Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege izaslanici, nazočni predstavnici Vijeća ministara BiH, međunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 17. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Srdačno vas pozdravljam još jednom. Sjednici je nazočno 13 izaslanika, od kojih 5 iz reda bošnjačkog naroda, 4 iz hrvatskog naroda i 4 iz srpskog naroda. Kolega Mladen Ivanić i kolega Martin Raguž su opravdano odsutni. Za 17. sjednicu predlažemo sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 16. sjednice Doma naroda Parlamentrne skupštine BiH; 2. Odgovori na izaslanička pitanja i nova izaslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o Proračunu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2012. godinu (drugo čitanje), dostavljen od Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Imamo li bilo kakvih primjedbi po dnevnom redu? Da li se neko javlja za riječ? Vidim nije niko. Hvala vam lijepo. Obzirom da nema izmjena i dopuna dnevnog reda, dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasuje, sukladno članku 60. Poslovnika o radu Doma naroda. Prelazimo odmah na prvu točku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 16. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Otvaramo raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Interes ne vidim, prijavljenih nema. Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. 2 Glasujemo o Zapisniku 16. sjednice. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – za 13. Federacija BiH 9 – svi za, RS 4 – svi za. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram Zapisnik 16. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, Ad. 2. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, uvaženi predstavnici medija i gosti. Moje pitanje upućeno Vijeću ministara glasi – Kada će Vijeće ministara BiH ponovo uspostaviti domaći CRPS, odnosno Komisiju za imovinske zahtjeve raseljenih lica i izbjeglica? Aneksom VII Dejtonskog mirovnog sporazuma uspostavljena je Komisija za imovinske zahtjeve raseljenih lica i izbjeglica. Ona je bila neprikosnoven autoritet za povrat imovine i stanarskih prava raseljenim i izbjeglim licima i svim osobama kojima je imovina nezakonito oduzeta tokom rata u BiH. Komisija nije radila na osnovu propisa i zakona BiH, nego na osnovu vlastitih pravila. Odluke CRPS-a nisu se mogle preispitivati od strane bilo koje institucije u BiH, samo je CRPC po prigovoru zainteresovane strane, ili po službenoj dužnosti, mogao preispitati vlastitu odluku. Ovo tijelo je imalo međunarodni karakter, a njegovi su članovi imali imunitet. Mandat je bio vremenski ograničen i u tom periodu je riješeno preko 300.000 zahtjeva, pri čemu je vraćeno više od 95% oduzete ili zaposjednute imovine. Predmeti i prigovori koji su rješavani pred CRPC-om nikada nisu bili predmet rada državnih organa, već su se riješavali u duhu Aneksa VII. Domaći CRPC formalno ne postoji od 1. januara 2009. godine. Po prestanku njegovog rada odgovornost prelazi na Vladu BiH, po članu 16. Aneksa VII. Problem u tom smislu predstavlja oko 700 spisa u kojima je na odluku stavljen prigovor. Neproduženje sporazuma, te sistemsko nerješavanje problema dovodi u krajnjoj konsekvenci do narušavanja ljudskih prava koji obuhvata i pravo na vremenski razuman rok za riješavanje zahtjeva, pravo na efikasan pravni lijek. Sud BiH već duži period zahtjeva od Vijeća ministara BiH da se odredi o pravnom sljedbeniku CRPC-a, jer taj pravni sljednik je zapravo tužena strana u upravnom sporu. Upravo iz tih razloga ponovo se vraćamo na Aneks VII i član 16. koji utvrđuje da po prestanku rada CRPC-a odgovornost prelazi na Vladu BiH. Odgovornost domaćih vlasti ispoštovane u velikoj mjeri donošenjem Zakona o preuzimanju neriješenih predmeta CRPC-a u entitetima, problem je bio i ostao u spisima, gdje je odluka donesena, legalan prigovor nije riješen i nema ko taj prigovor da riješi. Iako je broj tih spisa relativno mali, oko 700, on je uveo institucije i BiH u problem iz kojeg se još uvijek ne vidi izlaz. 3 U skladu sa navedenim molim hitan pisani odgovor Vijeća ministara na postavljeno pitanje. Hvala.
Hvala kolegici Kapetanović. Kolega Bećirović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvaženo predsjedništvo, kolegice i kolege. Ja ustvari želim treći put da intervenišem i zahtjevam od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da dobijem odgovor na poslaničko pitanje, odnosno delegatsko pitanje, postavljeno na 8. sjednici Doma. Ja bih zamolio, govorio sam i prošli put, besmisleno je odugovlačenje odgovora na postavljena delegatska pitanja ovako dug period i čini mi se da na određen način, bar kada sam ja lično u pitanju, na taj način se onemogućava i rad delegatima u Domu naroda. Dakle, ja molim da dobijem odgovor na pitanje koje sam postavio na 8. sjednici, vezano za zajednički izgrađene energetske objekte i hidroakumulacije u BiH. Hvala lijepo.
Hvala vama kolega Bećiroviću. Obzirom da više nema prijavljenih za raspravu, ima li potrebe da predstavnici eventualno, odnosno izvršne vlasti danas odgovaraju? Koliko shvatam ne. Obzirom da nije bilo naglašeno da li je pisana forma danas ili, predpostavljam da insistirate na pisanom odgovoru na sva pitanja, a evo i ovo što je kolega Bećirović rekao, ja ću zamoliti da se do iduće sjednice, 18. sjednice Doma naroda osiguraju odgovori na sva do sada postavljena pitanja kolega izaslanika. Time zaključujemo točku dva, današnjeg dnevnog reda. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o Proračunu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obvaveza Bosne i Hercegovine za 2012. godinu (drugo čitanje), dostavljen od Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Kako je ovo drugo čitanje, vodi se rasprava o amandmanima i glasuje se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvješće Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je prihvatilo Prijedlog zakona i predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 28. sjednici, održanoj 24.05. usvojio Zakon o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2012. godinu sa 14 amandmana koji su ugrađeni u tekst Prijedloga zakona. Sukladno članu 4 112. stavak 2. Poslovnika Doma naroda, kolege izaslanici – Sulejman Tihić, kolegica Nermina Kapetanović i kolega Halid Genjac, podnijeli su Domu naroda 8 novih popravaka, odnosno amandmana. Sada dajem riječ predlagatelju Zakona, ukoliko ima potrebe? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, zamjenici, kolegice i kolege izaslanici, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, zamjenici i ministri, uvaženi gosti, naši suradnici, poštovani mediji, sve vas lijepo pozdravljam i evo želim da uistinu ova sjednica bude plodonosna za BiH, jer na njoj imamo jednu vrlo važnu točku dnevnog reda a to je usvajanje Proračuna BiH. Evo, ja sam se kratko javila da kažem da, kada je u pitanju Proračun institucija BiH, jedino što u ovom zakonu nije problematično a to je ustavni temelj za donošenje ovog zakona, jer zapravo iz tog pravnog osnova proizlazi i obveza da svake godine donosimo Proračun BiH. Obzirom na činjenicu da već dugi, da kažem dugo nismo imali proračuna niti za prethodnu godinu i td., što na neki način se sve skupa odražava i na ukupne odnose, i političke prilike, i na ekonomsku situaciju, kako u BiH tako zapravo i na druge odnose, kada je u pitanju BiH i njen evropski i eurotalnaski put. Što se tiče strukture proračuna uistinu ja njom ne mogu biti zadovoljna i ovaj put izražavam svoje nezadovoljstvo, posebno strukturom i prihoda i rashoda, odnosno raspodjelom. I unatoč nezadovoljstvima koja su iskazali svi drugi i ja sam iskazala to, i iskazujem ovog puta to nezadovoljstvo, i imala sam određeni broj amandmana koje sam predložila nadležnom povjerenstvu. Oni danas nisu podržani i ja ih nisam upućivala u daljnju proceduru prema ovom Domu. Zapravo moram reći nisam zadovoljna ni odgovorima koje sam dobila, međutim pred samu sjednicu odgovor sam tražila od same sebe i našla sam ga samo u činjenici da BiH ima obvezu donijeti proračun i da je ovoj BiH u ovakvim odnosima i prilikama u ovom trenutku najpotrebniji proračun. I to smatram jednim velikim iskorakom, da kažem, u ovom vremenu. Zato u ovom trenutku još jednom izražavam nekakvo nezadovoljstvo, ali iz razloga i političkih, i naše ustavne obveze, i da ni nakakav način ne bi doveli u pitanje funkcioniranje i financiranje, kako institucija BiH, tako i međunarodnih obveza, ja ću prihvatiti ovaj Prijedlog proračuna. Hvala lijepo. 5
Hvala kolegici Krišto. Kolega Genjac.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Uvažene kolegice, kolege. Ja sam malo očekivao u proceduri drugčiji odnos. Naime, obzirom da budžet u parlamentarnoj proceduri prati zakonodavni postupak i da se mi nalazimo u drugom čitanju sada bi trebalo razmatrati amandman po amandman, diskutirati o amandmanu svakom pojedinačno, čuti stavove predlagača i stavove Vijeća ministara na način da se prate kodovi po redosljedu. U zakonima je to po članovima, u budžetu je po kodovima i ja bih molio da na taj način krenemo, obzirom da mi imamo 10 amandmana predloženih, da krenemo, kako Poslovnik predviđa, raspravu o amandmanu po amandmanu, jedan po jedan, redosljedom kako su predloženi. Mislim da opća rasprava sa tolikim, uz toliki broj podnešenih amandmana, ne može dati odgovor na ona pitanja za koja treba dati odgovor za danas. Hvala.
Hvala vama kolega Genjac. Kolega Tihić.
