Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatski sabor. Taj smo zakon najavljivali u više navrata i ispunjavamo svoje obećanje koje smo dali da ćemo regulirati pitanje zastupničkih mirovina koje su regulirane posebnim zakonom. Dakle, predmet uređenja ovog Zakona su zastupničke mirovine koje su po zakonu i pravima dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru uređene u glavi VI. pod nazivom zastupnička mirovina odnosno u člancima 8. do 17. toga Zakona. Institut zastupničke mirovine postoji u pravnom poretku Republike Hrvatske od 1995. godine, a njegova je prijeteća bila naknada umirovljenicima za obavljanje funkcije u Saboru Republike Hrvatske koja je već 1990. godine bila priznata odlukom o naknadi umirovljenicima za obavljanje funkcije u Saboru Republike Hrvatske a koja je u posebnom obliku postojala i u prvim godinama važenja Zakona o pravima zastupnika u Saboru Republike Hrvatske. Uređenje zastupničke mirovine u Hrvatskom saboru možemo podijeliti u dva zakonodavna razdoblja. Prvo zakonodavno razdoblje trajalo je od 1995. Do 2000. godine. To je razdoblje započelo stupanjem na snagu Zakona o dopunama Zakona o pravima zastupnika u Saboru Republike Hrvatske koji je kasnije dva puta mijenjan i dopunjavan. Drugo zakonodavno razdoblje traje od 2000. godine do danas od kad je na snazi Zakon o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru. Način na koji se određivala zastupnička mirovina u oba zakonodavna razdoblja ovisili su o elementima koji su uzimani za mjerilo njezina priznavanja i za osnovicu njezina izračunavanja, a mijenjali su se u većoj ili manjoj mjeri od jedne do druge izmjene mjerodavnog zakonodavstva. Neovisno o različitim načinima uređivanja tog prava, međutim svako je dosadašnje uređenje zastupničke mirovine uvijek dovodilo do istog učinka. Zastupnicima je bilo priznato pravo da u mirovinu odlaze po posebnim, nazvanim povlaštenim zakonskim osnovama uz koje se vezivao i viši iznos same mirovine od onog koji je bio priznat prema općim propisima u mirovinskom i invalidskom osiguranju. Po tom zakonu pravo na zastupničku mirovinu ostvaruje se ako je najmanje četiri godine odnosi jedan puni mandat zastupnik obavljao zastupničku dužnost, ako je navršio najmanje 25 godina mirovinskog staža i najmanje 60 godina života muškarac, odnosno 55 godina i 3 mjeseca života žene uvjet u 2012. Godini dok se u sljedećim godinama taj uvjet povećava. Zastupnik koji je zastupničku dužnost obavljao najmanje tri mandata uzastopce i ako je zastupničku dužnost obavljao duže od polovice vremena trajanja mandata propisanog Ustavom Republike Hrvatske ima pravo na zastupničku mirovinu ako ima najmanje 15 godina mirovinskog staža. Visina mirovine zastupnika određuje se od neto plaće zastupnika koji je ostvario ili bi ostvario u mjesecu koji prethodi podnošenju zahtjeva za stjecanje prava na zastupničku mirovinu, a visina mirovine ograničena je na 85% te osnovice. Ovako određena mirovina smanjuje se za 8 do 20% ovisno o njenoj visini, te tako smanjena ne može iznositi manje od mirovine određene prema općim propisima. Od 1. srpnja 2009. godine zastupnička mirovina se smanjuje još za 10% prema Zakonu o smanjenju mirovina određenim prema Zakonu o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, te još za 10% od 1. srpnja 2010. prema Zakonu o smanjenju mirovina određenih odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o Mirovinskom zakonu. Prema Zakonu o dopunama Zakona o najvišoj mirovini iznos mirovine prema Zakonu o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru ograničava se iznos najviše mirovine koja odgovara dvostrukom iznosu najviše mirovine za 40 godina mirovinskog staža. Dakle, to su bili zakonske osnove koje su vrijedile do sada. Vlada Republike Hrvatske kao predlagateljica zakona ocjenjuje da je došlo vrijeme kada ovakvu zakonodavnu praksu treba napustiti. Naime, poštujući temeljna načela na kojima počiva ustavni poredak Republike Hrvatske Vlada ocjenjuje da ovaj Zakon ne smije utjecati na mirovinska i invalidska prava zastupnika koji su ostvarili do njegova stupanja na snagu ali smatra i osnovnim i legitimnim da ovaj zakon bude primijenjen i na zastupnike 7. saziva Hrvatskog sabora koji je konstituiran 22. prosinca 2011. godine. Pred vama je prijedlog zakona koji je u osnovi mijenja sve ovo što je do sada bilo. Dakle, saborski zastupnici usvajanjem ovog zakona u mirovinu odlaze prema uvjetima određenim općim zakonom, Zakonom o mirovinskom osiguranju koji prema tim uvjetima svi oni koji završe 40 godina mirovinskog staža i uplaćivali su doprinose mogu imati najvišu mirovinu do 8800 kuna. Dakle, više neće biti moguće da je mirovina saborskog zastupnika 17 i više tisuća kuna. Zašto to naglašavam? To naglašavam iz razloga što je prosječna mirovina hrvatskog umirovljenika 2300 kuna. Po nekim izračunima 2100 kuna, dok je prosječna mirovina zastupnika u Hrvatskom saboru koji su to svoje pravo ostvarili 8900 kuna što je u velikom nesrazmjeru ne samo s ostalim mirovinama u sustavu već i sa cjelokupnom gospodarskom situacijom u Hrvatskoj. Ako bi uspoređivali rješenja u drugim zemljama i ako ne postoji jedinstveno pravilo o tome kako se izračunava saborska mirovina, odnosno mirovina člana Parlamenta niti u jednoj zemlji Europske unije ne postoji tako veliki nesrazmjer između mirovine iz radnog odnosa i mirovine koju je stekao član Parlamenta. Od europskih zemalja 16 zemalja nema nikakvu, da tako kažem, privilegiju za člana Parlamenta kada odlazi u mirovinu dok neke zemlje imaju određeni institut koji članovima Parlamenta omogućava da imaju nešto veću mirovinu nego da su mirovinu imali iz radnog odnosa. Međutim, u svim tim zemljama baza za izračun mirovine je mirovinski staž. Dakle, gledajući i taj dio smatramo da je donošenje ovog zakona apsolutno opravdano i da u donošenju ovog zakona onaj dio koji je vezan uz zastupničke mirovine i problem zastupničkih mirovina odlazi u povijest. Moram napomenuti da što se tiče samog učinka na mirovinski sustav on je financijski zanemariv. Međutim je politički važan, važan je i zbog toga što svi onda odlazimo u mirovinu kao i svi oni koji u Hrvatskoj u ovom trenutku teško zarađuju svoju plaću. Kad govorimo o tome zašto smatramo da treba biti po hitnom postupku smatramo da je vrlo važno da se taj dio uredi i da se mirovine saborskih zastupnika usklade sa mirovinama radnika u RH koji izdvajaju za sam mirovinski sustav. Stoga predlažem da se ovaj zakon prihvati i da svi, i ovaj saziv Sabora RH i svi ostali sabori koji budu iza ovog sabora odlaze, znači saborski zastupnici u zasluženu mirovinu prema Općem zakonu o mirovinskom osiguranju. Dakle po uvjetima koji važe za sve one koji u Hrvatskoj kažem u ovom trenutku teško zarađuju svoju plaću. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Izvolite, gospodin zastupnik Silvano Hrelja u ime Odbora za rad i socijalno partnerstvo. Pardon, nisam vidio da ste se vi, gospodine Lučin … [[Upadica se ne razumije.]] Ali ako vi dozvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite. Dakle u ime Odbora za rad i socijalno partnerstvo.
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine ministre, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege Odbor za rad i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora na 1. sjednici održanoj 24. siječnja 2012. godine raspravljao je o prijedlogu Zakona o izmjenama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 19. siječnja 2012. godine. Odbor je navedeni akt raspravio sukladno članku 140. Poslovnika Hrvatskog sabora kao zainteresirano radno tijelo. U uvodnome izlaganju predstavnik predlagatelja istaknuo je da će predloženim zakonom saborski zastupnici, suci Ustavnog suda RH, Glavni državni revizor ostvarivati pravo na mirovinu nakon prestanka obnašanja dužnosti prema Općem propisu o mirovinskom osiguranju, odnosno sukladno Zakonu o mirovinskom osiguranju kao i svi drugi osiguranici mirovinskog osiguranja. Dosada su saborski zastupnici, suci Ustavnog suda RH, Glavni državni revizor i članovi Vlade RH ostvarivali pravo na zastupničku mirovinu prema Zakonu o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru i to po znatno povoljnijim uvjetima u odnosu na Opći mirovinski sustav koji se temelji na uplaćenim doprinosima i navršenom mirovinskom stažu. U raspravi je naglašeno da unatoč malom broju korisnika povlaštenih zastupničkih mirovina koje su već prethodno smanjene još uvijek su te mirovine najviše. Prosječna mirovina saborskih zastupnika iznosi cca 8 900 kuna dok je visina prosječne mirovine svih umirovljenika u Hrvatskoj 2 365 kuna. Ovaj nesrazmjer sa ostalim umirovljenicima potrebno je otkloniti i to na način da sukladno uplaćenim doprinosima i navršenom mirovinskom stažu budu svi navedeni izjednačeni po uvjetima i visini ostvarene mirovine sa svim ostalim osiguranicima. U raspravi je ukazano da je i dalje nepovoljan odnos broja korisnika mirovina i osiguranika koji u ovom trenutku iznosi 1 na prema 1,23, da prosječna mirovina po Općem mirovinskom propisu iznosi 2 152 kune te da je sustav mirovinskog osiguranja prenapregnut obzirom da se za isplatu mirovina uz 19 milijardi kuna prikupljenih doprinosa iz plaća iz proračuna mora osigurati dodatnih 17 milijardi kuna godišnje. Većina članova odbora podupire donošenje ovog zakona unatoč činjenici da provođenje ovog zakona neće dovesti do značajnih ušteda u državnom proračunu, ali će ukloniti neusklađenost i nepravdu u mirovinskom sustavu te uspostaviti načela pravednosti, ravnopravnosti i jednakosti u sustav mirovinskog osiguranja što je Vlada u svojem programu za mandatno razdoblje 2011-2015 i obećala. Dio članova odbora protivi se donošenju ovog zakona po hitnom postupku. Pri tome drže da je predlagatelj trebao istodobno predložiti i ukidanje povlaštenih mirovina za ostale brojne kategorije dužnosnika. Predstavnik predlagatelja ministar rada i mirovinskog sustava upoznao je odbor da resorno ministarstvo priprema izmjene Zakona o pravima i obaveza državnih dužnosnika kojim će se drugim dužnostima isto tako ukinuti povlaštene mirovine. Također, resorno ministarstvo planira izmjene i drugih zakona kojima su regulirana prava iz mirovinskog sustava i rada, primjerice mogućnost povratka na radno mjesto dužnosnika nakon isteka mandata. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova sa 8 za i 2 suzdržana odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese po hitnom postupku Zakon o izmjenama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove gospodin zastupnik Šime Lučin i predsjednik tog odbora. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 5. sjednici održanoj 24. siječnja 2012. godine raspravio prijedlog Zakona o izmjenama Zakona prava i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatski sabor raspravljao sukladno članku 91. Poslovnika podstavak 5. Poslovnika Sabora kao matično radno tijelo. Nakon uvodnog izlaganja i provedene rasprave odbor je većinom glasova 8 za i jednim suzdržanim odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru uz sljedeći amandman: U članku 5. stavka 1. iza riječi "uvjeta za" riječi "zastupničku mirovinu ili starosnu" brišu se. U stavku 2. istog članka iza riječi "prava na" riječi "zastupničku mirovinu ili starosnu" brišu se. Dakle, riječ je o nomotehničkom usklađenju važećeg zakona sa Konačnim prijedlogom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime radnih tijela više se nitko ne javlja, onda otvaram raspravu. I u ime Kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Bio bih licemjer kada bih o ovom zakonu šutio. Jasno, pred nama je ovaj Zakon kako se zove o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, ja molim da mi se dopusti da govorim, ali ono što možemo kazati svi dužnosnici koji će u punu mirovinu sa ovih primanja imat će veću mirovinu no po Zakonu o povlaštenim mirovinama, neću spomenuti nikog ali mogu spomenuti gospodina Bebića i Hebranga koji su sami sebi izračunali ili su im izračunali da bi imali mirovinu 400 ili 500 kuna veću. Ne bi samo Bebić ili Hebrang imali bi i ostali. Ja sam, ne na jedan dan, nije bitno iskoristio stari Zakon. Zašto? Ja mogu govoriti o starom Zakonu, zašto, zato jer ovaj ukida onaj. Ponoviti ću ono što za ovom govornicom govorim više od 15 godina, jedan mandat jednako privilegija, dva mandata mogu biti privilegija, ali 15, 20, 25 godina provedenih u instituciji ne mogu biti privilegija. Mi, jasno ništa kao Sabor ne moramo, ali moje je mišljenje da treba na neki način zaštititi ljude koji su sve svoje dali politici. Ne mora nitko od nas imati više niti jednu kunu više od rudara recimo ugljenokopa Tupljak za kojeg sam se ja izborio da uđu u taj sustav povlaštenih mirovina, ne smijemo se niti uspoređivati sa rudarima ugljenokopa Tupljak jer sigurno nitko od nas tamo u onim uvjetima ne bi radio, ali neku sigurnost valja imati ako se želi sačuvati neovisnost institucije kako politika sutradan gospodo ne bi pretvorila u trgovačko društvo. Onaj tko od naših kolega ima 5, 10, 15 ili 25 milijuna kuna dionica ili ne znam čega jasno je da ne razmišlja o mirovini nego razmišlja kako će živjeti od dividende. Nije bilo kolumnista u ovoj zemlji da u zadnjih 7 dana doslovce nisu razapeli. Na trenutak je netko mogao pomisliti da je Kajin onaj ugovorni kamen ove države što je glupost jer ja se nikada takvim nisam doživljavao niti me netko takvim ikada smatrao. Neću o moralu, neću o onima koji rade o pretvorbenim medijima itd., ali ću govoriti o nečem drugome. Danas se već počinje govoriti i to su govorili predsjednici Odbora da zastupnik po 4 godine mora se na neki način vratiti na posao. Ovdje među nama je puno mladih kolega ja tvrdim da je to nužno. Postojeći zakon takvog jednog instituta nema. Možete ih jasno te naše mlade kolege na neki način vratiti u državne službe, u privatne ih ne možete vratiti, možete ih vratiti u državne tvrtke, ovdje ih imamo koliko sigurno 20-tak gradonačelnika, načelnika, pa po gubitku njihovih funkcija na toj lokalnoj razini prestaju im i oni mandati. S druge strane mi svi znamo, u državnoj službi državni tajnici, pomoćnici ministara, šefovi raznih ureda, agencija, direktori ovih velikih javnih sustava, da ne govorim o sindikalistima, novinarima u javnim tvrtkama, ostaju ili odlaze uz otpremnine ili dokupljeni staž i neka. I još jedanput ću reći da ja za zastupnike ne tražim ništa ali dozu digniteta za zastupnika ako želimo da zaštitimo dignitet u ovome Domu, zasigurno da. A istina je da smo se isto tako sami taj dignitet srozali. E sada bi se trebali početi iživljavati čak i na penziji predsjednika države, ja kažem gospodo nemojte to raditi, nemojmo se na taj način poigravati sa institucijama, jer to će nas na kraju koštati i revolucija bi stvarno na kraju mogla pojesti i svoju djecu. Ja kažem u šali da bi trebalo iz mrtvih dignuti Tita pa da imamo zemlju koju će svi respektirati, čije će institucije respektirati. jasno ako je netko bio za malog čovjeka, radnika, seljaka bio je on iako sada vidimo da se njegovi nasljednici bore za ostavinu od nekih 60 milijuna dolara ili eura. Nije da je malo, da budem iskren pa makar čovjek bio na vlasti 40-tak godina. Znači što ja govorim? Ja govorim o institucijama, što gospodo sa sucima Ustavnog suda? DA se ukidanje ovog instituta ne bi slučajno pretvorilo u mehanizam da ustavni suci sutradan budu ovisno o Hrvatskoj politici, o aktualnoj politici, sudove redovnih sudova mi smo zaštitili. Kako? Ustavnim odredbama da im mandati traju do reći ću umirovljenja, tako je. Što sa ovima drugima, ako sutradan postanu ovisni o politici, jer im politika može ili ne mora naprosto omogućiti taj neki reizbor. Na HRT-u, recimo, ja se tužim sa njima ali smatram da su najbolja televizija, na HRT-u sa 30 godina straža, preko 50 godina života, recimo da je netko radio tamo 20 godina na toj televiziji, da li vi možete ostati bez posla, ma jasno da ne možete. Jasno ako izgubite mandat u toj politici vi odlazite, ali ja kažem zaštitite neke ljude koji su ovdje možda proveli 20, 25 ili ne znam koliko godina. Ja opet ću kazati ne govorim to zbog sebe nego zbog digniteta ovog doma. Govorim zbog parlamentarizma, zbog činjenice da sam ja uvijek doživljavao da taj parlament mora biti prva institucija u ovoj državi. Konačno ako nitko od nas ne budemo o tome govorili onda nitko neće niti govoriti na taj način o dignitetu ovoga Doma. I sada mi dozvolite isto tako da navedem samo nekoliko prijatelja. Ja predsjednika Mesića izuzetno poštujem, čak smo razgovarali telefonom prije dva dana nakon jedne izjave, ali što želim reći, predsjednik Mesić 95. godine po gubitku mandata, a uz Tuđmana, uz Vladu Šeksa, uz što ja znam koga branitelje, invalide, nemoćne, nije bitno, one koji leže pod kamenim pločama, stvorio je ovu državu, nakon što je pao u političku nemilost zbog po meni demokratizacije odnosa u ovom društvu, drugi su to nazvali pučem. Da nije bilo postojećeg zakona on bi se našao u situaciji u kojoj je bio '71. ili '72. po izlasku iz Lepoglave ili Stare Gradiške jednom riječju, pao bi na teret gospođe Milke, da li njene penzije ili plaće, ne znam. Kome je Mesić mogao pisati molbe '72. godine, poslao ih je 180? Nikome. '95. da je u javnu službu više nije mogao, a da je išao u bilo koju privatnu naprosto institucije države bi ga raskinule. Znači institucije bi uništile tu državu. Onaj tko pošteno radi ja kažem, o ovom mandatu neće imati ništa, ali mu se može dogoditi da ostane bez svega onoga što je unesao u tu politiku pa i bez radnog mjesta i same egzistencije. I nije isto što god netko mislio biti u velikoj ili biti u maloj stranci. I ne može biti da netko tko je u politici može imati prijatelja. Ne smije imati prijatelja. Ja znam da mogu imati tamo kod sirotinje na tisuće ljudi koji me simpatiziraju ili ne, ali isto tako onima velikima kod kojih sutradan možete nešto očekivati znam da sam se na hiljade puta zamjerio. I to je naprosto bit. Ovaj zakon, ja ću još jedanput kazati, povoljniji je za one koji će ići sa velikih primanja, velikih doprinosa sa punim radnim stažom u mirovinu, ja nikoga neću ovdje spominjati, mogao bih gospodina Šeksa, neću nikoga, ali sam spomenuo sam gospodina Hebranga. Zašto? Zato jer bih bio u povoljnijim okolnostima, zato, zato ga mogu spomenut. Možda mi neće zamjeriti, možda hoće. Ali spomenuo sam gospodina Bebića ili gospodina Hebranga koji su o tome već govorili. Znate što ću reći isto tako, ovaj zakon isto tako govori da neki naprosto žele u penziju s pozicije ministra ili zastupnika. Ja kažem da je to jako dobro, da već sada navješćuju koje su nečije ambicije. Ovaj zakon će proći, jasno je, nikada više nakon toga se neće mijenjati ali netko ne znam to može drugačije tumačiti. Ja ne bježim od istine, ja sam iskoristio stari. Zašto? Da mi netko za 5,6 ili 7 godina ne bi rekao kako mi kažemo Istrijani, ti si štupido, ti si mona, nisi ništa, što hoćeš, da te netko tetoši da si imao mogućnost a da to pravo nisi naprosto ostvario kao 600 drugih ljudi koji pod tim kondicijama u tom zakonu. Pa neću da me isto tako nitko sažaljeva i to ću reći posve otvoreno. Šta ja zazivam? Ja zazivam gospodo neposredno izbore, neposredne izbore pa da vidim čija majka crno rudo prede. Ovako ja isto znam, ovako kako ja govorim neće govoriti oni koji su sa lista svojih predsjednika došli u Sabor. Zato ja i zazivam te neposredne izbore. Tko će sutradan biti zastupnik u ovome Domu? Biti će oni koji će ovisiti o lobističkim skupinama. Njima ne trebaju mirovine, jer oni će sve ranije dobiti jer će biti dobro plaćeni da njihove interese štite ili možemo još jedno napraviti kao u vrijeme socijalizma svi na dnevnicu i nakon dnevnice doma, ali onda ćemo izgubiti Hrvatski sabor i onda će nestati parlamentarizam u RH. Ja mogu govoriti puno primjera, što ja znam. Imam ih i u klubu, mogu spomenuti gospodina Tomića, mogu spomenuti Heraka koji od države sve izgubio, a za dva mjeseca ne može ostvariti recimo to pravo. Što sa onima koji su od '90. do '95? Mogli nisu ostvarili pravo, a stvarali su Hrvatsku državu, s danas su naprosto nigdje. Ja kažem i to u 20 godina ili 21 nitko za govornicom, ali to nema veze, nije proveo više minuta od mene, to nema veze. Ali ako mi neki ne progovorimo u odnosu u ovome Saboru ja mislim da to neće biti dobro za one koji ostaju iza nas koliko god da nas to u jednom političkom smislu koštalo. Ja tvrdim da ovaj Sabor treba biti iznad izvršne vlasti, treba biti iznad Vlade, treba biti isto tako iznad naših stranačkih politika. Mora biti i iznad institucija koje crpe legitimitet od ovog Sabora, ali jasno tim institucijama treba se isto tako dopustiti da naprosto rade neovisno itd. Neću govoriti što sam dobio ili nisam dobio od politike to nije bitno, slažem se da je mirovinski sustav prenapregnut u Hrvatskoj. Na jednog umirovljenika dolazi 1,22 radnika u Istri na jednog 1,71 zbog toga ja sigurno nisam kriv. I na kraju, znate što isto tako mislim da bi trebalo napraviti. Ne znam da li će se netko složiti sa mnom. Svi koji su u izvršnoj vlasti njima bi trebali zabraniti da vode po gubitku funkcije bilo koji posao gdje se novac vrti. Jer mi isto znamo da bez politike nema velikog novca. Neki napuštaju funkciju u roku od 6 mjeseci na Konzaltingu sklapaju ugovore za 2 milijuna eura. Drugi napuštaju funkciju grade po Istri 25 vila u Zagrebu 250 stanova. Neki su imali koji dolaze sa ljevice, brodogradilišta. Moji su imali nešto drugo, da se razumijemo, ništa za to. Imate 10, 15, 25 milijuna kuna dionica, a da vas nitko ne pita kako ste došli do tvrtke od 10, 15 ili 20 milijuna naprosto eura. Da, točno je, kao što je rekla jedna naša kolegica, ovaj je zakon za dušu, to je za dušu jednokratni melem. I znate što, nakon ovoga nema kraja jer idemo prema predsjedniku i idemo dalje. I samo si ja postavljam pitanje, da li sve to između ostalog radi i kapital kako se sutradan ne bi slučajno sutra netko sjetiti dirnuti u pretvorbu itd. Ali nije moguće staviti sve u isti koš. Netko tko su iskoristili stečevinu a netko koji su iskoristili društveni trenutak i preko noći stekli turističko naselje, ne znam tvornicu, brodogradilište itd., itd. Ali nemojmo svi isto tako da u politici sutradan budu ovisni samo o kapitalu. Neka nakon ovog zakona, da i to ću kazati, svi će biti još manje ovisni o građaninu a daleko više u, o ili o politici. Budući zastupnici oni su znali pod kojim uvjetima se kandidiraju ulazeći u ovaj Sabor ali stari su neko pravo stekli, sada ga gubimo. Ali nije dobro da se lakše uđe u Sabor.
Vrijeme isteklo.
Ako je netko dobar sa stranačkim šefom nego da bude predsjednik kućnog savjeta. Hvala.
Hvala vam lijepa. Povreda Poslovnika, gospodin zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo. Članak 209. Gospodine predsjedniče, zastupnik Kajin je uvrijedio sve nas zastupnike koji imamo pravo i koji smo mogli ostvarit mirovinu, a nismo. On je nas zapravo nazvao da smo mi stupidni, štupidni kako je on rekao. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja mislim da je to nedopustivo. U najmanju ruku bi… … [[Upadica se ne razumije.]] U najmanju ruku ako se govori osobno onda bi trebalo zaobići druge zastupnike. … /Buka u dvorani./…
Ako je već povrijeđen Poslovnik, a ja tvrdim da je to stvar rasprava što ste vi gospodine zastupniče Lučin rekli, a ne povreda Poslovnika, to je izražavanje svoga mišljenja. I ja sam tako nešto osjetio ovih dana, ali nisam o tome govorio, mislio sam da je to slobodno izražavanje mišljenja gospodina zastupnika jer nije on rekao za nas da smo to nego je rekao da bi moglo bit to za njega. Tako da ja ne mogu prihvatit ovaj prigovor što se tiče povrede Poslovnika, tim više što se niste pozvali na konkretnu odredbu, a to je članak 214. kojim se onda izriče opomena. Nisam vidio drugih reakcija, dakle možemo ići dalje. U ime Kluba zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika gospodin zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine Mrsić, gospodine ministre, gospodine Krištof, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru i vjerojatno sam i ja osobno kad sam ispalio u predizbornoj kampanji da ćemo ukinuti povlaštene mirovine saborskih zastupnika vjerojatno sam dobio dosta neprijatelja, ali većina njih će u ovoj sabornici šutjeti danas za vrijeme ove rasprave, osim Kajina koji će na svoj osebujan način uvijek reći ono što misli pa koliko to koštalo. Dakle živimo u vremenu sa gotovo 400 tisuća nezaposlenih, sa 100-tinjak tisuća ljudi koji ne primaju plaću i mirovine političke elite jednostavno su nešto što žulja naše građane i u velikom broju su poduprli ovaj naš stav da svi trebamo u mirovinu po općim propisima, odnosno da mirovinsko pravo treba biti temeljeno na uplatama doprinosima koje je radnik uplaćivao kroz godine. Naravno da u sustavu mirovinskog osiguranja mora postojati i uzajamnost i solidarnost i sustav tekućih doprinosa, ali osim ta dva načela u sustav treba ponovno vratiti i jednakost i pravičnost s obzirom na ozbiljnost gospodarskog i socijalnog trenutka u kojem građani Hrvatske žive. Ovdje se citira važeći zakon, citira se važeći zakon po kojemu nitko nije otišao u mirovinu i nitko neće otići u mirovinu, jer važeći zakon po kome pravo na zastupničku mirovinu zastupnik ostvaruje ako je najmanje četiri godine, odnosno jedan puni mandat obavljao zastupničku dužnost, ako je navršio najmanje 25 godina mirovinskog staža i najmanje 60 godina života muškaraca, odnosno 55 godina i 3 mjeseca života žena. To je uvjet za 2012. godinu i to je uvjet za ovaj saziv Sabora. A iz ovog saziva Sabora po ovim uvjetima nitko nije otišao i uz uvjet, dakle uz ono što ćemo vjerojatno u petak učiniti, u to vjerujem, dakle ukinuti odnosno donijeti izmjene i dopune ovog zakona. Po ovim zakonskim odredbama nitko ih neće nikada otići u mirovinu pa taj zakon može biti i po tome zapamćen. Dakle mirovina nema svoj minimum, odnosno zastupnička mirovina ima svoj minimum da ne može biti manja od one koja je po općim propisima, ali ne može biti ni viša od 80% osnovice odnosno plaće koju je zastupnik ostvario u mjesecu koji prethodi podnošenju zahtjeva. I to nestaje i toga više neće biti. Ono što je problem, problem je da unatoč dva smanjenja zastupničkih mirovina njihov prosjeka smanjenja onima koji su već u mirovini prosjek tih mirovina je 8900 kuna, unatoč najprije 10% smanjenja pa još 10% smanjenja, najprije u 2009. pa u 2010. godini. Imamo još mi 12 kategorija mirovina po posebnim propisima od kojih je jedna relativno blizu, njezin prosjek je 7900, to je mirovina koja je na drugi način uređena, mirovina redovitih članova Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Njih ima svega 154 i njihov prosjek je 7900. Sve druge mirovine po posebnim propisima su vezane uz obavljanje određenih državnih službi ili je država rješavala neke gospodarske ili sociozdravstvene probleme. Pri tome mislim na mirovine rudara istarskog ugljenokopa "Tupljak", mirovine radnika profesionalno izloženih azbestu. Dakle tu se radi o sociozdravstvenom, a u prvom slučaju kod "Tupljaka" se radilo o gospodarskom problemu. Problem je upravo taj nesrazmjer između zastupničke mirovine, ostalih vrsta povlaštenih mirovina, a naročito prema mirovini po općim propisima. Naime, mirovina umirovljenika koja je zarađena isključivo po općim propisima, dakle isključujući i Hrvatsku vojsku i branitelje i HVO, njezin prosjek iznosi 2154 kune u odnosu na 8900 i najveći problem je taj nesrazmjer. Ako pak uspoređujemo, ono što je gospodin ministar govorio, rješenja iz susjednih zemalja, ako izuzmemo Republiku Italiju gdje su enormne razlike između prosječnih plaća i plaća zastupnika i mirovina zastupnika i običnih građana, u svim ostalim zemljama odnosno za sve ostale europske zemlje ima jedan zajednički nazivnik iako ne postoji jedinstveno pravilo. Zajedničko je da nigdje ne postoji ovakav nesrazmjer između obične mirovine da se tako izrazim i zastupničke mirovine i to je jedan od valjanih razloga zašto ovo činimo. Još jedan detalj da pojasnim. Ovdje se često spominje mirovina od 8800 kao najviša mirovina i ona doista je takva za 40 godina staža. Ali sustav mirovinskog osiguranja od 1999. ne poznaje najvišu mirovinu kao jednu mirovinu. On poznaje najviše mirovine. Jer ako netko ima 50 godina staža i uplaćivao mjesečno na razini 7000 kuna doprinosa on će imati najvišu mirovinu koja će prelaziti 10, 11000 kuna ali je sve to pokriveno doprinosima. Dakle, ne postoji više jedinstvena najviša mirovina. Ona je pretpostavljena kategorija za 40 godina staža. Taj se staž množi sa koeficijentom 3,8 i ona je limitirana na 8800 kuna bruto i od toga se onda skidaju porezi. Dakle i unatoč svemu sa puno staža, solidnom plaćom kroz radni vijek moći će se doći do razine najviše mirovine. Ali ono što sam isticao u predizbornoj kampanji zar nije nelogično da je zastupnik mogao imati 12, 13000 kuna mirovine na osnovu jednog, dva, pa čak i tri mandata, a jedan direktor tvrtke koji je vodio uspješno tvrtku 40-tak godina ili 30 godina i skrbio o tome da osigurava svaki mjesec plaću za tri, pet ili više tisuća ljudi, da njemu mirovina bude limitirana na 8800 ili da ima nešto nižu mirovinu. Mislim da to nije imalo i da to nema nikakvog smisla. Dalje isto tako mislim da je kvaliteta ovog Zakona da se mirovinsko pravo ostvaruje s obzirom na trenutak u kojem se podnosi zahtjev za mirovinu, a ne ako je netko nekada ostvario pravo, pa ga aktivira onda kada stekne godine. Definitivno poruke koje usvajanje ovog Zakona na neki način dajemo javnosti jesu sljedeće: načelo jednakosti građana vraća se u sustav mirovinskog osiguranja, a isto tako i veće pravičnosti među osiguranicima. I doista, sustav generacijske solidarnosti dobiva novu komponentu. Ova izmjena dozvoljava i nešto čime se bavio kolega gospodin Lesar u proteklom mandatu, a to je izbacivanje iz sustava dvostrukih mirovina. Postoji jedan mali broj dvostrukih mirovina koje na temelju postojećeg zakona su moguće, a na temelju ovoga neće biti više moguće. Samo vjerujem da će se i ovdje tražiti, odnosno onemogućavati kroz retroaktivnu primjenu, ali zakon koji omogućava drugu mirovinu, s ovim, ukidanjem ovog zakona više neće postojati. Naime, radi se o onima koji su punu mirovinu zaslužili u Kanadi i na osnovu četiri godine ili Njemačkoj ili bilo gdje i na osnovu četiri godine ovdje i u Hrvatskoj su ostvarili punu mirovinu. To je mali broj ljudi, ali isto tako jedan hajmo reći jedna smetnja pravičnosti u mirovinskom sustavu. Mislim da ovaj Zakon ide i u korist rješavanja tog problema. Slijede kako je najavio ministar izmjene Zakona o državnim dužnosnicima. Ja samo tu upozoravam na oprez. Mi u Hrvatskoj stranci umirovljenika razumijemo razliku između parlamentarnih izbora kada zastupnici postajemo na listama stranaka bez obzira da li su to male ili velike stranke i neposrednog izbora predsjednika. Dakle, nisam za načelo trpati sve u isti koš. Predsjednik Republike je institucija, izabran je na lokalnim izborima, pardon, izabran je na izborima u kojima je on izašao kao pojedinac na direktnim izborima. To sam htio reći. Dakle, naravno uz podršku jedne ili više stranaka. Ali on je institucija i moralna vertikala i nisam za to da se ama baš sve stavlja u isti koš. Jesam za sve građane da idemo po istom načelu da imamo mirovinu po uplati doprinosa. Ali model koji imamo za akademike može biti upotrijebljen i za predsjednika. Dakle, da postoji neki dodatak koji priznaje tu važnu funkciju koju je netko obavljao u jednom ili dva mandata. I ponavljam, predsjednik je jedan ili eventualno dva do tri živuća i to je onaj najveći trošak. Ali je i veliko priznanje za jednu moralnu vertikalu koja je svakoj državi potrebna. Ove izmjene i dopune zakona daju nam za pravo nadati se da će i ostale nelogičnosti sustava mirovinskog osiguranja zdravstvenog osiguranja kao i nezaposlenih osoba uskoro biti riješeno. Smatram ovdje da postoji nelogičnost kod zdravstvenog osiguranja doprinos 3% za samo 22000 umirovljenika. Mislim da je to nelogičnost zdravstvenog sustava kao što imamo i kod nezaposlenih osoba nelogičnost da zbog birokracija, ne zbog zakonskih odredbi su ljudi izgubili 3, 6 ili 9 mjeseci pravo na Zavodu za zapošljavanje zbog toga što se promijenio Zakon o mirovinskom osiguranju i povećao dobnu granicu odlasku žena u mirovinu. Isključivo su žene oštećene, isključivo su žrtve promjene Zakona o mirovinskom osiguranju. Naravno, nastavak rada dovodi i do i ova naša rasprava i budući status saborskih zastupnika i njihov odlazak u mirovinu nas na neki način obvezuje da se i dalje bavimo onim što su obećali, a to da uvedemo kategoriju punog radnog staža i da se penalizacija odlaska u prijevremenu mirovinu drugačije riješi. Dakle, primjerenije, da poštujemo razlike između onoga koji je otišao u privremenu zato što ima dodatni biznis, između onoga koji je primio 300000 kuna otpremnine i prihvatio prijevremenu mirovinu i onoga koji je morao otići u prijevremenu mirovinu. Dakle, mi moramo poznavati te individualne razlike. I na kraju želim reći da su izmjene i dopune ovog Zakona ipak po nečemu poseban slučaj. Naime, u našem narodu poznata je poslovica da riba smrdi od glave, ali da se čisti od repa. Ovo je prvi put da smo počeli čistiti od glave. I naravno zbog svega što sam rekao i zbog ovoga što sam na kraju rekao klub Hrvatske stranke umirovljenika će podržati donošenje ovog Zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Za ispravak netočnog navoda javio se gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Hrelja je rekao jednu djelomičnu neistinu da po ovom postojećem zakonu neće nitko otići u mirovinu i nitko neće ostvariti pravo na mirovinu. Što je djelomično točno, ali je prilično licemjerno. Jer je u prošlom sazivu Sabora glasao upravo za taj zakon obvezujući nove zastupnike u ovom sadašnjem sazivu Sabora. Iako smo mi već i tada bili protiv donošenja takvog zakona i za ukidanje povlaštenih mirovina.
Hvala.
A naša riba ne smrdi od glave, naša riba se potpuno usmrdila gospodine Hrelja.
Hvala. Gospodin zastupnik Darko Milinović za ispravak netočnog navoda također.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo uvaženi zastupnik Hrelja je spomenuo 3% doprinosa za zdravstveno osiguranje. Po tom kontekstu možemo reći, a rekao je da se radi o nelogičnosti, ja moram reći da se ne radi o nelogičnosti već o solidarnosti što se tiče zdravstvenog doprinosa. A i to da ova Vlada je pompozno najavljivala, odnosno ministar zdravlja pompozno najavljivao da će ukinuti 3% doprinose. Ja želim napomenuti da je to bila jedna socijalna kategorija, odnosno socijalno osiguranje jer one mirovine koje su iznad 5 100 kuna su plaćani doprinosi od 3%, a niže od toga su isto plaćani doprinosi od 1%, ali je to plaćao državni proračun. Dakle, to je zapravo jedan vid solidarnosti u zdravstvenom doprinosu.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a gospodin zastupnik i predsjednik kluba Igor Dragovan. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege prije 12 godina koalicijska vlada Ivice Račana je smanjila plaće saborskih zastupnika za 40%. Svjesna da su razlike u primanjima između građana i onih koji ih zastupaju neprimjereno velike. Danas kad smo u prilici ponovno mijenjati stvari ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona ukidamo povlaštene mirovine državnim dužnosnicima. Posao saborskog zastupnika smatramo izuzetno časnim, vrlo odgovornim i neupitna je potreba da u obavljanju svog posla zastupnik bude oslobođen svake vrste pritiska da govori slobodno, direktno i da mu je osnovni interes zastupanje građana koji su ga birali, ali ne i osiguravanje svoje buduće egzistencije nakon završetka mandata. Građani su potpuno opravdano nezadovoljni jer smo proteklih godina bili svjedoci besramne zloupotrebe prava na zastupničku mirovinu od aktiviranja mandata na jedno popodne ili dva dana da bi se ostvarilo pravo na mirovinu pa do današnjeg dana da su neki aktivirali svoje mirovine, a sjede kao izabrani zastupnici u ovom sazivu Sabora. I to se jednostavno mora promijeniti. Smatramo duboko nepravednim prema hrvatskim građanima koji svoje mirovine ostvaruju putem redovitih mirovinskih propisa, a one su danas te mirovine neprimjereno male i teško se živi. Čuli smo ovdje prosjek je 2 300 kuna, da bilo tko ima drugačije uvjete odlaska u mirovinu i u usporedbi na tih 2 300 kuna 9 tisuća kuna je vrtoglavo visoko. Zato stvari postavljamo na pravedniji način, saborske zastupnike kao predstavnike građana stavljamo u kategoriju gdje su ti isti građani koji su nas izabrali i svi zajedno ćemo ostvarivati prava na mirovinu po istim propisima. Ovim promjenama nastojimo, a vjerujemo da ćemo u tome i uspjeti i ne samo ovom mjerom nego i drugačijim odnosom prema radu u Hrvatskom saboru i općenito u politici vratiti povjerenje građana u politiku, političare i saborske zastupnike, odnosno političke institucije koje jesu i moraju biti stupovi hrvatskog društva. Na ovaj potez odlučili smo se ne zbog toga što smo to obećali u kampanji nego zbog toga što nam to nalažu naša uvjerenja, zbog toga što smatramo da nitko ne smije imati povlastice koje bi širile jaz između pojedinih društvenih slojeva i velike većine hrvatskih građana i zbog toga što težimo pravednom društvu koje možemo ostvariti jedino da tu pravednost provodimo i u praksi. Sigurni smo da je ovo jedan korak koji vodi u tom pravcu. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodin Dragovan govoreći u ime kluba SDP-a je rekao da je samo Račanova vlada, citiram: "smanjila zastupničke mirovine." To nije točno. Vlada koju sam vodila je, kao što u obrazloženju zakona i piše, dakle koje je došlo iz ministarstva, ali to vjerojatno gospodin Dragovan nije pročitao, piše da je Vlada koju sam vodila u dva navrata smanjivala mirovine za 10%. Dakle, ukupno 20%. Ali isto tako da smo pooštrili uvjete za odlazak u mirovinu saborskih zastupnika. I to je točno. A u ovom zakonu, i to također želim ispraviti, nisu uključeni svi dužnosnici. Tako npr. ispušteno je promijeniti uvjete za odlazak u mirovinu predsjedniku RH tko god on bio. Hvala.
