Ja vas pozivam da sjednemo kako bi mogli početi sa radom. Damo i gospodo, poštovani poslanici, vaša ekselencije, poštovani gosti predstavnici sredstava javnog informiranja, sve nazočne vas lijepo pozdravljam i otvaram 37. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnjoj sjednici nazočno je 13 izaslanika, od toga 5 iz bošnjačkog naroda, tri iz reda hrvatskog naroda i tri iz reda srpskog naroda. Svoje odsustvo pravdali izostanak, pravdali su gospodin Goran Milojević i gospodin Ilija Filipović, oni su u na sjednici Vijeća Evrope u Strazburu. Prije prelaska na dnevni red na današnju sjednicu, zamolio bih sve nazočne da minutom šutnje odamo počast žrtvama Cunamija u Jugoistočnoj Aziji. Slava im! Za 37. sjednicu Doma naroda predlažem slijedeći dnevni red. Pod broj jedan, 1. Zapisnik 35. i 36. sjednice Doma naroda, 2. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja, 3. Izvješće Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uvozu i izvozu oružja i vojne opreme, 4. Izvješće Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o porezu na dodanu vrijednost (PDV), 5. Zahtjev Zastupničkog doma za razmatranje Zakona o izmjeni Zakona o radu institucija Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 100. Poslovnika, 6. Zahtjev Zastupničkog doma za razmatranje Zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 100. Poslovnika, 7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku po žurnom postupku, sukladno članku 99. Poslovnika, 8. Izvješće o izvršenju Proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza BiH za 2003. godinu, 2 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine – prvo čitanje, 10. Prijedlog Proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2005. godinu – prvo čitanje, 11. Prijedlog zakona o izvršenju Proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2005. godinu – prvo čitanje, Ovdje je samo inverzija ova dva zakona, dakle pod brojem 9. i 11. 12. Prijedlog jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, 13. Izvješće o radu Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda, 14. Davanje suglasnosti za raticiranje Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, 15. Davanje suglasnosti za raticiranje Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Srbije i Crne Gore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, 16. Davanje suglasnosti za raticiranje Sporazuma između Vlade Republike Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske o suradnji po pitanjima borbe protiv terorizma, trgovine narkoticima i organizovanog kriminala, 17. Davanje suglasnosti za raticiranje Sporazuma o transferu i prihvatu osoba na državnoj granici između Vlade Republike Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske, 18. Davanje suglasnosti za raticiranje Konvencije o transferu osuđenih osoba, 19. Davanje suglasnosti za raticiranje Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o zajedničkom financiranju održavanja i pogona regionalnog odvodnog sustava Komarna-Neum-Mljetski kanal, 20. Davanje suglasnosti za raticiranje Sporazuma između Vlade BiH i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskoj suradnji u 2003. godini, 21. Davanje suglasnosti za raticiranje Sporazuma o razvojnom kreditu (pružanje urbane infrastrukture i pružanja usluga) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Evo jedno pojašnjenje, dakle neposredno prije početka naše sjednice Kolegij se dogovorio, a na zahtjev predstavnika Centralne banke da dvije točke, točka pod brojem dnevnog reda pod brojem 9. i 11. zamjenu svoja redna mjesta. Drugo je sve isto. Dakle nema drugih promjena. Ja se ispričavam u mojim materijalima je zbilja izostavljena 22. točka i ja ću je sada pročitati, dakle 22 točka dnevnog reda glasi: 22. Prijedlog autentičnog tumačenja članka 51. stavak 1. točka a) Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima u Bosni i Hercegovini “Službeni glasnik Bosne i Hercegovine” broj 32/02. Zahvaljujem gospodinu Brki na intervenciji. Ovo je predloženi dnevni red. Otvaram raspravu.Dobro. Niko se ne javlja za raspravu. Ja smatram, odnosno ovakav dnevni red je usvojen. 3 Prelazimo na prvu točku dnevnog reda. Ad.1. Zapisnici sa 35. i 36. sjednice Doma naroda Da li se netko javlja za raspravu, ispravku ili komentar ovih izvoda iz zapisnika? Ako ne predlažem da usvojimo zapisnike u tekstu koji je dat. Pozivam na glasovanje. Sad. Dok malo tehniku ne savladamo. Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili zapisnike sa 35. i 36. sjednice Doma naroda. Prelazimo na drugu točku. Ad.2. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja Odgovore na izaslanička pitanja nije bilo. Ko želi postaviti izaslaničko pitanje? Gospodin Limov.
Hvala lijepo uvaženi gospodine predsjedatelju i gospodine dopredsjedatelju. Kolege izaslanici, cijenjeni predstavnici Vijeća ministara i drugih institucija Bosne i Hercegovine, uvaženi predstavnici međunarodne zajednice i sredstava javnog informiranja, sve vas skupa pozdravljam i želim prije svega predsjedatelju koji je od danas preuzeo dužnost puno uspjeha u radu. Iskoristiću ovu prigodu, premda sam i sam razmišljao da li ima smisla postavljati dalje izaslanička pitanja sobzirom da odgovora nema na ona koja smo već prethodno postavljali, ali sam ohrabren današnjom izjavom u medijima iz koje je vidljivo da krize nema i očekujem da će mi dakle Vijeće ministara odgovoriti na sljedeća pitanja 1. Koliki je tijekom 2004. godine od strane institucija Bosne i Hercegovine registriran količinski novčano pod a) uvoz u Bosnu i Hercegovinu voća i povrća, mlijeka, šećera, jestivog ulja, mineralne vode, naravne vode, vina i piva i pod b) izvoz iz Bosne i Hercegovine voća i povrća, mlijeka, šećera, jestivog ulja, mineralne vode, naravne vode, vina i piva? 2. Koliko iznosi novčana vrijednost uvoza i izvoza sjemena i sadnog materijala u Bosnu i Hercegovinu i iz Bosne i Hercegovine za 2004. godinu, dakle za prošlu godinu? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ko dalje želi? Gospodin Genjac. Gospon Genjac izvolite. 4
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege, prije svega u ime Kluba bošnjaka želim predsjedavajućem uspješan rad kao što je to uostalom dobro bilo i imam jedno pitanje za Vijeće ministara, za predsjedavajućeg Vijeća ministara. Ovih dana je u “Službenom glasniku Bosne i Hercegovine” krajem prošle godine objavljena Odluka o usaglašavanju i utvrđivanju carinskih tarifa Bosne i Hercegovine. Ta odluka je dugo očekivana prevashodno iz razloga očekivanja su su bila da se neke nelogičnosti u dosadašnjoj tarifi otklone, međutim pregledavajući tu odluku nažalost može se uočiti da su neke nelogičnosti i moglo bi se rećii krupne greške ponovo. Naime iz te odluke objavljene 20.12. prošle godine vidljivo je dakle, a odluka je donosena na sjednici Vijeća ministara održanoj 10.11.2004. godine vidljivo je da će se i dalje plaćati ranija stopa carine, visoka stopa, izuzetno visoka stopa dodatnih carina odnosno prelema na svježi suvi pekarski kvasac. Pitanje za Vijeće ministara glasi: - Koji su razlozi ili koje ekoenomsko opravdanje je rukovodilo Vijeće ministara da zadrži dodatnu carinu na pekarski kvasac u okolnostima kada više od 3 godine ne postoji domaća proizvodnja kvasca u Bosni i Hercegovini, a uloga prelemana da zaštiti domaća proizvodnja? Pekarski kvasac se koristi u proizvodnji proizvoda, odnosno životnih namirnica koje ovakav pristup poskupljuje. Enormno visoka carinska zaštita nepostojeće domaće proizvodnje omogućuje monopolski položaj isključivo administrivnim putem proizvodima iz zemalja koje imaju potpisane ugovore o slobodnoj trgovini sa BiH istovremeno čineći ih skuplji mnogo kvalitetniji kvasac iz drugih evropskih zemalja za 80%. Istovremeno više od 2 godine Žito zajednica Bosne i Hercegovine, Udruženje poljoprivredne i prehrambene industrije Republike Srpske ukazuju Vijeću ministara na ovu nelagičnost. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Ko dalje želi postaviti pitanje? Evo i ja ću postaviti pitanje. Pitanje i inicijativa. Pitanje je upućeno Regulatornoj agenciji za komunikacije Bosne i Hercegovine. Naime, prije otprilike mjesec, mjesec ipol dana u okviru rasprave o uvođenju PDV- a, rasprava o Zakonu o PDV-u bili su nam predstavljeni mnogi podaci koji su bili vrlo i korisni i jedan od tih podataka isto tako je bio uporedni podatak o tome koliko građana, stanovnika Bosne i Hercegovine koristi internet u uporedbi naravno sa zemljama u okruženju i tada je bilo rečeno i to je, ja se nadam i istina, nažalost i ako nije dobar za nas dobra da je u Bosni i Hercegovini broj korisnika interneta relativno najmanji u okruženju. Isto tako kada samo razgovarali, ponovo prije jedno mjesec dana o jednom drugom zakonu o Zakonu o porezu na promet proizvoda i usluga, bilo je govoreno o tome da se određena oprema oslobodi poreza itd. Između ostalog bilo je govora i o računarskoj opremi 5 što je svakako vrlo interesantno, a opet s ciljem da se potakne što veća upotreba računarske opreme i interneta. Ja postavljam pitanje Regulatornoj agenciji za komunikacije Bosne i Hercegovine - kolike su cijene korištenja internetskih usluga u Bosni i Hercegovini? Da li su tri operatera telekomunikacijska one ujednačene? Zašto nisu? Jer Regulatorna agencija za komunikacije Bosne i Hercegovine sukladno članku 3. Zakona o komunikacijama Bosne i Hercegovine nadležna je, između ostalog i za reguliranje cijena, usluga telekomunikacijskih operatera. Prema mojim saznanjima cijene nisu ujednačene i što je još važnije cijene su relativno visoke, po meni neopravdano visoke naročito kada se uporedi i u apsolutnom iznosu su visoke, a u relativnom dakle kada uporedimo koliko za prosjećnu plaću u Bosni i Hercegovini građanin Bosne i Hercegovine može nabaviti usluga korištenjem interneta.Ovo je bilo pitanje. I inicijativa da Regulatorna agencija razmotiri mogućnost i odredi operaterima da poboljšaju kvalitet usluga i da sniže cijene. Jer isto tako kvalitet ovih usluga je relativno nizak, a cijene visoke. Česta su zagušenja, mala je brzina konekcije, loša antivirusna i druga zaštita itd. itd. Evo, ja mislim da će i da je ovo puno važnije da se ove cijene snize i poboljšaju kvalitete ovih usluga, da će imati bolje efekte i da će biti i stimulativno za veće korištenje interneta građana u Bosni i Hercegovine i daće, siguran sam veće rezultate nego zahtjev da se oslobodi poreza oprema računarska i druga. Dakle ovo će biti, siguran sam puno veći efekat će dati ovakva jedna odluka. Evo, to je bilo moje pitanje. Zahvaljujem. Ko dalje želi postaviti pitanje? Budući da nema više prijavljenih završili smo sa ovom točkom dnevnog reda. Idemo na sljedeću točku, to je točka Ad.3. Izvješće Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uvozu i izvozu oružja i vojne opreme Dobili ste Izvješće Zajedničke komisije. Po članku 95. Poslovnika moramo glasovati o Izvješću Zajedničke komisije. Informacija, Zastupnički dom je usvojio Izvješće Zajedničke komisije o usaglašavanju tekstova zakona. Ja pozivam da glasujemo. Glasujte sada. Rezultati glasovanja, za 11, protiv nitko, uzdržan nitko. Zahvaljujem. Konstatiram da smo usvojili ovo izvješće i sa ovim usvojenim izvješćem Zakon je usvojen u istovjetnom tekstu u oba doma Parlametnarne skupštine Bosne i Hercegovine. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda broj četiri, 6 Ad.4. Izvješće Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o isotvjetnom tekstu Zakona o porezu na dodanu vrijednost (PDV) Dobili ste Izvješće Zajedničke komisije. Po članku 95. Poslovnika glasovaćemo o Izvještaju Zajedničke komisije. Zastupnički dom je usvojio Izvještaj Zajedničke komisije o usuglašavanju teksta Zakona. Možemo glasovati. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 10 glasova za, 1 glas protiv, bez glasova uzdržanih usvojili Izvješće Zajedničke komisije u usuglašenom tekstu sa ovim usvojenim izvješće. Zakon je usvojen u istovjetnom tekstu u oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dakle Zakon o PDV-u je konačno usvojen. Zahvaljujem. Prelazimo na petu točku dnevnog reda, ona glasi Ad.5. Zahtjev Zastupničkog doma za razmatranje Zakona o izmjeni Zakona o radu institucija Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 100. Poslovnika Doma naroda Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Dom odlučuje o zahtjevu da se Zakon razmatra po ovom članku nakon rasprave. Ja otvaram raspravu. Ko želi govoriti? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o zahtjevu. Ko je za? Možete glasovati sad. Konstatiram da smo sa 10 glasova za, bez glasova protiv i uzdržanih usvojili zahtjev Zastupničkog doma za razmatranje Zakona o radu institucija Bosne i Hercegovine po žurnom postupku sukladno članku 100. Poslovnika Doma naroda. Sada raspravljamo o Zakonu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Izjašnjavamo se o Zakonu. Ko je za? Možete početi glasovati sad. Konstatiram da je sa 11 glasova za,bez glasova uzdržanih i bez glasova protiv usvojen Zakon o izmjeni Zakona o radu institucija Bosne i Hercegovine po žurnom postupku i Zakon je konačno usvojen. Zahvaljujem. Prelazimo na šestu točku dnevnog reda. Ad.6. Zahtjev Zastupničkog doma za razmatranje Zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, sukladno članku 100. Poslovnika Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Dom odlučuje o zahtjevu da se Zakon razmatra po ovom članku nakon rasprave. 7 Ja otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Boško Šiljegović. Gospodin Vinko Radovanović, pardon. Izvolite gospodine Radovanoviću.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo Klub delegata iz reda srpskog naroda podržava predložene izmjene. Međutim, smatramo da u ovom zakonu ima još nekoliko stvari koje bi se ovom izmjenom trebale, da bi se ovaj zakon mogao popraviti. Čak i predložena izmjena se provlači kroz nekoliko idućih članova u ovom zakonu, tako da predlažemo redovnu proceduru kako bi ovaj zakon u još nekoliko članova popravili i onda usvojili u konačnom tekstu. Onda sa Predstavničkim domom usaglašavanjem, tako da ne bi bilo problema oko konačnog usvajanja. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Radovanoviću. Dakle da bismo uradili ovo kako je gospodin Radovanović predložio predlažem, zapravo izjasnićemo se o zahtjevu i ako odbijemo zahtjev onda idemo u redovitu proceduru. Dakle da samo pojasnim, mislim da smo to svi razumjeli, dakle ako odbacimo ovaj zahtjev, glasujemo protiv onda je ovo što smo utvrdili, predlažem dakle da ide u redovitu proceduri i tada ćemo moći djelovati još amandmanski na ovaj zakon. Gospodin Genjac želi govoriti. Izvolite.
Podržavam ovu ideju. Radi se o tome da bi usvajanje ovog zakona o jednom aktu dakle po članu 100. dovelo do usvajanja zakona koji u sebi ima niz i tehničkih i krupnih i materijalnih grešaka, a ne bi obuhvatio sve potrebne izmjene zakona. Zato i mi smatamo da bi bilo dobro da se ovaj zakon uputi u redovnu proceduru i na taj način kroz komisijsku amandmansku fazu poboljša i sam zakon i još neke izmjene zakona obuhvate ovim predlogom zakona o izmjenama.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Dakle, na istom fonu kao i gospodin Radovanović. Da li još neko želi govoriti o ovom zakonu? Više nema prijavljenih. Pozivam na izjašnjavanje. Dakle izjašnjavamo se o Zahtjevu Zastupničkog doma da ide skraćeni, žurni postupak, ukoliko znači odbijemo zahtjev onda imamo redovitu proceduru što je bio zahtjev gospodina Radovanovića i Genjca. 8 Izjašnjavanje može početi. Glasujte sad. Dakle glasujemo protiv. Jednoglasno protiv. Dakle zahtjev 10, pardon 1 uzdržan, ispričavam se, dakle 10 protiv, 1 uzdržan. Odbili smo Zahtjev Zastupničkgo doma za razmatranje po članku 100. i sada ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona ide u redovitu proceduru. Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda, Ad.7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku po žurnom postupku, sukladno članku 99. Poslovnika Doma naroda Vodimo dakle raspravu da li će se zakon razmatrati po skraćenom postupku. Tko se javlja za riječ? Gospodin Halid Genjac.
...zahtjev da se ovaj zakon razmatra postupku u skladu sa članom 99. Naime, razlozi su, ovaj zakon je potreban, postoji potreba da se što prije donese, ali postoji potreba da se u toku procedure određena poboljšanja učine koja su moguća, a sve to omogućava procedura po članu 99.
Zahvaljujem. Ko dalje želi govoriti o ovom zahtjevu, zapravo o zakonu? Nema više prijavljenih. Izjašnjavamo se o zahtjevu Vijeća ministara. Možete glasovati sad. Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno sa 11 glasova za, bez glasova uzdržanih i bez protiv usvojili zahtjev Vijeća ministara za razamtranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku po žurnom postupku, sukladno članku 99. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na osmu točku dnevnog reda, Ad.8. Izvješće o izvršenju Proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza BiH za 2003. godinu Dobili ste Izvješće o izvršenju Proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza BiH za 2003. godinu koje nam je dostavilo Predsjedništvo Bosne i Hercegovine. Po članku 95. Poslovnika moramo glasovati o Izvješću. 9 Zastupnički dom je usvojio Izvješće o izvršenju Proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza BiH za 2003. godinu. Otvaram raspravu. Gospodin Brka. Gospodin Brka izvolite.
