Ovo dalje po dnevnom redu. Prvi je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu, prvo čitanje, P.Z.E. br., 884; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? G. ministar pravosuđa, Dražen Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu. Zakon o odvjetništvu uređuje ustrojstvo i djelovanje odvjetnika kao neovisne i samostalne službe koja osigurava pružanje pravne pomoći fizičkim i pravnim osobama u ostvarivanju i zaštiti njihovih prava i pravnih interesa. Izradi ovog nacrta prijedloga zakona pristupilo se prvenstveno radi ispunjenja 6 mjera iz prvog akcijskog plana za liberalizaciju tržišta usluga i Vlada RH je prihvatila taj plan svojim Zaključkom od 31. listopada 2019., a sukladno utvrđenom postojanju određenih regulatornih ograničenja koja se odnose na odvjetničku službu u RH. Navedene su mjere, djelomično podudarne i sa potrebama usklađivanja daljnje našeg zakonodavstva sa europsko stečevinom koja se odnose na odvjetništvo i pružanje usluga, a koje je EU komisija navela u Pismu službene obavijesti EU komisije te dodatnim Pismom, također, službene obavijesti od 24. siječnja 2019. g. Postupak pred Komisijom vezano za te obavijesti, on još uvijek traje te se razmatra očitovanje RH. Radi provedbe prethodno navedenih mjera odnosno učinkovitijeg ostvarivanja slobode pružanja odvjetničkih usluga te omogućavanja lakšeg obavljanja odvjetništva u RH, odvjetnicima iz država članica EU te hrvatskim odvjetnicima u RH i u državama članicama EU, planiram izmjenama omogućit ćemo pružanje pravnih usluga koje uključuju i usluge savjetovanja o pravu RH unutar podružnica odvjetničkih ureda u RH. Ukinut će se ograničenje mogućnosti osnivanja samo jednog ureda, dakle trenutno je na snazi takva odredba Zakona o odvjetništvu, da odvjetnici mogu imati samo jedan ured, a ovime će se omogućiti u principu, da imaju više. Uvest će se mogućnost zasnivanja radnog odnosa jednog odvjetnika s drugim odvjetnikom koji samostalno obavlja odvjetničku djelatnost kao poslodavcem te zajedničkim odvjetničkim uredom. Dakle, odvjetnik neće morati biti nositelj ureda nego će moći ući u radni odnos sa drugim kolegom gdje će on biti zapravo u radnom odnosu kao odvjetnik. Ukinut će se prekomjerni zahtjevi prilikom upisa u imenik stranih odvjetnika. Danas smo taj postupak znači dosta opteretili raznom dokumentacijom koju odvjetnici iz zemalja članica EU trebaju pridonijeti. Ovim putem zapravo to poprilično olakšavamo. Također, ukinut će se ograničenje prestanka obavljanja odvjetništva za odvjetnike koji više od 6 mjeseci bez opravdanog razloga ne obavljaju odvjetničku djelatnost, a preciznije će se urediti način provjere znanja o hrvatskom pravu za strane odvjetnike. Također se uvodi mogućnost uporabe kvalificiranog elektroničkog potpisa u poslovanju odvjetnika radi sudjelovanja u elektroničkoj komunikaciji, a sukladno procesnim propisima. Dakle, ovim zakonom još preciznije usklađujemo naše zakonodavstvo sa onim standardima zakonodavstva EU-e. Ovim izmjenama zakona otvaramo jednostavniji pristup našem tržištu odvjetnicima koji su registrirani u zemljama članicama EU-e. Ovim zakonom također, omogućavamo i našim odvjetnicima bolje funkcioniranje jer danas su ograničeni na jedan ured, a nakon donošenja ovog zakona, imat će priliku i mogućnost imati više ureda. Evo, zakon je u prvom čitanju, poslušat ćemo sve vaše prijedloge i pripremiti se za drugo čitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom ministru. Imamo 3 replike. Prva je uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi kolegice i kolege. Uvaženi g. ministre. U normalnim okolnostima pohvalio bih ovaj zakon pohvalio bih ovu raspravu i podržao sve prijedloge. Međutim, ovo nisu normalne okolnosti. Ovo su okolnosti u kojima neki sudovi ne rade jer je na njima utvrđena zaraza korona virusom ovo su situacije u kojoj u Zagrebu Županijski sud, Trgovački sud i Vrhovni sud ne mogu raditi jer su zgrade oštećene u potresu, a vi o tome niste rekli niti riječi. Poštovani gospodine ministre već danima vas upozoravam na problem tijeka rokova, ukazao sam vam da je Europski sud za ljudska prava suspendirao tijek rokova, međutim jučer vas je na slično pozvao i predsjednik Vrhovnog suda. Ne očekujem da mi odgovorite u ovoj replici jer minuta sigurno nije dovoljna za odgovor, ali očekujem da se što je prije moguće već nakon moje ili neke druge rasprave javite i iznesete nam koje mjere poduzimate kako biti saniralo stanje u pravosuđu. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi ministre.
Hvala lijepo. Slažem se s vama da vam ne mogu u minutu reći što sve radimo, međutim situacija jeste teška kao i u svim drugim segmentima poduzimamo mjere situacije koliko toliko moguća ovaj stabilizirana na svim sudovima. Ono što sudovi i državna odvjetništva rade to su hitni postupci, sve ono što možemo odgoditi za neka druga vremena se odgađa. Sa jednim sustavnijim rješenjem vezano ovo o čemu ste govorili vezano za rokove vrlo brzo ćemo doći pred vas i imamo rješenje na koje radimo, mislim da smo vrlo brzo ovdje. Hvala.
Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Ministre, evo ovaj zakon koji ste iznijeli nama saborskim zastupnicima o odvjetnicima ja bih se isto osvrnuo na jedno bitno pitanje koje je sad u ovome trenutku značajno i javnosti bi dobro bilo da znade, to je štrajk zatvorenika koji su u istražnom zatvoru, koji nemaju pravomoćnu presudu, u Splitu ih 20 štrajka jer se boje od zaraze korona virusa koje govore da se ništa ne poduzima u zaštiti njih, a naravno tu su i pravosudni policajci. Moje pitanje što ste poduzeli i zbog čega ljudi u biti koji nemaju pravomoćne presude oni su još uvijek znači nevini jer nisu osuđeni, što poduzimate jer ipak ti će ljudi većina će ih izaći iz istražnog zatvora, pa recite ovdje javnosti što ste poduzeli i koje mjere poduzimate jer ne vjerujem da ljudi sad štrajkaju bez razloga. Evo, hvala.
Odgovor, može ministar.
Uvijek kad se radi o istražnom zatvoru radi se o ljudima koji još uvijek su zaštićeni ustavnom presumpcijom nevinosti. Međutim, Zakon o kaznenom postupku poznaje institut istražnog zatvora i ovdje je upravo to i primijenjeno u Splitu. Mi samo izvršavamo ono što je odredio sud. Po meni nikakvih razloga nema za taj štrajk ja pozivam i ovim putem da se prestane sa štrajkom i broj štrajkaša je manji nego što je bio u početku, a mi smo poduzeli zaista sve mjere sigurnosti vezano za mjere higijene, vezano za kontrolu ljudi koji bi trebali, zabranili smo ulaske u naše zatvore, zabranili smo korištenje pogodnosti kako ne bi bilo takvih komunikacija i rizika i opasnosti unosa virusa. Jeste da je rizik ovim našim pravosudni policajci i službenici jer oni dolaze iz vanjskog svijeta i tu postoje neke mogućnosti, ali zatvorski sustav je zaštićen i mi nemamo na razini cijele Hrvatske nikakvu ovakvu incidentnu situaciju, zasada on vrlo dobro funkcionira. Imamo nekoliko samoizolacija i pratimo stanje.