Hvala lijepa. Moram reći da sam ja razumio i dobro čuo da je vlada Ivice Račana smanjila plaće saborskih zastupnika, a ne mirovine. Tako da ja sad moram ispraviti vas. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Idemo u raspravu dalje. Gospodin Jozo Radoš predsjednik kluba HNS-a. U ime kluba izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Smisao, pozitivna intencija ovih mirovina o kojima danas razgovaramo je nezavisnost u obnašanju dužnosti saborskog zastupnika ili člana Vlade i stanovita sigurnost egzistencije koja onda opet omogućava punu predanost poslu koji je po definiciji važan posao za ukupne javne interese. To se međutim kod nas izvitoperilo, dobilo je karikaturalne oblike i razne oblike deformacije, od odlaska u mirovinu na jedan dan, kao što je rekao kolega Dragovan, donošenje zakona koji se tiču nekih drugih, a ne nas, to je zakon donesen u, sramotan zakon donesen u prošlom sazivu Sabora, mirovina koja je neovisna o vremenu koji ste proveli u Parlamentu i mirovina koja je neovisna o dužnostima koje ste imali dok ste obnašali javne dužnosti i naravno fiktivni odlasci u mirovinu. To su sve deformacije toga hvale vrijednoga instituta koji se kompromitirao proteklih godina. U svim tim raspravama koje su se vodile zadnjih 10-ak, 15-ak godina u kojima je proliveno toliko žuči i potrošeno toliko tinte nikada nije stvarno ozbiljno u fokus ušla činjenica što je to zapravo posao zastupnika i što je to posao člana Vlade. Je li to važno, koliko je to važno, kako to treba obavljati, tko to kako obavlja, to nikada nije bilo važno. Zanemarivalo se i to da onaj tko se odlučio biti zastupnik koji je izabran kao zastupnik, kao član Vlade, da ima ograničenje na poduzetničku aktivnost, da je napustio svoju struku, sa prijetnjom da ju trajno napusti i time žrtvovao jednu svoju važnu dimenziju svoga života i naravno izložen je sigurnostima političke pozicije, o tome gotovo nikada nije bilo govora i to nikada nije bilo u fokusu a to je važno ako se želi u cjelini sagledati posao koji je kao što sam rekao od osobitog značaj za javne interese. Ali tu smo gdje jesmo, možda će ovaj Zakon koji ćemo donijeti omogućiti da se sa malo više realnosti, sa malo više nepristranosti, i sa malo manje žuči gleda na te javne poslove, ne zbog interesa ljudi koji ih obnašaju nego zbog važnosti tih poslova da ne bi došli u poziciju da smanjimo okolnosti i uvjete u kojima se ti poslovi mogu kvalitetno obnašati u interesu građana ove zemlje. Možda će ovaj Zakon biti jedan korak na putu prema tome, teško je reći. Neposredni učinci ovog Zakona će sigurno biti negativni za jedan dio dužnosnika. Dužnosnici će morati voditi brigu o tome što će biti s njima na kraju mandata, čuvati posebne odnose i interese sa institucijama u koje se eventualno žele vratiti, ulaziti u sukobe interesa, uz napomenu da naši mehanizmi nadzora i praćenja sukoba interesa nisu razvijeni. Mi imamo vrlo primitivne mehanizme praćenja sukoba interesa i taj se problem ovdje pojavljuje i naravno druga dimenzija je jedan gubitak angažmana koji će se morati posvetiti nečemu drugome, budućnosti, čuvanju kontakata i to je isto što će ići na uštrb obnašanja zastupničke dužnosti, bilo dužnosti člana Vlade i to je činjenica za jedan dio zastupnika. Oni koji su savjesni i što može dovesti do toga da će ljudi koji bi se odredili za politiku i posvetili svoj život politici a nemaju jači privatni interes koji bi bio iznad javnoga interesa oni će otići iz toga posla. Ostat će oni koji traju i moraju ostati u politici i kojima nije stalo do javnoga interesa pa će se o nda morati ovi mehanizmi praćenja sukoba interesa osobito razviti ali to su kratkoročni učinci, vidjet ćemo što će biti s time. Dugoročni učinci ovoga Zakona mogu biti uozbiljenje cijele političke tehnologije, dizanje kvalitete rada kompletne državne uprave ali uopće dizanje kvalitete javnoga posla na svim razinama, jer ako ste bili u stanju biti strogi prema sebi onda naravno imate pravo biti striktni prema drugima i ja se nadam da će ta šansa biti iskorištena. Ovo je stanoviti kapital, i treba ga iskoristiti za dizanje kvalitete i odgovornosti rada, ne samo javne uprave nego i ukupnom javnom životu. Da li će to biti iskorišteno teško je reći, to je stvar koju se treba nadati. Da li će ući neka nova tema koja će biti neki novi krivi fokus i skretati pozornost često puta sa važnijih pitanja kao što je ova tema bila 15-tak godina sa toliko bijesa, to ćemo vidjeti. Nemamo baš puno razloga da neće uskočiti neka smiješna tema deplasirana koja će oduzimati energiju i skretati pozornost sa važnijih pitanja. primjerice, u pripremi za referendum prošli tjedan jedna radijska postaja nije prvu vijest imala to da Hrvati izlaze ili građani Republike Hrvatske izlaze na referendum nego da se toga dana odnosno toga tjedna u Saboru raspravlja o saborskim mirovinama. Ovo je važna tema, ali referendum je svakako bio važnija tema i to je bila razina prioriteta jednog nekomercijalnog medija, što onda možemo očekivati od komercijalnih medija kada je takva situacija. Postoji dakle ipak nekakve šanse, postoje nade da ovo što činimo da naš politički život ipak dugoročno učini boljim. Kada se govori o položaju zastupnika i članova Vlade i glavnog državnog revizora i sudaca Ustavnog suda ipak sigurno je da njihov položaj nije najteži položaj u ovoj zemlji. Iza nas je kampanja, bili ste po kampanji, bili ste po tržnicama i sreli ste ljudi koji vam kažu imam mirovinu od 1200 kuna, supruga mi je bolesna, ja trošim na lijekove 500 kuna gospodine zastupniče ili ne znam kandidatu, kako da ja živim. I na to pitanje u principu nemate odgovora, možete se samo okrenuti i biti dužni i nastaviti raditi dalje svoj posao. Dakle, nisu zastupnici, nisu članovi vlade onima kojima je najteže, a građani ove zemlje njih 99% i više žele da se ukinu ove mirovine. I bez obzira na eventualne poteškoće koje će izazvati logično je da to tako treba biti i neka tako bude. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Smisao, pozitivna intencija ovih mirovina o kojima danas razgovaramo je nezavisnost u obnašanju dužnosti saborskog zastupnika ili člana Vlade i stanovita sigurnost egzistencije koja onda opet omogućava punu predanost poslu koji je po definiciji važan posao za ukupne javne interese. To se međutim kod nas izvitoperilo, dobilo je karikaturalne oblike i razne oblike deformacije, od odlaska u mirovinu na jedan dan, kao što je rekao kolega Dragovan, donošenje zakona koji se tiču nekih drugih, a ne nas, to je zakon donesen u, sramotan zakon donesen u prošlom sazivu Sabora, mirovina koja je neovisna o vremenu koji ste proveli u Parlamentu i mirovina koja je neovisna o dužnostima koje ste imali dok ste obnašali javne dužnosti i naravno fiktivni odlasci u mirovinu. To su sve deformacije toga hvale vrijednoga instituta koji se kompromitirao proteklih godina. U svim tim raspravama koje su se vodile zadnjih 10-ak, 15-ak godina u kojima je proliveno toliko žuči i potrošeno toliko tinte nikada nije stvarno ozbiljno u fokus ušla činjenica što je to zapravo posao zastupnika i što je to posao člana Vlade. Je li to važno, koliko je to važno, kako to treba obavljati, tko to kako obavlja, to nikada nije bilo važno. Zanemarivalo se i to da onaj tko se odlučio biti zastupnik koji je izabran kao zastupnik, kao član Vlade, da ima ograničenje na poduzetničku aktivnost, da je napustio svoju struku, sa prijetnjom da ju trajno napusti i time žrtvovao jednu svoju važnu dimenziju svoga života i naravno izložen je sigurnostima političke pozicije, o tome gotovo nikada nije bilo govora i to nikada nije bilo u fokusu a to je važno ako se želi u cjelini sagledati posao koji je kao što sam rekao od osobitog značaj za javne interese. Ali tu smo gdje jesmo, možda će ovaj Zakon koji ćemo donijeti omogućiti da se sa malo više realnosti, sa malo više nepristranosti, i sa malo manje žuči gleda na te javne poslove, ne zbog interesa ljudi koji ih obnašaju nego zbog važnosti tih poslova da ne bi došli u poziciju da smanjimo okolnosti i uvjete u kojima se ti poslovi mogu kvalitetno obnašati u interesu građana ove zemlje. Možda će ovaj Zakon biti jedan korak na putu prema tome, teško je reći. Neposredni učinci ovog Zakona će sigurno biti negativni za jedan dio dužnosnika. Dužnosnici će morati voditi brigu o tome što će biti s njima na kraju mandata, čuvati posebne odnose i interese sa institucijama u koje se eventualno žele vratiti, ulaziti u sukobe interesa, uz napomenu da naši mehanizmi nadzora i praćenja sukoba interesa nisu razvijeni. Mi imamo vrlo primitivne mehanizme praćenja sukoba interesa i taj se problem ovdje pojavljuje i naravno druga dimenzija je jedan gubitak angažmana koji će se morati posvetiti nečemu drugome, budućnosti, čuvanju kontakata i to je isto što će ići na uštrb obnašanja zastupničke dužnosti, bilo dužnosti člana Vlade i to je činjenica za jedan dio zastupnika. Oni koji su savjesni i što može dovesti do toga da će ljudi koji bi se odredili za politiku i posvetili svoj život politici a nemaju jači privatni interes koji bi bio iznad javnoga interesa oni će otići iz toga posla. Ostat će oni koji traju i moraju ostati u politici i kojima nije stalo do javnoga interesa pa će se o nda morati ovi mehanizmi praćenja sukoba interesa osobito razviti ali to su kratkoročni učinci, vidjet ćemo što će biti s time. Dugoročni učinci ovoga Zakona mogu biti uozbiljenje cijele političke tehnologije, dizanje kvalitete rada kompletne državne uprave ali uopće dizanje kvalitete javnoga posla na svim razinama, jer ako ste bili u stanju biti strogi prema sebi onda naravno imate pravo biti striktni prema drugima i ja se nadam da će ta šansa biti iskorištena. Ovo je stanoviti kapital, i treba ga iskoristiti za dizanje kvalitete i odgovornosti rada, ne samo javne uprave nego i ukupnom javnom životu. Da li će to biti iskorišteno teško je reći, to je stvar koju se treba nadati. Da li će ući neka nova tema koja će biti neki novi krivi fokus i skretati pozornost često puta sa važnijih pitanja kao što je ova tema bila 15-tak godina sa toliko bijesa, to ćemo vidjeti. Nemamo baš puno razloga da neće uskočiti neka smiješna tema deplasirana koja će oduzimati energiju i skretati pozornost sa važnijih pitanja. primjerice, u pripremi za referendum prošli tjedan jedna radijska postaja nije prvu vijest imala to da Hrvati izlaze ili građani Republike Hrvatske izlaze na referendum nego da se toga dana odnosno toga tjedna u Saboru raspravlja o saborskim mirovinama. Ovo je važna tema, ali referendum je svakako bio važnija tema i to je bila razina prioriteta jednog nekomercijalnog medija, što onda možemo očekivati od komercijalnih medija kada je takva situacija. Postoji dakle ipak nekakve šanse, postoje nade da ovo što činimo da naš politički život ipak dugoročno učini boljim. Kada se govori o položaju zastupnika i članova Vlade i glavnog državnog revizora i sudaca Ustavnog suda ipak sigurno je da njihov položaj nije najteži položaj u ovoj zemlji. Iza nas je kampanja, bili ste po kampanji, bili ste po tržnicama i sreli ste ljudi koji vam kažu imam mirovinu od 1200 kuna, supruga mi je bolesna, ja trošim na lijekove 500 kuna gospodine zastupniče ili ne znam kandidatu, kako da ja živim. I na to pitanje u principu nemate odgovora, možete se samo okrenuti i biti dužni i nastaviti raditi dalje svoj posao. Dakle, nisu zastupnici, nisu članovi vlade onima kojima je najteže, a građani ove zemlje njih 99% i više žele da se ukinu ove mirovine. I bez obzira na eventualne poteškoće koje će izazvati logično je da to tako treba biti i neka tako bude. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Čuo sam ovdje izjave nekih svojih predstavnika da su u izbornoj kampanji ispalili obećanje da će ukinuti povlaštene mirovine. 14. rujna 2005. ja sam napisao po sadržaju ma gotovo istovjetan Prijedlog zakona kojega je sada Vlada Republike Hrvatske uputila u saborsku proceduru, ali ima još jedna i tada nije bila nikakva kampanja, još jedna povijesna činjenica taj moj Prijedlog zakona na dnevni red uvrstio je, to je bila 18. sjednica V. saziva točno na dan 25. siječnja 2006. godine. Danas je 25. siječanj 2012. godine. Kada su me i kolege zastupnici i zastupnice pitali što ti to treba. To je demagogija. Podsmjehivali se da se opće ozbiljno može u Hrvatskom saboru raspravljati na toj temi. A dio njih je ovih dana podnio zahtjev, zamrznuo mirovinu i vratio se u Sabor. Rekao sam im da su ponekad nove ideje kćeri prošlosti, majke budućnosti i robinje vremena. Te 2006. o tome se nije moglo raspravljati jer taj moj prijedlog zakona do kraja mandata 5. Saziva nikada o njemu nije otvorena rasprava, iako je bio na dnevnom redu do raspuštanja 5. Saziva. Kada govorimo o institutu povlaštenih mirovina za ne samo zastupnike, nego i članove Vlade, suce Ustavnog suda i glavnog državnog revizora, moramo imati u vidu dva aspekta. Prvo i tada i danas sam smatrao da je društveno nepravedno da oni koji donose propise i zakone, sami sebi pogoduju u određenim statusnim i materijalnim pravima. I drugo, da takvim pravima, takvim zakonima narušavamo osnovno načelo mirovinskog osiguranja, a ono je da mirovina mora biti posljedica staža osiguranja i plaćenog doprinosa. Kada se to u jednoj zemlji to osnovno načelo mirovinskog osiguranja ruši, tada u mirovinski sustav uvodimo nepravdu. Tada su postojala tri problema. Uvijek za odlazak u mirovinu u odnosu na opće mirovinske propise bio je 10 godina ranije, pa je kasnije to smanjeno na 5. Pa je druga privilegija i beneficija bila visina te mirovina koja je ovisila o zadnjoj isplaćenoj plaći, a za obične ili ostale osiguranike svake godine smo uvjete za odlazak u mirovinu kao i način izračuna mirovine pooštravali. Kod ove mirovine postojala je i treća nepravda, što se u stažu osiguranja i stjecanja ovoga prava računao i staž stečen u inozemstvu i doista ima korisnika mirovine koji su na temelju inozemnog staža osiguranja ostvarili i primaju mirovinu u toj državi ali i primaju punu mirovinu u Hrvatskoj kao bivši članovi vlade, a jedan je i saborski zastupnik. I kroz tumačenje zakonskih propisa u prošlom mandatu pokušao sam na to utjecati i taj prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja zakona također je odbijen. I oni nadalje uživaju u dvije mirovine koje doista nisu male. Kako je to u drugim zemljama? Ministar se kratko referirao na to i doista u nijednoj zemlji koje sam analizirao prema podacima Vijeća interparlamentarne unije nisu postojale sve tri negativnosti. I godine odlaska u mirovinu i visina mirovine i činjenicu da se tako povećane mirovine isplaćuju na teret generacijske solidarnosti iz mirovinskog sustava. Onim državama gdje jesu postojale beneficije o visini mirovine, ta razlika mirovine isplaćivala se iz parlamentarnog mirovinskog osiguranja kojega je uvelo 35 država. Prema podacima listopada prošle godine imamo 13 kategorija sa 173 tisuća korisnika mirovine stečene po posebnim propisima i povoljnijim uvjetima. Mi smo u hrvatski sustav mirovinskog osiguranja preuzeli jako puno toga kojima smo narušili osnovno načelo da je mirovina posljedica osiguranja i plaćanja. Sve podatke neću iznositi zbog vremena, ali ću samo podsjetiti na jednu kategoriju koju nijedna vlada nije htjela preuzeti u mirovinski sustav RH, a to su radnice i radnici koji su za vrijeme bivše države bili dnevni emigranti i koji su iz Hrvatske svaki dan putovali na posao npr. U susjednu BiH ili Srbiju. Tamo bi trebali ostvarivati pravo na mirovinu. Dio njih danas je ostao ili bez mirovine ili na socijalnoj pomoći jer su recimo u distrihtu Brčko nema mirovinskog osiguranja pa su prebačeni na mirovinski sustav Republike Srpske i ono što oni primaju ne može se nazvati mirovina. Kada je Sabor o tome raspravljao tada ih je bilo 20 tisuća takvih državljanka i državljana RH koji nikada teritorij RH nisu napuštali nego kao dnevni emigranti radili u susjednim državama i jedinu tu kategoriju radnika nismo preuzeli u mirovinski sustav RH. Vjerojatno čekamo da tu biologija svoje ostvari i sama riješi. Što se tiče konkretnog prijedloga zakona, gospodine ministre u članku 8. To su završne odredbe piše da zahtjevi podnijeti na dan stupanja na snagu ovog zakona rješavat će se prema odredbama Zakona o pravima i dužnostima i sada citirate "Narodne novine" iz 2000., 2001., 2009., 2010. i 2011. Jeste li sigurni da ovakva odredba članka 8. uvjetuje da se taj zahtjev riješi samo ako je danom podnošenja zahtjeva podnositelj zahtjeva ispunjavao uvjete? Ili pod ovom formulacijom se može dogoditi da oni koji nakon prestanka mandata i prošlog saziva nastave koristiti 6 mjeseci punu plaću i 6 mjeseci umanjeni dio, a podnijeli su zahtjev, a pozivajući se na ove zakone koje citirate u članku 8., neće ostvariti pravo? Takvih podnositelja zahtjeva imate. Nekome fali mjesec dana staža ili godina nekome dva. Želio sam napisati amandmane, neću, sada sam vas upozorio i provjerite da li odredba članka 8. dovoljno sigurna. I da li sada ovim zakonom rješavamo sve probleme koji su se vezali na ovaj institut povlaštenih mirovina? Ne. Predlagati zakon sa povratnim djelovanjem nije ustavno, ali ministar je rekao da je jedan od ozbiljnih problema što je visina te mirovne daleko veća od svih drugih mirovina u RH. Ovim zakonom taj nesrazmjer tih mirovina ne rješavamo i one ostaju. Ako je nesrazmjer mirovina jedini razlog predlaganja ovog zakona onda od Vlade očekujem da u sljedećih 30 dana dođe s prijedlogom zakona da sve mirovine svim korisnicima koji su je ostvarili, aktivirali i koriste smanje recimo za 15, 20% da bi taj nesrazmjer bio smanjen. I onda bi prihvatio argument Vlade da je samo nesrazmjer tih mirovina razlog predlaganja ovog zakona. Dok ne smanjite ovih prosječnih 8900 recimo na 6900 u prosjeku, taj argument ne stoji. Nikakva i nijedna reforma mirovinskog osiguranja, a posebice generacijske solidarnosti neće dati rezultata tako dugo dok ne bude političke volje i sada opet govorim o nečemu što će naići sigurno na podsmijeh i revolt, dok ne bude postojala politička volja reformiranja svih 13 kategorija mirovina stečenih pod povoljnijim uvjetima načelom izračuna mirovina, a sve ostalo može biti dodatak. Mi možemo dizati dobne granice za odlazak u mirovinu, možemo penalizirati žene koje idu u mirovinu ili muškarce s 40 godina staža kao što to sad radimo, ali nećemo riješit zbog toga ovaj problem što za ovih 13 kategorija mirovina godišnje u ovoj godini će trebati osigurati više od 8 milijardi kuna. I još nešto što ovaj zakon ne rješava, i u prošlom mandatu bilo je i u ovom mandatu vlasti ima onih koji su u mirovini bili, nastavili primati dio mirovine, a to je najčešće 50%, otišli na funkcije državnih dužnosnika ili visoko rangiranih državnih službenika i primaju punu plaću. Primaju punu plaću i pola mirovine. Takvih je bilo u prošlom mandatu. O imenima onih koji su u državnoj upravi ostali tvrdim da ima još. I ovaj prijedlog zakona ni taj problem ne otklanja. I završit ću sljedeće. Institut mirovina zastupnika koji je kasnije lukavom odredbom Zakona o Vladi preuzet na način da je pisalo da članovi Vlade mirovinu ostvaruju na isti način kao i zastupnici pa je ta formulacija prenijeta u Zakon o Ustavnom sudu, pa je onda to prenijeto i u Zakon o državnoj reviziji i vjerojatno jedini zakon od svibnja '90. koji je u Saboru prihvaćen, a da ga nije predlagala ni Vlada niti nijedan klub zastupnika nego grupa zastupnika. Naime, u rujnu 1995. godine 42 zastupnica i zastupnika predložilo je zakon kojim je uveden taj institut i on je u Saboru izglasan. Jedini argument, jedina suvisla rečenica iz zahtjeva kojim se tražio privilegirani status mirovine zastupnika bio je sljedeći. S obzirom da u našem zakonu ovo pravo, govori se o mirovinskom pravu, zastupnika nije predviđen postoji jedan broj zastupnika iz I. saziva Sabora Republike Hrvatske, a vjerojatno će ih biti i iz ovog drugog koji nisu materijalno zbrinuti jer nemaju posla niti su još stekli uvjete za starosnu mirovinu. Dakle, zakon je imao tada funkciju zbrinuti zastupnike I. i II. saziva Sabora. Naravno da nikad nitko nakon zbrinjavanja zastupnika I. i II. saziva nije želio da se ne zbrinu III., IV., V., VI., možda i VII. saziv. Hvala.
Hvala lijepa. Za riječ se javio ministar rada i mirovinskog sustava, gospodin Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Samo da pojasnim članak 8. i članak 6. prijedloga izmjena i dopuna ovoga zakona. Dakle, članak 8. propisuje da svi oni koji do stupanja na snagu ovoga zakona podnesu zahtjev za mirovinu da im se rješava po zakonima koji važe, ali isto tako člankom 6. se briše članak 2. Zakona o dopuni Zakona o pravima i dužnostima koji je govorio da zastupnik koji je obnašao dužnost prije stupanja na snagu tog zakona nije ostvario pravo na zastupničku mirovinu, ima pravo na zastupničku mirovinu prema propisima koji su važili u vrijeme kad je obnašao zastupničku dužnost bez obzira na vrijeme podnošenja zahtjeva za ostvarivanje prava na zastupničku mirovinu. Dakle, ovom izmjenom namjera nam je da zastupnik ostvaruje pravo na mirovinu prema propisima koji su na snazi u trenutku donošenja zahtjeva. To znači da svi oni koji nakon donošenja ovog zakona podnesu zahtjev za mirovinu ta će se mirovina obračunavati prema ovom zakonu, a ne prema zakonima koji su važili u vrijeme kada su obnašali dužnost. Dakle, donošenje ovog zakona bez obzira kada su obnašali svoju dužnost u Saboru, da li u II., IV. i V. sazivu, ako to pravo nisu ostvarili više to pravo neće moći ostvariti nego će ostvariti po ovom zakonu.
Hvala. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Ja bih svoj govor u ime kluba HDZ-a počeo sa jednom povijesnom sintagmom koja je bila čast reći u Hrvatskom saboru, svaki govor zastupnika je počeo sa časni Hrvatski sabore. Pa bih ja počeo svoj govor u ime kluba sa časni Hrvatski sabore, časni kolegice i kolege zastupnici. Meni je osobita čast da kao 35-godišnjak, sa 35 godina kao zastupnik mogu govoriti o povlaštenim saborskim mirovinama jer sam u ovom trenutku o tim mirovinama ne razmišljam. Vrlo je važno da se danas obraćamo i svim onim kolegama koji su od samostalnosti Hrvatske, u 20 godina hrvatske državnosti predstavljali saborske zastupnike u ovom Visokom časnom Hrvatskom domu. Sve one važne zakone koji su temelji hrvatske državnosti upravo su i ti kolege koji vjerujem da danas prate ovu saborsku raspravu, svojim radom u Hrvatskom saboru doprinijeli ka budućnosti i europskom putu Hrvatske pa ovim putem i te kolege, bivše kolege saborske zastupnike pozdravljam, bez obzira da li su oni HDZ, SDP, HNS, HSLS ili bilo koja druga stranka koja je ovdje bila zastupana u Hrvatski saboru. Ovo što se danas događa pred nama možemo smatrati jednom političkom demagogijom, jednim blefiranjem javnosti, jednim bacanjem svjetla na slike i prilike u Hrvatskoj koje ova Vlada očito želi prikriti. Jer vjerujem da je danas ovdje u Saboru postojala tema o kojoj smo mogli razgovarati i raspravljati i koja je bitnija za budućnost hrvatske radnike, hrvatske građane Hrvatske. Ovaj Zakon koji ste predložili Prijedlog izmjene zakona o zastupničkim mirovina vaše je predizborno obećanje i vi ste ga s brda s dola ovdje u, stavili i ubacili u saborsku proceduru, jer želite poslati poruku javnosti da ispunjavate svoja izborna obećanja. Podsjećam da bi javnost danas htjela sigurno razgovarati o tome da se PDV povisuje na 25% i da je jučer poskupilo gorivo za naše građane i za radnike Hrvatske i to bi Vlada i o tim temama trebala razgovarati. Ono što bi klub HDZ-a trebao upozoriti zastupnike u Hrvatskome saboru možda su to neki ponekad zaboravili, pa svašta se danas čulo u izlaganjima kolega koji su govorili prije posebice SDP-a treba upozoriti da je Hrvatska parlamentarna država, da smo uveli parlamentarizam i da Vlada Republike Hrvatske upravo proizlazi iz ovoga časnog Doma. Dignitet saborskih zastupnika najvišeg predstavničkog tijela Republike Hrvatske ovakovim načinom prezentacije zakona kojim ste krenuli poštovani kolegice i kolege sigurno taj dignitet srozava, dovodimo se na stup srama hrvatske javnosti, a dovodimo na stup srama i sve one zastupnike, časne hrvatske ljude koji su pa neki i 20 godina zastupnici u Hrvatskome saboru. Danas šira javnost, a posebno vi koji ste ovaj Zakon predložili pomalo se i izrugavate, ismijavate sa tim ljudima jer smatrate da su oni učinili nešto što je nečasno. Posebno je važno naglasiti da su ti ljudi pošteno i savjesno radili svoj posao i da su u najtežim trenucima predstavljali interese građana Hrvatske. Svaki od nas ovdje i danas treba dobiti najmanje 10000 glasova osim nacionalnih manjina i onih kategorija koje su predviđene zakonom da bi bio zastupnik u Hrvatskom saboru. Dakle, svatko od nas osobno poštovani kolegice i kolege ne predstavlja sebe nego predstavlja svoje birače, naše građane, naše ljude koji su nam dali povjerenje da u ovom Visokom domu zastupamo interese njih prvenstveno, naših izbornih jedinica, općina i gradova i naših birača koji su im dali povjerenje na izborima. Ovo što ste vi predložili, da ne ispadne pogrešno da branimo interese Hrvatske demokratske zajednice, kolegice i kolege Hrvatski sabor je velikom većinom prije 20 godina ovaj Zakon donio sa svim klubovima zastupnika kako HDZ-a, tako SDP-a, HNS-a i svih onih ostalih političkih stranaka koje su tada bile zastupane u Hrvatskom saboru. Da ne shvatite pogrešno ne smatramo da ovaj prijedlog ne treba razmatrati, nego smo predložili da nije potrebno gurati ovaj Zakon u hitnost postupka. Dosta ste toga u prijedlogu zakona na brzinu stavili, pa niste ni razmišljali da to možda nije dobro. Smatramo da ste trebali konsenzusom i zajedničkim dogovorom sa svim klubovima zastupnika razgovarati o ovome Zakonu, predložiti i opravdano obrazložiti prijedlog vaših izmjena i prijedloga koje ste dali ovdje u Hrvatski sabor. Smatram da bismo se mogli razgovarati uljudno, politički i ono što bi bilo u tom trenutku interes za sve nas zastupnike Hrvatskog sabora, jer ne govorimo mi pojedinačno o sebi, nego govorimo o svima vama i nama kolegice i kolege. Ovo što se dogodilo nije u redu, jer naravno da hrvatska javnost, radnici koji žive od 2000 kuna plaće i 2700 kuna mirovine drugačije gledaju na ovo što mi danas radimo. Sigurno ne šaljemo dobru poruku. Dakle, mogli smo razgovarati, trebali smo razgovarati, ali ne rušiti dignitet ljudskosti, dostojanstva i one časne funkcije koje mi danas pred ulazak u Europsku uniju zastupamo ovdje kolegice i kolege, a to je Hrvatski sabor, naš Parlament i naš najveći predstavnički dom. Do prije nekog vremena smo donijeli deklaraciju, a vidite da su i građani Hrvatske podržali rad Hrvatskog sabora sa zakonima koje smo prilagodili ulasku Hrvatske u Europsku uniju. Također treba naglasiti da je naša Vlada na čelu sa našom predsjednicom gospođom Kosor u proteklih dvije i pol godine dva puta po 10% snizila plaće i mirovine saborskih zastupnika i plaće zaposlenih u javnoj upravi za 5%. I to je bila naša mjera kojom smo odgovorili na trenutačnu gospodarsku situaciju u Hrvatskoj, a to je da smo, dakle sačuvali državne financije, da smo svim radnicima i građanima u čije plaće tada nismo dirali i mirovine osigurali redovitu isplatu plaća i mirovina i da u najtežim trenucima gospodarskih kriza za Hrvatsku ni jedna plaća ni mirovina radnicima nije zakasnila. Kada ste gospodine ministre u svome prijedlogu zakona uspoređivali europske zemlje s obzirom da se radi o jednoj važnoj i bitnoj temi mogli ste se potruditi pa barem navesti koje su to neke zemlje od tih 16 zemalja i koje su to usporedbe koje ste u zakonu predložili da se reflektiraju na Republiku Hrvatsku da niti jedna usporedba u zakonu ne postoji. Piše neke zemlje, neke europske zemlje, neko okruženje. Iz zakona se da iščitati da se ipak postoji nesrazmjer u zemljama Europske unije i da ste se trebali potruditi da nam taj nesrazmjer predočite ovdje u Hrvatskome saboru, jer ovo je tema za vas gospodine ministre i za nas zastupnike i za sve buduće sazive Hrvatskoga sabora jako bitna. Dakle, govorimo o tome da nismo protiv prijedloga da se uspoređuje mirovina saborskih zastupnika sa općim propisima mirovinskog sustava, ali smo protiv toga kolegice i kolege što ste u vašem prijedlogu zakona nedosljedni, što ste u prijedlogu zakona izostavili ostale državne dužnosnike, pa tu treba spomenuti i Predsjednika Republike Hrvatske koji je također političar i državni dužnosnik koji je izabran na izborima i koji je podršku dobio od birača Republike Hrvatske. Stoga je klub HDZ-a jučer predao prijedlog zakona gdje predlažemo da se izmijeni članak 17. Zakona o pravima državnih dužnosnika, da se i Predsjedniku Republike Hrvatske ta mirovina uskladi sa mirovinama zastupnika i ostalih državnih dužnosnika. Isto tako, može se i razmišljati o nekim drugim kategorijama mirovina, a to su mirovine NOB-a i onih kategorija koje biste trebali dakle, isto razmatrati kad ovako nešto predlažete. I posebno treba istaknuti da kolegice i kolege već kada ste išli na ovakove odredbe da ste u prvom dijelu zakona zaboravili izostaviti članove bivših Vlada Republike Hrvatske, a da ste u obrazloženju Zakona u članku 2. to spomenuli. Isto tako, ponovno vas upozoravam na Poslovnik Hrvatskoga sabora. Danas ste predložili amandmane ispred Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove na članak Zakona članak 5. koji se uopće ne mijenja. Dakle, nije moguće stavljati amandmane na članak zakona na kojem se ne predviđa izmjena zakona, pa vas evo još jednom da ne ispadne da vas previše kritiziramo pozivamo da pročitate Poslovnik Hrvatskoga sabora i da amandmane dajete na zakone i na članke zakona koji se mijenjaju. Ukoliko se ne mijenjaju nemate po Poslovniku pravo da taj članak mijenjate. I još nešto. Akademici Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti također su ovdje ovim vašim prijedlozima proglašeni političkom elitom. Kolegice i kolege, akademici Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti nisu političari izabrani na izborima nego su to znanstvenici, doktori znanosti koji apsolutno ne bi trebali imati svoje mjesto u ovakvim prijedlozima zakona. Klub Hrvatske demokratske zajednice suzdržan je za Prijedlog zakona koji ste dali u proceduru zbog jednog razloga što sva prava koja želite usklađivati, umanjivati, niste predvidjeli za sve kategorije hrvatskih građana pa evo pozivamo vas da o tome razmislite, razmislite o tome da se ovaj zakon treba izmijeniti. Da razmislite i o uredu bivših predsjednika treba li toliko novca, osiguranja, 90% mirovine, osoblja, vozača automobila osiguravati i da li postoje još neke kategorije gdje se može uštedjeti, prvenstveno na korist hrvatskih građana, a ne uvodeći porez od 25% i skuplje gorivo. Bacate u oči maglu onima kojima sigurno o tome ovisi svaki dan u životu i njihova buduća sudbina. Još jednom kolegice i kolege pozivam vas na dignitet Hrvatskoga sabora, još jednom vam kažem klub HDZ-a je suzdržan, a ovaj Sabor smatramo časnim Hrvatskim saborom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prije nego dam riječ gospodinu ministru samo da vas obavijestim da je sukladno članku 207. stavku 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta i da gospodinu zastupniku Salapiću kažem da oni amandmani koji neće biti podneseni u skladu s Poslovnikom ja neću staviti na glasanje. Tako da je to vrlo jednostavno i rješivo. I hvala vam na tome doprinosu, da ste to primijetili. Tako da i ubuduće očekujem od svojih kolega da radimo na taj način. Hvala vam lijepa. Izvolite gospodine ministre.
Poštovani gospodine predsjedniče kad govorimo o ovom prijedlogu zakona prijedlog zakona ide za time da se najprije počisti ispred svog praga pa da se onda nakon toga može razmišljati i o drugima. Dakle, meni je osobno žao što klub HDZ-a neće podržati ovaj zakon iz očito svojih političkih razloga, ali uvijek je dobra stvar počistiti najprije ispred svog praga pa da onda možete suditi i govoriti o drugima. Što se tiče samih ostvarivanja prava dužnosnika na mirovinu pod povoljnim uvjetima u državama EU mi smo to napravili, mi to imamo, ako želite mi ćemo vam to dostaviti. Dakle, nismo u samom obrazloženju zakona željeli ponaosob za svaku zemlju objašnjavati kako je to u kojoj zemlji napravljeno, ali ako to želite mi vam možemo to dostaviti. Dakle od zemalja EU 16 država od kojih imamo podatke nema nikakvih prava posebnih za mirovinu dužnosnika. To su Latvija, Litva, Velika Britanija, Mađarska, Portugal, Slovenija, Slovačka, Češka, Republika Austrija i Poljska. Dakle, oni nemaju nikakvih posebnih uvjeta za mirovinu. Šest država, Njemačka, Danska, Finska, Italija, Švedska i Rumunjska imaju neke otprilike povlaštene mirovine, od kojih neke države povisuju povlaštene uvjete i visine mirovina kao što su Njemačka i Rumunjska te Italija koja to radi samo za zastupnike, ali ne i za članove Vlade. Finska propisuje povlaštene uvjete za sve dužnosnike pod uvjetom da nisu zaposleni nakon prestanka mandata, a Danska propisuje samo povlaštene uvjete, a visina mirovine se određuje kao i svim državnim službenicima. Dok Švedska propisuje iznimku od općih propisa u smislu prijevremene vremenski ograničene mirovine. Dakle, iz ovoga je vidljivo da svaka zemlja ima različiti način uređivanja mirovina za svoje parlamentarce dok većina zemalja u EU toga nema. Što se tiče drugih dužnosnika koji nisu obuhvaćeni ovim zakonom Vlada će vrlo brzo predložiti izmjenu Zakona o pravima i obvezama državnih dužnosnika. Za sve one dužnosnike koji nisu bili obuhvaćeni ovim zakonom ono što smo rekli i obećali da ćemo prvo napraviti to sa saborskim mirovinama, a da nakon toga će se i donijeti drugi zakoni, izmjene drugih zakona koje se odnose na druge državne dužnosnike. Isto tako ćemo i tim izmjenama urediti pravo zastupnika da se vrate na svoje radno mjesto nakon završetka mandata što nije riješeno sadašnjim propisima i kao što znamo mnogi saborski zastupnici zbog toga imaju problema. Dakle, to je jedno cjelokupno rješenje kojim ćemo riješiti i taj dio koji je u sadašnjoj zakonskoj regulativi nedostajući.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ispravio bih netočan navod gospodina ministra da klub HDZ-a neće podržati ovaj zakon iz naših političkih razloga. Naime, mi nećemo podržati zakon, odnosno bit ćemo suzdržani zbog toga što smo tražili kad je utvrđivan dnevni red da zakon ne bude u hitnoj proceduri već da se raspravi u dva čitanja jer doista nema razloga žurbi. Naime, svi zastupnici koji su mogli … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] svi zastupnici koji su mogli steći pravo po prijašnjem zakonu su već i ponijeli zahtjev. Prema tome nema razloga hitnosti kad ovaj saziv Sabora po ovom zakonu, po postojećem zakonu mogao bi steći pravo tek kad ovaj mandat odradi. Prema tome nema potrebe i hitnosti. Mogli smo sve ove nedorečenosti u zakonu u normalnoj proceduri raspraviti i onda bi klub HDZ-a takav zakon podržao. Prema tome gospodine ministre vi naš zahtjev da zakon ide u redovnu proceduru niste prihvatili iz vaših političkih razloga, a mislim da je već … [[Govornik se ne razumije.]] bilo riječi.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Malo je koji prijedlog nekog zakonskog rješenja u posljednje vrijeme izazvao i izaziva interes cjelokupne hrvatske javnosti kao što je slučaj s ovim današnjim prijedlogom zakona. I to s pravom. Republika Hrvatska posljednjih godina proživljava tešku gospodarsku krizu, cjelokupna gospodarska, ali i socijalna slika naše države je najblaže rečeno vrlo, vrlo zabrinjavajuća, u nekim dijelovima i više od toga. Više je od 300 tisuća nezaposlenih, na desetke tisuća radnika koji rade, ali za svoj rad ne dobivaju plaću, umirovljenici sa svojim bijednim mirovinama ne samo da i sami jedva krpaju kraj s krajem već od tih i takvih mirovina u brojnim slučajevima čak i prehranjuju svoju djecu koja svakog dana u sve većem broju ostaju bez posla. Ne tako rijetko te su mizerne mirovine jedini izvor i slamka spasa čak i za omogućavanje nastavka ili završetka školovanja i njihovih unučadi. A mladi nakon završetka teškog školovanja u velikoj većini pridružuju se vojsci nezaposlenih i obijaju vrata Zavoda za zapošljavanje u potrazi za bilo kakvim poslom. Brojni građani Hrvatske na rubu gladi kopaju po kontejnerima uglavnom skupljajući boce kako bi si barem za taj dan osigurali koricu kruha. Pučke kuhinje su mnogima uistinu jedini spas. I još k tome svjedoci smo i sramotne činjenice da nam je država posljednjih osam godina nemilosrdno opljačkana i to od strane vlastite naše hrvatske vlasti, od strane onih koji su dobili povjerenje građana da ih vode u bolji život. A evo došli smo na rub propasti. Prije nešto više od mjesec dana dobili smo novu vlast. Vlast koja je hrvatskim građanima obećala izlazak iz krize i obećala izlazak iz beznađa na put oporavka i povratka nade da se u Hrvatskoj može živjeti bolje i dostojnije čovjeka. jedno od predizbornih obećanja današnje nove Hrvatske vlasti bilo je ovo o kojem danas raspravljamo, ukidanje povlaštenih mirovina zastupnika u Hrvatskome saboru. Teško se danas živi u Hrvatskoj, teško živi većina građana ali ne svi. Ne nose svi Hrvatski građani jednak teret krize na svojim leđima. Među onima koji teret krize ne dijele sa svojim građanima zasigurno jesu koji svoje građane trebaju zastupati a to smo mi saborski zastupnici. Nitko u pravednom društvu ne bi smio biti jednakiji od drugih, jer još je davno rekao Martin Luther King nepravda bilo gdje prijetnja je pravdi svugdje tako sa toliko često spominjanim i osporavanim pravima saborskih zastupnika na tzv. povlaštenu mirovinu tj. mirovinu koja se određuje prema povoljnijim uvjetima. I da ovo treba mijenjati nema nikakve dileme, naprotiv, pa koja to obrazloženja mogu opravdati činjenicu da se takvo pravo stjecalo samo nakon dvije godine i jednog dana sjedenja u saborskim klupama i tada steći pravo na mirovinu koja je 3,8 puta veća od prosječne mirovine Hrvatskih građana koji su svoju mirovinu ostvarili prema općem propisu uglavnom radeći za nju cijeli radni vijek 35 ili 40 godina. Iz ovog razloga Klub zastupnika HDSSB-a podupire donošenje ovog zakona jer svako normalno društvo poštivat će načela ne samo solidarnosti nego pravednosti a da dosadašnja zakonska rješenja nisu bila ni u duhu solidarnosti, a niti u duhu pravednosti u to nema sumnje. Pa ma kako ona bila zakonita i po zakonu pravedna ne treba zabraviti istinitost rečenice Branislava Nušića. Pravda je često puta ljudima teža od nepravde zato ovaj današnji Prijedlog zakona treba prihvatiti, pogotovo ako se ima na umu da iako su zakonska rješenja iz ostalih Europskih država kako je već rečeno neujednačena, i da ne postoji jedinstveno pravilo te da se od države do države uvjeti stjecanja i visina mirovina razlikuju, činjenica je da sva ta zakonska rješenja u drugim državama ipak imaju nešto zajedničko a to je da nigdje ne postoji toliki nesrazmjer u visini mirovine ostvarene po općem propisu u odnosu na zastupničku mirovinu. No nužnost primjene načela solidarnosti i pravednosti mora se odnositi na još neke skupine kojima se mirovina određuje prema posebnim povoljnijim uvjetima, nisu tu samo saborski zastupnici i članovi Vlade. Ne samo u svjetlu ukupne uštede koja će biti rezultat ukidanja ovih zastupničkih mirovina. Gospodin ministar jučer je na sjednici Odbora za izbor i imenovanje rekao, kako će ovaj Zakon rezultirati uštedom otprilike 25 do 30 milijuna kuna što u odnosu više od 35 milijardi kuna koliko košta mirovinski sustav čini manje od 1 promila. No, značajnije od same uštede jest poruka da se teži ka tamo da ne mogu i ne smiju biti oslobođeni nošenja svoga tereta izlaska iz krize i saborski zastupnici i članovi Vlade, pogotovo što su sami vrlo važnih čimbenika ne samo nastanka već i razmjera ove krize u Hrvatskoj. Ali vrlo je važno u svezi s ovim proanalizirati i stvarna financijska opterećenja i uštede koje će ovakvim mjerama uslijediti. U uvodnom obrazloženju današnjeg Prijedloga zakona navedena je prosječna mirovina određena prema općim propisima u rujnu 2011. iznosila 2364,77 kuna. Nasuprot tome u istome mjesecu prosječna mirovina saborskih zastupnika iznosila je 8906, 06 kuna ili 3,77 puta više. Takvih je povlaštenih mirovina saborskih zastupnika i članova Vlade na dan 30. 9. 2011. bilo ukupno 542. Ukupno ove 542 mirovine godišnje koštaju državu malo manje od 58 milijuna kuna. No, proanalizirajmo još neke u najmanju ruku vrlo zanimljive a u nekim slučajevima i pomalo čudne podatke. U Republici Hrvatskoj je 13 kategorija korisnika tzv. povlaštenih mirovina. Prema podacima dostupnim u statističkim informacijama Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje a on se nalazi ovdje, broj 3. 2011. iz listopada prošle godine, u tablici broj 16. na 30. stranici navedeno je kako je ukupno 173 tisuće 199 takvih povlaštenih mirovina a govorimo o 542 saborske povlaštene mirovine. Među ovih 173 tisuće se nalazi 542 mirovine saborskih zastupnika koje godišnje koštaju državu 57 milijuna 925 tisuća 14 kuna i 24 lipe. Pogledajmo još neke kategorije korisnika ovih povlaštenih mirovina koje se tu nalaze i pogledajmo koliko one opterećuju mirovinski sustav. Navest ću primjer koji je bio spomenut ovdje. sudionici narodnooslobodilačkog rata, 34 tisuće i 755 korisnika sa prosječnom mirovinom 2666,86 kuna. Sam iznos ove povlaštene mirovine nije tako značajno iznad obične prosječne mirovine, ali ipak jest. Ali kada se izračuna koliko ovo godišnje košta onda se dođe do iznosa od milijardu 112 milijuna 240 tisuća 631,60 kuna. Više od milijardu kuna. U odnosu onih manje od 1 promila saborskih mirovina ovo je opterećenje od otprilike više od 3% ukupnog opterećenja mirovinskog sustava. Dakle, mirovine sudionika NOR-a godišnje koštaju mirovinski sustav više od 1,1 milijarde kuna odnosno 19,2 puta više od povlaštenih saborskih i mirovina članova Vlade. Povlaštene saborske mirovine zastupnika članova Vlade treba ukinuti jer opterećuju mirovinski sustav, ali što to istom sustavu rade ove također povlaštene mirovine sudionika NOR-a, ne osporavajući uopće pravo sudionicima NOR-a da imaju te mirovine. Želim ukazati na još nešto drugo. Ono što je meni u najmanju ruku čudno jest broj tih mirovina sudionika Narodnooslobodilačkog rata. Ovo su mirovine koje se odnose na sudionike NOR-a od 6. travnja 41. do 15. svibnja 45. Tijekom II. Svjetskog rata Hrvatska je u odnosu na broj stanovnika imala najmasovniji pokret otpora i podnijela relativno najveće žrtve. Prema dostupnim podacima Hrvatska je imala 251 partizanski odred, 78 brigada i 17 divizija. Od 7 korpusa 5 ih je bilo Hrvatskih a u posljednjih 5 mjeseci II. Svjetskog rata ukupno je bilo 200 Hrvatskih boraca sudionika NOR-a. Prema podacima čak 70% boraca bilo je mlađe od 25 godina. Pa ajmo sada malo analizirati, od završetka II. Svjetskog rata do spomenutom rujna 2011. godine, prošlo je 66 godina, dakle 66 godina poslije mi u Republici Hrvatskoj imamo 34 tisuće 755 korisnika mirovina sudionika rata. A na kraju rata bilo je ukupno 200 tisuća boraca u Hrvatskim odredima NOR-a, nije li ovo neobično. Već spomenuti podatak da je više od 70, od tih 200 tisuća bilo mlađe od 25 godina, dakle njih od 14 tisuća. 2011. godine 66 godina poslije oni bi imali najmanje 91 godinu. Ajmo sada pogledati neke druge podatke, prema dokumentu procjena stanovništva Republike Hrvatske u 2010. godini koju je objavio Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske 15. rujna prošle godine, u 2010. godini u Republici Hrvatskoj je živjelo 56 tisuća 565 osoba starijih od 85 ili više godina, a od toga 14 tisuća 289 muškaraca i 42 tisuće 270 žena. Ne umanjujući ulogu i zastupljenost žena u NOR-u jasno je da su najveći broj stanovnika NOR-a činili muškarci. A u RH je danas živo nešto više od 14 tisuća muškaraca starijih od 85 godina, a imamo 34 tisuće 755 korisnika povlaštenih mirovina sudionika NOR-a. znajući da među njima ima članova obitelji nisu li ovi podaci ipak čudni? Imamo li mi u Hrvatskoj uistinu još živih na desetke tisuća danas devedesetogodišnjih sudionika NOR-a? Ako nemamo tko onda prima te mirovine, kada bi i njihova djeca danas trebala biti u dobi otprilike 65 godina, a prema onom istom dokumentu koji sam spomenuo osoba te dobi je na kraju 2010. godine bilo 37 tisuća 603. E pa sada gotovo je nevjerojatno da su baš svi oni djeca sudionika NOR-a. A ponavljam, ovih 34 tisuće 755 povlaštenih mirovina sudionika NOR-a godišnje košta mirovinski sustav RH više 1,1 milijardu kuna. Zato bi bilo dobro provjeriti ima li uistinu i danas 67 godina nakon 2. svjetskog rata baš 34 tisuće 755 osoba koje zavrjeđuju primati ovu mirovinu. I evo još jednog primjera. Pripadnici bivše JNA 10 tisuća 269 korisnika s prosječnom povlaštenom mirovinom od 2 tisuće 960,31 kn. Godišnji trošak ovih povlaštenih mirovina iznosi 364 milijuna 792 tisuće 80,68 kn. Podsjećam saborske mirovine 57 milijuna i 900 i nešto. Ukinuti povlaštene saborske mirovine i mirovine članova vlade treba, jer one sa 57 milijuna 925 tisuća 14,24 kn godišnje opterećuju mirovinski sustav koji se mora rasteretiti. Ali ne treba li razmišljati i o rasterećenju ovog sustava sa stavkom koja ga opterećuje sa više od 364 milijuna kuna godišnje što je 6,3 puta više, mislim na povlaštene mirovine viših članova JNA. Evo spomenut ću još Izvršno vijeće Sabora, Savezno izvršno vijeće i administrativno javno umirovljene javne službenike. 238 korisnika s prosječnom mirovinom od 2 tisuće 765,66 kn. godišnje gotovo 7 milijuna kuna. I tu je savezni kadar sa gotovo 3 milijuna kuna, 70 korisnika po 3 tisuće 543,66 kn. Ovo su bili samo neki primjeri o kojima se mora i treba razgovarati kada se govori o rasterećenju mirovinskog sustava, ali činjenica jest da nema istinskog rasterećenja mirovinskog sustava dokle god je omjer umirovljenika i zaposlenih 1:1,2. To ne mogu izdržati i najbogatije zemlje svijeta a kamoli Hrvatska. Na kraju, saborski zastupnici i članovi Vlade moraju podnijeti teret sveobuhvatne krize koja potresa Hrvatsku jer smo i samoj toj krizi dali ne mali obol, što činjenjem što nečinjenjem jer nikada pa ni sada ne smije se prešutjeti činjenica da bi i kriza znatno manja pa svim hrvatskim građanima vjerojatno i nešto podnošljivija da nije bilo bez primjene pljačke vlastitoga naroda o kojoj sam vam već govorio. Zato u svim mjerama štednje ne treba zaboraviti potrebu iznalaženja načina da se ono što je opljačkano narodu i vrati jer ne može vrijediti pravilo "Tko je jamio, jamio je", već po staroj narodnoj treba biti "Vrati koko što si pozobala". A za saborske zastupnike iz vladajuće većine iz tog vremena ukidanje povlaštenih mirovina treba biti najmanja kazna. Klub HDSSB-a podržava donošenje ovoga zakona uz napomenu da se razmotre i sve iznijete činjenice u današnjoj raspravi i o drugim načinima rasterećenja mirovinskog sustava. Na kraju, ovo jest ispunjenje predizbornih obećanja nove Vlade, no budite sigurni da i mi zastupnici iz Hrvatskoga sabora ali i cjelokupna hrvatska javnost pozorno prati i pratit će ispunjenje svih obećanja iz Plana 21. Jer ovaj zakon će možda i biti uklanjanje kako je rekao uvaženi kolega Hrelja, kamenčića iz cipela hrvatskih građana. Ali ne zaboravite da i bez tog kamenčića gladni ostaju gladni, nezaposleni ostaju nezaposleni, siromašni ostaju siromašni, i zato uklanjati samo kamenčiće iz cipela koji žuljaju naše hrvatske građane nećemo postići ništa na rješavanju onoga što oni od nas uistinu očekuju, a to je rješavanje njihovih životnih problema i vraćanje nade da se u Hrvatskoj uistinu može živjeti bolje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Ispravljam netočan navod kolege Burića koji je rekao da je do sada za dvije godine i jedan dan netko mogao imati mirovinu 3,8 puta veću od mirovine koje pripada ostale građane za prosječnu plaću. To nije točno. Točno je da je ta mirovina mogla biti 7,6 puta veća, ne 3,8 puta i da je mogla dosezati do 17 tisuća. A to je stvarni argument u nerazmjeru prava. I drugo, zaštitio bih ove mirovine NOB-a odnosno sudionika NOR-a koje su tri puta smanjivane i to morate znati. Tri puta su smanjivane i neke od njih sigurno su manje od mirovina koje bi te ljude pripadale po općim propisima. A isto tako morate znati zašto ih ima toliki broj, jer nakon mirovine je najlogičnije da postoji pravo.
Isteklo je vrijeme. Hvala.
… [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Počinjemo sa pojedinačnom raspravom. Prvi se u pojedinačnoj raspravi javio don Ivan Grubišić. Izvolite.