Komisija za finansije, ja vas sve pozdravljam prvo, a onda Komisija za finansijske i administrativne poslove Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojila je na svojoj 24. sjednici održanoj 18.1.2005. godine, razmatrala u skladu sa članom 79. stav 2. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Izvještaj o izvršenju budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza za BiH u 2003. godini. Članovi Komisije su izrazili nezadovoljstvo zbog ovolikog kašnjenja sa izvještajem. Komisija je prihvatila izvještaj i dostavila ga Domu naroda u dalju proceduru sa preporukom da ga Dom prihvati, ali da uputi protest Predsjedništvu Bosne i Hercegovine zbog ovolikog kašnjenja. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Brki u ime Komisije je podnjio izvještaj. Ko još želi govoriti? Gospodin Tomislav Limov. Gospodine Limov izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Ja naravno neću uvažiti primjedbu kolege Zrne, ipak ću prije svega podržati razložno nezadovoljstvo naše komisije i tom prigodom zaista reći i jednu svoju dilemu koliko je uopće smisleno danas krajem sjećnja 2005. godine raspravljati o izvješću koje se odnosi na izvršenje proračuna za 2003. godinu. Tim više što je, a vidljivo je to i iz dokumenata koji su nam dostavljeni samo izvješće sačinjeno u svibnju 2004. godine i tek 7. listopada Predsjedništvo je usvojilo to izvješće i pitam se zar je trebalo Tajništvu Predsjedništva Bosne i Hercegovine 64 dana da to izvješće uputi Parlamentarnoj skupštini, čija ga je služba protokolirala 14. prosinca prošle godine. Ja naravno zato i neću glasovati za usvajanje ovakvog izvješća, ali ne samo naravno za to, jer sam prije svega uvjeren da je ovo Predsjedništvo namjerno učinilo. Dakle namjerno je toliko mjeseci potrošeno i podsjetiću vas uvažene kolege da nam je 7. lipnja 2004. godine Ured za reviziju dostavio svoje izvješće o reviziji poslovanja Predsjedništva Bosne i Hercegovine u 2003. godini, a kasnije smo dobili i revizorska izvješća za druge institucije Bosne i Hercegovine. Naravno, podsjetiću isto tako kakvi su bili nalazi revizije, kakvi su bili stavovi nas izaslanika i naravno poznato je i kakvi su bili stavovi oko toga i zastupničkog doma, dakle Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine, njena oba doma imali su određen kritički odnos spram činjenice da je primjerice Predsjedništvo poslovalo neekonomično; bez interne kontrole; kršilo propise o javnim nabavkama; nije izvršilo preporuke revizije za 2002. 10 godinu; nije ispoštovalo odluku Parlamentarne skupštine, ove dakle parlamentarne skupštine o smanjenju proračuna za predmetnu 2003. godinu; prekomjerno i nenamjenski je trošilo proračunska sredstva; nezakonito je prenosilo i nije vračalo višak sredstava u proračun; nije s Ministarstvom finansija i trezora usuglasilo promjenu strukture proračuna; nitko nije odgovarao zbog prekoračenja proračuna za 450 tisuća KM itd. itd. Ja naravno koristim i ovu prigodu osuditi i sve one u drugim institucijama Bosne i Hercegovine koji su nezakonito poslovali, ali evidentno je da Predsjedništvo šampion nezakonitosti, neracionalnosti, raskošnosti i nepoštenog odnosa spram proračunskim sredstvima. Nitko nije odgovara o neće, sasvim je jasno. Primjerice za nezakonito plaćanje računa za odjelu 2.121,00 marku, zlatarsko juvelirski proizvoda 15.066,00 maraka, nalifpera 2.215,00 maraka, popravke jednog vozila 32.882 marke, auto guma, utrošku goriva, a sjećate se da je jedno vozilo isti dan trošilo i dizel i benzin i naravno račun je plačen itd. itd. Ovo jeste sadržaj izvješća iako to u njemu ne stoji naravno, ali stoji zato i piše u izvješću revizije i ja dakle osobno smatram da bi prihvatanjem ovakvog izvješća danas, nakon ovoliko vremena praktično izvršeno bilo aminovanje nezakonitosti i zato naravno neću glasovati za ovakvo izvješće.
Ko dalje želi govoriti? Gospodin Genjac. Izvolite.
Ovaj izvještaj naravno nije moguće razmatrati odvojivo od nalaza revizije. U povodu razmatranja nalaza revizora mi smo usvojili zaključak da sve institucije koji su korisnici budžetskih sredstava dostavi izvještaj šta su učinili da se sankcionišu i spriječe, sankcionišu prekršaji u rukovanju budžetu i spriječe budući prekršaji. To je bilo na jednoj od prethodnih sjednica, a naravno odgovor još nismo dobili. Ja imam razumjevanje da treba još nekog vremena. To je jedna stvar. Druga stvar. Mislim da je u na prvoj stranici ovog izvještaja barem trebalo biti navedeno zašto se Parlamentarnoj skupštini ovaj izvještaj dostavlja ovako kasno. Barem razlozi. I iz tih svih razloga, pošto nemam razlog, nemam, ne znam zašto to kasni toliko, a morao bih znati prije izjašnjavanja i pošto nemam kako se nalaze izvještaje, kako su sankcionisanji prekršaji u institucijama, trebao bih imati prilikom izjašnjavanja, do svih tih izvještaja ja mogu biti samo uzdržan oko ovoga izvještaja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Ko dalje želi govoriti o ovom izvještaju? Budući da više nema prijavljenih, pristupićemo glasovanju o izvješću. Možete glasovati sada. Evo samo da rezultate službeno objavimo, da ih vidimo. Dakle, 7 za, 2 protiv, 2 uzdržana. Izvještaj je usvojen većinom glasova ima entitetska ima ukupna većina. 11 Gospodin Brka je želio. Gospodin Brka izvolite.
...prihvatiti stav pismo Predsjedništvo kašnjenja ovoliko.
Saćemo o zaključku. To je zaključak jel. Sad pozivam da se izjasnimo o zaključku Komisije u tekstu kako ga je maloprije pročitao gospodin Brka. Glasujemo o zaključku. Ko je za? Možete glasovati. Evo konstatiram da je zaključak koji je pročitao gospodin Brka u ime Komisije upućen Predsjedništvu sa 10 glasova za i sa 1 glasom uzdržan usvojen. Time bi završili sa ovom točkom dnevnog reda. Prelazimo na devetu točku dnevnog reda. Ona glasi, Ad.9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci BiH, prvo čitanje Dobili ste zakon kao izvješće nadležne komisije. Ovo je prvo čitanje zakona, članak 90. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i načelima na kojima je zakon utemeljen. Zasupnički dom je usvojio ovaj zakon u oba čitanja sa 13 amandmana. Komisija za finansije i administrativne poslove Doma naroda usvojila je 13 amanadmana koji su postali sastavni dio teksta zakona. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Brka, Brka izvolite.
Ja da ne ponavljam to što ste vi rekli. Komisija je to raspravljala. Usvojila je 13 amandmana. Samo ću ovde jednu spornu stvar, da se ne, ukazati na nju. Naime, u amandmanu XI, kad se tamo govori o raspodjeli čistog profita Centralne banke, pod b) na prijedlog gospodina Kozarića koji je ovdje i drago mi je da je tu, pa će nam moći bolje objasniti nego ja. Ovde je usvojeno u jednom tekstu u Predstavničkom domu, ja ću pročitati da mi je lakše objasniti. Ostatak čistog profita raspoređuje se tako da 40% Upravno vijeće raspoređuje svojom Odlukom za povećanje kapitala i rezerve za generalne rezerve Centralne banke, a 60% Centralna banka uplaćuje na račun institucija zaduženih za Proračun BiH u periodu od 4 mjeseca nakon završetka proračunske godine. Naime, na prijedlog gospodina Kozarića, ove dvije riječi, generalne rezerve Centralne banke, su novi tekst koji smo mi usvojili. Pisalo je kako je usvojeno u Predstavničkom domu specijalne namjene, i to sad treba nekako usaglasiti. Jer, mi nismo ovde amandmanski djelovali i zbog toga ja ovo iznosim kao problem, da ne bude u različitim tekstovima. Pa sugerišem da se to ovdje ovaj, nađe pravo rešenje, da bude ovako usvojeno. 12
Zahvaljujem gospodinu Brki. Mi smo usvojili u ispravnom tekstu dakle generalne rezerve, ne specijalne namjene ali zato što su usvojili u Zastupničkom domu drugačije, neophodno je ipak zbog različitog izričaja, Komisiju za usaglašavanje, ali to ćemo na kraju. Evo, ja koristim priliku pozvati predstavnika odnosno, predjesnika Centralne banke da nam kratko kaže o zakonu a možda i još po nešto ako misli da je interesantno iz rada i poslovanja Centralne banke. Gospodine Kozariću, izvolite.
Predsjedavajući zahvaljujem. Cijenjeni predstavnici Doma naroda, čast mi je i zadovoljstvo da evo početkom mandata imam priliku da vam se obratim i evo da kažem nekoliko riječi o ovom našem Zakonu o izmjenma Zakona o Centralnoj banci. Ovo što je gospodin Brka govorio, govori se samo da se riječ – specijalne zamijeni u – generalne. To je u interesu države Bosne i Hercegovine, jer specijalne ove rezerve ne bi išle u odnos kapitalizacije odnosa monetarne pasive i kapitala banke. A, kad su generalne te specijalne rezerve se samo koriste u specijalnim slučajevima kad nešto ne predviđeno dođe. A, generalne rezerve ulaze u ovaj odnos i to je povoljnije i za budući obračun u budućim godinama. S te strane nismo htjeli da zaledimo ta sredstva, koja ostaju u Centralnoj banci i zahvaljujem vam se što je komisija to prihvatila, tu našu sugesitju. Naravno, ne bih komentarisao ovu zamjenu ovog procenta. Naša je bila želja da to bude i 40 i 60 u korist Centralne banke, ali pošto je prag ostao 5% kapitalizacije, to obezbjeđuje da Centralna banka neće doći u probleme, da tako kažem, u svom poslovanju. Znači, poslije kapitalizacije od 5% vrši se raspodjela profita u ovom odnosu kako je amandmanski djelovano. To je kad je u pitanju profit. Kad je u pitanju supervizija, ovaj zakon je imao dio i koji govori o superviziji i moram biti iskren da je nama žao što je došlo do, rekao bih, nerazumijevanja i do tumačenja da procedura nije ispoštovana, jer određen izvoz u Zastupničkom domu, a to se ponovilo i u Domu naroda, je, nama prigovoreno da procedura, tj. da nismo imali odluke parlamentara entiteta da taj dio nadležnosti se prenese i na državu, a da, znači, supervizija kao nije ... finansija i entitetska nadležnost. Mi smo imali jedan zaključak entiteta .. RS koji je široko postavljen i mi smo ga tumačili da je to saglasnost. Također znamo da je PRSP strategija bila usvojena na nivou entiteta i mislili smo da imamo neku političku podršku za taj projekat. Pošto je Predsjedništvo predlagač ovog zakona, zaključak je identičan kako je bio na Zastupničkom domu da se vrate predlagaču i da rok od 30 dana se očituje po tom prijedlogu. Ja smatram da projekat nije, rekao bih, mislim da je samo odložen i da ćemo ponovo imati priliku da razgovaramo o modelu supervizije, to je ovaj proces, sve manje komercijalnih banaka i ja sam ubijeđen da će doći vrijeme da će same agencije tražiti da budu unutar Centralne banke, jer neće biti dovoljno komercijalnih banaka koje mogu plaćati te agencije. Tako da je ovo profesionalan pristup. Mi stvarno nismo željeli, možda ovaj 13 zakon nije u pravo vrijeme našao se u parlamentarnoj proceduri zbog ovih svih situacija koje se dešavaju u BiH, ali ne smatram da je ovo prestanak ovog projekta, tako ga mi doživljavamo u Centralnoj banci. Zahvaljujem vam se na pažnji.
Zahvaljujem se gospodinu Kozariću. Gospodin Čengić želi govoriti. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, uvaženi članovi Vijeća ministara, predstavnici međunarodne zajednice, predstavnici medija, koristim priliku da vas sve pozdravim. Na početku želim, također, u svoje ime da čestitam gospodinu Velimiru Jukiću na preuzimanju dužnosti predsjedavanja ovim domom. Želim mu uspješno predsjedavanje i uspješan rad Doma u periodu dok on predsjedava, kakav je bio i u ranijim periodima i želim iskoristiti priliku da kažem da je, zaista, neophodno da mi kao dom, a posebno kao naši predsjedavajući, odnosno rukovodstvo Doma, redovito, kvalitetno, argumentirano sa činjenicama i statistikama pokaže rezultate i uspjehe ovog doma. Mislim da je javnost na neki način se pozitivno navikla na naš kvalitetan rad, tako da se to skoro i ne uočava, što mislim da nije dobro. Treba naznačiti, dakle, efikasnost rada ovog doma i ja bih iskoristio tu priliku da zamolim gospodina predsjedavajućeg i Kolegij da u najkraćem mogućem roku, a svakako do kraja početka naredne sjednice Doma, još jedanput pregledamo koje smo obaveze preuzeli, kad su u pitanju zadaci u vezi sa Evropskom komisijom i koje zadatke još nismo ispunili, pa da ih stavimo u prioritet, da nađemo rješenja, a po mojim informacijama radi se svega o dva zakona, koja još nisu riješena. Naravno, mi nismo jedini faktor u ovoj proceduri donošenja tih zakona, ali vjerujem da naše iskustvo i odlučnost može biti vrlo važna u ubrzavanju tog procesa i privođenja kraju tako važnog zadatka kao što je izvršavanje obaveza prema Evropskoj komisiji, koja je po mom mišljenju pri kraju. Drugo, koristim priliku da, također, sa izvjesnim zakašnjenjem formalnim, ali dobra prilika da čestitam guverneru gospodinu Kemalu Kozariću na preuzimanju vođenja Centralne banke i mislim da je to, također, jedan važan trenutak za Bosnu i Hercegovinu, dakle, to je prvi puta od Dejtona do danas da mjesto guvernera, dakle, prvog čovjeka najvažnije finansijske institucije u Bosni i Hercegovini preuzima Bosna i Hercegovina, u smislu da njezini građani predsjedavaju tom institucojom. To je, izivarnedno važna činjenica, ali je prije svega to, zapravo, podatak koji znači da smo u svom ukupnom angažmanu, kao država BiH i institucije Bosne i Hercegovine, a posebno ljudi koji su od Dejtona do danas radili u Centralnoj banci, uradili značajan posao, da su se stekli uvjeti kako formalne, tako i stvarne prirode ili naravi, dakle, od onih propisanim Dejtonskim sporazumom, ali do onih važnijih ostvarenih rezultata u procesu obnove države, jačanja institucija Bosne i Hercegovine i izvršavanja obaveza koje su na Centrlanoj banci BiH, da smo došli u situaciju da preuzmemo vođenje tako važne institucije. Naravno, ja sam uvjeren, da gospodin Kozarić, koji ima izvanredno iskustvo u svakom smislu rekspektabilno i stručo iljudsko će učiniti sve da ne samo nastavi pozitivne tokove u Centralnoj banci, nego, zapravo da Centralnu banku polahko od pozicije karensiborda prevodimo u poziciju kaku obično imaju centralne banke u demokratskim zemljama ili u zemljama u svijetu. To je, naravno, ozbiljan posao. To je važan posao, to je posao koji ne može uraditi sama Centralna banka, ali kao nadležna institucija i kao 14 institucija koja raspolaže kadrovima, ona, po mom mišljenju, mora odnositi taj proces i mora ga poticati. Ja u tom smislu očekujem da će Centralna banka davati taj poticaj i inicirati to i, vjerujem da će u ovom domu naći ne samo nekoga ko će biti sagovornik, nego nekoga ko će podržati te pozitivne procese. Kad je u pitanju ovaj zakon, želim kazati da je važno, da u ovom času dobijemo ovaj zakon sa izmjenama, koje su formalno male, ali su u smislu promjene broja amandmana ili u smislu izmjene broja članova, koji su u ovom zakonu dotaknuti amandmanima, ali je važna činjenica da ovim izmjenama omiogućavamo da se dio ostvarenog profita kroz rad Centralne banke, može plasirati u Budžet, na taj način da, zapravo Centralna banka bude jedan od onih faktora u Bosni i Hercegovini, koji, zapravo doprinosi servisiranju javnih potreba javnih institucija. Nema nikakve dileme i uvjeren sam da će sve kolege podržati to. Ja,ipak, želim iskoristiti priliku da kažem i sledeće. Iznenađen sam činjenicom da je drugi dio, koji je drugi dio Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci, a koji nije prošao, a tiče se supervizije, dakle, da nije dobio potrebnu većinu ni na Predstavničkom domu ni na Domu naroda i iznenađen sam činjenicom da su prigovori koji su iznijeti, a koji su utemeljeni, postali prepreka izmjenama zakona u dijelu prenošenja nadležnosti supervizije sa entitetskih agencija na Centralnu banku. Zašto sam iznenađen? Iznenađen sam zato što je formalni predlagač ovog zakona Predsjedništvo BiH. Iznenađen sam zbog toga što je Centralna banka u vrijeme kada je iniciran ovaj zakon, imala pred sobom, dakle, vrlo jasnu sliku struktura i odnosa u BiH i imala je vrlo jasnu sliku ustavnih prava i nadležnosti u BiH i morala je znati gdje se kriju glavne prepreke. U tom smislu smatram, da je prethodno rukovodstvo banke, a sadašnje rukovodstvo, odnosno sadašnje Predsjedništvo BiH, napravilo nedopustive propuste, da je dopustilo da se ovaj zakon pojavi u proceduri, a da nije izvršilo potrebne pripreme da on dobije podršku. Posebno je važno naglasiti da ovaj zakon, prema informacijama, kojima ja raspolažem nije iniciran od OHR-a, pa je na neki način OHR, naravno nije imao ništa protiv, ali nije smatrao da se treba angažirati u tom procesu. Fijasko ovih promjena ili ovih izmjena, zapravo, nažalost, ponovo daje, baca svjetlo na unutarnje odnose BiH, pa na neki način i odlučnost i odgovornost određenih institucija unutar BiH. Ja ne mogu to prešutiti i ne mislim da je to dobar znak našeg stanja i našh odnosa i ne mislim da je dobar znak da ovdje možemo imati zakone, samo zakone koje podržava OHR, a one gdje se OHR ne angažira, ne možemo da imamo, pogotovo što nisam čuo da su primjedbe na ove izmjene i dopune zakona u vezi sa supervizijom stručne naravi. Da su principijelne narave u smislu loših rješenja, koja te izmjene nude. Nego su principijelne naravi. Dakle, utemeljene naravi, u smislu da nisu osigurani preduvjeti prenošenja nadležnosti sa entiteta na BiH i, da zaključim. Smatram da ovo stanje koje trenutno imamo je samo privremeno i pozivam sve nadležne, uključujući i ovaj dom i Parlamentarnu skupštinu, da ulože dodatne napore, da se pronađu rješenja, kojima će se omogućiti supervizija na nivou BiH, koja je višestruko značajna, o čemu ne bih danas negokad dođemo u situaciju da o tome raspravljamo, ali koja ne samo daje jednu kvalitetniju ulogu i poziciju Centralnoj banci, nego zapravo na drugi način postavlja poziciju BiH prema stranim investitorima. To je jako važno i to je za dalji razvoj BiH, za povećanje zaposlenosti, za smanjenje deficita, trgovinskog deficita i sve druge parametre ekonomske, ako hoćete i socijalne i političke izuzetno važno. 15 Iz tog razloga bih zamolio gospodu iz Centralne banke, da ovo što je trenutnos tanje, dakle, je to što nismu osigurali većinu ni u jednom od dva doma Parlamentarne skupštine za izmjene zakona u vezi sa spervizijom i ne obeshrabri, nego da ponovo iniciraju proces, ali da ovaj puta zatraže od Predsjedništva, ne samo formalnu, nego suštinsku ulogu u rješavanju prethodnih političkih pitanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Ko dalje želi govoriti? Nema više prijavljenih, pristupit ćemo glasovanju o zakonu u prvom čitanju. Dakle, glasujemo o zakonu u prvom čitanju. Možete glasovati sad, prvo čitanje. Zahvaljujem i konstatiram da smo sa 10 glasova za, bez glasova protiv i uzdržanih usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Ja predlažem da obavimo raspravu i u drugom čitanju. Dajem na glasovanje prijedlog da idemo u drugo čitanje. Možete glasovati sad. Ja konstatiram da smo sa 11 glasova za, bez glasova protiv i uzdržanih, usvojili odluku da idemo u drugo čitanje. Time je drugo čitanje otpočelo. Ko se javlja za raspravu u drugom čitanju, vodi se rasprava o amandmanima i glasuje o zakonu. Ako nema prijavljenih, a nema, ja vas pozivam da se izjasnimo o zakonu u drugom čitanju. Možete glasovati sad. Konstatiram da smo sa 11 glasova za, bez glasova protiv i uzdržanih, usvojili zakon u drugom čitanju. I budući je usvojen u različitim tkestovima, predlažem da odmah imenujemo Komisiju za usuglašavanje tekstova zakona. Gospodine Genjac,
Klub Bošnjaka predlaže gospodina Brku.
