ne možete dobiti niti jednog novog anesteziologa. To je problem, jer to znači da se nitko nije javio na natječaj, a tih kadrova nam je potrebno i moramo angažirati ljude koji su već u mirovini da ne bi trpio cijeli zdravstveni sustav.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa uvažena zastupnice Perić, dobro da ste pročitali stranicu 7 ovoga izvješća, ali mogli ste pročitati cijelo izvješće pa biste između ostaloga saznali da je jedan dio invalidskih mirovina, točnije njih 85 tisuća prikazan kao starosne mirovine. Znači to je ponovno jedna statistika koja dakle, je uljepšana za javnost. Jedan dio starosnih mirovina su dakle invalidske mirovine i to jasno u ovom izvješću piše. Ono što se mogu s vama složiti, to je da nije samo ova Vlada kriva za stanje sa mirovinama, to su krive gotovo sve prethodne Vlade, statistika koju gledamo, praktički posljednja 2 desetljeća, prikazuje samo jedan smjer, to je doista nevjerojatno, a to je smjer u ponor, dakle od 3 zaposlena koja smo imali po umirovljeniku početkom 90'-tih, sad čujemo da imamo 1,15 sa tendencijom pada. Isto tako standard umirovljenika je sve niži, dakle umirovljenici imaju nešto malo kuna više na svojim računima, ali oni sve teže i teže plaćaju režije, oni sve teže i teže kupuju hranu. Nekada su se umirovljenici mogli priuštiti neke stvari poput odlaska u kino, možda čak i odlaska na more, na priredbe, koncerte, danas to mogu ogromna većina umirovljenika samo sanjati i to je dakle, problem s kojima će se trebati suočiti. To nema veze ni sa Branimirom Bunjcom, ni sa Živim zidom, ni sa katastrofom, jednostavno ima veze sa zdravom pameću. Otiđite među umirovljenike, pitajte ih kako žive i oni će vam svi u pravilu reći da se osjećaju izigrano, da se osjećaju poniženo, da se osjećaju nesretno, da su vrlo zabrinuti, ja doista, u Hrvatskoj poznam vrlo malo umirovljenika, možda onih par sa povlaštenim mirovinama koji mogu danas reći da dobro žive. Hvala lijepa.
Hvala vama. U ime Kluba zastupnika SDP-a, zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane gospođo i gospodo zastupnici. Prije nego se osvrnem na izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinskog osiguranje, moram ispraviti ravnatelja, dakle 2014. milijarda i nešto stotina milijuna kuna koji su povučeni iz drugog mirovinskog stupa, nisu povučeni na ime naših osiguranika koji imaju beneficirani radni staž, nego temeljem toga što djelatne vojne osobe, policajci imaju poseban zakon koji se zove Zakon o mirovinskim pravima, djelatnik vojnih osoba, policijskih službenika, dakle i oni koji rade u zatvorima i službi, obavještajnoj službi i oni imaju pravo da mirovine po tom zakonu, ako hoće prihvatit te mirovine su uvijek veće nego mirovine iz prvog i drugog stupa i stoga je i napravljena ta konverzija, jer od 2002. godine do sada niti jedan pripadnik tih skupina nije ostvario mirovinu po Zakonu o mirovinskom osiguranju dakle iz prvog i drugog mirovinskog stupa tako da evo da to bude ispravak da ne dođe do određene zabune. Pred vama je Izvješće HZMO-a koja sadrži uobičajena poglavlja, uvodno izlaganje ravnatelja je bilo uobičajeno suhoparno sa brojkama, ali mislim da se ovdje treba osvrnuti na mirovinski sustav i stanje u mirovinskom sustavu da progovorimo u ovom Domu o tome što bi trebalo napraviti i što bi trebalo u budućnosti raditi sa mirovinskim sustavom. Govorimo o 2015. godini, to je davno bilo i da bilo što komentiramo oko ovog izvješća je potpuno deplasirano i davno, a ono što ja mislim da moramo progovoriti o samom mirovinskom sustavu i što se dešavalo od 2015. do sada. Kada govorimo o usklađivanju mirovina onda 2010.i 2011. dakle nije bilo usklađivanja mirovine, a obzirom da je vlada HDZ-a donijela odluku da se mirovine ne usklađuju od 2012. je počelo usklađivanje mirovina, jasno u onom postupku kojim je bilo moguće temeljem formule koja je u Zakonu o mirovinskom osiguranju, tako da je 2015. bilo usklađenje 0,3%, 2016. 081%, a u siječnju 2017. 0,76%. Relativno malo usklađenje, ali je razlog tome što nam nisu rasle plaće i što troškovi života nisu rasli onim tempom koji bi dozvolio da je mirovine povećaju. A ono što treba razmišljati u budućnosti je da se mirovine povećaju linearno, a to znači da se pronađe u sustavu novaca da sve mirovine u određenom postotku idu prema gore jel moramo kazati da su mirovine same po sebi izuzetno niske, posebno za naše umirovljenike koji odlaze sa manje od 40 godina radnog staža. Problem u tome je broj zaposlenih koji je sada u ovo vrijeme 1:22 zbog toga što imamo puno zaposlenih u sezonskim poslovima u turizmu, nadamo se da će biti veći broj zaposlenih pa će biti i prihod Zavoda za mirovinsko osiguranje puno veće. Ali neki trendovi koji su od 2015. do sada se pokrenuli ukazuju da Vlada ni ona 2016., a ni ova Vlada nemaju baš nekog cilja što bi sa mirovinskim sustavom napravili jer kao što znate donesen je Nacionalni plan reforme odnosno znaju šta bi napravili ali to rade na uštrb građana RH, na uštrb samih umirovljenika. Ti zahtjevi su koje je Europska komisija postavlja pred našu zemlju i Vladu su bili i 2012. i '13. i '14. ali smo se othrvali i nismo htjeli da se te promjene u mirovinskom sustavu dese, jednostavno zato što ne odgovaraju našoj situaciji i nije to ono što bi trebalo provesti u mirovinskom sustavu. Stoga smo i odlučili tada da produženje dobi za odlazak u mirovinu bude sa 67 godina, ali tek 2030., a razlog je što se naše usklađenje žena za odlazak u mirovinu je tek pokrenuto i trebat će negdje do 2030. da žene dostignu muškarce i jedan pokušaj smanjenja odnosno ubrzavanja tog usklađivanja dovest će do toga da će žene biti u nepovoljnom položaju, da će one odlaziti u mirovinu puno brže nego muškarci, a što znači vrlo plastično da ako se to usvoji, ja se nadam da taj prijedlog neće doći to u Sabor. Ako se to usvoji da će građani RH imati tri godine manje uživanja zaslužene mirovine jer izraženo u brojkama bit će im 10 do 15% mirovine isplaćeno manje odnosno 220 do 330 kuna će biti tim ljudima koji budu ako Vlada se odluči na taj drastični korak isplaćeno manje. S druge strane predviđa se penalizacija umirovljena puno veća nego što je sada i kada ju pogledate onda vidite da je to slično njemačkoj penalizaciji, ali za razliku od Njemačke naši umirovljenici odnosno naši ljudi koji odlaze u prijevremenu mirovinu ne odlaze zato što to hoće nego zato zbog toga što gube radno mjesto i što se ne mogu zaposliti, a to dovodi do toga da moraju otići u prijevremenu mirovinu jel nema drugog načina da si osiguraju egzistenciju za život. Ono što Vlada radi u ovom programu reformi je da će te ljude još više penalizirati, da će još više osiromašit ali rade još jedan zločin prema mirovinskom sustavu jer sama najava da će se to desiti će dovesti do toga da svi oni koji imaju uvjete da odu u mirovinu pa je onom penalizacijom koja je sada isto tako relativno visoka će otići ove godine u prijevremenu mirovinu. To se desilo 2010. kada je vlada Jadranke Kosor samo najavila da će se penalizacija povećati 10 tisuća ljudi otišlo u prijevremenu mirovinu. Nadam se da se to neće sada desiti. Sadašnja Vlada HDZ-a je također izmijenila Zakon o mirovinskom osiguranju kojim je ukinula razdvajanje mirovina po zakonu, dakle da svi oni koji imaju mirovine po posebnim zakonima da se u njihovim mirovinama zna točno koliko je zarađenog staža preko Zakona o mirovinskom osiguranju, dakle … radničkog staža, a koliko je zarađeno po tom nekom posebnom zakonu. I to je bio jedan dobar sustav koji jednostavno pokazuje da ljudi koji imaju mirovine po posebnim zakonima imaju dosta radnog staža, da su ljudi radili. To posebno za naše branitelje je bilo izuzetno važno jel postoji ta sintagma da branitelji nemaju ni dana radnog staža. Imaju puno radnog staža i to se pokazalo u ovom razdvajanju da većina njih ima značajni broj godina radnog staža preko, dakle ono što je zovimo dio radničke mirovine. No Vlada je to zbog nekih svojih razloga ukinula i dovela do toga da će se u mirovinskom sustavu događati promjene u smislu da će trošak mirovinskog sustava sada rasti. I to rasti u 2017. za otprilike 1,1%. Nakon toga će se nastaviti usklađivanje. A što to znači? To znači da će u 2017. za to trebati izdvojiti 127 milijuna kuna, u 2018. 