Pozdravljam donošenje ovog zakona, jer smo u Nezavisnoj listi Saveza za građansku etičku Hrvatsku napomenuli da bi trebalo inzistirati da koliko je to god moguće pred zakonom budemo svi jednaki, a posebno kada se radi o korištenju novca poreznih obveznika. Mi smo imali još i radikalniji stav, da bi trebalo dokinuti sve povlaštene mirovine ali i plaće, jer se Hrvatska nalazi u jednoj iznimnoj materijalnoj, moralnoj i duhovnoj krizi. Zato ćemo nas dvojica iz Saveza za građansku etičku Hrvatsku sigurno poduprijeti ovaj prijedlog zakona, ali to je po mom mišljenju samo početak razrješenja one strategije koja je započela devedesetih godina kada smo očekivali puno više radikalnije mjere ali ih nismo doživjeli. Prema tome, i pitanje kada je već naglašeno da se riba čisti od glave, a tako bi trebalo, onda smo mi i da počne Hrvatski sabor s obzirom na krizu, ali ona bude vremenski predvidiva i da se neke privilegije vrati kada Hrvatska izađe iz krize. Tako je jedna od članica Europske zajednice kad se našla u sličnoj situaciji kao mi zamrznula plaće i mirovine na statusu gdje je sada, smanjila administraciju na 126 državnih činovnika i nećemo moći isto tako drastično i ne treba, da ne ugrozimo određena radna mjesta, ali to također treba o tome voditi računa. Ovdje se ne govori o privilegijama koje dajemo institucijama, a kad je kriza u narodu tako naglašena onda i te privilegije treba dokinuti, ne radi toga što nam akademija nije potrebna, što crkva nije potrebna nego naprosto u krizi ne možemo dozvoliti da netko ide na kante za otpatke, a da netko stvarno dobro i dostojanstveno živi. Dakle to su napomene uz podršku ovoga zakona, ali smatram da je to samo početak s kojim treba raditi i predlažemo da saborski zastupnici pokažu primjerom da su ovdje radi naroda, a ne narod radi nas, da se dobiju dvije prosječne plaće u Hrvatskoj kao plaća saborskog zastupnika jer prosječne plaće, putni troškovi i dnevnica, a ostalo sve da ide u budžet državni da se ne osiromašuje, a što se dobije iz ovih ukinuća povlaštenih mirovina ili institucija pa i saborskih zastupnika neka ide u fond za otvaranje novih radnih mjesta i uvođenje novih tehnologija jer samo to može Hrvatsku izvući iz ove krize. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U pojedinačnoj raspravi dalje gospodin zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Nepravde u hrvatskom društvu poticao je i među ostalima Hrvatski sabor iznad kojega, tako su rekli svojevremeno, je samo Bog. Međutim, izgleda da iznad Hrvatskoga sabora su bili interesi političke elite. Povlaštene mirovine su nemoralne, one su nezaslužena privilegija. Kao što reče prije gospodin Lesar, 1995. godine politička elita je htjela zbrinuti sebe zato što nije imala dovoljno. Netko je ovih dana rekao ako je zakonski onda je valjda i moralno. Nije točno. Mi znamo da postoje zakoni koji su važili i u vrijeme privatizacije i pretvorbe, koji su nemoralni i ovaj zakon koji će se vjerojatno danas ukinuti bio je nemoralan. Zašto bi itko u društvu koje zagovara jednakost i pravednost bio privilegiran? Bit ćemo pravedno društvo kada se u ovom domu neće više nitko usuditi braniti privilegije. U prijašnjim raspravama je bilo rečeno kako ćemo mi u Saboru biti iznad ili kako će predsjednik države biti moralna vertikala ako nas ili njega svedu na opće građansku mjeru. Iznad se može biti radom i znanjem, a moralna vertikala se ne postaje funkcijom pa ni predsjedničkom već poštenjem kojega u politici, i sami ste svjesni, ima jako malo. Privilegije su plaćali i plaćati će još godinama i desetljećima jer su mnogi otišli u penziju vrlo mladi, sa 40-tak godina i najsiromašniji. Ovaj zakon je i pitanje morala. Ova tema nije demagoška tema, ova tema je pitanje pravde i nepravde. Zbrinimo prvo građane, to nam je obveza. I niti jedna povlastica se ne smije plaćati iz mirovinskog fonda pa ni preostalih 12 kategorija. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Iduća za riječ se javila gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, odnosno predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo slušam danas ove sve rasprave i želim reći sljedeće. Svi mi, a sigurna sam većina nas koji sjedimo ovdje u Hrvatskom saboru sjedimo zato jer smo časni političari, jer smo došli ne po nekim kao što je rekao gospodin Hrelja i neki od zastupnika, eto nekim muljažama nego zato jer smo u svojim strankama vrijedno i časno radili i bili smo na listama. Za mene osobno i za zastupnike Hrvatske demokratske zajednice biti saborski zastupnik je čast. Ono što želim reći na početku naravno da ovaj zakon mi nismo protiv njega gospodine ministre, nego mi jednostavno želimo da ovaj zakon ide u redovitu proceduru kako bi se u ovom zakonu razgovaralo i o dužnosnicima znači i o ministrima, ali jednako tako i o predsjedniku države. Jer slažem se sa kolegom prethodno što je govorio, moralna vertikala nije predsjednik države sam po sebi i po funkciji, niti moralna vertikala je saborski zastupnik sam po sebi i svojoj funkciji nego po onom koliko časno radi, koliko se zalaže. Ono što je jasno danas i narodu u Hrvatskoj jest to da nije najvažnije u Hrvatskoj danas ovaj zakon koji se donosi i predlaže nego da puno važnije nas čeka, to je povišenje PDV-a na 25%, to je niz poskupljenja od benzina, plina, komunalija, do toga čuli smo jučer da potrošačka košarica raste na 100 kuna. Ne bavi se Vlada tim i takvim konkretnim stvarima nego eto kaže građanima ispalio je gospodin Hrelja u predizbornoj kampanji pa idemo mi sada malo se zabaviti na ovaj način. Naravno da treba uskladiti mirovine i nitko od nas, ja barem mislim, sigurna sam za zastupnike iz HDZ-a, nije ušao samo da bi ostvario pravo na mirovinu nego da bi zastupao svoje ideje i da bi zastupao hrvatske građane. Ono što sam htjela još reći je i to da je ovo doista stvar demagoška. Mi stvarno u klubu HDZ-a i osobno smatram da treba izjednačiti mirovine, ali izjednačiti treba mirovine svih od predsjednika države kao što vidim obzirom da se malo to zatalasalo. Sad se predlaže pet godina da on ima ne znam vozača, urede itd. Zbog čega? Pa ako je moralna vertikala predsjednik države mislim da smo i mi saborski zastupnici jednako tako koliko do toga držimo. Svi od nas imamo svoja radna mjesta, svoja zvanja i zanimanja, svoje magisterije. Magisterij, doktorati, zanimanja su naša profesionalna vertikala. Ali ovdje biti u Hrvatskom saboru je čast i to je jedna rekla bih vrhunac jedne političke angažmana u društvu. Dakle, trebaju hrvatski građani znati ne mi jesmo za to da se izjednači, jesmo jer je i Vlada gospođe Jadranke Kosor 2 puta snižavala i plaće i mirovine i nitko protiv toga nije bilo. Ukinula je povlastice saborskih zastupnika na različite prijevoze, ukinula je kupovanje, odnosno ne kupovanje nego uzimanje besplatnih novina, ukinula je i besplatne kave pa su se neki zastupnici posebice iz redova SDP-a tome ismijavali. Mislili su da to nije ništa, ali evo ga danas, neki dan se ja vozim u tramvaju odnosno uspinjačom i kažu zar vi nemate gospođo besplatno? Ja velim ne. Pa ko vam je to ukinuo? Ja velim gospođa Kosor. Pa praf je napravila. Je praf je napravila i mi smo željeli osim toga pokazati da jednako tako možemo platiti i plaćat ćemo. Da, više se ne vozi avionima, ali kao što vidimo jednako tako ne govori se o tome kako se voze ministri i ostali dužnosnici, a to su biznis klase. Vratile su se kartice, pa eto nek' se ima. Vlada gospođe Kosor je to ukinula i to se malo ismijavalo, ali svemu onom što se smijalo vi to naravno vraćate. Jedino od obećanja što je to je od danas u ovom Zakonu govorimo, a građani nisu glasali za vas zbog toga jer ste govorili da ćete povisiti porez i PDV na 25%, da ćete politizirati i državnu i javnu upravu. Nisu zbog toga glasali, a nisu ni zbog ovoga. Ovo je nešto što se podrazumijeva samo po sebi. Ali kada ono bude objedinilo sve državne dužnosnike pa i predsjednika Vlade. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ja se sjećam kad sam radio u Uredu predsjednika imao sam kao predstojnik Ureda dvije kartice dvije godine, ali ih nisam nikad upotrijebio. To je samo sredstvo plaćanja. Ako se nađete u takvoj situaciji da ne možete jer je uz vas onaj o kom morate brinuti to je to. Da, da, kao što ni vi niste. Hvala lijepa. Gospodin Silvano Hrelja, zastupnik izvolite. Ispravak netočnog navoda [[Upadica: Ali ja ću se toga naravno gospodine Šeks suzdržavati. Hoću, hoću. Hvala.]]
Ispravljam netočan navod kolegice Đurđice Sumrak da sam ja rekao da je navodno netko muljažom postao saborski zastupnik. To apsolutno nije rečeno. Ja sam rekao da smo svi postali saborski zastupnici izborom, dakle na našim pozicijama na listama i to je jedini legitiman način da smo postali saborski zastupnici. Jedini koji su postali nezavisni zastupnik je don Grubišić i kolega ovaj put i to po prvi put u Hrvatskom saboru. Prema tome, svi smo mi došli sa nekih listi i tu nema nikakve dileme. A to o muljaži ja bih samo komentirao "kud će suza nego na oko".
Povreda Poslovnika gospođa zastupnica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Hrelja povrijedili ste članak 219. i članak 2014. i 209. Prvo ja uopće nisam spomenula vas, vidite kako ste se suzo našli vi na svom vlastitom oku van, međutim vi ste uvrijedili sve nas u Hrvatskom saboru rekavši da Vlada ovaj Zakon predlaže kako bi počela čistiti, da riba smrdi od glave, čisti se od repa, a rekli ste ovim Zakonom krenuli smo od glave [[Upadica Šprem: Molim vas to stvarno nije povreda Poslovnika. Molim vas!]] Je. To je uvreda. Oprostite molim vas.
Molim vas nemojte!Rekli smo da ćemo. Hvala vam lijepa. Da ćemo se držati Poslovnika koliko možemo, naravno svi skupa dok ga malo ne usavršimo. Hvala vam lijepa. Replika, gospodin zastupnik Dinko Burić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo ja ću namjerno koristiti instrument replike, da ne mora biti kasnije povreda Poslovnika. Moram se osvrnuti na vaše izlaganje, a dijelom i na izlaganje vidim da to ponavljate, pa nisam prvi puta odmah htio reagirati kad je i kolega Salapić bio govorio oko onog dijela kako treba to biti jednako za sve, dakle i za Predsjednika Republike itd. Zadnji sam ja koji bi branio to da li treba ili ne treba. Mi pričamo o instituciji predsjednika. Ali je neobično da vi govorite o tome, uistinu neobično da ispred HDZ-a govorite kad ste upravo vi kao klub i za vrijeme vaše vlasti dali sve beneficije bivšem predsjedniku Stjepanu Mesiću. Prema tome, ako itko nema pravo govoriti o tome onda ste to vi iz HDZ-a.
Hvala. Odgovor na repliku gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine. Pa kolega ja sam baš vaše izlaganje prethodno baš pozorno slušala i rijetko kad, ali sam se složila sa puno toga što ste rekli. Sad se ne bih složila sa vama u ovoj konstataciji, da smo baš upravo mi ti zadržali gospodinu Mesiću. Ne, upravo je takav zakon bio pa se nije nitko bunio niti s jedne, niti sa druge strane. Ali ako danas mi krećemo na način da ćemo sve izjednačiti, pa onda je moje pitanje i dalje je pitanje zašto nije Vlada gospodina Milanovića predložila da s sada sve to riješi u jednom normalnom postupku, ne treba hitnog postupka. Jer kao što smo čuli tek će se ovaj zakon početi primjenjivati za tri do tri i pol godine. Znači ima vremena, međutim htjeli su na brzinu podmetnuti nešto da bi zabašurili nešto drugo ili kao što sam im rekla na odboru malo dima baciti u oči svim građanima Hrvatske.
Hvala lijepa. Dalje se za riječ prijavio gospodin zastupnik Željko Šemper. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Na početku, želim vas podsjetiti na stanje u mirovinskom sustavu Republike Hrvatske gdje su se neki zakoni donosili na brzinu i na štetu nekih generacija umirovljenika, a onda treba 7 ili 8 godina da se nepravda ispravi. Krenulo je od '93. do '98. godine sa nezakonitim usklađivanjem mirovina tzv. starih umirovljenika prema Valentićevim uredbama. Da bi se popravila šteta nakon odluke Ustavnog suda o obeštećenju 1998. godine trebalo je 8 godina do isplate prve rate. Početkom mirovinske reforme i primjenom novog restriktivnog Zakona o mirovinskom osiguranju od 1. siječnja '99. godine oštećeni su tzv. "novi umirovljenici" koji danas imaju u prosjeku manje mirovine za 450 kuna u odnosu na umirovljene do kraja '98. godine. Na sada već 600 tisuća novih umirovljenika država godišnje uštedi 3,2 milijarde kuna i to je približan efekt za proračun koji će imati povećanje PDV-a sa 23 na 25%. Tu je još do prije dva mjeseca prije izbora bio i problem umirovljenih stanica drugog stupa koje su 2002. godine imale između 40 i 50 godina, da ne govorimo o 3% zdravstvenih doprinosa koji već tri godine plaća 22 tisuće korisnika mirovina iznad 5 108 kuna. A Ustavni sud 3 godine šuti na zahtjev ocjene ustavnosti takve odredbe. I na kraju biser koji je o takvom broju korisnika nepoznat u Europi, 13 vrsti mirovina po posebnim zakonima gdje od 35 milijardi mirovinskih rashoda čak 7 otpada na 170 tisuća njihovih korisnika. Evo konačno je danas pred nama prijedlog izmjene jednog od tih zakona kojim se ispravlja jedna velika nepravda u mirovinskom sustavu, a to je preveliki nesrazmjer visine prosječnih mirovina saborskih zastupnika od 8 906 kuna u odnosu na prosječnu mirovinu prema Zakonu o mirovinskom osiguranju koja je sada za prosinac 2011. iznosila 2 151,12 kuna. U primljenim materijalima za ovu sjednicu pogrešno je navedeno da je prosječna mirovina prema općim propisima 2 364,77 kuna jer je to prosječna mirovina svih umirovljenika gdje su uključeni ogranci kao Hrvatska vojska, hrvatski branitelji i HVO. Prosječna mirovina saborskih zastupnika je 4 puta veća od mirovina prema općim propisima i prava je šteta da se EU ne želi miješati u zakone Hrvatskog mirovinskog sustava. Kako to izgleda u uređenim državama EU pokazuje primjer jedne Švedske gdje se u zastupničku mirovinu ide sa 12 godina, dakle 3 mandata, provedeno u Parlamentu i 65 godina života. Kod nas s jednim mandatom i 60, odnosno 55 godina života za žene. Osnovica za izračun mirovine u Švedskoj je prosječna plaća u zadnjih 5 godina. Kod nas je to zadnja saborska plaća. Prosječna švedska plaća iznosi oko 20 500 kuna, zastupnička plaća oko 33 tisuće kuna, a švedska zastupnička mirovina iznosi oko 21 tisuću kuna. Dakle, zastupnička mirovina i prosječna švedska plaća su u omjeru 1 prema 1. Kakvi su odnosi u mirovinskom sustavu Hrvatske? Osnovica za izračun saborske mirovine je zadnja plaća. Do '98. prema Zakonu o mirovinskom i imovinskom osiguranju je bila 10 godina … [[Govornik se ne razumije.]] a od 2009. prema Zakonu o mirovinskom osiguranju cijeli radni vijek. To i ostali uvjeti umirovljenja doveli su do velikog nesrazmjera mirovina dviju generacija i raznih vrsta mirovina. Godinama sam si kao umirovljenik postavljao pitanje zašto kod nas postoje tolike razlike u mirovinama među generacijama umirovljenika i zašto si je politička elita izgradila ovako povlaštene uvjete? Pa sam za previsoke saborske mirovine pronašao i taj razlog. U jednom dnevniku pokojni predsjednik Tuđman pojasnio je i to. Citiram: "Ovakve visoke mirovine su nagrada za sve one koji u komunizmu nisu mogli do radnog mjesta.", završen citat. Ako je tome i bilo tako onda već niz godina u ovim klupama nema takvih građana. Hrvatska stranka umirovljenika je uz podršku umirovljeničkih udruga godinama predlagala načelo jednakosti i pravičnosti i umirovljenje svih prema jednom jedinstvenom zakonu gdje će jedini elementi za izračun pravedne mirovine biti plaća i uplaćeni doprinosi, godine radnog staža i života kao i vrsta mirovine. Sve do danas nije bilo političke volje za takvo rješenje no danas evo imamo priliku da ispravimo jednu od tih nepravdi koja će pogoditi samo ovaj VII. saziv Sabora, ali nažalost ne i umirovljene prije stupanja na snagu ovog zakona. Umirovljenici i umirovljeničke udruge svojim saopćenjima izražavaju ogorčenje kako kažu zbog nemoralnog postupka nekolicine naših kolega tzv. "jednodnevnih umirovljenika" koji su izveli dribling kojeg se ne bi posramio ni nogometni čarobnjak Lionel Messi. Treba priznati da je to u skladu sa zakonom, ali da li je to moralno pošteno i časno u trenutku kad se država nalazi u teškom gospodarskom i ekonomskom stanju ocijenit će građani Hrvatske. Mora se podsjetiti što je mirovina. Mirovina je mjesečna naknada koje pravo osoba stiče temeljem osiguranja i uplatom doprinosa za slučaj starosti, invalidnosti i smrti, a pod uvjetima utvrđenim zakonom. Znači, mirovina je trajno stanje, a ne institut za izigravanje zakona. Iako često slušamo kako prema Ustavu nema retroaktivnog djelovanja zakona pravni stručnjaci spominju jednu odredbu Ustava koja to možda omogućava. Citiram: "Iz posebno opravdanih razloga samo pojedine odredbe zakona mogu imati povratno djelovanje.", završen citat. Gospodarsko i ekonomsko stanje u RH je vjerojatno opravdan razlog da se mogu podrezati mirovine dosadašnja 542 saborska zastupnika kao i ovih 46 potencijalnih koji su krajem protekle godine u pravom stampedu podnijeli zahtjeve za mirovinu prema dosadašnjim propisima. Ovim činom pokazali su da je stvarno Bog prvo sebi napravio bradu, a ti isti zastupnici su prije dvije godine bez grižnje savjesti digli ruku za zamrzavanje mirovina tzv. "običnih umirovljenika". Na kraju HSU podržava ovu izmjenu Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru sa nadom da je to samo prvi korak u rješavanju preostalih nepravdi u mirovinskom sustavu RH, a u skladu s načelima jednakosti i pravičnosti. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo repliku, gospodin Vinković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega pričali ste o nepravdi i o mirovinskom sustavu. Ja moram reći da apsolutno podržavam ovaj zakon no ovo nije nikakav kamenčić u cipeli bio, to je bio jedan kolac u oku. S druge strane imamo mi još balvana u oku koje vjerojatno nikad niti ovaj Sabor neće potegnuti niti Vlada niti će se ikad to moći provesti, a to je revizija pretvorbe i privatizacije i sam kriminal u pretvorbi i privatizaciji iz kojeg je ovo što sad imamo u Hrvatskoj i poteklo. Govorite o načelu pravde i jednakosti, ja ne vidim baš velikog razloga da će ono nastati sve dok se ne riješe i oni menadžerski ugovori u tvrtkama koje su u većinskom vlasništvu države, dok se ne riješe sve one ogromne otpremnine koje dobivaju ti direktori itd., i na kraju krajeva sve dok ovaj zakon ne bude retroaktivan. S druge strane u ponedjeljak, odnosno u petak kad bude izglasan i kad bude u idućem tjednu objavljen u Narodnim novinama ne vidim ja baš da će načelo pravde i jednakosti pobijediti kod onog običnog umirovljenika. Evo npr. kod mog oca koji je pošteno radio 45 godina i koji sada ima mirovinu negdje oko 2000 kuna koja nije dostatna da on i majka prežive mjesec dana. DA nije uštedio nešto novca za starost dok je radio 45 godina u PIK Đakovo koji danas više ne postoji. MI pričamo danas o povlaštenim mirovinama i slažem se treba ih ukinuti ali bolje bi bilo da pričamo kako omogućiti veće mirovine i radnicima i seljacima. Da ne kopaju po kontejnerima za smeće i da ne skupljaju ambalažu i ne voze u razne trgovačke centre kako bi preživjeli od 1. do 1. Hvala lijepo.
Hvala imamo odgovor na repliku gospodin Šemper.
Ja se slažem donekle što je kolega rekao međutim, mi od nečega moramo krenuti ove povlaštene mirovine pogotovo kada su bile do 17 tisuća 700 kuna maksimalno treba pokazati da želimo uvoditi pravdu i pravičnost. Mi umirovljenici dobro znamo kako živimo i nismo megalomani i znamo da je pod broj 1. povećanje naših mirovina, ovih niskih ovih mizernih da je samo rast gospodarstva i novo zapošljavanje i mi u svojim obiteljima imamo našu djecu, naše unuke koje sa tim malim mirovinama uzdržavamo zato što je 150 tisuća mladih ljudi na zavodu za zapošljavanje. Prema tome, ovo je samo nadamo se prvi korak i želja nam je da krenemo dalje da ispravljamo sve ove uočene nepravde posebno kod povlaštenih mirovina hvala lijepa.
Hvala. Dalje za raspravu gospodin zastupnik Željko Rainer.
Poštovani gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Sasvim je izvjesno da se radi o jednom zakonu koji je isključivo demagoški i populistički. Naravno da on nije dokaz nikakve pravičnosti i da nije dokaz nikakvog uspostavljanja pravednih odnosa sa mirovina jer je da je tome slučaj evo sada je bilo rečeno vrlo jasno, ona bi se niske mirovine ljudi koji se s pravom svako toliko spominju da teško žive, sa vrlo niskim mirovinama povećale a one se zahvaljujući ovom Zakonu i to treba jasno reći Hrvatskom narodu i umirovljenicima niti za jednu lipu neće radi primjene ovog Zakona povećati. Dakle, dvojbeno je da se radi o jednom populističkom potezu. Isto tako vrlo je jasno rečeno podaci su to rekli da primjena ovog zakona neće značiti nikakvu značajnu uštedu da tako kažemo za državu niti dobitak za državu pogotovo kada se usporedi sa nekim drugim izdacima za neke druge skupine umirovljenika o kojima je kolega Burić govorio. Ako se pak kaže kako što je predlagač rekao da se želi počistiti pred vlastitim pragom, onda bi da je to točno vjerojatno se prvo predložilo smanjenje mirovina za ministre, odnosno članove Vlade pa naravno predsjednika kao što se govorilo. Međutim, to se nije učinilo kao prvi potez pa je zanimljivo kakvo je to čišćenje ispred vlastitih vrata. Međutim, meni se čini da je priličan dokaz da se radi o demagogiji kada se govori da će se time nešto uštediti i time nešto smanjiti troškovi itd., kada smo imali prilike pročitati u novinama prije dan dva, da je donesena odluka vlade da se osim premijera, potpredsjednika Vlade i ministara sada sa skupom biznis klasom se moći voziti i zamjenici ministara, predstojnik ureda premijera, glavni tajnik Vlade, predstojnici državnih ureda, dakle, strašno se šire privilegije upravo onih koji su na vrhu, članova Vlade itd. Svi oni su dobili pravo na službeni automobil i osobnog vozača 24 sata dnevno a isto tako neograničeno korištenje mobitela, korištenje biznis kartice, dakle ukidaju se ograničenja u reprezentaciji koju je bila uvela prethodna Vlada gospođe Jadranke Kosor ali se silno šire neke druge privilegije. Dakle, neograničeno korištenje mobitela i biznis kartica, sada nije samo za premijera, ministre i zamjenike ministra nego je to sada i za pomoćnike ministra, glasnogovornika Vlade, predstojnika Ureda premijera, čak i zamjenika predstojnika Ureda premijera, pa onda i glavnom tajnika Vlade pa čak i zamjenika njegovog, pa predstojnici državnih ureda, ravnatelj porezne uprave, ravnatelj carinske uprave, glavni ravnatelj policije, glavni državni inspektor, glavni državni rizničar, ravnatelji svih državnih upravnih organizacija, svi oni koji su politički imenovani od vladajuće koalicije sada imaju sve te privilegije. Ja moram reći samo nešto, svojedobno većina vas zna da sam 90-tih godina bio zamjenik ministra, pa onda ministar kao zamjenik ministra sam sam vozio stari Fiat Uno a o nekakvim biznis karticama i biznis klasi nisam mogao niti sanjati, a onda niti kao ministar biznis karticu nisam imao a sada vidimo da i niže rangirani oni koji su blizu vlasti će imati te privilegije. Prema tome, isto tako kada se govori o onima koji teško zarađuju svoju plaću i mirovinu kao što je rekao ministar rada i mirovina, oni, ja vas uvjeravam niti imaju biznis kartice niti osobnog vozača, ni besplatni neograničeni mobitel, pa sasvim time postaje vrlo jasno o čemu se ovo radi. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin ministar se javio za riječ. Izvolite.
Poštovani zastupnice i zastupnici meni je žao očito da HDZ ne želi govoriti o Zakonu i podržati zakon nego ovo koristi za jednu političku tribinu o općim govorim političkim stvarima, ali kada govorimo o Uredbi za uvjetima za korištenje, ne o privilegijama nego uvjetima za korištenje službenih automobila, mobitela itd., ova Vlada je smanjila broj dužnosnika koji imaju pravo na to, smanjila je broj državnih tajnika, kao što znate broj državnih tajnika je bio puno veći nego što je po uredbi Vlade sadašnji broj pomoćnika. S druge strane prijašnja Vlada neke od ovih koji su pobrojani u ovoj uredbi nije spominjala, bilo je moguće da ti dužnosnici troše sredstva bez da ih se kontrolira. Kada govorimo o karticama, onda kartice su samo slučajevima kada se ide na službena putovanja, a kartice se mogu vrlo lako kontrolirati jer imate izlist kartice, a ne da nam se desi da pilot aviona Vlade kada toči gorivo negdje u stranoj zemlji sa sobom mora nositi kufer eura ili neke druge valute. Dakle, transparentnost je nešto što je važno i mi inzistiramo na transparentnosti i zato je ovo javni podatak, zato je ova uredba objavljena ne o privilegijama nego o uvjetima korištenja i zna se tko na što ima pravo. Žao mi je što se ovdje pokušavaju neke stvari ispolitizirati ali evo moram odgovoriti na ovo pitanje oko teškog stanja umirovljenika. Mi smo o tome u više navrata govorili i rekli smo da su umirovljenici i mirovine zadnja crta obrane i da mirovine i prava koja imaju naša umirovljenici nećemo dirati. Vlada na čijem je čelu bio HDZ u prošlom mandatu je zamrzla članak 81. dakle usklađivanje mirovina sa porastom troškova života i plaća i nije povećala mirovine našim umirovljenicima. Dakle, malo mi je čudna ta briga za naše umirovljenika a u isto vrijeme je zamrznut članak 81. Mi smo već više puta rekli i to ostvarujemo da mi taj članak primjenjujemo od 1.1. ove godine, dakle ići će usklađenje mirovina i naši umirovljenici će po toj formuli dobiti povišenje mirovine u mjesecu ožujku sa zaostacima za prva dva mjeseca i sa mirovinama u 9. mjesecu. Dakle malo mi je čudna briga za umirovljenike, a u isto vrijeme su se umirovljenička prava suspendirala u prošloj Vladi. Dakle, što se tiče same brzine zakona, zakon je vrlo jednostavan, zakon stavlja sve saborske zastupnike u isti koš kao i svi oni koji rade, teško zarađuju plaću i mislim da je ne govorim o brzini nego jednostavno o pravičnosti i pravednosti da sve svedemo u istu razinu, a to znači da saborski zastupnici odlaze u mirovinu kao i svi oni koji u ovom trenutku zarađuju svoj kruh radeći za strojevima ili negdje drugdje. Što se tiče drugih dužnosnika, drugi dužnosnici su isto tako podložni promjenama u skladu sa ovim zakonom. Ono što smo i rekli da će Vlada uputiti u saborsku proceduru Zakon o izmjenama Zakona o pravima i obvezama državnih dužnosnika, dakle o onim dužnosnicima koji nisu obuhvaćeni ovim zakonom. Ali primarno je bilo ono što smo i naglasili da ispunimo obećanje, i ova Vlada će ispunjavati predizborna obećanja, ovo je jedno od onih koje smo rekli. I drugo je da prvo sredimo stvar ispred svog kućnog praga da bi imali legitimitet da onda sređujemo i druge stvari na ovom području znači o onom dijelu u kojem se govori o pravima i dužnostima državnih dužnosnika. Vrlo brzo u Sabor će stići i taj prijedlog zakona koji neće govoriti samo o mirovinama, nego će govoriti i o onom dijelu koji govori kada se i na koji način nakon završetka dužnosti netko može vratiti na svoje radno mjesto od kuda je došao u Sabor ili u Vladu ili neku drugu dužnost.
Hvala. Imamo ispravak netočnog navoda zastupnica Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ispravljam netočan navod gospodina ministra o tome da HDZ ne želi raspravljati o ovom zakonu odnosno da ga ne želi podržati. To gospodine ministre nije točno. Zastupnici HDZ-a itekako raspravljaju o ovom zakonu i kao što dobro znate podržavaju suštinu prijedloga. Mi smo međutim kod uvrštavanja u dnevni red jasno istaknuli da zakon ide u redovnu proceduru da tražimo da se državni dužnosnici, a dužnosnik je i predsjednik RH, izjednače u ovom sustavu. I o tome govorimo i imamo pravo govoriti. A svakako imamo pravo govoriti o svojim političkim stajalištima, o vašim pak političkim stajalištima o tome da ovim zakonom ništa u smislu ušteda nećete postići, ali ste s druge strani otvorili ogroman prostor za jačanje privilegija članova izvršne odnosno predstavnika izvršne vlasti. Od kartica, korištenja kartica, broja osoba koje mogu koristiti kartice za reprezentaciju, putovanja itd. Ne radi se samo o proširenju kao što je rekao akademik Reiner, korištenja, zrakoplovnih karata za business klasu nego sa First Class-u. Dakle, o tome se radi. Broj ljudi koji će to moći i koji to sada mogu koristiti u vašoj Vladi je veći i dakako da je trošak veći. I o tome dakako zastupnici HDZ-a imaju pravo govoriti.
Vrijeme. Hvala. Ispravak netočnog navoda zastupnica Lovrin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo ispravljam netočan navod ministra koji je rekao da je državnih tajnika bilo manje nego sadašnjih pomoćnika. Brojke su neumoljive to je netočno i ponavljaju se neistine koje su bile iznošene i prigodom izmjene Zakona o Vladi i Zakona o sustavu državne uprave. Dakle, do sada je bilo 60 tajnika, državnih tajnika i 16 ministara i to su bili jedini državni dužnosnici. Sada ima po novom zakonu 20 ministara plus 20 zamjenika ministara, plus 80 pomoćnika ministara. To je uglavnom ukupno 120 dužnosnika sa koeficijentima koji su povećani u odnosu na koeficijente dosadašnjih državnih tajnika. Dakle svi pomoćnici su dignuti na rang koeficijenta dosadašnjeg državnog tajnika, a zamjenici ministra su podignuti na viši rang. I to je prava istina. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda zastupnik Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre vi ste izrekli da HDZ ne želi govoriti o zakonu nego skreće pozornost i govori o drugim manje bitnim stvarima. To nije točno. To je netočan vaš navod. HDZ želi i govori o ovom prijedlogu zakona, ali želi da se taj zakon i proširi. HDZ u ovoj raspravi htio sam nešto i čuti o dignitetu hrvatskog zastupnika u uvjetima u kojima radi, a želimo govoriti i o uvjetima u kojima rade ministri i ostali državni dužnosnici. Pa ja lijepo predlažem neka idu na posao automobilom, neka plate parking i neka nemaju vozača 24 sata na raspolaganju, a također da im se ograniči uporaba mobitela jer ste umreženi kao članovi Vlade pretpostavljam i normalno korištenje kartica. I tu ćemo uštediti. Hvala lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava zastupnik Blažeković. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Drago mi je da vas po prvi puta vidim na ovom mjestu. Gospodine ministre, kolegice i kolege. O današnjoj temi i o današnjoj izmjeni Zakona o pravima dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru govorio je u ime kluba HNS, predsjednik Kluba HNS-a i sa tom se raspravom jasno svi slažemo. A meni se čini da je dobra prilika osvrnuti se na osim ustavno-pravnu poziciju zastupnica i zastupnika i na politički i opće društveni značaj njihovog rada te na opću percepciju o političarima u Hrvatskoj. Zadaća politike i političara u konačnosti je samo jedna, učiniti građanima odnosno građankama život sigurnijim, jednostavnijim i sretnijim. Svaki čovjek se rađa sa garantiranim slobodama koje mu nitko ne smije oduzeti: pravo na život, pravo na slobodu, pravo na sigurnost i pravo na sreću, a država je zato tu da svakom pojedincu, odnosno pojedinki ta prava i osigura. Višestranačje je demokratski poredak što utemeljuju predstavničku demokraciju, stavljaju političke stranke i političare u poziciju stvarnih činitelja politike nasuprot medijima i zainteresiranoj javnosti koji kritički promatraju i reagiraju na poteze i odluke političara. To bi tako pojednostavljeno trebalo biti po suvremenoj političkoj teoriji. Treba svakako istaknuti da je svako doba drugačije i da se kontekst politike i društva mijenja, a kod nas se mijenja nešto brže nego u većini europskih zemalja. Npr. danas su okolnosti i teme kojima se politika u Hrvatskoj bavi i treba baviti znatno drugačiji nego 1. srpnja 2011. kad su zaključeni pregovori s Europskom unijom i nešto drugačije nego su bili prije referenduma 22. siječnja ove godine. Naime, okolnosti su različite ali je svrha i dalje i uvijek ostaje ista. Političari, političarke su tu da građanima život učine sigurnijim, jednostavnijim, sretnijim. Ključ sreće građanske slobode te kroz njih realizaciju osobnih želja, ambicija, talenata svakog građanina odnosno građanke, a građani i građanke s punim pravom manje ili više nezainteresirano prate rad političara i daju im ili ne povjerenje na izborima. Dobro bi bilo da su zainteresiraniji i više uključeni i tijekom, između ciklusa izbora, ali to je jedna druga tema. Želio bih iskoristiti ovu temu i progovoriti u samo nekoliko naglasaka o dignitetu ili neimanju digniteta nas političara, a dignitet i vjerodostojnost politike i političara jest hrvatski problem i o tome ne treba previše lamentirati. Sve je počelo još početkom '90.-tih. Nakon početnog entuzijazma i ogromnih očekivanja hrvatskih građanki i građana, a nakon početka višestranačja i referendumom legitimiranom stvaranju vlastite države počeo je do danas nezaustavljivi proces razaranja ugleda političara, pa time i politike. Iako brzo zaboravljeno, kad malo se prisjetimo sjetit ćemo se općenarodnog romantizma tog doma te ogromne količine nacionalnog ponosa i euforije nastale u nadi da sa svojom državom dobivamo automatski i bolji život. Različite okolnosti i realitet života su nas demantirali. Romantizam hrvatskih građana nije splasnuo s početkom rata, a u nekim slojevima građanstva zadržao se još jako dugo nakon rata pa čak i danas u nekim specifičnim okolnostima. Javno i očito urušavanje vjerodostojnosti i ugleda političara i politike počelo je na samim počecima toliko željene hrvatske državnosti za vrijeme rata kad se političkom odlukom krenulo u pretvorbu i privatizaciju. Političkim odlukama načina privatizacije uništavali su se proizvodni pogoni, uništavale su se cijele industrije, nestajala su radna mjesta. Omogućivši nekažnjenu i nepravednu pljačku pretvorbi te lupeške postupke u privatizaciji politika i političari otvorili su Pandorinu kutiju negativnih pojava u društvu. Krenulo se padati u bezdan nepotizma, kriminala, korupcije. Uspijevali su sretni i spretni, a ne pametniji, obrazovaniji i vrjedniji. Društvene vrijednosti su jedna za drugom gubile svoj smisao. Građani i građanke su postajali sve ovisniji, sve nesretniji i sve neslobodniji. Političari su s pravom postali najomraženiji ljudi u državi i ljudi kojima građani najmanje vjeruju. Profesija koja po svojoj naravi radi za opće dobro svela se na baruštinu kojoj se pristojan čovjek ne želi ni približiti kako se ne bi njom okužio. Mislim ja sam, da završne ili možda nezavršne ili ključni vrhunac i najviša točka degradacije ili svojevrsni vrh dekadencije takvih politika jest prvo optužba pa bijeg i na koncu hapšenje bivšeg premijera. Takva loša za društvo i razvoj društva pobuna politika to mi se čini ipak doživljava svoju katarzu. Od tog momenta otkrivanje i svih znanih nam lopovskih, korupcijskih i nepotističkih afera te uz početak provođenja istraga i procesuiranja značajnih političara i uz politiku vezanih gospodarstvenika politika se pod pritiskom javnosti i zbog naprosto neizdrživosti takve nemoguće i neprirodne pozicije pokušava nekako trgnuti od čvrstog zagrljaja svega negativnog u društvu. Građani su svoju jasnu želju za promjenama takve politike izrazili na nedavnim izborima. Stoga je obveza današnjih političara, posebno onih izabranih u Hrvatski sabor i onih izabranih u izvršnu vlast da ne samo svojim primjerom, već da u svakom trenutku krenu u javnu borbu za povećanje povjerenja i vjerodostojnosti u političare i politiku. Današnja promjena Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, odnosno ukidanje tzv. povlaštenih mirovna moglo bi biti pucanj startnog pištolja za maraton povratka povjerenja hrvatskih građana u svoje političare. Hvala.
Hvala. Gospodin ministar se javio za riječ. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Samo da razjasnimo neke stvari oko broja dužnosnika u ovoj Vladi i broja dužnosnika koji su bili prije. Imali smo nebrojeni broj, u prijašnjoj vlasti smo imali nebrojeni broj ravnatelja uprava koji su došli po natječaju, a de facto su došli po političkoj volji i to znamo da je to tako. S druge strane smo imali, oni nisu dužnosnici ali su bili dužnosnici, prema tome možemo to staviti u jedan ili drugi kontekst ali to je. S druge strane imali smo nebrojeni broj agencija, koliko ja znam negdje 84 različite agencije smo imali u upravi i uprava nije zbog toga bila niti bolja niti učinkovitija nego što je bila do sada. Ono što je intencija ove Vlade sa imenovanjima zamjenika i pomoćnika ministara je da kada završi mandat Vlade da onda ti ministri i pomoćnici ministara odlaze zajedno sa ministrom. Dakle ne ostaju u sustavu javne uprave što se događalo u proteklih 15-tak godina i zato oni jedanput koji su došli uvijek su tamo i ostali, a mi želimo da dođemo na demokratski princip koji je u svim zemljama u Europi, da sa ministrom dolazi njegova ekipa i da sa ministrom ta ekipa i odlazi. Prema tome, ne povećava se trošak niti se cijena rada, cijena javne uprave se ne povećava. Kad govorimo … [[Ne razumije se.]] se spominje o drugim dužnosnicima, napominjem da je ovo zakon o saborskim zastupnicima gdje nisu obuhvaćeni drugi dužnosnici. I opet ponavljam da je u proceduri i bit će u proceduri Zakon o izmjenama prava i obveza drugih dužnosnika koji nisu obuhvaćeni ovim Zakonom. Prema tome, danas mi govorimo o ovom Zakonu i želimo da se stvari počiste ispred svog praga, pa da onda možemo govoriti o drugima. Jer je lakše govoriti o drugima onda kada to isto pravilo primijeniš na sebi. I kad govorimo o privilegijama, nazovimo privilegijama dužnosnika u Vladi onda bi mi to bio čisti stav HDZ-a kada bi o tome govorili gospoda ministri koji su to isto imali i u prijašnjoj Vladi. Prema tome, to ne shvaćam ozbiljno, nego kao još jedan pokušaj skretanja rasprave u drugom pravcu.
Hvala. Ispravak netočnog navoda zastupnica Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa bilo bi lijepo kada bi ministar za saborskom govornicom zaista govorio egzaktno brojevima, iznosima troška, a ne rečenicama otprilike, dakle šta ispravljam. Ispravljam navod: "Ne povećava se trošak u javnoj upravi" nije točno. Osim toga, ispravljam ovaj navod. Ovi nisu dužnosnici, ali su bili dužnosnici. Ja zaista u zakonodavnoj kategoriji ovaj izričaj ne poznajem. Imali smo zakon koji je navodio tko je dužnosnik državni tajnici i ministri brojem 76. Sada imamo zakon vaš novi koji navodi tko su dužnosnici. Brojem 22. Dužnosnika u Vladi, 20 zamjenika ministara i 80 pomoćnika ministara sa povećanim koeficijentom u odnosu na prethodni zakon, zakon Vlade Hrvatske demokratske zajednice. Dakle, to je neistina da nije povećan trošak. Trošak je povećan itekako. Možemo ga izračunati u lipu po koeficijentima koje ste vi izglasali i donijeli.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, ispravljam ili nastavljam se na ispravak netočnog navoda koji je upozorila kolegica Lovrin. Ravnatelji upravnih organizacija u sastavu ministarstava bili su službenici, a ne državni dužnosnici. To je ono na što cijelo vrijeme upozoravamo da ste dodatno politizirali državnu upravu. Oni su bili u sustavu državnih službenika. Sada su ukinuta ta radna mjesta i dodatnim brojem pomoćnika vi ste na neki način, ne na neki način, nego sigurno brisanjem i natječaja njihova radna mjesta ukinuli, a pomoćnička mjesta proglasili dužnostima. I ne samo da su to po vašim izmjenama zakona dužnosnici. Dužnosnici sada postaju i glavni ravnatelj policije, ravnatelj porezne uprave i ravnatelj carinske uprave koji su do sada bili službenici, pa se to treba još pridodat broju o kojem je gospođa Lovrin govorila.
Hvala. Ispravak, zastupnica gospođa Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo, htjela sam se pridružiti svojim kolegama svakako ispravljajući netočne navode gospodina ministra. Definitivno jest i to su činjenice da je broj dužnosnika onih koji imaju pravo na dodatno korištenje kartica, na dodatno korištenje privilegija povećan u ovoj Vladi. To je činjenica. To će se sasvim sigurno vidjeti i u državnom proračunu, ali ćemo tražiti dakako i ispise na kraju godine kartica koju svi ti dužnosnici danas mogu koristiti neograničeno. I drugo, činjenica jest da su kao što je kolega Mlakar rekao ravnatelji su bili službenici i mi smo taj sustav unaprijedili upravo tijekom pregovora za ulazak Hrvatske u Europsku uniju gdje se tražila dodatna depolitizacija državne uprave, a ovaj sustav danas je taj cijeli proces vratio unatrag i čekat ćemo kakve će reakcije biti iz Europske komisije upravo na tragu svih promjena koje smo proveli [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] I gospodine ministre, napokon mislim da mi koji smo bili članovi i članice Vlade imamo pravo govoriti o činjenicama [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] na tragu kojih smo mi radili i doveli taj mandat do kraja.
Hvala. Sljedeći za raspravu zastupnik gospodin Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ovdje u Parlamentu me uvijek zapravo zapanjila lakoća s kojom se diskutira i odlučuje o sudbinama desetka tisuća ljudi. Diskusija bude mirna, gotovo koncilijarna, lijepo se sve to dogovori i srazmjerno, jednostavno uz par disonantnih glasova se zaključuje da se recimo mirovine zamrznu, pa budu zamrznute godinu dana. I o tom nema velike rasprave. Vjerojatno imamo razloga. Kad ovakav predmet dođe na diskusiju, ovakav zakon dođe na diskusiju onda diskusija prestaje biti mirna, postaje užarena, postaje vehementna i time samo pokazujemo koliko je zapravo potrebno u ovo društvo uvesti pravednosti i uvesti novog načina razmišljanja. Ovaj Zakon je politički dobar. Dobar je prije iznad svega zato što daje poruku optimizma, daje poruku eto počet ćemo s pravednosti, počet ćemo naravno od nas samih. Kratko. Dobar je politički i iz pragmatičkih razloga. Ova Vlada će očito morati povući poteze koji se neće nikome u državi sviđati ili vrlo velikoj većini se neće sviđati i dobro je onda krenuti sa ovakvim zakonom da bi se to na neki način amortiziralo, da bi se dobio neki socijalni odbojnik. Ekonomski je Zakon naravno beznačajan u kontekstu novaca koji se vrte u Mirovinskom fondu 39 milijardi i ovih 20, 30 a možda ni toliko milijuna nisu značajni, jer ti ljudi koji bi dobili privilegiranu mirovinu koju neće dobiti ipak imaju pravo na nekakvu mirovinu. Oni su nešto radili u svom životnom vijeku većina državnih dužnosnika. Prema tome, ostvarili bi nekakvu mirovinu, ako ne ovakvu kakvu bi dobili prema Zakonu kojeg ukidamo. Ovaj Zakon je politički korektan jer potiče načelo društvene pravednosti. Svrstava saborske zastupnike i druge državne dužnosnike koje navodi u kategoriju građana. Dakle, ne više u neku kategoriju izvan toga. Međutim, ono što birači i građani očekuju od ove vlasti jeste uspostaviti ukupnu društvenu pravednost. Dakle, ovo je početak, ovo je prvi korak. Ako iza toga nema sljedećeg koraka da se svim državnim dužnosnicima ukida to pravo, da se sve privilegirane mirovine razmotre i ukinu privilegije. Jer gledajte sama riječ privilegija jasno govori o tome da nema zasluženih privilegija, ima zasluga, ali nema zasluženih privilegija. Nitko nije po zaslugama privilegiran. Privilegija je nešto što se dobije arbitrarnom odlukom nekakve vlasti ili organa u ovom slučaju Hrvatskog sabora. U tom bi uloga države trebala biti značajna. Naime, postoji još 13 kategorija ovih tzv. "privilegiranih" mirovina koje nisu posljedica uplata u Mirovinski fond. I sad neki se tu osvrću na druge dužnosnike, neki se osvrću na borce narodnog oslobodilačkog rata, ali onim osjetljivim kategorijama nije nitko baš spreman govoriti. O kategorijama branitelja, o kategorijama rudara i tome slično. Činjenica da će zasluge i potrebe tih ljudi postojati i ubuduće kao što postoje i danas. Međutim isto je tako činjenica da se te zasluge i potrebe ne mogu alimentirati na račun onih koji 40 ili 45 godina kao što smo čuli uplaćuju u Mirovinski fond. Ako država ima potrebu da nekoga nagradi zato što je nešto napravio tipa akademika ili zato što se ne svojom krivnjom našao u takvoj situaciji tipa labinskih rudara onda treba posegnuti u opći državni proračun pa kupit 10 automobila manje, sagraditi kilometar cesta manje i tim ljudima omogućiti da dostojanstveno žive. A ne to alimentirati iz sredstva onih koji uplaćuju. Argumenat će vjerojatno biti država ionako iz proračuna u Mirovinski fond ulaže od tih 39 milijuna nekakvih 18, 19 milijuna otprilike i taj argument je sasvim u redu. Međutim, … [[Upadica se ne razumije.]] Milijardi naravno, ne milijuna. Hvala. Međutim, od 70-ih godina u ovoj smo se zemlji zalagali za čiste račune. Ne bi li čisti računi bili da se sve privilegije izvuku iz Mirovinskog fonda i alimentiraju direktno iz državnog proračuna. Onda ćemo tek tom novom pravednom računicom vidjeti koliko hrvatski radnici mogu ili ne mogu izdržavati hrvatske umirovljenike i koliko taj odnos može preživjeti ili ne može preživjeti. Danas je to jedna zbrkana situacija u kojoj praktično ništa nije jasno. Zalažem se i zalagat ću se da se sve privilegije kojih će biti i ubuduće naravno ovakvih i onakvih, ali da se izvuku iz sustava mirovinskog osiguranja jer tu im mjesto nije. Hvala.