Dame i gospodo, poštovani predsjedavajući, ministri i zamjenici, delegati. Ovdje bi trebalo prvo raspraviti o ovome, što je gospodin Genjac predložio, kako da vodimo rasprav, kada su u pitanju amandmani. Ali evo, obzirom da sam prozvan ja ću reći par riječi, ništa novo u odnosu kada smo razmatrali budžet prošli put. Želim da kažem da je osnovni problem, uzrok ovakvog budžeta jeste uzak fiskalni okvir kada se, da tako kažem, olako u najmanju ruku olako, da ne kažem ne promišljeno, da ne kažem namjerno, budžet, zadnji Budžet BiH koji je iznosio 1.028.000.000 smanjio na 950 miliona i zamrznut u naredne tri godine. Znači Budžet iz 2010. godine koji je iznosio 1.028.000.000 smanjen je na 950 miliona i zamrznut za tri godine. A u među vremenu imali smo formiranje nekoliko državnih institucija, što znači da je taj budžet trebao biti povećan. U ovoj godini imamo dodatno finansiranje lokalnih izbora, priprema popisa stanovništva, graničnih prelaza, penzija vojnika i td. I, čak i ovih 950.000.000, mi znamo kako ćemo osigurati 750 miliona a kako onih 200 miliona to sam dragi Bog zna. Mislim da ovim fiskalnim okvirom, ne samo za ovu godinu, nego dugoročno ugrožava se rad i funkcionisanje institucija BiH. Mi smo pokušali, evo i danas ćemo pokušati jednim skromnim amandmanima, 47 miliona to čak ni ne dostiže onaj iznos od 1.028.000.000, nismo željeli da sada, cijenimo tu situaciju, tešku ekonomsku situaciju, a da sa tih 47 miliona na neki način pokušamo popraviti stanje stvari. Međutim, niko to nije uvažavao, ni u Vijeću ministara, preglasali su nas. U Predsjedništvu su nas preglasali. U Zatupničkom domu su nas preglasali. Evo, i danas ćete nas i ovde preglasati. A šta znači 47 miliona? Šta znači za budžete entiteta? Neće to njih spasiti, tamo su potrebna daleko veća sredstva, tamo je potreban Međunarodni monetarni fond, ali hoće 6 ugroziti funkcionisanje institucija BiH. Ja stvarno ne vidim, ne vidim razloga zbog čega se tako tvrdoglavo insistira na tome da se ovi amandmani, od prvog do zadnjeg jednostavno, SDA odbace, a ne predstavljaju u ukupnom iznosu, u svemu onome što znače budžeti BiH, puno. Neće to spasiti Budžet ni Federacije, ni Budžet RS-a, ako bi se taj iznos zahvatio iz indirektnih poreza. Međutim, šta je tu je. Vidim da ovde odprilike niko nema ovlaštenja da misli drugačije i da podrži ove amandmane. Ali želim evo, ukazati na još jedan presedan koji se sad uvodi i nadam se da će taj presedan važiti i kasnije. Po prvi put, evo mi smo imali sredstva od Kasarne maršal Tito. I ona se unose u Budžet BiH. Ja sad pitam, evo i predsjedavajućeg i ministara finansija – hoće li tako biti kada se budu prodavale kasarne u RS-u? Hoćemo li sve kasarne koje se budu prodavale pare unositi u Budžet BiH? Evo sada smo to učinili. To je jedan presedan kojeg bi se trabali držati, iako svi znamo, i tada je bila odluka Parlamenta, kada se prodavala ta kasarna, da su ta sredstva namijenjena za Kampus Univerziteta u Sarajevu. Ali evo, urađeno je ovako kako je urađeno, izglasano, ali ja vas, evo držim za riječ i to je dokumenat ovde, kada se budu prodavali neki drugi objekti ili koji su se prodavali, da vidimo da se i oni isto tako nađu u Budžetu BiH. Kako je pogrešno postavljen fiskalni okvir vidi se i po tome, evo mi ovih dana imamo izjavu direktora SIPA-e koji kaže jednostavno da oni obustavljaju poslove u posebnom Istražnom odjeljenju, nema para za te stvari. A svi se zaklinjemo u borbi protiv kriminala, organizovanog kriminala, i td., vladavini prava. Kako će oni samo sa kancelarijama i plaćama taj posao raditi bez onih dodatnih sredstava koje sve policijske agencije trebaju da imaju kada je u pitanju oprema i sve ono drugo što to znači. Ja se slažem da se treba štediti. Znači, treba štediti i na nivou BiH, i evo, te uštede, ta izdvajanja za BiH kad pratite od indirektnih poreza, procentualno, ona se od 16,4 ne znam, sada svela na 12 ili 11, koliko izdvajanja. A stalno su povećana izdvajanja za entitete. Posebno ako imamo u vidu da u fiskalnom okviru, da u globalnom fiskalnom okviru predviđa se rast prihoda. Ove godine 4,3%, slijedeće godine je, ne znam, 5,2-3%, 2014. godine 6,1%, a Budžet BiH ne može se popeti ni marku. A imaćemo i sljedeće godine sigurno nekih dodatnih troškova kao što smo sada imali lokalne izbore, ne znam granične prelaze, pripremu popisa stanovništva i td. Ako štedimo onda treba da štedimo na svim nivoima. Ne možemo tamo u entitetima kupovati avione, helikoptere, ne znam plaćati lobiranje 5,6 miliona, a evo da ne smanjujemo nikako plaće, za 10 hiljada uniformisanih službenika, 10 hiljada radnika, koji imaju uniforme na nivou BiH, treba samo 5,2 miliona. A ovamo na drugim stranama izdvajamo eto za lobiranje 5,6 miliona, za rad predstavništava u inostranstvu 3 miliona, za rad, evo ovde u Parlamentu raznih komisija 3 miliona, 47 miliona nekakvih raznih usluga. Više niko ne zna kakve su to usluge i na šta se to sve odnosi. Ono što sam rekao prošli put, štednja na biberu, a rasipa se na mesu. Uostalom, evo vidite i Kominike Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira nas upozorava tamo i kaže da treba usvojiti sveobuhvatan globalni fiskalni okvir za period 2012.-2014. i državni budžet za 2012. godinu koji će osigurati potpuno funkcioniranje institucija na državnom nivou i ispunjavanje međunarodnih obaveza. Očito je, svi znamo da ovaj budžet to neće moći osigurati, ni funkcionisanje institucija BiH, ugroziće njen rad i sve ono zbog čega su te institucije formirane. I onda će neko da priča priče kako te institucije ne funkcionišu. Kako će funkcionisati ako nema novaca? Prema tome, evo sve sam ovo govorio, iako sam svjestan da od toga nema puno koristi, ali evo dužnost mi je da još jedan put ukažem na sve nepravilnosti, nelogičnosti, evo na kraju krajeva i nezakonitosti kada je u pitanju i fiskalni okvir i budžet, jer znate da po zakonu se prvo moraju namiriti obaveze koje trebaju državi, pa tek onda se namiruju obaveza nižih razina vlasti. Ovde se 7 krenulo obrnuto, prednost je data entitetima u odnosu na državu, a država je ipak zajednička, i svih građana, svih naroda, i potrebna je za funkcionisanje i entieta i stvarno ne vidim nikakav razlog zbog čega, evo i danas, zbog čega i ranije nismo mogli usvojiti ovih skromnih 47 miliona maraka? Hvala lijepo.
Hvala kolega Tihić. Kolega Rodić.
Poštovani gospodine predsjedavajući, kolege delegati, uvaženi članovi Savjeta ministara, dame i gospodo. Želim da kažem nekoliko riječi kada je u pitanju Budžet institucija BiH i međunarodnih obaveza i da iskažem svoj stav kada je u pitanju ovako teška odluka, a čini mi se da je došlo krajnje vrijeme da BiH, poslije dvije godine, konačno ima budžet. Jasno je da je ovakva odluka, kada je u pitanju budžet koji je pred nama i koji je došao u završnu fazu svog usvajanja, prošao sve ono što treba da prođe da bi se usvojio, i naravno meni se čini da postoje konceptualne razlike kada je u pitanju usvajanje ovako teškog dokumenta. Međutim lično smatram da je ovo trenutak kada trebamo u BiH, pored svih onih zakonskih rješenja koja smo usvojili kada je u pitanju i popis stanovništva i državne pomoći, da je ovo još jedna tačka koju treba da razriješimo da bismo mogli ići dalje, i da bismo jednostavno mogli da razriješimo dugotrajne situacije koje su kočile BiH na daljem putu ka EU. Naravno, postoje argumenti za i argumenti protiv, međutim lično smatram da treba imati realan pristup kada je ovakav jedan dokument u pitanju. Ja sam razmišljajući i analizirajući dokument, koji imamo pred sobom, razmišljao i sve ono što smo radili protekle godine, pogotovo na Komisiji za finansije i budžet kada smo analizirali izvještaje revizorske i kada smo donosili određene zaključke. I ako sad pogledamo kakvo je izvršenje budžeta i kakve su prihodovne i rashodovne strane i koliko je u procentima umanjena izdvajanja za određene institucije onda ćemo vidjeti da to odprilike prati i ono što smo mi zaključivali ovdje u Domu naroda. Želim da kažem da su za mene argumenti za sve ono što nama slijedi u ovoj godini, to je izdvajanje i za popis stanovništva, i za provođenje lokalnih izbora i za sve ono što nam slijedi nakon ulaska Hrvatske u EU. Naravno, argumenti protiv bi bilo da mislim da ni jedan budžet nije dovoljno dobar da bi zadovoljio sve one interese i sve one potrebe koje određene institucije u BiH imaju, ali mislim da smo mi ovdje na Domu naroda otvorili i jedan ogroman, odnosno napravili jedan ogroman iskorak kada smo se uhvatili u koštac sa raznim temama, pa i u okviru nas koji obavljamo dužnosti ovdje u Parlamentu. Naravno, mislim da, i što se tiče mene ja ću dati svoj glas za ovako predložen dokument, jer upravo, ono što sam vam rekao, vagajući između onoga šta dobijamo i šta gubimo mislim da je ovo upravo trenutak kad treba da iskažemo volju da BiH ima budžet iako sa zakašnjenjem, ali to je ono što nam je potrebno. Hvala vam.