205., u 2019. i sljedećim godinama još i više. Zavod je napravio te izmjene, kao što znate povećani su bili troškovi zbog izdavanja rješenja i povratka u stari sustav, međutim očito da je to napravljeno samo iz razloga da bi se omogućilo da se na neki način ljudi koji su dobili mirovine po Zakonu o, po tim posebnim zakonima na neki način prevare. Jer da podsjetim, u članku 88. Zakona o mirovinskom osiguranju članku 89. stavku 2. vrlo jasno kaže da će se mirovine vratiti natrag na onu razinu kada u svakom od tri prethodna uzastopna tromjesečja BDP bude 2% a deficit državnog proračuna manji od 3%, dakle to je sada ove godine, međutim ja tog usklađenja ne vidim. I na upite koji su bili u HZMO-u koliko čujem, odgovor je bio bit će, još ne znamo ali još nije to na redu. Mislim da je zakon vrlo jasan. Kada je BDP veći od 2 i deficit državnog proračuna manji od 3 potrebno je izvršiti ono što stoji u zakonu i očito da HDZ-ova Vlada to nije napravila, nadam se da će imati dobro objašnjenje zašto to nije napravila. I još jedna stvar koja će opteretiti mirovinski sustav je ono što se dešavalo u proteklih otprilike mjesec i pol dana a to su one poznate mirovine pripadnika HVO-a. Dakle točno je da je zakon koji je donijela još Vlada Ive Sanadera, u mirovinski sustav su uvučeni i invalidi HVO-a jer su im mirovine u BiH bile male. I odlučeno je da primaju dio mirovine od RH. I gospodin Đakić i gospođa Kosor su bili oni koji su dakle sudjelovali u tim procesima. I tada koliko ja znam bilo je samo 2 tisuće, da je predviđeno da će biti otprilike 2 tisuće ljudi koji bi trebali dobivati te mirovine. Prema onim informacijama koje imamo danas radi se oko 6 tisuća 815 invalida sa prosječnom invalidninom oko 2500 kuna, neke procjene su da ih ima još i više. Malo je neobično da svi imaju potvrdu da su ranjeni na južnom bojištu. Svi imaju potvrdu koja je potpisana od generala Ljube Ćesić Rojsa i oni nikada nisu vještačeni u Hrvatskoj nego su priznata vještačenja iz BiH-a. Nemam ništa protiv toga da mi o ljudima koji su ratovali zajedno s nama priznamo dio invalidske mirovine ali mislim da sve treba biti jasno i transparentno kao što se ponašamo i prema našim dakle braniteljima i prema našim građanima u RH. Godišnji trošak je otprilike oko 150 milijuna i isplaćuje se od 2007. godine a prava su inače i priznata retrogradno i taj dug je bivši ministar Ćorić odlučio namiriti iz sredstava koje zavod za mirovinsko osiguranje dobiva temeljem povrata sredstava iz mirovinskih sustava zemalja kojima mi isplaćujemo mirovine. I po mom skromnom mišljenju to su sredstva državnog proračuna a ne sredstva HZMO-a. Već su jedanput iz državnog proračuna transferirana u HZMO. On je isplatio mirovine u Srbiju, BiH-a, Makedoniju i već neke druge zemlje i onda ti sustav po sporazumima, taj dio sredstava vraćaju natrag i tih 85 milijuna u svakom slučaju ne mogu biti prihodi HZMO-a nego je to prihod državnog proračuna a mogli smo to iskoristiti da povećamo mirovine. Napominjem da za ovom tu stolicom kada je bilo i za ovim tu mikrofonom je ministar Marić kada je branio proračun za 2017. jasno rekao da za tu stavku povrata, dakle tog duga prema tim umirovljenicima nema sredstava u državnom proračunu tako da je ovo jedna kreativna, kreativni način kako se pokušava na neki način kupiti naklonost ljudi u BiH. I za kraj, odluka na temelju koje je bivši ministar Ćorić proveo ovu transakciju je odluka bivše Vlade premijera Oreškovića kada je ministrica bila dr. Šikić, odluka je donesena 12. listopada 2016. 4 mjeseca nakon ostavke Vlade i mjesec dana nakon završetka izbora na pretposljednjoj sjednici Vlade. I da ne govorim da je ta odluka suprotna članku 5. Zakona o postupku primopredaje vlasti koji Vladi nakon opoziva i ostavke zabranjuje donošenje odluka koje imaju utjecaja na državni proračun. Evo, toliko o stvarima koje nam se dešavaju. Hvala lijepo i nadam se da će zavod nastaviti ovim putem kojim je krenulo do sada.
Evo imate ćete mogućnosti još nešto reći. 4 replike su na vaše izlaganje, prva replika zastupnika Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Mrsić, vi ste vašom raspravom potvrdili ono pravilo „Jednom ministar, uvijek ministar“, jer ste vi cijelo vrijeme govorili o sustavu, o devijacijama sustava, o zakonom o mirovinskom osiguranju, o posebnim zakonima, o Zakonima o braniteljima, o zakonu koji regulira mirovine HVO-a itd., a mi danas ovdje raspravljamo o izvješću o radu javne ustanove Hrvatski za mirovinsko osiguranje, koja funkcionira na ovim prostorima 94 godine i najmanje što moramo reći, da li je taj zavod sa svojih 2500 ljudi u 2015. godini napravio dobar posao ili je napravio loš posao. Mi ocjenjujemo njihov rad danas, da li su sve zakonske odredbe proveli u djelo, da li su svim osiguranicima odnosno umirovljenicima koji su od njih tražili servis, dali odgovarajuću uslugu. Da li su imali dovoljno novaca za voditi računa o svojim nekretninama jer njihove nekretnine su nekretnine osiguranika, dakle sadašnjih umirovljenika i radnika RH, pogrešno je to tvrditi da je to državna imovina. Prema tome, očekujem da ćemo malo više pažnje u daljnjoj raspravi pokloniti jednoj javnoj ustanovi koja zapošljava više od 2500 ljudi koji moraju biti, koji su javni servis građanima, meni ovo interesantno vaše, ali mislim da smo malo otišli, skrenuli sa teme. Hvala lijepa.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi kolega Hrelja. Dobro smo surađivali, mislim da ćemo i dalje surađivati. Mislim da nije bilo potrebno govoriti o Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje jer iz izvješća se vidi da zavod funkcionira dobro, da je nastavio sa onim trendom koji je započet 2011.,a to je racionalizacija poslovanja smanjenja troškova. Gledajući 2011. i 2015. a mislim da se to nastavilo i dalje, preko milijardu kuna manje troška je Zavod za mirovinsko osiguranje imao kada govorimo o trošku poslovanja i to je onaj trend koji je započet 2011. i nastavio se 2015. Mislim da tu treba izreći pohvale svim ravnateljima i onim koji su bili u ovom periodu od 2015., 2016. pa evo i sad je novi ravnatelj koji očekujem da će nastaviti sa istim načinom poslovanja, a to je da trošak zavoda bude što manje, da se zavod što više okrene informacijskoj tehnologiji. Ono što mi je drago da se nastavilo putem povezivanja sa ostalim mirovinskim zavodima u regiji i u Europi, zavod čekaju još novi izazovi, jedna od izazova je i ovaj novi zakon o prijenosu prava naših građana koji sudjeluju i rade u institucijama EU-a, koji će biti izuzetno zahtjevan za zavod i kadrovski ali i financijski. I ono što mi je također drago, da unatoč svim intencijama Zavod za vještačenje, zapošljavanje osoba sa invaliditetom nije ugašen kao što je bilo ideja i da nije pripojen samo zavodu. Zavod radi dobro i mislim da ćemo se tu svi složiti i da tu nema nikakvih objekcija niti bilo šta možemo dodatno dodati. Hvala lijepo.