Hvala. Sljedeći zastupnik gospodin Tomislav Ivić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine dopredsjedniče Sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Osobno nemam ništa protiv toga da se ukinu povlaštene saborske mirovine, ali držim potpuno opravdanim stav HDZ-a da nema nijedan jedini razlog da se ovaj zakon donosi po hitnom postupku, da je apsolutno opravdano da ako se govori o ukidanju privilegija da onda u to budu uključeni svi državni dužnosnici, a ne kao što je sada da su neki izostavljeni. I Vlada HDZ-a gospođe Kosor u prošlom mandatu svjesna upravo teške ekonomske i socijalne situacije je pooštrila uvjete za ostvarenje saborskih mirovina, za 20% su smanjenje saborske mirovine, zatim sabornici po reduciranim mogućnostima mogu koristiti javni prijevoz. Odavno nemamo više mogućnost kada dolazimo na posao parkinga i slične stvari. Dakle vodilo se i ranije itekako računa o pravima saborskih zastupnika i državnih dužnosnika. Ali ono što me najviše smeta što u biti raspravljajući o ovom zakonu mi ne raspravljamo o onim ključnim problemima kada je u pitanju mirovinski sustav jer ovo ukidanje povlaštene mirovine apsolutno neće imati nikakvog odraza na stabilizaciju mirovinskog sustava niti će ostvariti uštede pa da će se u budućnosti kad je u pitanju mirovinski sustav lakše disati. Činjenica je da je u Hrvatskoj trenutno oko milijun i 200 tisuća umirovljenika, činjenica je i to da je svega 15% hrvatskih umirovljenika odradilo puni radni staž od 40 godina i činjenica je da je dakle 85% umirovljenika u Hrvatskoj u privilegiranim mirovinama. Jer nisu odradili puni radni vijek, nisu 40 godina uplaćivali u mirovinske fondove i na taj način s pravom možemo reći da su u povlaštenim mirovinama. Ilustracije radi u jednoj Njemačkoj taj odnos je bitno drugačiji – 75% umirovljenika u Njemačkoj su odradili puni radni vijek i uplaćivali 40 godina u mirovinske fondove i koriste mirovine. Činjenica je i to da se iz proračuna da bi se osigurala ukupna masa sredstava za isplatu milijun i 200 tisuća mirovina za hrvatske umirovljenike se izdvaja negdje oko 15 milijardi kuna. To su gospodine ministre problemi za koje smo očekivali da ćete pred ovim Hrvatskim saborom reći na koji način mislite održati mirovinski sustav, kako ga poboljšati, unaprijediti, a ne, i slažem se sa kolegama, prodavati ovdje jeftinu demagogiju i populizam. Jer koliko je ušteda ukidanjem ovog zakona? Koliko će se to reflektirati na mirovinski fond? Koliko će se to reflektirati na državni proračun? To nismo čuli. Isto kao što ste nabrojali tu par zemalja, a rekli ste da ih je 16. A što je sa ostalih 11? Dakle u ostalih 11 europskih zemalja postoje različiti oblici povlaštenog odlaska u mirovinu. Zašto Hrvatska mora biti u ovoj ili onoj skupini? Nismo čuli to obrazloženje gospodine ministre. I stoga držim da, iako načelno se slažem, načelno se slažem da treba ukinuti povlaštene saborske mirovine i klub HDZ-a nije protiv ali nismo čuli prava obrazloženja zašto se to čini, pogotovo nismo čuli obrazloženja potkrepljena jasnim brojkama a nismo čuli ni vaše mišljenje i stavove Vlade o ključnim problemima kada je u pitanju mirovinski sustav. Hvala lijepo.
Hvala. Imam repliku gospodin zastupnik Vukšić. Izvolite.
Ja se ne bih složio, kolega Ivić je postavio pitanje zašto Hrvatska ne slijedi onih 11 zemalja ili ne znam koliko koje imaju neke od privilegija, zbog toga što je Hrvatska u nezavidnom financijskom položaju, zato što Hrvatska jedna od rijetkih zemalja koja se jedva ili se ne izvlači još iz recesije. Zatim, rekli ste kolega Iviću ne po hitnom postupku, ovaj Zakon, ja jesam po hitnom postupku ali se slažem s vama, svi državni dužnosnici po hitnom postupku, ne ostaviti dužnike prvog reda, drugog reda i razgovarati samo o jednom segmentu. A kada ste govorili o povlaštenim da su i ostali koji nisu ispunili puni radni staž na neki način povlašteni jer oni dobivaju mirovine po uplaćenom što su uplatili u mirovinski fond. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor gospodin Ivić izvolite.
Kolega vi jako dobro znate da ekonomska kriza, recesija, financijski problemi nisu specifikum Hrvatske, nego da sve zemlje svijeta uključujući naravno i Europsku uniju imaju istovjetne probleme kao Hrvatska. Dakle, taj argument ako govorite o tome apsolutno ne stoji. Činjenica da ono što sam rekao da 85% Hrvatskih umirovljenika nije odradilo puni radni staž govori u prilog onome što sam i tvrdio da su u povlaštenoj mirovini. Hvala lijepo.
Hvala. sljedeći za raspravu zastupnik Baranović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovani kolegice i kolege. Jutros je u raspravi o ovom političkom potezu, prijedlogu izmjene i dopune Zakona o povlaštenim mirovinama rečeno mnogo toga, ja neću govoriti naravno o poskupljenjima goriva koji su posljedica nekih stvari koje su daleko od granica Hrvatske, neću govoriti ni o potrebi i opravdanosti povećanja stope PDV-a koje je direktna posljedica kvalitete vladanja u minulim godinama na ovim prostorima. Ali ću se osvrnuti na potrebu ovoga poteza koji ima utemeljenost vrlo jednostavnim fundamentalnim razlozima. Naime, kada izađemo izvan ove zgrade i prošetamo ulicama grada Zagreba i drugih Hrvatskih gradova onda srećemo ljude koji su pogođeni vrlo direktno konzekvencama općeg stanja u Hrvatskom društvu, srećemo mlade ljude koji su izgubili realnu mogućnost da se obrazuju, srećemo umirovljenike čije mirovine nisu dostatne za život dostojan čovjeka i za ostvarenje svih onih prava koje im jamči Hrvatski Ustav, srećemo radnike koji ne primaju plaću i u takvom okruženju stvar je ne samo političke nego ljudske pristojnosti, da iskažemo jedan znak solidarnosti s tim ljudima i da pokažemo da smo ljudi koji su dostojni njihovog povjerenja, da pokažemo da smo saziv koji se može nositi sa turbulencijama vremena u kojem živimo. Isto tako opće je poznato da sustavi zemlje koje su u krizi, iz krize ne izlaze lako. Izlazak iz krize ne traži samo kvalitetne odluke, dobro vodstvo, on traži dvije temeljne pretpostavke ljudi koji su obuhvaćeni krizom odnosno traži povjerenje, traži nadu. Nadu da se stvari mogu promijeniti i povjerenje u ljude od kojih očekujete da provedu odluke i da vas vode ka tom putu izlaska iz krize. Ova mjera neće donijeti kao što su prethodni izlagači konstatirali neke ogromne financijske uštede u odnosu na naše ukupne financijske probleme kao društva ali je možda početak povratka povjerenja u politiku upravo povjerenja, možda početak povratka digniteta Saborskih zastupnika koji se budemo pošteni kao i opći dignitet hrvatskih političara izgubio negdje u ovim godinama Hrvatske demokracije, zbog razno raznih stvari kojima su autori neki kolegice i kolege koji danas sjede zajedno s nama u ovom Saboru. Vrijeme je da vratimo pozitivnu percepciju Hrvatskim građanima u Hrvatske političare i u ljude koji ih vode. Iskazana je bojaznost, odnosno strah od toga što će se događati s mladim kolegama koji danas sjede tu u Sabornici a možda za 4 godine neće sjediti, obzirom na moje godine ne spadam ni u najmlađe ni u najstarije, sigurno ću biti jedan od onih koji jednom kada okončaju svoju karijeru koliko ona bude kratka, morati će potražiti novo zaposlenje i novi izvor egzistencije. Nije vrijeme za ljude koji se boje života, oni koji se boje života i izazova koji je pred njima, koji nisu dovoljno samouvjereni i koji nemaju povjerenja u sebe, kojima je potrebno da im se osigura saborska mirovina, nije danas vrijeme za njih, vrijeme je za ljude koji imaju hrabrosti i koji žele stvoriti pretpostavke da hrvatskim građanima mogu sutra ujutro u tramvaju pogledati u oči onim umirovljenicama koje odlaze na plac, s iznimno niskom mirovinom i sa standardom kakvog je priuštila ga Hrvatska politika, budimo pošteni pa to priznajmo svi. Iz tog razloga pozivam sve kolegice i kolege da kao znak principijelnosti i spremnosti da podmetnemo leđa zajedno sa Hrvatskim građanima pod teret ove krize da podržimo ovaj Zakon. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak gospodin Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega, ispravio bih netočan navod kojim ste rekli da ćemo ovom mjerom vratiti dignitet saborskim zastupnicima. MI ovdje ne ovisimo o radnim knjižicama u Hrvatskom saboru nego ovisimo o volji Hrvatskih građana, nas su izabrali birači. Mi smo dakle zaposleni od strane birača i tko će od nas poslije ovog saziva Sabora ovisiti o našim sposobnostima i o našem doprinosu građanima i biračima koji su nas izabrali, naša radna knjižica nije zavod za zapošljavanje nego naši birači koji su nas izabrali na izborima i to je jedina istina a ova mjera je upravo rušenje digniteta svih nas uvaženih kolegica i kolege zastupnici u ovom Visokom domu.
Hvala. Sljedeći zastupnik gospodin Kalmeta. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre. Evo i ja bih imao nekoliko razmišljanja vezano za ovaj zakon. Ali prije svega želim kazati da svi ovdje sjedimo voljom građana i zato što su građani nas izabrali i dali nam svoj glas. I zato držim da moramo dijeliti sudbinu naših građana odnosno hoću reći da apsolutno podržavam izmjene ovog zakona i to da svi idemo po općem Zakonu o mirovinskom osiguranju u mirovinu. Dakle, kod toga nema kod mene dileme i to podržavam. Kod mene nije sporno ni to da je ovo rješavanje predizbornog obećanja. Jasno da politička stranka u predizborima daje obećanja i da ih želi kada dobije povjerenje građana, a što je bilo u ovom slučaju da ih želi riješiti i to obećanje onda i realizira. Dakle, nije ni to po meni sporno sve je to normalno i u okviru demokracije i političke borbe pojedinih stranaka u borbi za povjerenje građana. Što se tiče hitnog postupka, dobro, vi ste se odredili da to bude tako da najprije riješite pitanje zastupnika, a onda da se rješavaju i ostali, da svi oni koji primaju mirovine po posebnim propisima, ja mislim da i slažem se s onima koji su to rekli da je trebalo ipak ići u dva čitanja i da je tim više, jer će ovaj zakon, prve korisnike ovog zakon da tako kažem mogu biti tek za 3,5 godine, dakle ima dovoljno vremena, i mislim da nije trebalo ići u hitni postupak nego da je trebalo obuhvatiti sve one koji ovaj i drugi zakoni tretiraju, a tiču se onih koji primaju povlaštene mirovine. Npr. Ja mislim da rudari Rudnika "Tupljak" ili ne znam radnici vezano za azbest ili članova HAZU-a da oni nisu nikakva politička elita i da oni i dalje moraju primati mirovinu po nekakvim posebnim uvjetima. Isto tako mislim da a to podaci kažu da u Hrvatskoj ima samo 12% umirovljenika koji koriste mirovinu, a da su ispunili oba kriterija, to je 65 godina života i 40 godina radnog staža, ja mislim da tim ljudima kojih je samo 12% također da ih treba nagraditi jer su kažem otišli u mirovinu zadovoljavajući oba kriterija. Ne znam, možda da im mirovina bude u visini posljednje plaće ili već tako nekako. Drugo, jedno pitanje koje se također otvara gospodine ministre, dakle imamo i među samim zastupnicima razlike, neki zastupnici se mogu nakon svog zastupničkog mandata ako to više neće biti, vratiti npr. prof. na fakultetu, neki koji rade u znanstvenim institutima ili liječnicima, pitanje je kirurga … 4 godine operira pitanje da li je i u kakvoj je kondiciji za operirati. Recimo to je jedno pitanje koje mislim da također treba riješiti. I još jedno pitanje. A što je sa budućim EU parlamentarcima? Mi ćemo ja ne znam pretpostavljam da ćemo sljedeće godine birati i zastupnike u EU parlament. Postat ćemo 1.7. punopravna članica EU, svi smo to željeli, svi smo zbog toga sretni, dakle to uopće nije upitno. … i imat ćemo svoje zastupnike u EU parlamentu. Ja ne znam, znam da primaju ti zastupnici da će primati plaću po kriterijima koji su tamo u EU parlamentu. Ne znam kako oni primaju i kakva će biti njihova mirovina, to ne znam, ali ako će oni primati mirovinu po nekakvim posebnim uvjetima, kažem ne znam, ali ako bi ja mislim da bi onda bilo i to uredu da i europarlamentarni zastupnici koji će biti sutra da primaju mirovinu kao i svi ostali zastupnici dakle po općem Zakonu o mirovinama, a ako eventualno imaju nekakav višak da to ide u Mirovinski fond, pa neka onda Mirovinski fond ima više sredstava. Dobro, otvaram pitanje, možda nisam upravu, ne znam, ali ako primaju to bi bio moj prijedlog. Prema tome, gospodine ministre, gospodine potpredsjedniče, rekao sam na početku, ovaj zakon treba podržati jer moramo svi dijeliti sudbinu građana i u tom smislu i ja ću podržati apsolutno ovaj zakon. Ali evo imao sam potrebu kazati nekoliko svojih dilema i prijedloga za koje smatram da bi se možda mogli riješiti, a ako se već neće i neće se riješiti i nisu tema ovog zakona da se o njima onda razmisli i kada budete kada Vlada bude predlagati izmjene nekih drugih zakona koji se tiču svih onih ostalih kategorija koji primaju mirovine po posebnim uvjetima, da se onda i o tome vodi računa. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći zastupnik gospodin Tušak.
Poštovani potpredsjedniče, ministre, kolegice i kolege zastupnici. Izmjenama ovog zakona ispravlja se velika nepravda koja je bila pred građanima RH vezano za privilegiju koji su imali saborski zastupnici, suci Ustavnog suda i glavni državni revizor. Sa određenim privilegijama omraženost politike među građanima je bila u velikom dijelu izražena da je posao politike nešto što nije dobro, nešto što je vrlo podcjenjivački i vjerujem da se izmjenama ovog zakona u tom dijelu će se i pogledi naših građana barem u jednom dijelu promijeniti kada je u pitanju politika. Sve privilegije, a pogotovo neopravdane privilegije koje jesu i koje su bile među hrvatskim građanima ogorčenje koje su oni iskazivali je jasna bila i naša poruka Hrvatskih laburista koje smo poručivali građanima da ćemo maksimalno se založiti da se ta nepravda ispravi u Hrvatskom saboru. Ono što moram reći, a to je danas smo čuli da stav Hrvatskih laburista u tom dijelu da se privilegije treba izuzeti kada su u pitanju povlaštene mirovine za sve dužnosnike. I drago nam je da smo danas čuli da će vrlo brzo doći u Hrvatski sabor i izmjena Zakona o pravima državnih dužnosnika jer Hrvatski laburisti su i uputili prijedlog izmjene tog zakona. I vjerujem poslije donošenja ovog zakona kada će se ukinuti povlaštene mirovine za saborske zastupnike će biti neugodno i predsjedniku države da on bude jedini sa povlaštenom mirovinom, a na kraju krajeva i njegove izjave su bile da on ne želi i neće prihvatiti tu povlaštenu mirovinu. Zato mislim da bi trebalo što je moguće prije i taj dio uskladiti kad su u pitanju povlaštene mirovine. Nadalje što želim reći, ovih dana bilo je puno govora oko kamenčića koji žuljaju. Ja moram reći da i nadalje će kamenčići žuljati i nadalje će biti žuljeva od tih kamenčića jer neovisno o tome što će se ukinuti ove privilegije budućim umirovljenicima vezano u Hrvatskom saboru, ali ostat će jedno ukupno ogorčenje građana na ostvarene povlastice i nesrazmjer kada su u pitanju visine mirovina, kada su u pitanju one male mirovine koji umirovljenici ne mogu preživjeti od početka mjeseca do kraja mjeseca. A sa druge strane imamo saborske zastupnice i zastupnike koji su ostvarili vrlo velike povlaštene mirovine. To će nadalje bosti u oči, to će i nadalje biti kamenčići koji će žuljati, nadalje će žuljati i onih preko 300 tisuća nezaposlenih koji nemaju šanse da dođu do posla, nadalje će žuljati i one sve druge koje ne mogu redovito dobiti plaću ili one koji primaju malu i minimalnu plaću. Ovim izmjenama zakona, jasno neki su danas rekli, neće se ostvariti nikakve uštede. Proračun i sljedećih 4 godine od toga neće ostvariti ništa, ali ispravlja se ona velika nepravda koju sam i prethodno rekao, da bavljenje politikom i privilegije koje su bile, a danas smo već čuli što je na neki način i … [[Ne razumije se.]] da su upravo zastupnici predložili donošenje takvog zakona i da su ga zastupnici i usvojili, zato takva privilegija. Kada govorimo o tome ona definitivno morala se ukinuti, pogotovo u dijelu gospodarske krize i neimaštine u kojoj žive naši građani i radnici. U svakom slučaju izmjena ovog zakona će vratiti na neki način barem djelić volje i na neki način cijeniti više bavljenje politikom. I na kraju moje opredjeljenje i glas bude za izmjenu ovog zakona jer smatram da teret krize prvenstveno moramo podnesti mi ovdje, a onda iza toga ukinuti sve druge povlastice, a sačuvati naše građane koji su u jednom dijelu neimaštine i koji jedva preživljavaju od početka mjeseca do kraja mjeseca. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika, zastupnica Kosor. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, nažalost moram konstatirati da ste povrijedili Poslovnik nakon što je završio svoje izlaganje zastupnik Kalmeta. Naime, povrijedili ste članak 209. stavak 3. koji kaže, citiram: "Ako zastupnik zatraži riječ da bi odgovorio na navod, repliku, predsjedatelj će mu dati riječ čim završi govor onoga koji je navod iznio." Ja sam upravo to učinila u zadnjih sekundama govora izlaganja gospodina zastupnika Kalmete, digla sam pločicu za repliku i vi ste naravno, instruirani od gospođe tajnice, konstatirali da pravo na repliku nemam. Povrijedili ste Poslovnik, tražit ću o tome raspravu na Predsjedništvu Hrvatskoga sabora, a budući da postoje kamere koje pretpostavljam, ne televizijske kamere nego nadzorne kamere u Hrvatskom saboru, u Sabornici, želim da se one pregledaju kako bi se ustanovilo u kojem sam trenutku tu pločicu digla. Neću dopustiti da se zastupnici i zastupnice Hrvatske demokratske zajednice…
Vrijeme.
U ovoj Sabornici diskriminiraju, gospodine potpredsjedniče. Nakon prijetnji i premijera i zastupnika SDP-a nama u Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice gdje nas upućuju kako se trebamo ponašati…
Upozoravam vas na vrijeme.
Da, završit ću. Ovo zaista prelazi svaku mjeru i tražit ću od predsjednika Sabora raspravu o ovome. Hvala vam lijepa.
Hvala. Prvenstveno praksa dosadašnja je da se tijekom rasprave može reagirati na repliku, ispravak… … [[Upadica se ne razumije.]] Dozvolite, kad ja pričam, molim vas tolerancije. Drugo, gospodin Kalmeta je završio sa raspravom, počeo sam davati riječ gospodinu zastupniku Tušaku i u tom trenutku sam primijetio priznajem, primijetio sam repliku. Znači niste pravovremeno reagirali. Ja se slažem sa vašim zahtjevom da se na Predsjedništvu ispita, da kamere snimaju. Naravno da ćemo uvažiti ovo i nemojte, ne funkcioniram po modelu zastrašivanja ili da mi se imputira nešto drugo. Sljedeći za raspravu zastupnik gospodin Deneš Šoja. Izvolite.
Hvala lijepo, potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Htio bih učestvovati u raspravi, reći nekoliko riječi vezano za ovu problematiku jer cijenim da je ova problematika prisutna na određen način, kako to naš narod kaže nekako tinja unazad 5, 10, pa možda i više godina. I ova problematika je prisutna na području cijele Republike Hrvatske, a moram vam reći da u manjim, u ruralnim sredinama gdje ljudi znaju gotovo svatko svakog tada tamo mi se nalazimo malo možda i u delikatnijoj situaciji u odnosu na velike i gradske sredine. Jer u posljednjih 10, 15 ili mjesec dana od pekarnice preko kafića gdje god dođete i u koje god mjesto to je svugdje na određen način top tema, a to je i sasvim razumljivo s obzirom da naši birači imaju određeno pravo i taj birač misli ako je zaokružio svog načelnika ili zastupnika da s punim pravom može ga pozivat na odgovornost ili kritikovati. U isto vrijeme to govorim zbog toga jer u ovom obrazloženju meni malo nešto, neki podaci nedostaju, u isto vrijeme u tim sredinama, to je i vama velikoj većini dobro znano, imate određene ljude koji su zaposleni u firmama, imate menadžere, tamo svatko svakog zna, sa primanjima od 20 pa do 30 i više tisuća mjesečno i to govorim zbog toga što su te firme koje na određen način participiraju rekao bih debelo u državnom proračunu u različitim poticajima. Znači, ne radi se o poduzetnicima koji isključivo sami se snalaze, nego radi se o ima toga i u vjerojatno u brodogradilištu, ima i u agraru itd. prema tome, ne vidim, uvjeren sam da i oni odlaze u mirovinu. U ovom iskazu, obrazloženju nema tih podataka koliko ima tih bivših menadžera u mirovini. To nisu mala primanja ili nisu prijavljena. Jer od milijun i nekoliko stotina umirovljenika nije valjda vrag da su samo zastupnici ti o kojima se evidentiraju ti podaci itd. i iznad tog prosjeka od 8000 i nekoliko stotina, da vidimo koliko je uopće u Hrvatskoj takvih ljudi koji imaju nadam se veće mirovine. Mislim da je to vrlo interesantan podatak. Dobro bi bilo da sa tim raspolažemo. Dvije, tri riječi samo o tim privilegijama, o povlaštenim mirovinama. Zapravo suština tih povlaštenih, odnosno privilegiranih momenata svodi se na to po meni ili zastupnik odnosno bilo tko tko odlazi u mirovinu ili mu nedostaje godina staža, a malo prije smo čuli da je gotovo 85% potencijalnih, odnosno sadašnjih umirovljenika u tom položaju ili nedostaje godina života. To su dva vrlo bitna i ključna momenta o čemu ovisi visina mirovine. I konačno, mislim da ljudi i građani pojma nemaju o tome velika većina kakva je tehnika obračuna, gdje i kako iz čega proizilazi ta velika razlika ako se uopće može govoriti o nekakvoj značajnijoj razlici ako čovjek ne može koristiti ove privilegije o kojima sam ja govorio. I konačno, ova cijela situacija je kulminirala na taj način da je bilo podosta komentara da tu ima, da je zakonito i da je nemoralno itd. itd. Ja bih podsjetio kad smo mi prije godinu dana ili u ovom prošlom sazivu mijenjali taj zakonski propis i tada je tamo u jednom članku rečeno da se to odnosi na zastupnike sljedećeg saziva što je posve i jasno valjda i logično itd. prema tome, svaki od zastupnika koji je učestvovao u kampanji vjerojatno je znao ili trebao da zna što ga čeka nakon toga, da će se taj zakon menjati. I ako je bilo možda vrlo, vrlo malo neke nemoralnosti onda svi sad pokušajmo razmišljati onog trenutka kad smo digli ruku jer tada je vjerovatno, to će pravnici potvrditi ili reći suprotno razloga ili momenta da se i šesti saziv obuhvati. I svi koji su sada otišli da se to odnosi i na njih što po meni ne bi bilo logično. Ali sigurno da bi to građani prihvatili. Tu ne bi bilo nikakvih problema. Ja bih evo toliko htio reći o tome što je moralno i što nije. Prema tome, zastupnici ukoliko ima možda 10, 30, ja ne znam koliko onih koji su otišli u mirovinu sa 2 godine mandata trajanja u Saboru plus jedan dan sa možda 26, 7, 8 godina staža i sa 50 i nekoliko godina života to je doista na određen način može se tretirati privilegijom i možda će ga do kraja života i koristiti. Molim, to je takav bio propis. I kad je pošao mandat nije mogao više, nije dobio novi mandat i otišao je u mirovinu. Prema tome, mislim da je nekorektno u najmanju ruku sve stavit pod istu kapu. Jer nisu svi zastupnici u takvom položaju da su koristili ove beneficije što se tiče i staža i godine života. Evo ja sam toliko htio vrlo kratko. I sad ću završiti samo sa jednom rečenicom koja ovako može simbolizirati tu situaciju. Ako su u Baranji 22. Poslije uspješnog referenduma od 9 općinskih načelnika dvojica ili jedan malo više popili to ne znači da su baranjski načelnici pijanice. Evo samo toliko.
Hvala. Imamo repliku, gospodin Vinković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ovo zadnje ne ulazim, ali želim se upravo osvrnuti na ovo donošenje ovog Zakona sada važećeg koje je doista donesen jednim velikim licemjerjem. Budući je šesti saziv to govorim o velikoj većini, a možete to provjeriti uvaženi kolega u velikoj većini i HDZ-a i SDP-a donesen taj zakon i praktično se nije odnosio na zastupnike u šestom sazivu, nego upravo za neke buduće zastupnike. U svakom slučaju ovaj Zakon treba podržati. I rekao sam nije to nikakav kamenčić u cipeli. Svaki pametan čovjek izuje cipelu, pa izuje, izbaci kamenčić. Ovdje se radi o doista jednoj nepravdi, jednom onom kolcu na kojeg su Turci nabijali u osvajanjima ljude. Radi se o jednom nemoralu i takav zakon je nemoguće favorizirati samo određenu skupinu. A u pravu ste kad kažete da nisu samo saborski zastupnici koji su bili povlašteni. Tu su gotovo svi direktori javnih poduzeća u vlasništvu, većinskom vlasništvu države, članovi nadzornih odbora, uprava itd. koji imaju daleko veća primanja sukladno onom njihovom menadžerskom ugovoru, velike otpremnine itd. od saborskog zastupnika, pa čak i od predsjednika Vlade. Ali ja očekujem upravo od ovog ministarstva da vrlo brzo poradi na onim običnim mirovinama običnih ljudi koji su radili 40, 45 godina i koji danas imaju od 1140 kuna do 2200 i ne mogu preživjeti od prvog do prvog [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] Nemaju za kruh i mlijeko.
Hvala. Sljedeći za raspravu zastupnik gospodin Marasović. Izvolite.
Štovani gospodine dopredsjedniče, dame i gospodo, zastupnice i zastupnici. Odmah na početku želim reći da ja jesam za ukidanje ovakvog Zakona o mirovinama saborskih zastupnika. Ovaj zakon je trebalo ukinuti kao takav već davno. Ali nisam za demagoški pristup nekih saborskih zastupnika koji su sudjelovali u podržavanju ovakvog zakona dosada misleći u prvom redu sa ove lijeve strane saborske govornice. Dakle, ovaj zakon nije trebalo ni kad se je donosio donositi na ovakav način, odnosno u ovakvoj formi jer je on nakaradan, nije socijalno osjetljiv, a praktički nije ni pravedan da se tolike privilegije koliko su imali saborski zastupnici u smislu mirovine odudarali su zaista od hrvatske zbilje. Ali, prije nego prijeđem na raspravu želio bih ići korak naprijed. Pošto se ovim zakonom ukidaju privilegije u smislu mirovine tramvajske karte ja predlažem i zašto ne bi ukinuli i povlaštenu prehranu u saborskom restoranu. Pa predlažem kad sve ukidamo ukinimo i ovo jer ovo uistinu nema smisla gospodo pa svatko neka plati po ekonomskoj cijeni koliko košta. Zašto bih ja pio kavu od 4,5 kune, zašto ona ne bi koštala 6 ili 8 kuna? To je moj prijedlog. Saborski zastupnici ako nemaju nikakve privilegije onda ne trebaju imati ni privilegije ovdje u Saboru. Zašto sam zabrinut donošenjem ovog zakona? Zabrinut sam zbog toga što vidim da ste zakon donijeli na brzinu, odnosno predlažete donošenje zakona na brzinu. Nepromišljeno, nesagledano pa prema tome i nekvalitetno za buduće generacije saborskih zastupnika i to nije važan pojedinac u tom, jedan saborski zastupnik, nego kakva će kadrovska selekcija biti za buduće saborske zastupnike. Zašto se nije u zakon išlo recimo da ta garantirana mirovina recimo bude 4 tisuće kuna? Zašto npr. ne da za jednu godinu u Saboru bude 500 kuna? Znači trebalo je saborskim zastupnicima ipak priznati neku sigurnost koliku toliku da mogu ovdje slobodno govoriti. Ovako ćemo za nekoliko generacija imati neovisne saborske zastupnike kao što su nam danas neovisni i mediji po trilateralnim komisijama, multinacionalnim kompanijama i domaćim trgovačkim firmama koje kontroliraju određene medije i oni postavljaju političke garniture i Vladu. Smatram da ovo nije dobro za budućnost Hrvatskog sabora. Druga moja primjedba, ne može Vlada ovdje govoriti sad, Vlada jer Vlada je predlagatelj ovog zakona, da čisti u svom dvorištu. Onda je to trebalo predložiti od strane klubova SDP-a i ostalih pa da mi čistimo. Mi čistimo u svom dvorištu. Ovo predlaže Vlada, dakle u ime svih nas. Prema tome Vlada ne čisti u svom dvorištu jer nije spomenula sebe, nije spomenula niti filijalu SDP-a na Pantovčaku. Zašto? Ne može biti dvostrukih kriterija, ne može biti jedan liječnik u bolnici na internom plaćen po jednom kriteriju, a drugi po drugom kriteriju. A ja ću vam reći zašto, zato što Vlada sebi nije htjela ukinuti ove privilegije, a o Pantovčaku se nije uspjela, nije smjela ni sanjati. I sad ste pod pritiskom javnosti, govorite dat ćete nešto itd., itd. Pa ćemo vidjeti, vjerojatno i hoćete. Ali dakle ovo je totalno demagogija jer zakon nije dakle ni pravedan ni pravičan niti čisti od glave. Jer zna se tko je u ovoj državi glava. A nije valjda Sabor glava? On je trebao biti, on je zakonodavno tijelo, a zna se tko je u državi glava. To je ono na formalnoj razini. No, postoji tu i jačih razloga zašto vi danas toliko pričate o promjeni ovog zakona, a rekli smo gotovo iz svih diskusija vidim da se svi slažemo da ga treba mijenjati, ali ne ovako na brzinu jer ništa se ne događa danas ni sutra ni prekosutra. Hoćete poručiti narodu, a zašto onda niste poručili narodu da i Vlada, rekao sam i svi ostali, idu na isti način pa bi onda to bila dobra poruka narodu. No ovako ste poslali lošu poruku narodu. Da nije za Vladu isti kriterij kao za saborske zastupnike, da nije za Pantovčak isti kriterij kao za saborske zastupnike. A ovo ste razvili ovdje ovu raspravu samo iz jednog razloga, da bi pustili dimnu zavjesu, da bi se narod zabavio oko saborskih mirovina jer je na neki način velika napetost u društvu i u ljudima oko toga, da ne osjete da dolazi osiromašenje stanovništva, dizanje PDV-a, da će umirovljenici kojima ste digli 30 kuna mjesečno o kojima je govorio gospodin Hrelja, da će ovim PDV-om da će im standard pasti za svaki postotak PDV-a najmanje 2%. Niste rekli da će dizanje poreza na vikendice i na polja da će pasti standard zbog toga, niste rekli da ćete sad uvesti nove poreze, da ćete i srednji sloj, srednju klasu da ćete dovesti na neki način u niži sloj jer dizanjem poreza na plaće iznad 8 500 kuna što se danas najavljuje to direktno gospodo znači da ćete smanjiti plaću i liječnicima i višim medicinskim sestrama i svim kategorijama. Znači da ćete porezima plaćama smanjiti standard čitavog stanovništva, da ćete ugroziti egzistenciju većine ljudi u ovoj državi. A ovdje ste ovo bacili kao sipa kad bježi bacili ste crnilo u Saboru. Idemo završiti ovu raspravu. Ja generalno, ne da podržavam nego jesam prvi za ukidanje ovih mirovina, ponavljam na kraju, zakonski prijedlog je loš jer ne sagledava budućnost kvalitete ovog Sabora u budućnosti. A i ovdje je primjereno izbačen, primjereno u smislu vremena, vladajućoj garnituri da bi mogla uvoditi poreze, da bi mogla dovoditi stanovništvo u teži položaj ekonomski i da bi mogla sve raditi ono što misli raditi, a što nije govorila u predizbornoj kampanji da će raditi. Hvala.
Hvala. Imamo najprije ispravak netočnog navoda. Zastupnik gospodin Hrelja.
Uvaženi gospodine Marasović ja danas nisam govorio o tome da će usklađivanje mirovine biti na razini 30 kuna. To nije točno. Vi ste to izvukli možda iz vaše memorije, ali usklađivanje će biti i to onoliko koliko pokažu statistički podaci o rastu plaća i rastu potrošačkih cijena prepolovljenih na pola. Prema tome to je to. Za razliku od zadnja 24 mjeseca u kojem nije bilo usklađivanje mirovina i gdje je realna vrijednost mirovine pala statistički za 3,1%. Znači statistički su umirovljenici mogli toliko manje kupiti dobara za svoju upotrebu. A ako bi gledali ponderiranu potrošnju umirovljenika onda bi to bilo između 5 i 7%.
Hvala. Imamo repliku, gospodin Kolar. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Pa mislim ako je nešto danas bila demagogija onda je bilo ovo što ste vi sad govorili kolega Marasoviću. Znači pitanje je jesmo li mi moralni i socijalno osjetljivi? Mi danas govorimo isključivo o mirovinama saborskih zastupnika. Mi sad ne govorimo o ničemu drugome. Prema tome, čitava ova rasprava razgovaramo zapravo sami o sebi. Mi smo danas odlučili ispraviti jednu logičku nepravdu. Ja imam 44 godine i ne razmišljam o mirovini. Da li će moj mandat trajati 4 godine, 8 godina ili 12 godina nakon toga kada završi ja se vraćam raditi u svojoj struci geodetskoj u kojoj znam raditi. Zbog čega ako ste za, zbog čega onda ne glasate za, ako je to razlog što ide Zakon po hitnoj proceduri onda je to vrlo sumnjivo. Pokušavate a nakon toga govoreći o izmjenama ovog zakona onda spominjete PDV za kojeg još nemamo materijale i ne znamo da li će biti takav ili nešto drugo. odlučite se. Ako jeste protiv, protiv ste zbog toga, ako suzdržani ste zbog toga, ako ste za onda glasajte za i žao mi je što nije gospođa Kosor dobila riječ nakon što je gospodin Kalmeta jasno i glasno rekao da je za ukidanje ovog Zakona, baš me interesira kakva bi bila replika.
Hvala imamo odgovor na repliku, zastupnik Marasović. Izvolite.
Ja vam savjetujem kolega da malo bolje, pažljivije slušate. Ja sam dao obrazloženje zašto nisam za u ovakvoj formi, zato što ovakvim zakonom nije obuhvaćena Vlada i filijala SDP na Pantovčaku, zato nisam za. A nemojte više toliko govoriti o moralu, etici, pogotovo nama u Splitu, rasprava o etici, gdje etike nema, i o moralu moralnim vertikalama, kod milijuni ljudi koji žive dvostruki moral. Prema tome, ovdje je Sabor, govorimo o materijalnim činjenicama, o argumentima i o moralu dakako svi se trebamo ponašati moralno ali mislim da je moral i moralna vertikala u … a previše mi je danas govora o tim moralnim vertikalama.
Hvala. Imamo repliku potpredsjednik, zastupnik Stazić. Izvolite.
Uvaženi kolega Marasoviću, vi ste usporedili ovaj Zakon sa puštanjem crnila sipe ali čini mi se da ste u tom svom izlaganju upravo vi napravili to, kada tvrdite jednu neistinu da se ovaj Zakon odnosi samo na zastupnike a ne i na Vladu. Ne i na članove Vlade, to je naprosto neistina. Kada bi tome bilo tako ovaj bi Zakon bio i nemoralan i nepošteni zaslužio bi svaku osudu. Da Vlada predlaže Saboru, ukidanje bilo kakve privilegije za zastupnike ili bilo kakvog njihovog prava, a to pravo zadržava sebi, a ta izvršna vlast proizlazi iz ove parlamentarne zakonodavne vlasti, to bi bilo duboko nemoralno. Ali tome naprosto nije tako i vi svjesno nekoliko puta, svjesno i namjerno obmanjujete javnost koja prati ovaj prijenos. Dakle, ovaj Zakon se odnosi ne samo na zastupnike nego i na članove vlade. Hvala lijepo.
Hvala. Replika zastupnik VInković. Izvolite.
Pa digao sam upravo repliku da mi kolega može odgovoriti. Naime, govoreći o uvođenju PDV-a s kojim se ja ne slažem a očigledna je namjera da se on poveća na 25% vidite kolega Marasović, očigledno je Kukuriku preuzeo tu tendenciju od HDZ-a povećanja SDP-a uvođenja krizni porez, od HDZ-a, jer upravo je HDZ podigao sa 22 na 23%. I također nema tu nikakve razlike jer ni kod jednih ni kod drugih to nije bilo u predizbornom programu i predizbornim obećanjima. Međutim, vi govorite o demagogiji, pa ću vas ja samo podsjetiti na ovu prosječnu mirovinu koja je negdje oko 2000 kuna koju prima prosječni hrvatski umirovljenik i ovu povlaštenu mirovinu koja se kreće od 12, 17 ili ne znam koliko tisuću kuna. To nije demagogija, to je jedno amoralno stanje u koje je dovedena Hrvatska da netko ima 17 tisuća kuna mirovinu, a da netko tko je radio 40 godina ima 2 tisuće i ne može vezati kraj s krajem. ne može preživjeti jedan mjesec, ne može preživjeti tjedan dana da se mi razumijemo. I ono na što sam sada posebno u ovoj vašoj replici u kojoj ste replicirali i čudi me da SDP šuti, pa čak i drugi članovi Kukuriku koalicije šute, kada ste nazvali instituciju predsjednika Republike koji je izabran na neposrednim izborima filijalom SDP-a smatram da je to udar upravo na predsjednika Republike, isto tako na neposredni izbor, ali isto tako na instituciju države. Vjerojatno je njemu neka politička opcija draža ali on je predsjednik Republike Hrvatske i predsjednik svih građana Republike Hrvatske. I to je uvreda ne samo za predsjednika Republike nego i za ovaj Hrvatski sabor i za čitav proces demokratizacije u Republici Hrvatskoj. Nazvati predsjednika filijalom jedne političke stranke to je skandal.
Hvala. Imamo odgovor na repliku gospodin zastupnik Marasović.
Nikoga nisam uvrijedio niti povrijedio, nisam spomenuo ni funkcijom ni imenom i prezimenom nikoga, smatram da bi se vi iz HDSSB-a tu na neki način mogli malo uzdržat u vrijeđanju nekih saborskih zastupnika i ljudi, to ni vama nije strano ali ja danas nisam nikoga povrijedio ni uvrijedio. Ali dobro, stavimo to malo sa strane, kada bude retorička figura ali u sadržajnom smislu ovaj uistinu demagogija ja ne vidim u čemu bih ja bio demagog ako sam rekao da podržavam ovo da se ukinu ovakove saborske mirovine, rekao sam da su bile nepravedne, rekao sam da se nisu trebale niti donositi ovakve i ne znam što bih još trebao reći. I još sam predložio da ukinemo ovu spizu koja nam je još ostala kao jedina privilegija. Pa gospodo saborski zastupnici pa što se još tih 5 kuna za kavu, a na rivi u Splitu možda dvije kune više. Skinimo to s nas tako jer će nas sutra Hrvatski građani prozivati zbog jedne kave i zato podržavam i ostajem pri svom prijedlogu. Hvala.
Hvala. Za 5-minutnu raspravu zastupnik Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Uzeo sam riječ u završnoj raspravi od pet minuta zbog toga što su mi zaparale uši dvije izrečene teze ovdje u raspravi, jedna je kolege Vuljanića da se on pita koliko Hrvatski radnici mogu izdržati umirovljenika. To pitanje su u sustavu generacijske solidarnosti ne postavljaju jer sustav generacijske solidarnosti ne prejudicira uvjete u kojima će neko radi uvjete zaposlenosti, koliko će biti radnika u odnosu na umirovljenika. I zato i je država da dio nedostajućih sredstava u slučaju velike nezaposlenosti za isplatu zarađenih mirovinskih prava kompenzira. Dakle, tu ne bi smjelo biti dileme i ne bi smjeli govoriti o tom uvjetu koliko radnici mogu izdržati jer oni plaćanjem svojih doprinosa osiguravaju sadašnjim umirovljenicima mirovine i stvaraju za sebe prava u budućnosti. Država se pojavljuje kao garant. Isto tako je bila neprimjerena izjava kolege Ivića da 85% hrvatskih umirovljenika nije odradilo puno godina staža. Mislim da se tako izrazio. Mislim da je vrlo pogrešan pristup. Naime, mi imamo negdje 12, 13% osoba koje su odradile preko 40 godina, ali imamo gotovo preko 25% osoba koje su odradile puni radni staž po zakonima, jer žene su odlazile u mirovinu sa 35 godina. I imamo još jednu nepoznanicu, 130 ljudi prima razmjerne mirovine. One su nama u statistici, a sigurno su otišli u starosnu mirovinu ili po našim zakonima ili po zakonima zemalja u kojima primaju tu mirovinu. Prema tome, ova statistika jednostavno ne pije vodu. Ono što sam siguran da će učiniti ovaj zakon je da ćemo mi svi ovdje kada budemo donosili sve ostale zakone biti dodatno motivirani da vodimo računa o sustavu mirovinskog osiguranja, da vodimo računa o stečajnim zakonima, da li će i kada biti naplaćeni doprinosi koji nisu plaćeni zbog poteškoća u poslovanju, da li kada donosimo zakone o sanaciji određenih tvrtki ili bilo što god se tako nešto dogodilo, da li će se opraštati mirovinski doprinosi, a priznavati prava, dakle s jedne strane imamo izlazna prava, a nemamo novac, nemamo ulaze, dakle sigurno ćemo biti više motivirani kod donošenja takvih zakona da štitimo i unapređujemo sustav mirovinskog osiguranja kao jedini sustav iz kojeg crpimo pravo. Dakle, mi smo po Ustavu socijalna država, država socijalne pravde i nova socijalna ravnoteža u ovoj teškoj situaciji gospodarskoj i socijalnoj je imperativ bez koga se ne može. Siguran sam da će ovaj zakon riješiti uzrok, a to je nesrazmjer prava, a da se kao posljedica nesrazmjernih mirovina već rješavao i sigurno će se još rješavati, a ovaj zakon će doprinijeti i sređivanju političke scene, bit će sigurno smanjenje političke oholosti i ambicija da se samo zbog povlastica uđe u ovaj Visoki dom. Sigurno će doprinijeti poboljšanju uljuđenosti ali sigurno i solidarnosti sa građanima ali i nas samih, da nam neće biti svejedno kako će neki naš kolega iz bilo koje stranke završiti nakon obnašanja dužnosti u Hrvatskom saboru. Dakle, sigurno je da će ovaj zakon biti jedan od doprinosa takvim jednim drukčijim ponašanjem. I na kraju, pitam se kada ćemo promijeniti Zakon o doprinosima? Tisuću ljudi koji primaju mirovinu iznad 45 tisuća kuna ostvaruje pravo na povrat više uplaćenih doprinosa jer su za njih doprinosi za mirovinsko limitirani na 8 tisuća 800 kuna mjesečno i više od toga ne mogu platiti. Dakle, oni imaju manju stopu doprinosa, a na kraju godine na temelju njihovog zahtjeva za isplatom više uplaćenih sredstava po osnovi doprinosa za mirovinsko ostvaruju lijepu 13. Plaću. To je privilegija koji imaju više od 45 tisuća kuna mjesečno bruto plaćanje. Mislim da to sustav generacijske solidarnosti ne podnosi. Hvala lijepo.
Za završnu riječ javio se ministar. Gospodine Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo na kraju ove rasprave koja je bila duža nego što sam ja očekivao ali očito da u svemu tome ima i raznih interesa i skrivenih interesa i želja, a mogućnosti su takve kakve je. Hrvatski sustav u ovom trenutku kada govorimo o mirovinskom sustavu je prenapregnut i sami smo već više puta govorili o tome da sustav gdje je jedan umirovljenik na 1,2 zaposlenoga je teško održiv u budućnosti. I na tom tragu to je bilo diskusija od strane. O tom problemu održivosti sustav ćemo vrlo brzo izaći u medije odnosno provest će se rasprava o tome kako dalje sa mirovinskim sustavom. Ono što smo više puta naglasili nema natrag. Dakle, ne držimo provoditi neku novu reformu mirovinskog sustava. Želimo osnažiti drugi i treći stup mirovinskog sustava gdje su svima nama koji smo u tom drugom stupu su naše mirovine i naše mirovine za budućnost. Dakle, o budućnosti i razvoju mirovinskog sustava u Hrvatskoj ćemo vrlo brzo povesti raspravu i vjerojatno će biti vrlo brzo i rasprava i u samom Saboru kada budemo govorili o tome. No, prije moje završne riječi ja bih neke stvari želio pojasniti pa da ostane zapisano i da ostanu brojke zapisane. Dakle, zastupnica Lovrin je govorila o broju zastupnika odnosno broju zamjenika i o tome koliko je smanjeno. Ono što bih ja želio da se zapiše, da je ukupno 20 zamjenika ministara zamijenilo 60 državnih tajnika, da je 80 pomoćnika zamijenilo 153 ravnatelja uprava. Dakle, mi ćemo sa 546 dužnosnika u upravi njih smanjiti na 460. Prema tome, ova Vlada je obećala smanjiti troškove i ti troškovi će biti smanjeni. Dakle, što se tiče samog zakona, on se odnosi i na sve sazive Sabora, dakle i one koji nisu u ovom trenutku podnijeli zahtjev za priznavanje mirovine po prijašnjim zakonima. Znači stupanjem na snagu ovog zakona svi oni koji budu davali zahtjeve za mirovinu, oni će biti razmatrani i mirovina će biti isplaćena po ovom zakonu. Što se tiče ministara u Vladi, ministri u Vladi dijele sudbinu saborskih zastupnika jer je većina u Vladu došla iz saborskih klupa. A za one ministre koji nisu saborski zastupnici oni ni do sada nisu imali prava na tzv. posebnu mirovinu, nego su išli u mirovinu prema tome koliko su uplaćivali u mirovinski sustav. Ja bih isto tako se složio sa gospodinom Hreljom i ja se nadam da to nije stav zastupnika HDZ-a da postoje privilegirani umirovljenici, umirovljenici koji su svojim radom, izdvajanjima u mirovinski sustav zaslužili svoju mirovinu, to nije privilegirana mirovina. Ako netko radi za strojem, ako je netko varilac u brodogradilištu, pa ne možete osuditi nekoga tko ima poteškoće i zdravstvene i druge da ide u mirovinu prije, jednostavno ne može više raditi. On nije privilegiran, on je dao dio sebe, ugradio u taj brod, u taj stroj. Prema tome, ja se nadam da to nije stav HDZ-a. I za kraj, predlažemo da se ovaj zakon usvoji jer ukidanje posebnih uvjeta za ostvarivanje mirovine prema Zakonu o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru je duboko pravedno i omogućuje da se ubuduće sve one zakonske inicijative koje budemo donosili u Saboru izmjene i prihvate sa čistom savjesti. Jer kaže se prvo pospremi pred sobom ili učini najprije nešto sebi da bi onda to isto mogao predložiti nekom drugom. Prema tome, mirovine koje su do sada mogle iznositi po prijašnjim zakonima vrtoglavih 17744 kune, usvajanjem novog zakona mogu iznositi maksimalno 8872 kune koliko je najviša mirovina za 40 godina mirovinskog staža prema Zakonu o mirovinskom osiguranju. Kao što smo već i najavili i rekli, to nije financijska neka ušteda, ušteda je za proračun u budućnosti jer više takvih mirovina nećemo imati pa će se ta suma s vremenom smanjivati, a što se tiče samog mirovinskog sustava mi smo se opredijelili da mirovinski sustav čuvamo, da umirovljenici neće i ne želimo da podnose teret kriza jer ima i drugih mehanizama koji nam mogu omogućiti da ovu tešku 2012. koja je pred nama prođemo bez velikih potresa. Ono što smo rekli i što ćemo se držati, držat ćemo se svojih obećanja, a ovo je prvo obećanje koje smo rekli da ćemo izvršiti i izvršavamo činom prihvaćanja ovog zakona. Tako da pozivam i sve zastupnike da se ovaj zakon donese konsenzusom jer po meni je to nešto što dugujemo građanima Republike Hrvatske. I svak onaj koji bude držao figu u džepu mislim da se može pogledati u ogledalo i reći ja sam predstavnik ovih građana i zakon koji sam donio je duboko pravedan. I moram vam reći da niti jednu osobu koju sam sreo u posljednjih 6 mjeseci koliko smo govorili o ovom zakonu, niti jedan građanin Republike Hrvatske nije rekao da to treba ostati, znači da taj zakon koji je bio u ovom obliku treba biti nego je želja svih građana da se to promijeni i mi ovim činom izvršavamo volju građana. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo ispravak netočnog navoda, zastupnica gospođa Lovrin. Izvolite.