Hvala kolega Rodiću. Kolega Tadić. 8
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, uvažene kolege, članovi Savjeta ministara, poštovani gosti. Prošli put sam govorio o budžetu sa stanovišta nekih opštin prilika i naravno o načelu kako to i Poslovnik nalaže. Danas naravno da dijelom svi moramo ući u ova pitanja o kojima je govorio gospodin Rodić i o kojima je govorio gospodin Tihić, jer se ona svakako tiču jednog političkog ambijenta u kome mi dobijamo jedan ovako važan dokument. Mislim da je zbog toga kroz raspravu o ovim amandmanima trebalo konkretizovati određenu vrstu odluka i dati argumente zbog čega je neko za a neko protiv amandmana. Naravno, pri tome se ne slažem sa gospodinom Genjcem, ne iz političkih nego čisto iz poslovničkih razloga, jer rasprava o amandmanima je dopuštena kroz ovo, ne moramo ići od jednog do drugog. Ali evo, poštujući vašu volju, kao određena vrsta predstavnika stranke koja sjedi za stolom šestorice, ja želim da kažem da razlozi koji opredjeljuju Srpsku demokratsku stranku da učestvuje u ovome procesu i da podrži ovaj budžet, svakako nisu nikako pitanja odnosa međustranačkih sa bilo kojom političkom strankom, već pitanje odnosa prema političkom i ekonomskom tenutku u ovoj zemlji. Pažljivo sam pročitao ove amandmane koji se tiču rashodovne stavke i ono što mogu da zaključim je sljedeće. Amandman I se odnosi praktično na Ministarstvo odbrane i na Oružane snage, i on nema tu ni socijalnu, ni političku, ni ekonomsku komponentu koja bi u ovome momentu, moje je mišljenje, trebala da opredjeljuje konačno politiku Stranke demokratske akcije. Amandman II se odnosi na penzije vezane za izmjene Zakona o Oružanim snagama. Imajući u vidu da smo mi već donijeli novi Zakon i da ne postoji osnov, ja mislim da ovaj amandman, iako je jasno on veoma snažno političko pitanje, ne bi mogao biti takav da opredjeljuje volju bilo koje stranke, jer praktično danas pitanje zakonskog osnova je preneseno na federalni i republički parlament pa shodno tome oni će tonijeti odluku o tome koliko sredstava i po kom osnovu će da se isplaćuje. Amandman III se odnosi na bezbjednost i Ministarstvo bezbjednosti sa svojim sekcijama, različitim agencijama. I tako sve do Amandmana VIII. Amandman VIII ja mislim da samo simbolično može pomoći situaciji u kojoj se nalazi izbjegličko stanovništvo, radi se o ovih 6 miliona kao vrsta kontribucije donatorskoj konferenciji. Shodno tome ovo ne može opredijeliti politiku bilo koje stranke ili reći e ovo je najvažnije pitanje zbog koga bismo mi odnose unutar šestorke, iz ovog ili on razloga posmatrali ovakvo ili onako. Shodno tome od ponuđenih osam amandmana, jedan je izgubio osnov, drugi jeste važan sa stanovišta humanosti ali može se rješavati na drugi način. A ovih šest amandmana, oni se odnose konkretno na odnose unutar Savjeta ministara gdje je svaka od stranaka predstavljena i gdje su valjda kolege ministri unutar svoje rasprave mogli da donesu zaključak da li je u ovome momentu za Ministarstvo bezbjednosti, Ministarstvo odbrane, za Oružane snage, za neku policijsku agenciju, potrebno nešto učiniti. I gdje, ja sam uvjeren, mi kao delegati nismo ni kvalifikovani u dovoljnoj mjeri da bi mogli procjenjivati, s obzirom na bezbjednosno stanje i stanje odbrane, da li je neophodno baš političke odnose u BiH rješavati u svjetlu potreba, koje možda jesu, možda nisu realne, Ministarstva odbrane i Ministarstva bezbjednosti. Zbog toga kao delegat SDS-a, dakle mirne duše mogu da podržim ovaj budžet, ali vas mogu partnerski, radi rješavanja ovih obaveza koje su utvrđene sporazumom između šestorice lidera od kojih je budžet jedno od preostalih i sutra nešto što je vezano za imeplementaciju presude Sejdić i 9 Finci, mislim da imam pravo, dakle pozvati da u nekoj raspravi unutar Kluba kome pripadate racionalizujete u određenoj mjeri ovaj stav i da vidimo da li su baš ovi amandmani razlog, s obzirom na to kako sam ih opisao, za neku vrstu promjene u političkim odnosima koji mogu neke druge procese reformske prirode ili, tako da kažem opšte značajne, da poremete na taj način da jedna važna stranka kao što je SDA ide u određenom političkom pravcu koji je takav da teško ostavlja prostor za neku vrstu snažne saradnje kakvoj smo se nadali da ćemo svi zajedno imati radi poboljšanja života ljudi koji žive i u RS-u i u Federaciji, dakle generalno u BiH. Nikakav pritisak ovo nije, ovo je samo jedan otvoren stav u ime SDS-a koji jasno pokazuje da naša podrška ovom budžetu nema nikakvu vezu sa odnosom prema bilo kojoj pojedinačnoj stranci, pogotovo nema ... šestorke, nego ima prije svega vezu sa potrebom da ovaj budžet bude usvojen radi svega o čemu su govorili i gospodin Rodić i mnogi drugi koji su danas učestvovali u ovoj diskusiji. Hvala.
Hvala kolega Tadić. Kolega Košarac.
Uvažno radno predsjedništvo, predsjedavajući Savjeta ministara, članovi u Savjetu ministara, kolegice i kolege, naravno i prisutni gosti na današnjoj sjednici Doma naroda. Mi smo veoma često u diskusijama na Domu naroda doveli u kontekst Savjet ministara u to da li je efikasan i u kojoj mjeri efikasan, na ovaj ili onaj način, bilo da je riječ o Savjetu ministara u prošlom sazivu, bilo da je riječ o sazivu ministara u ovom sadašnjem kapacitetu. Trebamo se vratiti malo unazad i reći da BiH nije imala budžet dvije godine. Da je proteklih četiri mjeseca ili tri Savjet ministara pokazao svoj politički i svaki drugi kapacitet i rekao bih na dnevnom redu Savjeta ministara je bilo, pa mogu da kažem slobodno, dva budžeta. To dovoljno govori o aktivnoj ulozi Ministarstva finansija i Savjeta ministara da pred Parlament iznese svoj koncept Budžeta institucija BiH. I kada već govorim o karakteru budžeta ja se ne bih složio da je, on niti može biti socijalni, niti može biti razvojni, nego može biti samo institucionalni, jer u samom zakonu stoji da je to Zakon o budžetu institucija BiH. Ja bih želio da u tom kontekstu ovaj budžet posmatramo kao budžet institucija a ne budžet BiH. S druge strane ono što želim da kažem jeste da je budžet važno političko pitanje i veoma važno pitanje za svaku zemlju. Da li mi danas želimo da BiH ima budžet ili ne želimo. To je stvar političke odluke nas ovdje koji sjedimo. Mislim da mi ovdje ... puno vremena trošimo na komentarima iznosa nominalnih vrijednosti za određene stavke ovoga budžeta. I naravno u strukturi ponuđenog budžeta ni Klub delegata srpskog naroda, kao predstavnici RS-a, nismo u potpunosti zadovoljni, ali se izdižemo od našeg nezadovoljstva i postavljamo pitanje – hoćemo li biti aktivni da BiH dobije budžet. Kakvu sliku ili kakvu poruku šaljemo iz BiH prema zemljama u susjedstvu, prema članicama EU ako kažemo da mi trend razvoja ove zemlje zasnivamo na uzastopnom privremenom finansiranju. Možemo pričati o nesposobnosti, ako hoćemo tako nešto nije problem, bićemo partner, ali ja smatram da trebamo budžet. 10 Da li smo se mi ikada, a ponovo se vraćam na dnevni red Zakon o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza, da li smo se ikada aktivno bavili pitanjem, analizom efekata učinka agencija koje imamo na nivou BiH. Da li smo nekada temeljno izvršili, rekao bih, raspravu u oba doma o reviziji i ono što nam kaže Služba revizije institucija. I naravno, opet bi se mogli dovesti u pitanje analize i strukture budžeta, potreba BiH ili povećanih ili smanjenih. Naravno, pripadam onoj kategoriji ljudi koji smatraju da treba smanjiti određene potrebe i voditi se nekim racionalnim karakterima u tom smislu. Nisam imao potrebu da, naravno, ulazim u meritum u toku ovoga izlaganja, ali samo želim, zbog korektnosti, da obavijestim delegate i, naravno, druge goste koji su prisutni na današnjoj sjednici Doma naroda, da smo mi kao Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost juče imali sastanak u SIPA-i, da smo razgovarali sa menadžmentom SIPA-e, gdje nam je jasno poručeno i rečeno da imaju određenih neslaganja sa Tužilaštvom BiH koji, veoma često su im nalozi za istragu, insistiraju na posebnim, tako oni kažu, istražnim mjerama i radnjama i da to prouzrokuje značajnu potrebu za većim finansijskim sredstvima, i da postoji komunikacija između SIPA-e i Tužilaštva da se pokušaju ti napori svesti u ono što je realno i što je moguće. Ohrabeni smo onim što smo juče čuli iz SIPA-e, gospođa Krišto i ja smo bili prisutni, da su solidna sredstva za obavljanje aktivnosti predviđena zakonom, da SIPA može da radi svoj posao. Meni je žao što gospodin, mislim, Bradarić, isto tako član Komisije, što juče nije bio prisutan pa da to može ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ... da, da je mogao da potvrdi ovo što ja kažem. Naravno, imamo još ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala kolega Košarac.
Za riječ se javio gospodin Dragan Čović.