Hvala uvaženi gospodine ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Prvi za raspravu je prijavljen uvaženi zastupnik Peđa Grbin, Klub zastupnika SDP-a.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, kolegice i kolege, kao što sam već rekao u svojoj replici malo je neobično u ovo vrijeme raspravljati o ovom zakonu koji se u osnovi odnosi na neka puno mirnija i redovitija stanja. Međutim, taj zakon je pred nama i naša obveza kao saborskih zastupnika je reći koju riječ o njemu. Već godinama su mnogi odvjetnici ukazivali na jednu vrlo nelogičnu praksu, a to je da odvjetnik može zasnovati radni odnos kod odvjetničkog društva, ali ne može kod drugog odvjetnika i drugog odvjetničkog ureda. Držim da je predložena mjera jako dobra i da će ovu nelogičnost ispraviti i u situaciji kada smo svakim danom vidjeli porast broja odvjetnika u RH unijeti malo reda i na to tržište. To svakako treba pozdraviti. Mjere koje se tiču pristupa odvjetnika iz RH u druge države članice EU, a puno više ćemo imati situacija da u Hrvatsku dolaze odvjetnici iz drugih država članice EU i ovdje se bave svojom profesijom je neminovnost. Meni je potpuno jasno da mnoge kolegice i kolege pogotovo u današnjoj situaciji zaziru od konkurencije, međutim ulaskom u EU prihvatili smo otvorenost, prihvatili smo mogućnost slobodnog kretanja ljudi, poslova itd., i neminovno je da se to dogodi i na odvjetničkom tržištu. Sve u svemu kada podvučemo crtu, mjere koje su predložene ovim zakonom, ponavljam da se radi o redovnom vremenu bile bi primjerene, prihvatljive i Klub zastupnika SDP-a u tom pogledu nema nikakvih primjedbi i podržat će donošenje ovog zakona. Međutim, nismo u redovnoj situaciji, RH se nalazi u izvanrednim okolnostima svakako, možda i u izvanrednom stanju o tome ćemo sigurno još ovih dana raspravljati i ovdje u Hrvatskom saboru i o tome treba govoriti. Pogotovo kada ta izvanredna situacija pokazuje posebne, posebne, posebno negativne okolnosti u pravosuđu. Hrvatsko pravosuđe inače se nalaze u problemima, ti problemi su istaknuti u doba krize. Postupci stoje, kazneni postupci pogotovo. Čitam da je primjerice zgrada u kojoj se nalazi USKOK također oštećena što dovodi u mogućnost njegovo obnašanje zadaća koje su mu povjerene zakonom. Ali kao što sam već rekao postoji čitav niz problema i u zgradama sudova. Primjerice u Puli je prije nekoliko dana među prvim slučajevima bio i na općinskom odnosno na sudu u Puli koji je doveo do blokade rada te zgrade. Pošta je ostala u pretincima, kolege ne mogu pokupiti poštu, ne znaju koje ih presude čekaju, ne mogu štititi prava svojih klijenata. Nakon toga, kao da to nije bilo dosta, dogodio se i potres. Oštećene su zgrade brojnih sudova. U Zagrebu rasprave se ne mogu održavati, ne može se doći do spisa. I konačno, imamo mjeru zabrane kretanja iz mjesta prebivališta. Naravno, u Zagrebu nije problem, vi se možete kretati između Sesveta i Gajnica, možete ako vam je to prijeko potrebno doći do odvjetnika i dati mu punomoć. Ali kako je u drugim mjestima? Kako je u mjestima u malim općinama koje nemaju odvjetnike, gdje građani kojima je u ovom trenutku potrebno osigurati pravnu zaštitu, primjerice zato što je poslodavac iskoristio priliku da otpusti neke radnike pod izlikom krize, taj radnik se nalazi u teškoj situaciji kako pokrenuti svoj posao, postupak i zaštititi svoja prava. A znamo primjerice da u radnim odnosima za zaštitu prava morate reagirati u roku 15 dana. Zbog toga ministre apeliram na vas i drago mi je što ste ovo rekli odgovarajući na moju repliku da što prije dođete u HS sa paketom mjera i da primjerice kao što je to na Europskom sudu za ljudska prava reguliramo koji rokovi neće teći. Naravno da se to ne može primijeniti na primjerice pritvor. Pritvor je jedna mjera u kojoj rokovi moraju biti brzi i moraju biti ekspeditivni, a pogotovo u trenutku kada trebamo sankcionirati počinitelje nekih specifičnih kaznenih djela koja se događaju isključivo u krizi, pravosudni sustav mora raditi i mora te predmete rješavati. Međutim, u drugim predmetima koji doista nisu hitni u ovom trenutku, od vlasničkih, pa do nekih naknada šteta, odgodimo tijek rokova, odgodimo ih, nastavit će se kada se situacija smiri. Ako u postojećim zakonima nema temelja za to, a bojim se da nema, moj prijedlog je da se promijene Ustavni zakon na Ustavnom sudu kako bi se Ustavnom sudu omogućilo da produži te rokove, a možemo onda vidjeti i neke druge stvari jer tamo nemamo u zakonu mogućnost elektroničkih podnesaka i elektroničkih komunikacija sa sudom. I naravno Zakon o sudovima kako bi Vrhovnom sudu RH omogućio da intervenira u ovoj situaciji. Takve izmjene će biti korisne, zaštitit će prava hrvatskih građana koja bi mogla izgubiti zbog krize i osigurat će da se pravosuđe može koncentrirati na one predmete koji su u ovom trenutku prioritet. A to je svakako progon onih koji zloupotrebljavaju situaciju koronavirusa za svoju korist. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Grbinu. Slijedeća rasprava je uvaženi zastupnik Tomislav Panenić, Klub zastupnika nezavisne liste mladih.
Hvala lijepo predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Kao što je rečeno izvanredno vrijeme, ali zakon koji je za svako vrijeme primjenjiv i same izmjene trebaju unaprijediti stanje u odvjetništvu i upravo o stanje u odvjetništvu bi ja govorio. Pohvalit ću u ovom trenutku Vladu koja implementira ove izmjene jel one su svrsishodne i pozitivne. Ali isto tako moram reći da u radu ove Vlade nastale su jedne od većih afera koje su upravo vezane za odvjetništvo. Afera hot mail o kome smo imali odvjetnike koji su zastupali s jedne strane i Vladu, s druge strane zastupale su npr. ruski VTB kao što su bili Šavorić i Smrček. Pisalo je lex Agrokor, imali smo odvjetnika Tina Doličkog koji je zastupao s jedne strane najthed fond, s druge bio savjetnik Ramljaka. I tada je već bila to afera. I nije stalo na tome nego vidimo i kad je bilo pregovori oko nedovršenog jaružala opet se odvjetnik Šavorić pojavljuje kao zastupnik nizozemskog Jan De Nul, isti taj u kome je aktualni predsjednik Vlade snimao svoj spot, u njegovom uredu je snimao spot. Pokrenuti postupci su čak bili od HOK-a, al je to završilo sa odbacivanjem, nitko nije izgubio odvjetničku licencu. Da li trebamo pozdraviti stanje u odvjetništvu gdje, napominjem, treba priznati onima koji stvarno rade svoj posao, zastupaju svoje klijente i primjenjuju pozitivno hrvatsko pravo? Da li trebamo pozdraviti i da ovakve afere se događaju i koje, pogotovo u uvjetima kada je kriza, a ovo sve slučajevi koje sam nabrojao su bili uvjeti krize, kriza u Agrokoru, kriza u Uljaniku? Što trebamo sada, u ovoj krizi opet očekivati da će se pojaviti netko tko je blizak vladajućima da bi ponovo narušio cijeli sustav odvjetništva ili će nam se čak pojaviti neki veći igrači koji će doć sa tržišta EU, puno moćnije kuće koji će donijeti dodatan nemir? I to je ministre ono što treba izreći i na to treba upozoriti i to treba rješavati. Nažalost, neće riješiti to zakon jel ovakve sukobe interesa koji nastaju oni su zakonom već propisani, ali vidimo kao i sve ostalo u RH kada se donese određeni propis u njegovoj primjeni nema dovoljno odlučnosti da se provede i da se na kraju pokaže da zakon treba poštivati, a pogotovo ga trebaju poštivati oni koji ga najviše u svom svakodnevnom radu trebaju primjenjivati. I kako možemo očekivati da će onda pravosuđe puno bolje funkcionirati. S jedne strane su ogromne prozivke prema sudovima od svih razina sudova, od onih općinskih, županijskih na kraju i do Vrhovnog suda stalno imamo situacije koje ovdje slušamo i koje ne tako mali put nas pitaju koje je mišljenje čak i aktualne politike. Kada spojimo takvo stanje sudstva, s druge strane odvjetništva onda se pitamo kako nagraditi koji su u tome pozitivni, oni koji stvarno rade kvalitetno svoj posao, koji rade u okviru pozitivnog hrvatskoga prava i koji svojim radom mogu unaprijediti. Kada će odvjetnici, ti suci, ti sudionici svih tih elemenata izaći na vidjelo i da napokon možemo imati komentar i o nečem pozitivnom ili to uvijek nekako ostane ispod tepiha ovakvih afera koje se ne mali broj puta pojavljuju i koji jako i značajno utječu na stabilnost našega sustava. I sada je vrijeme ministre da svojim autoritetom i Vlada ova kaže jednostavno da treba stati s time. Ne može se ovako pojavljivati na način da svako malo upravo onaj sustav koji bi trebao štititi provedbu zakona da on bude najslabija karika u provedbi zakona, Ustava i na kraju najvažnije prava hrvatskih građana. Zakon kao takav ćemo podržati, ali isto tako bih rekao da ovo što je kolega Grbin naveo možda je trenutak ipak bitnije stvari da o njima raspravljamo ovdje, pa da oni koji nas prate da vide da to utječe dnevno na život u kome sada žive. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče Paninić. Sljedeća rasprava je uvaženi zastupnik Tomislav Saucha u ime Kluba zastupnika HNS-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre. Ja se pridružujem sa razmišljanjima svojih kolega da se ovdje radi o jednom načelu kvalitetnim zakonom i promjenama koje su nužne obzirom na obaveze koje smo preuzeli pristupajući EU i cijelo vrijeme dok sam čitao ovaj zakon sam se ustvari razmišljao kao što je rekao bio je kolega Grbin da eventualno jednu stvar o kojoj bi morali možda razgovarati, razmišljati da li je ovo baš ovaj trenutak najbolji trenutak. Naime, osim ovih argumenata koje je iznio kolega Grbin, ono što bi htio istaknuti da i naši odvjetnici sigurno u ovom trenutku više neće biti u poziciji u kojoj su bili do unazad mjesec dana. Mislim na kraju krajeva koliko god da to može stajat jedan aspekt odvjetničkog poziva o kojem se ne razmišlja, ali oni su poduzetnici, oni su u realnom sektoru, oni privređuju i sasvim sigurno da će njima određena razina prihoda pasti i da sasvim sigurno će oni isto tako biti pogođeni svim ovim nedaćama koje su nam se sada desile i eventualnoj gospodarskoj krizi, recesiji koja nam može doć. Nekoliko njih mi se obratilo i zapitalo se da li je ovo vaš pravi trenutak da mi dodatno liberaliziramo tržište odvjetničkih usluga u RH. ja sam svjestan da mi imamo obaveze kao članica EU i to je uredu, no međutim ove okolnosti u kojima se mi nalazimo su sve samo ne uobičajene, one su s jedne strane svjetske, globalne, europske, ali nama su se desile još neke tragedije u ovih zadnjih nekoliko dana koje su stvarno na razini znanstvene fantastike, ali su nam se desile i stavlja nas ipak u jedan dosta teži položaj nego ostale članice EU koje su jednako tako pogođene i virusom tj. pandemijom i sutra eventualno krizom. Dakle, mislim da nam je svima u interesu da svaki naš gospodarski subjekt da mu se u ovom trenutku pomogne, a ne da ga se vodi u situaciju da će danas sutra, tj. kad ovaj zakon stupi na snagu imati još dodatnu konkurenciju. Mislim da nije realno za očekivat da će sada odvjetnički uredi pogotovo u ovoj situaciji hrvatski, ne znam, nahrliti u Austriju u Beč otvarati tamo svoje podružnice i da će tamo uzimati kruh austrijskim odvjetnicima nego da će biti obrnuto. Ja u ovim stavcima koje se tiču pružanja usluga savjetovanja tu se u principu ništa ne mijenja koliko sam bio vidio, ali tamo gdje se mijenja i gdje mislim da ja osobno nisam shvatio zašto je to tako, vjerojatno ćete vi to u završnoj riječi još dodatno pojasniti, nije mi jasno zašto se ustvari izbacuje jedan standard koji je do sada vrijedio za strane odvjetnike, a to je da prilikom prije upisa u registar stranih odvjetnika, dakle prije nego što počnu obnašati odvjetničku dužnost u svim pravima i obvezama tj. mogućnostima, da prije toga moraju napraviti nešto što svi odvjetnici u RH moraju napraviti, a to je polaganje pravosudnog ispita. Sad, pravosudni ispit ja ga osobno položio nisam, puno ljudi oko mene ga je položilo, svi znamo koliko je to jedan ozbiljan ispit, ali on sam po sebi predstavlja, nije tu samo zato da bi se nekoga natjeralo ne znam tri mjeseca doma sjedi i da se kak se kaže oznoji i da položi taj ispit nego je to tu zato da bi Hrvatska država mogla reći ok, ti si položio pravosudni ispit po posebnom zakonu, mi garantiramo da si ti sada kompetentan zastupati prava ljudi, znači građana RH pred tijelima, znači pred sudovima. I sad dodajemo mogućnost, znači eksplicitno kažemo da ti odvjetnici sada, novi, ti strani odvjetnici koji se upišu u knjigu stranih odvjetnika imaju pravo zastupati predmete pred sudovima u RH, a s druge strane smo ukinuli obavezu polaganja pravosudnog ispita. I ostala je samo obveza, što je bilo i prije polaganja tog ispita o znanju i poznavanju pravnog sustava RH, samo što će sad program za to osmisliti i provoditi Odvjetnička komora, a ne, pretpostavljam da je to prije radilo Ministarstvo pravosuđa. Sad, ne znam, ja pretpostavljam da će Odvjetnička komora itekako gledati da zaštiti interese svojih članova, ali opet, do sada je zakonski standard bio puno puno krući. Sada tu, do sada nije bilo mogućnosti da se taj standard eventualno nečijom odlukom smanji. Dakle, kako netko iz Hrvatske, tako i netko tko dođe, recimo iz Austrije. I ja mislim da ne bi bilo loše da zadržimo samo tu jednu definiciju. Dakle, da će se polagati kao što je sada, do sada bilo definirano sukladno programu koji važi za polaganje pravosudnog ispita po posebnom zakonu. Dakle, da to bude jedan standard ispod kojeg se nikako ne može ići. Ja sam svjestan da sad neće doći vjerojatno do sad nekakvog ne znam, ogromnog priljeva stranih odvjetnika, recimo iz Austrije ili Njemačke, na kraju krajeva postoji jezična barijera. Ali opet, mislim da taj, kažem, taj standard nije samo zaštita odvjetništva kao, da tako kažem, ne znam, nekakvog biznisa, nego se standard, zaštita standarda, onog što ti garantira pravosudni ispit. Inače, u suprotnome, nema potrebe, ljudi završavaju 5 godina pravni fakultet, idemo 2 i pol godine ili koliko praksa, vježbovanje kod nekakvog odvjetnika, idemo onda ukinuti i za Hrvate pravosudni ispit pa idemo uvesti, ne znam, stručni ispit, poznavanje pravnog sustava RH. To nije dobro. Znači to nije dobro, to je jedan korak nazad. I ono što sam primijetio, također, da se sada odvjetnici stranci koji će se upisivati u te knjige odvjetnika, da su im se malo liberaliziralo, tj. malo se isto, smanjili su se zahtjevi oko toga koliko stari moraju biti dokumenti kojim oni dokazuju da su zaista u svojim matičnim državama, znači da su upisani u knjige, itd. Do sada je bilo da ti dokumenti nisu smjeli biti stariji od 3 mjeseca, sad se to ukida. Ja mislim da je 3 mjeseca razumno i da tko god se želi baviti takvom djelatnošću, neka odu u svoje matične zemlje, neka se izvadi te papire, to ne bi smjelo biti nikome problem. Ili, vjerujem da to kod njih je, ili mislim, već i kod nas se te stvari rade klikom miša, tako da ne vidim zašto bi to se moralo micati. Dakle, to su nekakve temeljne, hajmo tako reći, zamjerke. One nisu velike, mislim da su one razumne i ako bi se tu, znači ja, u ime kluba ja mogu reći da će Klub HNS-a glasati za ovaj zakon, ali evo, ja apeliram da se možda pokušaju te, znači te, te, ti detalji ispraviti, mislim da će zakon učiniti još boljim, da nikome neće, da nitko sad ne može reći, recimo, ne znam da se s time stavlja strane odvjetnike u nepovoljniji položaj i da se time krši liberalizacija. Ne znam osobno, ali vjerujem da, ako bi ne znam, netko od nas tko je odvjetnik, tj. ja nisam, ja sam samo dipl. pravnik, ali netko tko je odvjetnik htio otići u Njemačku, da bi morao položiti pravosudni ispit u Njemačkoj. Sumnjam iskreno, da bi samo morao doći i položiti ispit o poznavanju pravnog sustava Austrije. Tako da, pardon, Njemačke, tako da evo, ja bih lijepo molio ako se o tome može barem razmisliti i u principu, to bi bilo to. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Sauchi. Sljedeći za raspravu je uvažena zastupnica Dragana Jeckov, Klub zastupnika SDSS-a.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče HS-a. G. ministre, kolegice i kolege. Pored izraza poštovani smatram potpuno primjerenim svima ovdje u sabornici poželjeti dobro zdravlje, jednako tako i svima koji nas prate. To je danas dakle, u ovim okolnostima zaista potpuno primjereno i potpuno u redu. Kao što smo imali prilike čuti, Ustavom RH, odvjetništvo je definirano kao samostalna i neovisna služba koja osigurava pružanje pravne pomoći fizičkim i pravnim osobama u ostvarivanju i zaštiti njihovih prava i pravnih interesa. Kao takvo, potpada pod regulirana slobodna zanimanja, što je regulirano posebnim propisima. Uloga odvjetništva razlikuje se od države do države, no neovisno o tome, poslove koje obavljaju odvjetnici uglavnom su isti u svim državama. To su najčešće poslovi koji se odnose na pružanje raznih oblika pravne pomoći, osobito davanje pravnih savjeta, sastavljanje isprava ugovora, oporuka, izjava, tužbi, žalbi, prijedloga, zahtjeva, izvanrednih pravnih lijekova i drugih podnesaka, i naravno, zastupanje stranaka. Odvjetnik odvjetničku djelatnost može obavljati samostalno i u zajedničkom odvjetničkom uredu ili u odvjetničkom društvu koje osnivaju najmanje 2 odvjetnika, i to kao javno trgovačko društvo ili kao društvo s ograničenom odgovornošću. Odvjetnik ne smije obavljati djelatnost koje su nespojive sa ugledom i neovisnošću odvjetnika. Osnovni Zakon o odvjetništvu u RH donesen je '94. godine i prošlo je 25 godina otkada je stupio na snagu. Upravo taj zakon je definirao odvjetništvo kao neovisnu i samostalnu službu, kao što sam rekla, koja se bavi pružanjem pravne pomoći fizičkim i pravnim osobama u ostvarivanju i zaštiti njihovih prava i pravnih interesa. Nakon ulaska RH u EU-u, za hrvatsko stanovništvo otvorilo se europsko tržište rada, čime se omogućava lakše zapošljavanje državljana RH u drugim državama članicama. S druge strane, državljanima drugih država članica EU-e, otvoren je pristup hrvatskom tržištu rada. S tim u vezi, važna je Direktiva 2005/36 EZ Europskog parlamenta o priznavanju stručnih kvalifikacija. Navedenom se direktivom jamči osobama koje su stekle stručne kvalifikacije