Potpredsjedniče, pa upravo zato što se osvrnuo na moj govor ministar moram reći, želim da ostane zapisano da jednostavno nije točno da je smanjen broj dužnosnika u upravi. Dakle, gospodine ministre, čitam vaš prijedlog zakona koji je sada zakon i ponavljam brojke. Do sada je dužnosnika bilo 16 ministara + 60 državnih tajnika. Po novom zakonu dužnosnika ima 122 najmanje, a tu nisam ubrojila još ravnatelja policije, ravnatelja carine itd., sve one koje ste iz državnih službenika promovirali u dužnosnike. I još k tomu novim dužnosnicima, sada pomoćnicima ministra, podigli ste koeficijent na razinu plaće saborskog zastupnika, dakle svih 80 pomoćnika ministara ima koeficijent saborskog zastupnika koji su imali državni tajnici, a plaće zamjenika ministara imaju koeficijent veći od saborskog zastupnika, a negdje malo ispod ministra. To je istina i to neka ostane zapisano. Hvala.
Hvala. Ispravak sljedeći, zastupnik gospodin Reiner. Izvolite.
Pa ja bih samo ispravio ovaj navod koji je bio sad rečen, a ja ga nikad nisam danas čuo u diskusiji, a to je da su zastupnici HDZ-a rekli da netko tko nije vrijedno radio za strojem ili bio varilac itd. da on nije zavrijedio mirovinu. Takva tvrdnja nije bila rečena, ali mi je silno drago da je i ministar sam rekao da neće biti ušteda zahvaljujući ovome zakonu. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključili smo sa raspravom. Glasovanje će biti nakon stanke. Određujem stanku do 15 sati. Hvala gospodinu ministru.
I prelazimo na glasovanje o svim ovim zakonima, odnosno prijedlozima zakonskih tekstova koje smo danas po hitnom postupku raspravili. Svima su vam podijeljeni identifikacijski ključevi. Ima li netko od zastupnica ili zastupnika da ga nema kod sebe? Onda vas molim da najprije prije nego pređemo na glasovanje po pojedinim točkama se identificiramo sa svojim ključićima da vidimo koliko nas ima u dvorani najprije. Nešto ne štima, piše da vas je ovdje 83. Samo malo. Evo sada ću vas još jednom zamoliti, teško da nas je u dvorani svega 83, dakle kada vas zamolim da se identificiramo da ste ovdje, ključić stavite unutra i treba vam zasvijetliti ovaj srednji gumbić označen sa 0. Ja vas molim još jedanput. Dobro, nečije je pravo da se ne uključi, imamo recite koliko prisutnih zastupnika? 93. Krećemo na glasovanje. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o pravima i dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 20. Rasprava je zaključena. Amandman koji je podnio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove nije podnesen u skladu s Poslovnikom pa o njemu nećemo odlučivati. Zato dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Naravno vi koji glasujete za Zakon plus vi koji smatrate da ne treba prihvatiti Zakon minus i tko je suzdržan 0 stisne. Molim rezultat. Dakle, utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjenama Zakona o pravima dužnostima zastupnika u Hrvatskom saboru u tekstu kako ga je predložio predlagatelj sa 80 glasova za, 12 suzdržanih i nitko protiv. Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sprječavanju sukoba interesa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 23. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite. Predstavnik predlagatelja ministar gospodin Arsen Bauk, ministar uprave.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Vlada Republike Hrvatske predlaže izmjenu Zakona o sprječavanju sukoba interesa iz dva razloga. Prva izmjena odnosi se na usklađivanje Zakona o sprječavanju sukoba interesa sa Zakonom o sustavu državne uprave, te Zakonom o obvezama i pravima državnih dužnosnika i Zakonom o državnim službenicima zbog čega je potrebno izmijeniti definiciju dužnosnika vezano uz sprječavanje sukoba interesa. Također Vlada Republike Hrvatske sa ciljem zaštite interesa Republike Hrvatske i jedinica lokalne i područne samouprave u upravljanju trgovačkim društvima u kojima Republika Hrvatska, odnosno jedinice lokalne i područne samouprave imaju dionice ili udjele u vlasništvu ili kapitalu društva neophodno je da Vlada Republike Hrvatske može u svakom trenutku predlagati članove upravnih tijela i nadzornih odbora, a time i predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave na temelju stručnosti i odgovornosti kandidata, a bez provođenja postupka javnog natječaja koji iziskuje dulji protok vremena, a istovremeno ne jamči i sposobnost upravljanja tim tijelima ili barem ne jamči bolju sposobnost upravljanja tim tijelima. Zbog toga Vlada Republike Hrvatske predlaže Hrvatskom saboru da donese izmjene ovoga Zakona. Ujedno želio bih najaviti da će u vrlo brzo Vlada predložiti i novi zakon koji bi obrađivao ovu materiju, te do tada predlažemo da se prihvate ove izmjene. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Onda otvaram raspravu. Najprije u ime klubova. U ime Kluba zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Dobro došli u Hrvatski sabor u novoj dužnosti. Čestitamo na prvome nastupu kao ministra. U ime kluba HNS-a želim odmah na početku deklarirati stav da ćemo podržati ovaj prijedlog Vlade Republike Hrvatske i to podržavajući oba dva razloga koje je ministar Bauk kao predstavnik predlagatelja ovdje iznio. Doista, tri su zakonska propisa pretrpjela promjene. To su Zakon o sustavu državne uprave, zatim Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika i Zakon o državnim službenicima. Posve je normalno da se onda slijedom tih izmjena i u ovome zakonu tekst prilagodi nomotehnički izričajima, odnosno definiciji državnih dužnosnika. Ono što će vjerojatno pobuditi pozornost je drugi razlog zašto se ide u izmjene ovoga propisa, a to je revizija postojećeg sustava izbora članova upravnih tijela, odnosno nadzornih odbora tvrtki kojima je Republika Hrvatska ili jedinice lokalne samouprave, regionalne samouprave osnivač odnosno vlasnik ili suvlasnik. Godinama se govorilo da je članstvo političara u tim tijelima zapravo loše rješenje jer eto politika ne zna upravljati javnim dobrima. To je jedna teza koja je samo djelomice točna. Naime, loša politika ne zna upravljati javnim sredstvima. Dobra, požrtvovna, odgovorna politika i takvi političari itekako znaju dobro upravljati javnim sredstvima i javnim resursima kojima raspolažu ne samo država nego i jedinice lokalne i regionalne samouprave. Mi smo pokušali i testirali jedan model kojega je predložila prošla Vlada impresionirana dijelom javne kritike na račun političara koji su sjedili u nadzornim odborima, a taj model koji smo testirali je predviđao da se u nadzorne odbore tvrtki imenuju ljudi koji će se dobiti na javnim natječajima. Plemenita je bila namjera. Doista se povjerovalo da će se na natječaje javljati najpožrtvovniji, najstručniji ljudi koji ne samo imaju dobru volju nego koji znaju mnogo i koji će se tome u potpunosti posvetiti. Međutim, zaboravili smo jednu vrlo važnu stvar a to je da je zakon definirao uloge nadzornih odbora malo drugačije nego što se to romantičarski mislilo u dijelu javnosti. Nadzorni odbori imaju vrlo striktno definirane uloge u procesu upravljanja tvrtkama i nadzorni su odbori zapravo oni koji moraju nadzirati poslovanje koje vodi uprava. Tako da smo došli u situaciju da uprave javnih poduzeća naravno imenuje osnivač putem nadzornih odbora kontrolira, a to je jedan dvostruki model koji očito ne daje dobre rezultate. Čak štoviše postoje primjeri koji dokazuju da jedan broj jedinica lokalne i područne samouprave izbjegavao primjenu tog zakona i do dan danas pozivajući se na tzv. nedorečenost uredbe koju ovim prijedlogom nove Vlade sada zapravo ukidamo. Tako da u mnogim nadzornim odborima tvrtki na lokalnoj i područnoj odnosno županijskoj razini i sada imamo političare, odnosno osobe koje su imenovale lokalne političare. Čak ih ne bih nazvao političarima, jer nerijetko su to bile prilike da se zapravo podijele sinekure. Zaboravili smo još jedan detalj, a to je da je nemoguće za 500, 600 ili 1200 kn obavljati tako složenu zadaću, a da niste još nekim drugim obvezama vezani za osnivače i da nemate još jednu dodatnu dimenziju obveza i odgovornosti. Očito je da Vlada Republike Hrvatske želi uzeti stvar pod kontrolu na način da se posao obavi jasno, čisto, transparentno u interesu strateških odrednica koje definira vlasnik i da preuzme za to odgovornost. I to je ključna riječ – odgovornost. Da se definira tko je odgovoran za poslovanje javnih poduzeća koja raspolažu godišnje s oko milijardu i 200 milijuna kuna u novcu i nekoliko puta više u dobrima, odnosno kapitalu kojim raspolažu. Pokazalo se u nekim slučajevima da su natječaji bili potpuno nedostatan model iz kojega nije moguće bilo izvući kvalitetu i da je zapravo vlasnik bio primoran iz vrlo uskoga kruga nedovoljno kompetentnih i kvalificiranih ljudi birati članove nadzornog odbora. Sada se definitivno mijenja ta situacija, ubrzavaju se rokovi i osnivač potpuno preuzima na sebe odgovornost. Naravno da je Saboru vrlo važna uloga da kontrolira proces kojim se upravlja javnim dobrima na sve moguće načine koji su mu na dispoziciji. Takvu istu ulogu imaju predstavnička tijela lokalne i područne samouprave. I tu je ključ. Dakle, to je adresa na kojoj se može razviti i demonstrirati odgovornost prema javnim sredstvima. I da ne bude zabune i unatoč natječajima potpuno je jasno da su na mnoga mjesta u nadzornim odborima dolazili ljudi po političkim preporukama. Prema tome ne treba govoriti ezopovskim jezikom nego treba jasno i glasno preuzeti odgovornost za upravljanje javnim sredstvima. U tome smislu ponavljam klub HNS-a poduprijet će prijedlog Vlade RH. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda i to od dva naša zastupnika. Najprije gospodin Josip Đakić. Zastupniče izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa netočan je navod kolege Richembergha da je ovim potezom Vlada Republike Hrvatske želi provesti odgovornost i preuzeti odgovornost nad upravljanjem javnih poduzeća. Ovo je demagoški trik o kojem govori gospodin Richembergh jer i dosadašnji natječaji su govorili o kompetentnim, stručnim ljudima koji se razumiju u struku baš te vrste poduzeća i preuzimaju odgovornost i plaćeni su za svoju djelatnost. Znači, apsolutno netočno. Ovo je demagoški prezentirano nešto što apsolutno ne stoji. Politički podobni će sada biti ti koji će upravljati poduzećima.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Josip Salapić, ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodin Richembergh je u ime kluba netočno rekao da Vlada na ovaj način preuzima odgovornost za upravljanje javnim poduzećima. Kolega, točno je da Vlada na ovaj način preuzima odgovornost za zbrinjavanje kadrova "kukuriku koalicije". Kadrova koji ne ispunjavaju, siguran sam, uvjete stručnosti da budu članovi nadzornih odbora i to je zadovoljavanje kolača izbornih vaših partnera i koalicijskih partnera vaše koalicije. A točno je da je zakon koji je trenutno na snazi, koji je donijela naša vlada sa predsjednicom Kosor, jedan od niza zakona koji smo donijeli za zaključivanje Poglavlja 23. i pregovora za EU. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Na redu je u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista stranke rada gospodin zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Zakon kao što reče i gospodin ministar i gospodin Beus ima dva dijela. Jedan se mora napraviti, dobili smo nove dužnosnike, drugačije se zovu, drugačiji je popis dužnosnika i ovaj zakon se mora s tim uskladiti. To je nedvojbeno. Drugi dio zakona se ne mora napraviti, drugi dio zakona Vlada hoće napraviti, želi napraviti nešto što smatra da u prošlim mandatima nije funkcioniralo. Želi uvesti odgovornost i političku odgovornost, nadam se, u upravljanje javnim poduzećima ne samo onima u vlasništvu države nego i onima u vlasništvu lokalne i područne samouprave. Načelo političke odgovornosti ključno je načelo funkcioniranja političkog sistema. Nismo ga često imali priliku vidjeti u praksi, često smo pozivali ministre, pomoćnike ministra, državne tajnike na političku odgovornost. Dakle, ne da ovaj Dom zove državnog odvjetnika da diže optužnice, da glumi suca, kadiju i krvnika nego da se ustanovi politička odgovornost za određeni politički korak i da po toj političkoj odgovornosti čovjek koji je potegao taj korak u politici snosi i konzekvence i ode sa mjesta ukoliko je napravio krivu stvar. Masu puta smo s ove govornice čuli ministre koji su izjavljivali nisam znao, nisam pojma imao, tamo je nadzorni odbor, tamo je uprava ja se u to nisam petljao, čak i ministre koji su bili u nadzornim odborima velikih poduzeća tipa "Brodosplita" koji su izjavljivali novac nestao, gospodin Jurjević je često pitao di su šoldi? Nitko nije znao di su šoldi, a ministar je izjavljivao ne znam. E nadam se da će se ovim zakonom ta situacija promijeniti. Naime što? Vlada, odnosno ministri bi trebali svojom odlukom, aktom svojim bez natječaja, bez prikrivanja, zamatanja u celofan demokratičnosti javnog natječaja imenovati ljude koji će upravljati javnim novcem, javnom imovinom, javnim poduzećima. Iza toga bi ta Vlada i ti ministri trebali stati. Očekujem, ako se prihvati ovaj zakon, a većina je tu prihvatit će se, da se više neće moći dogoditi da nadzorni odbor velikog javnog poduzeća propusti tri, četiri kriminalna korake uprave ili loša koraka uprave, ne mora čak biti ni kriminalnih, i da ministar kaže ja o tome ništa ne znam, izvinite ali to se mene baš ništa ne tiče. Taj ministar ovim činom, pošto prihvaća odgovornost da postavlja te ljude prihvaća i odgovornost za rad tih ljudi. Drugim riječima ukoliko nadzorni odbor u nekom takvom velikom sistemu napravi krivi posao i Republika Hrvatska ostane na gubitku od 50, 100 ili 500 milijuna kao što se događalo, taj ministar mora zajedno s tim nadzornim odborom otići i ne može izjavljivati ovdje ja vam to nisam znao i nisu me obavijestili. Ne može biti, vaš čovjek je tamo, prihvatili ste odgovornost za vašeg čovjeka i izvolite onda pristupiti prema toj odgovornosti. Što se tiče kriterija odabira tih ljudi, prošla Vlada dala odredbu u kojoj se eksplicitno navodilo koje uvjete ljudi moraju ispunjavati odnosno što ne smije biti s njima. Ta uredba je dosta oštrija od općih propisa zakona o trgovačkim društvima i Zakona o ustanovama koji isto propisuju neke uvjete, međutim, ova uredba je bila oštrija. Hoće li, pretpostavljam da nam ministar to može odgovoriti, hoće li ova Vlada prihvatiti te, takve ili slične kriterije ili će se samo držati kriterija općeg zakona o trgovačkim društvima. Primjerice, Zakon o trgovačkim društvima kaže da u nadzornim i upravnim organima tvrtke ne može u pravilu raditi netko tko ima interes ili radi u nekoj tvrtci sličnog profila ili sličnog područja djelovanja kao ona koja je u nadzornom odnosno upravnom organu. S tim da ukoliko vlasnik, vraća se vlasniku taj čovjek, ukoliko vlasnik to dopusti to se može napraviti. Kako će se Vlada ponijeti u toj situaciji, hoće li donijeti neki kriterij po kom se takva situacija neće moći donijeti ili će odlučivati od slučaja do slučaju kako misli da u konkretnom pojedinom slučaju treba. Ovo je posebno važno mi bi mogli imati povjerenja u našu Vladu i naše ministre, izabrani su tu u ovom Parlamentu i sve su časni i pošteni ljudi koji misle najbolje raditi za dobrobit Hrvatske, ali ovaj zakon i ova situacija se tiče tvrtki u vlasništvu lokalne i područne samouprave. Da li će se svi ti kriteriji na jednako častan način provoditi ako se ostave slobodnoj procjeni i u tim mjestima pitanje. Bilo bi svakako svrsishodnije da se Vlada postavi jasno i napiše nekakav redoslijed kriterija koje ljudi koji će biti u upravnim i nadzornim tijelima tih tvrtki moraju ispunjavati. Odgovornost Vlade u ovoj situaciji zahtjevom da im damo placet, da im parlament da placet da biraju ljude bez nekakvog drugog tijela odgovornost Vlade raste. Očekujem da Vlada to razumije i da će pred javnošću i pred nama svima tu odgovornost prihvatiti o obećati da će se po njoj ponašati. Inače bi se našli opet u situaciji da imamo jedan demokratski institut zamotan celofanom a unutra se nalazi nešto što baš nije demokratski, nešto što liči na podjelu ratnog plijena i slično. Oko svega toga stvarno bih molio Vladu ili ministra da se izjasni onda ćemo znati kako glasati. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, najprije gospođa zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo, zastupnik je govorio, pao je malo u kontradikciju, govorio je o nekim vremenima kada se nije znalo gdje su šoldi, pa to nisu znali članovi Nadzornog odbora i rekao je to će ovaj Prijedlog zakona promijeniti. E pa to nije točno. Ovaj Zakon to neće promijeniti upravo zato kada se pitalo gdje su šoldi, nije se znalo, jer je bio ovakav način izbora odnosno imenovanja nadzornih odbora kakav se sada predlaže da se izmijeni zakon. I upravo zato što se htjelo uvesti transparentnost i preventivne antikoruptivne mjere je prošla Vlada predložila izmjenu Zakona i to je u antikorupcijskom programu na način da se članovi nadzornih odbora imenuje transparentno temeljem javnog natječaja a ne isključivo po političkoj podobnosti. Dakle, to ovaj Zakon neće promijeniti nego će upravo stvar vratiti u ona vremena kada se nije znalo gdje su šoldi.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Netočan je navod kolege da imamo demokratski institut načelno, a u celofanu zamotano nešto drugo. Točno je da su ovo mjere antikorupcije nalagale, da su zastupnici SDP-a zajedno sa zastupnici HNS-a glasovali ovakvim prijedlozima i tražili da baš ovakav moment bude izbora članova nadzornih odbora i upravnih tijela u državnim tvrtkama. To nije ništa zamotano u celofan i to nije nikakvi demagoški program, a naročito ovo što vi predlažete sigurno stoji da je to diktat partije kojim će biti imenovani ljudi po podobnost i upravljat i nadzirati te tvrtke. Zasigurno ćemo tražiti odgovornost za svaki krivi potez koji će biti učinjen. Budite uvjereni, više nego vi i jače nego vi, tražiti ćemo odgovornost svih onih koje ste imenovali u nadzorne odbore i upravna vijeća.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika gospodin zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče i ovaj zadnji ispravak netočnog navoda kao i sva prethodna tri su povreda Poslovnika članka 209. odnosno Poslovnika članka 214. U članku 209. vrlo jasno kaže da zastupnik može ispraviti navod (o iznesenim činjenicama), zastupnici ispravljaju uvjerenja, očekivanja, stavove i ocjene, to je protivno Poslovniku. Ako zastupnici žele reći svoj politički stav o onome što je netko govorio, doduše u ime Kluba to ima i pravo onda mogu dati repliku i omogućiti zastupniku da kaže, ovo je dakle zloupotreba Poslovnika članka 209. o ispravku netočnog navoda.
Hvala lijepa. Ono što ja mogu reći a to je da sam već prije zamolio vas kolege zastupnice i zastupnike, a to je da kada se ispravlja netočni navod da je onda dobro i korisno i poželjno i potrebno rekao bih da se navede što se točno ispravlja, koja rečenica, koja misao. Mislim da, nemojte, nema više rasprave oko toga, još jednom to molim. A gospodin zastupnik Jozo Radoš dužan sam i njemu da kažem. Dakle, replika se ne može podnijeti na izlaganje niti predstavnika kluba, a niti predstavnika predlagatelja. Tako da to isto moramo precizno znati. Molim vas nemojte više, nemojte sada, molim vas. Izvolite, izvolite ali ako nećete imati točno ja ću vam oduzeti riječ.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je članak 209. Poslovnika Hrvatskog sabora jer ja nisam govorio ništa što nisam zapisao.
Molim vas morate reći 209. I još koji? Članak 209. Je osnova.
Članak 209. osnovni članak o tome što je to Poslovnik Hrvatskog sabora i što se može raditi u onom dijelu kada se ispravlja netočan navod. Ja sam nedolični navod precizno ispravljao i jedanput i drugi puta. Ako treba mogu ga ponoviti.
Molim vas. Hvala vam lijepa. Nije potrebno ja se nadam da smo se međusobno razjasnili oko toga kada se ističe povreda Poslovnika i na koji način odnosno ispravak netočnog navoda. Hvala vam lijepa. U ime Kluba zastupnika SDP-a potpredsjednik Hrvatskog sabora gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Da definiramo o čemu razgovaramo, o izmjeni Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Slušajte pa ćete čuti. Dakle, dva su razloga već su spomenuta ovdje. Jedan je formalni, usklađivanje propisa i zakona sa novim okolnostima Zakona o Vladi i ministarstvima. A drugi je odgovornost Vlade za javne poslove i za javni interes. O prvom dakle usklađivanje, to ne možemo se ni protiviti jer je to obveza Sabora, pa prema tome ne možemo biti protiv svoje obveze, da usklađujemo propise. Što se tiče drugoga, kolegice i kolege Vlada je 23.12. prošle godine preuzela odgovornost za javne poslove i javni interes RH. Po objektivnom kriteriju od tog dana snosi odgovornost. Htjela ili ne ona je odgovorna za stanje i u državnim poduzećima ili u poduzećima u kojima država ima udjele. I sa stajališta Zakona o trgovačkim društvima nema nikakvog spora da vlasnik po zakonu imenuje članove nadzornih odbora. I tu se ništa nije promijenilo ljudi, tu se ništa nije promijenilo. Taj lanac odgovornosti i mora biti neprekinuta. Vlasnik, skupština, nadzorni odbor itd. Dakle, ovo je jasna situacija, vlada, skupština trgovačkog društva, nadzorni odbor i odgovornost. Tu se ništa nije promijenilo. Bilo koja Vlada, bivša HDZ-ova ili SDP-ova danas, to je osnovni zakon i tako to regulirano mora biti. A što se tiče sukoba interesa, pa vlada HDZ-a je zaista donijela odluku o kodeksu korporativnog upravljanja trgovačkim društvima u kojima RH ima dionice ili udjele. Jel to? Je. E tamo je propisano što je to sukob interesa. Ili imenovali nadzorne odbore pomoću javnog natječaja ili po odgovornosti Vlade i ministra, svejedno sukob interesa ostaje. I on je reguliran u toj odluci. Da vam pročitam "Sukob interesa postoji kada član nadzornog odbora koji nije neutralan u odnosu na predmet odlučivanja ili se iz činjenice njegove povezanosti sa drugim društvima, osobama itd. može razaznati da ima drugačiji interes od društva". Dakle, da li ga mi imenovali pomoću javnog natječaja ili po punoj odgovornosti ministra ili Vlade, svejedno ostaje sukob interesa i ostaje ova odluka. A što je čistije? Čistije je da se odgovornost preuzme. Molim vas lijepo, dakle iskustvo iz proteklog mandata oko imenovanja putem natječaja nije uopće referentno iskustvo za odgovornost koju mi tražimo, uopće nije referentno jer se i po natječaju imenovalo iz državne uprave. Ministar, budimo realni tu. Samo što smo još malo potrošili novaca i zamaglili cijelu situaciju. Nije formalno nemojte se izvlačiti.
Molim vas, nema dobacivanja iz klupe … [[Govornik se ne razumije.]]
Ministar nije formalno sam. Znamo mi kako to ide. Znamo, znamo vidjeli smo iz prošlog saziva kako to ide. Imenujete pa mu naredite da donese torbu kada hoćete već da tako kažem. Tako je bilo, što sada ja mogu da skrivam. Ok.
Kako da reagiram nego da vama sada dam opomenu jer dobacujete iz klupe po članku … molim vas ne možete tako reagirati. Možete ali onda ne možete sudjelovati u raspravi. Molim vas ne možete dobacivati s klupe. Pročitajte članak 214.
Moramo reći istinu.
Izvolite gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepa. Dakle, natječaj izgleda transparentan ali iskustvo kaže da nije tako. A tko je sudac jeli tako ili nije? Pokazalo se nedavno. Prema tome, kolegice i kolege budimo da tako kažem korektni i prihvatimo činjenicu da Vlada kaže mi ćemo imenovati, mi vršimo funkciju prava vlasnika, mi ćemo imenovati skupštinu, skupština će imenovati nadzorni odbor i mi ne prekidamo lanac odgovornosti. Prema članovima nadzornog odbora i dalje djeluje Zakon o trgovačkim društvima sa svim ograničenjima, pravima i odgovornostima i djeluje odluka Vlade RH koju sam upravo citirao. Dakle, nema tu ništa zaista sporno. E sada možemo izvikivati političke parole, skrivati se ili ne skrivat, ali činjenice ostaju činjenice. Zbog, a to ćemo uskoro nadam se dobiti na klupe, zbog odgovornosti Hrvatskog sabora za provođenje zakona, to je naša odgovornost, ali i za ocjenu upravljanja javnim interesima i javnim dobrima doći će na klupe nas zastupnika i izvještaji o poslovanju državnih poduzeća. To će najbolji bit ne … [[Ne razumije se.]] nego najbolji odgovor biti tko je u pravu. To je najbolji odgovor. Do sada imamo to što imamo i to što imamo je dalo za pravo Vladi Republike Hrvatske da predloži zakone, a nama da podupremo donošenje tih zakona, na taj način učinimo odgovornost potpuno transparentnom. Dakle imenujete, uspostavljate lanac, odgovarate za poslovanje. Klub zastupnika Socijaldemokratske partije naravno glasovat će za te zakone. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda. Najprije se javio gospodin zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Pa ja bih ispravio netočan navod gospodina potpredsjednika koji je rekao, citiram: "da sukob interesa može nastati bez obzira bira li se Nadzorni odbor temeljem natječaja ili temeljem odgovornosti ministra". To nije točno. Zbog čega, zbog toga što odgovornost ministra i Vlade je i kad se izaberu članovi Nadzornog odbora i temeljem natječaja i time to nije delegirano, dakle time se ne delegira odgovornost na Nadzorni odbor nego i dalje ostaje odgovornost na članovima Vlade i na ministru. Samo je u razlika u tome što smo mi put do izbora tog člana Nadzornog odbora pojedine tvrtke ili javnog poduzeća definirali temeljem natječaja u kojemu smo propisali uvjete koje mora ispuniti član Nadzornog odbora, a vi znate da su ekonomski fakulteti u Hrvatskoj čak osnovali studije za korporativno upravljanje gdje su ljudi polagali te ispite kako bi mogli biti pozvani i biti članovi nadzornih odbora. Prema tome, nije isključena odgovornost ministra niti u postojećem zakonu, kao što neće biti isključena niti u ovom zakonu. Ali prema ovom zakonu se omogućava bez natječaja da politički podobni članovi Kukuriku koalicije postaju bez kontrole članovi nadzornih odbora.
Hvala. Gospođa zastupnica, potpredsjednica Hrvatskog sabora gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa, gospodine predsjedniče. Pa evo, želim ispraviti netočan navod gospodina potpredsjednika Leke koji je konstatirao, citiram: da vlasnik i dalje imenuje, dakle Vlada, uprava odnosno nadzorne odbore i da se tu ništa nije promijenilo. To je netočan navod. Naime, tu se sada mnogo toga promijenilo zaista jer je Vlada prethodna kao što znate donijela niz odluka pa onda i propisa da se izbjegne u najvećoj mogućoj mjeri politički utjecaj. Ministri više nisu mogli biti članovi nadzornih odbora, međutim i odabir putem natječaja je bitno različit od ovoga da Vlada imenuje zaista ljude po vlastitoj mjeri i svakako mi moramo i imamo pravo sumnjati da će to zaista biti isključivo politički podobni. Želim podsjetiti da smo isto tako donijeli odluku o antikorupcijskim planovima i programima koji su sva javna poduzeća morala donijeti i morala provoditi, morala poštovati, a Vlada je to nadzirala.
Hvala. I gospodin zastupnik Đuro Popijač, također ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Nije točno da ovo iskustvo sa natječajima za članove nadzornih odbora nije referentno i isto tako nije točno da su se u nadzorne odbore birali ministri ili drugi državni dužnosnici. Iskustvo je itekako referentno. Provedeni natječaji u ovom mandatu od posljednje dvije godine, kroz te natječaje je prošlo više od 1400 ljudi, eminentnih ljudi iz poslovnog svijeta. I svi oni koji su bili izabrani i njihovi CV-jevi su provjerljivi i stojimo iza svih tih ljudi i njihovih rezultata, a to će se upravo vidjeti iz rezultata javnih poduzeća za 2011. godinu, ostvarenih prihoda i ostvarenih dobiti i vidje ćemo koliko i na kakvom pravom putu smo bili. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas. Da, da, ako ćete imat sjednicu kluba onda zatražite stanku molim vas iz HDZ-a. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, gledajte ali… … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, nije zabranjeno, ali zabranjeno je govoriti kad se ne dobije riječ, tako piše u Poslovniku. Izvolite, gospodine. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite, gospodine Vinković.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Odmah na početku klub HDSSB-a će biti protiv ovog zakona. Sasvim je jasno da ne postoji najbolji, najefikasniji, najprihvatljiviji sistem upravljanja na svijetu ali stoga još čudnijom postaje odluka Vlade da u ovoj hitnoj proceduri u saborske klupe uputi Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sprječavanju sukoba interesa, s konačnim prijedlogom zakona. Očekivali smo da će taj zakon biti u mnogome vezan za sukob interesa, pa i za ove spominjane crne torbe, raznorazne fondove, ali očigledno od toga ništa. Ukida se dakle ovaj sistem izbora i uprava i nadzornih odbora ne samo ovdje na nivou države nego i na nivou regionalne i lokalne samouprave putem javnog natječaja. Dakle ne govorimo samo o nadzornim odborima nego govorimo i o članovima uprave koji su se dosad birali putem javnog natječaja. Ruku na srce, politika je uvijek određivala i tko će sjedit u nadzornim odborima, bio to put javnog natječaja ili bio to put imenovanja kao što se sada predlaže, ali ovaj puta nakon dakle jednog iskoraka i nakon jednog ja bih rekao transparentnijeg puta ponovno u nadzorne odbore i u uprave ulaze političari, a odbacuje se izbor članova nadzornih odbora putem javnog natječaja. Ministar financija je to ovako pojasnio, da se na natječajima trebaju birati samo članovi uprava u nadzornim odborima poduzeća za koja je odgovorna Vlada citiram: "Moraju biti osobe za koje smo sigurni da će provoditi vladinu politiku, te da u nadzornim odborima javnih i državnih poduzeća moraju biti ljudi koji nemaju pravo na osobno mišljenje, nego moraju dosljedno provoditi vladinu politiku." To koliko je meni poznato pa i u praksi i u teoriji ne mislim na socijalističku praksu i teoriju koja je nekima puno bliža, nego upravo u trgovačkim društvima poznato je kako nadzorni odbor i uprava ne moraju štititi interese političkih stranaka, nego upravo interese društva, a tek potom pokušati uskladiti interese vlasnika u ovom slučaju države ili neke od jedinica lokalne ili područne i regionalne samouprave. No, da se vratim ovoj prvoj rečenici. Ne postoji najbolji, najefikasniji, najprihvatljiviji sistem korporativnog upravljanja u svijetu. Tim stavom ne vodim se ja nego Svjetska organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj koja je prilikom izrade standarda korporativnog upravljanja usvojeni 1990. i devete godine prikupila najvažnije principe poslovanja kompanija iz prakse razvijenih država, ali i pojedinačnih kompanija koji su pokazali kao izraz učinkovitosti u svakodnevnom poslovanju, te razvoju konkurentnosti kompanija na svjetskom tržištu. U kojoj su se mjeri pokazale uspješnima ukazuje i činjenica da upravo ova organizacija i principi primjenjuje se ne samo u državama članicama te organizacije, nego i u državama nečlanicama. Ovdje ću navesti šesti princip koji nosi naslov odgovornosti odbora, a taj princip podrazumijeva da okvir korporativnog upravljanja treba osigurati strateško rukovođenje kompanije, efikasan nadzor uprave od strane odbora i odgovornost odbora prema kompaniji i dioničarima. Najveći broj tih standarda predviđenih ovom preporukom usmjeren je ka stvaranju odgovarajućeg profila izvršnih direktora nadzornih odbora oblikujući kroz tri elementa kompetentnost u izvršenju nadzorne funkcije, lojalnost prema tvrtki ili kompaniji i nezavisnost pri obavljanju funkcije. Dakle, ta tri elementa su osnova za uspješno rukovođenje nekom tvrtkom. Nelojalnost prema političkoj stranci, prema predsjedniku stranke ili predsjedništvu ili ne znam kojem tijelu unutar stranke kojima će taj direktor ili član nadzornog odbora odgovarati i kojima će zaslužiti neko buduće članstvo u nadzornim odborima, mjesto na listi u gradskom, općinskom vijeću, županijskoj skupštini ili nedo Bog ponovno u Saboru na listi za Sabor. Svjesni smo isto tako da država mora imati kontrolu nad svojim vlasničkim udjelima, ali brojni slučajevi, dakle ne iz tamo negdje iz 13. ili 10. stoljeća iz vremena 925., sedme ili tako dalje krunjenja kralja Tomislava, nego upravo iz ove naše bliže prošlosti od 1990. pa do dan danas pokazuju da smo imali ja ne bih rekao kriminalne jer su te situacije izrodile teški kriminal i pljačku hrvatskog društva, nego čak i groteskne situacije kad su pojedini ministri u određenim sudskim procesima tijekom svojih svjedočenja tvrdili kako nisu nikad, a bili su članovi nadzornih odbora, bili možda i članovi uprava tih društava nisu nikad pročitali te materijale. Pa ja ću samo spomenuti jednu ovako svježu situaciju na primjer "Brodosplit", na primjer sve ono što se dešavalo u Fondu za privatizaciju. Nije tu samo su glave padale radi peke ili što kažu tamo preko granice ispod sača, nego su tu padale glave i radi razno raznih crnih kožnih ne znam kako kažu da ne uvrijedim zastupnice ali mislim da je izraz fensi torbe itd. Ali očigledno je tu bilo velikog kriminala. Ću vas podsjetiti samo na Đakovštinu. Na svu sreću ona bivša Vlada je bila progledala u zadnji trenutak pred izbore. Na to joj hvala. Ali dan danas ti isti radnici su vjerojatno već i potrošili te svoje otpremnine i nemaju ni dan danas od čega živjeti. Ali gle čuda! Tamo je Vlada bila imenovala dva člana nadzornog odbora dvije djevojčice koje su primale uredno svoju naknadu za odlučivanje u tom nadzornom odboru. Ta je ista Vlada, pa i ona od 2000. do 2003. i ova od 2003. Pa evo do 2012. odnosno 2011. Nekoliko puta je sanirala tu tvrtku ali ona je silom prilika zahvaljujući upravi i takvom nadzornom odboru otišla u stečaj i tamo su nestale milijarde i milijarde kuna. "Brodosplit" neću spominjat, neću spominjat ni ministre koji su sjedili u nadzornom odboru i svim onim tvrtkama od Croatia osiguranja do ne znam koga gdje su sjedili. Čitavo to vrijeme su prikazivani, prikazivana izvješća kako je u tim tvrtkama sve bajno, da je to bajka, kako treba upravljati tim društvima, tim tvrtkama. Na žalost ta financijska izvješća kada se malo drug Bajić po političkom nalogu kad je odjedrio kapetan sa malo vitra pozabavio i cjelokupni sustav DORH-a pozabavio tim tvrtkama počelo je biti vidljivo kako su te tvrtke služile ili za financiranje određene političke stranke ili za jednostavno pljačkanje tih tvrtki, radnika, ali i cjelokupne Hrvatske. No, ono što novi ministar koji je sada otišao i na svu sreću puno uštedio u ove četiri godine pa i sama Vlada Republike Hrvatske mora shvatiti da ukoliko se donosi ovaj jedan zakon da ovaj odnos izvršne i predstavničke vlasti mora biti jednak na istim razinama. Dakle, ono što vrijedi za Vladu Republike Hrvatske kao izvršnu vlast mora vrijediti i za župana, mora vrijediti i za gradonačelnika, a bogami mora vrijediti i za načelnika. Ne znam jel' su Dugobabe općina, vjerojatno jesu jer su dobile onaj znameniti nadvožnjak i izlaz sa autoceste koji je znatno koštao iako njime prođe možda dva ili tri vozila, ali u svakom slučaju ne želeći uvrijediti nikog takav odnos mora važiti za sve jednako. Dakle, a to evo pričam i kao gradonačelnik jednog grada sa oko 30 tisuća stanovnika koji je jedini odgovoran svojim potpisom, a ima ovdje još gradonačelnika pa vjerojatno znaju o čemu pričam, koji je jedini odgovoran pred zakonom za funkcioniranje lokalne samouprave pa i društava koji su u vlasništvu jedinice lokalne samouprave to nije Gradsko vijeće niti jedan vijećnik niti predsjednik vijeća. Pa ono što vrijedi za Vladu RH, za Milanovića kao predsjednika Vlade, za prvog potpredsjednika Čačića, drugog, trećeg i koliko ih već ima, i za sve članove Vlade i ministre mora vrijediti i za načelnika, i za gradonačelnika i za župana. Jer oni su jedini odgovorni. Druga je stvar ako se iza ovog zakona krije nova mogućnost sada nove Vlade i nove političke opcije u opstruiranju svih onih koji na jedinicama lokalne samouprave na regionalnoj samoupravi nisu u političkoj podobnosti sa sadašnjom, a ne bih više nazvao "kukuriku koalicija" s obzirom da očigledno jedno pero polako već otpada, to je vidljivo već i po nastupu uvaženog nastupa Kajina, ali to su stvari koalicije koja je na vlasti. Ali kažem, dakle ono što vrijedi za Vladu mora vrijediti i za lokalnu samoupravu. Jer ni gradonačelnici, ni načelnici općina, ni župani nisu lokalni šerifi nego su izabrani neposredno na lokalnim izborima i znaju vrlo dobro svoju odgovornost. I znaju imenovati nadzorne odbore, znaju i putem javnog natječaja imenovati upravu, s njima surađivati i štititi interese građana na svom području. Dakle, ovo je prije svega usmjereno vladajućoj koaliciji obzirom da je očigledno da će ovaj zakon po hitnom postupku biti izglasan. Dakle morate shvatiti da ukoliko Vlada može imenovati uprave društava, ako može imenovati nadzorne odbore bez suglasnosti Sabora to isto se treba odnositi i na jedinice lokalne samouprave. Na isti način po istom sistemu. Jer nijedan vijećnik, niti SDP-a, niti HDSSB-a, niti HDZ-a nije odgovoran pred zakonom niti za proračun, niti za trgovačko društvo, spomenut ću grad Đakovo, nego gradonačelnik. I njemu će glava pasti i njega će Državno odvjetništvo goniti. Zaključno, javne tvrtke moraju biti uspješne na tržištu, a ne političke sinekure. I što je još važnije neovisno o tome na koji će način biti birani članovi nadzornog odbora, bez obzira je li riječ o tvrtkama u vlasništvu države ili nekoga grada rezultati poslovanja i rezultati rada i uprave i nadzornog odbora moraju biti najvažniji. Za smjenu smo svih onih koji su tvrtku doveli u stečaj, bez obzira na način kako su imenovani. A za ostanak svih onih koji tim tvrtkama uspješno posluju. Bez obzira iz koje političke opcije dolaze.
Hvala.
Jedna rečenica za kraj. Uspješan kirurg ne mora biti član političke stranke, bitno je da ta operacija uspješno završi i da pacijent preživi. Ovakvim načinom bojim se da će puno pacijenata zahvaljujući političkim imenovanjima, rješavanjem koalicijskih odnosa umrijeti ne na bolesničkoj postelji nego umrijeti na tržištu, a to je ono najmanje što svi želimo.
Evo to je već sad treća rečenica.
Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Davorin Mlakar u ime kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, zamjeniče, kolegice i kolege. Ja bih izlaganje u ime kluba HDZ-a probao razvrstati u dvije skupine, ako se slažete, razloga zbog kojih klub HDZ-a nikako neće podržati ovaj zakon. Prvo su dva formalna razloga, a onda kasnije ću reći nešto o suštini. Dakle prvi razlog zbog kojeg mislimo da nema smisla ovakav prijedlog podržavati je činjenica da je Vlada predložila da se ovaj zakon donese u hitnoj proceduri ili po hitnom postupku izbjegavajući time dva čitanja zakona da bi se kroz raspravu i eventualne primjedbe moglo popraviti ovaj tekst ako je to naravno moguće. Razlozi su propisani za hitni postupak člankom 159. Poslovnika i koji kaže iznimno, dakle iznimno od dva čitanja zakon se može donijeti po hitnom postupku samo kada to zahtijevaju interesi obrane i drugi osobito opravdani državni razlozi, odnosno kada je to nužno radi sprečavanja ili otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu. To su jedini razlozi kada se zakon donosi po hitnom postupku. Činjenica koju ste naveli da se treba ovaj zakon uskladiti sa nedavno donesenim nažalost lošim zakonima o državnim službenicima, o pravima državnih dužnosnika nije razlog iz članka 159. i vjerojatno ne bi trpili državni interesi da se je probalo ovaj zakon donijeti u redovnoj proceduri. Nastavno tome još je manje jasno zbog čega je završna odredba toga zakona da zakon stupa na snagu danom objave u Narodnim novinama. Dakle, u ovom svom prijedlogu niste ostavili ni onaj neki demokratski minimalni standard vacatio legis ili rok da se svi na koje se zakon odnosi mogu upoznati sa sadržajem zakona pa da ste barem ostavili rok od 8 dana od dana objave u Narodnim novinama da Zakon stupi na snagu. To su formalni razlozi zbog kojih se protivimo donošenju ovakvog Zakona, suštinski su naravno, nešto je bilo izrečeno u prošlim raspravama, ja ću probati sublimirati naše prigovore na sljedeće. Ovaj Zakon mijenja postojeći zakon samo de facto u dvije stvari. Jedna je da uvodi nove kategorije državnih dužnosnika i time dodatno narušava dosada utvrđenu strukturu i u državnoj upravi pa i onu koja se tiče nositelja političkih funkcija. Drugo što je isto tako doseg ovog Zakona koja kaže norma briše se javni natječaj. Dakle, dvije su promjene koje predlaže ovaj zakon. Jedan je nova kategorija državnih dužnosnika i drugo je brisanje javnog natječaja. Što se tiče donošenja novih dužnosnika u izmjenama ovog zakona o sprečavanju sukoba interesa, to je naravno moguća varijanta i u ovom Zakonu mada možda nije najsretnije rješenje da ovaj zakon navodi i popisuje sve one koji se smatraju dužnosnicima u Republici Hrvatskoj ali s obzirom na potrebe usklađivanja naravno je da ste to riješili u članku 1. ovog Zakona. Za naznačiti je da ste ponovno i to ću ponoviti ono što ste probali uvjeriti kolege i na saborskim odborima, uveli glavnog ravnatelja policije kao političku funkciju u Republici Hrvatskoj, da je ravnatelj porezne uprave, ravnatelj carinske uprave sada politička dužnost, da je glavni tajnik Vlade pojavio se umjesto tajnika Vlade, da postoji državni revizor, da postoji glavni tajnik Ustavnog suda onda se jednostavno postavlja pitanje zašto ne postoji glavni tajnik Sabora s obzirom da ovdje ima više tajnika, pa sve do zamjenika predstojnika Ureda predsjednika Vlade Republike Hrvatske, predstojnika ureda predsjednika Hrvatskog sabora koji je u redoslijedu ispod predstojnika predsjednika Vlade a inače je Sabor navođen u ovim kategorijama ispred Vlade i to je vjerojatno po preseansu bi tako trebalo biti, pobrkan je čak i redoslijed tih funkcija. Glasnogovornik Vlade Republike Hrvatske postaje politička dužnost kod nas, a isto tako i pomoćnici ministara koji su samo nova funkcija za dosadašnje državne službenike koji su se do izmjena Zakona o državnim službenicima smatrali službenicima, imali su iste odgovornosti i obveze kao sadašnji pomoćnici samo su imali nešto nižu plaću, ali ste njihova radna mjesta ukinuli da biste ih mogli de facto smijeniti i imenovati ponovno nove dužnosnike na rang pomoćnika ministara. Naravno s većom plaćom nego što su to imali ravnatelji kao državni službenici. Ovaj princip koji se provodi sada već u drugom zakonu, nakon Zakona o državnim službenicima, ne samo da nije dobar, ovim načinom narušili ste kvalitetu državne službe ponovno, srozali ste rang državnih službenika barem za još jedan stupanj niže, a cijelo vrijeme ponavljamo kako nam je državna uprava loša i kako treba ju profesionalizirati, osnažiti i učiniti boljom. Vi radite upravo suprotno. Vi umjesto da dignete rang državnih službenika vi ga spuštate a na dosadašnja mjesta državnih službenika imenujete osobe po političkoj podobnosti. Jer u kasnijim člancima ovog istog Zakona ono što je do sada bilo pravilo da se ti ljudi biraju putem natječaja, sada više natječaj nije potreban, potrebna je isključivo politička podobnost. I neke stvari se mogu braniti, znate meni je jasno da će vaša većina nastojati obraniti i obrazložiti stajalište Vlade s obzirom na ove izjave. Ali ovo je pitanje da li je objektivniji kriterij izbora natječaj u kojem su utvrđene karakteristike za osobe koje se biraju, uvjeti, stručne spreme, radnog iskustva, znanja jezika, testiranje i nakon toga razgovori da bi se radila rang lista i ono što ste u uvodu jednog Zakona rekla ali to uzima jako puno vremena, što je istina, to uzima mjesece da bi probrali najbolje, naprosto je uvreda zdravom razumu da netko tvrdi da je politički kriterij transparentniji, pošteniji ili objektivniji od kriterija natječaja na temelju kojeg će se birati ljudi na bilo radna mjesta ili u ovom slučaju dužnosti. S obzirom na to mislimo da ste osim prigovora ovog tipa vi de facto učinili nešto još gore da ste povrijedili i međunarodno preuzete obveze jer je Republika Hrvatska se obvezala da će izvršiti depolitizaciju državne uprave a mi ne sada samo da politiziramo državnu upravu mi to isto činimo i u trgovačkim društvima u vlasništvu države ili u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Ono što je bio prigovor ili ono što su rekli a treba napomenuti za natječaje u nadzorne odbore trgovačkih društava već su se organizirala i školovanja koja je određen broj ljudi prošao da bi stekao posebne kvalifikacije da bi se mogli natjecati na ta radna mjesta. Od sada odnosno od donošenja ovog Zakona to naravno više neće biti bitno. I svi oni koji su po tom kriteriju ostali članovi nadzornih odbora otpast će jer ste u prijelaznim odredbama ostavili mogućnost da svi oni koji su birani na natječaju taj posao odrade samo do trenutka dok ne budu imenovani politički podobni. Mislim da ovim ne činite uslugu niti državnoj upravi a niti ovim poduzećima o kojima bi Vlada trebala brinuti. Nastavno na ono što je ranije rečeno, nije ovo posebna odgovornost vlade niti Vlada ovim ne preuzima odgovornost. Vlada preuzima odgovornost na temelju Ustava, člankom 115. Ustava propisana je odgovornost Vlade za stanje u području u cijeloj državi i za resore koje pokriva. Prema tome, reći da zato što ćete politički imenovati članove nadzornih odbora je Vlada preuzela nekakvu odgovornost je besmislica. Vlada ima odgovornost po Ustavu, a princip izbora je princip koji će garantirati objektivno i pošteno izabirane ljude koji bi te firme trebali voditi. To nažalost vi očito niste bili spremni učiniti. Ali da nam cijelo vrijeme tumačite da je politička podobnost transparentan, objektivan ili bolji kriterij od natječaja koji je do sada vrijedio, to je stvarno uvreda zdravom razumu. I na kraju, petnaestak godina je upravo ovaj princip da tako kažem alimentirao ili postavljao sve ljude u ta trgovačka društva o kojima ste pričali, tek de facto zadnju godinu 2011. Se članovi uprava trgovačkih društva i nadzornih odbora biraju putem natječaja. Pa svi oni prigovori koje ste do sada isticali kao netko nije znao o čemu se radi nije bio odgovoran, se trebaju pripisati modelu koji vi sada ovim zakonom ponovno vraćate, a to je najlošije što ste mogli napraviti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospodine ministre izvolite. I da vas ja putem obavijestim da je istekao onaj rok od sat vremena za prijave za govor. Hvala lijepa. Izvolite.
