Kao što sam na početku rekao budući da je bilo jasno da ćemo završiti prije jedan sat, a uobičajeno se ili nakon završetka glasovanja ili nakon završetka diskusije da imamo slobodne govore odnosno iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Mi bismo sada tome pristupili ako još možete obavijestiti nekoga ako još netko želi onda vas potičem na to da iskoristimo tu prigodu, pa bismo prešli na to sada i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovani zastupnik Marin Miletić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Reiner, poštovani g. Bukarica, poštovane kolegice i kolege. Htio bi danas ukazati hrvatskoj javnosti na još baš nekoliko bitnih stvari. Sindikat medicinskih sestara i tehničara održao je prosvjed, ljudi su se okupili na Zrinjevcu i ukazali su hrvatskoj javnosti na niz teškoća s kojima se na dnevnoj razini susreću. Vjerojatno se hrvatska javnost sjeća onih dana kada u vrhunskoj režiji se organiziralo pljeskanje s prozora djelatnicima u zdravstvu, a onda nekako mi se čini da je sada došlo vrijeme kada se te iste djelatnike ili barem dio djelatnika, pa evo ako se mogu slikovito izraziti, ipak malo više šamara, nekako im se sad ne plješće, sad ih se malo više šamara. Jedna medicinska sestra prema izvješću sindikata medicinskih sestara i tehničara radi posao za dvije, a mnoge medicinske sestre rade za 3 osobe, za 3 medicinske sestre. Zanimljiv je podatak da godišnje rade više od 110 sati od npr. sudaca, od npr. načelnika, koji imaju, jedan načelnik ima veću naknadu za blagdan nego što je sestrama plaćen radni dan na taj isti blagdan. Je li to pravedno, je li to pošteno, ako želimo graditi društvo pravde, društvo poštenja da se tako odnosimo prema medicinskim djelatnicima? Htio bi ovdje ukazati na još jednu teškoću. Ako živimo u demokratskom društva, a mnogima su prsa poplavila od busanja kunući se u svetu demokraciju dok im to odgovara, a kad im to ne odgovora onda nema demokracije, nego ti mi namećemo jer mi znamo što treba misliti, kako ćeš misliti i kako ćeš se ponašati i koje odluke ćeš donositi. To vam je ona ekipica znate koji se kunu u toleranciju, a u stvari su tolerantni samo onima koji misle kao i oni i čim vi pokažete malo drugačije razmišljanje odmah udaranje po glavi i pucanje iz svog oružja, pa nije to tolerancija. Tolerancija je jedan stav otvorenosti, to ne znači da se ja s tobom slažem, al te prihvaćam kao čovjeka, kao osobu sa tvojim stavovima, razmišljanjima, ali imam pravo na svoj vlastiti stav i imam pravo na svoje razmišljanje. Više od 27.000 liječnika, medicinskih sestara i djelatnika u zdravstvu je odbilo po svojoj savjesti se cijepiti. To je legitimno, dakle to je legitimno i to je iznio podatke na koncu i ovaj sindikat je govorio o tome. I mi sad te ljude to je gotovo 30.000 ljudi u zdravstvu, što želimo, želimo ih potjerati, jel to želi ministar Beroš, potjerati medicinske sestre i još ovaj dio liječnika koji se nije cijepio, medicinske radnike, tko će nam raditi, hoćemo uvoziti, koga, koga ne znam, Afganistance, Indijce itd., ne znam koga, ako ćemo mi naš narod tjerati iz naše države, kao da nemamo problema s demografijom kao da nemamo problema koji su nas uistinu opteretili mi ćemo sad potjerati ove ljudi drugačije misle. Ono što je činjenica, govorio sam nekoliko puta to u ovom časnom domu, postoje rizične skupine kad pričamo o Covidu. Covid je itekako tu među nama, opasan za rizične skupine, stare, nemoćne, bolesne ljude, za ljude koji su pretili i za osobe s dijabetesom. Nema niti jednog argumenta da se cijepe djeca, nema niti jednog argumenta da se cijepe ljudi koji su u naponu snage, koji su zdravi, nema argumenta, ali ima, imaju interesne skupine kojima je to u interesu, ali nema zdravorazumskog argumenta. I nevjerojatno je dakle da vi imate takvu svađu stručnjaka, takve dakle neke bjesomučne ispade ako nema argumenta. Dakle, ako znamo da i ljudi koji su se cijepili prenose virus jer su to činjenice istina u puno manjem obimu nego necijepljeni, ali znači prenose onda dakle čemu Covid putovnice. To da ljudi koji su se cijepili odlaze u bolnice, staračke domove pa šire tamo dakle virus, dakle ukinimo Covid putovnice. I ovo isto slanje klinaca u izolacije, pa to je prestrašno. Imate naputak ministarstva, onda se ravnatelji boje jer se boje svoje sjene, boje se svoje sjene ti naši ravnatelji uz čast iznimaka, onda šalju cijeli razrede u izolaciju, a ministar je jasno rekao klinac ispred, pored je li pošalji i to je to da ide dalje nastava. A ravnatelji u strahu sve šalju u izolaciju. Dajte ljudi uključimo zdravi razum. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, evo ja ću malo nešto progovoriti o ovom tjednu u kojem se nalazimo, a koji se obilježava kao Međunarodni tjedan gluhih, a koji tjedan je utemeljen odlukom Svjetske federacije gluhih na 2. Svjetskom kongresu gluhih u Zagrebu. Dakle, u ovom tjednu obilježavaju se različita događanja koje u organizaciji gluhih i nagluhih diljem cijele RH obilježavaju iz razloga kako bi upozorili na probleme pa i na sve ono što je dobro napravljeno za populaciju koja ne čuje. Nacionalne proslave počele su 1957. godine u Milanu, a Svjetska federacija donijela je 1958. godine odluku da se evo svake godine zadnja subota u mjesecu rujnu obilježava i kao Međunarodni dan gluhih osoba, a to je ove godine evo sutra 25. rujna. Dakle, davne, davnih godina prije 100 godina se zapravo se, su se gluhi počeli okupljati u svojim udrugama i to u gradu Zagrebu prva udruga gluhih nosila je, okupila se u jednom kafiću Royal u Ilici 44 i nosila je ime Dobrotvor. Dakle, još prije 100 godina davne 1921. gluhi su počeli ja bih