Poštovane kolege, uvaženi gosti. Obzirom da se govori o proračunu institucija BiH, kako je drugo čitanje i sukladno članku 113. našeg Poslovnika raspravljamo o amandmanima i uopće o Prijedlogu zakona kojeg imamo mi ispred sebe. Ja osjećam da bih imao puno toga kazati o strukturi proračuna uopće u BiH pa i proračuna BiH, ali svjestan odnosa koje mi imamo i koliko nam je vremena trebalo da uopće dođemo do Vijeća ministara, koliko je trebalo, evo predstavniku hrvatskog naroda da dođe u priliku da se prepozna legitimno pravo i potpora na proteklim izborima u razini 80 do 90% hrvatskog glasačkog tijela, jasno je u kako složenim odnosima mi gradimo uopće sve ono što i danas trebamo ovdje raspraviti. Mi smo uz mnogo truda i napora 28.12. prošle godine uspjeli, na razini jednog od rješenja dogovaranja u BiH, razgovora šest predsjednika političkih stranaka, napraviti jedan teški kompromis u kojem smo pokušali sveobuhvatno riješiti mnoga pitanja, a neka se od njih vuku kroz različite razine vlasti u BiH, načine dogovaranja, već punih i 10 godina, a intenzivno bar zadnjih 7 do 8 godina. I tada smo se dogovorili da ćemo stvoriti ambijent da uspostavimo odmah Vijeće ministara na tragu izborne volje jednog, drugog i trećeg naroda, i svih građana BiH, dogovorili smo se o strukturi Vijeća ministara i dali sebi zadatak što sve trebamo uraditi oko zakona koji su već uveliko iza nas kroz različite procedure pa do ovog časnog Doma ovdje. Ostale su nam dvije stvari koje smo tada dogovorili, koje nismo završili. Jedna je proračun za tekuću kalendarsku, odnosno fiskalnu godinu i druga je presuda Suda u Strazburu za koju vjerujem da ćemo, nakon današnjeg dana, intenzivno raditi kako bi i to zaključili do 27.06. kada ćemo se vjerovatno okupiti, u jednom broju predstavnika naše zemlje, u Briselu i razgovarati o budućnosti BiH, i uopće svoju pažnju, ja sam duboko uvjeren, skinuti sa ... kojekakvih mešetaranja i dogovaranja, koji su i ovih dana aktuelni, i preći u polje stvarnih rasprava o proračunu u BiH. Ne samo vezano za BiH, nego unutar BiH, baviti se, naime ekonomskom i socijalnom politikom jer naše stanje je danas takvo da, bojim se, ni izbliza ne možemo sagledati što čeka sve nas u BiH u narednu godinu dana, a da ne govorim u naredne dvije godine, tri, dana, vezano za reprekusije koje će se vrlo jasno osjetiti u BiH, ja bih rekao, u još mnogo težoj formi od one koju imamo danas zbog i ambijenta, ako hoćete, u našem okruženju. Recesijski val koji se, evo ponavlja jednostavno osjeti se u svakom segmentu našeg okruženja i ja mislim da uz sve druge političke, i previranja u BiH, ali i sve druge političke odnose u našem okruženju ja mislim da će imati još dodatne komplikacije i za realizaciju i ostvarenje prihodovne strane ovog proračuna i za ovu fiskalnu godinu. Ja sam maloprije kada smo imali naše povjerenstvo, evo četvorica kolega su ovdje iz povjerenstva, glasovao da bi zadovoljili formu i protiv popravaka koje je predložila kolegica Krišto, i koje su predlagali kolege iz moje stranke u Zastupničkom domu, samo iz jednog razloga da bi zadovoljili duh koji pokušavamo izgraditi između nas, da možemo normalno odlučivati i posvetiti se ključnim pitanjima koji se od nas očekuju. Istina mi ovim proračunom smo dali nekima za pravo, 12 mada ja mislim da to nismo uradili ovim proračunom, nego uopće odnosima u BiH, da moramo ovih dana otvoriti jedan snažan socijalni dijalog sa svima onima koji vežu svoju sudbinu sa proračunom BiH, pa od toga da nam se upućuju riječi i mogućih obustava rada, štrajkova i td. Ja sam uvjeren ako danas ne usvojimo proračun da će to stanje biti mnogo teže i da danas koliko toliko možemo upravljati ovim procesom. A ako ne budemo na ovoj razini, evo za koji se većina ipak izjašnjava danas da ćemo to učiniti, ja sam uvjeren da mi tim procesom uopće na jesen nećemo upravljati u BiH i da će svaki korisnik proračuna imati jednako pravo da izađe na ulicu i da bude nezadovoljan. Jer onaj ko malo realnije sagledava problematiku života, fiskalnog života u BiH, vjerujem da mu je jasno da je upitno kako ćemo uopće na kraju godine isplaćivati plaće, materijalne troškove i sve ono drugo što su naše obaveze i po određenim prioritetima. Naravno mogu govoriti i o fiskalnom okviru ali evo, da se toga previše ne dotičem, i za naredne vdije godine on je ipak samo jedna ... i procjena, jer samo dragi Bog zna kakva će izgledati slika '13. i '14. godine kada je u pitanju proračun ove države ili proračuni unutar ove države. S te strane moja bi zamolba bila, bez želje zbog osjetljivosti trenutka i personalnog odnosa koji imamo između kolega, prije svega kolegom Tihićem i kolegom iz SDA, da izbjegnemo bilo kakve manipulacije oko toga da je neko se urotio protiv neke ideje i td. Mi smo svjesni svake godine kad usvajamo proračun na bilo kojoj razini da je tada i plod želja određena proračunska stavka, plod ... različitih pogleda na različite resore ili interese koji se kroz određenu proračunsku godinu mogu zadovoljiti, ali da u ovom trenutku moja zamolba da možemo nastaviti normalno sa radom, da pokušamo rješenje ovih popravaka koji ste vi iznijeli, uvažene troje kolega, da pokušamo možda kroz rebalans proračuna za njih tražiti rješenja. Da dobijemo jednostavno malo više prostora da vidimo kako uopće upravljati ovim procesom i da realno možemo sagledati, za dva ili tri mjeseca, kolika će uopće biti prihodovna strana a vidjeli ste kako je to zacrtano ovdje u proračunu. A s druge strane ja sam sigurno da nema nikakve mogućnosti da mi upravljamo ovim procesima u BiH bez pomoći, prije svega, međunarodnih institucija koje nam mogu pomoći i kad je u pitanju ovaj ... Mislim i na MMF, ali i sve druge financijske institucije koje su tu negdje oko nas. Iako je možda nepopularno sa govornice govoriti i pozivati nekoga da vam nudi neka sredstva bez obzira na kvalitet tih sredstava i uvjeta pod kojima se oni daju. ali je evidentno – mi imamo tako organiziranu državu, takve političke odnose u ovoj državi da bez takvog jedngo odnosa siguran sam da mi ovim procesom više nećemo upravljati. Evo, s te strane nisam direktno komentirao ni jedan popravak, pa ni sami sadržaj proračuna jer sam smatrao da to nije racionalno u ovom trenutku, jer to bi svako od nas mogao na dugo i na široko. Ja ću svakako, kao što sam to uradio i na povjerenstvu, apsolutno podržati ovaj Prijedlog proračuna svjestan svega onoga što imamo i loše i sadržano u tom proračunu, jer ne vidim apsolutno druge mogućnosti da riješimo pitanje uoće našeg daljeg angažiranja i traženja rješenja, prije svega za pojačavanje jedne socijalne osjetljivosti kod svih nas da bi, oni koji prate ovo što mi radimo, koji su nas na vrlo jasan način i birali, shvatili da činimo maksimalan napor kako bi ovu tešku ekonomsku i socijalno stanje u BiH, socijalnu sliku u BiH, koliko toliko držali pod ... i tražili rješenja za izlazak iz ove situacije. Hvala vam lijepo.
Uvaženi kolega Krstan Simić. 13
Hvala. Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, koleginice, uvaženi gosti. Teško je govoriti poslije govornika koji su na izvjestan način potpuno dali jednu genezu neophodnosti značaja ovog dokumenta u ovom momentu. Ja moram reći da budžet u svakom društvu, kad se god usvaja, predstavlja vrlo značajan i dan, i događaj, i otvara novu stranicu, ja bih rekao, u godini koja ide, u kojoj idemo u susret. Međutim, moram reći da ovaj dokument, koji mi danas nadam se da ćemo usvojiti, ima dodatnu vrijednost koji je na izvjestan način nagovijestio i predsjedavajući Čović kada je napomenuto da ovaj dokument možda predstavlja jedan temelj, kamen temeljac na kome će političke partije koje čine ... šestorke, da ih tako nazovem, graditi buduće odnose, buduće dogovore, buduće povjerenje. I s toga u ovoj situaciji kada znamo svi kakva je situacija ovaj budžet ne bi smio biti kamen razdora već upravo kao šansa da možemo postizati kompromise na pitanjima koja su nam neophodna. Stoga ću iznijeti samo neke ospervacije koje smatram da su u ovom momentu vrlo važne. Štednja. Svi su ovdje spominjali štednju. Ona je važna kategorija i ona nije kategorija ovog budžeta, ona treba da bude stalna kategorija svih institucija koje se bave trošenjem javnih sredstava. To bi podrazumijevalo da zista nakon usvajanja ovog budžeta bi trebali napraviti jedan popis gdje mi nepotrebno rasipamo određena sredstva, da vidimo da li u tim prestrojavanjima postoji prostor da se možemo vratiti i neka pitanja koja su ovdje pokrenuta, u ovom budžetu, riješiti. Ono što mi posebno smeta, ne može budžet pogotovo ovako osjetljivim i političkim i ekonomskim prilikama, kako u zemlji tako i u Evropi i svijetu, biti temelj razdora u ovom momentu. Kad to kažem pomalo mi smeta kada diskutujemo i suprodstavljamo državu BiH entitetima. Ja smatram da su entiteti država BiH, njeni sastavni dijelovi i da ovaj sistem treba i funkcioniše kao jedna jedinstvena cjelina, pri čemu od lokalne zajednice, preko kantona, entiteta i do države svak ima svoje nadležnosti, svak ima svoje obaveze, svak ima svoje terete i one stvari koje moraju i ispunjavati. Stoga bacati kost, figurativno, između entiteta i države nije primjereno sa aspekta jer svi mi dolazimo i iz entiteta, dolazimo takođe iz lokalnih zajednica koje postavljaju vrlo značajna pitanja oko rješavanja problema gdje ljudi žive. Predsjednik SAD-a Džeferson je davno još rekao – bit svake politike je lokalna politika. Tamo su ljudi koji zadovoljavaju najveći broj svojih potreba, tamo su ljudi koji hoće i dobre bolnice, hoće dobre saobraćajnice i sve drugo što to prati. Međutim, neću se vraćati na pojedinačne amandmane, ali moram iznijeti komentar na član 1., Amandman I na koji je ukazao uvaženi kolega Tihić. Mislim da čitajući ovaj amandman i odluku koja je dovela do ovog stanja ne bi mogla biti primjenjena kao presedan ubuduće. Zašto? U dogovorima šestorke oko statusa državne imovine, a kada ste prvi put to pitanje otvorili gospodine Tihiću mi smo čak razgovarali telefonom oko nekih statusnih rješenja, smatram da ovdje se dogodilo nešto što je izmijenilo red postupanja. Ovdje su Oružane snage nešto prodale a nisu to prenijele Kantonu Sarajevo. Da su prenijele Kantonu Sarajevo kako su trebale, u smislu i duhu ... dogovora, danas ne bi imali ovaj problem. Bit dogovora je bila da imovina koja je neophodna za funkcionisanje Oružanih snaga treba da pripadne Oružanim snagama a da ona imovina koja nije potrebna u funkciji Oružanih snaga bude prenijeta lokalnim zajednicama kako bi one, upravo ono o čemu sam govorio, poboljšale kvalitet života svojih građana. Tako je i u Banja Luci, npr. kasarna prenijeta kampusu, nije prodavana. Stoga smatram da bi trebalo izbjeći zamku da nam ovaj amandman danas sutra, ako se dogodi da neko, na koga su prenijeta određena imovina, da je proda da bi riješio neka druga pitanja, bude pitanje da se ta imovina treba vratiti. 14 Puno sam ja zabrinutiji šta nas čeka kad usvojimo ovaj budžet. Ne sa aspekta ovog budžeta, već sa aspekta realizacije budžeta, sa aspekta godina koje su pred nama za koje svi procjenjuju da su krizne. Juče sam imao priliku da slušam na konferenciji za štampu gdje članovi Fiskalnog vijeća Srbije zagovaraju da je maltene danas, a maltene juče a ne danas potrebno povećati PDV, jer jednostavno prihodovna strana će biti vrlo, vrlo napregnuta, vrlo će biti teško realizovana i to bi trebalo nas više brinuti nego što imamo danas ova rješenja, uz naravno uvažavanje da ukoliko bude bolje, ukoliko bude prihoda uvijek postoji mogućnost da se na jedan kvalitetan način preispitivaju ova rješenja ... riješe ona pitanja koja su najviše bolna a ona će biti puno vidljivija u realizaciji budžeta. Naravno da ću pdoržati ovaj budžet i smatram da bi ga trebali podržati upravo svi kako bi stvorili jedan ambijent da i ovaj sastanak koji slijedi u Brčkom, naročito do sastanka u Briselu, imamo i rješenje odluke Suda u Strazburu Sejdić-Finci. Hvala.