Zahvaljujem. Gospodin Brka, gospodine Spajiću,
Evo, ja predlažem, ja ću biti član komisije.
Dobro, zahvaljujem gospodine Ante Sapjiću. Gospodine Šiljegoviću,
Gospodin Goran Milojević 16
Gospodin Goran Milojević. Samo da konstatiramo. Dakle u komisiju predložen je gospodin Osman Brka, gospodin Ante Spajić, gospodin Goran Milojević. Ko je za, glasujemo o komisiji? Možete glasovati sad. Konstatiram da smo većinom glasova za 10, 1 protiv, usvojili i predloženu Komisiju za usuglašavanje tekstova zakona. Zahvaljujem. Prelazimo na sledeću 10. točku dnevnog reda, Ad.10. Prijedlog proračuna institucija BiH međunarodnih obveza BiH za 2005.godinu, prvo čitanje Dobili ste Proračun kao izvješće nadležne komisije koja je usvojila pet amandmana na Prijedlog proračuna koji su istovjetnim amandmanima usvojeni na Zastupničkom domu. Prvo se vodi rasprava o neophodnosi i načelima na kojima je Prijedlog proračuna utemeljen. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Nadležna komisija, gospodin Osman Brka.
Zahvaljujem. Komisija za finansijske i administrativne poslove Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH na svojoj 24. sjednici održanoj 18.01. 2005.godine, razmatrala u skladu s članom 69. stav 2 Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Prijedlog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2005.godinu, čiji je predlagač Predsjedništvo BiH, delegati Velimir Jukić, Brka, gospodin Branko Zrno, Tomislav Limov, uložili smo amandmane na tekst Prijedloga zakona. Amandmani moji su odbijeni, jednog sam ja i povukao. Amandmani delegata Limova su odbijeni osim jednog. Amandmani delegata Jukića i Zrna su prihvaćeni. Komisija je jednoglasno prihvatila amandmane koji su postali sastavni dio teksta Prijedloga zakona, te ih kao takve dostavila Domu naroda i u dalju proceduru i to su sad ti amandmani. I htio bih nešto da kažem, ovaj da ponovo ne govorim. Komisija je na kraju usvojila i dva zaključka a prije nego što ih pročitam, htio bih nešto da objasnim. Naime, komisija je konstatovala da je prilikom prijedloga ovoga, došlo do kršenja Ustava člana 9. stava 2 i mi smo zbog toga predložili zaključak jednoglasno na komisiji, koji ću ja sad pročitati a on glasi – prilikom implementacije odnosno izvršenja Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2005.godinu, potrebno je strogo voditi računa o poštivanju Ustava BiH. Mi smatramo, kao komisija jednoglasno smo zaključili da ovo moramo kazati i da ne stojimo iza toga da se u izvršenju budžeta krši Ustav. Zašto nismo amandmanski djelovali? Nismo htjeli da budemo prepreka za usvajanje budžeta, iako je i na to bio amandman koji smo mi na komisiji ovaj, odlučili da ga, da o njemu ne raspravljamo, da ga odbijemo jednostavno da ga ne stavimo u proceduru, da ne bi mi bili ti koji koče usvajanje budžeta. Ali smo strogo naveli da ovaj zaključak treba da ide ovdje u nas na Parlament i nadam se da ćete vi taj zaključak prihvatiti. 17 I mi smo usvojili još jedan zaključak jer smo imali predstavku, dopis jedan od naše službe ih Haga je li, iz institucija odozgo, koji imaju problema sa finansiranjem i taj drugi zaključak također smo usvojili jednoglasno a on glasi – da se prilikom implementacije Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2005.godinu obezbijede i omoguče finansijska sredstva odnosno, uslovi za nesmetan i normalan rad Ureda oficira za vezu u Hagu. To smo također prihvatili i ja predlažem Domu da ova dva zaključka budu prihvaćena uz ovaj, ovaj izvještaj. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Brki. Ko se dalje javlja za riječ? Ili ćemo pozvati predlagača da iznese. Evo sugeriram ... i ja predlažem da u ime predlagača zamjenik ministra gospodin Kumalić predstavi ukratko Prijedlog proračuna.
Želim da pozdravim sve prisutne i da poželim predsjedavajućem uspješno vođenje Doma naroda. Da odmah kažem, da Budžet u kontekstu, Budžet za 2005.godinu države BiH u kontekstu fiskalne politike ne ispunjava sve ciljeve. Poznato je da su ti ciljevi fiskalni, razvojni i socijalni. Možemo konstatovati da planirani budžet u obimu od 581 milion, od čega za finansiranje institucija otpada 336 i za vanjski dug 244 miliona, praktično samo u određenom ispunjava fiskalne obaveze. Dalje, da napomenem, ako ovaj budžet posmatramo u kontekstu budžeta centralnih država u zemljama u tranziciji EU, onda vidimo da je kod nas, na budžet otpada svega 10% budžetske potrošnje, što je odraz strukture, organizacione strukture države BiH. Međutim, treba napomenuti da on ipak ima tendenciju rasta u odnosu na 2003. kada je taj procenat iznosio svega 8%. Naime, svjedoci smo da se posljednjih godina određene funkcije, .. formiraju nove institucije BiH prenose na nivo države, tako da planirani budžet ima porast od 21%. Treća karakteristika i po meni najvažnija je, da prvi put BiH se praktično finansira iz vlastitih prihoda odnosno, da iz indirektnih poreza u iznosu od 251 milion će biti finansirane institucije i da institucije BiH imaju prioritet u finansiranju iz indirektnih poreza, a zatim vanjski dug. Ovo povećanje od 21% inače valja napomenuti da Međunarodni monetarni fond koordinira izradu budžeta, da je budžet rađen zajedno sa entitetima i da je praktično sve ove da tako kažem cifre su usaglašene sa entitetima. Do povećanja od 21% ukupnog budžeta došlo je prije svega zbog formiranja kako smo rekli, novih institucija odnosno proširenja, to je Ministarstvo odbrane, to je Uprava za indirektno oporezivanje, sad praktično najveći budžetski potrošač, to je Ministarstvo sigurnosti, Agencija za zaštitu FIPA i ostalih ovih 18 nekoliko manjih institucija, tako da broj ukupno preko 48% u prijedlogu ali ako se uključi i Komisija za koncesije koja je tamo u prilogu, znači već je gotovo 49% institucija koji su korisnici budžeta. Sledeća karakteristika ovog budžeta je da je on uravnotežen, da nemamo deficita, a valja se osvrnuti na, da vanjski dug da nam ide u prilog, obzirom da se on uglavnom vraća u dolarima, nizak kurs dolara tako da je praktično on na iznosu od 244 miliona. Ako se siječamo ranijih projekcija, obzirom da dolar nije pao, to bi bilo za 50-tak i više miliona veće. Što se tiče ovog vanjskog duga, na Federaciju otpada 151,6 milion, na Republiku Srpsku 92 miliona. Valja također napomenuti da pod pritiskom odnosno, po sugestijama entiteta i Međunarodnog monetarnog fonda novčana masa za plaće da je smanjena za 10%, da se to odnosi na državne službenike i druge uposlenike, a da će se vidjeti da li ima zakonskog osnova da se to odnosi i na izborna lica. Ja, što se tiče o budžetu ne bih više ništa govorio nego stojimo vam na raspolaganju u raspravi, pa ćemo ovaj, eventualno davati dodatna pojašnjenja. Tu su i saradnici, tako da sam samo napomenuo ove neke temeljne karakteristike.
Zahvaljujem gospodinu Kumaliću. Gospodin Limov.
Hvala gospodine predsjedatelju. Ja naravno znam da je priprema proračuna ne samo u našoj državi već i inače u suvremenim državama, jedan vrlo složen i težak posao i uvažavam nastojanje da se u okviru brojnih zadatih ograničavajućih elemenata, napravi jedan prijedlog. Ili mi se učinilo, ili sam gospodina Kumalića razumio dobro, ovaj proračun ne ispunjava fiskalne, razvojne i socijalne ciljeve. Dakle, dobro sam čuo i čuo sam isto tako našeg uvaženog predsjedatelja komisije koji je upozorio onim zaključkom, ukazao na nešto što se zove ustavna odredba i što se mene osobno tiče, već to bi bilo dovoljno da u startu ne samo izrazim nezadovoljstvo, nego i da vrlo jasno kažem da ovakav proračun nisam spreman podržati. Naravno, ja nisam obnovio svoje amandmane jer sam vidio odprilike raspoloženje i opredjeljenje naše komisije koja je pošla od toga da je ipak bez obzira na sve, potrebito da ovaj proračun bude usvojen i ja ne sumnjam naravno da će se to danas i dogoditi. Ali, u svakom slučaju želim ipak ukazati na nekoliko stvari koje su, što se mene tiče a naravno i tragom su onoga što sam pokušao kroz svoje amandmane da tako kažem, isprviti, popraviti ili dati jednu drugačiju dimenziju. Naravno, ako sam dobro shvatio uvaženog kolegu Brku, onda se to radi uz ono što je uvaženi doministar sada rekao da treba to ustavno pogledati ali cjela ta brojka iznosi oko 17 je li ili 16 ne znam miliona, koje bi se uštedile, ukoliko se prihvati ovo opredjeljenje o umanjenju plaća za 10%, vrlo jednostavno je li, iako je gospodin Kumalić koristio izraz masa, je li masa sredstava. Dva su tu razloga. 19 Prvi je razlog što je to došo kao, ja sam ga doživio kao ultimatum entiteta, i drugi razlog, možda sam dobro sam dakle shvatio, to me još više učvršćuje u opredjeljenju da to ne prihvatam, to je prvi razlog. I drugi razlog, ja mislim da treba stimulirati one koji rade u institucijama BiH, i nisam baš siguran da ovo ide u tom pravcu za stimuliranje. Dakle, ne mislim ovde na dužnosnike, nego na sveukupne strukture na razini države BiH. I mislim, to je načelno jedno opredjeljenje koje na ovaj način ide po mom mišljenju u pogrešnom smjeru. Ja bih se radije bavio time na koji način nagraditi one koji uspiju nešto od onih 300 miliona koje uvaženi premijer Vlade Federacije prošle godine javno iznio kao ono što se zove je li, crna, siva kako god hoćete ekonomija, koja naravno je ruku pod ruku vrlo često sa kriminalom, korupcijom i onim elementima s kojim se trebaju te strukture kojima ćemo sada oduzeti sada 10% uhvatiti u koštac. Dakle, tu načelno, ima velikih dilema i ograda a postoje načini da se polazeći od nas, izabranih dužnosnika pa dalje da doprinos u ovom smislu. Dakle, postoji način po Ustavu i mogućnost da mi dakle ovaj, složimo se i prihvatimo tu činjenicu da sa 10% vlastitih primanja možemo doprinijeti u određenim segmentima ali onda to treba jasno reći, za što je to. Jesu li to socijalni fondovi, je li to stimuliranje onih koji su uspješni u ovom što sam naznačio upozoravajući, ukazujući na jednu izjavu, a sigurno da premijer Federacije nije to olako izrekao. Ja stojim na stanovištu i dijelim njegovo mišljenje, da tu postoje odgovarajući prostori. Ovako koncipiran proračun, dakle uz ovo što sam sada rekao, neće dovesti do smanjenja javne potrošnje jer inaće, ja sam u nekoliko navrata pokušavao upozoriti da u provedbi ovih naših reformi, odreknemo se pretenzija da izgrađujemo institucije na državnoj razini a da na nižim razinama sve ostane isto. Jer to jednostavno, to ne može. I u tom pogledu sam imao čak jedan amandman koji je imao ambiciju upozoriti na potrebu da dakle kada državne institucije preuzimaju određene mjerodavnosti, da to automatski podrazumjeva i potpuno drugačiji odnos, pa ako hoćete i finansiranje itd. na nižim razinama. Isto tako to se odnosi i na upošljavanje je li. Dakle, jednostavno mi se kad tad moramo uhvatiti u koštac i sa onim što se zove reforma javne uprave. Naravno, nemam nikakve potrebe, vjerujem gospodinu Kumaliću da ni jedan od ova tri ključna elementa, dakle fiskalni, razvojni i socijalni ili cilja, kako hoćete, ne možemo ispuniti s ovim i ovo već godinama ide praktično da ove stvari radimo na način da je li, preživljavamo a ustvari ipak ako sagledamo ovo, primjerice u poslednjih 5 godina, onda ćemo vidjeti gdje mi zapravo idemo i koliko taj naš deficit raste. Naravno, uz to dakle što nema govora o smanjenju, ja dakle nisam stekao dojam, nisam vidio dovoljno elemenata ovdje, da bi mogli ovaj, čak i uz ove restrikcije postići ono što nam je potreba i što želimo. Naravno, vidio sam iz rasporeda sredstava namijenjenih pojedinim institucijama, da ono na što me je potsjetio uvaženi kolega Genjac, kada je rekao da smo povodom rasprave o revizorskim izvješćima utvrdili zaključak o kojem je, zaključak dakle Doma naroda je obvezujući i za one koji izrađuju ovakve prijedloge, a to podrazumjeva dakle da oni koji su poslovali nezakonito, ne mogu biti nagrađeni i ne može se njima u ovoj godini predvidjeti više sredstava a ja sam vidio, evo da sad ne budem previše ovaj, usmjeren ka jednoj instituciji, ima dakle institucija u čijem je poslovanju prethodne godine utvrđeno određenih nezakonitosti, a sad su je li, dobili i više sredstava. Dakle neću ni jednu izdvajati, vi manje više uvažene kolege dobro znate, jer ste ovo sigurno i vi sagledavali. 20 Zaista ima nekoliko ovako stavki koje mene osobno zbunjuju, evo to je ovako izraz koji je najbezbolniji u ovom trenutku da upotrijebim. Naime, za sveukupnu aktivnost na odpočinjanju pregovora o stabilizaciji i pridruživanju sa EU proračunom je predviđeno 150 tisuća maraka. Ja mislim da je to premalo. Neću sad obrazlagati zašto i šta mislim i šta vidimo da druge zemlje koje su u sličnoj situaciji ili malo ispred nas, dobro bi bilo da mi koristimo iskustva i tih zemalja koje na određenoj proceduri tako se pripremaju, ulažu odgovarajuća sredstva proračunom i predviđaju, traže najsposobnije kadrove, ljude koje angažiraju u tome, od lobiranja pa dalje. Što se tiče PRSP-a valjda njegovim donošenjem se završilo ... je li tako za ovu godinu. Što se tiče stimuliranja, evo ja sam tako to i izvadio sebi, stimuliranja domaće proizvodnje, predviđeno je 40 tisuća KM, je li tako? Nije. Eto ja se nadam da ćete vi iznijeti neke brojke koje će me navesti na to da je ovo daleko više. Što se tiče konsultantskih usluga vezanih za koridor VC proračun predviđa 100 tisuća KM. Ja osobno mislim da je ovo bila godina 2005. kad smo ovu brojku morali nekoliko, bar nekoliko puta uvećati i kroz aktivnosti koje bi se vodile u ovoj godini a u smislu realizacije i otpočinjanja ozbiljne realizacije na ovom projektu. Dakle, morali smo i kroz proračun poslati odgovarajuću poruku. Ja se ne slažem sa obrazloženjima kako je samo važno da imamo stav. Ja mislim, da moramo voditi računa je li to svrsishodno i u kojoj mjeri će posao na ovome biti ozbilno. Što se tiče informatizacije društva, valjda sam to dobro vidio, predviđeno je 10 tisuća KM. Koliko znam, bilo je nekih amandmana i ne znam u konačnom tekstu moram reći bilo je dakle raspoloženje da se i ova brojka poveća, višestruko poveća. E sad jedna stvar, kad bi samo to bilo, meni bi bilo dovoljno da budem protiv. Dakle, da je ovo sve što sam govorio i što su govorili prethodnici, meni bi bilo protiv i želim se ovom prigodom ovdje izjasniti, a to je finansiranje kulturnih i znanstvenih isntitucija od interesa za državu BiH. Sasvim je jasno da ne znam, milion i koliko je predviđeno, ne može garantirati opstanak. Možda je i najbolji izraz opstanak jer je činjenica da su neke od tih institucija nakon 100 i nešto godina, ovih dana je li, zatvorene. Ja mislim, dakle, evo Zemaljski muzej, ne znam Univerzitetska biblioteka itd. uostalom hajmo otvoriti raspravu o tome, hajmo vidjeti šta je to od interesa za BiH, da tu nema, ako tu ima nekih političkih dilema, da to razjasnimo ali ako ima, hajmo brate jasno, otvoreno reći da smo za to da preuzimamo kao država obvezu da to finansiramo na jedan civilizacijski, temeljit način sukladan ovome vremenu početka 21 stoljeća, bez obzira na svu težinu i sve probleme i poteškoće koje imamo uopće u finansiranju ne samo ovih nego i drugih stvari. Dkle, evo to su neki od elemenata koji mene čine naravno nezadovoljnim iako uvažavam sve ono novo što je izraženo kroz taj 251 milion. Dakle, ja bih volio da je to daleko više i ja čak mislim da odgovarajućom organizacijom, profesionalizacijom itd. institucija na razini države BiH mi ovdje možemo i daleko više postići. Drugo, nisam baš bio ustanju prepoznati u kojoj mjeri će se pozitivne karakteristike primjene u drugoj polovici godine PDV-a odraziti i na sredstva koja ćemo dobiti je li, ja osobno očekujem da će toga biti je li, ja nisam primjetio da ovaj, imamo određenu jasnu viziju o tome šta će i koliko s toga biti i šta ćemo s tih. Dakle, nema programa, nema zakona, nema, nismo čak ustanju ratificirati Socijalnu povelju Vijeća Europe a koja će svakako podrazumijevati našu ozbezu da na državnoj razini donesemo primjerice, zakon o 21 socijalnoj zaštiti pa ćemo onda je li, morati tražiti odgovarajuća s... dobro, biće odgovor da će rebalans ili ne znam eventualno šta će biti ali u svakom slućaju volio bih da ima toga više sadržajno i konkretno ugrađeno i ovaj, u svakom slućaju bi nam svima pomoglo i na određen način nas motiviralo da postupimo i drugačije od onoga kako ću postupiti ja. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Limovu. Imamo prijavljenog gospodina Đoku Pajića, Mustafu Pamuk i gospodin Ćengić. Ovo govorim zato što smo planirali imati jednu stanku od evo sada pa do od prilike 14:30, ima jedan sastanak dogovoren Kolegij u 13:00. pa predlažem da idemo sada iako će neko od, gospodine Đoko, jeste li vi mislili dulje ili kraće, ako ste dulje onda ćemo iza. Dobro, onda evo onda utvrđujemo sad znači pauza do 14:30. [[PAUZA]] Nastavljamo sa našom sjednicom. Tajniče pozivam vas da zauzmete svoje mjesto. Mi smo na 10. točki dnevnog reda, Proračun institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2005.godinu. Rasprava je u tjeku. Na redu je gospodin Đoko Pajić. Gospodine Pajiću izvolite. Neka se pripremi gospodin Mustafa Pamuk.