tako rekla borbu za svoja prava. Smatrali su da imaju pravo na školovanje, da imaju pravo na život kao i svi ostali građani diljem svijeta. Komunikacija je nešto što je svakom čovjeku ja bih rekla najvažnije jer nam je itekako važno da razumijemo jedno druge, a onda važno je da mi razumijemo druge ali i da drugi razumiju baš ono što mi želimo reći. Kako bi to bilo moguće za gluhe kojima je upravo ta komunikacija, glasovna komunikacija problem, oni se razlikuju od čujuće populacije upravo po znakovima. Po znakovima koje nazivamo znakovni jezik i od te 2017. godine 23. rujna, dakle jučerašnji dan obilježava se kao Međunarodni dan znakovnih jezika. Svaka nacija ima svoju kulturno-jezičnu manjinu gluhih i svoj nacionalni znakovni jezik te svaka država upravo na taj dan, na različite načine ukazuje na postojanje istih te naglašava koliko su gluhi i nacionalni znakovni jezik važni dio opće kulturne baštine. Na taj se dan progovara o izazovima koji stoje pred zajednicom gluhih te osvještava i javnost i institucije o tome koliko je jedan jezik važan u svim segmentima života pojedinaca. Ja želim istaknuti da mi je osobito čast i ponos što je Hrvatski sabor učinio za naše gluhe građane i hrvatska Vlada da se sjednice Hrvatskog sabora prevode na znakovni jezik, jednako tako sjednice hrvatske Vlade i evo to možemo zahvaliti i našem predsjedniku gospodinu Jandrokoviću, a i predsjedniku hrvatske Vlade što su sa Savezom gluhih Grada Zagreba sjeli, porazgovarali i evo shvatili da našim gluhim građanima treba i dnevnu politiku ja bih rekla donijeti u njihove vlastite domove. Oni ne mogu baš sve vijesti na televiziji pratiti, postoje one koje se prevode na znakovni jezik [[Upadica: Hvala.]] ali kad sjednicu prate direktno tada dobiju potpunu informaciju. Hvala vam lijepo.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Ante Prkačin. Izvolite.
Potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege, poštovani gledatelji jer rekoše mi u klubu a i kod kuće da vas dosta mene poprati pa prije nego počnem ovaj svoj slobodni govor dakle da se osvrnem na ljude koji nas zastupnike i javne osobe prate i komentiraju. Skidam kapu onima koji me grde, kao i onima koji me hvale ako ozbiljno sudjeluju u raspravi odnosno ako ozbiljno analiziraju ono što sam rekao. Ali morao sam se osvrnuti na jednu grupu izgubljenih dušica, a inače, to je hrvatska karakteristika. Što čovjek ima manje pameti, to više pametuje. Toliko znam samozatajnih pametnih ljudi od kojih bi mogao štošta naučiti, šute, a onaj kukavac što ne zna samo trči i skače. Zbog čega? Sestra moja je glavni administrativac, sve ne padne na pamet pogledat što tko piše. Sad su mi najbolji su oni koji vele koga tko zanima, ostavite ove teme, govorite o gospodarstvu, izvucite nas iz krize. Evo, gđe. Orešković i vas 10, 15, 20 ovdje koji o tome toliko toga kažete da više ništa, da vas netko posluša ništa više ne bi trebalo nego dakle prihvatiti vaše sugestije i savjete. Koga to zanima? A recimo, tu moju temu popravi 50 ili 150 tisuća ljudi, a ovo drugo nitko i ne pogleda. Znači oni koji me grde, čast vam svaka, a ovi koji me hvale, jasno je samo po sebi, a sad dakle da progovorim o temi zbog koje sam izašao jer sam uletio u zadnji čas iz Kluba Domovinski pokret, kad se nešto izvanredno dogodi, ja sam interventni vod. Dakle prošli put sam tražio da se pod hitno reagira na ovaj skandalozni zakon sa Srpskom pravoslavnom crkvom prije 18 godina. Zbog čega? Ako mi se taj, ne, pardon zakon, taj ugovor, ako bi se taj Ugovor poništio, vidjeli biste što bi nastalo u Crnoj Gori, to bi bio udar na tu sotonsku instituciju i situacija bi bila potpuno drukčija. Nakon toga sa predložio da se zaustavi popis stanovništva, on je urađen s tendencijom da se poveća broj Srba i broj pripadnika Pravoslavne crkve, Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj, dakle da nešto kažem, kako postadoše od pravoslavaca, Srbi u Hrvatskoj? Jedan kratak sat povijesti. Dakle kad Turci dođoše na ove krajeve, ne ove nego one dole, pored sebe su oni, dakle Turci su na dva načina postupali s lokalnim stanovništvom. Jedne su tjerali, a druge su vodili. Pošto su im trebale lake čete, oni su na prostoru Bugarske, Rumunjske, Srbije od vlaškog nomadskog stanovništva jer su Turci prepametni bili, oni nisu ratare podizali u vojsku nego nomade koji su po prirodi svoga posla i života lako pokretni. Onda su, onda je to nomadsko vlaško stanovništvo činilo lake odrede koji su išli uz tursku vojsku, pa bi došli, Turci su ratovali metodom spaljene zemlje, spalili ove .../nerazumljivo/... ove katoličke krajeve pa onda pokušavaju to stanovništvo nastaniti na te hrvatske prostore. I nastane ih. Međutim, stanovništvo prevrtljivo kakvo je, dođe Austrija, oni prihvate austrijsku vlast. Vjerujem da ste svi čuli za vlaške zakone koji su posebno favorizirali to stanovništvo, toliko daleko da je jedan dio i Hrvata iz blizine, nije onda baš bilo previše ovaj podjele na Hrvate i Srbe, o tome se nije tada raspravljalo nego na katolike i pravoslavne. Dakle, imate jedan zanimljiv slučaj, evo opet ja potrošim previše vremena, imate četničkog vojvodu u Lici Pešuta, imate četničkog vojvoda Čorka i Došena. Pretresite Srbiju od početka do kraja, to prezime nigdje naći nećete. To su vam Hrvati, katolici koji su zbog vlaških zakona, itd., jasno vam je o čemu govorim. Da ti Srbi, ti pravoslavci u Hrvatskoj nisu Srbi, to Srbija dobro zna jer ih je izdala kad god je trebalo. Oni posluže Srbiji za velikosrpsku ideju. Ja moram progovoriti nešto o Bljesku i Oluji što nikada nitko rekao nije. U Bljesku je palo na Zagreb nekoliko Orkana, raketnih sustava, 7 mrtvih, 200 ranjenih, mi na koljenima, ne možemo se obraniti. Nakon toga, počinje Oluja pa je prosječan srpski dočasnik zna kako se brani Krajina. Nju od onako motivirane hrvatske vojske na liniji se obraniti ne može nego kad krene hrvatska vojska, po Zagrebu i okolo idu prvo Orkani pa onda nakon toga idu Lune. Nema ni Lune ni Orkana jer je nekakvim dogovorom to otišlo u Srbiju, oni su ostavljeni ovdje da budu topovska hrana, od njih sada Milorad Pupovac uz ozbiljan suport hrvatske vlasti koja to ne razumije, treba praviti ponovo Srbe, a dobar dio tih ljudi je svjesno koliko oni Srbi, koliko nisu. Treba ponovo praviti od njih Srbe, pa ponovo ustanak pa ih ponovo naši unuci za 50 godina na traktore trebaju slati u Srbiju. Evo, toliko. Hvala lijepo.