Hvala vama. Slijedeća replika zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Mrsić, govorili ste o braniteljskim pravima, razdvajanju mirovina kao i pripadnika HVO-a koje ste morali namiriti a niste htjeli. Nešto ću reći o tome da razdvajanja mirovina je napravljeno radi ponovnog ataka na hrvatske branitelje i tu je pogrešno i nepravilno primijenjeno materijalno pravo i materijalni zakon. Bitne povrede postupovnih odredaba Zakona o općem upravnom postupku su također bile prisutne, povreda načela… [[Govornik se ne razumije.]] načela zaštite stečajnih prava. Ovo je bio atak koji je bespotreban bio i trošak koji nije trebao ni mirovinskom sustavu niti vama. U nekoliko navrata smo pokušali uspostaviti tijelo kontrole i sami ste bili prisutni kada ste kao ministar obmanuli hrvatske branitelje i niste istinu govorili. Što se tiče HVO-a, zaostaci su u 2007. iznosili 77 milijuna kuna, zbog čega? Međudržavni sporazum koji je potpisan jasno govori o tome, tko ima pravo i u kolikoj mjeri ima pravo na razliku mirovine onaj tko je prima u Bosni i Hercegovini, a koji bi primao u Hrvatskoj, da je bio građanin RH. Taj međudržavni sporazum i danas bi trebalo revidirati, upotpuniti, kako ne bi bilo oštećenih, onih koji nisu stekli pravo na mirovinu. Vjerujemo da razumijete ovu problematiku, ali zašto prema hrvatskim braniteljima želite takav način i takav odnos, to je vaša stvar. Ja ne bih htio u to se miješati, mi smo raspravljali na odborima puno puta o tome i dokazali smo vam da niste u pravu, ovo je vraćeno kako bi zadovoljstvo hrvatskih branitelja prije svega bilo prisutno na cijelom prostoru. Radit ćemo i dalje na tome da se 10% smanjenja do kraja ove godine omogući hrvatskim braniteljima kako to zakon nalaže, u nekakvoj normalnoj komunikaciji, u normalnom slijedu dogovora sa Vladom kao i sa Ministarstvom mirovinskoga kao i sa Ministarstvom hrvatskih branitelja [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Gospodine Đakić, očekivao sam da ćete se javiti, bilo bi mi čudno da se niste javili. Ja ću samo podsjetiti da kad govorimo o razdvajanju mirovina, Hrvatski sabor je osnovao povjerenstvo koje je prije navedenog razdvajanja mirovina branitelja analizirala sam postupak razdvajanja i ustanovilo da nijedna mirovina neće biti smanjena u postupku ni za jednu lipu. I to je tako bilo, prema tome, ako nađete ijednog branitelja koji je nakon razdvajanja imao mirovinu manje i za jednu lipu, to mi pokažite. Vi sami znate da to se nije niti nigdje desilo. Vi ste to koristili jasno u svoje političke svrhe i meni je potpuno jasno. Ali opet s druge strane izbili ste opet iz ruku jedan dobar argument, a to je da su branitelji također radili i imali radnog staža i to vam se sa ovim zakonom pokazalo da većina ima impresivan radni staž. Prema tome i njihove braniteljske mirovine se samo nastavljaju na taj braniteljski staž. Kad govorimo o samom HVO-u niste mi odgovorili na vrlo jasna moja pitanja. Ja sam očekivao da ćete odgovoriti, a to je kako to da je računato da će biti 2000. Vi ste sami govorili ima i diskusija ste rekli u obrazloženju da će biti 2000 tih invalida, da ih je sada 6500, da su svi ranjeni na južnom bojištu što znamo da nisu, da su svi potpisani ti papiri od generala Ljube Ćesić Rojsa i da nisu vještačeni u Hrvatskoj. Prema tome, ako zahtijevamo naših branitelja da skupe ovakvu tonu papira da bi dobili invalidnost zbog čega onda i za ovu skupinu invalida kojima mi dajemo novce iz našeg proračuna [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] nismo to isto napravili, zašto se nisu vještačili u Hrvatskoj. Samo sam to pitao [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] Ništa više.
Hvala vam. Sljedeća replika zastupnik Davor Vlaović.
Hvala potpredsjednice. Uvaženi kolega Mrsić, slažem se sa vama da ovaj izvještaj za 2015. ne možemo promijeniti već ga treba prihvatiti, ali da nam je on podloga za raspravu što s ovim sustavom i na koji način Vlada promišlja daljnje postupanje prema umirovljenicima. I slažem se sa vama da mirovine ne mogu i ne smiju biti ispod 40% prosječne plaće u RH, da se to mora približavati 50 pa i preko 50% prosječne plaće u RH. I obzirom da BDP raste, da deficit pada i trebaju se jednokratno mirovine približiti prosječnoj plaći u RH. Ali me posebno zanima zašto nitko ne spominje više od 40000 ljudi, umirovljenika u RH iz poljoprivrede čije su mirovine 500, 600 kuna i koji su zaboravljeni i od ove Vlade i od bivših Vlada. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Mirovine uvijek reflektiraju staž. Dakle, koliko ste radili i koliko ste uplaćivali. S druge strane poljoprivredne mirovine i obrtničke mirovine su mirovine gdje se vrlo malo uplaćivalo, dakle tijekom rada i zbog toga su one niske što ne govorim da one trebaju biti tako niske. Ali mislim s obzirom da Hrvatska ide putem oporavka da bi Vlada sada već morala i mogla računati sa time da mirovine se povećaju linearno svima. Dakle, da mirovine idu i više od ovoga što je po samom Zakonu o mirovinskom osiguranju, po onoj modificiranoj švicarskoj formuli. I to je mislim nešto što bi ova Vlada trebala primarno raditi, a ne ići sa restriktivnim metodama u smislu produženja dobi za odlazak u mirovinu, penalizacije dakle ljudi koji odlaze u prijevremenu mirovinu. Trebalo je godinama i mi smo to i napravili, da ljudi koji rade 41 godinu a nemaju 65 godina, da kažemo da, ti ljudi su odradili normalno svoj radni vijek i imaju pravo na punu starosnu penziju. Nećemo ih zbog toga penalizirati. Konačno i ti ljudi imaju zasluženu mirovinu. Ali se ja pitam kada, ako Vlada nastavi ovim putem i natjera da idemo u mirovinu sa 67 godina puno ranije nego što bi trebalo biti pitanje kako ćemo te ljude koji tada budu trebali otići u mirovinu sa kojom mirovinom i da li će oni moći raditi do 67 godina. Pa jasno da netko tko radi u tvornici za strojem, tko je građevinski radnik da ne može sa 67 godina ići u mirovinu jer ga prije toga moramo imati zaštitne radionice, cijeli sustav koji će omogućiti da oni rade na nekim drugim radnim mjestima i da onda zasluže svoju mirovinu. Bojim se da je Vlada pod velikim utjecajem EU i da [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] ja se nadam da neće to napraviti hrvatskim građanima.