Poštovani gosti, ja bih uzeo možda jedno 6-7 minuta. Pre svega hte bih da podsetim a svi mi to znamo na član 101. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine, znači ovog Doma gdje stoji da do 15. oktobra trebalo bi da imamo prijedlog budžeta pred Parlamentarnom skupštinom o kome bi mogli na vrijeme da vodimo rasprave i do predviđenog roka, 31. decembra svakako da razjasnimo mnoge stvari i onda da ga u jednoj normalnoj parlamentarnoj proceduri usvojimo, jedan od najznačajnijih akata koji donosi ovaj Parlament. Svakako je to Budžet institucija BiH. Znači odmah u startu, samo da napomenem, znači da je prekršen taj član 101. Poslovnika ovog Doma. Zašto to kažem? Meni je teško sad u ovom momentu da imamo Prijedlog budžeta prvo čitanje a po nekim informacijama a sigurno trebalo bi danas i da ga usvojimo i u drugom čitanju. Onima koji su pripremali ovaj buddžet svakako je jasno da je to jedan vrlo značajan obiman dokumenat i na njegovoj izradi treba dosta vremena. Svakako onima koji su radili na ovom projektu, ja ne znam koliko im je trebalo vremena ali najmanje 2-3 mjeseca sigurno, da urade ovaj Prijedlog budžeta institucija a nama eto poslanicima koji treba konačno da ga usvojimo, ostaje samo jedan dan. Ja hoću odmah na startu da kažem da meni, nisam mogao u tako kratkom roku od kako smo dobili ovaj proračun pa do danas, da ga realno sagledam sve pokazatelje u ovom budžetu i imam određenih dilema i nejasnoća oko pojedinih stavki u budžetu kod pojedinih budžetskih korisnika. Ja sam naravno razmišljao prije sjednice Finansijsko administrativne komisije, da uložim određene amandmane, ali mi tada nije bilo jasno da li su moje dileme o kojima razmišljam za neke stavke u proračunu odnosno u budžetu za koje smatram da nisu logične, nisam bio siguran da li sam u pravu ili ne. Pa zato bih sada želio makar prije nego što pređemo na drugo čitanje da postavim nekoliko pitanja predlagačima, odnosno onima 22 koji su radili na ovom projektu, da prije nego što pristupim glasanju da razjasnim određene dileme koje su mi sada prisutne. Pre svega ja bih počeo od strane 1 osnovne napomene. Svi ste vi to čitali ali moram opet da potsetim. Dole, pri dnu te strane stoji struktura rashoda budžetskih korisnika ne omogučava značajnije uštede na materijalnim troškovima, tako da su značajnije uštede moguće u dijelu plata i naknada, i to prilagođavanje dinamike zapošljavanja realnim izvorima prihoda i smanjenjem plata zaposlenih itd. Projekcije budžeta po korisnicima su razrađene uz pretpostavku linearnog smanjenja plata za sve zaposlene u institucijama BiH za 10% itd. Sad, ne sumnjam da to treba sprovesti. Mi ćemo to sigurno prihvatiti ali gledajući pojedine stavke u budžetu kod pojedinih budžetskih korisnika, ovo mi nije jasno, jer tamo sam vidjeo da su to te stvari konkretnije, da kod pojedinih budžetskih korisnika stavka tekući izdaci pod 1, bruto plate idu značajnija povečanja kod pojedinih budžetskih korisnika, pa mi nije jasno, vjerovatno ću dobiti pojašnjenja prije nego što pređemo na glasanje. I na drugoj toj strani, pored ograničenja plata, moraju se sprovesti smanjenja najmanje 10% i dodatne naknade .... na plate. A isto tako, vidio sam kod mnogih budžetskih korinika da su te naknade značajno povećane u Prijedlogu ovog budžeta za 2005. u odnosu na budžet u 2004.godini. Pa evo, ja ću zato da postavim određena pitanja. Sad ne znam koliko vi to možete u kratkom ovako ispratiti ali ja ću krenuti od člana 3. raspoređivanje prihoda po budžetskim korisnicima i dalje ostali članovi. Recimo sad u članu 3. pod 2 Predsjedništvo BiH, recimo ako mogu da dobijem ovbjašnjenje pod tekući izdaci tačka 3 putni troškovi čiji je indeks rasta 132% u odnosu na prethodnu godinu. Da li su to neki posebni putni troškovi, posebna putovanja, nešto specifično u ovoj godini u odnosu na prošlu godinu? Pa, eto to mi nije jasno i isto tu kod te stavke u Predsjedništvu pod tekućim izdacima ugovorne i druge posebne usluge, indeks povečanja 158% u odnosu na prethodnu godinu. Sledeći budžetski korisnik je Ustavni sud BiH, dobro tu smo malo na pauzi neke stvari pojasnili ali eto, isto tako tekući izdaci, bruto plate i naknade, indeks povećanja 142%. Imamo tamo podatak o broju zaposlenih gdje je vidljivo da je od 31.08. do 31.12. prošle 2004.godine, značajno povećan broj zaposlenih u Ustavnom sudu BiH ali se i dalje predviđa povećanje broja zaposlenih i u 2005.godini. I kažem eto tu, ta stavka znači indeks povećanja je 142% u odnosu na prošlu godinu. A u onim osnovnim napomenama vidjeli smo da se kaže da će se ići na smanjenje plata, na korekciju zapošljavanja u skladu sa mogućnostima itd. Ustavni sud funkcioniše već dugo i sad, trebam objašnjenje zašto i u 2004. i u 2005., toliko se povećava broj zaposlenih u Ustavnom sudu BiH? I isto tako i kod sledeće stavke, Sud BiH dobro, tu znamo kod povećanja bruto plata, tu mi je jasno zašto ide indeks 155% ali kod Suda BiH, kod tekućih izdataka isto tako ugovorne id ruge posebne usluge indeks povećanja je 141% u odnosu na 2004.godinu. Sledeće, Generalni sekretarijat Vijeća ministara i uredi. Isto ta stavka tekući izdaci, ugovorne i druge posebne usluge, indeks povećanja 154% u odnosu na 2004.godinu. 23 Dalje, pod 14 Agencija za promociju stranih investicija u BiH, tekući izdaci, pa putni troškovi indeks povećanja 150%. Izdaci za telefonske usluge, indeks povećanja 140%. Izdaci za energiju i komunalne usluge, indeks povećanja 189%. I sve tako redom do stavke 11 ugovorne i druge posebne usluge, indeks povećanja 177% u odnosu na 2004.godinu. E, sad imamo sledeće dvije stavke 15 i 16, Ured za veterinarstvo BiH i Agencija za označavanje životinja. Shvatam da je Ured za veterinarstvo novi ured, Agencija za označavanje životinja je agencija koja je psotojala od ranije. Kod ove agencije pod 16, za označavanje životinja isto tako ogromna povećanja troškova pod 9 recimo, izdaci za tekuće održavanje, indeks povećanja je 575%, pod 11 opet ugovorne i druge posebne usluge, indeks povećanja 296%. A opet mi sad nije jasno, ako imamo Ured za veterinarstvo i ova Agencija za označavanje životinja, ako smo uveli Ured za veterinarstvo, ne znam zašto onda tolika povećanja izdataka i troškova kod Agencije za označavanje životinja. Sledeće, pod rednim brojem 17. Konkurencijsko vijeće BiH. Opet, tekući izdaci pod stavku 11 ugovorne i druge posebne usluge, indeks povećanja 200% u odnosu na prošlu godinu. Pod 18. Ministarstvo komunikacije i prometa, jedna stavka također pod tekući izdataka putni troškovi. Indeks povećanja 219% u odnosu na 2004.godinu, pa tako i kod ostalih stavki u tekućim izdacima. Ali, dobro to ostalo manje više, može da se prihvati ali nije mi jasan ovaj indeks povećanja za putne troškove od 219%. Regulatorna agencija za komunikacije, opet tekući izdaci, opet pod 11. ugovorne i druge posebne usluge, indeks povećanja 149%. Pa pod 21. Ministarstvo finansija i trezora, opet tekući izdaci, stavka 11. Ugovorne i druge posebne usluge, indeks poećanja 154%. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice pod 23 naknade troškova zaposlenih, indekst povećanja 146%. A opet u onim masovnim(?) napomenama je rečeno da se i taj dio treba da smanji za 10%. I pod 3, također u Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, putni troškovi, indeks povećanja 163%. Agencija za istrage i zaštitu, dobro to je nova agencija koja se proširuje, ali opet ova stavka pod 11 ugovorne i druge posebne usluge inkeds povećanja od 206%. Državna granična služba, služba koja već postoji, isto tekući izdaci, opet pod 11 ugovorne i druge posebne usluge, indeks povećanja 224%. E, sad dolazimo pod 34 Izborna komisija BiH. Znamo da je 2004.godina bila izborna godina i da je Izborna komisija imala mnogo posla i logično je da se u 2004.godini imali povećane troškove. Ali evo, sad za 2005.godinu, kada mislim da svi ti troškovi u Izbornoj komisiji treba da budu značajno smanjeni, u odnosu na 2004.godinu, opet pojedine stavke se povećavaju a ne znam zašto, recimo opet tekući izdaci, putni troškovi u Izbornoj komisiji BiH indeks povećanja 142% u odnosu na 2004.godinu. 24 I sledeća stavka također u Izbornoj komisiji, izdaci za telefonske i poštanske usluge, opet indeks povećanja 122% u odnosu na 2004. koja je bila izborna. I želio bih da postavim još jedno pitanje, kod rezervacija 9992 stoji ovde obrazloženje rezervisanja za stare obaveze i tu stoji rezervisane stare obaveze odnose se na potencijalne obaveze po sudskim sporovima protiv BiH. Znači, 4 miliona 642 hiljade maraka. Sad me interesuje zna se koji su to sudski sporovi i je li se to unaprijed planira da ako postoje, koje su to tužbe protiv države BiH i da se unaprijed planira da će ti sudski sporovi biti izgubljeni i da se mroaju isplatiti tolike naknade. Interesuje me informativno samo šta je u pitanju? Sad kad to sve saberemo, ja bih se ponovo sad vratio na član 3. tačka 2.2 zbirni bilans rashoda po ekonomskim kategorijama. Ovo što sam ja postavljao pitanje, najveći dio se odnosi na povećanje troškova ugovorne i posebne usluge, kod mnogih budžetskih korisnika. I kad se sve te cifre saberu ispada da kod ugovornih i drugih posebnih usluga povećanje budžeta za 2005.godinu, te stavke u odnosu na 2004. godinu iznosi 2 miliona 177 hiljada 231 KM. To je ogromna cifra. Mislim, ne znam šta sve podpada, šta je planirano pod tim ugovornim i drguim posebnim uslugama. Ja pretpostavljam najveći dio šta je tu, ali želio bih da dobijem odgovor i zašto toliko enormno povećanje na toj stavci 11 – tekući izdaci, kod mnogih budžetskih korisnika, mada kod pojedinih budžetskih korisnika je za pohvalu, kod velikih recimo, budžetskih korisnika kao što je Ministarstvo inostranih poslova i još jedan dio budžetskih korisnika ima smanjenja te stavke u odnosu na 2004.godinu, što je u svakom slučaju za pohvalu. I naravno, želio bih koliko mogu da dobijem bar dio odgovora na postavljena pitanja, prije nego što se pređe na glasanje.
Zahvaljujem gospodinu Đoki Pajiću. Gospodin Pamuk odustaje. Gospodin Ćengić. Gospodine Ćengić izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, predstavnici Vijeća ministara, ja koristim priliku da čestitam na činjenici da imamo danas mogućnost razgovarati o Prijedlogu budžeta za ovu godinu. Uvažavajući naš Poslovnik, uvažavajući činjenicu da je normalno da se budžet usvoji prije početka fiskalne godine, ja mislim da je činjenica da mi danas ovdje raspravljamo u ovoj fazi o budžetu, važna činjenica i dobra činjenica je da je to napredak. To ne znači da se trebamo zadovoljiti i biće dobro ako iduće godine zaista imadnemo mogućnost da usvojimo budžet do 31.12. u ovoj godini za iduću godinu. Ali ja mislim da to nije loše. Međutim, ja imam dojam da je predlagač ovoga budžeta, iako je formalni Predsjedništvo, ja mislim na Vijeće ministara, još uvijek u fazi birokratiziranja umjesto menađiranja. Nemam dojam da je Vijeće ministara pristupilo ovom poslu kao menađer nego imam dojam da je pristupilo kao birokrata, kao činovnik koji je jednostavno sabrao cifre koje se same po sebi pojavljuju sa što manje ideja, sa što manje novosti, što bi rekli u narodu što manje talasanja. 25 Naravno, ne pada mi napamet da vodim raspravu o pojedinačnim pitanjima koja bi se mogla rasparavljati i o stavkama, možda ću samo kao primjer navesti neke, ali hoću reći slijedeće. Prvo, izvinjavam se svima vama, a posebno kolegi Limovu koji je zapravo govorio najveći dio onih stavova koje sam imao i ja pripremljene za ovu diskusiju, ali prije svega ovaj budžet dakle nije razvojni. Nema kredita, nema poticaja, nema ničega. Odgovor će biti vrlo jednostavan, da to treba da ostane na entitetima. Ja mislim, da to više ne može biti tako s obzirom da od ove godine ulazimo u fazu da imamo izvorne prihode države u državi i s obzirom da imamo mogućnost, to je najvažnije od svega, da utičemo na to koliko ćemo prihoda imati. Više niko od časa kad počne PDV, a danas je viliki dan u kome smo usvojili Zakon o PDV-u, niko se više ne može pravti da mu nije poznato, imamo Zakon o porezima, imamo PDV, imamo Zakonn o akcizama koji trebamo dopuniti, niko od nas više ne može kazati, nema para, ne možemo uticati, ne. Mi upravo utičemo. Ono što je drugo, i što je također jednako važno je činjenica da se mi kao Dom uvažene kolege, prema ovom pitanju uopće ne odnosimo kao Parlament. Mi se prema ovom pitanju po inerciji iz socijalizma odnosimo kao glasačka mašina. Parlament daje novac. Parlament odobrava budžet. Parlament određuje budžet. Oni koji učestvuju u pripremi zna se ko su, oni daju prijedloge ali Parlamentarna skupštin odobrava. U tom smislu ovaj budžet nije dakle, razvojni, u tom smislu ovaj budžet nije socijalan. Ako do ove godine možemo se braniti, uvažene kolege, uvažene kolege koji predstavljamo i narode i entitete i političke partije i naše prijatelje, poznanike, glasače itd. ako smo se do ove godine mogli braniti da socijalni programi jesu na nivou entiteta, od ove godine nećemo moći. I moramo voditi računa o tome da budžet iduće godine ne može nikako ličiti na ono što je budžet za ovu godinu. U tom smislu dakle, ono što će se dogoditi primjenom PDV-a a sigurno će se dogoditi pritisak na određene kategorije stanovništva, orat će biti riješavan i kroz državni budžet. Ovog časa mi propisujemo, mi donosimo zakon i očekujemo od nekog drugog da to popravalja, da neko drugi riješava pitanja dakle, socijalnih obaveza, socijalne politike itd. Dalje, ovaj budžet nije ni infrastrukturni. Prihvatili smo, ušli smo u projekat kao Vijeće ministara izrade studija i Fizibiliti studije za najveći projekat u BiH, auto-put i imamo 100 hiljada maraka. S druge strane, ja pouzdano znam da je napravljena konstrukcija kojom se može finansirati ovaj projekat, ali onda bi bilo dobro da nam se objasni kako je moguće da projekat treba da bude završen, da najvećim dijelom u ovoj godini ili barem 70% u ovoj godini, da se moraju poslovi urađeni plaćati po situacijama i da će to koštati najmenje 20-tak i nekoliko miliona KM-ova. Odakle će taj novac doći ako ga nema u budžetu. Dajte nas poučite tome, pošto smo mi neuki ili smo potpisali kao Vijeeć ministara a Parlamentarna skupština podržava, većina u Parlamentarnoj skupštini podržava Vijeće ministara, ili smo potpisali ugovor koji ne mislimo izvršavati. To bi tek bilo neozbiljno. Ja mislim da mislimo izvršavati ugovor, dakle trebali odgovoriti (?). Dalje, ovaj budžet nije baš zainteresiran za kulturu jer sredstva koja su odvojena za ove državne institucije su minimalna, vjerovatno nedovoljna i hoćemo li se grijati u muzeju ili će se smrzavati i ovaj, eksponati u muzeju, ja to ne znam ali stanje je takvo kakvo jeste. Sve u svemu, dakle mi imamo situaciju u kojoj kulminaciju ove priće doživljavamo kroz nešto što je zaista nevjerovatno. Mi imamo ove godine Prijedlog budžeta od Vijeća ministara koji je direktno suprotan Ustavu. Ne znam i ne razumijem, po kojoj osnovi je naša Komisija ustavno-pravna mogla dati saglasnost i kazati da je ovaj Prijedlog budžeta 26 ustavan. Da nije ustavan vidi se iz onoga dijela koji se tiće plaća zaposlenih u državnim institucijama jer u Ustavu, u članu 9. stav 2 kaže se, naknada za osobe koje obavljaju službu u institucijama BiH, ne može se smanjivati tijekom mandata obnašanja službe. A onda, naše Vijeće ministara predoži i još se hvali time, da je prihvatilo riješenje po kome je zaboga izbalansiralo prihode ili primanja u entitetima na nivou države BiH. Nemojte da se ljutimo, to je neprilično, to je nepristojno, to je neozbiljno, to ne može odgovarati stvarnosti i ne može odgovarati onome što treba da se dogodi. Možete mi tumačiti kako god hoćete, možete me tumačiti da sam ličan, nema nikakvih problema za to, ja ću biti vrlo otvoren. Dakle, dopustili smo da Vijeće ministara Parlamentarnoj skupštini predlaže a da komisije Parlamentarne skupštine i čak jedan dom prihvate, komisija je istina popravila to naša, prihvate prijedlog budžeta koji je direktno suprotan ovoj odredbi Ustava. Ako dodamo na to činjenicu, dakle ideja je i to prema nekim neslužbenim informacijama, ja to ne znam, da je ideja došla od MMF-a, koji je čitav život, čitavu svoju historiju od kad postoji do danas, uvijek bio dakle, uvijek bio redukcija, nikada nije bio razvojni, nego je bio zapravo sredstvo