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Hvala. Time smo završili sa današnjim radom. Mi ćemo nastaviti sjednicu u srijedu, 29. rujna u 9 i 30 iznošenjem stajališta klubova zastupnika. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 10,35 SATI. Slijedeći klub zastupnika bit će onaj IDS-a, a govorit će poštovana zastupnica Katarina Nemet. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolege i kolegice zastupnici u susret Svjetskom danu turizma naglašavam da unatoč mnogim otegotnim okolnostima uzrokovanim pandemijom korona virusa i velikoj neizvjesnosti koja je prethodila za nama je jedna neočekivano uspješna turistička sezona. Dapače, solidnom turističkom posjetu svjedočimo i ovih dana sada već u drugoj polovici rujna, a prema najavama i bookingu aktualna sezona ili bolje rečeno turistička godina mogla bi se još produžiti. Situacija je to kojoj se vjerujem nisu nadali ni najveći optimisti, a koja nas sve može samo radovati znajući koliki značaj turizam ima za Hrvatsku i hrvatsko gospodarstvo. Mene pak kao zastupnicu iz Istre posebno raduje činjenica što je ova regija opet bila među najboljima. Što su najbolji turistički rezultati opet ostvareni u istarskim gradovima i općinama što se Istra opet pokazala odgovornom, savjesnom i spremnom uspješno se suočiti sa svim izazovima. Zato želim i s ovog mjesta još jednom uputiti veliku zahvalu i čestitke svim turističkim djelatnicima koji su na svojim leđima iznijeli ovu tešku i zahtjevnu sezonu, ali i svim ostalima koji su svojim savjesnim i odgovornim ponašanjem pomogli da se ona odvija tako uspješno unatoč svim pandemijskim izazovima. U doslovno svakodnevnoj borbi da u tim nimalo lakom okolnostima izvuku maksimum onoga što se može izvući turistički djelatnici bili su suočeni s nizom izazova i problema koje su rješavali u hodu, prilagođavali im se i to su vrlo dobro i uspješno činili. Još jednom mogu samo poručiti bravo ljudi. Oni su svoje odradili najbolje što su mogli. Međutim turistički sektor čiji prihod podsjećan čine iznimno važnih 20% hrvatskog BDP-a, a koji je i najbolji izvozni kanal nacionalnog gospodarstva treba i adekvatnu podršku države jer budimo svjesni već iduće godine u turističku utakmicu gotovo sigurno će se vratiti naši konkurenti koji su ove godine zbog lošije epidemiološke situacije bili bitno manje prisutni na tržištu pa će i konkurencija za svakog gosta biti još zahtjevnija i još teža. A ti naši konkurenti već godinama uživaju potporu države daleko veću i efikasniju od one koju naša država pruža našem turizmu što već u startu naš turistički sektor stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju. Prije svega istaknut ću tu problem velikog fiskalnog i parafiskalnog opterećenja koje hrvatsku turističku branšu već godinama stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurencije iz drugih turističkih zemalja. Znam da se ponavljam, da sam o tome s ovog mjesta već govorila, ali neću odustati od inzistiranja da se hrvatski turizam rastereti velikog fiskalnog i brojnih nepotrebnih parafiskalnih nameta. I opet ću apelirati i na hrvatsku Vladu, na premijera Plenkovića, ministra Marića, tražit ću podršku ministrice Brnjac da shvate neizbježnu potrebu, da pokažu dobru volju i razumijevanje te da poduzmu konkretne korake u pravcu fiskalnog i parafiskalnog rasterećenja za kojima naš turizam jednostavno vapi. Ono što hrvatski turizam svakako treba i što je po meni svojevrsna nulta osnova za sve druge aktivnosti je i nova strategija razvoja turizma. Koliko je javnosti poznato ona jest u izradi sada već i predugo i konačno je vrijeme da se privede kraju, da se definiraju novi pravci i okviri razvoja turizma te da se riješe neka ključna pitanja u tom za Hrvatsku prevažnom sektoru. U sklopu strategije svakako će se trebati fokusirati na održivi razvoj i redefiniranje ukupne turističke ponude uz suglasnost svih ključnih dionika. No, ono što je po meni najvažnije, naglasit ću to po tko zna koji put, da na koncu ne dobijemo samo dokument u kojem će nešto biti lijepo i zvučno napisano, da ne dobijemo nikakvu listu želja već da to bude realna i provediva strateška platforma na temelju koje će hrvatski turizam se razvijati i rasti u godinama koje su pred nama. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, evo ja ću danas opet o jednoj lokalnoj temi koja je zaslužila opet velike naslove u dnevnim novinama, a naslov ovog puta glasi „Djeca u Dugom Ratu nisu otrovana kromom, ali područje bivše tvornice treba što prije sanirati“. U uzorcima s područja Dugog Rata pronađena su, u uzorcima, dakle ovo je autorica istraživanja u prisutnosti teških metala u solici novorođenčadi, dakle u tim uzorcima s područja Dugog Rata pronađene su koncentracije kroma u prvoj stolici novorođenčadi koje su se akumulirale tijekom 6 mjeseci. Zapravo strašno. Što se događa? Na području bivše tvornice Dalmacija Dugi Rat, nekadašnje tvornice ferolegura trebalo je do sada niknuti jedno prekrasno turističko naselje. Tvrtka dakle, investitor Projekt Uvala najavio je, je li, već godinama to turističko naselje, a na nedavnoj prezentaciji održanoj 14. rujna najavili su i postupanje ministarstva. Dakle, ono što su oni imali obavezu napraviti do danas, nisu, a to je da su trebali sanirati prostor te tvornice, sanirati taj prostor koji danas, na kojem se danas nalazi troska i koja pod utjecajem sunca, pod utjecajem mora, kiše zapravo taj sadržaj te troske postaje kancerogen i prijeti zdravlju stanovnika. Što se dogodilo iz kronologije onečišćenja cijelog tog prostora? Dakle, 2011. g. tvrtka Projekt Uvala onečišćuje dio zemljišta bivše tvornice koji ima u vlasništvu jer se u troski nalaze krom-6 i policiklički aromatski ugljikovodici. Dakle, lokalno stanovništvo izloženo je kancerogenim tvarima kroz zagađenje zraka, vode i zemlje. Država je tvrtki Projekt Uvala naložila hitnu sanaciju zemljišta zbog zdravstvene ugroze stanovništva. 2014. g. tvrtka završava izradu programa sanacije, 2015. taj program sanacije usvaja ministarstvo i relevantne institucije i daje im rok do kraja 2019. g. odnosno do 25.11.2019. kad treba, do kada treba sanirati taj prostor. Međutim, tvrtka Projekt Uvala nije napravila apsolutno ništa. Nakon tog roka po sili zakona država postaje obvezna sanirati zemljište. Danas je 2021. g., ništa se do danas nije dogodilo, država nije ispunila svoju obvezu. Sada, 2021. općina Dugi Rat pronalazi sredstva za sanaciju iz EU fondova iz ITU mehanizma. Da bi to mogla napraviti, traži vlasništvo nad ostatkom zemljišta. Budući da tvrtka Projekt Uvala sada, ovaj čas želi kupiti ostatak zemljišta i u pregovorima je s ministarstvom, u pregovorima sa Državnim inspektoratom i ponovo obećava nekakav postupak sanacije, pitanje je evo, ministarstvu, hoćete li pristati na to da oni koji su do sada trebali sanirati taj prostor, nisu ništa napravili, ponovo nekakvom fiktivnom sanacijom, obećanjima, fiktivnim obećanjima, ponovno zapravo dođu do vrijednog zemljišta jer ono što se u pozadini skriva je ono što je građani boje, to je da je ovdje u osnovnom interesu doći do vrijednog zemljišta i to od tvrtke koja je godinama nesolventna, godinama bilježi gubitke, a osim toga, postoje i sumnje i u povezanost sa sumnjivim izvorima novca iz poreznih oaza. Dakle, evo, pokušavam doći do ministra već nekoliko dana, tjedana, šaljem poruke, pokušavam razgovarati s njime, on se ne odaziva. Evo, građanska inicijativa koja zagovara interese građana, ovu nedjelju ima prosvjed na području Dalmacije Dugi Rat, evo pozivam i sve saborske zastupnike iz 10. izborne jedinice da se pridruže tom prosvjedu i više s čime se građani suočavaju. Pozivam evo ministra, ministarstvo, da prepusti općini Dugi Rat, dakle jedinici lokalne samouprave da iskoristi priliku iz sredstava EU fondova krene u sanaciju toga područja jer to građani tog područja i njihovo zdravlje zaslužuju. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a, govorit će poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Dobar dan svima. Poštovani kolege zastupnice, kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici. Jučer smo svjedočili presedanskim događajima vezano za cenzuru medija, kao i svemu onome što se događalo nakon toga, a to je ostavka Poliklinkike Gordane Buljan Flander. Ne ulazeći u postupke pojedinačne rasprave i predmete dok se ne raščiste, osudili smo presudu suda o privremenoj mjeri i zabrane budućeg pisanja određenog portala o spornoj Poliklinici za zaštitu djece i mladih Grada Zagreba. Iako su članci novinarke izlaziti protekla 2 mjeseca, sve je kulminiralo upravo oko Nacionalnog dana borbe protiv nasilja nad ženama te se dovelo u pitanje rad Poliklinike za zaštitu djece i mladih, način vještačenja djece te eventualnog utjecaja ravnateljice na daljnji tijek postupaka kod nadležnih institucija. Ono što moramo naglasiti ovdje je svakako zaštita interesa djece te kako je daljnja odgovornost, za sve ono što će se događati i utjecati na smjer rada stručnih radnika, upravo na Ministarstvu rada, mirovinskog osiguranja, obitelji i socijalne politike. Postupci povjeravanja djece su u nadležnosti sudova, no stručni rad i donošenje mišljenja o tome je na centrima za socijalnu skrb, odnosno ovisno o potrebi slučaja, kada se zatraži donošenje nalaza i mišljenja Poliklinike za zaštitu djece i mladih Grada Zagreba. I doista, ta Poliklinika određuje i odrađuje vještačenja za cijelu RH i to je ono što treba mijenjati, ne ulazeći u ovom trenu u stručnost i postupanja Poliklinike. Smatram da je nužno za daljnji razvoj i smanjenje centraliziranosti sustava, omogućiti financiranje i razvoj ustanova i u drugim regijama koje bi svakako bile dostupnije korisnicima, a i spriječio bi se monopol ili dojam moći koji ima određena ustanova. Sve sredine diljem RH imaju svoje stručnjake koji se bave zaštitom prava i interesa djece iz svojih resora, bilo da se radi o liječnicima, psiholozima, socijalnim radnicima te za razvoj dobre prakse i na drugim područjima, može samo na taj način jačati profesionalnost i zaštita prava djece. Vrlo je nezahvalna pozicija u kojoj stručne osobe ne mogu ništa komentirati dok stranke opisuju svoje iskustvo bez onog s druge strane. Vrlo je kompleksno i teško kad nesuradne stranke treba dovesti na pravi smjer, a to je put interesa djece. Obje takve nesuradne strane su visoko manipulativne i takvi razvodi su visoko konfliktni. Javni prostor je način razgovora o važnim temama, a to je u ovom slučaju nasilje nad ženama, djecom, zlostavljanje i zanemarivanje, ali uz mišljenje javnosti vrlo