Gospodine predsjedniče da odgovorim na nekoliko stvari iznešenih u raspravi, ali ja ću se držati teme. Dakle, ovo je Zakon o sprečavanju sukoba interesa, a tema o kojoj govorimo, način imenovanja članova nadzornih odbora nema veze sa sukobom interesa i vrlo dobro znamo zbog čega je ta materija bila u Zakonu o sukobu interesa. Sukob interesa se vuku između privatnog i javnog. Da li vas imenuje Vlada na temelju natječaja ili imenovanjem, uvijek možete doći u sukob interesa bez obzira na način na koji ste imenovani. To je prvo. Ali znamo razloge zašto je to bilo u ovom zakonu. Prema tome, neću se dalje širiti tu temu. Drugo, što se tiče prigovora o povećanju broja dužnosnika na koji se odnosi Zakon o sukobu interesa to ja shvaćam kao pohvalu, jer će veći broj ljudi morati paziti na odredbe Zakona o sukobu interesa. Prema tome, to je na neki način kontra argument za neprihvaćanje zakona. Dakle, ako 20 ljudi više treba dati imovinske kartice, treba potpasti pod sukob interesa, to je pohvalno. Vlada samim time otežava ili ne otežava ali recimo povećava broj ljudi koji potpadaju pod sukob interesa što je dobro. Što se tiče stvari o upravi što je zastupnik Mlakar rekao, to nije tema ovoga zakona. Dakle, međutim o tome možemo raspravljati kada bude tema uprava, nema nikakvih problema. I još jedna stvar koja se pokušava provesti i na neki način uzima zdravo za gotovo. To su dvije stvari. Prvo, ako je netko na političkoj dužnosti, dužnosti zamjenika ministra, pomoćnika ministra, državnog tajnika prije, ne znači nužno da je nesposoban ili da je politički podoban. On je samo na političkoj dužnosti i zna da nakon promjene vlasti potpada pod zakon o prijenosu vlasti. Uostalom imate primjera državnih tajnika iz prošle Vlade koji su sada na funkcijama u ovoj Vladi. Imate primjera ravnatelja iz prošle Vlada koji su imenovani pomoćnicima ministra u ovoj Vladi. Ali oni znaju da kada dođe do promjene vlasti da potpadaju pod Zakon o promjeni vlasti. Prema tome, tu ne vidim neki veliki problem. time što su oni imenovani imenovanjem, a ne natječajem nisu postali niti pokvareniji, niti manje sposobni. Prema tome, imenovani su na drugi način i samo o tome ovisi njih prestanak dužnosti temeljem kojih su imenovani. Drugo, također nije nužno da ukoliko je netko imenovan natječajem da nije politički opredijeljen ili da nije kako se to kaže politički podoban. Prema tome i ta jedna stvar isto ne može se baš u potpunosti izjednačiti. Zbog toga mislimo da je ovo jedno transparentnije rješenje da Vladi omogućava da u svakome trenutku vrši svoju funkciju u ovim tijelima na koje se odnosi, ali omogućava nekoj drugoj vladi da isto tako napravi i to omogućava i jedinicama lokalne samouprave, predstavničkim tijelima da na isti način sudjeluju u upravljanju poduzeća u svome vlasništvu. Prema tome, ovo nije zakon pisan za jednu političku opciju jer na lokalnoj razini imamo više političkih opcija. Imamo i HDZ, imamo HDSSB, imamo HNS, IDS, SDP čiji će članovi koji vrše dužnosti u predstavničkim tijelima ili gradonačelnici imati priliku odgovarati za ljude koji su postavili. I ovo nije zakon koji opisuje nečiju kaznenu odgovornost nego je ovo Zakon o sprečavanju sukoba interesa. Ovo što sada mijenjamo doista nema veze sa sukobom interesa, a naravno upravljanje trgovačkim društvima je posebna tema. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, vi ste netočno rekli da je ovo zakonsko rješenje bolje rješenje i da ovo nema veze što stoji u zakonu sa nadzornim odborima i upravljanje nadzornim odborima. Bitan je gospodine ministre princip, a princip vlade HDZ-a i pod predsjedanjem gospođe Kosor je bio depolitizacija i javne uprave i upravljanje u poduzećima u nadzornim odborima i čitav smo niz zakona donijeli upravo zbog Europske komisije i zbog europskog okruženja Hrvatske i završetka pregovora. Naš cilj je bio depolitizacija javne uprave, ali i nadzornih odbora i to smo dali u svom izvješću Europskoj komisiji. Čitav je niz zakona. Ovo je samo jedan od niza zakona koji se odnosi na to. A vi ste sa ovim prijedlogom otišli tri koraka unazad. Hvala lijepa.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva se za raspravu prijavila gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala vam poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre i zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Podržavam donošenje ovog zakona i možda više ijedan drugi zakon ovaj zakon treba donijeti po hitnom postupku. Pitanje danas i zato prije nego ću to obrazložiti, oni koji danas govore o depolitizaciji kada to govore i način na koji to govore, a djela koja stoje iza njih zaista nisu to njihove teme i zaista kada govore zvuče kao trbuhozborci. Naime, pitanje koje ovaj zakon apostrofira je pitanje koje danas kada se postavi izaziva podsmjeh i podozrenje i izaziva u najblažu ruku sumnju, a to je pitanje odgovornosti. Zbog čega? Zato što se neodgovornost pretpostavljala, a sve ono drugo bilo je pod znakom pitanja i bilo je sumnjivo. Pitanje, tko koga postavlja? Uvijek netko nekoga mora postaviti. Po nekoj logici stvari ako je to neki javni natječaj, ako su propisane propozicije očekivalo bi se dakle da je tu zagarantirana maksimalna objektivnost. Međutim, mi smo se nauživali tih javnih natječaja i nažalost najveći problem javne nabave nije problem mala digresija i mala usporedba, mislim da je osnovana analogija i dopuštena, u tom smislu da u većem iznosu je pokradena Republika Hrvatska temeljem javnih natječaja nego oni koji nisu tobože provodili nego su zloupotrebljavali također i bili s onu stranu zakona. Dakle, u Hrvatskoj je veći problem nezakonitosti odnosno bezakonja i pljačke koja se dešavala pod paravanom tobože i ovakvih instituta natječaja pa i drugih nekih formi, a kad se razgrne ta forma iza toga stoji nešto čime će se tek ova vlast trebati pozabaviti. Ovo je jedan od prvih koraka te jedne prevencije i ne treba dakle skakati eto jer nisu, neće ti ljudi, ključni ljudi u upravi i nadzornim odborima biti birani na natječaj. Tko je birao te ljude koji su se javili na natječaj? Pogledajte malo strukturu ljudi koja je došla. Ali pustimo i to, uvijek je netko bliži nekome, čak zanemarimo i to. Ali koje su posljedice njihovog djelovanja, pa oni su Hrvatsku zavili u crno. Ja neću sada pričati o postupcima koji se odvijaju pred hrvatskim sudovima, ali moja dužnost i naša dužnost je da se te stvari preveniraju, da vidimo nešto što se možda i u nekim dobrim namjerama izrodilo u svoju suprotnost. Mi ne možemo biti imuni i stajati po strani. Ti su ljudi bili imenovani na javnim natječajima, mi peremo kao Poncije Pilat odgovornost za njihovo postupanje. Što je tamo radio direktor neke državne tvrtke, kako je ona poslovala, da nas to nije briga, da vladajuće onda nije briga. On je tamo biran po javnom natječaju, izvolite se obratiti njemu. Kada se stvari tako postavljaju, kad su tako postavljene onda zaista taj koji se proziva na odgovornost može tako i reći, do neke mjere može tako i reći. A onaj koji je tamo postavljen također može reći ja sam izabran, što me imate pitati i propitivati. Prema tome ja ću ponoviti, ne bojeći se te riječi jer te riječi su Hrvatskoj potrebne, naravno one su možda još uvijek forma ali njima treba dati sadržaj kao što su pitanje odgovornosti i pitanje solidarnosti. Dakle da Vlada poduzima apsolutnu odgovornost za one koje će imenovati. Jednako tako i da je ostao stari oblik za one koje će izabrati koji su se javili temeljem javnog natječaja. U samom činu, toj formi je manje stvar, a mi se oko toga ovdje sporimo, a mi bi se trebali sporiti oko rezultata tog načina. Jednom je netko i evo nedavno čini mi se kolega Leko na odboru rekao, uvijek netko nekoga mora imenovati i sama vlast samo zato što je izabrana demokratski automatski nije dobila takav legitimitet da može raditi što hoće i da je nitko ne može pitati. Dakle, to je ta pretpostavka da se vlada odnosno preuzme odgovornost, a kako će se vladati to je pitanje transparentnosti i stalnog propitivanja. Naravno, prvi su pozvani vladajući da kontroliraju, ali jednako tako i od oporba da propituje. I vlast i oni koji poduzimaju postupke, pogotovo ovi koji upravljaju velikom imovinom, oni su stalno, svaki njihov postupak mora biti unaprijed sumnjiv. Nisu oni okrivljenici da im netko drugi dokazuje krivnju, oni sami pred javnošću stalno moraju opravdavati svoje postupke i tumačiti ih. Ja mislim da se oko toga trebamo dogovoriti. I složili se vi ili ne, ali zaista natječaj, kažem možda je bio u najboljoj mjeri al on je na kraju se pretvorio u to da je paravan da se bježi od odgovornosti i to se više ne može tolerirati. Ja sam to već na odboru rekla i ponovo ću postaviti ponovo pitanje dakle ne samo za Vladu koja je imala te ljude, koja ima sada dvostruku odgovornost kao po starom rimskom pravu, odgovoran je uvijek onaj koji bira, pa čak i odgovoran … [[Ne razumije se.]] po natječaju imao si nekoliko mogućnosti, zašto si baš toga izabrao, a bježalo se od te odgovornosti. Sjetimo se … [[Ne razumije se.]] in eligendo, greška u odabiru, uvijek stoji, a pogotovo i tih osoba koji preuzmu odgovornost. Ako preuzmu odgovornost, a nisu joj dorasli također su odgovorni jer se laćaju posla kojem nisu dorasli. I dakle, mi smo do sada imali tu situaciju da kažu oni da oni ne znaju što se u određenoj tvrtci događalo. Vlada je to često rekla mi to ne znamo što se događalo. Neki koji su znali i koji su dobro znali oni su odgovarali. Pa kad moj kolega ovdje, naš kolega Marin Jurjević pita bivšeg premijera gdje su novci iz Brodosplita on njemu odgovara ja znam tko je tvoj stric. Pa jel želimo i dalje takve odgovore. Vidite da takva više pred sudom ne pali ta i da zna tko mu je stric to više ne pali nit će donijeti ikakve poene. Dakle 2003. smo imali Kazneni zakon u kojem smo inkorporirali odgovornost upravljačkih struktura tj. članova upravnih i nadzornih odbora. Nažalost znamo kako je taj KZ završio, novela Kaznenog zakona, a srećom donijeli smo dobar novi Kazneni zakon, mislim da ga u nekim stvarima treba i popraviti ali je loše to što on stupa na snagu tek 2013. godine. Evo ovdje nije resorni ministar, ali je član Vlade i sigurno o tome treba povesti računa, ne samo da zaštita radnika, neisplate plaće što prije zaživi i jednako tako i odgovornost upravljačkih struktura. Jedino onda, evo gospodine ministre, i ovaj zakon koji je dobra forma ali kojem treba dati sadržaj, da se odmah inkorporira njihova odgovornost, dakle da članovi upravnih i nadzornih odbora kad god se nešto dogodi u tvrtci, bilo kakav manjak po bilo kakvom osnovu ili loše poslovanje da oni budu pozvani na odgovornost. Po našem sadašnjem Kaznenom zakonu nažalost, jer ovaj još uvijek nije u svoj svojoj punoj primjeni, pogotovo ova odredba zlouporabe povjerenja koja je kažem posebno dizajnirana za ovu vrstu ljudi, za menadžere, za upravljače tvrtki, da smo mi imali danas jednu situaciju odnosno još uvijek je imamo i gdje mogu se zaista neki braniti pred sudom pa i pred općom javnosti i kad nisu još pozvani na pravosuđe, pa čekate ja za te stvari nisam znao, dakle iako su članovi uprave i članovi nadzornih odbora. U dobrom dijelu možda i nisu znali ali zato se ne treba nitko prihvaćati takvog posla jer će biti po novom Kaznenom zakonu, apeliram još jednom da on dođe što prije na snagu kako bi se ostvarila i ta materijalna odgovornost, da nikom ne padne na pamet reći nije znao jer to nigdje nije ekskulpacija, neznanje nije dakle bijeg od odgovornosti niti opravdanje od odgovornosti. Nažalost, toga smo do sada imali, toga smo se nauživali. I ja mislim da je zajednički svima cilj da trgovačka društva prije svega ona važna kao što je to u Francuskoj i mnogim drugim zemljama koje davno su prije uvela kapitalizam budu motori razvoja Hrvatske, a ne motori i onoga što je Hrvatsku zavelo u crno, odnosno izvorišta razvoja, a ne izvorišta korupcije. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolegice Antičević, netočno je u vašoj raspravi kad ste rekli da je ovaj Zakon u stvarnosti prevencija kako se ne bi Hrvatska zavila u crno. Pa ja ću vam nešto reći na primjeru Grada Zagreba. Upravo takvo jedno genijalno i fantastično rješenje vam je Zagrebački holding. Evo tamo ste politički postavili i nadzorni odbor i upravni odbor i tu se ne zna tko krade, gdje su novci završili, koliko je Zagreb u minusu. Kolegice Antičević, Zagreb je zavijen u crno upravo ovakvom politikom, upravo rješavanjem na ovaj način zakonskih regulativa kako nam sada pokušate nametnuti u Hrvatskoj.
Hvala lijepo. Sljedeći ispravak netočnog navoda zatražila je poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo, zastupnica Antičević je izrekla da članovi nadzornog odbora izabrani na taj način su zavili Hrvatsku u crno i da te slučajeve gledamo danas pred sudovima. To je jedan od niza netočnih navoda. Na ovu neistinu i netočnost upozorila sam gospođu zastupnicu i na sjednicu odbora, ali očito ona to ne smatra neistinom. Neistina je zbog toga što je ovaj Zakon o sprječavanju sukoba interesa koji je uveo ovakav način izbora i imenovanja članova nadzornih odbora izmijenjen 2010. godine i prvi članovi nadzornog odbora na ovaj način su imenovani tek krajem 2010. godine. Prema tome, u odnosu na njih i ne treba vrijeđati ljude, jer to je kazneno djelo ako im se predbacuje kazneno djelo koje nisu počinili. Dakle, u odnosu na te ljude ne vodi se niti jedan postupak kazneni u nikojoj fazi kaznenoga postupka i zato to prema njima nije pošteno ponavljati ovdje na plenarnoj sjednici nakon upozorbe da to jednostavno nije točno.
Hvala lijepa. Sljedeći ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Gospodine potpredsjedniče, to je sadržaj koji je upravo rekla poštovana zastupnica Lovrin. Članovi nadzornih odbora koji su imenovani po zadnjem zakonu imenovani su u proteklih godinu dana. Ja sam to rekao i u ime kluba i nitko od njih koliko je nama poznato nije pozvan ni na kakvu vrstu odgovornosti, osobito ne kaznenu. I mislim da je nedopustivo da se na ovakav način tumačeći dobru volju predlaganja zakona govori o ljudima na koje se ovaj Zakon, odnosno sve ove primjedbe uopće ne odnose. Ovo što se sada predlaže vraća nas na ono vrijeme i na one ljude koji su za svoja djela pozvani na odgovornost.
Hvala lijepa. Za repliku se javila četiri zastupnika. Prvi na redu je poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegice. Pitanje odgovornosti doista je bitno i ako ste slušali moje izlaganje u ime kluba HDSSB-a mogli ste primijetiti da doista način na koji se biraju članovi nadzornog odbora ili uprave doista nije toliko važan. Ali vračajući se ponovno na političko imenovanje. Vraćamo se korak unazad, a evo putem referenduma ćemo vjerojatno i konačno i ući u Europsku uniju koja ima daleko druge različite kriterije. No, to pitanje odgovornosti mora biti jednako na svim razinama odlučivanja. Dakle, ako je Vlada izvršna vlast i ako ona po ovom Zakonu imenuje i uprave i članove nadzornih odbora, tada ta mogućnost zakonska mora biti i na drugim razinama obnašanje vlasti i od regionalne samouprave, pa sve do lokalne, do najmanje općine s jednom velikom razlikom što je Hrvatski sabor imenovao i predsjednika Vlade i ministre i cjelokupnu Vladu, dok na lokalnoj samoupravi i regionalnoj samoupravi čelnici lokalne samouprave koji su jedini odgovorni za funkcioniranje jedinica lokalne samouprave su izabrani neposredno, neposrednim putem. I vrlo brzo, a tu sad posebno apeliram na SDP-ove gradonačelnike kojih ima ovdje, ali i na sve druge. Vrlo brzo im se može desiti ono što se dešavalo prije neposrednog izbora u gotovo svim jedinicama lokalne samouprave da za 500000, tisuću za sladoled se proda vijećnik, izgube većinu u određenom predstavničkom tijelu [[Upadica Leko: Hvala lijepa.]] samo završetak i nemaju više mogućnost nadzora u trgovačkim društvima gdje je lokalna samouprava većinski vlasnik ili vlasnik te tvrtke.
Hvala lijepa. Sljedeću repliku će iznijeti poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Antičević, što je bilo bilo je i bilo je loše. Bilo je loše svi znamo i zašto i kako je bilo loše. Poneki put je bilo zamotano u taj demokratski celofan. Poneki put nije čak ni to u nekim sredinama, govorim sad o lokalnoj samoupravi. Stvari su vrlo jasno postavljene. Šerif određuje sve što se radi bez obzira na celofan oko njega. No, spomenuli ste riječ odgovornost koliko sam dobro slušao i brojao 16 puta. Odgovornost jest ključna stvar, ali trebamo razlučit ovdje postoje dvije grane odgovornosti. Jedna grana je odgovornost onih ljudi koji su izabrani da upravljaju javnim tvrtkama da budu u nadzornim odborima, upravnim odborima, u upravi kako li već, a njihova odgovornost je i zakonska prije svega i prije svega zakonska. Oni bi trebali i svojom imovinom odgovarati za svoje postupke, a druga odgovornost je onih koji su ih izabrali. Ta odgovornost bi trebala podlijegati nečem što bih nazvao političkim kodeksom i što je nešto što bi mi morali uvesti u politički život. Dakle, ako sam odabrao krivog čovjeka za krivo mjesto i taj čovjek je napravio krivu stvar moja politička odgovornost mi govori da moram odstupit sa tog mjesta jer ne znam odabirati ljude. Ne znam da li je to posljedica ovog Zakona. Ako je, onda je to demokratski zakon. Ako nije, onda sumnjam u namjere.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana.
Evo kolega Vuljaniću vrlo kratko, ja mislim da upravo je to i ovo vaše zadnje pitanje i odgovor se nalazi u ovom zakonu. Ali naravno taj zakon treba komplimentirati i sa onim ostalim zakonima o kojim sam nešto bila rekla, a ovo što vi govorite svakako pitanje je odgovornosti što je veća razina i što je više ljudi uključeno pogotovo kada se radi o političkoj razini veća je i odgovornost jer su veće i plaće. To je nešto što se čak i podrazumijeva. A kod nas izgleda u našem društvu što je niža razina, jedino je radnik odgovoran, on je svakom odgovoran, a počesto ne bi trebao biti odgovoran jer odgovara i za druge. Možete zamisliti jednog skretničara koji zaspe, a na tom je mjestu i postavljen je za to i kaže što vi mene proglašavate odgovornim kad ja nisam znao da tu vlak prolazi. I on nije znao zaista, ali je njegov posao da to zna. I svaki će biti odgovoran. Ali direktor poduzeća nije znao, on se eskulpira, ministar nije znao on se eskulpira, predsjednik Vlade nije znao on se eskulpira. U tome je naš problem, što je veća razina mora biti veća razina i odgovornosti.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Zoran Vinković.
Koja je trebala biti prije replike po Poslovniku, ali evo povrijeđen je članak 214. Uvaženi zastupnik je molio, ne morate izreći opomenu, ali mislim da u lokalnoj samoupravi, ni u regionalnoj nema ni šerifa ni maršala nego su to neposredni izabrani čelnici lokalne samouprave. Ako vam nije to jasno kako izgleda prijavite se na sljedeće lokalne izbore, dobijte 50% glasova pa postanite i vi lokalni šerif. To je jako teško, jako teško. Ali narod zna za koga glasa.
Kolega Vinković nije to povreda Poslovnika tvrdim pred cijelom hrvatskom javnošću.
Bogami je.
Ali ja odlučujem sada. Takav je život.
Pa dobro vi možete, gledajte vi možete odlučivati ali
Ne bih polemizirao. A drugo, nemojte osiromašivati hrvatski jezik. Nek se čovjek izrazi kako on to smatra dobrim. Ja bih molio da date malo slobode i mašte zastupnicima da se izraze kako oni misle da je to najbolje. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa, čuo sam. Budite parlamentarni pa zatražite riječ. Hvala vam lijepa. Sljedeća zastupnica poštovana … [[Upadica se ne razumije.]] A ima još? Ok, ispričavam se. Sljedeći zastupnik koji ima pravo na repliku je poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ma i mene je ponukala kolegice Ingrid ova riječ odgovornost koju ste spomenuli 16 puta, kako reče ovdje susjed moj kolega, ali u ovom materijalu, ali niti u drugim zakonskim aktima nema propisa o odgovornosti niti o sankcijama koje propisuje nekakva odgovornost. Kako ćete vi sankcionirati Gradsko vijeće ili Županijsku skupštinu što su postavili krivog čovjeka u nadzorni odbor? Kako se to može provesti? Nadalje, ovaj zakonski prijedlog o kojem ste govorili tako bajoslovno, kako se kaže bajno, on je isti ili precrtani zakon koji je vladao od 2000. do 2004. godine. A onda znamo da je bilo ljudi koje je postavila Vlada u nadzorne odbore, izvršavali su 28 funkcija u 28 nadzornih odbora. Jel' to dobro? U jednom trenutku, ne kažem da je cijelo vrijeme. Nadalje, dobro znamo i za situacije i afere u to vrijeme i u INA-i i u Brodogradilištu i tko je sankcioniran iz tih nadzornih odbora? Pa danas su neki i ministri u Vladi ovoj. A bili su članovi nadzornih odbora, a sad govorimo o onim aferama o prodaji INA-e i svemu ostalome. Ne može se na taj način raspravljati, svi su jedni loši, a svi su drugi dobri. Sam sustav upravljanja uprava i nadzornih odbora još uvijek nismo došli do onog pravog rješenja. Jer klijentalizam i nepotizam koji ti isti nadzorni odbori provode jednako će se provoditi i provodili su se za vrijeme ovih kokom da ili kukuriku. To je tako jasno i evidentno. Hvala lijepo.
Pretpostavljam poštovani zastupniče da ste mislili o skupštinama trgovačkih društava, a ne o skupštinama i predstavničkim tijelima lokalnih jedinica?
Mogu odgovoriti?
Smijete, smijete.
Rekli ste, odnosno u ovom zakonskom prijedlogu piše da članovi nadzornih odbora u trgovačkim društvima u vlasništvu gradova ili županija imenuje Županijska skupština ili Gradsko vijeće. Dakle, ako je loš čovjek izabran za predsjednika nadzornog odbora hoćemo li smijeniti Županijsku skupštinu ili Gradsko vijeće zbog toga? To sam govorio o toj situaciji. A na državnom nivou, dakle hoćemo li smijeniti Vladu RH? Hoće li ponuditi ostavku za lošeg člana nadzornog odbora ili predsjednika recimo HEP-a, HAC-a itd.
Hvala lijepa. Sljedeći za repliku javio se poštovani zastupnik Đuro Popijač. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, treba sasvim jasno znati i za javna poduzeća, dakle poduzeća u državnom vlasništvu i privatnom vlasništvu vlada ili vrijedi jednako trgovačko pravo. I potpuno je isto i uloga nadzornih odbora i uloga uprava jednaka je i u poduzećima u privatnom vlasništvu i u poduzećima u državnom vlasništvu. Stoga naravno reći da je posljedica djelovanja ljudi koji su izabrani na javnim natječajima u nadzornim odborima zavijena Hrvatska u crno ili kako ste već rekli gruba zaista povreda profesionalnog digniteta tih ljudi. Reći ću vam samo nekoliko brojki jer vjerojatno niste upoznati sa time. Trgovačko društvo d.d. JANAF ovog momenta ostavlja budućim očigledno nadzornicima i upravi 630 milijuna kuna keša na računu i 2 milijarde investicija u toku uz 0 kuna dugovanja prema dobavljačima. INA, o njoj sad nećemo govoriti gdje je u većinskom vlasništvu Hrvatska, ali isto tri člana je odabrala hrvatska Vlada nadzornog odbora eminentni hrvatski naftni stručnjaci. Petrokemija 140 milijuna kuna dobiti u prošloj godini. Hrvatska elektroprivreda 400 milijuna kuna 2011. dobiti uz 0 kuna dugovanja prema dobavljačima vjerojatno prvi i posljednji puta u povijesti. Dakle to je, to su uprave i to su nadzorni odbori koji su zavili Hrvatsku u crno. I zapamtite ove brojke jer ćemo vas pitati nakon vas što ćete i kakve brojke u tim poduzećima ostaviti.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Tko će koga pitati to tko god nas pita mi trebamo odgovarati. A mi smo također ovdje svi odgovorni pred građanima, ali ja mislim da je dobro što ste rekli da kod privatnih tvrtki, kada ste povukli paralelu s time se slažemo, a i tamo se biraju ljudi bez natječaja. U upravljačke strukture. A ovo što ste sada naveli, tvrtke koje su dobro poslovale, pa to se pretpostavlja. A što je sa ovim ostalima. Kažete da su ove ostavljale u proračunu, odnosno u samim tvrtkama dobit, nećemo se vraćati u daleku prošlost koji je bumbar svim onim tvrtkama koje su ostavljale sebi upravo kako bi se razvijale i modernizirale prelilo u državni proračun i netragom nestala ali je ovaj moj odgovor ovdje kada već tako zahtijevate takav odgovor, nisam mislila o tome govoriti i o onome i o onim postupanjima gdje novac nije tamo završio nego je završio u vreći i tko zna još gdje.
Hvala lijepa. Iscrpili smo replike i ispravke netočnih navoda i odgovora na repliku. Idemo sada na izvornu raspravu poštovane zastupnice Dragice Zgrebec. Izvolite.
hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, ministre i zamjeniče, kolegice i kolege. Dakle, ovim Prijedlogom zakona imamo dvije izmjene, prva se odnosi na novi popis državnih dužnosnika, a druga se odnosi na način biranja nadzornih odbora u poduzećima u kojima država ima ulog, odnosno dionice ili udjele. Kroz ovu raspravu mogli smo čuti da će to biti ovakve izmjene problem zbog pregovora, usaglašavanja domaćeg zakonodavstva s Europskim zakonodavstvom pa čak tako daleko da će Europska komisija reagirati, međutim, željela bih ovako reći. Moje razmišljanje je da svaka Vlada koja je dobila izbore na svom programu ima se pravo organizirati tako da taj program provede. Ako je ova Vlada odlučila da će se organizirati tako da nema državnih tajnika nego pomoćnike to je njezino pravo. I kao što sam kada je bivša Vlada uvodila funkcija državnih tajnika ukidajući pomoćnike također mislila da je to njezino pravo da organizira svoj posao i rad i ustroj tako kako će najbolje provesti program na kojima je dobila izbore. Prema tome, mislim da ovo uopće ne bi trebalo biti upitno i da to nema nikakve veze sa našim članstvom u Europskoj uniji jer imamo različite sustave u zemljama Europske unije. Od predsjedničkog sustava, parlamentarnog sustava, polupredsjedničkog, kancelarskog itd. Prema tome, ovo ne bi trebalo izazvati dvojbu. A što se tiče načina imenovanja nadzornih odbora u državnim tvrtkama, većinskim, 100% ili tamo gdje država ima udjele, mislim da se treba direktno primijeniti zakon o trgovačkim društvima koji je usklađen sa Europskim zakonodavstvom. Što se tamo kaže, vlasnici, dioničari su članovi skupštine dioničkog društva. Oni imaju pravo i oni biraju nadzorni odbor koji vrši nadzor nad poslovanjem i imenuje upravu višečlanu ili jednočlanu trgovačkog društva. U čemu bi bio problem da to isto tako ne radi se u državnim poduzećima, dapače tamo se primjenjuje Zakon o trgovačkim društvima. Čak ni upravu ne morate birati na natječaju. Različito su te odredbe u statutima trgovačkih društava kako se bira uprava. negdje se bira natječajem, negdje se bira bez natječaja to je pravo vlasnika da odluči jer skupštine dioničara donose statute i pravo je vlasnika da odluče kako će se birati uprava. Zakonu o trgovačkim društvima propisane su odgovornosti uprave i nadzornih odbora za poslovanje. Zato i svake godine skupština dioničara daje razrješnicu skupštini ako je zadovoljna kakvo je u jednoj godini bilo poslovanje. Dakle, nakon jedne godine može se ako ne dobije razrješnicu nadzorni odbor odnosno uprava oni se mijenjaju. Zašto to tako ne bi bilo u državnim poduzećima. U Hrvatskoj u državnom vlasništvu su mnogi monopoli. Ti monopoli samo po tome što su monopoli bi trebali imati visoki udjel u poslovanju dakle, biti vrlo profitabilni jer nema nikakvog razloga da na primjer elektroprivreda, Hrvatske željeznice koje čak dobivaju subvencije iz proračuna i ostvaruju gubitke to rade. One bi morale biti u dobroj mjeri nositelji investicija a ne državni proračun. Od infrastrukture, energetike itd. Pa onda ovakvi iznosi dobiti na kraju godine HEP-a ili neke druge tvrtke može se diskutirati je li to nije realno, je li to nije prenisko. Samim time što evo sada pred pravosudnim organima upravo iz tih tvrtki odgovorni ljudi u jednom razdoblju odgovaraju kakvo je bilo poslovanje u tim tvrtkama. Dakle, hoću reći da poduzeća u državnom vlasništvu nisu vlasništvo Vlade niti Sabora, to je vlasništvo građana Republike Hrvatske i samo zbog toga je povećana odgovornost kako se upravlja tim poduzećima. Jer ako posluju s gubicima građani moraju nadoknaditi te gubitke kroz porezne prihode odnosno kroz državni proračun. I zato je ovo osjetljivo pitanje. A na način kako se imenuje nadzorni odbor ili uprava, je li to na politički način ako nema natječaja ili nije politizacija odnosno upletena politika to nema nikakve veze. Ako ćemo ići u krajnosti na takav način razgovarati onda sva imenovanja koja imenuje Sabor su politička i sva imenovanja koja imenuje Vlada su politička. Bila na natječaju ili ne bila na natječaju. Zakon o trgovačkim društvima nije rekao kakvo obrazovanje mora imati član nadzornog odbora, a ovo se pogoduje određenim institucijama koja su organizirala seminare nekakva dopunska obrazovanja, dali nekakve certifikate ili diplome određenom broju ljudi koji bi trebali imati monopol da budu u nadzornim odborima trgovačkih društava. Zakon o trgovačkim društvima propisuje i ukoliko trgovačkih društava, odnosno u koliko nadzornih odbora može biti jedna osoba. I ne može se desiti da netko bude u 28 ili koliko je ovdje bilo riječi nadzornih odbora, a također statuti trgovačkih društava propisuje tko ne može biti član nadzornog odbora jer se na takav način bore protiv nelojalne konkurencije. Prema tome, birali se članovi nadzornih odbora u državnim poduzećima natječajem ili bez natječaja odgovornosti će biti onoliko koliko su odgovorni ljudi koji zapravo takve članove predlažu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice na vaše izlaganje imamo zahtjev za jednim ispravkom netočnog navoda. Poštovana zastupnica Ana Lovrin će izreći taj ispravak.
Hvala lijepa. Pa evo kolegica Zgrebec je govorila o ove dvije izmjene u dva smjera izmjene ovoga zakona pa je rekla da je različito određenje i usklađivanja sa Zakonom o sustavu državne uprave odnosno brojem dužnosnika da to nema nikakve veze o pristupanje Hrvatske EU. Međutim, to nije točno. Ja se slažem s kolegicom da svaka politička opcija ima pravo ustrojiti izvršnu vlast u onom dijelu kako misli da će najbolje provesti svoj program. Dakle, o Zakonu o Vladi ne bih ništa, to nema veza. Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela također, međutim Zakonu o sustavu državne uprave i Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima direktno se krše i odredbe pregovaračkih poglavlja, a jednako tako i pregovaračka stajališta u kojem se Hrvatska u dijelu javne uprave obvezala na depolitizaciju, a ovim zakonom se snižuje rang državnih službenika koji su politički promjenljivi sa svakom smjenom vlasti. Prema tome u tom smislu ima itekako veze.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku. Za repliku se javio poštovani zastupnik Šima Đurđević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa namjerno sam koristio institut replike da kolegica može odgovoriti ako želi. Vi ste izrekli u svojoj raspravi tezu svakako da vi u Kukuriku koaliciji dobili ste većinu, imate pravo jel imate većinu donijeti, promijeniti, dopuniti zakon, ali mene čudi način na koji se to redi i kolegice koje brane taj zakon. Evo npr. Svi smo se zalagali da neposredni izbor načelnika, gradonačelnika, župana, gradonačelnika Grada Zagreba na prvoj sjednici smo dijelove toga zakona promijenili. Jednoglasno smo donijeli Ovršni zakon, stavili smo ga van primjenu van snage. I danas i vi ste se kolegice i kolege zalagali da članove nadzornih odbora biramo natječajem, a sada ti isti ljudi tvrde da taj institut natječaja nije dobara. Mislim da to nije korektno.
Hvala lijepa. Imamo odgovor na repliku poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Ja nisam govorila ni o službenicima ni namještenicima, niti o Zakonu o lokalnoj samoupravi, neposrednom izboru gradonačelnika, govorila sam o konkretnim izmjenama u ovom zakonu. I rekla sam da nikada nisam imala ništa protiv, da svaka vlada uređuje način kako će raditi onako kako to misli da je najbolje. HDZ-ova vlada je mislila da je najbolje da se članovi nadzornog odbora biraju natječajem. Vlada koja je danas aktualna kaže da to nije potrebno. Time ne kršimo Zakon o trgovačkim društvima, niti smo ga kršili onda kada smo rekli da ćemo to birati natječajem niti sada. Prema tome, ovo je odluka aktualne Vlade i ona na to ima pravo i ako dobije većinu u Parlamentu tako će biti. Kao što je to bilo i prije godinu dana kada je tadašnja hrvatska Vlada predlagala da se članovi nadzornih odbora u državnim poduzećima biraju putem natječaja. To je bilo njezino pravo i dobila je na tome podršku.
Hvala lijepa. Za riječ i za 10 minuta rasprave javila se poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre. Čuli smo u ovoj raspravi od vladajuće većine u Hrvatskom saboru gotovo 20, 30 puta riječ odgovornost. To je strašno važno bilo. Dobro. Evo ja postavljam pitanje, kakva je odgovornost i gdje je odgovornost premijera, gdje je odgovornost ministara u hrvatskoj Vladi koji su prošlog tjedna gotovo svakodnevno pozivali hrvatske građane da izađu na referendum i da glasaju za ulazak u EU? Nije li to licemjerno bilo obzirom da ova Vlada predlaže a ova saborska većina donosi i donijet će sada već treći ili četvrti zakon kojim se direktno krše pregovaračka stajališta. Ako ste zaboraviti, govorit ću samo o ovom segmentu koji spada i Zakon o sprečavanju sukoba interesa, počeli smo sa mjerilima za otvaranje za poglavlja 23. krajem 2007., tada smo u mjerilima dobili obvezu revidiranja Akcijskog plana borbe protiv korupcije dakle revidiranu Strategiju borbe protiv korupcije s Akcijskim planom, potom smo predali pregovaračka stajališta i otvorili pregovore u 2009. godini i potom smo 2010. dobili mjerila za otvaranje i privremeno zatvaranje. U tim mjerilima je taksativno nabrojeno što će RH napraviti i što treba napraviti da bi to poglavlje bilo privremeno zatvoreno. I temeljem toga je potpisan pristupni ugovor. Sada kada smo potpisali temeljem toga svega pristupni ugovor, kada su hrvatski građani pozivan od aktualnog premijera i od aktualne hrvatske Vlade rekli da EU, sada mi sustavno donosimo zakone kojima mijenjamo ono što piše u pregovaračkim stajalištima. Ponovit ću, u mjerilima za otvaranje piše doslovce pod mjerilom broj 6 "RH treba ojačati mjere prevencije u borbi protiv korupcije, a posebno povećati transparentnost i integritet javne uprave i trgovačkih društava u vlasništvu države". Akcijski plan borbe protiv korupcije iz 2010. koji smo također pokazali Europskoj komisiji temeljem kojeg su pregovori zaključeni pod mjerom broj 6 u sprečavanju poglavlju sprečavanja sukoba interesa piše "Donijeti izmjene Zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti i Zakona o obveznim pravima hrvatskih dužnosnika kojima bi se propisalo da se članovi nadzornih odbora trgovačkih društava biraju putem javnih natječaja". Ovo je akcijski plan, temeljem toga akcijskog plana zakon je izmijenjen i podastrijeto je prije zatvaranja poglavlja Europskoj komisiji da smo sve učinili, da smo to proveli i imenovali članove nadzornih odbora temeljem javnog natječaja i sada to mijenjamo. Dakle, ja mislim da samo ne znam tko može tvrditi da je političko imenovanje bez ikakve objave bez ikakvog znanja od bilo koga da je transparentnije nego je to imenovanje na temelju javnog natječaja kada se općoj hrvatskoj javnosti oglasilo da se za upravljanje trgovačkim društvima u vlasništvu države, dakle u javnom vlasništvu, da se pozivaju ljudi koji smatraju da imaju znanja, vještine, sposobnosti i volje da obnašaju tu dužnost da se prijave. A naravno tada će Vlada od tih ljudi koji imaju svoje CV, koji će predočiti što znaju i kako su obrazovani tada će Vlada donijeti odluku o tome koga smatra da je najbolji za taj posao i irelevantno je koje je on političke opcije, pa iako je onda političke opcija koja je bliska Vladi to ne smeta ako pokaže da on ima kvalifikacije, znanja i sposobnosti za obnašanje toga posla. Argument koji smo čuli od zastupnika HNS-a u ime kluba kada je govorio, da je jedan od argumenata za donošenje ovog zakona taj što se na lokalnoj razini i tako taj zakon nije provodio. Ma nemoj, prvi put čujem da je razlog za ukidanje zakona zato što ga netko nije provodio. To što HNS i SDP primjerice u Zagrebu i Holdingu nisu proveli zakon koji su trebali provesti to ne može biti razlog za ukidanje zakona. Ne može biti dobar argument. A nisu ga ukinuli upravo zato jer je kolega Beus rekao da na lokalnoj razini ta mjesta služe za političke sinekure. Pa budući da nisu imali snage, hrabrosti, što god, ukinuti političku sinekuru i objavit javni natječaj eto sada idemo promijenit taj zakon pa da te sinekure budu sukladne zakonu. Također je netko u ime SDP-a čini mi se govorio da po ZTD-u vlasnik bira nadzorni odbor. Točno, bira ga vlasnik. Vlasnik jest država. U ovom zakonu, a i u prijedlogu izmjena imamo kao što je kolega Vinković rekao, dvostruki način toga izbora, dakle na razini države će sada imenovati po ovom prijedlogu to izvršna vlast odnosno Vlada, a na lokalnoj razini će to činiti predstavničko tijelo. Ako ćemo ići logikom da vlasnik imenuje članove nadzornog odbora, što je točno, a da je vlasnik država odnosno jedinica lokalne ili područne samouprave, a da ex lege imovinom upravlja izvršna vlast odnosno gradonačelnik, župan, načelnik i Vlada onda bi tu razinu trebalo zadržati do lokalne razine ili možda razmisliti da bude to transparentno pa da i na nacionalnoj razini te osobe potvrđuje Hrvatski sabor kao zakonodavno tijelo, da bude pandan predstavničkom tijelu na lokalnoj razini. I naravno argument da vlasnik postavlja odnosno imenuje članove nadzornog odbora ne govori u prilog ovome zakonu. Vlasnik po Zakonu o trgovačkim društvima zaista imenuje članove nadzornog odbora. Kako će to vlasnik učinit to je stvar njegova. U slučaju privatnom, privatnog vlasništva, stvar je vlasnika hoće li raspisivat natječaj ili ne. U slučaju državnoga vlasništva stvar je zakonodavca da propiše hoće li to imenovat Vlada, hoće li to imenovat Sabor, hoće li imenovat na temelju javnog natječaja ili ne. Dakle, samo po sebi ne bi bilo nezakonito da se imenuje bez javnog natječaja, ali svakako i nedvojbeno je manje transparentno, a prije svega je protivno utvrđenim pregovaračkim stajalištima i protivno onome što smo prezentirali Europskoj uniji u Akcijskom programu borbe protiv korupcije da će biti učinjeno i temeljem čega je zatvoreno pregovaračko poglavlje 23. I na kraju bilo bi dobro zapravo jasno reći da ovaj zakon treba Vladi da bi mogla i dalje politizirati kao što je već u izmijenjenim zakonima dalje politizirala državnu javnu upravu, da treba dalje politizirati i javna poduzeća i da im treba neki instrument ili neki način da smjene sve one koji su pred godinu dana imenovani temeljem javnog natječaja od strane prethodne Vlade. Ali ja bih rekla da zbog toga nisu trebali posezat za izmjenama ovog zakona. Sukladno ZTD-u to su mogli učiniti bez izmjene ovog zakona ako su željeli. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, na vaše izlaganje imamo dvije replike vaših kolega. Prva je poštovana zastupnica Sumrak Đurđica. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolegice Lovrin evo slušam vas i gledajte, ono što ste vi u stvarnosti govorili je činjenica da se hranidbeni lanac nakon izbora ušesterostručio, apetiti su porasli i trebaju se ljudi zbrinuti. I zbog toga je ono što i nije gospodin Milanović, neću ga nazvati šerif, najavljivao u svom planu, političke čistke su krenule i to na jedan ovako čudnovat način, imenuje se u nadzorne odbore ljude koji ne smiju imati vlastito mišljenje po gospodinu Liniću nego će provodit isključivo ono pitanje što će se desiti ako donese krivu odluku, da li će gospodin Bauk ići u zatvor zbog toga ili će dati svu svoju imovinu zbog toga što je netko morao provoditi politiku van svog mišljenja. Ili npr. da li će se puno brže rješavati neki krediti za … [[Ne razumije se.]] kod gospodina Čačića, u Croatia osiguranju. Neće tu biti neke puno rasprave jer će se odozgora reći molim vas to riješite i to će se riješit. Mislim da narod zna i sad vidi što je u stvarnosti dobio.