Hvala Vama kolega Simić. Kolega Genjac.
Zahvaljujem. Obzirom da je raspoloženje da se razgovara ovako na kamari ja neću insistirati na amandmanu po amandmanu, jer očigledno i raspoloženje je takvo. Međutim, dozvolit ćete mi da u ovoj diskusiji, koja će biti diskusija o tim stvarima, dakle i o budžeti i o amandmanima, osvrnem se na i neke okolnosti i neke amandmane. Dakle, ne može biti rebalansa budžeta ove godine u septembru. Ne može iz više razloga. Ne može što sam ja danas na komisiji dobio odgovor kad sam pitao zašto se ne može povećati budžet za 47 miliona, odgovor je bio jer je usvojen globalni finansijski okvir od 750 miliona sa Jedinstvenog računa i tačka, i ne može ni marka više. To je odgovor bio predstavnika Vijeća ministara. I dobro, to je tako, usvojen globani finansijski okvir bez sudjelovanja SDA u tome, koja je članica koalicije, strateški dokument, ključno pitanje, značajna sudionica koalicije nije sudjelovala u tome. Samo kratko kažem, amandmani koji su predloženi su amandmani ministara u Vijeću ministara sa aspekta potreba njihovih ministarstava i oni nisu podržani na Vijeću ministara, i tamo su preglasani. Ni po jada što je to fiskalni okvir i što je to za ovu godinu rečeno da je to 750 miliona sa Jedinstvenog računa, može nam za institucije, međutim po mom mišljenju protivno Zakonu o Fiskalnom vijeću, protivno članu 5. koji kaže u stavu 2., dakle da je Fisklano vijeće nadležno i odgovorno za usvajanje prijedloga dokumenta globalni okvir fiskalnog bilansa koji između ostalog sadrži – prijedlog makroekonomske projekcije i projekcija ukupnih indirektnih poreza i njihove raspodjele za narednu fiskalnu godinu. Dakle, ovaj dokument se radi za tri godine, revidira se svake godine, ali raspored zahvatanja sa Jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje predviđa za narednu fiskalnu godinu. Suprotno tome na prvoj stranici sporazuma globalni fiskalni okvir kaže, u stavu 2. – u dokumentu fiskalnog okvira utvrđeno je da će okvir proračuna institucija BiH za '12., '13. i '14. iznositi 950 miliona, a izdvajanja prihoda od neizravnih poreza sa Jedinstvenog računa Uprave za neizravno oporezivanje u iznosu od 750 miliona KM. Gdje je našlo se uporište zakonsko 15 za ovo, ja ne vidim. Zašto je to tako urađeno, ne razumijem. Entiteti se ne spominju, koliko će entitetima u ove tri godine biti, koliko će oni moći zahvatiti u ovom dokumentu ne stoji. Dakle, u Zakonu kaže da se ta zahvatanja određuju i projektuju i raspodjela projektuje za naradnu fiskalnu godinu, ovdje imamo za tri godine za državu betonirano. I odmah da vam kažem, ispravite ovu grešku u globalnom fiskalnom okviru ja ću glasati za budžet za ovu godinu protivno, što će me možda i u stranci osuditi, ispravite dakle ovu grešku u fiskalnom okviru ja ću za budžet glasati. Dakle, priča o tome, važnosti budžeta, korisnosti budžeta, nužnosti, političkim implikacijama, zahvaljujem se svim kolegama na vrlo odmjerenim riječima, na vrlo tolerantnim riječima, ali vjerujte kucate na otvorena vrata kada je SDA u pitanju. I delegati SDA, jer to je već odavno poznato, dakle uvijek smo bili za to da se ... Zašto smo bili na privremenom finansiranju protekle dvije godine, vjerovatno bi priča dugo trajala, ali nije primjereno, sad sam za to da kažem, evo potreban je budžet, ali potreban je i budžet i globalni okvir koji će omogućiti funkcionisanje institucija BiH i popraviti to funkcionisanje koje nije u redu. Dakle, ovdje imamo problem koji je u ovom trenutku, dakle kada smo analizirali ove amandmane, kada se radilo na tome, kada su ministri radili, minimum minimuma je uzet, minimum minimuma i dobili smo odgovor – ne može, jer to je fiskalni okvir, ne može ni marka. Šta će biti iduće godine, šta će biti one naredne. Ja vas uvjeravam da ćemo o tome imati debele i debele, i žestoke razgovore ovdje u Parlamentu, šta će se desiti. A desiće se nešto što ne želimo baš da se desi, sa ovakvim fiskalnim okvirom ako je to to. Dakle, osvrnuću se na nekoliko amandmana jer mislim, što se tiče Amandmana I, dakle pošto u ime predlagača govorim ja ću gledati maksimalno da racionalno upotrijebim vrijeme i da na neki način, ali dozvolite mi malo možda i poslovnički, pošto u ime tri predlagača govorim, da obrazložim više radi javnosti i više radi razumijevanja problema. Dakle, mi smo u Parlamentarnoj skupštini početkom 2005. godine donijeli odluku o prodaji zemljišta Kasarne maršal Tito. Ta odluka je donesena zato što nam je Vijeće ministara reklo, odnosno napisalo – Imajući u vidu da u članu 1. Zakona o prometu nepokretnosti nije definisan pojam nepokretnosti već da ovaj zakon upućuje na druge materijalne propise kojim se definiše pojam nepokretnosti, odredbe ovog zakona ne mogu automatizmom ... na donošenje odluke o prodaji nekretnina koje ... putem Sporazuma o sukcesiji. Ova imovina je predmet Sporazuma o sukcesiji, i ona pripada državi po Sporazumu o sukcesiji. To ja mislim možemo se složiti. Stav 2. – Odluka ... akt kojim će se regulisati pitanje prodaje nekretnine po osnovama Sporazuma o sukcesiji treba da donese Parlamentarna skupština BiH, s obzirom da je kao titular vlasništva na ovu nepokretnost upisana država BiH kao i da se tom odlukom utvrdi na koji način će se utrošiti dobijena sredstva. Dakle, imovina dobijena sukcesijom, titular država, odluku samo Parlamentarna skupština može donijeti. I u ovom slučaju to je Parlamentarna skupština. Vijeće ministara nas je tako zvanično obavijestilo, Parlamentarnu skupštinu, i Parlamentarna skupština je donijela odluku. Nakon toga Dom naroda donosi zaključak kojim obavezuje Vijeće ministara da odluku o utrošku dobijenih sredstava od prodaje nepokretnosti žurno dostavi u parlamentarnu proceduru. Četiri godine punog mandata prethodnog saziva nakon bezbrojnih intervencija i zahtjeva da se ta odluka dostavi u parlamentarnu proceduru nikada nije dostavljena, dakle odluka. Kad smo prodavali tu kasarnu svi smo bili svjesni i svi smo bili upoznati da je to objekat koji funkcionalno koristi univerzitet i da sredstva idu univerzitetu. I pod tim dogovorom smo i donijeli odluku da se proda. Nakon toga Vijeće ministara je trebalo da uputi odluku u parlamentarnu proceduru da obrazloži, da predloži, dakle da dopuni odluku i da kaže da sredstva idu univerzitetu. Vijeće ministara to nikada nije uradilo. Kada sam ja jutros pitao na komisiji zašto sad ta sredstva idu na budžet institucija dobio sam odgovor – nekoliko godina stoje na računu, nemamo pravnog osnova da se upute na neku drugu i 16 dato sad na budžet institucija. Dakle, taj odgovor znači sljedeće – nema pravnog osnova da se da drugim institucijama, što znači da svi objekti koji su predmet sukcesije nema pravnog osnova da se daje drugima, nego institucijama. To samo može to značiti. Ako se drukčije protumači, dakle ako se drukčije protumači, ako to bude doslovno tako, u redu je, ako se drukčije protumači jer ovaj dogovor posljednji kaže – onaj ko je funkcionalno koristio objekat njemu pripada, ako se drukčije protumači, i ako se tako, ako ovo znači odustajanje od tog sporazuma šta je bilo funkcionalno da se odustaje, onda u redu. Međutim, ako drukčije bude za druge objekte ovo će značiti pljačku Univerziteta u Sarajevu, odnosno Kantona za 12,7 miliona. Definitivno to znači. I zato smo mi uložili amandman da se ova sredstva ili ostave do odluke Parlamenta, ili, ali da se ne prikazuju u budžetu institucija. Jer ovo znači, ovo ima implikacije, ima implikacije. Sljedeća stvar, kad smo, ovaj drugi amandman govori o tome da se 47 miliona poveća budžet institucija. Obrazložio sam. Odgovor je – ne može jer je Fiskalni okvir takav, ne može ni marka. E sad da predstavim otprilike šta smo mi to tražili da se poveća i šta takav Fiskalni okvir ne dozvoljava, šta to znači. Dakle, tražili smo Amandmanom I za Ministarstvo odbrane 18 miliona. Ako mi kao delegati možemo procjenjivati šta ima socijalnu, šta političku, šta ekonomsku dimenziju, a možemo, onda možemo obrazlagati i to koja su sredstva potrebna za koje ministarstvo i koji su prioriteti. Ovdje se radi o tome da, da se, između ostalog, u Ministarstvu odbrane osigura popuna nedostatka od 655 vojnika čija je zamjena planirana do 01. maja 2012. godine i 300 vojnika za koje je već raspisan javni konkurs, između ostalog. Dakle, koji stepen političkog, ekonomskog značaja ima ispunjavanje naših obaveza na putu prema NATO-u, ja ne bih to u ovom trenutku govorio, ali vjerujte ima i razvojnu komponentu. Dalje je predviđeno da se za troškove zaposlenih, za energiju, jer energija nije prošle godine uopće, energenti nisu nabavljani zbog privremenog finansiranja i td., i to su potrebe jednostavno koje osiguravaju da Ministarstvo odbrane, odnosno Oružane