u jednoj od država članica pristup istoj profesiji i ista prava prilikom obavljanja te profesije u drugoj državi članici kao i državljanima te države članice. Kako bi se navedena direktiva implementirala u nacionalno zakonodavstvo donesen je Zakon o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija. Važeći Zakon o odvjetništvu potrebno je izmijeniti radi omogućavanja lakšeg obavljanja odvjetništva hrvatskim odvjetnicima u RH i u državama članicama EU, te omogućiti odvjetnicima iz država članica EU lakše obavljanje odvjetništva u RH. Predloženim izmjenama stvorena je prilika da se postojeće odredbe izmjene ili poboljšaju zbog potrebe daljnjeg usklađivanja ovog zakona sa Europskom pravnom stečevinom. U cilju učinkovitog ostvarivanja slobode pružanja odvjetničkih usluga, te omogućavanja lakšeg obavljanja odvjetništva u RH za odvjetnike iz država članica EU, te hrvatskim odvjetnicima u RH i u državama članicama EU predlaže se unutar RH, dakle osnivanje podružnica i koje omogućavaju pružanje pravnih usluga koje uključuju i usluge savjetovanja o pravu RH. Predloženim izmjenama stranim se odvjetnicima u skladu sa lanjskim planom liberalizacije tržišta omogućuje pružanje pravnih usluga koje uključuju savjetovanje o pravu RH nevezano za pravni sustav iz kojeg dolazi. Odvjetnik iz države članice EU upisuje se u imenik stranih odvjetnika koji u RH mogu obavljati odvjetničku službu pod nazivom „odvjetnik“, a s pravima i dužnostima u obavljanju odvjetničke službe koje ispunjavaju uvjete iz čl. 48. st. 1. ovog zakona i naravno ako položi ispit iz poznavanja pravnog poretka RH. U HOK-u daje se ovlaštenje sa svojim aktima, da svojim aktima preciznije regulira program i način provedbe ovog ispita. Program i način provedbe ispita iz poznavanja pravnog poretka RH za svakog podnositelja zahtjeva za upis u imenik utvrđuje komora uzimajući u obzir razlike u osposobljavanju odvjetnika iz država članica u odnosu na odvjetnike iz RH. O upisu u imenike HOK-a samostalno odlučuje komora, te u svakom slučaju postavljenog zahtjeva mora samostalno procijeniti postojanje standarda poznavanja pravnog poretka dovoljnog za obavljanje odvjetništva. Iz tog je razloga i utvrđenje programa i načina provedbe ovog ispita povjereno HOK-u koji na temelju Zakona o reguliranju profesijama i priznanju inozemnih stručnih kvalifikacija. Prijedlogom zakona predviđa se način obavljanja odvjetništva propisivanjem da odvjetnik može zasnovati radni odnos i kod odvjetnika koji samostalno obavlja odvjetničku djelatnost i u odvjetničkom društvu i kod odvjetnika koji odvjetničku službu obavljaju u zajedničkom odvjetničkom uredu. Dakle, ukidaju se ograničenja i mogućnosti osnivanja samo jednog ureda i uvodi se mogućnost zasnivanja radnog odnosa jednog odvjetnika sa drugim koji samostalno obavlja odvjetničku djelatnost kao poslodavcem, te zajedničkim odvjetničkim uredom. Smatram pozitivnim što se prijedlogom predviđa i smanjivanje zahtjeva prilikom upisa u imenik stranih odvjetnika, te pojednostavljenje procedure upisa u imenik stranih odvjetnika. Pozitivno je to da se pojednostavljuje procedura provjere njihovih znanja odnosno preciznije se uređuje način provjere znanja o hrvatskom pravu. Predviđena je mogućnost da odvjetnici mogu imati i više ureda, ali jedan ured će biti sjedište. Pojednostavljuje se procedura zatvaranja odvjetničkog ureda, ukidaju se ograničenja prestanka obavljanja dužnosti za odvjetnike koji više od 6. mjeseci bez opravdanog razloga ne obavljaju odvjetničku, odvjetničku djelatnost. Smatramo pozitivnim uvođenje mogućnosti uporabe elektroničkog potpisa u poslovanju, te elektroničkoj komunikaciji, a u skladu sa procesnim propisima. Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovaj prijedlog u prvom čitanju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Jeckov. Slijedeća rasprava je uvaženi zastupnik Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi ministre. Evo govorimo o zakonu koji ste dali o izmjenama ovog Zakona o odvjetništvu. Smatram da su kolege rekle što imaju reći po pitanju liberalizacije i po pitanju stranih odvjetnika. Međutim, aktualna je situacija da danas moramo malo progovoriti od onome i postaviti vama nekoliko pitanje, a dat vam i na razmišljanje možda u određene mjere kada je ovo situacija u ovome trenutku u biti ograničena prema našim sugrađanima tj. državljanima RH. Ili kao što je kazano u onome trenutku da sada jednostavno naši ljudi u određenim općinama, lokalnim samoupravama nemaju mogućnosti da nemaju svog odvjetnika, pravnog zastupnika, a da određeni rokovi idu i da se u tim rokovima moraju ili žaliti ili se moraju na neki način izvršiti ono što im pravna procedura ovaj nalaže. Međutim, sad su brojna ograničenja, kao što je rečeno od mogućih izolacija određenih i samoizolacija određenih odvjetnika, sudova i problema koje imaju lokalne samouprave jel danas imamo ograničenja da stvarno primjera određene lokalne samouprave su, nemaju odvjetnika manje općina, to su doslovno sela koja su spojena i nemaju, jednostavno ne mogu doć do odvjetnika, svoga zastupnika pravnog i u ovome trenutku trebalo bi te mjere donijet tj. produžiti te rokove il naći nekakav model, pravni model koji bi tribali vi usuglasiti u Vladi i s tim mjerama izaći jer u ovome trenutku građani svi neće imati tu mogućnost da se u zakonskim rokovima žale ili sve naprave šta je potrebno u ovoj, što je potrebno u određenim postupcima koji se vode. Naravno da bi trebalo ovdje razmišljati i o ovršnim postupcima, o moratoriju na ovrhe, da bi se trebalo razmišljati jer jednostavno ljudi neće moći, neće imati apsolutno primanja i brojni građani zovu da su jednostavno njihove plaće, ovrhe koje su u procesima, da će biti ovaj problem im preživjeti jel jedan im član koji je radio, drugi je pod ovrhom, jednostavno ako i taj se ovrši jednostavno neće moći plaćati obaveze ako ovaj izgubi svoje radno mjesto, a znamo da će ljudi nažalost izgubiti radna mjesta, da bi trebalo znači skladno sa ovom situacijom zaštiti naše građane da ovaj period kada je, evo mi smo kao oporba prihvatili vaših 63 mjere ove Vlade RH premda nismo bili zadovoljni sa tim mjerama, davali smo i amandmane po pitanju i ne ovaj da se u biti ukinu sve obaveze primjera poduzetnicima, primjera tako i u ovome slučaju, ne da se napravi znači odgoda. Međutim, smatram da u ovome trenutku treba zaista jedan široki ovaj pravni, ljudi nemaju povjerenja prije svega u pravosuđe. I u ovome trenutku kada ne mogu imati ni svoje pravne zastupnike, brojni ne rade, nemaju novac za to uopće da komuniciraju sa odvjetnicima, pa čak i fizički ne mogu pristupiti odvjetnicima, a i odvjetnici su u biti u ovome trenutku ljudi koji su također moguće da će biti ili zaraženi ili na neki način izolirani u ovome trenutku od bilo kakvog djelovanja, a tako i cijeli sudovi moguće da će biti na taj način ovaj, da će na taj način biti izolirani da neće jednostavno raditi. I sad je pitanje što sad poduzeti? Da li imate nekakav način, jer rokovi, ako je 15 dana rok žalbe, ako je 30 dana rok ne znam nekog postupka, što se onda poduzima? Jeste li te mjere, ja bi volio da ovde nama kažete jel to je vrlo bitno u ovome trenutku da naši građani, jel to očekuju čut. Evo, mi smo svi saborski zastupnici, ne znam je li bilo tko od nas da nije dobio nekakav sličan poziv …/nerazumljivo/… pa na 10-tine poziva vid ćete evo mailove na sve klubove saborskih zastupnika došlo ih je na 10-tine, ako ne i na 100-tine gdje ljudi baš upozoravaju na ove trenutno životne probleme o kojima mi moramo dati određene mjere. Jel kako vrijeme iđe te 63 mjere očito nisu dovoljne i te mjere treba jednostavno usklađivati na način kako se to događa na terenu. Jučer sam ovdje recimo to je, sada stožer i prihvatio, šta je dobro, tj. djelomično prihvatio tako da se i s ove govornice mogu poslati poruke da u ovome trenutku moramo zaštititi hrvatske građane, pravno u ovome slučaju. Jučer sam govorio ovde da se pod hitno otvore tržnice, a evo već je nekakve tržnice jel naši će poljoprivredni proizvođači doslovno morati prolijevati mlijeko i bacati voće, bacati jagode, sve što nam dolazi na rod, pa evo tako i vas sad pozivam da određene mjere koje su potrebne odmah donesete ili hitno donesete jel naši su ljudi ne samo što su zdravstveno ugroženi oni su ugroženi sada i egzistencijalno, većinom i u tom bojazi za egzistencijom moramo te mjere njima poslati i poruke, a ja mislim da ćete vi o pitanju kao što sam rekao o moratoriju ili ne znam čemu po pitanju postupaka žalbenih rokova, po moratoriju, po pitanju ovrha, ovršnih postupka nekakav plan da iznesete ovdje. Bilo bi dobro da vi kao ministar pravosuđa to pošaljete, te poruke odavde i da kažete na čemu radite i to je prije svega i zbog sigurnosti građana koji su sada u izolaciji. Svi pozivamo ostanite doma, a u biti njima rokovi idu, njima rokovi idu il ovršni ili bilo koji drugi. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Miru Bulju. Slijedeća je uvažena zastupnica Marija Jelkovac, Klub zastupnika HDZ-a.