Hvala lijepa. Odgovor na vašu repliku, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice, ja svakako mislim da samo ona politička opcija koja želi potpuno zamračeno imenovat članove Nadzornog odbora u javnim poduzećima može posegnut za mjerom izmjene Zakona koji je do sada propisivao i izmijenjen je upravo zato što se utvrdilo da nije bilo dobro upravljanje u javnim poduzećima. Donijeta je ova izmjena zakona da može ukinuti zakon kojim se bira temeljem javnog natječaja osobe iz razloga što je onda to veći izbor ljudi koji su sposobni, kvalificirani i imaju sve poželjne kvalitete za obnašanje toga posla.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje ima repliku i poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite, poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo ja bih samo htio reći i ponoviti da dosadašnja zakonska rješenja o sukobu i sprječavanju sukoba interesa su bila sasvim nomotehnički ali i standardima kojima su rješavala i približavala u potpunosti kriterije i mjerila država članica Europske unije, da su dosadašnja rješenja bila ta koja su zatvarala poglavlje 23. To su zaboravila gospoda kada su išla u izmjenu i dopunu ovoga Zakona, da su u svim segmentima udovoljavala onomu što većina europskih zemalja koristi i kako radi na svom političkom planu. Ovo danas možemo samo nazvati političkim panfletom koji je još jedno od zamagljivanja očiju hrvatskih građana. Nema ovdje ničega što bi bilo korisno i što bi bilo jezgrovito i cjelovito pogotovo u zaštiti javnih dobara Republike Hrvatske. Od 2003. godine do danas nekoliko puta se zakon mijenjao kako bi se iznašla najbolja, najkvalitetnija, najefikasnija rješenja usklađivajući ih sa europskim standardima i normama i tako je donesen i ovaj Zakon koji danas mijenjate. Model institucionalnog rješavanja i sprječavanja sukoba interesa je bio najvjerodostojniji ovakvim javnim natječajima biranja kompetentnih, stručnih i kvalitetnih ljudi dokazanih u privredi i koji su svojim radom omogućili kao što ste čuli danas da ova javna poduzeća u Republici Hrvatskoj posluju sa dobitkom i da ostvare korist u državni proračun. Stoga danas mogu reći kad su privatni interesi dužnosnika u suprotnosti sa javnim interesima onda danas pokazujete najbolje kako ćete koristiti javne ovlasti u imenovanju onih koji neće imati ni kompetencije ni bilo čega, nego će biti samo politički podobni. U konačnici možemo zaključiti i sljedeće, da je bara mala, a krokodila jest previše.
Hvala lijepa. Za deset minuta o ovoj temi poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Čini mi se da je još jedna replika bila u međuvremenu, ali nije. O.k. Pa evo, Zakon o sprječavanju sukoba interesa premda jest kratak i svega ima 5 članaka sve nedovoljan da bi zorno pokazao opredjeljenje Vlade da se kriteriji unutar državne uprave sa stručnosti, sa znanja prebace na političku podobnost odnosno da se na mjesta koja su do sada bila određena prema kriterijima natječaja, prema kriterijima uspješnosti, vrsnosti u državnoj upravi zamijene sa kriterijem političke pripadnosti. Ono što držim da ćemo se svi mi ovdje složiti to je činjenica da je svima nama, da su nam puna usta potrebe za daljnjom profesionalizacijom uprave, za daljnjom depolitizacijom i da na tom tragu smo prošla Vlada u pregovorima sa Europskom unijom nastojali napraviti zakone koji uređuju sustav državne uprave upravo na tragu te daljnje profesionalizacije i depolitizacije državne uprave. Kroz prijedlog ovog zakona koji samo se usklađuje sa Zakonom o sustavu državne uprave, Zakonom o državnim službenicima, Zakonom o državnim dužnosnicima. Ali svejedno on kao što sam rekao jasno ukazuje da smo se opredijelili za jedan drugi kriterij koji po meni nije dobar i neće doprinijeti onome što ova Vlada namjerava napraviti u dijelu koji se odnosi na državnu upravu. To ću elaborirati kroz dva primjera. Prvi primjer dakle jest uvođenje ponovno dužnosti pomoćnika ministra čime praktično, a o tome je već bilo ovdje govora ovih dana i na aktualnom prijepodnevu, a i danas u toku rasprave da smo dužnost pomoćnika ministra praktično tom dužnošću zamijenili smo mjesto ravnatelja uprave ili tajnika ministarstva praktički dajući mu sve one poslove koje je do tada imao ravnatelj uprave. Ravnatelj uprave u sustavu državne uprave treba biti osoba koja je doista prošla put u državnoj upravi koja je stekla odgovarajuća znanja, koja se dodatno usavršavala, osoba koja je prošla određeni rekao bih, određeno radno iskustvo u sustavu državne uprave i praktički predstavljala izazov svakom državnom službeniku da bi postao, da b došao na čelo tog tijela koje praktično provodi najkompleksnije poslove u čitavom sustavu državne uprave. Mi smo na ovaj način ukidanjem pozicije dužnosti ravnatelja uprave smanjili, snizili rekao bih razinu napredovanja u državnoj upravi za jednu razinu tako da praktično najveću poziciju koju određeni državni službenik može dostignuti u državnoj upravi sveli smo na rang načelnika odjela ili eventualno na rang načelnika sektora, odnosno načelnika službe. Mislim da je to demotivirajuće za cjelokupni sustav državne uprave i da se to nije trebalo napraviti, pa jasno i u tom kontekstu onda jasno pozicija ministra, pomoćnika ministra ne bi niti bila u ovome zakonu i zbog toga se na to nadovezujem. Ako je kriterij koji je u početku kada je Vlada predstavljala svoj program navela, bio motiv da se smanji broj državnih dužnosnika onda se to na kraju evo svega mjesec dana nakon što je Vlada imenovana nije dogodilo. Jer ako je, a činjenica je da je u prošloj Vladi bilo 67 državnih tajnika i ako tome pridodamo 19 članova Vlade što uključuje predsjednika Vlade i 2 potpredsjednika koji nisu imali portfelj to je još uvijek tek 86 državnih dužnosnika koje možemo smatrati timom državnih dužnosnika u užem smislu Vlade. Na ovaj način mi ćemo a prema riječima predsjednika Vlade u svakom ministarstvu imati 3, 5 do 7 pomoćnika ministara, pa uzmimo jedan prosječni broj od 4 pomoćnika ministra. To je još uvijek 80 pomoćnika ministra. Ako tome još dodamo 20 zamjenika ministara to je 100. I još 22 člana Vlade. To je 122 člana Vlade što je negdje gotovo 50% više državnih dužnosnika u tom užem sastavu Vlade u odnosu na prijašnju Vladu. Prema tome, doista ne vidim, ne vidim koji bi bio razlog i koji je razlog naveo Vladu da ukida mjesta ravnatelja uprava ili tajnika ministarstava, osoba koji su bili državni službenici, koji su zahvaljujući svom radu, znanju, vrsnosti imenovani temeljem natječaja na tu funkciju i njih praktično podredili imenovanjima pomoćnika ministara koji a priori ne želim reći da neće biti dobri. Ne moraju biti dobri, ali dio njih praktično postaje pomoćnikom ministra da prvi puta uopće dolazi u to ministarstvo, rukovodi, upravlja s najkompleksnijim poslovima u ministarstvu a da praktično ne mora imati niti dana rada u tom sustavu državne uprave. Dakle to je s jedne strane demotivirajuće, nije dobro. I ja mislim da to nije bio dobro odmjeren potez Vlade kada je krenula u taj dio. Drugi dio zbog čega se također ne slažem s ovim prijedlogom zakona to je odustajanje od principa izbora članova nadzornih odbora u trgovačkim društvima koji su u većinskom vlasništvu države ili u javnim poduzećima. Naime, ja sam to maloprije u ispravku netočnog navoda gospodinu potpredsjedniku rekao, da i prema jednom i prema drugom modelu odgovornost Vlade, odgovornost ministra i dalje je neupitna za stanje u tom resoru, za stanje u tom javnom poduzeću onoliko koliko Vlada ima svoju odgovornost za stanje u pojedinom javnom poduzeću ili u pojedinom sektoru. Prema tome, nije upitno da i na ovaj način izborom članova nadzornih odbora putem javnog natječaja i putem imenovanja nije sporno da je i dalje ministar i Vlada da su odgovorni za stanje u tom javnom poduzeću, odnosno u tvrtci koja je u većinskom vlasništvu. No, kriterij i model da do članova nadzornog odbora dolazimo putem javnog natječaja u kojima se uspostavlja jasni kriterij tko može biti primjerice član nadzornog odbora Croatia osiguranja ili nekog drugog javnog poduzeća donosi do toga da na tu poziciju mogu doći doista osobe koje svojim životnim putem, svojim znanjem zadovoljavaju propisane kriterije. Prema tome između onih osoba koje te kriterije ispunjavaju lakše je, jednostavnije je, ispravnije je odrediti osobu koja može taj posao obavljati jer svi oni koji su te kriterije ispunili praktično jesu podobni da bi taj posao stručno mogli obavljati. Prema tome, Vlada ima legitimno pravo predložiti Saboru da se imenuju članovi nadzornih odbora na drugi način kao što je to sada napravljeno i kao što je to bio slučaj posljednjih 15 godina, ali smo u tom periodu utvrdili da to nije bio dobar put i stoga jesmo predložili model prema kojemu se članovi nadzornog odbora biraju temeljem javnog natječaja. Dakle, i iz jednog primjera koji sam dao i iz drugog primjera potpuno je jasno da odustajemo od principa javnog natječaja kojim praktično biramo osobe prvenstveno po stručnosti koji ispunjavaju kriterije da tu dužnost mogu obnašati, a ne propuštajući osobe koje ne moraju, ali se u pravilu biraju na ta mjesta po svojoj političkoj pripadnosti, odnosno političkoj podobnosti. Hvala.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi za repliku javio se poštovani zastupnik Grbin Peđa. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Prije svega upozorio bih da se poštovani kolega zastupnik u svojem izlaganju nije baš držao Poslovnika i to konkretno članka 210. tog Poslovnika kada se govori o tome što cijenjeni zastupnik smije govoriti. Naime, meni je jako žao što vi niste bili u ovoj sabornici i niste raspravljali kada smo govorili o Zakonu u sustavu državne uprave. Ovaj zakon u svojem prvom dijelu se s time usklađuje. Ovaj Dom je usvojio zakon, ovaj Dom je definirao tko su državni dužnosnici i u skladu s time naša je obveza proširiti primjenu Zakona o sprečavanju sukoba interesa na osobe koje smo državnim dužnosnicima imenovali. Stoga ne vidim ništa sporno u tome da ovo sada donosimo. A žao mi je, jako mi je žao što svoje opservacije o tome da li je potrebno širiti krug niste iznijeli kada je bila ta rasprava na dnevnom redu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Za odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja bih uvaženom kolegi Grbinu odgovorio da je moja rasprava bila apsolutno u okviru onoga što ovaj zakon uređuje. Naime, danas prijedlogom Vlade mi prvi puta u Zakon o sprečavanju sukoba interesa uvrštavamo i dužnosnika pomoćnika ministra. Prema tome ja sam kroz svoju raspravu jasno rekao zbog čega se protiv da pomoćnik ministra uopće bude dužnosnik. Prema tome s obzirom da se protivim da on uopće bude dužnosnik jer da to treba biti i dalje ravnatelj uprave ili tajnik u ministarstvu jasno samim time da se onda imam pravo i dakako protiviti i da on u ovom smislu bude dužnosnik koji ulazi među one dužnosnike na koje bi se mogao potencijalno odnositi ovaj Zakon o sprečavanju sukoba interesa.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo još jednu repliku. Poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite poštovana zastupnice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, dakle i vi danas i niz vaših kolega cijeli dan ponovno pokušavate uvjeriti hrvatsku javnost kako mi eto sada dodatno politiziramo ponovno državnu upravu jer smo mi ravnatelje uprava ukidamo i umjesto njih, dakle državnih službenika, stavljamo pomoćnike ministara. Kolega Bačić, pa nije baš pamćenje nama tako kratko. Ni nama koji smo ovdje duže, a niti našim građanima. Pa podsjetimo građane što se desilo. Vaša Vlada je imenovala pomoćnike ministara uredno po političkoj liniji. Na to po prošlom zakonu je to moglo biti tako. Onda ste vi mijenjali taj zakon pa ste lijepo pomoćnike ministara pod krinkom javnog natječaja imenovali opet kao Vlada za ravnatelje uprava. Ljude koje ste stavili na mjesta pomoćnika ministara preveli ste javnim natječajem u ravnatelje uprava. O čemu se tu ustvari radi? I onda kažete da ste time pridonijeli depolitizaciji državne službe. Pa podsjećam vas da vam je i pučki pravobranitelj u nekoliko izvješća za redom upravo istu tu stvar rekao i upozoravao što se desilo. I o čemu se, pa ovo je ako hoćete ovo danas je i ono što smo donijeli u prošlom zakonu barem pošteno pa se zna da su imenovani kao politički i kad ako Vlada kad ode onda ti politički idu sa te Vlade i daju ostavke. Zar nije to poštenije nego ono što ste vi napravili? Vi ste svoje političke postavljene pomoćnike preimenovali u ravnatelje uprave, a sad nas optužujete da vršimo politizaciju. Dajte kolega. … [[Upadica se ne razumije.]]
I pamćenje i znanje je krhko, a odgovor na repliku ima poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naime, kolegice Sobol niste u pravu. A nije teško napraviti analizu koliko je bivših pomoćnika ministara kasnije kroz sustav javnog natječaja imenovano, izabrano … [[Upadica se ne razumije.]] Polako, izabrano na mjesto ravnatelja uprava i tajnika u ministarstvu. To je, i mene bi također ta analiza interesirala i možemo je napraviti da vidimo da li ste ili niste u pravu. Dakle, međutim, to što je prijašnja Vlada i prijašnje vlade su imenovale pomoćnike ministara ne znači da je to bio dobar sustav i da bi mi njega danas branili. I ja držim, i to sam danas rekao i stalno ponavljam da je sustav u kojemu ravnatelj uprave kao državni službenik obavlja najkompleksnije poslove u državnoj upravi treba biti osoba koja iz tog sustava dolazi i to mu se upravo kroz sustav javnog natječaja omogućuje a ne da na tu poziciju i taj posao koji je identičan poslu ravnatelja uprave, a to je pomoćnik ministra može doći osoba koja ni dana nije provela u tom sustavu državne uprave gdje su doista potrebna specifična znanja. Prema tome, da bi on postao ravnatelj uprave on mora ispunjavati sve one uvjete koji su propisani, a taj posao smo obavljali s jedne strane Europskom komisijom, u procesu usklađivanja našeg zakonodavstva jer smo htjeli deprofesionalizirati i depolitizirati državnu upravu s jedne strane, a s druge strane i zajedno sa Svjetskom bankom upravo radili na tom procesu kako bi osnažili i ojačali cjelokupni sustav državne uprave.
Hvala lijepa. Za riječ o ovoj raspravi javio se poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa. Trgovačka društva u vlasništvu Republike Hrvatske što su ona, ona su javna imovina, imovina Republike Hrvatske, tko za nju odgovara? Odgovara onaj tko s njom upravlja. Je li SDP upravljao tim trgovačkim društvima u zadnjih 8 godina? Nije. Zašto nije? Nije zato što nije imao vlast, bio je oporba. Tko je upravljao? HDZ, vlast HDZ-a i znamo kako je upravljala. Putem članova upravnih vijeća i nadzornih odbora. Tko je odgovarao za to kako se upravljalo? Nitko. Da li će netko kazneno odgovarati to ne znamo ali to nije naša stvar. DA li je međutim, netko politički odgovarao zato što se u tim trgovačkim društvima događalo isto tako nitko. Članovi nadzornih odbora imenovani su bili voljom Vlade. I tek prije godinu dana je primijenjeno zašto? Ustanovilo se da je lopovluka, da je kriminala, da je nepravilnosti u tim trgovačkim društvima toliko da je bivša Vlada od toga htjela pobjeći. Pa ajmo to na brzinu depolitizirati da ne budemo politički odgovorni. Pa nećemo onda biti politički odgovorni ni za ono što se do sada događalo. To je bio modus operanti i tako politički nije bio odgovoran nitko. Što bi sada trebala ova Vlada? Što vi predlažete? Da ostavi one ljude koje ste vi postavili u ta javna poduzeća u kojima se 8 godina kralo? Koji je vaš prijedlog? Ova vlada bi bila luda kada bi na tako nešto pristala. Pa da onda ona odgovara zato što će raditi oni ljudi u tim trgovačkim društvima koje ste vi postavili. Što radi ova Vlada? Preuzima odgovornost i kaže jasno kaže, mi ćemo te ljude postaviti, mi odgovaramo za njihov rad i mi odgovaramo politički i imate pravo kao opozicija, pratiti rad tih trgovačkih društava i propitivati Vladu zašto ste imenovali takve nadzorne odbore i takva upravna vijeća. Ako se u njima nastavi događati ono što se događalo 8 godina, imate pravo. Kao što smo i mi imali pravo 8 godina vas pitati zašto nema političke odgovornosti, doduše pitali smo vas uzalud, ne baš posve uzalud. Jer su odgovor dali građani na izborima, pa što građani na izborima hoće, što su pokazali da hoće? Hoće odgovornu vlast, hoće odgovornu Vladu koja odgovara za svoje postupke, hoće Vladu koja odgovara za imovinu koja je javna, koja je državna, takvu Vladu hoće. I što ovaj zakon predlaže? Predlaže takvu odgovornost vlade i vi se sada protiv toga bunite, to je meni posve nejasno. Ovoj Vladi bi bilo jednostavnije odmaknuti odgovornost od sebe i reći pa što nas briga oni su i tako izabrani na javnom natječaju, čak ih ni mi nismo izabrali, izabrao ih je HDZ i što sada može novi ministar poljoprivrede. Što on sada može što se sada u Hrvatskim šumama ili vodama, pa veli pa to je Čobanković izabrao njih, što ja imam za to odgovarati. Ali novi ministar se neće i nova Vlada se tako ne ponaša nego kažu gledajte mi ćemo imenovati te ljude i mi ćemo odgovarati za njihov rad. Ima li što logičnije od toga? Ja ne znam što bi bilo logičnije od toga. I zašto se sada skrivati iza toga javnog natječaja, kada se zna tko odgovara mi smo tražili političku odgovornost, za mnoge ministre, neću ih imenovati, sada smo kolege ovdje u Saboru. Tražili smo ovdje njihove smjene kao ministara. Zašto? Jer im se u njihovim resorima dogodio evidentni lopovluk u trgovačkim društvima, znate i sami kako ste odgovarali kao ministri? Pa šta ja imam s tim ja sam ministar, pa to ima tamo nadzorni odbor, oni trebaju nadzirati a ne ja. A to što ih je ministar tamo imenovao to nikome ništa i to što ih je Vlada tamo imenovala isto tako ništa. Pa ljudi dragi ajmo početi postupati logično. Ovaj Zakon nije povoljan za Vladu jer pretpostavlja veću odgovornost, Vlada predlaže zakon kojim prihvaća odgovornost. Jednako je tako sa pomoćnicima ministara i ravnateljima uprava. Kažete bili su to stručni ljudi, pa kada su bili tako stručni pa kako su uspjeli ovako upropastiti državu? Pa kako bi ta država izgledala da nisu stručni. Pomoćnik ministra radi po naputku ministra. On provodi politiku Vlade. Provodi politiku Vlade. Vlada odgovara građanima, prvenstveno ovome Saboru, odgovara i parlamentarnoj većini odgovara i vama kao parlamentarnoj manjini, mora vam odgovarati, jer i vi ste izabrani i vas je netko birao. Ali odgovara i građanima. Prema tome, ima pravo mora imati pravo imenovati ljude, suradnike, najbliže suradnika s kojima će provoditi određenu politiku. Koju politiku? Pa onu koja je dobila većinu na izborima, koju građani žele pa koju drugu. Pa inače bi građani izabrali jednu politiku, a ti vaši stručni koji su upropastili bi provodili i opstruirali tu novu politiku. Pa slušajte to bi stvarno bilo preblesavo. Prema tome, uozbiljimo se nemojmo napadati logične prijedloge. Shvatimo da je ovo zakon kojim Vlada preuzima odgovornost, prihvatimo nadzor nad tom Vladom, budimo kritični prema njoj kada treba i ako bude trebalo. Ako se vidi da ta trgovačka društva ne rade dobro to znači da je Vlada imenovala krive ljude, prizivajmo ih zbog toga na to imamo pravo, na to imate pravo kao opozicija, ali nemojte prigovarati Vladi što hoće birati svoje suradnike. Hvala lijepa.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora. Na vaše izlaganje imamo jedan ispravak netočnog navoda i tri replike. Idemo sa ispravkom. Poštovani zastupnik Ivan Šuker ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Mislim da je potpredsjednik ovog Doma kolega Stazić izrekao jednu veliku uvredu za državne službenike. Kolega Stazić i vama i vašoj stranci i predsjedniku vaše stranke i predsjedniku države i predsjedniku Sabora ovih dana su bila puna usta o tome kako su završeni pregovori kako je Hrvatska ušla u EU. Ti ravnatelji koji vi tako zdušno pljujete u ovom Saboru su bili nosioci tog procesa. I ti oprostite. Gospodin Stazić je rekao da su ravnatelji upropastili ovu državu. Ja kažem da to nije točno nego da su ti ljudi vrlo uspješno i kvalitetno radili svoj posao. Na kraju krajeva što se tiče Ministarstva financija kolega Linić je dao jasnu izjavu kakvo je stanje našao u Ministarstvu financija i mislim da je to u najvećoj suprotnosti s onim što ste vi rekli. U svakom žitu ima kukolja ali mislim da nije pošteno vrijeđati poštene i vrijedne ljude, a mi se politički možemo prepucavati koliko god hoćemo. Isto tako kao što je političko pravo svake političke stranke da uredi nešto kako želi, a druge je da oponira ako smatra da nije dobro.
Hvala lijepa. Za repliku se javio poštovani zastupnik Petar Čobanković.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, zamjeniče ministra. Moja replika ide uvaženom potpredsjedniku ovoga Doma i želim kazati da on rekao bih standardno svojim britkim i oštrim rječnikom i jezikom na silu neke stvari progurati. Dragi prijatelji, nažalost to tako više ne ide. Vi morate biti svjesni da ovim zakonom to je suština, okrećete kotač unazad. Ja neću kazati da smo mi bili idealni, ali ono što smo radili je nešto što je išlo i što je težilo boljem i što je išlo unaprijed, a vi sada to želite vratiti. Zašto želite vratiti? Pa to je jasno, vi morate napuniti sinekure, morate svoje ljude zbrinuti i smjestiti. E sada problem nije u onima koji udovoljavaju uvjete problem nije u onima koji mogu proći natječajnu proceduru nego nažalost, kažem vam to otvoreno problem je onima koji ne ispunjavaju uvjete i koji to ne mogu proći. Slična situacija je i sa preimenovanjem ravnatelja u pomoćnike jer ljudi koji su mogli biti izabrani na mjesta ravnatelja isto tako su morali imati od određene stručne spreme, od određenih godina staža i svega ostalog. Imenovanjem za dužnosnika na ta mjesta mogu doći ljudi koji ne moraju imati adekvatnu stručnu spremu. I to je suština i vi želite na taj način zadovoljiti potrebe svojih ljudi i na taj način zadovoljiti njihove interese. A isto tako Vlada je odgovorna i nitko ne želi pobjeći od odgovornosti i kako je izbor članova nadzornih odbora natječaj pa ne znači to da je Vlada sa sebe skinula odgovornost. Dragi prijatelj, njih je Vlada imenovala. Ali imenovala na način da je kroz javnu proceduru pozvala i dobila daleko veću konkurenciju iz koje je izabrala koji mogu taj posao adekvatno obaviti.
Hvala lijepa. Za repliku poštovani potpredsjednik Sabora Nenad Stazić odgovor na repliku.
Kažete da vraćamo kotač unazad. Kakva je bila situacija? Idealna u trgovačkim društvima u vlasništvu RH. Daleko od toga, daleko od toga. Tko je odgovarao politički? Nitko. Sada želimo da netko odgovara, a vi to zovete vraćanjem kotača unazad.
Kolege zastupnici zadržite mir. Nema potrebe.
Vi to nazivate vraćanjem kotača unazad. Jasnu iskazanu volju da se zna tko odgovara, tko je politički odgovoran za neko imenovanje. Hoće li on njega imenovati na javnom natječaju, hoće li ga imenovati svojom diskrecionom odlukom? Njegova stvar. On kao ministar, kao član Vlade i Vlada u cjelini odgovara za njegov rad, odgovara. I kada se dogodi nešto u resoru ministar leti. Kada se događalo, znate što mi smo se ovdje dogovarali da nećemo o prošlosti. Rekao sam to tu obrazlažući zašto ne postavljamo pitanja Vladi na aktualnom prijepodnevu. Nećemo o prošlosti, ali u vrijeme Račanove vlade ministrica zdravstva Ana Samljenić Rukavina otišla je zbog toga što je bila greška u njezinom resoru. Nije ona bila ništa odgovorna niti je ona te … filtere proizvodila niti ih je nabavila, ali je bila veza u njezinom resoru. Izazvala je političku odgovornost. 8 godina mi ovdje nismo vidjeli političku odgovornost. I sada ju želimo, želimo političku odgovornost. A tu našu želju vi zovete vraćanjem kotača unazad.
Hvala lijepa. Sljedeću repliku na vaše izlaganje ima poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospodine Staziću tu 10 minuta nudite i nudite svoju odgovornost. Tu odgovornost hrvatska Vlada ima i po Ustavu i po postojećim zakonima i ne treba joj izmjena ovoga zakona da bi bila odgovorna. Ali vi kažete da vama netransparentno i zamuljano imenovanje članova nadzornog odbora treba da biste bili odgovorni. Odgovorni ste vi itekako i bez ovoga zakona. A što nam nudite, nudite nam odgovornost i ja vas sad pitam, ako će ta odgovornost biti kao odgovornost SDP-a i HNS-a u slučaju Zagreba i Zagrebačke skupštine i pitam vas tko je odletio i tko je politički odgovarao i tko je ikako odgovarao za gubitak Zagrebačkog holdinga od 2,5 milijarde koje se zna, a ono što se ne zna to ja ne mogu niti spominjati ali 2,5 milijarde svakako. I pitam vas tko je za to odgovoran i hoćete li po istom tom principu biti odgovorni ovdje na nacionalnoj i državnoj razini jer na toj odgovornosti vam hvala lijepa. A osim toga, tvrdite da vam treba i politizirat najviši rang državnih dužnosnika jer ste vi za njih odgovorni. Već sam rekla, sačuvaj nas Bože takve odgovornosti jer ćete jednog dana reći da ste odgovorni za cijelu državnu upravu pa ćete nam možda doći sa zakonom da svi postavljamo po političkoj liniji, a da se oni ne biraju javnim natječajem.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik potpredsjednik Sabora Nenad Stazić. Izvolite.
Uvažena kolegice Lovrin, vi meni replicirate, ne mogu se načudit tome da ste tako aktivni, ja sam mislio da ste vi u mirovini, vi ste aktivirali svoju zastupničku mirovinu. /Smijeh./
Povreda Poslovnika, gospođa zastupnica Ana Lovrin.
Povreda Poslovnika članka 209. jer gospodin zastupnik nije govorio o temi koja je pred ovim Saborom, a osim toga kad čovjek nema argumentum ad rem, a to je argument na ono o čemu se raspravlja onda ide najnižim načinom, a to je argumentum ad hominem, dakle vrijeđa osobno čovjeka. O ovoj temi je mogao razgovarat, bila je točka dnevnog reda jutros, mogao je replicirat, mogao je razgovarat, ja bih mu odgovorila na to.
Nisam vas prekidao, mislim da penzioner nije uvreda niti je umirovljenik uvreda, to je logično stanje za svakog čovjeka koji radi. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepo. … [[Upadica se ne razumije.]] Imamo još jednu povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Ja se ispričavam, ali mislim da je kolegica povrijedila članak 209. Poslovnika budući ne može ispravak netočnog navoda, osim u slučaju osnovnog izlaganja, pogotovo ne kada odgovara predsjedavajućem. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega niste vidjeli, radilo se o povredi Poslovnika. Poštovani zastupnici, vrlo je važno što govorite da čuju građani ili novinari, prema tome dajte dozvolite da se javite pa ako dobijete riječ govorite, bit ćemo tolerantni jer svatko od vas gradi svoju sliku, bez obzira s koje strane. Hvala lijepa. Idemo na sljedeću repliku. Poštovani zastupnik Branko Bačić ima repliku na temeljno izlaganje potpredsjednika Sabora Nenada Stazića. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa potpredsjednik Sabora opet je na isti način govorio o tome kako se na ovaj način, ne posebnim odabirom pojedinih članova trgovačkih društva uspostavlja veća odgovornost Vlade. Naime, ja sam to i maloprije rekao, to nije točno jer neovisno o tome na koji način je Vlada pristupila odabiru članova nadzornih odbora trgovačkih društava javnih poduzeća, njena se odgovornost time apsolutno ne povećava niti umanjuje. Prema tome, to nije točno i tu vam repliciram. Druga stvar, rekli ste da bi ova Vlada bila luda kada bi zadržala članove nadzornog odbora koje je naslijedila od bivše Vlade. Ova Vlada te članove temeljem Zakona o trgovačkim društvima može mijenjati kad god želi, kako je zakonom predviđeno. Prema tome, nitko ne traži da vi ne mijenjate zakon kako biste zadržali članove koji su imenovani temeljem natječaja. To Vlada može napraviti preko svojih skupština koji su ministri, promijeniti članove nadzornih odbora i raspisati natječaj za nove članove. To je ono što mi govorimo i što je maloprije gospodin Čobanković rekao, a to je da se natječajem uspostavlja veći broj ljudi koji ispunjavaju uvjete, često puta to moraju biti kompetentne osobe koje taj posao mogu obavljati i s tog šireg spektra osoba Vlada ima širi izbor i taj je posao dostupan svima, a ne samo onima koji su bliski ili bliži Vladi. I treća stvar što vam želim reći, zapamtio sam ovo što ste večeras ovdje iznijeli, zapamtite i vi. Naime, ovaj sustav je bio i za vrijeme HDZ-ovih vlada, a bio je i za vrijeme Vlade Ivice Račana i uz dužno poštovanje prema gospođi Ani … [[Ne razumije se.]] Rukavina bilo je još slučajeva u ministarstvima i ministara koji su bili nadležni za javna poduzeća i tvrtke u većinskom vlasništvu države u kojima su se događale nepravilnosti i nezakonitosti pa nisu zbog toga davali ostavke i snosili političke posljedice. Zato vas upozoravam da i večeras ovu vašu raspravu dobro upamtite. Ne daj Bože može se dogodit da će u idućem mandatu biti sličnih slučajeva pa ćemo vidjeti koliko će se takva odgovornost doista i ostvariti kroz rad tih ministara i tih ministarstava.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Nenad Stazić. Izvolite.
Uvaženi kolega, kažete da bi se javnim natječajem dobio širi krug ljudi potencijalnih, dovoljno kvalificiranih da budu članovi nadzornih odbora. Možda, ali ključna riječ ovdje je povjerenje, povjerenje koje Vlada mora tim ljudima dati da će oni uistinu nadzirati rad tih uprava i odgovarati. Ako nema u njih povjerenje mogu oni biti stručni ne znam kako, mogu biti stručni a nepošteni, a tko će onda odgovarati? Vlada. Oni nepošteni mogu biti ovako. Naravno, naravno da poštenje sa stručnošću ne mora imati veze, ali ovdje je ključna riječ povjerenje. Onaj tko odgovara ima pravo imenovati onoga za čiji rad odgovara. I ne smije biti mu kriterij nekakav javni natječaj. Zašto, zato što će mu netko drugi reći gledaj, ja imam bolje uvjete od onog kojeg si ti izabrao, a natjecao sam se samo to ti neću napisat zato što mislim tamo krasti, imam izvrsne uvjete i sad ti mene moraš imenovat kao Vlada. E pa to se neće vidite. Hoće se jedna transparentnost, hoće se da onaj koji imenuje da zato i odgovara za to svoje imenovanje. Hvala.
Hvala lijepa. Iscrpili smo replike, ispravke netočnog navoda, povrede Poslovnika, pa bismo mogli prijeći na sljedeću raspravu za koju se prijavio poštovani zastupnik Dujomir Marasović. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, dame i gospodo saborski zastupnici. Ovo što gospodo vi s lijeve strane branite to je neobranjivo. Čak i da dođe … [[Govornik se ne razumije.]] iz vaših redova koji je preselio na ovu stranu on ne može obraniti. Može s nama u jednoj filozofsko teološko nihilističkoj raspravi kud vi to gurate, može na neki način proći još dva sata vremena. Ali u očima i pred očima hrvatske javnosti ovo ne možete obraniti isto kao što svi mi ne bi mogli braniti ili obraniti privilegije zastupnika u smislu mirovina itd. I vi ste htjeli hrvatskom narodu poručiti preko mirovina ukidajući eto, mi smo pošteni pa sad ćemo ovako, a kroz ovu odredbu i kroz ovaj zakon politizirate državu, stvarate jednu politokraciju retrogradni proces, gurate iza devedesetih, dok je devedesetih možda i bilo opravdanje jer je bio rat. Te garniture su dobivale 60, 70% u hrvatskim glasačkim brojkama, a vi niste toliko dobili da bi na neki način, legalni ste. Da, ali ste dobili četvrtinu glasova. Prije se dobivalo 60 ili 70%. Ne znam točno, nemojte me lovit za brojku ali znate o čemu govorim. Znači, vi vraćate pravnu državu, deregulirate i na neki način vraćate pravnu državu unatrag po svim kriterijima koje ne bih sad ovdje obrazlagao u ovih 10 minuta. Dakle, ja ne bih ulazio u tu filozofsku, teološku, nihilističku raspravu. Suština stvari je sljedeća, da ste vi gospodo sa ove strane i pod vašim pritiskom i pod pritiskom hrvatske javnosti, hrvatskog naroda i svih građana Hrvatske dakako da smo rekli nećemo podobne nego ćemo sposobne. Nećemo političare, političare treba van iz upravnih odbora. Ne smije politika dirigirati upravljanje dječjim vrtićem itd. Argumenti su bili i hrvatske javnosti i tako jaki i negativne pojave koje su se događale u mnogim poduzećima o kojima vi govorite i ja se s njima slažem su nas naučile da treba promijeniti sustav upravljanja tim državnim firmama i ovim drugim firmama. I ova je Vlada, prethodna Vlada pokušala i išlo se je preko javnih natječaja. I to je korak naprijed. Hrvatska treba danas biti milimetar bolja nego što je bila jučer, a sutra gospodo bi trebala biti jedan milimetar bolja nego što je danas. Vi vraćate kilometar natrag, hrvatsku pravnu državu vraćate kilometar natrag. Hrvatski narod ste prevarili. To nema nikakve dileme. Vi ste hrvatski narod preveli žedne preko vode. Za ovo nije glasovao hrvatski narod, jer je hrvatski narod glasovao da pravna država ide naprijed u ovom smislu u kojem kaže. Pa zamisliste gospodo koliko ima mladih ljudi, obrazovanih, sposobnih 330000 nezaposlenih itd., raspalih firma. Zašto njima ne dati na neki način preko javnog natječaja priliku da se zaposli i da rade i da dobiju 100 kuna. A vi znate koliko je tuča na glasačkim mjestima za dobiti 100, 200 kuna dnevno. Dakle, politizirali ste državu ne samo kroz ovo pitanje, nego ne želim se sad uključivati puno u pitanje ministarstava, pomoćnika. U Americi kad se mijenja garnitura mijenja se 13000 ljudi na 300 milijuna, a u Hrvatskoj se do sada mijenjalo 220 ljudi na 4 i pol milijuna, a sad po vašim iskazima 5 stotina ljudi i političkih direktno onih tvrdih političara. Znači u Hrvatskoj 5 stotina na 4 i pol milijuna, u americi 13000 na 300 milijuna, a to znači zapisao sam ovdje malo na brzinu sam izračunao ovako. To znači da u Hrvatskoj na 2307 stanovnika jedan političar, a u Americi na 9000 jedan političar. Razumijete? To znači da je isti kriterij da u Americi da bi u Hrvatskoj trebalo biti 30000 promjenjivih političara ili nešto slično tome. Eto tu vi gurate ovu državu, odnosno u tom pravcu. Rekao bi Mladen Delić "Ljudi, gospodo je li to moguće!" a jest moguće gospodo. Vi mijenjate vaše uvjerenje, a ne mijenjate vaše uvjerenje nego mijenjate vašu politiku nakon što ste dobili izbore. Rekli ste narodu dajte nam vlast. Nemamo, mi imamo nekakav program. Niste ga ni kazali koji je. E ovo vam je sad program i sad se vidi sad se zna što je narod izabra. A lako je, ne možete vi na neki način ovdje promijeniti svijest hrvatskog naroda, ako ste promijenili dresove. Promijenili ste crvene kravate. Bili ste stalno u crvenim. Gdje su vam crvene kravate? Pa ja bih na neki način još time pokazao da postoji kontinuitet misli u odnosu na ono što ste govorili prije 15 dana. Ja bih makar da sam na vašem mjestu zadržao te crvene kravate, da makar pro forme i estetski ide kao neki kontinuitet politike postoji. Jer čini mi se da je crna legija s desne strane koliko se ucrnila. Prema tome, ništa. Oprostite na ovom izrazu, ali hoću reći ovo je neosporno protiv Europske unije, protiv europskih vrijednosti. Znači, sve ono što ste govorili u kampanji za Europsku uniji i vaši najviši dužnosnici, da nisu to govorili iz uvjerenja. No eto zato što je to sad in. Ja smatram da će ovo hrvatska javnost osuditi ovaj retrogradni proces i trebalo je poboljšavati sustav i ja vjerujem. Jer ako imam još, a imam, vidim da još 30 sekundi možda imam. Gospođo Antičević vi kažete da su u društvenim poduzećima upravna vijeća u privatnim poduzećima upravna vijeća napravili ovo ili ono. Ljudi su svi isti ili u društvenim poduzećima ili u privatnim ili u strankama. Mi smo svi otprilike prosječni ljudi. Tko je bio u Upravnom vijeću Riječke banke kad je pokradeno preko 100 milijuna dolara? Tko je bio u Upravnom vijeću Viktora Lenca kad je pokradeno 40 milijuna dolara? Tko su bili ministri koji su dali 40 milijuna dolara? Tko je u Upravnom vijeću Credo banke u Splitu i čija je to politička opcija? A ja znam ali neću je ovdje reći. Čija je to politička opcija? Tako je, gdje je ukradeno 500 milijuna kuna. I onda vam onih 10 milijuna eura iz INA-e ako je ukradeno dođe vam kao čačkalica. Ovdje je ukradeno 500 milijuna kuna u Credo banci, pa pitate čija je to politička opcija. Znači, ljudi su ako ćemo priznati otprilike smo svi isti i crveni ispod kože. Ovo je mijenjanje sustava. Vi upravo vraćate onaj sustav koji je generirao take loše i štetne pojave. Hvala.
Hvala lijepa. Preteške riječi, ni preteške kvalifikacije ne rješavaju probleme ni građana ni nas u Saboru. Bolje je argumenti, nego verbalna agresija. Puno bolje. Za ispravak netočnog navoda na izlaganje poštovanog zastupnika prijavio se poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Ovo zaista ja se slažem s Dujom nije bila ni filozofija ni teologija, ovo je bila dujologija, a ispravljam navod gospodina Marasovića, citiram: "Vi ste prevarili hrvatski narod." Ne Duje hrvatski narod su prevarili oni koji su mu pjevali jedno, a derali kožu, opljačkali ga, ponizili, uništili, doveli do ruba provalije katastrofe ekonomske izdržljivosti moralnog loma poniženja i zbog toga im je isplaćen račun u vidu rezultata koje ste vi dobili uredno na izborima. Inače na ispravak netočnog navoda ne može se odgovarati replikom.
Hvala lijepa. Završili smo sa ispravcima netočnog navoda. Za raspravu o ovoj temi prijavio se za 10 minuta poštovani zastupnik Josip Kregar. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovane dame i gospodo, predsjedniče voditelju sjednice. Imao sam puno strpljenja slušati ovu raspravu koja često puta nije bila vezana uz predmet rasprave i ne mislim pri tome se pozivati na Poslovnik, sve iščekujući da će zapravo doći rasprava i do toga da vidimo o kom kontekstu u kom kontekstu mi odlučujemo i o čemu se zapravo radi. Ja možda imam krivo, ali ono kako ja vidim situaciju u kojoj živimo je duboka ekonomska ne recesija nego kriza. Ona nije nastala 4. prosinca, ona se je odgađala i često puta prikrivala, ali sada dolazi na naplatu sve ono što popušta. Ja možda ne vidim stvarnost u potpunosti, ali čitam novine koje možda krivo pišu, ali koje opisuju skandale koji se tiču upravo javnih poduzeća, poduzeća u državnom vlasništvu od Đakova do Splita u kojima je prilično evidentno da se radilo o prilično teškom kriminalu. Čitam upravo tekst koji piše zašto su zastupnici ostali stoka, oprostite zastupnice i zastupnici, to se nas tiče. Ja svjedočim jednom općem gubitku povjerenja koje postoji u izabrane predstavnike. To povjerenje nije nestalo sada preko Božića, ono postoji i treba se u tom kontekstu odgovorno ponašati. To kažem zbog toga što se ovdje prije svega raspravljalo o hitnosti ovog zakona. Ovaj zakon ne da je hitan, on je izrazito potreban i žuran. Radi se o tome da je Vlada dovedena u situaciju da neki kažu pa sve što piše u zakonima je bilo dobro, a da drugi, ja mislim velika većina, smatra da postoje ogromne diskrepancije između onoga što piše i onoga što se radilo u praksi. I to se tiče onda još jednog elementa ove rasprave. Europska unija je poticala Hrvatsku da izvrši potrebne promjene, reforme i u političkom sistemu pa i u ovom pogledu. Ali je ona prije svega Hrvatskoj pristupila drukčije nego drugim kandidatima time da ocjenjuje realnost i stvarnost, a ne samo ono što piše u zakonu. Ono što piše u zakonu u ovom smislu imenovanja nadzornih i upravnih odbora je sasvim različito od prakse. Ne, neću se ja pozivati na mišljenja, javno mnijenje ili zakon, ja sam, a tu se raspravlja dosta o politizaciji i depolitizaciji, ja bih tu i napravio bio jednu analizu pisanu i ustanovio da od sto sedamdeset i nešto takvih političkih ili profesionalnih, zapravo profesionalnih imenovanja su slijedila politička imenovanja. Ali da se vratim na žurnost i na taj element. Vlada, mnogi misle, ne samo da ovo mora ići na žurni postupak nego kasni u našim očekivanjima i svako odgađanje zapravo znači narušavanje autoriteta, pristajanje na to da je dobro ovako kako je, a ja mislim da narod smatra da nije dobro kako je. Zbog toga ću se zalagati zato da se ovaj prijedlog prihvati jer Vlada mora imati instrumente kojima će odgovoriti na poteze trenutka, ekonomskog, političkog, psihološkog u kojem se nalazi. Uskratiti to Vladi argumentacijom kako sam čuo zapravo znači na indirektan način dovesti u pitanje povjerenje … [[Govornik se ne razumije jer ne govori u mikrofon.]] Mislim da to onda bitno utječe i na način glasovanja u ovom Domu. I još samo jednu stvar ću dodati … [[Govornik se ne razumije jer ne govori u mikrofon.]] ove izmjene zakona su potrebne, ali nisu dovoljne. Ja očekujem od Vlade i ministarstva da će raditi na realizaciji onih intencija koje su postojale, namjera koje su postojale kod stvaranja čak i prvog nacrta ovog zakona, koje su zapravo bile usmjerene na vraćanje vjerodostojnosti političara i politike kao procesa. Zato molim skratiti rasprave i glasovati.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče na vaše izlaganje imamo prijavljene dvije replike. Prvi za repliku se javio poštovani zastupnik Josip Salapić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega zastupniče i prof. Pravnog fakulteta nas oba dolazimo iz iste institucije samo iz različitog grada. Ono što je bit ovog predloženog zakona smatram da je korak unazad za Hrvatsku. Brojni su fakulteti, ne naš Pravni nego Ekonomski, dali priliku kandidatima da se dodatno usavršavaju i obrazuju za korporativno upravljanje da bi stručno mogli biti kandidati za natječaj za nadzorne odbore. U ovih godinu i nešto dana pokazalo se to dobrim. Nemamo nijedno loše iskustvo javno nakon izbora članova nadzornog odbora da se pokazalo da ti članovi svoj posao ne rade stručno i odgovorno. Pa evo vi ste sami predložili da treba napraviti analizu što je to, to ćete vi napraviti, a evo ja vam obećajem da ćemo mi kao oporba u Hrvatskom saboru nakon što ovaj zakon izmijenite jer imate dovoljno ruku za to, napraviti analizu da vidimo koji su to ljudi koje će Vlada Zorana Milanovića imenovati u te nadzorne odbore. Da li se tu radi o politici ili se radi o stručnosti. Mislim da je to najpoštenije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Za repliku se također javila poštovana zastupnica Sumrak Đurđica, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče obzirom da ste bili i član Skupštine Grada Zagreba pa ja vas lijepo molim, vidim da nitko od vaših zastupnika ni gospodin Stazić, ni nitko ne želi odgovoriti na ono pitanje koje sam postavila, koje je postavila i kolegica Lovrin, ali i ja. Objasnite mi Zagrebački holding? Objasnite mi kako to da ste, ne pa to je apsolutno paralela ovom zakonu, na isti način se provodi rukovođenje Zagrebačkim holdingom kao što vi predlaže ovim Zakonom, državnim i drugim poduzećima, vidimo kakvi su rezultati. Tko je odgovarao kažite, vi ste skupštinski zastupnik bili bili ste tada jako odgovorni. Kao što vidimo Zagreb je zavijen doista u crno sa ogromnim minusima, cijena svega od plina do komunalija idu gore, ljudi više ne znaju koliko će koštati prijevoz, da li ste se kao skupštinski zastupnik i kao profesor uvaženi na fakultetu upitali da li je to dobro, tko će odgovarati i koliko sam ja kao skupštinski zastupnik odgovoran za donošenje ovakvih odluka posebice u holdingu u kojem već preko 10 godina SDP vodi glavnu riječ.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik.
Njegov prijedlog nije loš, on ima potpuno pravo ustanoviti, analizirati kakav je rezultat novoizabranih upravnih i nadzornih odbora i koji su to ljudi došli u uprave. Ali jedan element bih htio u njegovom izlaganju donekle komentirati. Ja se sjećam tih tečajeva za članove nadzornih i upravnih odbora, sjećam se jer su se gospodin Hrvoje Vojković i gospodin Matković meni hvalili kako su odlično prošli na testiranju i bili na … Ja koliko se sjećam njihova sudbina nije bila sudbina nekog profesionalca u nadzornim odborima ili upravi gdje su oni bili nego sasvim politička odluka. Gospođo Sumrak pak vas bih uputio na to, to vaši kolege HDZ-a iz Grada Zagreba imaju da pogledaju izvješća i obavezne upute koje je nadzorni odbor davao upravi Holdinga. Kada pogledate to onda me možete kritizirati jer ćete primijetiti da smo itekako i uporno dobro utjecali na upravu da izbjegne najgori mogući scenarij. A što je uzrok toga to mogu sasvim jasno reći. Holding je doveden u ovu financijsku situaciju zbog demagoške politike gradske vlasti koju nije vodio ni ja ni profesor Družić koji isto nije profesionalac a bio je član tog nadzornog odbora niti itko od onih koji su rezultate kritizirali. Kao što je vama poznato mi smo u skupštini pa i od vaše stranke za vaše ponašanje dobili samo pohvale a ne pokude.
Hvala lijepa na replikama. Moja replika svima vama Zagreb će ostati bijeli grad i nemojte mi to dirati lijepo vas to molim. Za raspravu o ovoj temi prijavio se zastupnik Boro Grubišić. 10 minuta je vaših.