je važno i da struka bude zastupljena u kreiranju mišljenja. Apeliramo na nadležnog ministra na aktivno propitivanje smjera razvoja socijalne politike u području zašite prava interesa djece, na raščišćavanje svega onog što se pojavilo u medijskom prostoru, ali i da se ministarstvo konačno namete kao pokretač promjena u sustavu socijalne skrbi. Svi slučajevi nisu jednoznačni i nitko nije pobjednik ako nismo stavili u fokus dijete. Nužne su široke rasprave i puna uključenost onih koji provode postupke sukladno zakonskim propisima jer u protivnom ćemo imati i odljev i otpor stručnjaka iz tog područja. Ponavljam, centraliziranost sustava nije dobra, ovo je prilika da ministarstvo omogući razvoj prakse i na drugim područjima jer ponavljam stručnjaka imamo možda nedovoljno ali zasigurno vrijedno ulaganja da izbjegnemo potencijalne centre moći i olakšamo dostupnost usluga korisnicima. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika bit će onaj HSLS-a i Reformista, a govorit će poštovani zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Poštovani i uvažen i potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, danas ću tijekom ovog izlaganja pokušati sažeti jednu problematiku koja je izuzetno alarmantna trenutačno u hrvatskom društvu, u hrvatskom gospodarstvu, u hrvatskoj poljoprivredi, a može imati tragične posljedice ukoliko nećemo na vrijeme izvesti i odraditi sve one mjere koje se mogu napraviti kako bi spasilo hrvatska poljoprivreda u vidu hrvatskog stočarstva. Katastrofa je dakle na polju primarne proizvodnje mesa, mlijeka, jaja, dakle ta katastrofa je doista na pravom pomolu. Vidite i sami da je inflacija uzela maha, da inputi raznih sirovina koje koriste upravo naši hrvatski poljoprivrednici i hrvatski stočari jednostavno rastu, a s druge strane meso kao potrepština, kao hrana uopće ne raste. Dakle, oni se nalaze doslovce sad u ovom trenutku na koljenima. Problemi sektora posebice strukturnih nedostataka hrvatskog stočarstva, poteškoća u poslovanju proizvođača prouzrokovanih i pandemijom Covida te najnovijih naravno tih poremećaja o kojima sam i pričao na tržištu sirovina u vidu enormnog povećanja cijena hrane, repromaterijala, gnojiva i energenata. Tijekom posljednjih godina stočarska proizvodnja u Hrvatskoj prolazi kroz čitav niz izazova, bolest kvrgave kože, poremećaj na tržištu goveda zbog Covida te enormni porast cijena žitarica i stočne hrane. Takav slijed događaja egzistencijalno ugrožava i samu pomisao na stočarsku proizvodnju u budućnosti, a bez pomoći na neki način države odnosno nadležnih ministarstava neće se bitno popraviti situacija. O tome govori i znanstvena studija koju su izradili stručnjaci Fakulteta agrobiotehničkih znanosti iz Osijeka na temelju položaj stočara u RH s obzirom na novonastali poremećaj na tržištu žitarica. Ovim putem mi želimo kao klub, kao stranka, jasno, nedvosmisleno ukazati upravo na sve ove opasnosti. Netko će reći pa što se sad liberali tu previše brinu oko poljoprivrede, pa to nije vaša primarna tema. Naša primarna tema je uvijek da zaštitimo i interese i hrvatskih poljoprivrednika, za mene osobno su i hrvatski poljoprivrednici isto tako poduzetnici koji moraju opstati, a ne moramo niti govoriti koliko je za Hrvatsku, suvereno za hrvatski nacionalu komponentu koliko je izuzetno bitna to da proizvodimo i da imamo svoju samodostatnost da ne moramo sve tražiti uvijek na stranim tržištima jer jednostavno na ovakav način mislim da hrvatski stočari neće imati neku veliku šansu u budućnosti. Koje su mjere, koji su prijedlozi? Imamo kratkoročne mjere, dakle oni sami predlažu da je kratkoročna mjera nadoknada štete u postojećoj proizvodnji junećeg mesa na način kako je to iskazano upravo u tim izračunima studije Fakulteta agrobiotehničkih znanosti iz Osijeka. Dugoročne mjere za očuvanje postojeće proizvodnje i …/nerazumljivo/… samodostatnosti su naravno da se novim Zakonom o poljoprivrednom zemljištu u vlasništvu RH mora prioritetno, jasno i nedvosmisleno poljoprivredno zemljište dodijeliti upravo u većem segmentu stočarskoj proizvodnji, da se tu uvede i element uvjetnog grla. S druge strane stočarskom sektoru prioritetno dodijeliti proizvodnju zelene energije. Dakle, mogućnost je velika da naši stočari, poljoprivredni proizvođači imaju mogućnost koristiti i na svoje objekte stavljati i zelene komponente, dakle od solara, od korištenja nekih drugih vrsta obnovljivih izvora energije kako bismo tu dignuli dodatno i konkurentnost oni svoju, ali isto tako mi zadovoljili određene kriterije po pitanju uvjeta koje moramo ispuniti vezano za zelenu energiju. U programskom razdoblju ne smiju se smanjivati proizvodno vezana plaćanja to je njihovo mišljenje kojeg mi podržavamo. Aktivirati što je moguće širi spektar mogućnosti ostvarivanja benefita iz mjere 14. Fonda ruralnog razvoja. Dakle, kako bi na što više njih upravo naši proizvođači mogli aplicirati. Sektorske natječaje iz mjere 4. ruralnog razvoja raspisivati svake godine za sve sektore. Dakle, sad u ovom trenutku njima su europski fondovi najbitniji. U vjeri da će se ovi prijedlozi naći na tragu dugoročnog rješenja kojim bi stočarska proizvodnja bila održiva i razvila se do samodostatnosti za RH evo ja i ovim putem pozivam sve relevantne institucije od ministarstva, strukovnih udruga, od Vlade RH da hitno i bezrezervno pronađu nešto od ovih mjera da se odmah krene u realizaciju jer jednostavno za stočare će biti kraj. Ova situacija kakvu sada imaju je doista za njih vrlo, vrlo ozbiljna. Ja vjerujem da ćemo i mi unutar vladajuće koalicije, na koalicijskim sastancima otvoriti ovu temu i pronaći adekvatna rješenja. Hvala.