kočenja, zaleđivanja postoječeg stanja, čuvanja postoječeg stanja, redukcije itd. mi smo sada došli u situaciju da naše Vijeće ministara ne vodi računa o suverenitetu BiH u pitanju poštovanja vlastitog Ustava. Ako je na toj tačci Vijeće ministara došlo u tu poziciju, zašto onda Vijeće ministara ne bi moglo biti ne bi moglo predložiti budžet koji nije razvojni, koji ne brine o socijalnim pitanjima, koji ne brine o infrastrukturnim projektima koje je samo prihvatilo. Naravno da može. Ako može prihvatiti sugestiju, prijedlog ili .... dati prijedlog da se ponaša protivustavno. To je skandal, to je nedopustivo, to je apsoluto neprihvatljivo. Ja osobno mislim da nema uopće nikakvog puta da mi ozbiljno razgovaramo o ozbiljnim stvrima a budžet je kao što kolege rekoše jedna od najozbiljnijih stvari, o kojoj ova Parlamentarna skupština u toku jedne godine uopće može razgovrati, da razgovaramo na način da je sami prijedlog protivustavan. Zašto? Zato što mi ovdje se bavimo, kad kažem mi ovdje, mislim prije svega na onoga koje formalno predložio ovaj budžet, tj. Vijeće ministara, bavimo se u ovim pitanjima politikantstvom, a ne politikom. Zato sam rekao da je ovaj budžet činovnički a nije menadžerski. Kako? Vrlo jednostavno. Ako smo planirali uvesti PDV u ovoj godini, ako imamo Zakon o akcizama na nivou BiH, ako smo obećali, a ja mislim da ćemo izvršiti svoje obećanje, da ćemo izvršiti izmjene i dopune Zakona o akcizama kojim ćemo osigurati i dodatne prihode po tom osnovu, onda znači da smo predvidjeli i da imamo sredstva. Koja je to logika molim vas, koja je to logika osim logike eksploatacije, i pseudosocijalizma, da tražite od nekoga da radi više, da proizvodi više, da zarađuje više, da se više domaćinski odnosi o zajedničkim stvarima a da mu za to što on sve radi, smanjite plaću za 10%. To je dakle apsolutno neprihvatljivo. To je nemoguće, to je logički, dakle neobjašnjivo, neutemeljeno. I svako onaj ko pokušava javnosti zamagliti oči, treba da izađe javno i da kaže šta to on radi. A ja tvrdim, svako onaj ko je pristao na to, da se smanje plaće onima koji se brinu za povećanje javnih prihoda, da se smanje plaće onima koji se brinu za efikasnost državnih institucija, da se smanje plaće onima koji trebaju da podignu na viši nivo usluge države BiH, svaki onaj koji kaže da je to put, direktno ruši ovu državu BiH. Dakle, apsolutno i direktno. Prošli smo vremena idealizma, prošli smo vremena socijalizma, prošli smo i vremena u kojima smo prićali a neki su takvi zaista i bili, da je važno graditi pa ćemo sutra zarađivati. Sami smo proklamirali ovu državu kao državu tržišne privrede, kao državu u 27 kojoj je motiv profit, dakle pokretački motiv profit, mi to javno kažemo, mi to ne krijemo, a onda tamo gdje jeste država, stavimo joj najopasnije od svih klipova državnim činovnicima smanjimo plaće, i to još smanjimo linearno, pa onda znači i ko radio i ko ne radio ima isto. Dakle, uradili smo najopasnije od svih mogućih stvari. A sve to onda pokrijemo velikim kišobranom MMF-a. Hvala vam lijepa na tom MMF-u, hvala vam lijepo na toj prići o socijalizmu, rekao sam to je pseudosocijalizam. Nama treba efikasna država. Efikasna država nije u malim plaćama. Efikasna država je ona koja ne odlučuje o istoj stvari dva puta. Efikasna država je ona koja ne proizvodi štetu i gubitke, efikasna država je koja efikasno koristi taj novac. I šta smo na kraju dobili, ako smo predvidjeli da ćemo povećati prihod budžeta samo po osnovu PDV i akciza u ovoj godini, najvjerovatnije za nekih 170 ili više miliona maraka, pa je li stvarno logika da od tog prihoda ne možemo dati 10%, ne možemo dati 10% za one koji su napravili taj prihod. Ako to ne uradimo, mi se onda ni u šta ne razumijemo, bolje rečeno mi zapravo radimo posao za koji unaprijed znamo da neće uspjeti i radimo ga suprotno, kako ga radimo za sebe, kako ga radimo kod kuće, kako ga radimo u svojoj firmi. I kako ga radimo, kad radimo posao u svom interesu. Iz tog razloga, umjesto da smanjujemo plaće, morao je doći ovdje prijedlog za povećanje plaća. Da. Drugo, ili treće, oni koji su predlagali ovaj budžet, znaju dobro za Rezoluciju koju je donio Predstavnički dom u 2004.godini u kojoj je rekao da ne može biti povećanja plaća. Šta se sada događa? Sad se događa najopasnija od svih igara. Znači ne može biti povećanja plaća, ali ove godine može biti smanjenja plaća za 10%. Pa ako do godine i ostvarimo povećanja, odnosno ostavimo povećane prihode, još uvijek nećemo moći povećati prihode, tj. čak nećemo moći vratiti na stanje od prošle godine, jer imamo Rezoluciju koja zaboga tako pažljivo štiti nekakve političke interese neke zamišljene javnosti kojom se zapravo zamagljuje priće. Iz svega ovoga, dakle jasno je jedno, da je Vijeće ministara u ovom prijedlogu pokleklo ili je namjerno iskoristilo kišobran MMF-a da predloži riješenja koja direktno utječu na neefikasnost, nefunkcioniranje države i koja će direktno proizvesti negativne efekte na državu. Je li to s umišljenjem ili nije, ja u to neću ulaziti, bez obzira kakva je namjera i bez obzira na moguća opravdanja, ja bih vrlo rado čuo ovdje obrazloženja za to. Mi moramo znati jedno, ovaj Parlament je najviša institucija ove države. Mi imamo obaeze prema međunarodnim kreditorima. Te se obaveze po prijedlogu ovog budžeta mogu izvršiti. Te obaveze ne mogu biti u pitanju i u slučaju da nije došlo do smanjenja plaća, apsolutno. Čak i u slučaju da smo povečali plaće u odnosu na prošlu godinu, još uvijek ne bi došle u pitanje ni izvršavanje obaveza budžeta prema obavezama, međunarodnim obavezama BiH ni drugih obaveza. Ali je zanimljivo da Vijeće minsitara tako indolentno pristupa pitanjima, da nam ovdje ni slučajno, ni u šali nije ponudilo statistiku i analizu odnosa između BH budžeta i ostalih budžeta u BiH 2004.- 2005.godine. A pogotovo, da nam Vijeće ministara ni u šali nije ponudilo analizu ako su određene institucije ukinute na nivou entiteta, a napravljene na nivou BiH, šta to finansijski znači, šta to sa stanovišta budžeta znači. Zašto stalno robujemo javnom, uličnom tumačenju stvari. Zašto ne izađemo u javnost i kažemo, jeste, ukinuto je ovdje, dodato je ovdje, ukupna cifra je za toliko veća ili za toliko manja. Moramo pokazati dakle realne odnose, a ne fiksirane odnose. Odnose ukupnih prihoda, odnosno ukupnih rashoda iz godine u godinu i posebno omjere između bh nivoa i ostalih nivoa budžetskih korisnika. To gospodo iz Vijeća ministara niste ponudili. 28 Ja uopće ne razumije što ste danas došli ovde. To je neozbljno. Tako se s nama ne može razgovarati. Mi toliko znamo. Ako ne možete pokazati da ste uštedjeli tu, tu, tu, a dodali tu i tu, onda nemamo šta da pričamo. Uradite posao i dođite da razgovaramo. Međutim kad to sve ne bi bilo tako, ja osobno mislim, da je zapravo vraćam se na početak moje diskusije, a to je prošlo je vrijeme birokratskog pristupanja bilo kom pitanju države a pogotovo u pitanju budžeta. Došlo je vrijeme da se pnašamo menadžerski. Naravno, sa plaćama smanjenim za 10% ova država će izgubiti sve ono najvrednije i najsposobnije. Jer, ako su ti ljudi do sada i bili spremni da sjede u tim državnim stolicama radeći svoje poslove profesionalno, kvalitetno, ulažući svoje znanje i svoje vrije u to, do sada nadajući se da će to neko uočiti, pa nagraditi to, sada ovom kaznom smanjenjem plaća, kaznom za dobar rad, mi ćemo doći u situaciju koja je najopasnija od svih, da ćemo izgubiti najkvalitetnije kadrove i da će državne stolice biti atraktivne i zanimljive samo za one koji oprostite na izrazu, nemaju drugog uhljebljenja. Ako država bude spala na tkvu vrstu kadrova, država je sama sebe osudila na propast. Nisu države propadale ni zbog čega više nego zbog toga kako su se ljudi koji su vodili državne poslove odnosili prema tim poslovima. Nema nikakve dileme da neko ko može biti advokat, da neko ko može biti voditelj nekog odjela kao inžinjer informtike, mašinstva, kao vrhunski ekonomista itd. da on neće sjediti ovdje za 1.000 ili 1.200 maraka mjesec dana raditi i biti stalno u tenzijama, prozivanja da je uradio ovo ono, umjesto da ima možda duplo veću plaću u nekoj kompaniji. Na ovaj način ja zapravo postavljam pitanje ko to vodi politiku države i na koji način? Da, da, ušteda da, racionalizacija u potrošnji da, racionalizacija u potrošnji je moguća ali nije moguća na ovaj način. Mi imamo situaciju u kojoj kao štedimo na plaćama, a povećavamo samo na izdatke agencije za komunikacije. Dakle samo na agencije na komunikacije povećavamo troškove 550 hiljada maraka. To je nevjerovatno, to je apsolutno nevjerovatno. To je apsolutno neprihvatljivo da agencija, da jedna agencija ima rošak 70% Parlamentarne skupštine BiH. Oprostite, ja osobno jako dobro znam i funkcije i važnost te institucije ali ne mogu prihvtiti da se potrošnja, da se troškovi za tu, samo za tu instituciju trebaju povećati za 550 hiljada maraka a plaće zapolenih u državnim institucijama trebaju smanjiti. To je logika kojom pristupamo. Je li to znači da je ko je bliže glavnosjedečem, njemu je bolje tj. ko je bliže tačci gdje se odlučuje, on uspjeva progurati svoj interes a neki opći interes nema. Hoćemo li sutra da imamo pobunu. Da zaključim. Važno je da usvojimo budžet. Ako budem dosljedan onome što sam govorio glasat ću protiv budžeta.Mežutim, u tom dijelu se slažem potuno sa gospodinom Limovom, mojim kolegom, u svim ocjenama ali pošto sam iz ovog drugog dijela Parlamenta koji podržava ovako Vijeće minsitara, ja ću vjerovatno biti u situaciji da razmišljam kako ću glasati. Pozivam Vijeće ministara, možete mi odgovoriti biće mi drago da čujem, ako razvijemo diskusiju, to će mi pogotovo biti jako drago, da naučim i da me educirate o tome zašto je budžet ovakav i da je to uredu. Ali, vas pozivam da uradite dvije stvari. Da više nikada ne prisupite izradi budžeta na ovaj birokratski način. I drugo, drugo da nema nikakvog govora da kršite Ustav ali pogotovo da kršite osnovni princip menadžerstva a to je motivacija onih koji rade kroz naknadu, zato što kvalitetno i profesionalno rade. To je nedopustivo, to se ne smije dogoditi. 29 Zadnje je, ja više od vas sigurno, više od vas vjerujem u sposobnost ove države, ne da uzme, nego da zaradi novac. Dakle, da samnjimo sivu zonu o kojoj je gospodin Limov govorio, da smanjimo sivu zonu i da tu sivu zonu legaliziramo i da zapravo umjesto, umjesto da kažnjavamo one koji ganjaju sivu zonu, koji treba da je reduciraju, pa im smanjimo plaće, da im povećamo plaće, kako bi ta siva zona bila manja, kako bi bilo manje prostora za protupravno djelovanje i kako bi bilo više sredstava za opće potrebe. Zaključujem time, da pozivam Kolegij i uvažene kolege da prije odlučivanja još jednom vide, je li naše uvažene komisije u vezi sa pitanjem protivustavnog prijedloga, je li to riješenje ovog pitanja. Ja nisam siguran da mi možemo zaključkom riještiti pitanje ovog budžeta koji je protivustavan. Molim vas, da kao Kolegij donesete odluku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Mustafa Pamuk se javio za repliku.
...Čengićeve diskusije, interesuje me objašnjenje, maloprije mislim da je malo u koliziji ali sad sam razumio. Nije mi jasno kad tvrdi da je ovim budžetom, ovim Predlogom budžeta, narušen Usav a onda će glasati za budžet. Šta to znači? To znači glasat ćeš i za neustavnu stvar ili daj mi objasni, kako misliš da će komisija odnosno da će Vijeće ministara uspjeti da sa ovakvim budžetom i svojom filozofijom o radu za budžet koja uzgred budi rečeno, ja ne smatram da je uopće filozofija, to je bezvezan pristup budžetu, kako će ona moći da ne krši Ustav ako usvojimo ovakav budžet. Hvala.
Gospodin Čengić.
Vrlo kratko. Ja još uvijek nisam rekao kako ću glasati. Ja podržavam Vijeće ministara, a u ovom pitanju nisam rekao kako ću glasati. Mislim da je ovo pitanje u ovom času otvoreno. Mislim da se slažemo u dvijema činjenicama. Prvo da ne možemo donijeti odluku koja će biti protivustavna. I istovremeno da se slažemo da je potrebno donijeti budžet. Između ove dvije činjenice, imamo vremena da nađemo i da tražimo i da nađemo riješenje. I ja predlažem da se ne izjasnimo dok ne nađemo riješenje. A Vijeće ministara koje je predložilo ovo, je moralo biti svjesno te činjenice Ustava i vjerujem da ima svoj prijedlog i svoje riješenje. Hvala.
Gospodin Brka.
Uvaženi predsjedavajući, ja sam na jedan određen način prozvan kroz ove diskusije kao predsjednik, ustvari zamjenik predsjednika komisije koju sam vodio ovu sjednicu, pa ja 30 sam u onom uvodnom izlaganju pokušao da budem vrlo kratak i da kažem ono što sam rekao. Međutim, treba izgleda da treba još neka objašnjenja, zato sam se ponovo javio. Zaista, ovo sve što je rekao gospodin Čengić i što je rekao gospodin Limov pa i što je rekao uvaženi kolega Đoko, sve to stoji. Pazite, međutim, ove diskusije meni dolaze malo kasno. Danas, kad mi trebamo da usvojimo budžet, one praktično ništa ne mijenjaju. Mi to znamo, znali smo i prije ove sjednice ali smo onda ovo trebali da raspravljamo na jednoj sjednici, da imamo vremena da još sa amandmanima djelujemo. Međutim, ovo je danas svršen čin. Mustafa, jeste možemo mi odbiti budžet, pazite. Na prošloj sjednici vi sami znate, bar članovi komisije znaju da je moj amandman bio na član ovaj koji se tiče kršenja Ustava. I sve su naše komisije zaista vrlo odgovorne, međutim u ovoj komisiji sjede tri člana Kolegija, sva trojica su tu bili. Mi kad smo raspravljali o tome, došli smo do tog zaključka, ja sam ga kao predlagač amandmana prihvatio da zaključkom pokušamo to regulisati. Pošto je tu bila prisutna i gospođa ministar, i ona je prihvatila, meni je žao što je sad ovdje nema, da će pokušati da sve učini da u provođenju budžeta u izvršenju budžeta ne bude kršenja Ustava. To je njeno obećanje na sjednici bilo nama, da će to tako, da će to tako uraditi. I mi smo kao komisija onda to prihvatili. Međutim, zaista ja sad ne mogu a da ne podcrtam jednu stvar, ono što je govorio gospodin Čengić o prijedlogu, ja nisam to htio u početku da elaboriram ali vidim da se to mora pocrtati zaista. Nevjerovatno je da je došao u Prijedlogu budžeta linearno smanjenje za 10%, kad znamo svi odlično znamo, a svi sve političke partije u BiH kažu, hoćemo u Evropu. I svi hoćemo da ispunimo sve uslove, sve. Tu imamo bar konsenzus, bar javan konsenzus imamo u tome, da smo svi za to. I ako smo svi za to, onda moramo da znamo da se u sledećoj godini, pa i u onoj tamo sledećoj, znači u slijedećim godinama, imati jako mnogo posla, da bi te uslove ispunili za približavanje Evropi. Ko to treba da iznese na leđima, sem poslanika i delegata u Domu, trebaju ovi ljudi ovde koji sjede i koji su nama služba i koji odlično rade. Ja to mogu vrlo odgovorno kazati. Mi imamo izvanredne sekretare komisija i u ovom Domu i Predstavničkom domu. I u prošlom sazivu sam bio u Predstavničkom domu pa znam kako ljudi i tamo rade, rade i ovdje. Ne može se od ljudi tražiti da rade više kad fizički ne mogu a još im smanjuješ lični dohodak. To je nevjerovatna stvar, da je iz Vijeća ministara mogao da dođe takav prijedlog, zaista. I ja, zaista smatram gospođu ministar odgovornom osobom koja je obećala nama na komisiji da neće doći u provošenju budžeta do kršenja Ustava, i zbog toga smo mi i prihvatili ovaj zaključak da ga proslijedimo Domu i da on kao takav ode u javnost. Jer, da praktično ima obaveza Vijeća ministara da neće kršiti Ustav. Ne pismeno, ali na komisiji, to je vrlo jasno rečeno. I ja ne znam je li to dovoljno. Gospodin Limov klima glavom, ja vjerujem da nije ali pazite, ja nisam bio spreman da moj amandman odloži, da ja sam budem kriv da se ne usvoji budžet. Ja znam šta to znači za ovu zemlju. Da mi sad, da jedan amandman koji je podnio Brka odnosno naša komisija, da se ne usvoji budžet. Zbog toga smo mi prihvatili ovaj kompromisni prijedlog i ja mislim zbog toga da ga treba da ga pod ovakvim uslovima trebamo prihvatiti. Ali, zaista se slažem sa prijedlogom gospodina Čengića da idući budžet i sve iduće budžete, mnogo stručnije treba da urade službe Vijeća ministara i mnogo bolje urađene da dođu nama na analizu i da mi onda imamo dovoljno vremena da možemo kvalitetnije i mi raditi i usvojiti budžet. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Brki. Niko se ne javlja. Ja bih se. 31
Izvolite gospodine Jukiću.