Dobar dan poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege, sve vas srdačno pozdravljam, a posebno bih iskoristila prigodu i pozdravila sve od nacionalnog stožera pa do naših lokalnih stožera koji zaista predano rade kako bi osigurali što bolje stanje svih i zaštitu svih nas u državi, a isto tako sve naše sugrađane i one koji vrijedno rade, a i ove koji nas prate iz svojih domova, ostanimo svi koji ne moramo nikuda doma jer to je u interesu zaštite svih nas. Evo iako smo imali prigodu čuti ovdje od nekih kolega da možda nije vrijeme za ovakve prijedloga zakona, pa nekako ja bih bila možda čak suprotnog stava. Mislim da i u ovom vremenu moramo pokušati održati nekakvo redovno stanje, barem u onolikoj mjeri koliko je to moguće, pa u ovim intervalima između donošenja onih hitnih zakona koji su bitni zaista i interventni za djelovanje i smirivanje situacije koja je trenutna, isto tako u tim intervalima između donošenja takvih zakona mislim da moramo raditi i raspravljati i one prijedloge zakona koji se tiču nekakvog redovnog i normalnog života. Jedan od takvih prijedloga je i ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu. Kao što je već bilo rečeno sam Zakon o odvjetništvu je vrlo važan jer regulira djelovanje odvjetništva kao neovisne samostalne službe koja prije svega štiti prava i pravne interese svih fizičkih i pravnih osobe u RH. Ovim izmjenama i dopunama zakona pristupilo se prije svega radi usklađivanja sa direktivama Vijeća Europskog parlamenta, a isto i radi provedbe mjera prvog akcijskog plana za liberalizaciju tržišta usluga prihvaćenih zaključkom Vlade, tako da je vrlo važno da ovaj zakon koji na neki način promiče i uređuje neke nove okolnosti obnašanja ove odvjetničke službe u RH koje će biti u nekim stvarima iskorak u odnosu na sadašnju regulaciju zaista danas raspravimo i kada to bude moguće donesemo. Što se tiče ovog prijedloga, on je važan zato što omogućava i našim odvjetnicima u RH, a isto tako i izvan RH u zemljama EU lakše obavljanje odvjetništva, ali isto tako i odvjetnicima iz drugih zemalja EU, isto tako lakše omogućuje obavljanje odvjetništvo u RH. Ono što je već bilo rečeno, a to su novine koje uvodi ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona to je prije svega da će ti odvjetnici drugih država članica EU unutar podružnica u RH moći pružati pravne usluge koje uključuju uslugu savjetovanja o pravu u RH. Nadalje, ukida se ograničavanje samo jedno ureda i uvodi se mogućnost da odvjetnik zasnuje radni odnos i sa odvjetnikom, drugim odvjetnikom koji samostalno obavlja odvjetničku djelatnost, ali isto tako i sa zajedničkim odvjetničkim uredom. Ukidaju se i prekomjerni zahtjevi prilikom upisa u imenik stranih odvjetnika te se ukida ograničenje prestanka obavljanja odvjetništva za odvjetnike koji više od 6 mjeseci bez opravdanog razloga ne obavljaju odvjetništvo. Također se uređuje način provjere znanja o hrvatskom pravu za strane odvjetnike, a program po kojem će se to polagati utvrđuje komora. Uvodi se mogućnost uporabe elektroničkog potpisa u poslovanju odvjetnika što je vrlo značajno i mislim da i na taj način će se pridonijeti efikasnijem obavljanju odvjetničke djelatnosti Što se tiče samog ovog prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona i njegove realizacije, on ne zahtjeva dodatna sredstva u proračunu RH, a budući će ove izmjene i dopune zaista u određenom segmentu pridonijeti boljem i efikasnije obavljanju odvjetničke djelatnosti i odvjetnika u RH, a i stranih odvjetnika u RH klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Mariji Jelkovac. Sljedeća rasprava je uvažene zastupnice Vesne Pusić u ime Kluba zastupnika GLAS-a.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Mi u klubu GLAS-a samo da kažem par riječi o tome, također mišljenja da je u ovim zaista teškim okolnostima potrebno kombinirati interventne zakone, interventne mjere sa koliko je to moguće normalnim životom i redovnim poslom. Ja sam to već rekla ovdje u srijedu kada smo raspravljali o Zakonu o zatvorima. Naravno da sve interventne mjere, interventni zakoni trebaju imati prednost, ali ne treba u onoj mjeri u kojoj je to moguće kreirati atmosferu panike. Treba koliko je to moguće doprinijeti tome i da se život odvija u onim dimenzijama gdje je moguće normalno. Međutim, čuli smo jučer u medijima da je Vlada donijela cijeli niz interventnih zakona ili prijedloga zakona i ja sam očekivala da ćemo danas kad, naravno prijedloga zakona, i očekivala sam danas kada smo proširivali ili dodavali nove točke na dnevni red da ćemo dobiti te točke o kojima je Vlada jučer raspravljala, međutim nema ih. I to moram reći da me brine, dal to znači da se one odgađaju, dal to znači da su te interventne mjere nešto što prolazi bez Sabora i bez uvida Sabora i bez saborske rasprave? Dakle, ta podrška normalnosti ne ide tako daleko da odustajemo od saborskog uvida u interventne mjere. Te mjere ako ih je Vlada ili prijedloge tih mjera ako ih Vlada jučer raspravila i o njima nešto odlučila na svojoj sjednici, apsolutno trebaju doći na sjednicu Sabora i ovdje ih očekujemo i očekujemo da ćemo s njima također proširiti naš dnevni red. Sada što se ovih izmjena i dopuna tiče, to je po onom što se da vidjeti usklađivanje pravila za odvjetnike sa činjenicom hrvatskog članstva u EU i sa direktivama EU. Jedna stvar koja se dodatno uvodi koja je svakako doprinosi, ajmo reći smanjivanju trajanja procedure je mogućnost korištenja ovlaštenog elektroničkog potpisa umjesto famoznog potpisa i ispečatiranih dokumenata, to je svakako dobro jer nama se često događa da koristimo s jedne strane elektroničke komunikacije, a onda fizički se nosi komad papira od kompjutera do kompjutera od sobe do sobe, to recimo zdravstveni sustav je po tome poznat, a mislim i pravosudni, tako da ovakve inovacije su svakako dobre. Liberalizira se tržište odvjetničkih usluga, dakle kao što su sve kolegice i kolege koje su prije mene govorili i rekli hrvatski odvjetnici lakše će moći u drugim članicama EU i obrnuto. Više nema ograničenja na samo jedan ured. Strani odvjetnici mogu pružati savjete i o pravu RH. Definira se na ovaj novi način provjera znanja. Bilo mi je, moram reći, zanimljivo čuti primjedbe koje je kolega Saucha iznio vezano na pravosudni ispit i budući da ne znam, pitam ministra, moja pretpostavka je da je činjenica da je to ovako regulirano, proizlazi iz reciprociteta. Dakle da mi reguliramo to tako za strane odvjetnike, kao što je za naše odvjetnike to regulirano u drugim državama članicama i da je, da su zato na ovaj način definirani kriteriji. Ali, nisam sigurna pa zato pitam. U ovim zakonom se i ukida klauzula o automatskom prestanku obavljanja odvjetništva za one koji ne rade više od 6 mjeseci bez formalno opravdanog razloga. Jedna tema koja nije tema ovog zakona, ali kad već govorimo o odvjetništvu i kad već govorimo o liberalizaciji tržišta odvjetničkih usluga i kad već govorimo o mogućnosti da odvjetnici iz drugih država članica rade u RH i zastupaju klijente na sudovima i u pravnim postupcima, pitam što je sa jednom temom o kojoj smo mi iz GLAS-a često govorili i koja je jako zapuštena, a u ovim uvjetima, ako išta, bit će samo sve važnija, pa i sve tragičnija, a to je pitanje besplatne pravne pomoći. Kad mijenjamo zakone o odvjetništvu, možda ne bi bilo loše razmisliti da se kao neki uvjet, kao neki sastavni dio posla svakog odvjetničkog ureda, odredi i obveza barem jednog malog segmenta besplatne pravne pomoći jer u ovim uvjetima u kojima su, da ne ponavljam sve što su kolege govorili, će ljudima biti samo još teže, dostupnost samo još teža i zbog ograničenja kretanja, ali i zbog svih posljedica kad prođe ova kriza i kad više nećemo imati ove interventne mjere što se samog koronavirusa tiče, kad se ljudi suoče sa ekonomskim posljedica, sa, s druge strane posljedicama, ne zna, destrukcije kuća, domova, do koje je došlo zbog potresa u Zagrebu, takva interventna mjera bi u ovom trenutku bila zaista dobrodošla, a ako, odvjetnička profesija je sigurno jedna profesija koja ne pati od siromaštva. Prema tome, tu bi se moglo, možda bi baš ovo razdoblje bilo pravo razdoblje da se uvede i neka vrsta obveze minimalnog sudjelovanja u pružanju besplatne pravne pomoći za odvjetničku profesiju. Evo, Klub GLAS-a će podržati ove izmjene i dopune, ali bi sugerirali prvo da nam Vlada pošalje na našu raspravu ono o čemu su interventno jučer raspravljali i drugo, da se razmisli o ovoj mogućnosti besplatne pravne pomoći kao neke malo čvršće obveze za sve koji imaju licencu. Hvala.