Poštovane kolegice i kolege, ipak ima dvije kolegice, ovaj gospodo i gospodo zastupnici. Sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predlažem dopunu dnevnog reda 8. sjednice sa 10 novih točaka. Vi ste taj prijedlog dopune dnevnog reda dobili elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red sjednice, 8. sjednice. Poštovane zastupnice i zastupnici, temeljem čl. 247. Poslovnika predlažem da se slijedeće dvije točke provedu kao objedinjena rasprava, a to su: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o zaštiti ulaganja između EU i njenih država članica s jedne strane i Socijalističke Republike Vijetnama s druge strane, drugo čitanje, P.Z. br. 165. i - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o zaštiti ulaganja između EU i njenih država članica s jedne strane i Republike Singapura s druge strane, drugo čitanje, P.Z. br. 166. Ima li kakvih primjedba da tako provedemo? Nema. Ako nema provest ćemo objedinjenu raspravu. Prije nego započnemo s raspravom želim vas obavijestiti da ćemo po završetku rasprave kao što je to uobičajeno prijeći na iznošenje stajališta kluba zastupnika tj. čim završimo nećemo čekati ono 13 sati, vjerojatno ćemo znatno ranije završiti, pa ćemo odmah prijeći na iznošenje stajališta zastupnika. Molim vas obavijestite kolege koji nisu ovdje, nažalost većina ih nije, da znaju doći i ako imaju želju da iznesu u ime kluba ili vlastito stajalište. Što se tiče ovih točaka predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 207.a. Poslovnika HS-a. Navedenim čl. 207a. Poslovnika propisano je da se zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za vanjsku politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Zdenko Lucić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici. Cilj ova dva sporazuma je poboljšati ulagačku klimu između EU i Singapura odnosno Vijetnama. Očekuje se da će sporazumi donijeti koristi ulagačima iz EU u smislu osiguravanja visoke razine zaštite ulaganja, te da će istovremeno zaštititi prava EU i država članica na reguliranje i provođenje ciljeva javne politike kao što su zaštita javnog zdravlja, sigurnosti i okoliša. Sporazumi sadrže odredbe o zaštiti ulaganja i rješavanju sporova između ulagača i stranke, te rješavanju sporova između stranaka. Sporazumi se temelje na novom pristupu EU zaštiti ulaganja i rješavanje investicijskih sporova nalik onome sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu između Kanade s jedne strane i EU i njezinih država članica s druge strane, koje je HS potvrdio 2017.g. Ulagačima iz EU i njihovim ulaganjima omogućava se pošten i pravičan tretman i zaštita od diskriminacije u usporedbi sa domaćim ulaganjima, te štiti od nezakonitoga izvlaštenja. Sporazumom se uspostavlja stalni međunarodni i potpuno neovisni sustav rješavanja sporova koji se sastoji od prvostupanjskog i žalbenog suda koji će provoditi postupke rješavanja sporova na transparentan i nepristran način. Sporazumom se uzima u obzir i financijsko stanje ulagača, te omogućuje određene pogodnosti za mala i srednja poduzeća. Da bi stupio na snagu sporazum trebaju potvrditi sve stranke u skladu sa svojim odgovarajućim unutarnjim pravnim postupcima. Europski parlament je dao svoju suglasnost za sklapanje sporazuma i pozvao na što bržu ratifikaciju sporazuma. Za izvršavanje sporazuma nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva iz Državnog proračuna RH. Uzimajući u obzir prirodu postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora i da se u ovoj fazi postupka ne mogu vršiti izmjene i dopune teksta međunarodnih ugovora predlaže se prijedloge zakona raspraviti i prihvatiti po hitnom postupku. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Žele li sada izvjestitelji odbora uzeti riječ? U ime Odbora za vanjsku politiku poštovana zastupnica Zdravka Bušić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] Dobro, nisam ja, ja ništa nisam dirala. Dobro jutro želim svima poštovani g. potpredsjedniče. Odbor za vanjsku politiku HS na svojoj 10. sjednici održanoj 23. rujna 2021.g. razmotrio je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o zaštiti ulaganja između EU i njezinih država članica s jedne strane i Socijalističke Republike Vijetnama s druge strane, drugo čitanje, prijedlog zakona br. 165. koji je predsjedniku HS dostavila Vlada RH aktom od 16. srpnja 2021.g., kao i Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o zaštiti ulaganja između EU i njezinih država članica s jedne strane i Republike Singapura s druge strane, drugo čitanje, prijedlog zakona br. 166. koji je predsjedniku sabora, HS dostavila Vlada RH aktom također od 16. srpnja 2021.g.. Odbor za vanjsku politiku raspravio je, raspravljao je o predmetnim konačnim prijedlozima zakona kao matično radno tijelo u skladu sa čl. 67. Poslovnika HS. Nakon obrazloženja predstavnice predlagatelja jer jučer smo imali predstavnicu predlagatelja, te provedene rasprave, Odbor je jednoglasno sa 7 glasova za odlučio predložiti Hrvatskome saboru donošenje ovih dvaju zakona, da ne ponavljam, ja sam već napomenula koji su to. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle pred nama se nalaze dva zakona o suradnji EU odnosno njezinih država članica i dvije azijske države. Ovo bih ocijenio pozitivnim i zbog toga što je azijski prostor gospodarski govoreći, postao nezaobilazan u, kada govorimo o investicijama i kada govorimo, naravno o tržištu i zapravo je pohvalno što je i EU to prepoznala, prije svega, u slučaju ove dvije države, dakle Singapura koji je mala država, ali ekonomski izuzetno jaka i Socijalističke Republike Vijetnam koji unatoč možda, konotacijama kojima nekima ima taj prefiks socijalistička je itekako snažan gospodarski faktor, snažno tržište i sve se brže razvija i probija i na druga tržišta, uključujući i europsko. Ocjenjujem da je jako dobro što EU štiti svoje ulagače na ovom prostoru, a imajmo na umu da je Singapur i članica ASEAN-a, ako se ne varam, ovo je i prvi takav slučaj da EU sklapa ovakva, ovakvu vrstu ugovora sa članicom ASEAN-a. Dakle, koja štiti ulagače EU koji sigurno imaju interesa i u Vijetnamu i u Singapuru, znamo da je investicija, posebice u Vijetnam, sad za Singapur nemam adekvatne podatke, bilo i prije iz EU, odnosno naših država članica, sada će biti zaštićeniji, odnosno njihova ulaganja će biti sigurnija. To je naravno, prilika i za ono malo tvrtki koje mogu ulagati izvan Hrvatske, ako se odluče da uživaju zaštitu koja im nudi članstvo u EU, ali isto tako, jedna od prednosti članstva u EU, koje često zaboravljamo, a to je da se naši interesi, naši ulagači, naši gospodarski subjekti, naši građani bolje štite prema drugim, odnosno trećim državama koje nisu članica EU. Isto tako, ovo otvara mogućnosti i za ulaganja iz spomenutih država u EU po načelu reciprociteta, to nas kao Hrvatsku također, može zanimati zbog eventualnih ulaganja, prije svega, iz Singapura, ali kažem, ne bih podcijenio ni Vijetnam, imali smo prošle ili pretprošle godine, ne mogu vam se sada zakleti, jednu ozbiljnu delegaciju iz SR Vijetnama koji su bili u Ministarstvu vanjskih poslova, ali obišli su još neke institucije u Hrvatskoj i koji zapravo su izrazili želju za približavanje za intenzivnije političke kontakte, ali prije svega, za intenzivnije gospodarske kontakte, jer i Vijetnam je turistička destinacija, ali Vijetnam je, kao što sam rekao i gospodarstvo koje se jako brzo širi i Hrvatska tu može koristiti i svoj geografski položaj da bude put u EU za ove zemlje. Također, kada govorimo o Singapuru, tu mislim da nije nešto potrebno posebno elaborirati, Singapur je isto tako jaka gospodarstvo, jaka ekonomija, koja može i ulaže u inozemstvo. Također, znam da su i neki hrvatski subjekti gospodarski tražili potencijalna, odnosno mogućnosti, ispitivali mogućnosti ulaganja u Singapur. Tu je prije svega, izvoz naših prehrambenih proizvoda, prije svega vina koja u Singapuru, kako sam informiran, se sve više konzumira, odnosno budući da Singapur ima jako veliku populaciju, kao bih nerezidenata, odnosno nerođenih u Singapuru, dakle potražnja stalno raste. Prema tome, da skratim, ovi Ugovori su nešto što držimo, mi barem u Klubu SDP-a Hrvatske da su vrijedni podržati, štite naše interese, dakle interese potencijalnih hrvatskih ulagača u ovim prostorima, ali također, otvaraju vrata i za ulagače iz Singapura i SR Vijetnam koje se eventualno odluče doći u Hrvatsku da i oni uživaju zaštitu, a samim time što su njihova ulaganja sigurnija i veća, veća vjerojatnost da će doći. Sada trebamo nastupiti mi kao gospodarska diplomacija, kao uređena država po ovome pogledu i pokušati te iste investitore privući. Naravno i mi sa naše strane, kao parlamentarci, sudjelovati koliko god u tome možemo. Zaključno, Klub SDP-a Hrvatske podržat će ova oba ova zakona o potvrđivanju sporazuma između EU i iz njezinih zemalja članica i SR Vijetnam, odnosno R. Singapur. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege zastupnici i poštovani građani koji nas pratite putem ekrana. Što se tiče ovog Konačnog prijedloga Zakona o potvrđenju Sporazuma o zaštiti ulaganja između Singapura i Vijetnama i sa EU, smatramo da je to dobro iz razloga što će upravo ti sporazumi poboljšati investicijsku klimu između, prije svega, Singapura i EU. Na kraju dana ti zakonodavni okviri i propisi će i ostvariti određene ciljeve javne politike u smislu poboljšanja zdravstva, sigurnosti okoliša, itd., i ono što je u zakonodavnom smislu odlična stvar, je da će ovaj Sporazum zamijeniti zapravo 12 bilateralnih sporazuma koje su potpisale zemlje članice EU sa Singapurom. Ono što mi je upalo u oko čitajući, prije svega, Ugovor sa Singapurom je članak 2.3. i to je nacionalni tretman. Nije on diskutabilan po tom pitanju, međutim ono će mi zapravo pomoć da odvedem raspravu u jednom drugom smjeru. I taj Članak 2. točka 3. nacionalni tretman govori da zapravo ugovorne strane bi trebale imati zapravo povoljan tretman, dakle s jedne i druge strane i da nema, nema nekakvih preferencija u smislu ulaganja, dakle između zemlje koja ulaže i zemlje dakle u koju se ulaže. Ono šta se zapravo nastavlja na to je na stranici 184 zapravo ograničenja koja na Članak 2. točka 3. stavlja Singapur. Dakle, na taj nacionalni tretman Singapur stavlja ograničenje na opskrbu pitkom vodom u Singapuru i pod broj b) dakle vlasništvo, kupnju i općenito na nekretnine, dakle investitori kada dolaze u Singapur nemaju onaj isti povoljan dakle odnos koji su imali dakle sa Člankom 2. točka 3. I to vam sad mogu reći zato što sam živio u Singapuru i dobro poznajem tu zemlju, studirao sam tamu. Dakle, ograničenje koje je Singapur zapravo stavio dakle u tom ugovoru jest zapravo što je to ograničenje prostora, a ono je otok veličine Krka, nešto malo veći, dakle Krk i nešto malo Cresa to je otprilike Singapur, dakle prije svega dakle na nekretnine i s druge strane voda koja je oskudna i to je prirodni resurs kojeg zapravo Singapur kao takvog nema. I u tom smislu voda je odraz njihovog suvereniteta i državnosti. I tu bih htio povući određene paralele sa našom Hrvatskom. Dakle, ono što smo rekli dakle razlog zašto je Singapur stavio dakle ograničenja na ovaj ugovor jeste što Singapur dobiva pitku vodu iz četiri izvora. Jedno je prirodni resursi odnosno prirodni rezervoari, njih je 17, nadalje dakle imaju prikupljanje kišnice i to je strategija u Singapuru koja je poznat pod nazivom „svaka kapljica je bitna“, nadalje imaju new water to je visokokvalitetna pročišćena, pročišćena voda i dakle imaju vodovodi koji dolaze iz Malezije, to je ugovor koji je još Li Kvan Ju potpisao sa Malezijom 1962. godine i traje do 2061. godine te desalinizirana voda gdje desaliniziraju kao i Izrael. Ono šta je zapravo Li Kvan Ju još shvatio nakon osnivanja Singapura kasnih '60.