Hvala. I još jedna replika zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Mrsić. Dakle, potrebno je razbiti jedan mit za koji vidim da se često ponavlja, a taj je da će ako poraste BDP 2% da će doći do usklađenja mirovina, odnosno da će se mirovine navodno povećati. Pa evo, mi već imamo taj rast. Međutim, vidimo da se mirovine ne povećavaju osim možda par kuna. Dakle, nije moguće povećati mirovine tako dugo dok rast BDP-a ne bude 2% viši od kamate koju Hrvatska plaća na postojeći dug. Znači, tako dugo dok je kamata na dug viša od rasta BDP-a niti će se povećati plaće, niti mirovine osim u tom simboličnom iznosu koji sam ja sada naveo. Znači, ako se ministar Marić zadužuje za 3,3% a svojedobno se ministar Linić zaduživao za 5,5% to znači da bi Hrvatska morala imati rast BDP-a od minimalno 5 i pol posto u odnosu na tri, tri Marićević, odnosno 7 i pol posto u odnosu na 5 i pol Linićevih da bi moglo doći do osjetnijeg povećanja mirovine. Takav rast BDP-a kao što znate za Hrvatsku je u ovom trenutku nemoguć. Mi imamo 8 milijardi 100 milijuna kuna dugove samo u zdravstvu za vrijeme ministra Kujundžića. Mi imamo oko 5 do 6 milijardi kuna duga u obrazovanju za neisplaćene plaće državnim službenicima. Imamo problem sa Agrokorom. Imamo pad industrijske proizvodnje 2,6% u travnju, imamo usporavanje potrošnje. Cijeli proračun je na vrlo klimavim nogama i treba hrvatskom narodu i posebno umirovljenicima jasno i glasno reći da pod ovakvim uvjetima povećanja mirovina nema. Sve drugo su samo laži, a kao što znamo u laži su kratke noge. Međutim, čini se da kod nas prolaze i duže nego što bi trebalo. Hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Uvaženi zastupniče Bunjac, možda se nismo dobro razumjeli. Dakle kada sam govorio o tome da je potrebno vratiti tih 10% uvećanja za mirovinu, to su one mirovine po posebnim propisima, gdje smo zbog problema sa isplatom tih mirovina koje one inače leže na teret proračuna RH, smo smanjili za 10% i u zakonu vrlo jasno piše, da tih 10% treba vratiti u onom trenutku kada je BDP veći od 2% i kada je deficit proračuna manji od 3%. To vrijeme je došlo, Vlada očito se pravi mutava ili grbava, pa eto s obzirom da je sada na vlasti ja bi se pitao što da je na vlasti nekakva lijeva opcija kako bi gospodin Đakić skakao i vikao da se izvoli to vratiti, vjerojatno bi bio opet nekakav šator pred Ministarstvom branitelja, a sada kada je na vlasti njegova Vlada, e sad ćemo si sjesti pa ćemo se dogovoriti, pa ćemo vidjeti. Zakon je vrlo jasan, treba to vratiti tih 10% koji smo onda kada je vrijeme bilo teško, kada nije bilo novaca u proračunu, uzeli i smanjili na tih 10%. S druge strane kada govorimo o svim mirovinama, slažem se da treba BDP imati konstantan rast, da moramo biti u boljoj situaciji, ali već sada treba pripremati modele da se vidi koliko taj porast mirovina znači. Jer ako mirovine rastu samo za 1% to vam je 390 milijuna kuna godišnje, ako je 2 712 računamo ako je 5% ili više, prema tome Vlada bi trebala već sada razmišljati kako i na koji način povećat mirovine. Inače evo da podsjetim, premjer Plenković je obećao da će rasti mirovine 5%, pa ćemo sada vidjeti, koliko vidim ove godine neće rasti 5%, nego puno puno manje. Hvala lijepo.
Hvala vama. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržat će ovo izvješće za 2015. godinu u kojem je već sam ravnatelj iznio sve kompletne podatke, o čemu se radi u ovom izvješću, koliko je korisnika u 2015. godini. Ja mogu samo reći da je u 2015. godini nastavljen je negativan trend pada broja osiguranika, rasta broja korisnika mirovina. Pa je u zavodu na dan 31. prosinca 2015. bilo evidentirano milijun i 228 tisuća i 20 korisnika i milijun 413637 osiguranika. Omjer između te dvije skupine iznosio je jedan kao što smo čuli 1 naprama 1,15 i to je ono što je negativan trend, koji apsolutno svaki želi promijeniti i koji svaka Vlada želi uspostaviti drugačiji omjer zaposlenih spram korisnika mirovina. Puno puta se u političkim zbivanjima umirovljenja i otpuštanja koja su uzrokovana i novim troškovima po pravomoćnim presudama i koja su također teret Hrvatske države zbog nečije nesmotrenosti ili političke odluka koja ide na štetu samih korisnika ili zaposlenika koji su još mogli raditi. Znamo i koliko je samo generala predsjednik Mesić u mirovinu datu momentu jednim potezom pera, proglasivši ih buntovnicima ili urotnicima. Pa onda koliko policajaca, koliko hrvatskih vojnika, dočasnika i časnika je umirovljeno odlukom političke većine u datim momentima promjene vlasti. Sve to je na teret Hrvatske države, no možemo reći da prosječna mirovina ostvarena prema Zavodu za mirovinsko osiguranje, za prosinac 2015. godine je umanjena za porez i prirez iznosila je 2237 kuna i 89 lipa, a udjel te mirovine u prosječnoj neto plaći u RH bio je 38,77%. Prosječan mirovina bez mirovine ostvarenih prema među narodnim ugovorima o socijalnim osiguranjima za prosinac 2015. godina iznosila je 2481 kunu i 58 lipa ili 42,99% prosječne neto plaće. Prosječna starosna mirovina za prosinac 2015. iznosila je 24469 kuna i 6 lipa ili 42,78% prosječne neto plaće, a prosječna starosna mirovina bez mirovine ostvarenih prema međunarodnim ugovorima o socijalnom osiguranju, iznosila je 2800 kuna i 76 lipa ili 48,52% prosječne neto plaće. U 2015.godini mirovine su usklađivane za 0,3% osim mirovina, odnosno dijelova mirovina ostvarenih, određenih prema posebnim propisima pod povoljnim uvjetima. Udjel mirovinskih izdataka u bruto plaćama, bruto domaćem proizvodu u 2015. godini porastao je za 11,19% koliko je iznosio u 2014. godini na 11,57% U 2015. godini mirovine je ostvarilo ukupno 49 tisuća novih korisnika mirovine. Osim mirovinskog osiguranja na temelju međugeneracijske solidarnosti, zavod provodi i postupke ostvarivanja prava na doplatak za djecu u 2015. godini. Doplatak je za djecu koristilo je prosječno 188 tisuća 236 korisnika, što je u prosjeku bilo 352 tisuće 785 djece primaoca doplatka za djecu. Doplatak za djecu, prosječno je iznosio 374 tisuće i 50, 374 kune i 59 lipa i korisnika je bilo milijun i 588. O financijskom poslovanju iz zavoda i svim drugim segmentima koje je, to je ravnatelj sve je jasno obrazložio za tu 2014. godinu ja mogu reći samo da iako je postupno povećanje prosječne dobi za odlazak u starosnu i prijevremenu strasnu mirovinu zbog postupnog povećanja prosječnog trajanja života. U 2015. godini nastavljen je višegodišnji trend povećanja prosječnoga trajanja korištenja mirovine, a prosječno korištenje starosne mirovine iznosi 20 godina i 5 mjeseci, invalidske mirovine 18 godina i 8 mjeseci, a obiteljske mirovine 17 godina i 10 mjeseci. Evo to su trendovi koji