Hvala lijepo zastupnici Pusić. Mi smo zaključili raspravu klubova. Idemo na pojedinačnu raspravu. Prvi je za pojedinačnu raspravu uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo kolegice i kolege zastupnici. G. potpredsjedniče, svi koji nas pratite u izravnom prijenosu. Prvo da se kratko referiram za ovo što je kolegica Pusić rekla na početku. Bilo bi dobro da što prije raspravljamo određene zakone koji bi pomogli konkretno građanima i gospodarstvu u HS-u. jučerašnja sjednica Vlade nije donijela neke značajnije prijedloge po tom pitanju, raspravljalo se isključivo o tome da se odgode izbori u jedinicama neke lokalne samouprave. Razgovaralo se o povratu naših vojnika, tako da nažalost još uvijek nemamo konkretnih prijedloga i konkretnih zakonskih rješenja koji bi trebali doći u HS na raspravu i samo bih upozorio sve nas ovdje, a hrvatsku Vladu pogotovo, tu je jedan od ministara i dao informaciju hrvatskim građanima, da je njemački parlament prije 2 dana usvojio paket mjera da većina parlamenata u EU to radi, vrijedan 750 milijardi eura i kada bi se uzeo ekvivalent snage hrvatskog gospodarstva u odnosu na njemačko, to bi značilo 12 milijardi eura pomoći gospodarstvu i građanima u RH, a za to trebamo kao što znamo i cijeli niz paketa zakona promijeniti i usvojiti novi proračun kako bi mogli ta sredstva alocirati i isplaćivati i ja mislim da Hrvatska ne bi trebala samo čekati što će dobiti kao pomoć iz EU, mada, dobar je signal da u sklopu pomoći ćemo ostvariti 1,1 milijardu eura pomoći za saniranje svih šteta koje nastaju u RH, ali moramo biti malo i proaktivniji, zato će Klub zastupnika SDP-a u proceduru uputiti danas vjerojatno čitav niz zakona koje očekujemo da će Vlada razmotriti ili dati neka svoja rješenja sljedeći tjedan koje će pomoći hrvatskim tvrtkama i građanima da ovu krizu bolje podnesu i na neki način da svi skupa zajedno podijelimo teret krize i nakon što kriza krene počnemo normalno ponovno obnavljati i gospodarstvo i normalni, normalni život u RH. Što se tiče konkretnog ovog Zakona o odvjetništvu ja ću ga apsolutno podržati. Mislim da način usklađivanja funkcioniranja profesije i odvjetničke u RH i u EU moramo, moramo uskladiti i na neki način i liberalizirati, omogućiti ljudima da, da obavljaju tu djelatnost u skladu sa standardima koji vrijede u EU. A ono šta bi podsjetio na jednu raspravu od proteklog tjedna da se u ovim okolnostima mnogi postupci u RH ne mogu odvijati na normalan način. Kada govorimo o odvjetništvu moramo biti svjesni da su mnogi od odvjetnika u izolaciji, da su mnogi od neki od odvjetnika i zaraženi, da je vrlo teško obavljati sudsku praksu, tu treba vidjeti ministar odnosno predsjednik Vrhovnog suda i sudbena vlast u RH kako to definirati i regulirati u vrijeme krize jer mnogi od naših građana ne mogu ostvariti ni najosnovnija prava koja bi trebali imati vezano uz svoje određene postupke ili uz procese koji, koji se vode ne samo protiv njih nego i u građanskim sporovima i mislim da tu treba voditi računa o tome. Nažalost, nismo ni tu vidjeli još do danas neki konkretan prijedlog koji bi poslao poruku građanima da će njihova prava biti zaštićena i da će oni u posebnim uvjetima moći ostvariti svoja prava na način da im se ona ne umanje. Jer naravno da ne mogu, ne mogu, ne mogu zaštititi svoja prava u vrijeme ove krize ukoliko ne mogu normalno funkcionirati i ukoliko odvjetnički uredi ne mogu normalno funkcionirati, ukoliko sudstvo normalno ne funkcionira i svi oni rokovi koji su obvezujući za hrvatske građane se vrlo teško mogu ispunjavati. To je prijedlog možda ministru pravosuđa da razmisli na slijedećim sjednicama Vlade kako bi dao određene sugestije i prijedloge kako da u ovom trenutku reguliramo te probleme koje vrlo vjerojatno jako puno naših građana ima s obzirom da sudstvo u RH ne funkcionira baš na najbolji mogući način, da imamo jako puno sporova i da to jako puno i jako dugo traje u hrvatskim sudovima. Mislim da je to jedan od problema o kojima bi ovdje trebali voditi računa. Ali ovaj zakon apsolutno podržavam i na neki način još jednom šaljem zahtjev hrvatskoj Vladi da što prije krene sa konkretnim zakonima koji će pomoći hrvatskom gospodarstvu i hrvatskim građanima da se sa ovom krizom [[Upadica: Zahvaljujem]] i nakon ove krize [[Upadica: Vrijeme]] što uspješnije oporavi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava je uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Njega nema, gubi pravo na raspravu. Slijedeća rasprava je uvaženi zastupnik Marko Šimić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici, uvaženi ministre g. Bošnjaković. Kolegice i kolege, pred nama je danas Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu koji je aktom od 19. ožujka 2020.g. stigao u HS na raspravu. Čuli smo danas od ranijih, dakle izlagatelja i u ime klubova i u pojedinačnim raspravama i o svrsi ovoga zakona koja je usklađivanje s Europskom pravnom stečevinom, te implementacijom odredbi direktiva u hrvatsko zakonodavstvo. Čuli smo i o definiciji i o tome da je Ustavom RH odvjetništvo definirano kao samostalna i neovisna djelatnost koju obavljaju odvjetnici, te kao takva pripada i reguliranim slobodnim zanimanjima. Poslovi koje odvjetnici obavljaju u zemljama članicama EU slični su kao i u poslovima koje obavljaju hrvatski odvjetnici u RH. Nabrojat ću samo neke od njih, a to su davanje pravnih savjeta, sastavljanje podnesaka za sud, sastavljanje drugih isprava za korištenje u pravnom prometu, zastupanje stranke pred sudom, te drugi poslovi pružanja pravne pomoći. Cilj je ovih, cilj ovih implementacija zapravo je liberalizacija tržišta i omogućavanje stranim odvjetnicama iz zemalja članica EU da svoj posao odvjetništva, posao za koji su stekli diplomu, obrazovanje i kvalifikaciju obavljaju i u RH po zakonima RH, isto kako to rade u svojim zemljama koje su članice EU. Ovdje smo danas nabrojali i spomenuli 4 glavna akta, pa ću ih ja nabrojati i kratko samo reći o čemu se ovdje radi. Direktiva 5/98 Europske zajednice koja omogućuje, dakle pravo trajnog obavljanja odvjetničke djelatnosti kao samostalne ili nesamostalne djelatnosti u državi članici različito je od one u kojoj je stečena kvalifikacija za obavljanje odvjetništva. Kolege su ranije rekle da je tom direktivom propisani, dakle nekakvi uvjeti. Ja neću ponovo ulaziti u pojedinačnoj raspravi ovaj u detalje. Spomenut ću još i Direktivu 25/2013 EU koja govori o pravu poslovnog nastana i slobodi pružanja usluga. Tu su još bitne i Direktiva 123/2006 i Direktiva 249/77 cilj kojih je olakšati učinkovito ostvarivanje slobode pružanja odvjetničkih usluga i drugih usluga na području zemalja članica EU. Zapravo što sam ja htio u svojoj pojedinačnoj raspravi ovdje napomenuti? Čuo sam od mnogih prethodnika koji su raspravljali nekoliko stvari o kojima bih i sam želio progovorit ovdje pred vama, a to da li je ova tema zapravo tema u kojoj smo pogodili vrijeme rasprave? Pa ja mislim da je, da svakako je iz razloga što u ovim teškim vremenima za RH moramo pokazati državljanima, narodu da, državljanima RH, ljudima koji žive na području RH da postoje teme oko kojih se možemo složit, koje su sigurno teme koje su za dobrobit stanovnika u RH i koje su od interesa za hrvatski narod i da smo tu zbog njih i da radimo, dakle zbog njih. Ovom temom zapravo progovaramo o nečem što je aktualno danas, ali će sigurno biti aktualnije kad se pokrene gospodarstvo, kad se pokrenu gospodarski tokovi, kada opet naše gospodarstvo prodiše i nekakav život, tako da pod ovom temom pokazujemo i optimizam da dolaze neka bolja vremena. Bitno je naglasiti da odvjetnici koji će se registrirati u RH i već imamo registriranih 2018. godine pokazuje nam statistika da imamo 13 odvjetnika koji su upisani u registar stranih odvjetnika, imamo 6 hrvatskih odvjetnika koji rade u zemljama članicama EU. Važno je napomenuti ljudima da zapravo toga ne plaše iz razloga što su ti odvjetnici većinom specijalizirani za određene grane prava, to se radi o gospodarskom kriminalitetu, radnom pravu, nekakvom korporacijskom pravu, trgovačkom pravu i vjerujem da takvi ljudi sigurno, ova mogućnost dakle registracije stranih odvjetnika u RH sigurno će i u nekakvom pokretanju gospodarstva dati investitorima još jednu, još jednu dodatnu pravnu sigurnost u ulaganje dakle u RH, a isto tako hrvatskim radnicima i hrvatskim tvrtkama koje posluju na području zemalja članica EU dat će jednu pravnu sigurnost jer vjerujte od 2013. godine ima jako puno tvrtki i jako puno radnika koji su kao izaslani radnici i rade na području članica zemalja EU. I bitno je dakle poslati im poruku da njihovi odvjetnici mogu zastupati njihove tvrtke i radnike u RH, a isto tako hrvatskim tvrtkama i radnicima pokazati da imaju istu mogućnost i na tržištu EU [[Upadica: Vrijeme.]] Zahvaljujem, podržat