Evo ja ću kratko. A evo, ja zbilja neću duljiti. Samo ću reći svojih nekoliko razmišljanja oko ovog budžeta, a naročito su interesantne ove osnovne napomene koje govore o najbitnijeme zapravo, o okviru i osnovnim elementima ovog proračuna. Kaže, osnovna postavka projekcija budžeta na svim nivoima vlasti je prilagođavanje ekonomskoj realnosti, što znači svođenje ukupne javne potrošnje na nivo koji omogućuje realno mogući prihodi. Eto vidite. Ovo je ključna rečenica. Prije od prilike dva mjeseca, kada je bio PDV na dnevnom redu, tada smo imali ovde jedno multimedijalno, ja bih rekao prezentaciju na video zidu i u raznim, imali smo nekakve priloge itd. jednu vrlo kvalitetnu, ja bar tako mislim da je kvalitetna prezentaciju stanja u BiH, prilika ekonomskih, socijalnih trendova itd. I neke stvari iz tog izlaganja, iz tog dokumenta, ja ću sad ovde ponoviti. Kada je rečeno da je ukupni rast .... proizvoda u BiH, u ovoj godini na razini oko 5%, pa smo rekli imamo dobre pomake u izvozu gdje je porast za 20-tak %, što je isto tako ohrabrujuće. Razina uvoza, trend porasta uvoza je nešto manji, dakle pokrivenost uvoza izvozom iako još uvijek nedovoljna, ipak je nešto bolja itd. i ovo, ovi podaci, daju za pravo svima nama da se malo kažemo, evo ide nešto malo na bolje i da onda još dadnemo dodatne napore i mi na svim razinama vlasti, u svim isntitucijama vlasti, da kažemo evo, pošlo je malo, hajmo učiniti nešto mi što se nas tiče da bude malo bolje u budučnosti. A znamo kakvo je sad stanje. I donijeli smo neke vrlo važne reformske zakone zbilja koji su u svojoj biti reformski zakoni, od Uprave za indirektno oporezivanje, evo sad PDV-a, Zakon o akcizama, Zakon o porezu na promet proizvoda i usluga itd. koji se uplaćuje prvi put na jedinstveni račun itd., i sada kad pravimo, radimo najvažniji po svojoj definiciji programsko politički dokument na razini godine, a to je proračun, onda radimo nešto što se ne može nikako opravdati. Ovde su mediji ali ja volim reći ono što mislim a naročito volim to reći javno. Pa će reći kakvo je to ne znam ni ja neki zastupnik zavrnut, za svoju plaću. Ma to nije, nije to istina jer ja smatram i sigurno jesu zastupnici i ministri isto tako i drugi dužnosnici u BiH sigurno žive nešto bolje ili značajno bolje od prosjeka u ovoj zemlji. Ja mogu reći da oni nisu time ugroženi. Međutim, ovo smanjenje plaća, odnosi se na sve službenike u državnim institucijama BiH. Pa kad onda kažemo u istoj toj prezentaciji prije dva mjeseca, kako je porast koji imamo iako, eto opet upitan podatak, kako ga možemo mjeriti ako nije u okviru zakona, ako je crno tržište, pa kažemo da je to crno tržište, procjenjuje se da sudjeluje negdje preko 30% u ukupnom prometu BiH. To je pazite, jedan vrlo, vrlo visok postotak. I kakav je iz toga svega logičan zaključak bio? Pa suprotno od ovoga što se predlaže u proračunu, baš suprotan. Dakle, trba motivirati, učiniti sve bar obečati ljudima koji rade na tome, da smanje mogučnost onima koji rade na crno i krše zakon, utajuju poreze itd. bave se kriminalom, korupcijom itd. natjerati ih da rade po zakonu. A ko ih treba tjerati? Pa onaj koga država plaća. A to su DGS, Uprava za indirektno oporezivanje, OSA, SIPA, Sud BiH, Tužiteljstvo BiH itd. mi kažemo svima plaće dole, dole plaće itd. Pa to je demotivirajuće do te mjere da 32 ne znam šta se drugo može gore učiniti tim ljudima, odnosno u ovom trenutku za budučnost. I ovde je, lako sračunati bilo da je to 16 miliona maraka. Pazite, mi stvarno jesmo siromašna država ali zbilja ja tvrdim odgovorno, da 16 miliona maraka nije problem ovoj državi. Ali biće joj problem sutra i još za neko drugo vrijeme, ako se nastavi ovakva politika, politika demotivacije umjesto politike motivacije. O tome je govorio gospodin Čengić, pa ne bih to ja sad ni ponavljao. Zto ja zbilja smatram da ovi oviri koji su ovde dati, pa i obrazloženja koja ne stoje, koja su sama po sebi kontradiktorna, dakle ne ide jedno s drugim itd. a imajući na umu ukupno stanje i trenutno stanje u BiH, smatram ipak da trebamo usvojiti ovaj Proračun ovkav kakav je dat, sa ovim amandmanima koji su dati uz ponovo upozoriti, ovaj zaključak što je komisija predložila, što je gospodin Brka ovde nekoliko puta već ponavljao, ali mislim da bi trebalo vrlo brzo početi ozbiljne razgovore sa Predsjedništvom jer ono formalno predlaže Budžet, Vijeće ministara, parlamentarci i svi drugi relevantni politički i drugi čindbenici u ovoj državi, da vidimo stvarno je li naša budučnost bezperspektivna, demotivirajuća u smislu plaća, pa i drugih nekih dobara koje očekujemo da nam bude dobro a ne loše. I zato mislim, da zbija treba danas proračun usvojiti ali stvarno da budemo odgovorni i da mi pokrenemo inicijativu da se otvore razgovori i da se uradi rebalans proračuna na način da proračun ne bude ovakav, da proračun ima svojih puno manjkavosti. Neke od njih je ovde vrlo dobro sistematizirao gospodin naš kolega Đoko Pajić. I zbilja na ona sva pitanja ja smatram da se može vrlo teško naći racionalan odgovor, jer ga nema. Nema logike povečavati neke stavke za 200% u isto vrijeme kad plaće smanjujemo 10%. A ništa se nije dogodilo u organizaciji te institucije, u njihovom djelokrugu rada itd. Evo ja ću sa ovim završiti. Da pozovem sve nas, da ipak proračun usvojimo ali da stvarno o problemu proračuna, njegovim okvirima, osnovnim elementima porazgovaramo vrlo ozbiljno, vrlo otvoreno i da vidimo koji su to osnovni ciljevi koje proračun treba usvojiti i one zadatke koje treba ispuniti i ciljeve koje treba realizirati kroz proračun. Gospodin zamjenik ministra Kumalić je rekao na početku istinu. Ali ta istina i je problem što je onakva istina, dakle istina od onoga što mi očekujemo da bude proračun ne osigurava u smislu razvoja, u smislu socijale itd. A opet, s druge strane imamo ponekad i za ovom govornicom da kažemo neke druge istine, ako su istine, ja vjerujem da jesu o tome da ipak u BiH nije sve crno, da ima i dobrih i pozitivnih pomaka i ja sam uvjeren da ih ima i uvjeren sam da je ova proračun samo jedna nespretnost i mislim da nije urađen na jedan način na koji je trebao biti urađen. Urađen je u brzini a čini mi se da je Limov govorio o tome, kako je možda neko uvjetovao itd. Ja mislim isto tako o toj činjenici da neko uvjetuje ili nešto puno u drugog zahtjeva, mislim da i to nije dobar način i da Vijeće ministara treba konačno biti i samostalnije i odgovornije u vršenju svoje funkcije, naročito nakon zaživljavanja onih, već sam spomenuo reformskih zakona koji će dovesti u sasvim novu poziciju Vijeće ministara i institucije BiH za neko skoro vrijeme. Gospodin Neimarlija. 33
Dakle, vrlo kratko. Kolega Čengić je pripisao Ustavno-pravnoj komisiji odgovornost za jednu od odredbi u Zakonu o proračunu, a u ovom slučaju u slučaju ovog zakona Ustavno-pravna komisija se bavila samo ustavnim osnovom zakona i nije se bavila njegovim sadržajem. Dakle pojedinačnim odredbama, tako da se Ustavno-pravnu komisiju ne može smatrati odgovornom za sadržaj i za pojedine odredbe u Zakonu o proračunu pa i samim tim i za ovaj, ustanost ili neustavnost tih odredaba.
Gosdpodin Genjac. Replika gospodin Čengić.
Zahvaljujem se kolegi Hilmi na podučavanju u ovom pitanju. Nisam siguran da me je uvjerio kako ova njegova komisija nije bila dužna voditi računa o tome da li je ovaj budžet u nekim svojim riješenjima protivustavan. I dalje držim da je ako nije niko prije njih, komisija morala reagirati i ukazati na to pitanje. Da li ga je mogla riješiti, to je druga stvar, ali u najmanju ruku je trebala ukazati na to pitanje. Hvala.
Gospodin Genjac.
Poštovane kolege, poznat je abmijent u BiH da Međunarodni monetarni fond od prilike kreira jedan okvir, tu su entiteti sa svojim zahtjevima i limitima, i u tom okviru koji je takav kakav jeste, gradi se budžet. Međutim, u tom okviru nađe se jedna značajna količina novca, dio ide za servisiranje vanjskog duga i to nema diskusije. Opet ostane značajna količina novca da Vijeće ministara ispolji svoju kreativnost i sa jednim ozbiljnim i temeljitim, odovornim pristupom zaista uredi ovaj dokument na način koji bi bio najkorisniji i najpraktičniji i davao najbolje one potrebne rezultate. Ja mislim da već nekoliko puta nije po sredi taj kreativni pristup, nego od prilike pristup ranija rešenja budžeta i kako je ko zauzeo poziciju u ranijem budžetu, drži je uporno i prenose se ta rešenja uz neka mehanička i često bukvalna mijenjanja, kakvo je i ovo sniženje novčane mase za plaće zaposlenih u institucijama BiH koje se desilo sa ovim budžetom. Da je to paušalni pristup, ja baziran na činjenici da smo mi na 22. sjednici koja je održana 26.aprila prošle godine, donijeli vrlo jasan i kategoričan zaključak, da Vijeće ministara do kraja mjeseca svibnja, odnosno do naredne sjednice Doma dostavi informaciju o broju uposlenih u svim proračunskim korisnicima, kao i koliko ih je uposleno preko Državne agencije. U Predlogu ovog budžeta mi imamo prikaz zaposlenih na stanje 31.08. prošle godine, po institucijama i projekciju broja zaposlenih sa 31.12. prošle godine. Projekciju. Da li je, nije li, jest, nije, koliko je od ovog broja na ugovoru o djelu, koliko je zaposleno po nekim drugim kriterijima izvan Agencije za zapošljavanje u državnim institucijama, uopšte nije poznato. 34 Ja naime mislim da ni budžet a ni ovakve zahvate kao što je smanjenje novčane mase za plaće zaposlenih, nije moguće jednostavno uraditi da to bude ozbiljno, odgovorno, a da se nema ovih podataka. Mi na osnovu zaključka koji smo donijeli ovde, te podatke još nismo dobili a ja sam tada predlagao taj zaključak, i tada sam navodio da ima informacija da u pojedinim ministarstvima je bukvalno po jedan ili dva zaposlenih u skladu sa procedurom Državne agencije. Naravno, to treba da bude i povod da se razgovara o proceduri preko agencije, o sporosti procedure, o načinu da se to riješi, o načinu da se ubrza, ali u svakom slučaju mi nemamo elemenata, barem ja ne vidim elemente na onovu kojih bi se moglo temeljito i odgovorno raditi. To je jedna stvar. Druga stvar, evo sad je kraj mjeseca, ovog mjeseca i trebale bi biti plaće obračunate. Koliko u BiH zna, jesu li obračunate plaće smanjene, jesu li obračunte plaće iste, u kojoj instituciji su smanjenje u kojoj nisu, da li su plaće smanjene u institucijama koje su tek uspostavljene, da li će to značiti smanjenje plaća institucijama koje treba da ostvare najvitalnije funkcije države i na čemu se zasniva izvorna strana ovih prihoda, da li se to odnosi na carinike, na graničare, na poreznike iz Uprave za indirektno oporezivanje. Da li se od prilike zna koliko je u kojim institucijama potrebno da se zaposli, da bi se ostvarivale elementarna funkcija i namjera tih institucija itd. To je broj, niz drugih pitanja, broja niza pitanja te vrste, međutim, ja sumnjam da postoji odgovor i da jednostavno od prilike se svodi na to neki efekat smanjenja mase, tako nazvano za plaće. Iza toga jednostavno, ništa se dalje ne zna. A bojim se da mnoge stvari u vezi sa ovim budžetom odprilike su po tom principu osnovna teza a iza te teze se dalje mnogo toga ne zna. U nizu drugih pitanja koji jednostavno se nameču, recimo opravdano je pitanje da li je Vijeće ministara ikad razmatralo moguće rasipanje u institucijama BiH. Nalazi revizora govore da rasipanje je prisutno na brojnim stranama, oko naknada troškova zaposlenih, oko putnih troškova, oko telefona, oko goriva itd. Sve te stavke su u ovom budžetu povećane značajnim indeksom, značajnim indeksom u nekim institucijama opravdano jer je povečan broj zaposlenih, nove su institucije razumijem, u nekim potpuno nerazumno, nerazumljivo zapravo, neragumentirano i posebno ugovorene i druge posebne usluge će oko 10 miliona ove godine u budžetu koštati, pored tolikog broja zaposlenih koji se navodi na stranici 29-oj itd. očigledno se ili se ne zapošljavaju oni koji su potrebni ili oni koji su zaposleni od prilike ne mogu stići da urade, pa ugovorene usluge dakle povećane su od prilike negdje oko 30% u odnosu na poršlu godinu. Morat ću se na neke malo praktičnije i konkretnije stvari osvrnuti, jedno pitanje koje se već ponavlja godinama. Nime, naši uredi oficira za vezu pri Međunarodnom tribunalu u Hagu, postoje i rade jedan vrlo odgovoran posao i oni imaju odabranu sistematizaciju da mogu zaposliti po četiri, odnosno i da treba da zaposle po čečtiri zaposlena. Jedan od tih oficira je zaposlio četiri, druga dva su zaposlila po dva. Bukvalnim pristupom kao i o svim stavkama, svim tim oficirima za vezu je dodjeljena ista stavka, isti iznos od dakle ono što je dodjeljeno oficirima za vezu, trojici se podjednako dijeli, bez obzira što jedan ima zaposlena četiri, drugi imaju po dva, a zna se koliko zaposleni u Hagu košta sa stanovima, troškovima, iznajmljenim stanovima itd. I uporno, iz godine u godinu, tom jednom oficiru je manjak sredstava, drugim oficirima je višak sredstava koji oni i vrate čak u trezor, ovaj oficir traži još sredstava jer ne može pokriti, a onda iz trezora kažu, kako ćemo davati oficirima dodatna kad su oficiri vratili sredstva. I tako se to ponavlja iz godine u godinu. 35 Želim da istaknem činjenicu da se kao pozitivnu činjenicu, da se pojavila stavka oko finansiranja institucija od značaja za BiH i to je činjenica od ogromene važnosti za koju će naravno i cjelokupan BH javnost imati odobravanja ali mislim da ovu stavku mora da prati i Zakon o institucijama kulture i naučnim institucijama od značaja za BiH, jer to bi onda na adekvatan način potpuno uredilo tu oblast. Da sad ne ulazim dalje u detalje, da zaključim sa slijedečom konstatacijom. Ambijent u kome se nazali, okolnosti u kojim se nazalimo očigledno vode na to da treba donijeti budžet, da treba uspostaviti budžet, da bi se mobogučilo funkcionisanje finansiranja, naročito institucija koje su tek uspostavljene, koje bi odugovlačenje sa budženom dovelo zaista u nepovoljan položaj, a one su od ključnog značaja za naredne procese u Fizibiliti sudiji. Međutim, ja mislim da mi možemo usvajajući ovaj budžet, ovaj rad oko budžeta, i ozbiljnost i same Parlamentarne skuptšine i Vijeća ministara, podići na veći nivo adekvatnim zaključcima, ja mislim da bi mi mogli uz ovaj uz ovaj budžet usvojiti zaključak da nakon isteka od 6 mjeseci ove fiskalne godine, tražimo od Vijeća ministara analizu izvršenja budžeta za tih 6 mjeseci, sa diferenciranim prikazom svake stavke, kod svakog budžetskog korisnika, gdje je potrošeno, zašto je potrošeno, koliko je potrošeno. Naročito snadbjevenu informacijama kojiko je istinski zaposleno u tim institucijama i da bi se razmatrajući taj izvještaj, za prvih 6 mjeseci ove godine, o tokovima budžeta i šta se dešava sa budžetom, rebalansom budžeta u to vrijeme mogle izvrštiti korekcije budžeta za narednu polovicu godine kojie bi ispunile sve ono što treba ovaj budžet da ispuni. Prema tome, predlažem zaključak, da se nakon 6 mjeseci traži izvjetšaj o detaljnoj analizi. Detaljna analiza izvršenja budžeta za 6 mjeseci, nakon koje bi se moglo razmatrati rebalans budžeta za narednu polovicu godine, ove tekuće. Hvala.