snage elementarno funkcioniraju. U Amandmanu II je, govori se o grantovima drugim nivoima kako bi se osiguralo finansiranje ovih dogovorenih, dogovorenih principa finansiranja na entitetskom nivou lica koji su bili učesnici rata a prestao im ugovor u Oružanim snagama. Amandman III govori otprilike o potrebama Državne agencije za istrage i zaštitu, govori o zaštiti određenog broja srednjoškolaca u toj agenciji. I jedan, i drugi, i treći, i četvrti govore o uniformisanim licima srednje spreme i u Graničnoj službi, i u Agenciji, i u Oružanim snagama koji bi sa 5 miliona dodatnih osigurali se da ta lica, da se ne smanji plaća tim zaposlenicima koji ionako imaju veoma niske plaće. Dakle, nisu velika sredstva. Amandman IV govori o Službi za strance i to je na tragu obaveza naših koje smo prihvatili u pogledu liberalizacije viznog režima. Nisu velika sredstva, ali se radi o potrebama transporta ilegalnih imigranata u matične zemlje, o azilantskom centru, zbog toga što je povećan broj migranata u BiH za 58% i td. Amandma V govori, Amandman VI govori o Agenciji za forenzička ispitivanja i vještačenja, da je potrebno osigurati sredstva. Ovaj milion o kojima je govoren za opremu ne odnosi se na DNK laboratorij i forenzički laboratorij. Ja ću samo kolege podsjetiti ta sredstva jesu donirana i ona su Protokolom između ministarstava sigurnosti Federacije, RS-a i BiH raspoređena jedan oprema u Sarajevu, jedna oprema u Banja Luci, Protokolom je regulisano kad će se i na koji način ta sredstva ustupiti forenzici. Dakle, Protokol to potpuno, i ovaj milion se ne odnosi na tu opremu koja je daleko i višestruko skuplja. 17 Za koordinaciju policijskih tijela, to nam je u reformi policije jedna od obaveza koju smo ispunili, predviđeno je da se poveća iz razloga što je potrebno povećati ovaj broj zaposlenih tu, osigurati ono što se traži i što je potrebno zaštititi uniformisana lica sa srednjom spremom od daljeg srozavanja njihovih ličnih dohodaka u, dakle radi se o 701 policijskom službeniku, do nivoa mlađeg inspektora i td. Amandman VII nije beznačajan amandman, odnosno VIII koji se odnosi da se Ministarstvu za ljudska prava sredstva u iznosu od 6 miliona, jer je pretpostavka da se da ta kontribucija da bi se mogla povući sredstva donatorska koja su skupljena na Međunarodnoj donatorskoj konferenciji pod temom – Trajna rješenja za izbjeglice i raseljena lica. Dakle, veoma je teško naći obrazloženje, veoma je teško naći obrazloženje, pogotovo ako ukažemo na značaj donošenja Budžeta i usvajanja Budžeta uz istovremeno osiguranje funkcionalnosti institucija BiH, veoma je teško odgovoriti zašto ne mogu se prihvatiti ključni barem od ovih amandmana. Ali to je pitanje političkih odnosa i političkog pristupa, mi smo što s naše strane predložili što smo smatrali da je korisno, da je potrebno, većina će odlučiti. Zahvaljujem.
Imamo repliku, gospodin Krstan Simić.
Gospodine Genjac, naravno da i ja dijelim Vaš stav da ovim sredstvima izuzetno treba pomoći jedan segment društva, a to je obrazovanje kroz imovinu, bivšu vojnu imovinu. Međutim, u momentu kad ste govorili o Sporazumu o sukcesiji, tačno je da je ovo Sporazum sukcesije, ali sukcesija je bio odnos između BiH i republika, odnosno država nastalih raspadom bivše Jugoslavije. Taj odnos ne zadire u interne odnose u BiH i mi nažalost, i dvije i tri godine koliko traje, nismo uspijeli riješiti pitanje državne imovine, nismo uspijeli definisati pojam, nismo uspijeli definisati njenu strukturu. I s toga ova primjedba Vaša da se ovdje radi o državnoj imovini ne bi mi mogli odlučivati o tom. Ja se slažem potpuno s Vama da ovo pitanje treba pokrenuti i vidjeti ima li rješenja da sljedeći i ... koji su bili u odnosu na ovu imovinu u drugim pozicijama, lokacijama, se nađe rješenje, ali mislim da u Budžetu ne bi na ovakav način trebalo otvarati ovo pitanje i uvlačiti pojam državne imovine koji još nismo riješili. Hvala.
Ognjen Tadić, ponovo replika.
Ma evo, sad mi pada na pamet, imaju ove tri rubrike – ispravka krivog navoda, ovo što ja govorim ne može ni pod šta, trebalo uvesti četvrtu – pomoć prijatelja, kao opciju da se čovjek može prijaviti da bi nekad odgovorio ovome što čuje od kolega. Dakle, evo ako je logika stvari, a najviše ste vremena potrošili obrazlažući to, šta učiniti sa sredstvima vezanim za Kampus, odnosno Univerzitet u Sarajevu i ako je logika istovremeno stvari da ne postoji pravni osnov kako to prebaciti sa Budžeta BiH, odnosno sa njegovog računa na, ne 18 znam, račun Univerziteta, onda hajmo samo izmijeniti logiku pa doći do istog rješenja. Ako je 750 miliona, dakle taj okvir za zajedničke organe BiH, složili se s nazivom ne složili nije to sad tema, ok, onda računajte da je time što je entitet Federacija BiH dobila više praktično novca zahvaljujući tome, pa između ostalog i ova sredstva. Vi u Federalnoj vladi stvorite logiku, da sad Federalna vlada preko Ministarstva obrazovanja prebaci Univerzitetu ta sredstva. Dakle, šta je poenta ovoga što ja govorim? Na milion načina se može riješiti problem ako ga želimo rješavati. Svaki od Vaših argumenata ja poštujem, ali Vam garantujem da postoji za svaki od tih argumenata poseban put da SDA, sad o tome govorim, nakon tog pređenog puta kaže – postigli smo isti cilj drugim putem, SDA može podržati ovaj Budžet. Ako razmišljamo tako riješićemo problem. Znači, zbog toga sam se javio sa sadržajem ove replike. Hvala.
Trebao bi se ja malo ovdje uključiti oko ove imovine, samo ne znam gdje da pritisnem ovo, ovo za ovu repliku.
Za riječ se javio, uvaženi kolega Sulejman Tihić.
Mislio sam da nije baš mjesto da o tome govorimo, ali uvaženi kolega Krstan Simić je to pitanje otvorio. Mi smo o tome razgovarali još 2008. Godine i nas dvojica smo se otprilike bili složili i kad je pravljen taj Prudski dogovor vezano za imovinu, ti principi su doneseni i na kraju su poslužili kao osnova za ovaj Banjalučki dogovor koji je urađen, i na temelju kojeg dogovora se evo prave i ove odluke i vojnoj i držanoj imovini. Osnovni princip jeste da imovinom bivše SFRJ, odnosno imovinom Republike BiH, odnosno imovinom Socijalističke Republike BiH, i šta sve spada u tu imovinu, raspolaže titular a to je ovaj Parlament, odnosno državni organ BiH. I u ovome političkom sporazumu je to jasno napisano. Kako se dolazi do te odluke opet je rezultat političkog dogovora kroz sporazum vlada entiteta i Vijeća ministara. To je napravljen jedan kompromis, jedna kombinacija. Ali na kraju krajeva odluku o tome, o raspodjeli imovine donosi, može i donijeti, kao i svake druge imovine, onaj ko je vlasnik, ako je to prodavac, ako je poklonodavac, odnosno ovaj puta je država. Ali da se vratimo konkretno na ovo pitanje, ove imovine koja se odnosi na Kasarnu maršal Tito. U političkom sporazumu koji smo mi potpisali imamo pet vrsta vojne imovine, znate pet vrsta. Jedna je ona perspektivna koju treba da koristi Oružane snage BiH i to će upisano biti na BiH. Druga je imovina za koju Vijeće ministara sad kaže da treba za potrebe BiH. Treća je ona imovina koju koriste institucije BiH kao što je Sud, kao što je Tužilaštvo, kao što je tamo Kasarna Zmajevac, OSA i td. Četvrta vrsta imovine, koja je vjerovatno i najbrojnija, jeste ona imovina koju koriste određene institucije, entiteti, kantoni i td. Ta će imovina biti upisana na taj nivo vlasti. Znači, ako koristi Univerzitet biće upisana na Kanton, ne znam, ako koristi bolnica neka, regionalni centar biće upisano u Tuzli tamo ona kasarna biće upisana na Kanton Tuzla ili ne znam ti, Narodna skupština RS-a koja isto tako biće upisana na, vojna imovina biće upisana na entitet RS. E ova konkretno 19 imovina, znači „Maršalka“, Kasarna maršal Tito ona je u funkciji Kantona i može biti samo i po ovome sporazumu kada bi ga primjenjivali, jel da je taj sporazum usvojen, ta sredstva bi bila usmjerena u Kanton, nikako za potrebe BiH. Isto dana sutra kada se bude prodavala neka druga imovina, koja ne bude bila potrebna ili bude višak za potrebe određenog nivoa vlasti i, ne znam ti, kantona, entiteta, općine i td., to će ići u taj budžet. Međutim, mi ovdje sad pravimo jedan presedan, znate pravimo presedan da imovinu koja čak i po ovome političkom sporazumu, koji se evo pretvara u pravni akt, treba da pripadne tom nivou vlasti funkcionalno Kantonu, ona se prenosi u državni budžet. Hoće li to značiti da i buduća, buduće prodaje te imovine, do kojih će sigurno dolaziti, jer neće biti možda potrebe za svom tom imovinom, hoće li se i to unositi u Budžet BiH ako slijedimo ovaj princip, ovu logiku. To jeste suprotno, suprotno je Sporazumu koji su potpisali lideri. E zato što je suprotno tom Sporazumu ja mislim da se to ne treba naći u Budžetu kao prihod. Hvala.