su u 2014. godini zabilježeni kroz ovo izvješće i koji jasno govore o tome što bi trebalo dalje činiti i planirati i ostvarivat. Gospodin Bunjac je rekao da je sustav dosta narušen i u biti pokazatelji govore o tome da se trebaju radikalni potezi povuć kako bi se što više zaposlenika ostvarilo prihode u Mirovinski fond i iz njega se ostvarivale mirovine. Naravno da je osiguranje sredstava nužno i potrebno jel vidimo koliko je to milijardi kuna u HZMO, mislim da je to najveća firma sa najjačim prihodima iz državnog proračuna kao i … izdvajanja koja idu iz plaća. Mislim da je nedostatno dok god ne bude se punio taj proračun sa zaposlenicima i dok bude nužno potrebno stalno iz državnog proračuna dopunjavati, mislim da je taj cilj teško ostvariv, ali njemu trebamo svi skupa težiti i bez toga neće biti moguće funkcionirati dalekosežno i dugotrajno. Što se tiče onih stvari koje se tiču hrvatskih branitelja i njihovih mirovina i umirovljivanja, jasno mogu reći da usklađenje koje treba i zakon koji treba prestati važiti je na Vladi RH koja treba donesti u narednom periodu odluku o prestanku važenja Zakona o smanjenju mirovina i vraćanju onih 10% koji su u datom momentu krize bili upotrjebljeni, iako po drugi puta su upotrijebljeni oni nisu doprinijeli nikakvoj stabilizaciji niti bilo kakvom poboljšanju ili smanjenju kritičnih trenutaka. Oni su bili čisto ti koje su pojedinci upotrijebili s obzirom na braniteljske mirovine koje su puno veće nego što su prosječne mirovine radnika i zaposlenika. Sindikati su također puno puta utjecali na to da se smanje mirovine kako bi se pomoglo u krizi, no međutim efekti smanjenja nisu nigdje vidljivi niti su učinili ništa dobro. Možemo se sjetiti … mirovina koje su također mnogobrojne i koje su uz dva svjedoka regulirane onima koji su napustili RH. Radi se o onima koji nisu htjeli priznati u datim momentima RH i njezin pravni sustav, niti poštivati Ustav, grb i zastavu. Oni su u kasnijem slijedu … i dobili su mirovine od RH bez obzira jesu li radili ili nisu, dokumentacije nema, dva svjedoka su bila upotrjebljena kako bi oni stekli svoju mirovinu. Kada raspravljamo o pripadnicima HVO-a zaostaci koji nisu isplaćivani datiraju iz 2007. godine, međudržavni ugovor je potpisan kako bi se obeštetili. Prosječno je planirano da će to biti 2 tisuće i nešto korisnika, međutim dogodilo se da ih ima 6 tisuća i nešto i nisu još svi jer puno njih ima danas tužbe kojima tuže RH. Da bi se to spriječilo nužno je prionuti revidiranju međudržavnog sporazuma, obuhvatiti sve one koji imaju prava, a ne mogu ih koristiti. A naročito u protekloj vlasti dogodilo se je to da u Ministarstvu obrane nisu željeli izdati potvrde za one koje imaju u evidenciji i to je danas jasno vidljivo, to je dokazivo, to se može provjeriti da su političkom namjerom oni pripadnici koji su stradali na južnom bojištu nisu mogli ostvariti potvrde za ostvarivanje svojih prava nego su tužbama upravnim sudovima preko institucija Hrvatske države morali dobivati potvrde i upravne sudove ili tužbe kojima su ostvarili svoja prava. Ja ću reći da je 2007. 77 milijuna kuna zaostataka, u 2008. 71 milijun kuna, u 2009. 18 milijuna kuna, 2010. 4,5 milijuna kuna i 2011. 1,6 milijuna kuna. To se radi o isplati dijela zaostalih svota po međudržavnom ugovoru koje nisu plaćane. I to je ono što je zapravo narušavalo sustav zbog čega su padale tužbe, kao i sada kada ne bi bilo odluke o ovom zakonu sigurno bi bilo tužbenih zahtjeva. Ustavni sud je rekao da je ovo utuživo i RH i Vlada RH mora razmisliti o tome kako 10% braniteljima vratiti onoga što im je u datom momentu krize smanjeno. Kada govorimo o segmentima koji se nalaze u ovome izvješću, jasno moramo reći da je 2014. godina imala nekakvih po reviziji nedostataka koji su bili u radu, 2015. godina revizija je ustanovila određene možda i nepravilnosti koje nisu bile bitno ocijenjene kao utužive ili procesuirane, ali bilo je tih stvari koje nisu bile dobre. Ono što želim još naglasiti kroz ovo izvješće i sjetiti se da su pojedine kategorije branitelja, ne sve, doživjele razdvajanje mirovina, razdvajanje mirovina koje je bilo čisto politička odluka i nikakvih efekata nije donio. Zapravo čuli smo danas da je to pohvalno što je jedan najveći dio hrvatskih branitelja bio zaposlen i to je činjenica koja je neosporna. Mi imamo danas evidenciju iz koje točno vidimo koliko je bilo samo onih mladića sa 18 godina koji nisu imali radni staž kao pripadnika hrvatske vojske i hrvatske policije. Jasno se vidi da je najveći dio radio kao što i danas ,od 501 tisuće i šest koliko ih je bilo u registru branitelja narasli smo na 503 tisuće i nešto. Danas ih ima živućih 480 tisuća branitelja, od njih 360 tisuća i danas radi. Danas radi. 26 tisuća je oni koji su upitni i koji ne rade i koji ne mogu naći svoj posao. Stoga mislim da razdvajanje mirovina je bio jedan hir koji je zapravo smanjio na tisućama njih koji su uputili žalbe i tužbe jer ostvarivanje njihovih prava više nije bilo jednako, bilo je umanjeno i u svojim postupcima su već na sudovima bili sada vraćanjem objedinjenoga rješenja o mirovini. Oni su ipak zadovoljni i ne događaju im se, negdje im je falio mirovinski staž, negdje … [[Govornik se ne razumije.]] Zbog onoga neplaćanje koje HV ili Ministarstvo obrane nije plaćalo mirovinski staž za pripadnike zbog toga ste željeli napraviti ono što bi bilo pogubno za najveći dio korisnika tih mirovina i to se moralo spriječiti. Vidljivo je bilo da smo u nekoliko navrata intervenirali, postoje zapisnici na Odboru za veterane kada stvarno se vidi što je povjerenstvo izjavilo i rekli su da ste obmanuli hrvatsku javnost, da ste obmanuli hrvatske branitelje i to je evidentno i od toga ne možemo pobjeći. I danas možemo govoriti ovo ili ono ali evo to nije bilo potrebno. Tih 70 tisuća rješenja koje ste morali isprintati i poslati za njih poštarinu i sve one zaposlenike koji su radili na njima kao razdvajanju niste ušparali na onom što ste im smanjili njihova primanja mirovinska sa aspekta da li radnog staža, da li vrijednosti boda, da li … [[Govornik se ne razumije.]] čina i mjesta. Događale su se eskapade. Ja ih u HVIDRA-i imam na tisuće rješenja u kojima se jasno vidi što je bilo prije a što je sada. Vi možete obmanjivati dalje javnost kao što ste to činili i prije no međutim istina uvijek dođe na vidjelo. Mogu reći da ovo izvješće za 2015. godinu je standardno kao i ostala, ništa pozitivno se ne može iz njega iščitati osim tih negativnih trendova koji su slijed događaja i smanjenja zaposlenih spram smanjenja korisnika mirovina. Zahvaljujem se na pozornosti i nadam se da ćemo u replikama razjasniti još neke pojmove. Hvala vam.