Ko se dalje javlja? Više nema prijavljenih. Zaključit ćemo ovu raspravu. A prije nego je zaključimo, gospodin Đoko Pajić je tražio odgovor na određena pitanja, pa ne znam ako su ovde raspoloženi odgovoriti. I onda ćemo ići na zaključivanje rasprave. Gospodin Šakota. Šakota, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam i ostale delegate u ovom Domu i ja ću odgovarati čisto sa tehničkog aspekta jer su uglavnom i pitanja koja je delegat Pajić postavio, takve prirode. Bilo je puno pitanja, pokušat ću neka da objedinim i da odgovorim zajedno znači da ih vežem. Osnovna napomena kod ovih relativnih poređenja koja su neka dobra, a odnose se na poređenje prethodne i tekuće godine, odnosno Predloga budžeta tekuće godine, je da moramo imati u vidu nekad i apsolutne iznose. Znate, recimo ako smo prošle godine napravili neki previd, pa smo za neku stavku, da li je to putni trošak ili trošak po službenom putu predvidjeli 10 hiljada i tada pogriješili a to korigujemo ove godine, pa predvidimo 15 hiljada, to jeste 50% povećanje ali suštinski ne radi se o nekoj značajnoj, o nekom značajnom povečanju ukupne mase troškova. Znači, neko uopše obrazloženje kada posmatramo neke relativne podatke, poređenja prethodne i naredne godine. 36 Druga stvar koju su i neki od delegata već spomenuli, zapošljavanje ljudi, dinamika zapošljavanja, uzrokuje i veže za sebe i odgovarajući dio nekih dodatnih troškova. Dakle, ako smo imali vrlo mali broj zaposlenih u ministarstvima, četiri ministarstva spominjemo transporta, Ministarstvo civilnih poslova koje se razdvojilo na četiri ministarstva Ministarstvo pravde, ta ministarstva su imala mali broj ljudi. Zaista je bio jedno vrijeme slučaj, što je gospodin Genjac upravu, da su oni jedno vrijeme imali samo jednog zaposlenog državanog službenika. Međutim, u međuvremenu, oni su jedan dio ovog svog plana zapošljavanja izvršili. Znači oni su zaposlili broj ljudi i normalna stvar da će u narednoj godini, kad zaposle sve ove ljude prema planu i odgovarajući troškovi, prateći troškovi biti veći. I to je jedan od razloga što imamo povećanje. Konkretno se i u ovom slučaju ovaj, radi kod Ustavnog suda, što smo već razjasnili dake, imamo preuzimanje ljudi koji su bili zaposleni u Domu za ljudska prava, a koji su sada uključeni u zaposlene Ustavnog suda sa tačno planiranom dinamikom zapošljavanja u toku, krajem 2004.godine i početkom 2005.godine. Došlo je do enormnog povećanja plata i nekih ostalih troškova a ono se tačno odnosi na preuzimanje ljudi koji su radili, koji su bili, koji su činili sastav Doma za ljudska prava, odnosno Komisije za ljudska prava, tako se sad zove i koja je sada uključena u sastav Ustvnog suda. Mislim da smo to pitanje razriješili, to je pitanje matematike zapošljavanja ljudi, iznos plata i ostalih troškova, povečanje koje slijedi iz toga. Dalje, što se tiče Suda BiH, tačno je da imamo jedno enormno povečanje na ovim ostalim ugovorenim uslugama, a u okviru tih ugovorenih usluga spadaju i advokatske usluge koje su nešto što mi ne možemo da utičemo. Vi ste vjerovatno svjedoci i pratili ste šta se dešava, u javnosti imamo ogroman pritisak na budžet, ne samo našeg Suda BiH nego i ostalih sudova jer su advokatske tarife izuzetno visoke i imamo advokate po službenoj dužnosti, oni ispostavljaju račune po tim tarifama, mi smo prošle godine imali jedan iznos koji je bio očigledno nedovoljan jer su te tarife porasle. Mi smo preduzeli neke aktivnosti da pokušamo djelovati na advokatske komore i na ostale bitne relevantne faktore koji odlučuju ovisini tih tarifa, da to prilagodimo ekim realnim okvirima. Ali, ne možemo u ovom momentu da utičemo na njih. Zato smo u 2005.godini morali prenijeti povećanje tih usluga. Značajno povećanje zaista ali na koje mi ne možemo da utičemo. Opet pitanje matematike, imamo veći broj ljudi, imamo veći broj advokata, imamo više faktura za te usluge. Ured za veterinarstvo i Agencija za označavanje životinja, to su dva budžetska korisnika koja su usko povezana. Imamo potpuno nove stvari u Uredu za veterinarstvo, imamo potpuno nove nadležnosti koje su preuzete krajem 2004.godine od entiteta gdje imamo zapošljavanje 23 nova veterinarska inspektora na granici, imamo nove poslove, imamo nove troškove. Također nešto što je pitanje više matematike. Konkurentsko vijeće BiH, institucija koja je uspostavljena krajem 2004.godine, neki skroman budžet u 2004.godini je omogučio njeno uspostavljanje. Oni su u svom zahtjevu za 2005.godinu tražili negdje cirka oko 900 hiljada, međutim kad smo radili analizu njihovog zapošljavanja i ono šta su njihovi zadaci u 2005.godini, od prilike smo i usaglašavanjem sa njima došli do neke cifre koja jeste povećanje u odnosu na 2004. ali zadovoljiće neke minimalne potrebe u 2005.godini. Izborna komisija, mi imamo kod Izborne komisije zaista smanjenje u ovoj godini. Ako pogledate tekuće rashode vidjet ćete da su tekući rashodi smanjeni za nekih ovaj 100- njak hiljada. Znači, i ona neke aktivnosti koje radi jednostavno koje su bile povećane 37 vezane za lokalne izbore, ne odražavaju se direktno, zato što su ti troškovi lokalnih izbora posmatrani pod posebnom stavkom u 2004.godini koja govori o organizaciji i o troškovima lokalnih izbora. Toga nema u ovoj godini i zato su neki, jedan mali dio tekućih izdataka smanjeni. Ali Izborna komisija je institucija koja ima poslove koji su redovni kao i drugi budžetski korisnici, imaju redovno zaposlene, rade svoj posao i ovaj, i nema nekog, nema ustvari nikakvog povećanja za ovu godinu u njihovim tekućim rashodima. I na ovo objašnjenje za rezervisanja, zaista je značajno, ono se, ono nije neka puka procjena nego je zasnovano na činjenicama koje mi u ovom momentu znamo, kojima raspolažemo. Predviđeni iznos je cirka 4 miliona i 600 u budžetu. U ovom momentu imamo već fakturisanih dospjelih obaveza za troškove pritvora u BiH iz prošle godine koje nisu izmirene, za koje smo djelimično već tuženi. Federacija nas je već tužila djelimično za ove troškove. Mi moramo rezervisati ta sredstva, moramo to izmiriti. To je negdje oko 1,5 miliona već dospjelih računa na bazi jednog sporazuma koji je, koji nije prošao kompletnu proceduru evidentiranja u budžetu 2004.godine i imamo problem koji u ovom momentu znamo, dakle moramo praviti sredstva da taj problem dalje ne eskalira nego da ga saniramo početkom 2005.godine, a u 2005.godini smo predvidili takve troškove u okviru Suda BiH. I ovaj, druga stvar, vrlo značajna, imamo tužbu koja u ovom momentu stoji u fazi riješavanja apelacije koju je Vijeće ministara podnijelo Ustavnom sudu. Odnosi se na troškove vezane po tužbi firme Cetis Celje a ona iznosi prema ovim podacima koje sad imamo cirka 3 miliona KM. Odnosi se na jedan komercijalni ugovor koji se odnosio na štampanje novca za ovaj, BiH i ta presuda je bila došla, bila izvršena. U ovom momentu je ona u fazi čekanja apelacije na Ustavnom sudu. Mi ne znamo kako će biti riješenje. Ukoliko ono bude na našu štetu, mi moramo predviditi sredstva pa ćemo viditi ko će na kraju snositi te troškove. Ali, jednostavno ako ne bi smo predvidili ta sredstva, ugrozili bi smo sa dalje nekih 2% npr. plate ili ostale troškove za sve budžetske korisnike. Eto to je nešto što je, što su napomene i pokušaji odgovora. Ne znam da li je gospodin Pajić zadovoljan, a samo da ovaj, gospodinu Čengiću odgovorim za onaj dio koji se odnosi u tehničkom smislu za finansiranje izrade projektne dokumentacije za Koridor VC. U Aneksu budžeta, Aneks II je predviđena, koji se inače zove ovaj, Aneks o tretmanu sredstava, načinu evidentiranja i ovaj, praćenju realizacije projekta, izrade projektne dokumentacije, poseban aneks predviđeno je tačno prema planu 20-tak, ne znam sad u ovom momentu, 20 miliona KM, potpuno obuhvaćeno, regulisan način evidentiranja, praćenja izvještavanja. Tako da ipak smo vodili računa da to stavimo u budžet, međutim to nije iz raznoraznih razloga moglo ući u stavku od 336,7 miliona jer smo imali okvir koji to jednostavno ovaj, ne dozvoljava. I drugo pitanje tretmana tih sredstava je vrlo specifično. Radi se o sredstvima koje enetitetski, odnosno ne entitetski nego ovaj, DŽSM operatori uplaćuju po posebnoj odluci i tretman tih sredstava nije tretman klasične budžetske potrošnje nego se radi o nekom investiranju posebnom. Ima jedan poseban i tretman sa stanovišta tih kategorizacija koje Međunrodni monetarni fond koristi uiskazivanjima svojih nekih pokazatelja ukupne potrošnje. Dakle, izdvojili smo taj dio, izdvojili smo ako ste primjetili još jedan aneks koji se odnosi na riješavanje problema plaćanja ovaj, troškova za riješavanje viškova ljudi u Upravi za indirektno oporezivanje i u Obavještajnoj službi, također kao aneks, sredstva za te namjene od cirka 3,6 miliona, biće obezbijeđena nadam se, iz Zakona o sredstvima sukcesije. Tako smo predvidjeli, takav je neki dogovor, kada je ovaj budžet usvajan i mislim da sam time odgovorio na ovo tehničko pitanje. 38 A inače za čitavu problematiku plata, mi smo se i obavezali a i zaključak Predstavničkog doma je takav da se mora uraditi zakon o platama i to je jedini put da ovaj problem riješimo sistemski, znači da postoji jedan zakon o platama za sve institucije BiH koji bi regulisao ove sve stvari. Nas ovaj budžet ne ograničava da mi tim zakonom o platama pokušamo zadovoljiti neke od principa koje ste vi ispravno licirali, da pokušamo unutar ukupne mase kroz ovaj, ostvarivanje određene preraspodjele tim zakonom riješiti da stimulišemo one ljude koji nose reformske procese koji rade i koji zaista zaslužuju da budu plaćeni za onaj posao koji rade. I jedna još napomena vezana za ova pitanja koja je gospodin Genjac postavio, a odnose se na finansiranje Ureda oficira za vezu sa Hagom. To je jedno za nas više tehničko pitanje. Zaista se postavlja pitanje kako se napravi problem gdje ga ne bi trebalo biti. Ako u našem budžetu stoji ukupna stavka od 1 milion 563 hiljade i ako je to dovoljno za ukupno funkcionisanje tri oficira za vezu sa Hagom, samo Predsjedništvo po prirodi stvari treba da dogovori raspodjelu koja je logična da bi oni mogli da funkcionišu. A nelogično je da mi sad tražimo dodatna sredstva iz rezerve ili dodatno ovaj, obezbjeđenje sredstava zato što se oni ne mogu dogovoriti da ovaj, naprave preraspodjelu koja je logična. Eto to je objašnjenje, nekoliko objašnjenja. Nadam se, i jedna vrlo bitna ovaj, napomena a također odnosi se na gospodina Genjca, mi smo u ovom momentu za mjesec dana imamo potpuno operativan sistem centralizovanog obračuna plata koji predstavlja jednu bazu svih zaposlenih po školskim spremama, po svemu onome što je bitno da se izvrši obračun plate ali ne samo da se izvrši obračun plate nego da se izvještava i Parlament da se izvještava i Savjet ministara i bilo ko, ko se bavi ovom problematikom a istovremeno ta baza omogućava i razne simulacije i predstavlja jedan od elemenata, jednu od podloga da se i taj zakon o platama može kvalitetno napraviti, da bi se te simulacije mogle uraditi kako valja. Toliko. Ako još nešto ima, ja sam spreman da odgovorim u tehničkom smislu.
Zahvaljujem gospodinu Šakoti. Ne vidim više prijavljenih. A gospodin Đoko Pajić.
Pa evo, ja bih nekoliko rečenica. Pre svega gospodin Osman Brka je u svojoj poslednjoj diskusiji rekao da su prekasno stigle ove diskusije. Ma ne znam kad smo mogli prije da diskutujemo o ovome jer prvi put imamo na dnevnom redu Budžet za 2005.godinu. Prema tome, nismo imali prilike ranije da diskutujemo o tome. Druga stvar, ja mogu djelimično da budem zadovoljan odgovorima koje sam dobio, djelimično u svakom slučaju nisam. A vračam se ponovo na svoju prvu diskusiju gdje sam konstatovao da je prekršen član 101. Poslovnika ovog Doma. Da smo imali ovo tad, kao što je predviđeno Poslovnikom i nije slučajno to predviđeno, mislim u članu 101. da do 15. oktobra imamo ovo na dnevnom redu, da bi smo od 15.oktobra do danas razjasnili bi sve ove dileme, i da bi smo do 31.12. usvojili budžet onako kako valja. A mi smo najodgovorniji, mi ga usvajamo, mi konačno donosimo dajemo posljednju riječ. 39 Oko odgovora, jeste ja sam gledao i relativne iznose. Nisam ja gledao samo procente kada sam davao uporedne pokazatelje 2005. i 2004. Ima, tačno ima onih institucija odnosno budžetskih korisnika kojima je bilo malo planirano u 2004.godini i trebalo im je zaista značajnije, možda u ovoj godini procentualno i u relativnim iznosima povećati, ali uvjeravam vas da ima i onih koji su u prošloj godini pojedine pozicije u tekućim izdacima koje su bile previsoke i ponovo im se u ovoj godini povećava za 100% ili 80 ili 60, a po mom dubokom viđenju trebalo im je smanjiti. Po mom dubokom viđenju, sve ono što prelazi preko 120% nije prihvatljivo, za mene nije prihvatljivo. I ja bih tek sad poslije ovih objašnjenja i poslije ovih svih diskusija, tek sad bih mogao da dam konkretne amandmane. A reko sam na početku, ja sam razmišljao da našoj Adiminstrativno finansijskoj komisiji uložim, ali sam znao da neće proći. I bio sam i tada u dilemi koje uložiti, koje ne. A sad bih znao koje amandmane bih trebao uložiti, za koje sam ubjeđen da bi trebalo da prođu. Ali, evo došli smo u tu situaciju da danas evo moramo da usvajamo budđet i u prvom i u drugom čitanju. I sad, ja još uvijek, neko je rekao u dilimi je da li će glasati. Ja još ne znam da li ću glasati ili ne. Još ima vremena možda do glasanja par minuta da razmilim.
Zahvaljujem gospodinu Pajiću. Gospodin Brka ali ja bih predložio ipak da privodimo.
Ja ću vrlo kratko. Gospodin Đoko Pajić nije mene razumio. Ne, niste, evo u čemu je suština. Mi nismo vjerovatno trebali ni danas imati ovakav dnevni red da imamo jedno pa drugo čitanje i mi nemamo vremena sad sa podnošenjem amandmana. Jedina je mogučnost bila gospodine Đoko da ste vi to proslijedili na komisiju, dok je još komisijiski se radilo. Ali da bi to u buduće izbjegli, onda bi zaista bilo potrebno da dobijamo prijedlog budžeta na vrijeme, da ispoštuje se onaj član 101. čini mi se jeste rekli Poslovnika, jeste, i da bi to mogli onda normalno raditi. Međutim, ovo je ovako, ovo treba da ode u javnost, ove sve naše primjedbe ali je nažalost kasno za amandmansko djelovanje. To je suština. I na kraju, da ponovo se ne javljam, jer ćemo se vrlo brzo izjašnjavati glasanjem, ja bih zamolio, zaista bih zamolio sve delegate u ovom Domu da prihvate ova dva zaključka, možda dopunjena ali da prihvate ova dva zaključka koja su na komisiji jednoglasno prihvaćena, i jedan i drugi. Hvala.
Gospodin Pajić.
Dobro, ja znam da se ove, ovoga što sam ja stavljao primjedbe, da se to može tokom godine rebalansom, da može da se popravi u svakom slučaju. I na kraju, zaboravio sam, mislio sam u prethodnoj diskusiji da predložim još jedan zaključak. Gospodin Genjac je već u tom pravcu nešto predlagao, da obavezno ide poslije 6 mjeseci, da dobijemo informaciju o izvršenju budžeta za prvih 6 mjeseci 2005.godine. Recimo da to bude septembar, oktobar izvještaj, uz izvještaj ako postoje velika odstupanja, 40 da se ide i sa rebalansom budžeta uz izvještaj o izvršenju za 2006.godinu i tek posle toga da se pravi projekcija za 2006.godinu.
Zahvaljujem gospodinu Pajiću. Evo više nama prijavljenih za raspravu. Rasprava je završena, mi se trebamo sada izjasniti o zakonu u prvom čitanju. Pozivam vas da se izjasnimo, da glasujemo o zakonu u prvom čitanju. Možete glasovati sad. Evo da saopćim službene rezultate glasovanja. Dakle imamo 7 glasova za, 1 uzdržan, 1 protiv, 2 protiv pardon, 1 uzdržan. I usvojili smo Prijedlog proračuna institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2005.godinu u prvom čitanju. Ja predlažem da obavimo i drugo čitanje. Rasprava u drugom čitanju. Ko je za, da idemo odnosno dajem na glasovanje, prijedlog da obavimo i drugo čitanje. Možete glasovati sada. Ja pozivam da ponovimo ovo izjašnjavanje jer se iz RS jedan zastupnik nije izjasnio, a time nije u kvorumu. Dakle moramo ponoviti glasovanje. Glasujte sad. Evo rezultata. Za 7, protiv 1, uzdržana 2. Dakle, odlučili smo da obavimo i raspravu u drugom čitanju. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasuje se o Proračunu. Novih amandmana nije bilo. Ja predlažem da i ovaj zaključak sada do kraja formuliramo, da ga ponovimo a ima evo ambicija da se možda i dopuni. Ja sam iznosio određene prijedloge, gospodin Čengić također, vezane za zaključak, ne znam da li još netko, pa evo ja pozivam da gospodin Čengić ili gospodin Brka ako je raspoložen, da se ukonponira u onaj zaključak, nadopuni se još ovim dijelom oko izrade rebalansa. Pozdravljam gospodina dopredsjednika Vijeća ministara gospodina Čolaka, dobro došli. Izvolite gospodine Čengiću.