Hvala kolega Tihiću. Kolega Košarac.
Nisam imao namjeru da se javljam po drugi put, ali želim da nas sve podsjetim na član 65. Poslovnika Doma naroda i na dnevni red i tačku dnevnog reda koja je ovdje pred delegatima. Naravno, možda kao najmlađi želim da sugerišem da se vratimo onome što je na dnevnom redu i da zaustavimo diskusiju o ovom pitanju, a uvjeren sam da procesi koji se vode u BiH će proizvesti da se o tome raspravlja u Parlamentarnoj skupštini BiH. Dajte da, još jedanput sugerišem da se vratimo na dnevni red. Hvala vam.
Hvala kolegi Košarcu. Kolega Vrdoljak.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Proračun očigledno danas biće usvojen, međutim ostaje jedna gruba percepcija da nije dobro da jedna stranka jaka kao što je to SDA bude protiv ovog Proračuna. Ja moram priznati o ovom Proračunu kad bi se osvrtali na njega, ovo što kaže gospodin Košarac, slažem s tim da ima mnogo prostora za neke redukcije i td., da to treba ozbiljno u buduće da se izuči i da se vidi gdje su te moguće uštede i da se proba nešto napraviti. Međutim, u ovom kompliciranom načinu donošenja ovako bitnoga dokumenta i način na koji smo mi došli do konačnoga prijedloga je takav kakav je i mislim da objektivno nema mogućnosti trenutno za neke intervencije. Legitimno je pravo RS da nastoji da što manje nadležnosti prenese na državu. Legitimno je pravo i državotvornih stranaka unutar BiH da nastoje da što više tih bude nadležnosti prenešeno na državu. U tom kolomotanju i kolopletu došlo se do ovoga i Fiskalnoga okvira i ovoga Proračuna koji sada imamo i koji jednostavno nemamo drugu mogućnost nego ga prihvatiti. 20 Ja kao, evo delegat u Domu naroda bi molio i zastupnike SDA, jer očekuju se i dalji problemi sad ne usvajanjem od strane, ne podržavanjem ovog Proračuna od strane SDA, šalje se ružna poruka, nije dobro da ne usvojimo pa skoro jednoglasno ovaj proračun. Ako postoji ikakva mogućnost da se nešto promijeni, da se prihvati od nekog amandmana, to znamo da je teško sada nešto napraviti, i ja bih još jednom pozvao njih, jednostavno apelirao da podrže i oni ovaj Proračun. Kažem, o njemu se može mnogo reći, pa čak bi htio da kažem da i ovi zahtjevi, amandmani koje su oni podnijeli, recimo za mene osobno su svi prihvatljivi, svi imaju logiku. Međutim, jednostavno smo sad u toj situaciji da Proračun ovakav kakav je trebamo izglasati. Zahvaljujem.
Hvala Vama kolega Vrdoljak. Kolegica Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Onim kolegama koji su imali korektne diskusije, se zahvaljujem. Onima koji podsjećaju da je SDA vrlo važan politički faktor i da kao velika stranka treba da učestvuje danas u izglasavanju budžeta, ja ih napominjem da i tako veliku političku stranku kao što je SDA trebalo famozno Fiskalno vijeće da konsultuje prilikom izrade, dakle vođenja diskusije o Globalnom fiskalnom okviru i jako me žalosti činjenica da se stalno u ovim diskusijama amnestira odgovornosti Fiskalno vijeće iz prostog razloga jer danas i u ovoj dvorani postoje ljudi koji su sjedili tamo. Šta im je dalo za pravo i ko je dao za pravo da iz Federacije, samo iz jedne političke opcije predstavnici učestvuju u donošenju ovako grubog okvira koji se bavio primarno, dakle Budžetom BiH i apsolutno nije vodio računa o entitetima. Uistinu je trebalo pred javnosti ovdje da se jasno i glasno kaže. Umjesto da se bavi trogodišnjim promišljanjem kuda će država ići naprijed, kako će promišljati politike, u smislu ekonomskih kretanja, šta su prioriteti i ciljevi, dakle ovo Fiskalno vijeće se bavilo samo zaleđivanjem državnog budžeta i to na sumi on 750 miliona, a pri tom su, dakle budžeti entita porasli – RS-a 325 miliona i Federacije 200 miliona. Mislim da je ta trogodišnja stagnacija budžeta nedopustiva iz prostog razloga što se u obrazloženju budžeta reklo da se mora obezbjediti neometani rad institucija BiH. Pa ja sada pitam – kako ćemo mi to obezbjediti ukoliko imamo 15 novih agencija a nemamo dovoljna i dostatna sredstva za to? Za one koji su, dakle još jednom opet radi javnosti, velim da se Fiskalno vijeće brižno bavilo i entitetima, što jeste njihova politika, i njihovim budžetima i da su zamrznuli budžete entiteta na nivou iz 2008. godine, novo famozno zaduživanje kod MMF-a Federaciji ne bi trebalo i mislim da bi se tek onda moglo ući ustvari u riješavanje socijalne krize koja postoji u Federaciji, a mi ulazimo samo u veću socijalnu dubiozu. Neko od kolega je spomenuo socijalnu neosjetljivost predlagača amandmana. Budućnost i otvaranje mogućnosti socijalnog dijaloga sa državnim službenicima, opet zaboravljajući da je državnim službenicima 2009. godine 10% smanjena plata, da im se ponovo ove godine smanjuje plata a pri tom ja pitam ko će raditi u državnim institucijama kada zna, svaki od državnih službenika, da je plaća u institucijama Federacije mnogo veća, kod graničnih policajaca na državnom nivou 50% manja od policajaca na federalnom nivou. Pa koga ćemo mi to uopće zaintirigirati da ostane u ovim institucijama i da radi? 21 Vrlo, vrlo mudro i pronicljivo Vlada Federacije je smanjila plaće za, dakle prvo ih povećala za 10% pa ih potom smanjila za nekih 4%, kao stvaraju uštede a pri tome i dalje sa tim smanjenjima oni imaju veću plaću od svih ljudi koji sjede ovdje i koji u krajnjem slučaju omogućavaju normalan rad Parlamentarnoj skupštini. Iz tog razloga mislim da nema neke, nema prostora ni mjesta da se priča o logici Federalne vlade apsolutno u ovom trenutku, ono što čine to je nelogično. Napominjem ponovo da je neko od delegata rekao, spominjao normalno funkcionisanje institucija i ispunjavanje uslova za evropsko partnerstvo i prilagodbu programa i aktivnosti Ministarstva odbrane i drugih resornih ministarstava i na tragu toga, dakle ta ministarstva su morala da budu uključena u implementiranje prijema BiH u Partnerstvo za mir i pristupanje NATO-u. Dio naših amandmana se odnosi i na to. Opet podsjećam, kao i na prošloj sjednici, na prijedlog i zahtjev Komunike Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira, da državni, dakle Budžet mora osigurati potpuno funkcionisanje institucija, i dalje tvrdim da on to ne može. Ali pri tome je pozvao nadležne organe u BiH da spriječe poništavanje načinjenih pomaka u pogledu povratka izbjeglica i raseljenih lica u njihove predratne domove kao što je zagarantirano Aneskom VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. Makar nekima zvučalo simbolična, dakle tendencija, namjera i zahtjev SDA u Amandmanu VIII koji tretira povratak izbjeglih i raseljenih lica u iznosu od 6 miliona maraka, ali i to znači nešto. Jer ja pitam ako nemamo tih 6 miliona kako ćemo dobiti onda sredstva od donatorskih sredstava sa konferencije koja je nedavno održana. Dakle, ne poštujemo ni ono što nam PIK preporučava, naravno da ne poštujemo, dakle ni rad, ni jačanje institucija. Naš Amandman IV koji, za one koji nas podsjećaju na socijalnu neosjetljivost, mi mislimo da jesmo bili socijalno osjetljivi i vrlo odgovorni prema Graničnoj policiji i tražili smo da se 3.600.000 maraka obezbijedi za njihove potrebe, između ostalog 2.300.000 za bruto plaće i naknade, jer stvarno i uistinu nije normalno da granični policajci imaju 50% manju plaću od policajaca u Federaciji. Kolege tako ne misle, ti novci su se lako mogli naći da se stvore uštede pa da se ne dešavaju stvari kakve se dežavaju u Budžetu RS-a da recimo se 2.878.000 u 2012. godini su se dali predstavništvima u inostranstvu, 320.000 za finansiranje nepostojećeg aerodroma u Trebinju ili recimo 25 miliona za subvencije Skaj Srpska. To je, dakle 25 miliona kao subvencije za Skaj Srpske su polovica onoga što SDA u svojim amandmanima traži. Ne mislim da ima prostora da se kaže da smo mi socijalno neosjetljivi. Mislim da ovo dovodi u jednu dublju političku krizu, Činjenica da važan, dakle važan faktor u dogovoru šestorke nije konsultovan prilikom izrade fiskalnog okvira. Zašto neko, dakle amnestira ljude koji rade u Fiskalnom vijeću, zašto su donesene ovakve politike. Ja mislim da je krajnje vrijeme da se javnosti da jasan čvrst odgovor. Mislim da dovodimo institucije BiH sa trogodišnjim zamrzavanjem, dakle Budžeta BiH na tri godine, iako je to protivno članu 6. Zakona o Fiskalnom vijeću, pitam gdje ćemo, ako zamrzavamo sredstva za tri godine, kako ćemo naći onda sredstva za popis, koji treba da bude sljedeće godine, u iznosu od 30 miliona? Kako će se naći dostatna sredstva da pripreme za taj popis, koji je slijedeće godine, na kome ste u krajnjem slučaju svi vi, koji dugo u parlamentarnim klupama na ovom nivou vlasti sjedite, jako puno insistirali. Takvih sredstava u ovom budžetu nema. I mislim da javnosti treba poslati vrlo jasnu poruku da, dakle amandmani SDA su bili sve, ali po najmanje socijalno neosjetljivi, tim više što i dalje mislimo da smo potpuno u pravu, vodeći računa o činjenici, o projekciji prihoda od indirektnih poreza po kategorijama, o njihovom ukupnom porastu za svaku godinu, pa do 2014. će rasti do 6,1%, pa zašto onda stagnantan budžet od 750 miliona maraka i 200 za koje se, ustvari vrlo visoko pozicionirani dužnosnik je rekao, da ustvari ne zna kako će naći tih 200 miliona. Mislim da je Vlada trebala da razmisli o našim amandmanima, tim prije što su u 22 kreiranju amandmana učestvovali i naša dva uvžena ministra i zamjenik, koji participiraju, dakle u radu Vijeća minstiara i uvažavajući njihovu mogućnost i moć procjene što treba kom ministartsvu. Zahvaljujem.