-tih godina jest da je voda zapravo ključna zapravo za samodostatnost te azijske zemlje i oni su krenuli zapravo u samodostatnost šta računaju da će postići do 2061. godine. E sad, dolazim polako do pointa koji hoću ovdje napravit, a to je da Singapur iako je zemlja veličine Krka, znači ponavljam to je zemlja veličine Krka dakle ona je uspjela staviti tako važno ograničenje u ugovor kojim će zapravo zaštiti vlastiti suverenitet i državnost i jednu i to unutar opskrbe pitkom vodu jednu EU staviti zapravo u nepovoljan investicijski položaj gdje zapravo EU ne može operirati onako po čistim tržišnim principima, a sve kako bi zaštitili zapravo svoje interese. E sad, kako se Hrvatska odnosi prema svojem vodnom blagu? Nedavno smo zapravo pokazali i dokazali da unatoč tome što vladajuća stranka se kune u zelene strategije pogotovo zbog toga što je to postala određena mantra koja je preuzeta iz EU vidljivo je da se devastiraju rijeke i zeleni okoliš dakle u Karlovačkoj županiji. I osim što su hidrocentrale kojim se opterećuju brdski potoci kao što je Dobra dakle uzeli brojne živote ono što je ključ jest da uništene su i zemljišta i flora i fauna i Dobre i Mrežnice koje su ogromni vodni potencijali odnosno pitka voda. I da vidite kako bi Singapur zaštitio jednu Dobru i Mrežnicu da ima takve, da ima takvo bogatstvo. Već da jedna hidrocentrala uzme život je već ogroman problem, a kamoli još uništenja takvog jednog blaga koje Hrvatska ima. Mislio sam da će sa Lešćem priča stati, međutim ono što sam uspio vidjeti da HEP-u i Hrvatskim vodama tu očito nije kraj. I ono što se zapravo priprema jest i potapanje Kosinjskog polja i to pod nazivnikom strateškog projekta za RH gdje bi se potopile kuće …
Oprostite kolega Troskot, malo ste daleko previše otišli od teme pa molim vas da se vratite.
Ne, vraćam se, pa morate mi dopustiti da kažem point do kraja.
Ja vas molim da se vratite na temu.
Pa to je, to je zapravo cilj da će pokazat na koji način je ugovorna odredba zaštićuje dakle prirodne resurse. Dakle to je ključ. I molim vas da mi vratite sad ovih 20 sekundi.
Kolega Troskot nemojte sa mnom diskutirati i postoji Članak 232. i ja vam mogu radi toga dati opomenu. Radije se vratite na temu.
Dakle ovako što se tiče zaštite vodnih resursa, dakle nemoguće je postići da će jedno akumulacijsko jezero koje će potopiti humusno tlo dati pitku vodu i da će to moći se koristit za vodu koju će onda piti cijela lička, Ličko-senjska županija. Ono što je ključ jest da je Singapur zapravo svojim ograničenjem u ugovoru s EU zaštitio i bori se za svaku kapljicu kiše što je zapravo i njihova strategija dok hrvatska Vlada svjesno i namjerno uništava vodna, kulturna i okolišna blaga RH. A voda je prirodni resurs koji će se u vrlo bliskoj budućnosti plaćati zlatom. I Singapur to zna i zato ugovorom štiti svaku kapljicu kiše, naglašavam svaku kapljicu kiše i to je naznačeno u samom ugovoru i to na svom singapurskom tlu. A mi dakle uništavamo vodna bogatstva i ne brinemo se za tako važan prirodni resurs kao što je voda, a voda je pokazatelj suvereniteta jedne države i Klub MOST-a će se borit za vodu na najvišim razinama. Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Zdravka Bušić. Izvolite.
Dobro, hvala lijepa. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege, poštovani tajniče Luciću sa suradnicom, evo danas imamo ova dva sporazuma pred sobom za potvrđivanje koje doista Klub HDZ-a želi podržati. Znači to su sporazumi između EU i Republike Singapura kako smo već čuli i Socijalističke Republike Vijetnama. To su sporazumi o zaštiti ulaganja, prvi takvi sporazumi ja bih nazvala neke moderne generacije koje sadrže nova moderna, modernizirana, modernizirana pravila o zaštiti ulaganja temeljena na novom pristupu EU o zaštiti ulaganja i rješavanju investicijskih sporova. Ja bih rekla da ovi sporazumi su zapravo nalik na CET-u, što je potpisan također i ratificiran u ovom saboru. Ulagačima iz EU i njihovim ulaganjima omogućava se pošten i pravičan tretman i zaštita od diskriminacije, te zaštita od nezakonitog izvlašćenja. Osim toga ovim sporazumima se uspostavlja stalni međunarodni i potpuno neovisni sustav rješavanja sporova, a to je u ovom slučaju jako bitno. Sklapanje ovih sporazuma kako smo čuli od državnog tajnika Lucića pridonijet će poboljšanju ulagačke klime između EU i spomenutih zemalja, te se očekuje da će sporazumi donijeti ne samo koristi ulagačima iz EU u smislu osiguravanje visoke razine zaštite ulaganja već će se istovremeno i osigurati povoljniji pravni okvir za privlačenje novih ulaganja iz tog dijela Azije u EU. Svako povećanje stranih ulaganja ne samo u Hrvatsku već i u drugim državama članicama EU s kojima Hrvatska gospodarski surađuje pozitivno utječe i na hrvatsko gospodarstvo, te pomaže u gospodarskom oporavku, oporavku Hrvatske. Slijedom toga, Klub zastupnika HDZ-a podržava širenje mreže ovakvih novih sporazuma o ulaganjima, te je suglasan sa usvajanjem konačnih prijedloga zakona o potvrđivanju ova dva sporazuma koje smo već čuli da ne ponavljam njihova dugačka, dugačke naslove. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Budući da se nitko nije više javio, time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.