Dakle i ja pozdravljam gospodina ministra i koristim priliku zapravo da predložim nešto što, da predložim tekst nečega što sam ja razumio kao prijedlog gospodina Jukića koji je mislim utemeljen. Isto gako je bitno uočiti i prijedlog Predstavničkog doma u vezi sa ovim pitanjem. Ja moram reči da nisam vidio zaključak, ne znam tekst ali ideja da se izradi zakon o plaćama je također dobra i mislim da bi na neki način bilo dobro da i mi ponovimo. Međutim ja u 41 ovom času ne mogu prezentirati taj predlog ni u kojoj formi, jer nemam taj zaključak. Možda je to moja greška ali zaista ga nemam. Ne vidim ništa sporno u tome. Istovremeno, čini mi se da ovo što je gospodin Jukić predložio, a ja ga predlažem u određenom tekstu, čisto u formi, da je zapravo da nije u suprotnosti sa idejom da se izradi zakon o plaćama. Dakle, prijedlog bi išao ovako, ova prva tačka zaključaka, zamolio bih kolege koji imaju ove zaključke naše komisije. Dakle ovaj prvi zaključak koji kaže, prilikom implementacije odnosno izvršenja Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2005.godinu, potrebno je strogo voditi računa o poštovanju Ustava BiH. Prijedlog je da sada u produžetku ovog zaključka, dakle ne kao novi zaključak, nego kao produžetak ide – obavezuje se Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana od danas predloži rebalans budžeta posebno, dakle ne jedino ali posebno u vezi sa plaćama državnih službenika i pod navodnicima osoba, koje obnašaju službu u institucijama Bosne i Hercegovine, imajući u vidu diskusiju, vođenu na Domu naroda, u vezi sa razmatranjem Prijedloga Budžeta institucija BiH, za 2005. godinu. Znači, prijedlog je u suštini da se taj rebalans pripremi u roku mjesec dana, računajući u stvari na dvije stvari. Manje popravke unutar onog postojećeg, ne misli se na probijanje sada nekih novih cifara, ali ovo što je rečeno, možda unutar toga možda možemo popraviti. I, drugo, da ovo pitanje plaća, koje,po mom mišljenju ne može čekati nikakav izvještaj od šest mjeseci, pa onda ćemo vidjeti šta smo napravili, nego, dakle, da se to uradi. Imajući na umu da samo ovim zaključkom, možemo izbjeći sukob sa Predstavničkim domom i rezolucijom koja tamo postoji. One minute kad izglasamo ovaj budžet, mi smo izglasali ono što piše u Budžetu da je smanjenje 10%, a možda i nije svugdje jednako. Mi smo to izglasali. Od tog časa dolazimo u suprotnost sa rezolucijom koju Predstavnički dom davno usvojio u 2004. godini, gdje kaže, nema više povećanja. To što nismo mi, mi sad dolazimo u situaciju da unutar Parlametarne skupštine budemo u konfuziji i da dođemo u jednu konfuznu situaciju. Po mojoj ocjeni, ako bismo ovako dopunjen zaključak broj I usvojili danas, onda izbjegavamo to pitanje, odnosno mi ovim kažemo da smo uočili taj problem, pa faktički, ovo sada ne bismo smatrali smanjenjem, a poslije povećanjem, nego naprosto balansiranjem, traženjem rješenja da ostane plaća ista. Pa ne bi bilo ni smanjenja ubuduće niti povećanja, koje bi moglo biti problematično za Predstavnički dom. Čini mi se da jednim ovakvim rješenjem bi mogli izbjeći sve ove probleme, a ja, zaista vjerujem, kao što je većina kolega ovdje rekla da 16 miliona ukupno ne može biti problem za budžet od 530 miliona i za prihode koji se očekuju i koji treba da se ostvari. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Evo, izvolite gospodine Pamuk.
Ja, normalno, nisam glasao za ovaj budžet i mislim da, kao čovjek koji je dao zakletvu u ovom parlamentu da neće raditi protivustavno. Stičem pravo da to uradim i ja moram vam reći kolege da sam ponosan što sam se tako ponašao. A, vi razmišljajte, dovodite se u jednu jako tešku situaciju. Sasvim je jasno da bilo koju koju donesete, Vijeće ministara je neće ispoštovati, kao što nije ispoštovalo do sada niz odluka koje ste donijeli, odnosno zaključaka. Ja moram reći da sam glasao ovako, zato da steknem pravo, ja ću, ja ne najavljujem to, ali sasvim jasno obratit ću se Ustavnom sudu privatno, ne da bih zaustavio 42 ovo što radite, nego da bih jednostavno kazao da moje kolege u Parlamentu rade to što rade. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Pamuku. Evo, prije zaključenja rasprave u drugom čitanju, ja ću samo nas sve skupa upozoriti na još jednu činjenicu. Mi smo pod točkom,mislim da je to bilo 9. ili 8. usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci BiH, gdje smo ona dva postotka zamijenili 40 – 60 – 60 – 40, što u novcima znači umjesto 12 miliona maraka na prihodovnoj strani Proračuna institucija BiH,znači plus 6 to je 18 miliona maraka, plus 6 miliona maraka više, pa bih onda to, kad bude u realizaciji, na kraju bilo ne 581, nego 851 plus 6. Dakle, 587 i ovo što slijedi iza itd. Znači, i ovo je jedan od argumenata da je potrebno uraditi rebalans proračuna i ja to očekujem vrlo brzo, za nekih mjesec – dva dana upravo ono što smo mi u svojoj rapsravi malo prije govorio, a što je predložio gospodin Čengić u zaključcima. Dakle, ima potrebe uraditi rebalans iz više razloga. Dakle, imamo valjane razloge, argumente i to jednostavno je potreba uraditi. Evo, ovo nije da se razumijemo ni amandman, ali, ipak, jedna činjenica koju je trebalo u ovom trenutku ovdje izreći. Ako nema više prijavljenih za raspravu, gospodine Pajiću, izvolite.
... može biti vaš prijedlog, jer niste u punom sastavu komisije. Mislim principijelno. Može kao prijedlog, ali ne može prijedlog komisije.
Evo, replika gospodin Čengić.
Ja se zahvaljujem kolegi Pajiću, ali, po mom razumijevanju, procedura u ovom parlamentu u času kad nešto dođe u ovaj dom sa komisije, onda dalje s tim raspolaže Dom. Pa u tom smislu mi imamo pravo, imamo mogućnost da dopunimo prijedlog komisije, koji je više tehnički, jeste prijedlog komisije, ali formalno je to sada prijedlog Doma i Dom o njemu odlučuje. Tako da nema ništa sporno proceduralno da se može to dopuniti, a bilo bi ne primjereno sa moje strane da, dopunjavajući prvi zaključak sada kažem da je to moj zaključak, s obzirom da je važniji dio zaključka onaj koji je donijela već komisija, a ovo je samo nastavak na toj istoj liniji. Hvala.
Zahvaljujem. Više nema prijavljenih. Iza zakona ćemo. Evo,pristupit ćemo glasovanju, znači, glasujemo o Proračunu institucija Bosne i Hercegovine za 2005. godinu i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine. 43 Možete pristupiti glasovanju. Rezultati glasovanja kao što vidite 7 za, 2 protiv i 1 uzdržan, dakle, sa 7 glasova za, 2 protiv i 1 uzdržan usvojili smo proračun institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2005. godinu. Kako je Zakon usvojen u istovjetnom tekstu kao i u Zastupničkom domu, time smo usvojili konačno Prijedlog zakona o izvršenju Proračuna institucija, Proračun institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2005. godinu. Sada ćemo se izjasniti o zaključku. Dakle, radi se o zaključku kojeg je ponudula Komisija, a nadopunio ovdje na Domu tokom sjednice gospodin Čengić. Mislim da ga nema potrebe više čitati. Ja bih pozvao da se izjasnimo o tekstu zaključka. Možete glasovati. Zaključak je usvojen sa 8 glasova za, uz 2 glasa uzdržana. Time smo završili sa desetom točkom prelazimo na 11. točku dnevnog reda. Izvolite.
Ovo je drugi zaključak koji se odnosi na finansiranje oficira za vezu u Hagu. To nismo izglasali. Treba i njega izglasati, a on glasi. To smo na komisiji jednoglasno izglasali. Da se prilikom implementacije Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2005. godinu, obezbijedi i omoguće finansijska sredstva, odnosno uslovi za nesmetan rad i normalan rad Ureda oficira za vezu u Hagu.
Ali i to je bio zaključak komisije.
Izvinite, ja nisam, ako sam pogriješio izvinite.
Usvojen je zaključak. Idemo na 11. točku dnevnog reda. Ad.11. Prijedlog zakona o izvršenju Proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2005. godinu Dobili ste zakon kao i izvješće nadležne komisije. Ovo je prvo čitanje zakona članak 90. Prvo se vodi rasprava o neophodnostima i načelima na kojima je zakon utemeljen. Zastupnički dom je usvojio ovaj zakon u oba čitanja sa četiri amandmana. Komisija za finansijske i administrativne poslove Doma naroda usvojila je četiri amandmana, koji su istovjetni kao i u Zastupničkom domu i koji su postali sastavni dio teksta zakona. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Brka izvolite.
Ja se zahvaljujem. Komisija za finansijske i administrtivne poslove Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine na svojoj 24. sjednici održanoj 18.1.2005. 44 razmatrala u skladu sa članom 79. stav 2. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih baveza BiH za 2005. godinu, či je predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine. Četiri amandmana je udložio delegat Branko Zrno, koji su jednoglasno prihvaćeni. Komisija je jednoglasno prihvatila amandmane koji su postali sastavni dio teksta Prijedloga zakona, te ih kao takve dostavlja Domu naroda na dalju proceduru koji glase, eto, imali ste ih i to je to.
Zahvaljujem gospodinu Brki u ime Komisije čuli ste. Da li se netko javlja za raspravu? Ne javlja se niko. Međutim, fali nam za odlučivanje kvorum. Dajem stanku pet minuta, ali stvarno pet minuta, budimo točni. [[PAUZA]] Počinjemo sa radom. Na 11. točki dnevnog reda smo, to je Prijedlog zakona o izvršenju Proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza BiH za 2005. godinu, prvo čitanje. Ima li netko da se javlja za raspravu? Nema niko. Idemo na izjašnjenje. Možete glasovati. 7 za, protiv niko, 2 uzdržana. Usvojili smo Prijedlog zakona o izvršenju Proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza BiH za 2005. godinu u prvom čitanju. Predlažem da obavimo raspravu i u drugom čitanju. Dajem ovaj prijedlog na izjašnjenje. Možete glasovati. Sa 8 glasova za, 2 glasa uzdržana, usvojili smo odluku da obavimo raspravu u drugom čitanju. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Raspravljamo o amandmanima i glasujemo o zakonu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Izjašnjavamo se o Zakonu u drugom čitanju. Možete glasovati. Sa 8 galsova za, 2 glasa uzdržana, bez glasova protiv, usvojili smo Zakon o izvršenju Proračuna u institucijama Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2005. godinu u drugom čitanju, u istovjetnom tekstu kao i Zastupnički dom i, prema tome je konačno ovaj zakon usvojen. Prelazimo na 12. točku dnevnog reda. Ad.12. Prijedlog jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine 45 Dobili ste Prijedlog jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, kao i izvješće nadležne komisije. Zatupnički dom je usvojio Prijedlog jedinstvenih pravila sa 16 amandmana. Komisija je usvojila 16 istovjetnih amandmana, kao i na Zastupničkom domu. Novih amandmana nije bilo. Otvaram raspravu. Gospodin Neimarlija. Izvolite.
Delegati su dobili, naravno, izvještaj naše komisije. Ne bih ništa dodavao ovome što je predsjedavajući kolega Jukić već kazao, ali, niti bih sa svoje strane u ime komisije posebno elaborirao postupak donošenja ovog izuzetno značajnog dokumenta. Kazao bih, ipak, samo da se radi o dokumentu koji zavređuje, da tako kažem, pažnju, naprosto zato što potvrđuje da smo i mi u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine, dotle, hvala Bogu, a konačno možemo da se bavimo odgovorno i pitanjem formi ili forme oblika zakona, a ne samo njihovim sadržajima i da je to, dakle, nešto što, doista ohrabruje. Cijeneći, dakle, važnost ovog dokumenta, ja bih kazao da su ispred našeg doma u pripremanju ovih pravila sudjelovali kolege: Tomislav Limov i Boško Šiljegović i sekretar Ustavno-pravne komisije Aljoša Čampara, da od pratećih akata, uz izvještaj Komisije, molim delegate da uzmu u obzir, budući da danas nije ovdje predsjedavajući Ustavno- pravne komisije kolega Ilija Filipović, koji je imao najveći broj amandmana u završnoj fazi pripreme ovih pravila i ti amandmani su ugrađeni u ovaj tekst pravila. Ugrađeni su i procedurom u Predstavničkom domu. Međutim, budući da njega nema, ja sam dužan da vas zamolim da pogledate njegovu reakciju na osvrt na njegove amandmane i sam taj osvrt lektora u našoj skupštini, jer je pravljenje ovog dokumenta imalo, između ostalog, i ovaj jedan prateći rezultat, koji je sam po sebi, držim, nije obeshrabrujući. Naime, po mom sudu, lektori su u amandmanima kolege Filipovića, možda pogrešno, zaključili da se tim amandmanima kolega Filipović bavi i jezičnim pitanjima i reagirali su. Kolega Filipović je opet njihovu reakciju razumio kao neprikladno interveniranje lektora u zakonodavnu praksu i poziciju i ulogu delegata. Međutim, da ne bih ja sudio, dakle, budući da kolege Filipovića nema, ja bih vas zamolio da imate u vidu ove tekstove ovih reagiranja i da sa svoje strane ja kažem, kako cijenim da nema, naravno, nikakvih razloga da i mi se ne pridružimo Predstavničkom domu i da ne prihvatimo ova pravila, koja će se vremenom svakako dograđivati, popravljati, poboljšavati, ali će nedvojbeno današnjim njihovim donošenjem biti učinjen značajan korak ka tehničkom i formalnom, a samim tim i sadržajnom poboljšanju budućih zakona i zakonskih akata koje ćemo mi donositi. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Neimarliji, članu ove komisije. Ko se još javlja za raspravu? Nema prijavljenih. Zaključujem rapsravu i pozivam na izjašnjenje o Prijedlogu jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Možete glasovati. Rezultati glasovanja. 9 glasova za, dakle, jednoglasno bez glasova uzdržanih i protiv. Konstatiram da smo usvojili Jedinstvena pravila za izradu pravnih propisa u 46 institucijama Bosne i Hercegovine u istovjetnom tekstu kao i Zastupnički dom i time su ova pravila usvojena u konačnoj varijanti. Prelazimo na sledeću točku dnevnog reda, to je broj 13. Ad.13. Izviješće o radu Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda Izvješće Komisije ste dobili. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih za raspravu. Dajem na glasovanje izvješće Komisije. Možete glasovati. Konstatiram da smo jednoglasno sa 9 glasova za, bez glasova suzdržanih i protiv, usvojili Izvješće o radu Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroa. Ad.14. Davanje saglasnosti za ratificiranje ugovora između Vijeća ministara BiH i Vlade Hrvatske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu Izvješće nadležne komisije ste dobili. Zastupnički dom je dao sugalsnost za ratificiranje ovog ugovora. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu i pozivam na izjašnjavanje. Možee glasovati. Konstatiram da smo jednoglasno sa 9 glasova za, bez glasova uzdržanih i protiv, dali suglasnost za ratificiranje Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vlade Hrvatske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na porez na dohodak i imovinu. Ad.15. Davanje suglasnosti za ratificiranje ugovora između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Srbije i Crne Gore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu Izvješće nadležne komisije dobili ste. Zastupnički dom je dao suglasnost za ratificiranje ovog ugovora. Ja otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Pozivam na izjašnjenje. Možete glasovati. Konstatiram da smo jednoglasno sa ... glasova za, bez glasova uzdržanih i protiv, dali suglasnost i ratificirali Ugovor između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Srbije i Crne Gore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu. Ad.16. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma između Vlade Republike Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske o suradnji po pitanjima borbe protiv terorizma, trgovine narkoticima i organiziranog kriminala Izvješće nadležne komisije dobili ste. Zastupnički dom je dao suglasnost za ratificiranje ovog sporazuma. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu i pozivam na izjašnjenje o davanju suglasnosti. 47 Možete glasovati. Konstatiram da je jednogalsno sa 9 glasova, bez glasova uzdržanih i protiv data suglasnost za ratificiranje sporazuma između Vlade Republike Bosne i Hercegovine i Vlade Repubolike Mađarske o suradnji po pitanjima borbe protiv terorizma, trgovine narkoticima i organiziranog kriminala. Ad.17. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma o transferu i prihivatu osoba na državnoj granici između Vlade Republike Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske Izvješće nadležne komisije ste dobili. Zastupnički dom je dao suglasnost za ratificiranje ovog sporazuma. Otvaram rapsravu. Ima li prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu i pozivam na izjašnjenje o davanju suglasnosti za ratificiranje ovog sporazuma. Možete glasovati. Konstatiram da smo jednoglasno sa 9 glasova za, bez glasova uzdržanih i protiv, dali suglasnost za ratificiranje sporazuma o transferu i prihvatu osoba na državnoj granici između Vlade Republike Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske. Ad.18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Konvencije o transferu osuđenih osoba Izvješće nadležne komisije dobili ste. Zastupnički dom je dao suglasnost za ratificiranje ove konvencije. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem rapsravu i pozivam na izjašnjenje. Možete glasovati. Konstatiram da smo jednoglasno sa 10 glasova, bez glasova uzdržanih i protiv, dali suglasnost za ratificiranje Konvencije o transferu osuđenih osoba. Ad.19. Davanje suglasnosti za ratificiranje ugovora između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o zajedničkom finansiranju održavanja i pogona regionalnog odvodnog sustava Komarna Neum – Mljetski kanal. Izvješće nadležne komisije ste dobili. Zastupnički dom je dao suglasnost za ratificiranje ovog ugovora.Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Pozivam na izjašnjenje. Možete glasovati. Konstatiram da je data jednoglasna suglasnost za ratificiranje Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o zajedničkom finansiranju održavanja i pogona regionalnog odvodnog sustava Komarna Neum – Mljecki kanal sa 10 glasova za, bez uzdržanih i glasova protiv. Ad.20. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma između Vlade BiH i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskoj suradnji u 2003. godini Izvješće nadležne komisije ste dobili. Zastupnički dom je dao suglasnost za ratificiranje ovog sporazuma. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem rapsravu. Pozivam na izjašnjenje. 48 Možete glasovati. Konstatiram da smo jednoglasno sa 10 glasova za, bez glasova protiv i uzdržanih, dali suglasnost za ratificiranje sporazuma između Vlade Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o financijskoj suradnji u 2003. godini. Ad.21. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma o razvojnom kreditu, pružanje urbane infrastrukture i pružanje usluga između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj Izvješće nadležne komisije ste dobili. Zastupnički dom je dao suglasost za ratificiranje ovog sporazuma. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Pozivam na izjašnjenje za davanje suglasnosti. Možete glasovati. Konstatiram da smo jednoglasno sa 10 glasova za, bez glasova uzdržanih i protiv, dali suglasnost za ratificiranje Sprazuma o razvojnom kreditu pružanje urbane infrastrukture i pružanje usluga između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj. Došli smo do posljednje točke dnevnog reda. Ad.22. Prijedlog autentičnog tumačenja članka 51. stavka 1. točka a) Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima u Bosni i Hercegovini, Službeni glasnik BiH, broj 32/02 Autentično tumačenje je usvojio Zastupnički dom i dostavio Domu naroda na usvajanje. Da bi autentično tumačenje bilo punovažno, moraju ga usvojiti oba doma. Kako autentično tumačenje nije regulirano Poslovnikom Doma naroda, nije bilo potrebe da ga razmatra nadležna komisija, nego se raspravlja na Domu. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Pozivam na izjašnjenje o autentičnom tumačenju. Možete glasovati. Konstatiram da smo jednoglasno sa 10 glasova za, bez glasova uzdržanih i protiv, usvojili autentično tumačenje članka 51. stavka 1. točka a) Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima Bosne i Hercegovine, Službeni glasnik BiH, broj 32/02. Zahvaljujem kolegama i ostalim. I, s ovim je završena 37. sjednica Doma naroda. Hvala svima i ugodno po podne i nastavak dana. Sjednica je završena u 17,05 časova.