ću ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem zastupniku Šimiću. Slijedeća rasprava uvaženi Nenad Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ovaj zakon je dobar, njega bi se moglo prihvatiti u prvom čitanju, možda ako ima nekakav amandmančić. Jedino je pitanje je li on baš sad bio potreban? Evo, kolegica iz HDZ-a kaže i u izvanrednim uvjetima moramo se ponašati kao da izvanrednih uvjeta nema. Pa ne moramo, ne moramo, hoće li sutra doći odvjetnici iz Njemačke i tu otvarati podružnice? Ja sam siguran da neće, prvo ne mogu doći jer su granice zatvorene. Ali da li imamo mi važnijih pitanja u pravosuđu koje bi trebali rješavati? Imamo ih i to puno. Nije riješeno pitanje odgoda, teku rokovi, od nekakvih potraživanja teku zatezne kamate, a sudovi ne mogu raditi iz objektivnih razloga ili je tamo došla zaraza ili ne može pozvati stranku jer je ona iz druge općine, znači razlozi su objektivni. A ovdje će građani imati štetu, veliku štetu. Da ne donesemo ovaj zakon oni nemaju nikakvu štetu. Njega smo mogli ostaviti za kasnije. Hrvatska odvjetnička komora, ne znam ministar da li znate, promijenila je kolektivni ugovor sa udrugom vježbenika, odvjetničkih vježbenika, smanjila im je naknade. Država će odvjetnicima dati 3.250 kuna i sad umjesto da su oni povećali državno odvjetničku naknadu svojim vježbenicima koji rade za njih oni će zapravo iskoristiti ovu situaciju. Ta odluka je donesena, izmijenjen je ugovor bez skupštine, pa to bi trebalo proglasiti ništavim, ništavim, jer evo to je primjer kako netko zloupotrebljava situaciju u svoju korist. I to uglavnom dolazi iz jednog vrlo poznatog odvjetničkog ureda koji se uglavnom bavi ovrhama. To su stvari na koje moramo upozoriti, na koje moramo paziti ministre da se ne događaju u društvu i da spriječimo, da spriječimo štetu za građane. Najavili ste paket mjera, pozdravljam i jedva ih očekujem jer se u kriznim situacijama ne možemo ponašati kao da kriznih situacija nema. Moramo na kriznu situaciju odgovoriti. Ništa protiv ovog zakona nemam, kao što nema ni Klub SDP-a, čuo sam i drugi klubovi i on će sasvim sigurno biti usvojen, dobit će podršku, ali evo ja vas ljubazno molim što prije izađete sa setom zakona da vidite sve te probleme koje ja, ja nisam pravnik ja ih ne mogu ni predvidjeti šta se sve tu može u pravosuđu dogoditi. Tri suda u Zagrebu ne rade, da li se može organizirati rad elektroničkim putem, ja sam čuo da je Trgovački sud tako opremljen da bi suci svi mogli raditi od kuće. Da li je to istina ili ne ja ne znam, ali ako je to istina onda nema razloga da ne rade, pa mnogi ljudi rade, pa nek rade i oni, ako mogu. To treba izviditi, ali to su mjere koje su nam hitne, da što prije u ovim izvanrednim uvjetima sustav dovedemo u funkciju tako da to ide na korist građana što je moguće više. Hvala lijepa.
Hvala uvaženi zastupnik Stazić. Slijedeća rasprava je završna rasprava uvaženog zastupnika Tomislava Panenića u ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih.
Ministre i na kraju ono što ću ja poručiti vama, vašim suradnicima i suradnicima u Vladi, a to je pitanje sigurnosti je trenutno najvažnije. Nije to samo sigurnost od zaraze nego i osjećaja u društvu koji se stvara i zato je i ovaj zakon na tome tragu i zato ćemo ga još jednom kažem podržat ćemo ga. Ono što je sada jako važno da u ovim trenucima krize nisu svi solidarni nego ima puno onih koji žele iskoristit ovu situaciju i bave se raznim kriminalnim djelima. Sada su brojni naši građani upravo oslonjeni na nove tehnologije, kibernetske sustave kojima pokušavaju rješavati svoje dnevne probleme, raspravlja se o novim modelima prodaje o on line prodajama, kako pristupiti našem tržištu i tu je važno da onim izmjenama zakona koje planirate u slijedećem vremenu upravo budete rigorozni prema takvim slučajevima da ne bude ono što je u jednoj krizi potreba da netko iskoristi određena informatička neznanja ili druga, a vidimo da dolazi do sve većega postotka upravo takvih djela koja se pojavljuju i bojim se da će naši građani naletiti na brojne probleme, a nemojmo dozvoliti da u krizi naš pravosudni sustav ne može odgovoriti upravo takvim problemima i to je nešto što je pred nama jer svako novo vrijeme donosi i nove kriminalce koji, na koje treba sustav odgovoriti brzo i efikasno. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Paneniću. Završno u ime predlagatelja uvaženi ministar Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem kao prvo, svima na konstruktivnoj raspravi i ono što mogu vidjeti zapravo, podrška ovom zakonu je definitivno od svih klubova i pitanje da li ga treba ili ne treba, ja potpuno razumijem sve koji su rekli da u ovom možda trenutku ima puno važnijih stvari, međutim, Sabor redovno zasjeda, mi imamo svoju proceduru, imamo svoj plan i po njemu radimo. Ali, dozvolite mi, obzirom da su svi otvorili određena pitanja vezano za trenutak danas, vezano za probleme s kojima smo suočeni da ipak kažem nekoliko rečenica i o tome. Prvo i osnovno, poruka je da pravosuđe radi i u ovako otežanim uvjetima pravosuđe radi i radi na temelju dobrog upravljanja od strane predsjednika sudova, radi na temelju i preporuka predsjednika Vrhovnog suda, a radi na temelju preporuka koje sam dao ja. Pravosuđe je jedna neovisna grana, jedno područje gdje u principu, se ne možemo miješati na nekakav način mi iz izvršne vlasti, ali, dao sam cijeli niz preporuka i ja i vidim da se po njima postupa. Prvo je bilo važno reći da trebamo raditi one hitne postupke. Kad kažem hitne postupke, to mislim postupci gdje štitimo prava maloljetnika, gdje se štitimo kao društvo od počinitelja kaznenih djela, to su oni predmeti gdje postoje elementi za pritvor. To su važne stvari i to se dešava i radi. Sve ono što možemo odgoditi, prijedlog je za odgodu i to se dešava. Jer ono što je važno između nas pojedinaca, možda u ovom trenutku i u ovom društvenom kontekstu može biti u određenom vremenskom razdoblju i odgođeno. Velika je zabrinutost izražena ovdje za rokove i mogu reći što se rokova tiče, kako sada manje odluka iz samog sustava izlazi van, manje je dakle i onih potreba da se reagira na njih u tim, tzv. prekluzivnim obvezujućim rokovima, dakle, već je obim manji. Ono što sam ovdje najavio, vrlo brzo ćemo doći sa jednim sustavnim zakonom kojim ćemo gledati da produžimo te prekluzivne rokove i jučer, prekjučer sam imao sastanak sa predstavnicima Hrvatske odvjetničke komore gdje smo to pitanje detektirali, ali postoje razne normativne zapravo, normativna ograničenja u našem sustavu, znate za onu odluku i preporuku da jednim zakonom ne ulazimo i ne mijenjamo druge zakone i tražimo tu rješenje koje će zapravo biti na Ustavnom sudu održivo. Mislim da smo ga našli i vrlo brzo ćemo doći pred vas da reguliramo produženje tih prekluzivnih rokova. Bilo je također, govora i o ovrhama. Težak je trenutak i također je jedna od preporuka bila da idemo sa odgodom ovrha koje nisu nužne. Pri tom, ne mislim na ovrhe primjerice, gdje maloljetno dijete traži da ovrhom dođe do alimentacije, ali cijeli niz ovrha može čekati neko bolje vrijeme i sukladno tim preporukama, primjerice, naše Javnobilježnička komora je donijela odluku, oni zaprimaju prijedloge za ovrhe temeljem vjerodostojne isprave kakvih u zadnjih nekoliko godina ima 700 tisuća u sustavu, međutim, sukladno preporuci, rekli su, one ne idu van. Dakle, takvih ovrha u ovom trenutku nema. Nema ni one koje rade sudovi i to je na neki način, ja mislim opravdano u ovo vrijeme. Kada se situacija normalizira, tada možemo, jasno, razgovarati o svemu tome. Bilo je riječi o elektroničkoj komunikaciji. Vi znate da upravo ova Vlada u zadnjem razdoblju jako zapravo radi na elektroničkoj komunikaciji, to je nešto što nam je dobrodošlo. I naši odvjetnici komuniciraju dakle sa sudovima elektroničkim putem i ovo o čemu ste isto govorili, jedan dio sudaca jer smo htjeli smanjiti broj tih fizičkih kontakata unutar sudova da nemamo ni stranaka, ali da jedan dio službenika i sudaca poslove radi izvana i to se upravo dešava elektroničkim putem, oni mogu raditi presude u dovršenim predmetima, i što se također, dešava. Bilo je riječi o funkcioniranje za ove, za potres koji se dogodio. Ja sam već u nedjelju ujutro obišao u Zagrebu doslovce svaku zgradu, da vidim osobno na licu mjesta kakva je situacija. Vi danas možete vidjeti već jučer su zapravo bile skele na zgradi Županijskog suda u Zagrebu koje je teško stradao i napravili smo jedan plan gdje ćemo racionalnije koristiti prostor. I unutar Županijskog suda u Zagrebu postoji dio koji će se moći koristiti, ali postoji recimo Općinski kazneni sud u Zagrebu koji zaista nije posebno stradao. 