Da, hvala vama, imate dvije replike. Prva replika je zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Đakić, pa teško ću u ove 3 minute reći sve ono što ste rekli kako kažu alternativnu činjenicu ili alternativnu istinu. Dakle 10% smanjenje posebnih mirovina, najviše braniteljskih je 480 milijuna kuna godišnje, što je izuzetno puno pomoglo proračunu koji treba izdvojiti 17 milijardi iz proračuna da bi se isplatile mirovine. S druge strane dug prema HVO-u je dug koji je iz 2007. godine. Pa nije da je bila Vlada SDP-a svih tih godina, dakle ni vaše Vlade to nisu isplaćivale jer jednostavno novaca nema i nije ih bilo. Dakle, tamo je sada dug otprilike oko 190 milijuna kuna. Pitajmo se zašto je dug i nastao. Zato što su se priznala retrogradno prava što je isto malo simptomatično da su se prava priznala ne od trenutka rješenja nego od trenutka postavljanja zahtjeva. Tih 190 milijuna niti jedna Vlada nije mogla isplatiti pa ni ova sada Plenkovićeva Vlada jer je ministar Marić vrlo jasno rekao, mi za to novaca nemamo. I biti će zanimljivo vidjeti u budućnosti kako će se ta sredstva pronaći u proračunu da se isplati. Što se tiče samog razdvajanja mirovina, ne govorite točno, dakle niti jedna braniteljska mirovina nije smanjena niti za lipu ali ono što se pokazalo, pokazalo se da su obveze proračuna za isplatu braniteljskih mirovina 1,2 milijarde manje nego što su dakle bile prije. Prije se baratalo da za braniteljske mirovine nam treba iz proračuna negdje otprilike oko 6,7 milijardi. Dakle braniteljske mirovine nisu pokrivene proračunima. Ali jesu pokrivene doprinosima jer 1,2 milijarde je doprinos, dakle oni su imali radnog staža i taj dio mora doći iz doprinosa. I to je činjenica, dakle da ste to ostavili bilo bi vam lakše sada. …/Kolega Mrsić, vrijeme./… I kada vam dođu sada nove mirovine, ljudi koji sada rade, imati ćete razdvojene mirovine pa me zanima kako ćete onda reći.
Ljudi moji što ste nestašni popodne. Kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa vidite, govorite o uštedama od 480 milijuna kuna. Iz proračuna RH za sve udruge civilnog društva se izdvaja 600 milijuna kuna. Da se prepolovilo ovo ne bi trebalo. Evo samo tu činjenicu idemo sagledati. Idemo sagledati koliko … [[Govornik se ne razumije.]] mirovina je isplaćeno. I curenje iz proračuna na sve strane jasno je i meni i vama, da političkim odlukama se krpalo gdje se je moglo ali branitelji zato što su sindikati tako htjeli. Prvi puta kada je … [[Govornik se ne razumije.]] i kod vas također, oni su apelirali, da oni imaju previše, treba im smanjiti, oni to ne zaslužuju itd.. To su jasne poruke bile. Imate ih na portalima, imate ih u tiskovinama. Što se tiče razdvajanja mirovina ništa se posebno nije, isto politički atackt na branitelje po tko zna koji puta. Ja sam rekao puno puta, želio bih da završimo sa tom pričom, da ju stavimo u jedinstveni zakon, da ga stavimo kao ustavni i da zaboravimo i da te ljude ostavimo više na miru. I ja sam 15 godina radio prije rata i mislim, apsolutno, ali zbog čega sada moram imati, a ha, ovo sam zaradio u INA-i a ovo sam u ratu. Pa mene to, interesira me što zajedno imam i s čime mogu doći u banku i dići kredit da si mogu nešto napraviti, tako svakog branitelja. A vi ste to poremetili, napravili ste jedan kaos i jedno nezadovoljstvo kod branitelja. Ali ne samo u tom segmentu razdvajanja, to je bio završni čin. Imali ste vi eskapada zajedno sa ministrima koji su brinuli o braniteljima samo tako. Tako da kroz cijelo ovo vrijeme prateći situaciju uvijek se dogodilo zašto napad na branitelje samo zbog političkih konotacija? Mislim da bespotrebno.
Hvala. Zastupnik Silvano Hrelja, slijedeća replika.
Kolega Đakiću, vi kroz svoju raspravu i kroz replike, potvrđujete moje mišljenje da braniteljske mirovine su trebale biti u Ministarstvu branitelja. Da se sustavi nisu trebali miješati i da bi tad imali čiste račune, da bi tad bile čiste priče, ovo je za ovo, ovo je za nešto drugo i razmjerni dio, rat ima svoju mirovinu i razmjerni dio rad, ima svoju mirovinu, to bi bilo fair play. Međutim, izmiješalo se pa imamo što imamo. Ja samo želim, odnosno istine radi sam se javio da je 2009. smanjeno braniteljima 10%, uveden im je posebni doprinos za zdravstveno osiguranje od 3%, platili su ga jedan mjesec, drugi mjesec je Darko Milinović svojom odlukom stornirao, ne smije se uzimati braniteljima, da bi za godinu dana se to ozakonilo u Zakonu o zdravstvenom osiguranju. Građani iznad 5080 ili 40 kuna uredno do danas plaćaju, branitelji nisu nikad plaćali. Zato govorim da podcrtam razliku. Gospodin Mrsić kad je skinuo 10% braniteljima, skinuo je onima iznad 5000 kuna. Prvom poreznom reformom onima sa najvišim mirovinama je gotovo svih 10% vraćeno, onima sa nižima malo manje. Prema tome, vodite računa kad budete razgovarali i uvjeravali Vladu, što treba vratiti, da li je to za ovaj period od 2012. ili je to za period od 2009., molim vas, samo to vas molim.
Hvala. Imate odgovor na repliku? [[Upadica: Ne.]] Ne mogu vjerovati, ali tako je. Dobro. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice što ste tako susretljivi. Nisam mislio, mislio sam poslije kada Silvano bude govorio u pojedinačnoj raspravi, ali evo, da smanjim vrijeme, ali što reći. Da, jedanput 10%, tada sam nevoljko to prihvatio i to sam u mom fonogramu izjave i stoji. Ali ako je trebalo Hrvatsku braniti, bili smo spremni dati život, tada smo mislili da kriza koja je počela da možemo i mi svi skupa, i tako smo donijeli na tijelima naših udruga odluke koje su bile jednoglasne nakon dugosežne rasprave kako bi ponovno pomogli RH. No vidjeli smo da to nije pomoglo ništa. Ni tada za vrijeme Jadranke Kosor, ni sada za vrijeme vaše, ni jedan puta efekti nisu polučeni a branitelji su penalizirani. Znači nijednom prilikom se nije dogodio nikakav efekt u proračunu niti zamah niti poboljšanje niti rast BDP-a niti rast industrijske proizvodnje sa time što se je braniteljima uzelo. Pitam se gdje su ti novci raspodijeljeni? Što je pokrpano s njima? Kud su otišli? Puno puta se pitam i vjerujte, u ovoj raspravi o vraćanju 10% dali 2009. ili ovo novo, ali nije samo to, bilo je još mjera koje ukupno iznose preko 30% penalizacije hrvatskih branitelja kroz to cijelo vrijeme. Oni su ponekad u datim segmentima potrebni samo za obračune zbog političkih konotacija, zbog ničega drugog. Ja vjerujem da ćemo 10% do kraja godine imati na računa hrvatskih branitelja bez obzira kako se zvali, 2009. ili po Mirandovom zakonu.