Hvala Vama kolegice. Imamo ispravak krivog navoda. Kolega Košarac.
Ja se izvinjavam, ali imam potrebu da kažem par riječi, s obzirom da smo u prethodnim diskusijama imali osvrte na budžete entiteta i razvoj enetiteta. Naravno, nisam želio da, cijeneći naravno iscrpljenost ljudi koji se bave budžetom, pa i Parlamentarne skupštine da to pitanje odavno repliciram i gospodinu Tihiću, pa evo samo želim da kažem da nema potrebe da se previše bavimo analizom Budžeta RS-a, mi u Domu naroda BiH. Svaki put kada se budu određeni projekti donosili za razvoj Federacije mi ćemo sigurno iz RS-a se radovati i smatrati uspjehom svih nas da se razvije i Federacija BiH. I ne vidim ništa sporno u tome ako RS gradi aerodrom u Trebinju, ako kupuje avione, da se sigurno to neće pozitivno odraziti na ukupan standard života u BiH. Treba podržati svake investicione i razvojne projekte RS-a i u tom kontekstu mi sigurno nećemo imati niti predrasuda niti kompleksa kada se bude razvijala i Federacija BiH na takav način. Ja bih vas zamolio, znači imaju institucije RS-a, nadležni kao što je to vlada, kao što je to Narodna skupština, imaju izabrani politički predstavnici naroda i građana u RS-u koji će se tim pitanjem baviti a smatra da mi treba da afirmišemo upravo, rekao bih ravnomjeran razvoj BiH, treba da se radujemo napretku RS-a jednako kao što ćemo mi podržavati napretke i razvoj Federacije BiH i da u tom duhu pokažemo, rekao bih, senzibilitet ovog Parlamenta. Hvala.
Hvala Vama kolega Košarac. Još nam je ostao kolega Bradarić. Izvolite kolega Bradarić.
Dame i gospodo dobar dan svima. Opet Vas, gospodine predsjedavajući nismo poslušali, jer smo trebali pričati samo o amandmanima, izjasniti se o amandmanima, a o budžetu smo pričali prije dva dana i ja sam konkretno rekao da ću glasati za budžet, jer sam, a rekao sam da onakakv kakav jeste proizvodi loše stanje, ali je alternativa crno i strašno stanje ako ga ne bismo usvojili. Govorio sam bez nekakvih političkih farbi, boja, ali evo probaću danas malkice to obojiti baš politički. I jako, jako, do kraja našeg mandata biće jako puno prijedloga, zakona, ne znam ni ja čega, gdje se mi nećemo složiti, ali sasvim sigurno budžet ne smije biti predmet neslaganja do kraja mandata, kao najvažniji politički dokument. Svi smo ovde, pogotovo zato što smo svi ovde pozicija, ovde nema opozicije, gospodin Mladen Ivanić se lukavo danas izvukao, da, da evo ne komentarišem. Ja sam na sebe danas ljut što nisam predložio pet stotina amandmana. Nema veze što bi oni bili 23 tehnički neispravni i nema veze što nema ravnoteže između bilansa prihoda i strukture rashoda, pa mi je žao što, evo sada da se malo našalim, nisam podnio amandman, a bilo je i takvih, ja sam vam rekao prošli put da sam bio tamo na Predstavničkom domu, što nisam predložio recimo izradu poligona u Ćobama, a Ćobe su jedno selo kod Novog Šehera, a Novi Šeher je kod Maglaja koji je malo mjesto. I žao mi je što nisam predložio povećanje plata zaposlenih makar do nivoa tehničkih sekretara, tehničkih savjeta, nekih 50%, pa da ljudi koji rade te poslove shvate da mi nismo protiv toga. Ali evo, nisam htio na takav način se dodvoravati, smatrajući da će to Vijeće minsitara riješiti, dobili su na kraju krajeva zadaću da to riješe. Nisam siguran, neka se ne ljute moje kolege zaista iz SDA, da bi, ako bi prihvatili ovih 47 miliona, nisam siguran da bi glasao danas za budžet. Malo se ponašamo neodgovorno, kao da smo došli s druge planete, kao da nismo odgovorni za ono stanje kakvo je u Oružanim snagama, kao da nismo krivi što je Agencija za forenziku bez opreme, kao da nismo krivi što je stanje u Graničnoj policiji takvo kakvo jeste, kao da nismo krivi za plaće, ja barem tu i u ime nas trojice koji dolazimo iz SDP-a možemo reći da smo tu čisti kao suza. Znači odgovornost, ne smijemo bježati od odgovornosti. I danas, zaista na ovaj način, o budžetu pričati, mislim da je demagoški, deplasirano, nema svrhe i tako da bi, svi bi mogli hiljadu razloga naći što je to tako. Prema tome, ja još jednom ponavljam, glasaću odvažno za ovaj budžet, za koji smatram da nije dobar, ali isto tako smatram ako ga danas ne bi donijeli, otišli bi u jedno haotično stanje, u jednu haotičnu situaciju iz koje bi se vrlo teško izvukli. Eto toliko.
Hvala kolegi Bradariću. Ja se nadam da smo svi dobili priliku da korektno možemo iskazati svoj stav i oko ovih popravaka. Time, zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. A sada ću zamoliti uvažene kolege Tihića, kolegicu Kapetanović, kolegu Genjca da li insistirate da o ovim popravcima glasujemo pojedinačno ili da objedinimo glasovanje o svim popravcima, amandmanima?
Može li pojedinačno? Pojedinačno.
Hvala lijepo. Sada ćemo se izjasniti pojedinačno o amandmanima kolege Tihića, kolegice Kapetanović i kolege Genjca. Glasujemo prvo o Amandmanu I. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 13 – 3 za, 10 protiv. Federacija BiH 3 za, 6 protiv, RS 4 protiv. Opće većine nemamo. Amandman I nije usvojen. 24 Glasujemo za Amandman II. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 13 – za 3, protiv 10. Federacija BiH 3 za, 6 protiv, RS 4 protiv. Opće većine nemamo. Amandman nije usvojen. Amandman III. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 13 – za 3, protiv 10. Federacija BiH 3 za, 6 protiv, RS 4 protiv. Nemamo opće većine. Amandman nije usvojen. Idemo na Amandman IV. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 13 – za 3, protiv 10. Federacija BiH 3 za, 6 protiv, RS 4 protiv. Nemamo opće većine. Amandman nije usvojen. Idemo na Amandman V. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 13 – za 3, protiv 10. Federacija BiH 3 za, 6 protiv, RS 4 protiv. Nemamo opće većine. Amandman nije usvojen. Idemo na Amandman VI. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 13 – za 3, protiv 10. Federacija BiH 3 za, 6 protiv, RS 4 protiv. Nemamo opće većine. Amandman nije usvojen. Idemo na Amandman VII. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno, greška je ali nećemo ponavljati, nazočno 13 – za 3, protiv 9, ovo je greška ali evo da ne ponavljamo. Federacija BiH 3 za, 6 protiv, 1 uzdržan, RS 4 protiv. Nemamo opće većine. Amandman nije prošao. Moja isprika, ali evo nećemo ponavljati. Idemo na Amandman VIII. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala vam lijepo. Nazočno 13 – za 3, protiv 10. Federacija BiH 3 za, 6 protiv, RS 4 protiv. Nemamo opće većine. Amandman nije usvojen. Sada se izjašnjavamo o Prijedlogu zakona. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Ovo nisu više amandmani, sada glasujemo o zakonu. Hvala lijepo. Nazočno 13 – za 10, protiv 3. Federacija BiH 6 za, 3 protiv, RS 4 – svi za. Ima opća, ima entitetska većina. 25 Konstatiram Zakon o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za tekuću kalendarsku fiskalnu godinu je usvojen. Hvala vam lijepo. Ovim smo iscrpili dnevni red 17. sjednice. Kolegama, izaslanicima jedna napomena, Kolegij doma je dogovorio da 18. sjednica bi trebala biti 22. lipnja u 11:00 sati, sa dosta sadržanim dnevnim redom, pa evo da možete planirati svoje aktivnosti. Još jednom hvala lijepo pozdrav našim gostima. Zaključujem 17. sjednicu Doma naroda. Sjednica završena u 12:50 sati.