3 najteže su nam pogođene zgrade Županijski sud Zagreb, Trgovački sud Zagreb, Vrhovni sud, još bih dodao zapravo i zgradu Državnog odvjetništva u Gajevoj i sve ćemo preraspodijeliti jer imamo i neki prostor na Kennedyevom trgu od 5 tisuća kvadrata koji je uređen pa ćemo kombinirajući racionalno prostor koji imamo, omogućiti da sve ide nekakvim svojim tijekom. Bilo je riječi i o besplatnoj pravnoj pomoći. Besplatna pravna pomoć, imamo zakon koji funkcionira, ali ne samo taj Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći. Mi imamo na neki način besplatnu pravnu pomoć i u kaznenom zakonodavstvu po principu zastupanja po službenoj dužnosti, dakle oni okrivljenici koji si ne mogu osigurati odvjetnika, oni dobiju po zakonu dakle, odvjetnika, branitelja po službenoj dužnosti i te troškove snosi tada proračun. Također, odvjetnici imaju u Zakonu o odvjetništvu, imaju određenu obvezu i imaju procedure gdje i oni zastupaju u određenim predmetima pro bono i to također, funkcionira i mislim da taj sustav je u redu. Što se tiče samog ovog zakona, bilo je riječi da li smo spustili kriterije, da li pravosudni ispit strani odvjetnici trebaju polagat ili ne. Mislim da ne, to se radi zapravo o uključivanju odvjetnika iz drugih zemalja članica EU koji su već odvjetnici i sada da ih mi stavljamo u sustav pravosudnog ispita to ne bi bilo dobro. Mi danas imamo odredbu zakona koja kaže da se njihovo znanje provjerava po posebnom zakonu, a to je upravo taj zakon. Mi ovime time ipak olakšavamo i dajemo ovlast komori da ona napravi jedan program, ali to je zaista nekakav osnovni program, ne da provodimo nad njima ispit kao u pravosuđu. Također bilo je riječi i vezano za funkcioniranje svih naših pravosudnih tijela u cijeloj Hrvatskoj, Zagreb je danas posebno pogođen, ali uvažavamo i sve one općine i gradove gdje postoje općinski sudovi i inzistiramo upravo na toj elektroničkoj komunikaciji gdje god je moguće jer stvorili smo uvjete i svakim danom smo u tim komunikacijama puno snažniji i to se u ovo vrijeme upravo događa da nam to daje rezultate i da nam to u principu stvara uvijete da možemo zaštiti svoja prava i interese i kao pojedinci i kao pravne osobe, ali i kao društvo da se štitimo od onih koji upravo žele iskoristiti ovu situaciju da profitiraju. Stoga evo najavljujem ove zakone koji će regulirati ova otvorena pitanja rokove, a mi se evo na neki način trudimo da pravosuđe i u ovim uvjetima koji su teški i koji su pogodili svaki segment društva da funkcioniramo i da budemo na usluzi svima. Još jednom se zahvaljujem na ovoj vrlo konstruktivnoj raspravi koja je dala i određene okvire, ne samo vezano za izmjene ovog zakona nego i na potpuno funkcioniranje cijelog pravosudnog sustava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom ministru Bošnjakoviću. Imamo tri replike, prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Ministre vi ste ovdje govorili o preporukama koje dajete svim u pravosuđu od odvjetnika, sudaca cijeli taj sklop, međutim činjenica je da ovdje trebaju snažne mjere, ovdje trebaju jasne i poruke ljudima da jednostavno sada ljudi ne funkcioniraju temeljem odluka koje donosi Nacionalni stožer civilne zaštite ne može normalno funkcionirati. Imate primjer da se može dogoditi, evo primjer stožera u Sinju gradskog lokalnog stožera gdje je jedan zaražen svi su izolirani, tako se može dogoditi i u određenim pravosudnim tijelima sudovima gdje će biti izolirani svi. Zbog toga trebaju hitno snažne mjere. Obustave primjera moratorij na ovrhe, obustave postupaka, žalbeni rokovi su u problemu jer ljudi neće imati svi istu primjenu mogućnost svojih zastupnika zbog toga trebaju snažne mjere, a ne samo preporuke. Vaše preporuke su dobre, one su poželjne, međutim nama trebaju jasne mjere koje će biti na cijelom teritoriju RH. Kada će te mjere biti pred nama zastupnicima? Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Odgovor, uvaženi ministar Bošnjaković.
Slažem se potpuno s vama, zapravo nemam vam šta replicirati. I mi smo svjesni da u ovom trenutku funkcioniramo na temelju preporuka, na temelju savjesnosti, odgovornosti svih koji te preporuke poštuju i najavili smo da ćemo doć sa nekakvim posebno vezano za ove rokove o kojima smo govorili da ćemo doć sa sustavnim rješenjem koji neće biti preporuka nego će imati jaču normativnu snagu.
Zahvaljujem. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani ministre. U životu forma uvijek prati funkciju. Mi smo davno mogli ustrojiti noćne sudove za ne kriminalne prekršaje koji rade 24 sata na dan. Pravosuđe mora funkcionirati kakvog god stanje je, ja ne znam zašto smo mi na dnu EU po pitanju provedbe zakona, a svi govore da imamo dobre zakone. Kako mogu funkcionirati pravnici u sustavu gdje se 10 puta mijenja zakon u jednom poslovnom ciklusu, to je nerealno. I sada je vrijeme za sinergiju da vi počnete u suradnji sa USKOK-om i drugim da … bankovne račune vani, … Uljanikom i te druge malverzacije jer spora pravda nije pravda. To ne može čekati. Te zakone pojednostavite, ljudi su zbunjeni. Mene zovu ljudi svaki dan u toj kaljuži zakona silnih, ljudi ne znaju šta se događa, kako će pravnici funkcionirati. Mi formalno usklađujemo zakone sa EU, a ne provodimo. Pitanje, jedan primjer povrat oduzete imovine, tapkamo na mjestu. To je samo dimna zavjesa.
Hvala uvaženi zastupniče Glasnović. Odgovor uvaženi ministar.
Hvala lijepo. Na ove primjedbe mogu reći da imamo mi sudove koji funkcioniraju kao dežurni pogotovo prekršajni sudovi koji odgovaraju na one situacije koje dođu kao iznenadne. A što se tiče normativnih aktivnosti svaka normativna aktivnost ovdje koja je pred vama unapređuje sustav pa tako i ovaj Zakon o izmjenama Zakona o odvjetništvu omogućit će liberalizaciju, omogućit će jednostavnije funkcioniranje i naših odvjetnika koje evo primjerice jedne od važne izmjene da će moći imati neograničeni broj ureda. Danas je to svedeno na jedan, a kada povećaju taj broj ureda bit će bliži građanima.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine ministre nešto ste rekli o pripremama za obavljanje cjelokupne pravosudne djelatnosti u vrijeme krize. Mene zanima da li nam ovdje možete kao ministar reći da ćete predložiti da se u vrijeme krize obustavi proces postupaka ovrhe nad građanima, pogotovo što građani ne mogu ostvarivati prihode odnosno gospodarstvo ne funkcionira i ne mogu plaćati svoje račune i moglo bi se desiti da u ovom narednom periodu imamo ekspanziju ovrha što sigurno ne bi bilo dobro? I zanima me, evo vi koji ste zaduženi za to područje, da li razmišljate o takvoj mjeri odnosno da li ćete tako nešto predložiti na nekoj od narednih sjednica Vlade?
Hvala. Odgovor, uvaženi ministar Bošnjaković.
Hvala lijepo. Zapravo danas nemamo ekspanziju ovrha, kao što sam rekao u ovom svom izlaganju završnom, Hrvatska bilježnička komora donijela je odluku da zaprima ove ovrhe na temelju vjerodostojne isprave, međutim te ovrhe ne idu van i te ovrhe čekaju tako da kažem bolja vremena. A također otišla je preporuka koju poštuju općinski sudovi, da sve one ovrhe, a posebno ovrhe koje se odnose na deložaciju, koje se odnose na predaju nekretnina u posjed nema potrebe sada sa tim i to sa sudova ne ide van. Mi praktičnim ovim mjerama smo zaustavili. Međutim, dobra je stvar da se to radi o preporukama jer nisu vam sve ovrhe jednake, postoje ovrhe gdje primjerice maloljetno dijete ovrhom traži da mu se plati alimentacija da ima od čega živjeti. U takvim situacijama ovrha treba ići. Hvala vam lijepo.
Hvala uvaženom ministru Bošnjakoviću. Ovim smo iscrpili raspravu, zato zaključujem ovu raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 884. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja Konačnog prijedloga Zakona“. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Nije 129 za sigurno jer jedan dio zastupnika nije digao ruku ni za jedan ovaj prijedlog, tako da vas molim sad ćemo napraviti jednu iznimku, tko je nizašta pa da digne ruku. Dakle, ne, nekoliko zastupnika ovdje nije, dakle nije sigurno bilo 129 ali, da, da. Uglavnom većinom glasova otprilike 120 je bilo za, da. Sada prelazimo na dnevni red, prije bih samo podsjetio da smo dogovorili da se u ime klubova zastupnika govori 10 minuta, pojedinačne rasprave traju 5 minuta, u ime klubova dva zastupnika mogu sjediti u dvorani i ako će ih govoriti više tada će se mijenjati tako da ne bude više od dva zastupnika iz svakog kluba nazočno u dvorani. Krećemo sada sa prvom točkom: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o lokalnim izborima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 886 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno Članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Ministre morat ćete sačekati jer vidim da su se javili kolege, pretpostavljam za stanku. Vidio sam kolegu Bulja, kolegu Grbina, a već ste replicirali, dobro, nemojte me zbunjivati barem sačekajte da krene. Izvolite, ministre.