Hvala vam lijepa. Ja sam mislila da bi ipak vi završili danas u vijestima „ Đakić ostao bez teksta “ ali ipak ste odustali od te prilike. Zastupnik Gordan Maras nije u dvorani, gubi pravo na raspravu, i zadnja rasprava danas Silvano Hrelja, pojedinačna.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani ravnatelju želim vam puno uspjeha s obzirom da ste nedavno imenovani za ravnatelja. Ovo je doduše u mojem četrnaestom godišnjem stažu ovdje u Hrvatskom saboru prvi puta da u jednom izvješću, jedno izvješće je pripremio jedan ravnatelj, na odborima ga je branio drugi ravnatelj ili vršilac dužnosti, gospodin Bulaja, izradio ga je gospodin Srećko Vuković, a da ga treći ravnatelj brani u Hrvatskom saboru. Ali znate ono „svako čudo u svoje vrijeme“, prema tome to ne znači da će drugi put biti bolja, ali bilo bi dobro da se godina za godinu raspravljam recimo da sada raspravljamo za 2016., a ne za 2015. godinu. Šta reći o samom izvješću? Izvješće je tradicionalno korektno napravljeno, tehnički sveobuhvatno, ono što ja vidim, tko želi čitati podatke, onako sa razumijevanjem, može iz njega puno iščitati i može donositi zaključke o funkcioniranju sustava, o trendovima u sustavu mirovinskog osiguranja. Dakle ono što je karakteristično za 2015. godinu je da je zavod imao tu dosta budnu godinu jer gospodin Mrsić je bio dosta ovako, kreativan i nemiran ministar i on je stalno pritiskao na ravnatelja zavoda sa sve novim i novim projektima, ovdje nije spomenuto da je bilo čak i u pripremi projekt odnosno, radili su se temelji projekata za obiteljske mirovine, da je te godine isplaćena i božićnica dakle uoči izbora, možete reći da je predizborno ili ne, ali činjenica da je 180 milijuna plaćeno umirovljenicima iz onoga što je ostalo u fondu obeštećenja umirovljenika i to je prvi puta isplaćena božićnica na način da oni koji imaju 500 kuna iz Hrvatske, a 1000 eura iz Njemačke, nisu dobili najveću božićnicu. Zašto? Zato što je Zavod za mirovinsko osiguranje 2015. godine izvršio razmjenu ne samo onima koji su umrli nego i o visinama mirovina. To je bilo moguće, jer smo ušli u EU, ali trebalo je i uspostavit određene kontakte sa inozemnim osiguravateljima, složit sve naše i njihove podatke o našim građanima koji žive u Hrvatskoj, a primaju osim naše mirovine i mirovine iz inozemstva. Dakle, ovo nije priča o zavodu je najmanje jednostavna priča. Ovo je javna ustanova sa vrlo kompleksnim, kompliciranim zadaćama koje se ne reguliraju jednim zakonom. Ovdje je u igri masu zakona i masu međudržavnih socijalnih sporazuma o socijalnom osiguranju. I posao Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje je doista veoma kompleksan i traži veliku stručnost. Znate meni je žao kad čujem iako ravnatelj će uvijek reći sa manje troškova, sa manje ljudi napravili smo veći posao. Ja vas pitam da li je to baš uvijek u redu napraviti kvalitetan posao za manje plaće i sa manje ljudi. Bilo bi puno ispravnije da kažemo za iste troškove sa manjim brojem ljudi, sa malo povećanim plaćama napravili smo isti posao. Pitam se da li je politika ušteda sa manjim plaćama i manjim brojem ljudi donijela odljev kadrova iz Hrvatskog zavoda za mirovinskog osiguranje, jer tamo imate dosta vrsnih pravnika kojima razno razne privatne korporacije žele ponuditi posao jer znaju svoj posao i teško ih je nadomjestiti. Govorim to i zato što ovdje u ovom izvješću, u ovom skraćenom izvješću imate podatke i po područnim službama. Ispada moja područna služba u Puli jedna od lošijih, ali ne zbog to bi tako izgledalo po statistici. Ali treba reći da je 2014. bio požar u područnoj službi u Puli, da su se oni pola godine selili u neke druge prostore. A požar je zbog toga što nemamo u mnogim prostorima Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje vatrodojavu, a radi se sa papirima, radi se sa lako zapaljivim materijalima, nedovoljno ulažemo u sigurnost tih prostora i uvjete rada zaposlenika. Dakle, to nema iznimke. Ni sve bivše Vlade ni naša koalicijska Vlada da je puno dala za kvalitetniji rad zaposlenika, dakle i u 2015. se relativno malo izdvajalo. Na žalost u ovoj područnoj službi se dogodilo da je godinu dana kasnije dvije vrsne pravnice da su poginule u saobraćajnoj nesreći jedno večer i to je nenadomjestiv gubitak za jednu takvu područnu službu. Moram to opravdati, jer ovi pokazatelji bi dosta strše o broju neodrađenih predmeta u određenoj područnoj službi. Dakle, o tome moramo jako voditi računa i još o nečemu. Mislim da se premalo i te 2015. a i svih narednih godina, a i prethodnih godina bilo je par dobrih godina, premalo se ulaže u informacijski sustav Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Ne govorim to o razini komunikacije sa građanima i potencijalnim korisnicima. Govorim o onom, o tehnologijama koje trebaju biti unutra da se mogu mijenjati i uparivati sustavi sa inozemnim informacijama i da se može okretati sustav na više načina da bi se došlo do raznih izračuna pogotovo ako imamo u planu i kad-tad ćemo do toga doći kao hrvatsko društvo da bude određivali na drugi način obiteljske mirovine, da budemo uparivali neki dodatak u borbi protiv siromaštva sa visinom primanja mirovinskih, ali i sa imovinom odnosno i sa ostalim primicima jer je to jako bitno da taj sustav mora biti iznimno kvalitetno napravljen i iznimno pravičan. Možemo mi govoriti o razini siromaštva i ona se može dijelom rješavati i kroz mirovinski sustav. Dakle, ali tu Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje ima samo tehničku potporu. Nekada je Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje bio alfa i omega za stvaranje politika mirovinskog osiguranja. Međutim, to je samo. Što se povećavalo veće učešće dotiranja mirovina iz budžeta, to je autonomija Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje padala što nije baš ono najpravičnije rješenje. To se događa i u susjednoj Italiji, ali oni još uvijek imaju tripartitno upravljanje njihovim Zavodom za mirovinsko osiguranje. I računa se točno koliko je za koju vrstu mirovina država dužna platiti. Radi se i o, to nije jednostavan odnos između sada tekućeg rada i minulog rada. Dakle, naravno da možemo reći da ima malo radnika koji ima relativno male plaće i stoga dolazi relativno malo novca za umirovljenike. Ali ti su, dakle kad su sadašnji umirovljenici bili radnici, a oni umirovljenici dakle kojih više nema među nama imali 85% prosječne plaće bi bila njihova mirovina i više sa mnogim beneficijama tada je radilo 5 do 6 radnika na jednog umirovljenika. Tada je u ovom društvu, na ovim prostorima Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje gradio domove zdravlja, bolnice, odmarališta, posuđivao firmama novce. Postoji dakle ne mogu doživjeti ovo što se plaća iz budžeta kao trošak države. Ja to tretiram kao dug prema generacijama koje su sve ovo što danas imamo stvarale. Ovdje se radi o odnosu među generacijama i ne može se ovo gledati kao prosta matematika. U tom dijelu naravno volio bih da stručnjaci, svi oni koji su dugo u zavodu uvijek znaju reći da se oni koriste i da se ta istina o Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje ipak malo čuje ne samo sa pozicije kad čujete u vijestima ah to je trošak za državu u iznosu ne znam 17, 18 ili više milijardi. Da ali treba vidjeti kako je bilo, kako je sve to nastalo i koji su trendovi. Naravno da i gospodin Mrsić je govorio da u tom kontekstu, da smo dužni prema generacijama koje su prije radile, da je sustav financijski održiv, a ne u kontekstu, dok je bio ministar, tako se postavljao, mislim da i sadašnji ministri se otprilike tako postavljaju, jer je to nešto što je dug prema bivšim generacijama. U tom kontekstu želim novom ravnatelju i HZMO još bolje uvijete rada i dobar rad u svakom slučaju ovo izvješće zaslužuje ne da ga ja osobno nego da svi ovdje podržimo, jer je u suštini kvalitetno i oslikava realnu sliku.
Hvala kolega Hrelja. Imate dvije replike, prva je zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Kolega Hrelja, govorili ste istinu o HZMO, ovo izvješće je preživjelo 3 direktora, jedan ga je pisao a drugi ga je uputio u Vladu, a treći ga brani. Tako da, sve vam to pokazuje da je HZMO, ustanova koja ima svoje solidne temelje i da na to treba nastaviti dalje, bez obzira koja je politika, da ravnatelji se mijenjaju, ali ljudi ostaju i da treba nastaviti sa tom procesom i drago mi je da i sadašnji ravnatelj očito dijeli tu moju viziju da zavod mora biti operativan, da mora imati male troškove i da mora biti na usluzi građanima, a ne da građani hodočaste, sjećamo se onih velikih redova u Tvrtkovoj itd. To sada po malo nestaje i nadam se da će nastaviti tim putem, ali bih htio se osvrnuti još na jednu stvar koja je izuzetno bitna, ne tiče se direktno HZMO, ali se tiče svih onih koji će odlaziti u mirovinu iz prvog i drugog mirovinskog stupa, koji relativno nisu dovoljno dugo bili u drugom mirovinskom stupu ili nisu dovoljno izdvajali u drugi mirovinski stup, a iz druge strane znam da ste vi jedan od … [[Govornik se ne razumije.]] u oni koji je zaslužan za to da onaj famozan dodatak između 3 i 27% se uključi u mirovinu, u prvom mirovinskom stupu, što će vjerojatno stvoriti disbalans u mirovinama onih koji budu odlazili u mirovinu iz prvog i drugog mirovinskog stupa i očito da je to nešto što ovdje i u Saboru trebamo zajedno i pozicija i opozicija se zajedno složiti da i ti ljudi koji budu dobivali građani koji budu dobivali mirovine iz prvog i drugog stupa zaslužuju da imaju dodatak na mirovinu iz prvog stupa, da bi onda te mirovine izjednačili. To će biti trošak za zavod i za državu, ali će omogućiti da svi u Hrvatskoj imaju jednaki tretman. Hvala lijepo.
Ludi trenutak nepažnje i oni odoše. Silvano Hrelja.
Uvažena kolega Mrsić, ja sam bio predsjednik odbora, vi ministar, nismo se svaki put u svemu složili ali u sučeljavanju razmišljanja mislim da smo dolazili do kvalitetnih rješenja i ja se apsolutno slažem da treba gledati HZMO, ne samo nekoga koji servisira samo prvi stup, nego će vam biti, mirovinskog osiguranja, nego će vam biti potreban i kasnije kad budemo vidjeli rezultate štednje i koliko ćemo morati pomagati te ljude koji će koristit dvostupne mirovine i na kraju krajeva, cijela ova logistika koja ima HZMO, kod ovog primjera koji ste spomenuli da bi oni korisnici dvostupnih mirovina, radi pravičnosti u sustava mirovinskog osiguranja trebali dobiti 27% na godine uplate doprinosa samo u prvi mirovinski stup, što je po meni, ispravno, pravično i znak, načelo jednakosti u mirovinskom sustavu, da će za te operativne postupke biti potreban HZMO jer oni imaju pravo bogatstvo svih mogućih podataka. Oni samo moraju skrbiti o tim podacima, vidjeti, brižljivo ih čuvati, jer to su podaci koji se čuvaju, 50, 60, 70 godina jer imate i produženu isplatu obiteljskih mirovina. Da li će oni to raditi kroz mikrofilmiranje, kako će raditi, oni to još moraju osuvremeniti i da se to što brže može povući iz arhive u operativu. Za njih predstoje vrlo, vremena koja su za njih isto tako vrlo izazovna, možda će to sve skupa raditi sa tisuću i pol ljudi, sa još manje ljudi, ali će morati ovu drugu podršku povećati, ali naravno o ovom što ste rekli, o ovom dodatku, mora prvenstveno odlučiti politika i ja priželjkujem jednu tematsku raspravu u ovom Hrvatskom saboru, ne samo kada razgovaramo o jednom jedinom zakonu.
Imamo još jednu repliku. Zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega, dobro ste ustanovili da je ogroman prihod proračuna HZMO i on iznosi 38 milijardi 687 milijuna kuna. Rashodi su 38 milijardi 683 milijuna kuna. Znači prihodi iz državnog proračuna koji namiruju razliku između prihoda koji dolaze i zaposlenih je 17 milijardi i 703 milijuna kuna. To je toliko ogromna svota koju trebamo u budućnosti naći načina kako zaposliti što više ljudi kako bi punili mirovinski fond, kako bi došli do onoga što ste vi rekli, jedan naprama 5, to bi bilo idealno, tada bi stvarno se moglo osigurati krasne mirovine našim umirovljenicima, onima koji su stvarajući i domovinu, koji su radeći zaslužili i koji bi trebali imati sigurno … [[Govornik se ne razumije.]] Svi smo tu pozvani da radimo na tom dijelu kako stvoriti uvjet za što veći broj zaposlenih sa što boljim plaćama, kako ne bi odlazili van a onda kako bi punili ovaj sustav koji je šupalj zapravo po meni jer ovih 17,703 milijarde kuna su ogromna sredstva, a ukupna svota 1/3 proračuna državnoga godišnje i to je zapravo najveća firma u Hrvatskoj.
Hvala. Odgovor na repliku.
Da, mogu se složiti s vama, mada to da će ponovo biti na jednog umirovljenika pet radnika jedino kod ne znam kakve imigracijske politike bi se to moglo dogoditi. Ali što se nas tiče mi smo svoju lijenost dokazali u demografskoj politici i naše generacije koje dolaze poslije nas nisu jako brze da bi mogle bitno popraviti demografsku politiku tako da ne očekujem za mog života takve ponovne brojke. Volio bih, ali neće se dogoditi. Ono što treba reći na vašu repliku, treba reći da HZMO definitivno sa prikupljanjem doprinosa za mirovine i sa isplatom nema ništa. On je javna ustanova koja sve radi o mirovina, ne izdaje rješenja, ide na sud, sudi se, pravda se sa građanima dakle sve radi, ali ne ubire novce i ne plaća novce od 2000. godine. To za HZMO radi Ministarstvo financija. Dakle mi njima danas i da hoćemo ne možemo ništa prigovoriti ako nisu ubrani doprinosi. Ako je neko nekome oprostio doprinose onda je za to kriv ministar financija ili Vlada ili politika. Oni za to nisu krivi i mi ih ovdje javno moramo amnestirati ako bi im to neko htio prišit. Nadam se da takvih neće biti, ali to je nažalost istina. Spomenuo sam Republiku Italiju, još uvijek se drže, pao im je ispod negdje odnos radnika i umirovljenika na 1:1,8, ali još uvijek računaju koliko su im državne ustanove u mirovinski sustav, dakle imaju svoju autonomiju. Hvala lijepa.
Hvala kolega Hrelja. Završili smo sa replikama. I završnu riječ bi dala gospodinu Josipu Aladrović.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovana gospođe i gospodo zastupnici. Dakle, svjedočili smo zanimljivoj raspravi o mirovinskom sustavu i aktualnim temama iz mirovinskog sustava. Moram priznati da su me pojedine rasprave ugodno iznenadile o samom poznavanju mirovinskog sustava i zapravo više načinu funkcioniranja HZMO-a. Kako je ovo izvješće za 2015. malo smo možda prekoračili termin u kojem bi ono bilo dovoljno aktualno, ali nadam se da će izvješće za 2016. isto tako brzo doći na red sjednice Sabora. Dakle, zahvaljujem se svima na konstruktivnoj raspravi i manje-više to je to što se tiče izvještaja o 2015. godini i nadam se da ću ja biti ravnatelj kojeg ćete cijelo vrijeme u izvještaju za 2016. gledati u ovom svemu. Hvala vam.
Da, evo vi ćete biti upisani kao jedan od rijetkih ravnatelja koji je samo na dvije zahvalne rečenice dobio repliku. Kolega Bunjac izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ravnatelju. Zanima me još jedna stvar, naime u ovome izvješću imamo omjer statistiku u omjeru zaposlenih i umirovljenika koji iznosi 1,15:1, zanima me da li postoji ista takva statistika po županijama? Naime, neke procjene kazuju da u slavonskim županijama je broj zaposlenih niži od broja umirovljenika i da on konkretno iznosu 0,96% zaposlenih prema 1 umirovljeniku, pa me zanima da li takvi podaci postoje i ako postoje na koji način bi se mogli vidjeti odnosno gdje su javno objavljeni. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle ovo možete vidjeti na web stranicama HZMO-a i s tim da moram napomenuti da u ovom trenutku taj omjer od 1:1,15 je 1:1,23. Hvala.
Hvala vama. Zaključujem današnju raspravu. Sutra počinjemo u 9,30 s Konačnim prijedlogom Zakona o koncesijama, drugo čitanje. Hvala vam. SJEDNICA PREKINUTA U 17,25 SATI.
Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2015. godinu, podnositelj je Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Matičnog saborskog tijela, dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2015. godinu.“ Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je sa 113 glasova za, 4 glasa suzdržana, donesen zaključak kako ga je predložio Matični saborski odbor.