Dopustite gospodine predsjedniče da i ja govorim. Bilo je ovdje riječi ovdje o odgovornosti najviše, o depolitizaciji, profesionalizaciji nadzornih odbora upravnih vijeća, uprava, ali to je jednostavno nemoguće u bilo kojoj političkoj garnituri na vlasti pa ovo što je sada predloženo u ovom zakonskom prijedlogu zapravo nije pomak od milimetra nazad, nego je to povratak u vremena od 2000. do 2004. godine. Potpuno identično. Kada se kaže da je bilo koje od upravnih vijeća i nadzornih odbora kako reče kolega Stazić trebalo biti odgovorno, a nije nitko odgovarao, tako će i sada odlukama Vlade imenovani u nadzornim odborima isto biti odgovorni, zapravo neće biti odgovorni, jer ne postoje alati, ne postoje argumenti, kojima bi se ta odgovornost utvrdila i sankcionirala. Kažu jedino su izbori ti koji ocjenjuju rad i uprava i nadzornih odbora koje je odredila Vlada Republike Hrvatske da u njeno ime upravljaju državnim tvrtkama, pa evo ovdje se spominju jedinice lokalne samouprave gdje opet predstavnička tijela zanimljivo da predstavničko tijelo, gradsko vijeće, gradska skupština ili općinsko vijeće odlučuju o rukovodećima u tvrtkama kojima su utemeljitelji i kojima upravljaju. Točno je da se sjećamo vremena kada je direktivom Vlade Republike Hrvatske jedan čovjek poput Supermena imenovan u 28 nadzornih odbora, sposoban čovjek, leti na sve strane, kao Batman stigne sve, upravlja tvrtkama, nadzire, kasnije to smanjeno nešto, jedan je bio u 14 nadzornih odbora, kako je moguće da netko nadzire rad u 14 državnih tvrtki ili tvrtki u kojima Hrvatska država ima većinu u vlasničkog udjela, to je fizički nemoguće. Još uz to da bude i u Vladi Republike Hrvatske ministar ili ne znam što. To su vremena bila kada je bio i kada su izvršene one radnje za koje svi znamo i u Viktoru Lencu i u Splitskoj banci, kada su izvršene pretpripremne radnje u svezi prodaje 25+1 dionice, rekao je jedan zastupnik da je to 26%, 25%+1 dionica ali dobro taj je bivši zastupnik, da je to 26% dionica. Ali dobro, nema ga pa ga nećemo spominjati, bolje je da ga nema. Prema tome, ako je mjera 6. u poglavlju 23. koje je Hrvatska u pregovorima sa Europskom unijom a u svezi je i u svezi je sa sprečavanjem sukoba interesa, u toj mjeri 6. da se u tom segmentu napravi pomak, napravi jedan pomak upravo u smislu depolitizacije u izboru nadzornih odbora, u izboru uprave, sada je to zapravo derogirano. Ja ne želim govoriti o tome hoće li se Europska unija ili komisija obazirati na ovaj Zakonski prijedlog, možda hoće, možda neće, ali to da postoji pravo kako kaže predsjedavajući onih koji su pobijedili na izborima da da imenuju i to ovdje piše ovako može u svakom trenutku. Vrlo žurno ili vrlo često promjenjiva kategorija … dakle ja neuspješno idemo od drugoga i to kaže može u svakom trenutku. Upravo doslovce ili izrijekom tako piše. Može u svakom trenutku. I to predlagati članove upravnih tijela i nadzornih odbora na temelju stručnosti i odgovornosti. Htio sam se osvrnuti i na ove tečajeve sedmodnevne koji su pohađali neki u tipurićevom aranžmanu na Ekonomskom fakultetu ili pak dislocirano u Slavonskom Brodu ili ne znam ni ja gdje u Đuri Đakoviću tečajeve za članove nadzornih odbora. Gle za 7 dana čovjek nauči i dobije odličnu ocjenu da bude vrstan član nadzornog odbora firme koja uskoro propada za 6 mjeseci. A on školovan, educiran za člana nadzornog odbora. Ima i diplomu čak. O čemu se tu radi? To je prodavanje bilo magle i danas je prodavanje magle. Financijski inženjering određenih krugova. Ja bih predložio jer nisam ja savjetnik pogotovo ne Kukuriku koalicije ili ove tko kome da koalicije da su oni mogli zadržati ovaj javni natječaj dakle zadržati instituciju javnog natječaja za izbor, imenovanje članova nadzornih odbora. Jest da je nešto možda sporiji postupak i onda ima žalbeni dio i ne znam ni ja što ali putem toga su također mogli toga instituta javnog natječaja za izbor nadzornog odbora imenovati ljude za koji oni misle da su stručni i odgovorni. A tko je to određivao stručnost i odgovornost i onih koji su izabrani za bivše vlade u nadzorne odbore dakle putem javnog natječaja? Tko je to branio koaliciji HDZ-a, HSS-a i ne znam koga sve ne da izabere stručne i odgovorne na javnom natječaju. Pa znamo mi kako idu natječaji. Pa svaki natječaj zna se samo treba sliku i reći to je za njega. Još ako je položio tečaj tako izvrsno ovaj sedmodnevni za člana nadzornog odbora onda ima sve … da bude član nadzornog odbora. Nitko nije branio ispuniti i tu mjeru 6 i ovoj Kukuriku koaliciji da tako na taj način istu stvar provede. Ovako zapravo to je rekao bih prelijevanje iz šuplje u prazno. Jedni to učiniti na ovaj način, drugi su učinili putem javnog natječaja i zapravo je to sve jedno te isto. Zbog toga će klub evo kolega je govorio u ime kluba Vinković, a nisam se još osvrnuo ni na lokalnu samoupravu, ali moram reći dvije riječi. Zanimljivo je kako to Vlada RH delegira deputate u nadzorne odbore to je još staljinistička terminologija, dakle deputate u nadzorne odbore diljem državnih javnih poduzeća i nema zapravo kada gledamo neizravno povjerenja u Hrvatski sabora, a ima povjerenja u gradska vijeća. Dakle, Vlada će imenovati kaže ovdje izrijekom nadzorne odbore u javnim poduzećima. A kada treba u Komunalac u Slavonskom Brodu onda može gradsko vijeće, ne mora ni gradonačelnik ili u Đakovu u ne znam u što ono nemam pojma Vinkoviću kakve firme imaš tamo. Evo, dakle u Sabor RH nema vjere to ne piše izrijekom ovdje, ali to proističe iz ovoga što piše, neizravno kaže. Krasno, u predstavnička tijela gradova i općina imate povjerenja, a u Sabor RH nemate povjerenja, jer on je predstavničko tijelo ove države u kojem vi imate većinu u kojem možete odlučiti kako god hoćete. I kako je rekao gospodin Stazić vi ste pobijedili pa možete onda raditi kako god hoćete. Ali će biti i rasprava o ljudima koje ćete delegirati ili degutirati tamo gdje treba u nadzorne odbore i HEP-a i Hrvatskih šuma itd. da vidimo stručnost i odgovornost i životopis osoba koje se delegiraju u nadzorne odobre. Mislim da ću osobno biti suzdržan prilikom ovoga prijedloga jer on zapravo ništa nova ne donosi, jeste čak dva koraka unazad ali stvar se mora riješiti kako reče Kregar dosta žurno, situacija je takva kakva je pa evo dati vladajućima da ovako imenuju stručne i odgovorne osobe kako kaže u svakom trenutku, eto nek im bude. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Na ovo izlaganje imamo prijavljenu jednu repliku kolege iz istog kluba uvaženi zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Evo gospodine Grubišiću da se ja osvrnem kratko. Jedno pitanje za vas. Evo sa strane HDZ-a čuli smo da je ovakav prijedlog zakona politički pamflet da je zamagljivanje očiju javnosti da je uhljebljivanje novih političkih podobnih kadrova iz vlastite stranke, dok samo sa strane SDP-a pak čuli da trgovačka društva provode politiku i s obzirom da se promijenila politika da se mora promijeniti upravo u trgovačkim društvima. Neovisno o modelu da li se radi o sedmodnevnom tečaju ili pro forme javnom natječaju ili u izravnom izboru gdje će odgovornost preuzeti izravno Vlada, vjerujete li vi? Ja osobno nisam optimista da će zaista doći do boljeg rada tih trgovačkih društava. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Pa upravo onako kako je rekao moj predsjedavajući trenutno, tko je to odgovarao? Nitko. A tko će odgovarati u budućnosti? Opet nitko. Dragi kolega iz mog kluba jasno da će to reći možda neki budući izbori i nitko drugi. Zapravo nikakve druge odgovornosti i nema. I to je tragedija da ne postoji kako sam već rekao ponavljam nikakvi alati, instrumenti ili sankcije propisane pa čak ni u ovom zakonskom prijedlogu ako ne valja tko će odgovarati. Nema tu instrumenta, nema alata za odgovornost. A o odgovornosti je govorila gospođa Ingrid Antičević 16 puta, a nje nema. Odgovornosti, a ne Ingrid, Ingrid je tu.
Time zaključujemo raspravu o ovome zakonu. Zaključno se javio ministar gospodin Arsen Bauk. 5 minuta u ime kluba. Jeste li ispunili prijavnicu? Štedite papir. Bolje bi bilo da se držite Poslovnika nego da štedite papir pa da ste prijavili raspravu na vrijeme. Ajde 5 minuta u ime kluba. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče, iako je doista na ovom papiru za prijavu zaokruženo i u ime kluba i završna riječ u ime kluba, nigdje ne piše da mora biti dva papira. HDSSB neće podržati ovaj zakon iz već navedenih razloga. U ovoj raspravi bilo je puno riječi, pa ja bih rekao čak i strahova. Meni je sasvim jasno i to bi trebalo biti praktično i politička pragma u Republici Hrvatskoj da se nakon provedenih izbora svi oni koji su došli političkim putem spreme svoje torbe, ne mislim na one crne torbe pune deviza, novaca pokradenih itd. nego jednostavno spreme svoje stvari, daju svoje mandate na raspolaganje onima koji su dobili mandat od građana da vode ovu državu ili lokalnu samoupravu ili regionalnu samoupravu u idućem mandatu. Ja ću samo ponoviti, obzirom da je evo gospodin Kregar rekao da podržava hitnost donošenja ovog zakona, zakon je doista hitan jel stanje u državi i stanje u svim trgovačkim društvima i tvrtkama u kojima je većinski vlasnik Republika Hrvatska nije dobro nego je katastrofalno. Tome svjedoči i svakodnevno povećanje cijena svih mogućih usluga koji idu prema građanima. Tu ne mislim samo na gorivo, uskoro će i plin, uskoro će i struja itd., itd. No podsjećam da su upravo ti građani možda pokazali najvjerodostojnije na ovom referendumu što misle o hrvatskoj politici i političkim elitama. I može to bilo tko tumačit na raznorazne načine, ali ovo je bio najslabiji odaziv dosad na bilo koje izbore ili na bilo koji referendum u Republici Hrvatskoj. Zato nisu krivi spiskovi birača nego je kriva prije svega hrvatska politika koja je dovela do tog jedinog mogućeg rješenja. No kad već govorim o Europskoj uniji, upravo je Europska komisija želeći usmjeriti razvoj kompanijskog prava kao dio pravne stečevine Unije osnovala tzv. Winters grupu pravnih eksperata na čelu s … [[Ne razumije se.]] Wintersom koja je utvrdila moderni okvir kompanijskog prava ili prava tvrtki u Europskoj uniji te dala konkretne preporuke o pojedinim pitanjima. Najveći broj standarda predviđenih preporukom usmjereno je ka stvaranju odgovarajućeg profila direktora i uprava oblikujući ih u tri elementa: kompetentnost u izvršenju upravne i nadzorne funkcije, lojalnost prema tvrtki i treće, nezavisnost pri obavljanju funkcije. To je osnova upravljanja jednom tvrtkom i jednim trgovačkim društvom. Ovaj zakon, završna riječ, se ne može prihvatiti i HDSSB ga neće prihvatiti iz još jednog razloga, a to je da sustav odgovornosti upravljanja, a o odgovornosti je bilo puno riječi, mora biti jednak na svim razinama. Ako je izvršna vlast Vlada Republike Hrvatske, Sabor ju je imenovao, tada ta izvršna vlast ukoliko ovdje na nivou države imenuje i uprave i nadzorne odbore to se mora omogućiti i jedinicama lokalne samouprave i regionalne samouprave, jer nisu župani ni gradonačelnici ni načelnici nikakvi šerifi, nikakvi revolveraši, Wyatt Earpovi, Doc Holiday koji nije bio šerif na Divljem zapadu ali je sudjelovao u onom obračunu kod O.K. korala. Jednostavno taj sustav mora vrijediti za sve jednako, i za lokalnu samoupravu i za Republiku Hrvatsku. Svima onima koji ne vjeruju u to preporučam nek iziđu na lokalne izbore i nek osvoje onih 50% +1 glas, ne na listi nego svojim imenom i prezimenom. A loše će biti ukoliko je ovaj zakon početak nečega što se dugo najavljuje, a to je smanjenje ovlasti i ukidanje neposrednog izbora lokalnih čelnika. To nije put u Europsku uniju, to je put nazad u Balkan. Hvala lijepo.
Hvala vama. Zaključno sada dajem riječ ministru uprave, gospodinu Arsenu Bauku.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo, kolegice i kolege zastupnici. Zahvaljujem na raspravi. Predlažem vam da prihvatite naš prijedlog zakona. Želio bih se osvrnuti na još dvije stvari koje su spomenute u raspravi, dakle ovim zakonom nije nam bila ambicija redefinirati niti na bilo koji način utjecati na buduće odnose između izvršne vlasti i predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave. To je jedna tema koja zahtijeva dosta široku raspravu i vjerujem politički konsenzus, ali to u svakom slučaju nije bila tema niti namjera ovoga prijedloga izmjena zakona. I drugi odgovor dakle zastupniku gospodinu Vuljaniću, zastupniku Laburista koji je pitao o kriterijima. Vlada će odlukom propisati kriterije koji su bili u ovoj uredbi koja zbog toga što se ne provode javni natječaji se stavlja van snage i vjerujem da oni neće biti ispod ovoga što je i sada napravljeno. U svakom slučaju bit će jači kriteriji nego što je u Zakonu o trgovačkim društvima. Evo to su bila dva odgovora koja sam još trebao dati. Sva ostala pitanja koja su se dotaknula u ovoj raspravi, počevši od sustava državne uprave, odnosa državni tajnici-zamjenici-pomoćnici bit će vremena da o njima detaljnije raspravimo, ali kažem to nije tema ovog zakona. Zahvaljujem.
Ispravak netočnog navoda, kolega Vinković. Izvolite.
Moram ispraviti uvaženog kako reče predsjednik Vlade kolegu ministra jer smo svi izabrani na listama, vezano za nemiješanje u nadležnost čelnika lokalne samouprave. Doduše onaj prošli zakon je bio izuzetno loš pa i ne branim taj zakon, ali evo ovdje u članku 2. stavak 2. kaže se, dakle to je novi prijedlog zakona: U dosadašnjem stavku 3. koji postaje stavak 2. iza riječi: predstavničko tijelo jedinice lokalne i jedinice područne (regionalne) samouprave dakle ostaje predstavničko tijelo, umjesto zareza stavlja se točka, a riječi: na temelju prethodno provedenog natječaja se brišu. Dakle, ostaje da predstavničko tijelo ovaj put na vrlo loš način će imenovati nešto što nije u njegovoj nadležnosti. Na isti način bi tako trebao i Sabor imenovati sve članove i upravu svih trgovačkih društava.
Vrijeme, a drugo ništa niste ispravili od onoga što je ministar ovdje rekao. Ali ni jedan njegov navod niste ispravili, iznosili ste ponovno svoje mišljenje. Pa dajte se držite Poslovnika.
Nije mišljenje, ovo piše u zakonu.
Pa da.
To piše u zakonu.
To što piše u zakonu je branio ministar. Ništa niste ispravili.
Gospodin ministar je rekao da …
Nemojmo polemizirati. Hvala vam.
… se ne miješa u odnos gradonačelnika i predstavničkog tijela. Zahtjev itekako zadire u to. Itekako.
Hvala. Točke 3. i 4. ćemo preskočiti jer nemaju uvjeta da o njima raspravljamo. Nismo dobili izvješće odbora.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama zakona o sprečavanju sukoba interesa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 23. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 75 za, 17 protiv i 2 suzdržana donesen zakon o izmjenama Zakona o sprečavanju sukoba interesa u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Točke 3. i 4. ćemo preskočiti jer nemaju uvjeta da o njima raspravljamo. Nismo dobili izvješće odbora. Predlažem da raspravu o točkama 5. i 6. objedinimo. Dakle, o točki 5. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 24. i o točki 6. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 19. Ima li nekoga od zastupnika tko bi se protivio objedinjenoj raspravi? Ako nema, onda konstatiram da smo raspravu objedinili. Predlagatelj ovih zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akata primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli o oba dva zakonska prijedloga Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Pitam želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospodin Boris Lalovac, zamjenik ministra financija. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo saborski zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka s Konačnim prijedlogom zakona. Ukratko, Ministarstvo financija zapravo predlaže da se zapravo promijeni sastav uprave Agencije gdje bi novi članovi zapravo bili prvi potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske koji je po položaju predsjednik uprave, ministar financija koji je po položaju zamjenik predsjednika uprave, predsjednik Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora kao član uprave, te predsjednik Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora kao član uprave. Znači vrlo, glavni cilj je bio racionalizirati poslovanje uprave tako da smatramo da nema bitnijih promjena u odnosu na prijašnji zakon osim racionalizacije članova uprave. … [[Upadica Stazić, ne razumije se.]] Također, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga s Konačnim prijedlogom zakona. Ovim zakonom predlaže se novi način urediti ustrojstvo, unutarnje ustrojstvo Agencije u svrhu njegovog učinkovitog funkcioniranja. Ostale izmjene su nomotehničke naravi. Prijedlogom se ne zadire u neovisnost rada Agencije niti u njezin dosadašnji djelokrug rada. Predlaže se da se u Agenciji ustroji upravno vijeće koje bi se sastojalo od pet članova od kojih jedan je predsjednik i koji ide na prijedlog Vlade Republike Hrvatske imenuje i razrješava Hrvatski sabor. Upravno bi vijeće imalo ovlasti donošenja odluke iz djelokruga i nadležnosti Agencije. Nadalje, predlaže se ustrojiti glavnog tajnika kao izvršno tijelo Agencije koji bi obavljao poslovodstvo Agencije, odnosno zastupao Agenciju prema trećima i rukovodilo njenim unutarnjim radom. Predlaže se da se za glavnog tajnika imenuje i razrješava upravno vijeće. Glavni tajnik imenuje se na mandat od šest godina i može biti ponovo imenovan. Nadalje, ovim se zakonom usklađuje izričaj sa važećim zakonodavnim okvirom koji uređuje financijsko tržište, a temeljem koje Agencija ima ovlasti donošenja provedbenih propisa, te nadzora i kontrole, odnosno izdavanje i oduzimanja dozvola, odobrenja, licenci i suglasnosti. Sve amandmane prihvaćamo [[Upadica Stazić: Jel' to sve?]] To je sve. Da.
Dobro. Hvala vam lijepo. Dakle, čuli smo da Vlada prihvaća amandmane koji su do sada upućeni. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da, Odbor za financije kolega Srđan Gjurković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 2. sjednici održanoj 24. siječnja 2012. godine Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka s Konačnim prijedlogom zakona koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 19. Siječnja. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravljao je o predmetnom zakonu kao matično tijelo. U uvodnom izlaganju kao što smo i u prethodnom izlaganju predstavnika Vlade je izneseno do čega dolazi u promjena, što u biti znači da je prvi potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske koji je po položaju predsjednik uprave ministar financija koji je po položaju zamjenik predsjednika uprave, predsjednik Odbora za financije i državni proračun član uprave i predsjednik Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora član uprave. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je predložiti većinom glasova 7 za i 4 suzdržana glasa Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjeni zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. Poštovani potpredsjedniče Sabora. Drugo je izvješće vezano za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 2. sjednici održanoj 24. Siječnja 2012. godine prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga s Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 19. Siječnja 2012. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravljao je o predmetnom zakonu kao matičnom tijelu. U uvodnom izlaganju predstavnik Vlade Republike Hrvatske istaknuo je da se predloženim izmjenama Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga uređuje novi ustroj agencije sukladno zakonu koji uređuje ustanove. Sukladno tome predlaže se da Agencija ima upravno vijeće koje se sastoji od 5 članova od kojih je jedan predsjednik. Predsjednik i članovi Upravnog vijeća agencije imenuje i razrješava Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Agenciju zastupa Glavni tajnik agencije koji organizira rad i poslovanje agencije, a imenuje ga i razrješava Upravno vijeće agencije nakon provedenog javnog natječaja. Mandat je od 6 godina uz mogućnost ponovnog izbora. Osim navedenog člankom 4. konačnog prijedloga zakona propisano je da je agencija dužna višak prihoda nad rashodima na kraju proračunske godine uplaćivati u državni proračun. U raspravi na odboru iznijeta su sljedeća stajališta: iznijeto je mišljenje da sukladno odredbi stavka 1. članka 6. konačnog prijedloga zakona treba što prije predložiti Hrvatskom saboru kandidate za predsjednika i članove Upravnog vijeća agencije kako bi Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga što prije počela normalno funkcionirati. U raspravi je dalje iznijeto, upozoreno je i na potrebu da se u članku 3. konačnog prijedloga zakona u stavci 3. precizno utvrdi da Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga u svojoj nadležnosti ima osim izdavanja dozvola, odobrenja licenciranja i suglasnosti za koja je ovlaštena temeljem posebnih propisa pravo i njihovog oduzimanja kada se njihove korisnice ne pridržavaju zakonskih odredbi. Na odboru je prevladalo mišljenje da nema potrebe podnositi amandman na stavak 3. članka 3. konačnog prijedloga zakona budući je predstavnik Vlade RH izvijestio članove odbora da je Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora već podnio amandman kog će Vlada Republike Hrvatske podržati. Također je iznijeto mišljenje da odredbe članka 15. važećeg zakona preciznije reguliraju ovlasti agencije pa je upitna potreba mijenjanja na predloženi način. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova, 7 glasova za i 4 glasa protiv predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku Odbora za financije i državni proračun. Otvaram raspravu. Na redu su prvo klubovi. U ime kluba SDP-a uvažena zastupnica Dragica Zgrebec.
Gospodine potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a prihvatit će Zakon o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka jer se ovdje radi samo o usklađivanju novog, novo usklađivanje Uprave DAB-a sa Zakonom o Vladi, odnosno smanjenju članova uprave sa 6 na 4. Što se tiče Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga klub SDP-a također će podržati ove izmjene jer one se u bitnom odnose samo u dva smisla. Prva izmjena je definirana člankom 2. gdje se razdvaja funkcija uprave HANFA-e i uvodi funkcija Glavnog tajnika agencije i to na način da u ovom trenutku ako samo tako iščitavamo čini se kao da je to tehnička izmjena, ali ona ima i kvalitativni učinak. Zapravo razdvajanjem osnovne zadaće HANFA-e koje će vršiti Upravno vijeće HANFA-e od organizacije i poslovanja HANFA-e zapravo omogućuje se i kvalitetniji rad, odnosno nadzor koji ova agencija treba vršiti nad određenim financijskim ustanovama. Operativni poslovi povjeravaju se dakle glavnom tajniku i na taj način se zapravo omogućava predsjedniku i čitavom upravnom vijeću da kvalitetnije obavljaju svoju osnovnu zadaću. Člankom 3. mijenja se članak 15. i u samom obrazloženju se kaže da se na taj način jasnije definiraju, odnosno ne pobrajaju se svi oni poslovi nadzora koji su već uključeni, odnosno definirani posebnim zakonima. Naime, kad je osnivana HANFA tada je zapravo objedinjen nadzor svih nebankarskih financijskih posrednika, burzi, uređenih javnih tržišta, ovlaštenih društava, izdavatelja vrijednosnih papira, brokera, investicijskih savjetnika, institucionalnih ulagatelja, Središnje depozitarne agencije, Društva za upravljanje investicijskim, privatnim investicijskim i mirovinskim fondovima, Fondom hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, Umirovljeničkog fonda, Središnjeg registra osiguranika, Društva za osiguranje i reosiguranje, Društva za zastupanje i posredovanje u osiguranju pravnih osoba. Zatim pravne osobe koje se bave poslovima leasinga i faktoringa, a osim ako taj faktoring ne obavlja banka, odnosno leasing unutar svoje registrirane djelatnosti. Usklađivanjem ovih područja, dakle sve ovo što sam nabrojila sa zakonodavstvom EU detaljno je propisan nadzor koji obavlja ovlaštena agencija, u ovom slučaju HANFA pa ocjenjujemo da je predložena izmjena članka 15. dobra jer nabraja područja nadzora i upućuje na posebne zakone kojima se onda definiraju svi poslovi koje HANFA u određenom segmentu nadzora treba činiti. S obzirom da se od svega nabrojenog koje su područja nadzora HANFA-e je izostavljen faktoring koji u Hrvatskoj nije zakonski uređen podnosimo i amandman, ali i upućujemo Vladu RH da bi u što kraćem roku i ovo područje uredila, odnosno donijela posebni zakon tako da bi HANFA i ove poslove obavljala. U ovom trenutku HANFA oko ovih poslova zapravo vodi samo statistiku evidenciju poduzeća, odnosno tvrtki koje se bave faktoringom pa mislimo da bi eto i to područje trebalo zakonski urediti kao i ova druga područja. Podnijeli smo u tom smislu i amandman na članak 3. gdje bismo dodali da ona vrši nadzor i kod pravnih osoba koje se bave poslovima faktoringa osim ako ih banke obavljaju unutar svoje registrirane djelatnosti. To je formulacija kakva je i dosad bila. A također predlažemo da Hrvatski sabor prihvati i sljedeći zaključak da se zadužuje Vlada Republike Hrvatske da Hrvatskom saboru uputi na raspravu i usvajanje Zakon o faktoringu uz obrazloženje koje sam rekla u izlaganju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegici Zgrebec. Pozivam sada kolegu Srđana Gjurkovića da iznese svoju raspravu u ime Kluba HNS-a.
Poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Hrvatska narodna stranka, Liberalni demokrati podržat će oba dva zakona. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga jasno je usklađuje se ustrojstvo Agencije sa redovitim ustrojem agencija i u konkretnom slučaju donošenje odluka iz nadležnosti i djelokruga agencije. Ono što je ključno ne mijenja se suština, mijenja se djelotvornost i učinkovitost, odnosno mijenja se ustroj koji je potrebit kao i u ovim drugim zakonima koje smo imali do sada na dnevnom redu. Sve to skupa u funkciji povećanja efikasnosti u temeljnom cilju Agencije a to je promicanje i očuvanje stabilnosti financijskog sustava i nadzor zakonitosti i poslovanja subjekata financijskih subjekata. Što se tiče drugoga Zakona, jasno je da Agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, prvo je specijalizirana financijska institucija, a drugo jedna od naših mehanizama zaštite stabilnosti Hrvatskog bankarskog sustava i do sada je to bila. Njene pravovremene reakcije daju i pozitivni stav i pozitivan učinak prema građanima u povjerenju u bankarski sustav ali povjerenje u državu Hrvatsku. Agencija u skladu sa svojim ulogama koju ima dvije osnovne su uloge, odnosno funkcije, osiguravanja štednih uloga banaka i štedionica u cilju isplate tih uloga u slučaju stečaja banaka, Agencija osigurava umjesto banaka i štedionica uloge građana i pravnih osoba,a drugo je provođenje posljedica sanacija banaka i restrukturiranja banaka. Dakle, provođenje ovog novog ustroja prema predloženom Zakonu državna agencija će dobiti i učinkovitost i djelotvornost a smanjenjem članova uprave sa 6 na 4, brži i efikasniji rad i HNS podržava ova dva Zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Klub HDSSB-a se dogovorio da vrijeme za raspravu podijele dvojca zastupnika kolega Dražen Đurović i Boro Grubišić.
Evo, gospodine predsjedavajući, gospodine doministre, gospodo. HANFA je državna agencija koja od 1. 1. 2006. ima zadaću nad čitavim nebankarskim sektorom, nadzire investicijskih mirovinskih fondova, … osiguranja, mirovinska osiguravajuća društva, leasing kuće i prati faktoring. Također surađuje u sprečavanju pranja novca, zaštiti potrošača, pokreće prekršajne i kaznene prijave kod kršenja zakona iz područja svojih ovlasti. Ono što smo se mi upitali kod ovoga Prijedloga zakona, čemu uopće ovaj Prijedlog zakona. HANFA je jedna ustanova koja je radila dobro, odradila je dobro svoju zadaću, … je do sada i zašto i što uopće mijenjati. Povukla je nekoliko jakih poteza kao državna agencija, nekada čak i jačih nego što je Vlada bila spremna na financijskom tržištu povukla je za uši neke jake igrače i ne vidimo elemenata zašto sada, zašto jedna ustanova dobro ustrojena, mora trajati i mora ići u preustroj nakon samo jednog mandata, zašto stalno iznova se mora nešto mijenjati. I sada što se mijenja? Dakle prema dosadašnjem Zakonu Agencija je imala upravu koju je imenovao Hrvatski sabor od 5 članova od čega jednog predsjednika, prema Prijedlogu izmjena Zakona Agencijom upravlja upravno vijeće, također peteročlano sa predsjednikom, a to upravno vijeće dakle razrješava i imenuje Sabor, međutim, Agenciju zastupa i njome rukovodi glavni tajnik Agencije koji vodi rad i poslovanje Agencije, a tog glavnog tajnika imenuje i razrješuje upravno vijeće Agencije. Upravno vijeće zastupa Agenciju prema glavnom tajniku. U obrazloženju prijedloga zašto se uopće ide na ove izmjene, navodi se da se unutarnji ustroj Agencije uređuje sukladno Zakonu koji uređuje ustanove. Na ovaj način jedna već uređena Agencija koja je dobro funkcionirala ide u unutarnji preustroj, a u organizacijskom smislu ustrojava se prema Zakonu o ustanovama. Kako je netko rekao izjednačava se sa dječjim vrtićima, školama i zdravstvenim ustanovama. Prema ovom Prijedlogu glavni tajnik agencije organizira i vodi rad i poslovanje Agencije a sve javne ovlasti su prenesene na upravno vijeće, uključujući i nadzorno poslovanje subjekata nadzora i tko onda tu koga nadzire,a tko s kim upravlja ostaje pomalo nejasno. Nadalje, da nije bilo sretnije intervencije Odbora za zakonodavstvo koji je čitava javnost zamijetila već kada je Prijedlog zakona došao, jedino predlagatelj nije zamijetio ostala bi izmijenjene odredba po kojoj HANFA više ne bi mogla izdavati zabranu. Dakle, do sada je HANFA izdavala i oduzimala dozvole odobrenja suglasnost, licencije i autorizacije a po prijedlogu kojeg smo dobili od predlagatelja nije više mogla oduzimati te iste dozvole odobrenja, suglasnost i licence i autorizacije. Odbor za zakonodavstvo je dao amandman u kojem ostaje to. Također, bilo ih je još nekoliko mjera koje u ovom Prijedlogu zakona koje čine rad HANFA manje kvalitetnim nego što bi bio po starom prijedlogu. Jedno od njih je bilo što Prijedlog nije predviđao javnu objavu odluka HANFA. Također amandmanom odbora za zakonodavstvo ostaje to i sada puno lakšem obliku objavljivanja na internetu, što je sasvim dobro rješenje, bolje nego u Narodnim novinama. Začuđuje na koji način je zakonodavac i zašto zakomplicirao se ustroj HANFA preustrojava se na jedan model koji nije bio potreban i s druge strane bio je niz propusta koji su sada ispravljeni amandmanima u tom prijedlogu i na kraju se pitamo čemu uopće taj prijedlog. Dakle, imali smo i imamo jednu ustanovu koja je dobro radila, došlo je vrijeme za smjenu u upravi i gotovo. Prema tome, niti vidimo razloga, niti ćemo podržati uopće ovaj Prijedlog. Hvala.
Nastaviti će kolega Boro Grubišić.
Da točno nastavit ću gospodine predsjedavajući o Konačnom prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o državnoj Agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, ja bih mogao dodati ovdje i prodaju banaka. S obzirom na to da se predlažu 4 člana uprave od kojih je jedan prvi potpredsjednik Vlade, drugi je ministar financija, treći je predsjednik Odbora za financije Hrvatskog sabora i predsjednik Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. A s obzirom na najavljenu prodaju ili privatizaciju Hrvatske poštanske banke, onda bi ovom nazivu ove državne agencije trebalo pridodati još dakle za sanaciju banaka ali i privatizaciju banaka jer takva je intencija i namjera prema izjavi gospodina ministra financija da će se Hrvatska poštanska banka vjerojatno jer to su sve probni baloni, prodati. Umjesto da se razmišlja u tom financijskom okruženju o … koji bi bila Hrvatska poštanska banka ukoliko bi svi računa Hrvatske države svih javnih poduzeća od HEP-a, Hrvatskih šuma, Hrvatskih voda i ostalih išli preko Hrvatske poštanske banke eto razmišlja se o privatizaciji i to će se najvjerojatnije provesti s obzirom na sastav ove nove smanjene uprave u Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. Zapravo radi se o koncentraciji moći dakle ta uprava je smanjena sa 7 članova na 4 člana i radi se o koncentraciji moći u rukama ovog. Kada znamo sastav ministarstava i kada znamo da ima osoba koje su u ovim ministarstvima od financija do gospodarstva došli iz nekih komercijalnih banaka a u Vladu RH u sastav Vlade RH pa onda je razumljivo da je Hrvatska poštanska banka na dobošu će završiti najvjerojatnije kao konkurent ostalim komercijalnim bankama u RH. Zbog toga osim ovog komentara zaista koji je reklo bi se što se iza brda valja to se tek nadzire iza ovog zakonskog prijedloga kao i moj kolega Đurović bit ćemo protiv ovog hitnog postupka, hitnog zakonskog rješenja kako ovdje piše. Hvala lijepa.
Hvala vama. U ime kluba HDZ-a raspravljat će uvaženi zastupnik kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Prvo, vrlo kratko nešto oko izmjene Zakona o DAB-u. prvo, taj zakon se ne mijenja zbog racionalizacije ili bilo čega nego taj se zakon mijenja i mislim da predstavnik predlagatelja je to trebao reći. Mijenja se isključivo zbog izmjena Zakona o ustrojstvu Vlade. Jer i prije je potpredsjednik Vlade zadužen za gospodarstvo bio predsjednik uprave, ministar financija član predsjednika Odbora za financije i gospodarstvo. Prema tome, to je naprosto nešto što je prepisano ali čisto zbog zapisnika i zbog javnosti treba reći zašto je ovaj zakon na izmjeni. Međutim, ono što bih želio reći kada je DAB u pitanju želio bih reći dvije stvari. Jedna je da danas kada se govori o privatizaciji Hrvatske poštanske banke upravo je DAB u trenucima kada je došlo u pitanje adekvatnost kapitala Hrvatske poštanske banke sa hibridnim oročenjem spasio tu banku i kasnije Vlada sa svojom dokapitalizacijom od 550 milijuna je dovela do toga da je Hrvatska poštanska banka danas već respektabilna banka i također DAB je jasno pokazao sada kada se dogodila ova tragedija štedišama Credo banke što to znači kada država ustroji institucije i kada država na vrijeme reagira. A vi se sjetite da početno financijske gospodarske krize u 10. mjesecu 2008. mi smo promijenili odluku o garantiranoj štednji i temeljem toga je DAB u najkraćem mogućem roku u trenutku kada se dogodila kažem ono nesreća štedišama Credo banke izvršio isplatu sukladno Zakonu o osiguranju štednih uloga. A kada govorimo o izmjeni Zakona o HANFA-i ja da vam iskreno kažem nije jasno čemu hitnost, čemu izmjena jedne institucije i ako je jedna regularna institucija u RH u proteklih 6 godina pokazala neovisnost onda je to HANFA, gdje čelni ljudi HANFA-e niti u jednom trenutku niti u jednoj političkoj opciji nisu dozvolili da im se miješa u posao. I na takav način su se zamjerili i lijevima i desnima. I sada se postavlja elementarno pitanje, zašto neke financijske zakone donosimo na vrat na nos? A da vam to ilustriram samo sa jednim podatkom, neki dan ste tu žuno vi sa lijeve strane trudili se da objasnite zašto treba produžiti i donijeti ponovno Zakon o porezu na SMS a mi smo zdušno govorili zašto ne treba. i gledajte sada u trenucima dok još predsjednik RH Josipović nije potpisao zakon da se može objaviti itd. ministar financija organizira sastanak sa najvećim operatorima i kaže im ako budete investirali mi ćemo taj zakon ukinuti do 5. Mjeseca. Pa zar to ne upućuje na jednu veliku neozbiljnost? Zar to ne upućuje na to da ne trebamo preko noći donositi zakone koji to … Vlada je mogla svojom uredbom u trenutku dok ne zasjeda Sabor imenovati čelnog čovjeka HANFA-e i dati mu određene ovlasti koje o upravljanju HANFA-om i temeljem toga on bi trebao izvještavat Vladu i Sabor bi u jednom trenutku odobrio da je to tako ali ne bi stao kompletan život. O tome će nešto više kasnije govoriti kolegica Bečić i ne bih joj htio uzeti taj dio, ali naprosto sa svojim nepoznavanjem materije, sa nepoznavanjem financijskog tržišta sa nepoznavanjem što HANFA regulira vi ste naprosto zamrznuli život u Hrvatskoj. Gospodine predsjedniče ako kolege iz SDP-a neće slušati kolege iz HDZ-a to čuju.
Kolega i kolegice molim vas budimo parlamentarni kolega govori, osigurajmo mir.
Ja pokušavam reći sa pozicije struke bez namjere da politiziram jer smatram da je HANFA jedna izuzetno bitna institucija. A daje to tako ja ću vam pokušati ilustrirati što su radile zemlje koje imaju daleko dužu i demokratsku a isto tako i što se tiče financijskog tržišta tranziciju od nas u proteklih godinu dana. Recimo Amerikanci od 1. siječnja ove godine imaju 400 regulatornih novih mjera da bi regulirali tržište koje je izazvalo kaos. Jer financijsko tržište je sa svojim padom izazvalo gospodarski kaos. I vi ako nećete to tržište urediti do najsitnijih detalja, dovest ćete do kaosa. I naprosto neki amandmani koji su se pojavili prije svega na raspravi od kolega iz HDZ-a mi ih nismo htjeli predložiti ali bi ih vi odbili pa je bolje da ste ih vi predložili jer ćete ih onda usvojiti, naprosto upućuju na to da se o ovoj temi pristupilo vrlo neozbiljno. Također, oni koji su predlagali ovaj zakon trebali su znati da je u Europskoj zajednici izmjena niz direktiva sa ciljem jačanja i stabilnosti financijskog sustava. Također bi trebali znati i ja bih vas htio podsjetiti na ovo da se čekaju ove godine izmjene Zakona o investicijskim fondovima. To je sve nešto što regulira HANFA. Međutim, dozvolite mi da vam kažem sa pozicije kolega iz struke i nas iz Hrvatske demokratske zajednice što se ustvari predlaže s ovim zakonom, na što mi svodimo jednu od najboljih neovisnih regulativnih agencija u ovoj državi, uz AZTM sigurno. Dakle, svodimo je na organizacijski oblik uz puno poštovanje prema ustanovama koje ću reći, na organizacijski oblik dječjeg vrtića i doma zdravlja. Mi HANFA-u svodimo na to. To vam je istina, jer u obrazloženju i predstavnika Vlade, a i u obrazloženju koje navodi se unutra vi navodite da ovaj zakon mijenjate zbog toga da se uskladi sa zakonom o ustanovama. HANFA-u sa takvim ustanovama ne možete uspoređivati. Ne može glavni tajnik dobiti funkciju iznad dosadašnje uprave HANFA-e. No predložili ste, naše je da upozorimo da nije dobro, hoćete li prihvatiti to ćemo vidjeti. Također se ukida javna objava akata HANFA-e kojom se odlučuje o nečijim pravima i obvezama. To je u suprotnosti s onim što smo preuzeli iz Eu. Reći da će to biti objavljeno na web stranicama HANFA-e, a da neće biti objavljeno u "Narodnim novinama" to naprosto nije isto. Jedno su ovi papiri od radnih tijela koje mi dobivamo na klupe, a drugo je akte koje mi izglasamo i koji se objave u "Narodnim novinama". One imaju itekako veliku razliku u značaju, u praćenju, u evidentiranju, u arhiviranju itd. Ali s obzirom da ti akti koji se objavljuju itekako mogu utjecati na sudbine ne jednog nego tisuće ljudi. Ako se ne poštivaju određeni zakoni onda mislim da itekako trebamo biti za to da se ti akti objavljuju u "Narodnim novinama". I nije mi jasno ustvari koga smeta to što se ti akti objavljuju u "Narodnim novinama". Također, ono što je ključno i po meni se vidi koliko se nestručno, nespremno, neću koristiti druge riječi, pristupilo izmjeni ovog zakona je izmjena članka 15. Dakle, između ostaloga u starom članku 15. je taksativno pobrojano sve što HANFA radi, a u ovom novom prijedlogu zakona je načelno pobrojeno. E sad ako govorimo o transparentnosti, jasnosti, da li je bolji prijedlog članka u kojem je točno opisano šta to regulativno tijelo radi ili je bolji članak koji vi predlažete, iz kojega se naslućuje što bi trebala HANFA raditi. Ali najpogubnija odredba koja se brisala iz članka 15. je odredba gdje se zabranjuje mogućnost oduzimanja dozvole, odnosno licence za subjekte nadzora koji protuzakonito posluju, čime se izravno održava prekršajno i kriminalno ponašanja dijelu nebankovnog sektora i to je činjenica od koje ne možete pobjeći. To što vi sad predlažete to amandmanom, taj amandman je došao nakon rasprave na Odboru za financije, nakon rasprave članova HDZ-a. Dakle, pogledajte koja odredba se pokušala progurat, odredba u kojoj se ne kažnjavaju, u kojima se ne može oduzet dozvola onima koji rade inkriminirana djela. To je pokušalo progurat se kroz ovaj novi zakon. Kakvu mi poruku šaljemo svim investitorima, kakvu poruku šaljemo svima onima koji žele i doma i koji žele doći izvana investirat u Hrvatsku ako im ne nudimo pravnu zaštitu. Da li je netko kad je predlagao izmjene ovog zakona dobro pročitao članak 15.? Nije, nažalost nije. I da nije bilo reakcije oporbe ovo bi prošlo. Ne može se dogoditi da ključne stvari ovoga zakona se reguliraju amandmanima jer ovi amandmani koji su predloženi od strane klubova i od strane pojedinaca i od strane odbora reguliraju ključne stvari ovoga zakona. Jedna je između ostalog ova o oduzimanju dozvole za djelatnost onima koji se bave inkriminiranim radnjama. I to su činjenice od kojih kolege ne možete pobjeći. Ne možete pobjeći jer puna su vam usta poštenja i priče o poštenju, ali uništavate instituciju koja kontrolira kompletan nebankarski sektor u Republici Hrvatskoj. I kad govorimo o oduzimanju djelatnosti ključnu stvar koju ste morali ubacit ako ste išli u izmjene ovog zakona, a to je faktoring i on se ubacuje temeljem amandmana ali tek nakon rasprava. Dakle, da je bila jedna namjera da se poboljša ovaj sustav onda bi ovo sve bilo predloženo zakonom. Jer gledajte što se može dogoditi ako Vlada i to je sigurno zakon koji ću ja podržat da ide po hitnom postupku i sigurno će ga podržat i klub Hrvatske demokratske zajednice, ako Vlada predloži … [[Ne razumije se.]] da se regulira faktoring. Zašto, zato dok se to ne predloži tim zakonom banke sav loš portfelj mogu preko toga očistiti. I što će se dogoditi, dogodit će se hrpa nenaplativih potraživanja koja će opet zavrtit onda jedan krug loših financijskih odluka. I to je ono o čemu mi trebamo ovdje razgovarat i to je onda kad govorimo samo ove dvije stvari jasno pokazuje koliko smo mi tehnički pristupili pa na kraju krajeva iz rasprava kolega ispred mene, izuzev jednog dijela rasprave kolega iz HDSSB-a je jasno bilo koliko se tehnički pristupa ovome problemu. Ali ponavljam, jedna od najbitnijih institucija u Republici Hrvatskoj i jedna od institucija koja je zavela reda na financijsko tržište, bez obzira kome se kolega Samodol sviđao ili ne. Pa ako je nekoga i neopravdano klepnuo što se ono kaže po repu, imaju institucije koje će reći niste postupili u skladu sa zakonom, nekad to treba napravit drugačije. Ali jasno je poslao određene poruke i mi takvu instituciju idemo sad uništavat, jer sa ovakvim ustrojem mi je uništavamo. Ljudi moji, mi stručnjaka u ovom području nemamo previše i nemojmo se zavaravat. Financijsko tržište u Hrvatskoj je nejako. Vi znate kad je bila najveća aktivnost, kad su praktički na zagrebačkoj burzi bile dionice 4, 5 velikih tvrtki. Otkad su te dionice prodale nama trgovina na zagrebačkoj burzi je vrlo mala, ali je vrlo bitno u procesima koji će uslijediti ako i Vlada ova nastavi investicijski ciklus i ako Zakon o preuzimanju trgovačkih društava itd., da tržište bude jasno, da tržište bude stabilno i da onaj tko želi uložit novce u Hrvatsku, kažem bez obzira da li je doma ili je došao izvana, zna jasno po kakvim pravilima sudjeluje u utakmici i isto tako da zna da ima regulatorno tijelo koje ga štiti i koje štiti njegov uloženi kapital, a to je ključna stvar ako želite nekoga privući da ulaže u Republiku Hrvatsku. I zato, kolegice i kolege, nije mi jasna ova kojom ste vi pristupili izmjeni ovog Zakona, zakona koji je trebao ići u izmjenu. Trebao je ići u dva čitanja, ali niste ga uopće trebali mijenjati. Trebali ste ga samo nadograđivati kao što to rade ostale europske članice i kao što je to napravila Amerika. Također je zabranjeno HANFA-i davanje mišljenja na propise i direktive EU čime se otvara prostor za davanje mišljenja o pitanjima različitim ministarstvima. To je isto nešto što nije dobro. Ako netko radi nekakav posao onda on treba dati i mišljenje. Određeno ministarstvo zbog ovog ili onog interesa, zbog nestručnosti, ne zbog loših namjera može dati sasvim krivo mišljenje. Također, da se višak prihoda iz HANFA-e uplaćuje u državni proračun jasno ruši neovisnost HANFA-e i … [[Govornik se ne razumije.]] u ovisnost o državnom proračunu. To je činjenica. Pogledajte Zakon o HANFA-i, pogledajte kako stvari uprihode i čim vi njima kažete razliku između viškova, zapravo višak prihoda između prihoda i rashoda morate uplatiti u državni proračun vi njima uzimate jedan dio financijske samostalnosti na određenu stvar, gurate ih pod ovisnost određene političke nomenklature. I konačno dakle proizlazi da iz prijedloga zakona da odnos upravnog vijeća i glavnog tajnika će se urediti statutom HANFA-e kao ključno organizacijskim upravljačkim aktom. Nije mi jasno čemu glavni tajnik, koja je njegova odgovornost i šta će on tu. On je tu strano tijelo. Uprava HANFA-e je ta koja rukovodi sa HANFA-om. I na kraju kolegice i kolege imenovanje na 6 godina jasna politička poruka. I ako nakon određenog vremena dođe, a ja se nadam da će doći do političkih promjena, onda će opet uslijediti zakon. Gospodine potpredsjedniče, dozvolite mi da bar kažem još dvije rečenice. Jer ja znam da istina boli i da je teško nekad čuti argumente. Ali kolegice i kolege, morate se suočiti s tim da ste već do sad donijeli niz odluka koje će po Hrvatsku biti itekako pogubne i teške. Ali ponavljam, nitko vam nije dao glas ni pravo da uništavate najbolje regulativno tijelo u Republici Hrvatskoj.
Ali zato ste vi dobili još da to kažete na kraju pravo makar vam je isteklo vrijeme. Hvala vam gospodine zastupniče. U pojedinačnoj raspravi se javila gospođa zastupnica, a ispravak. Pardon. Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Dragica Zgrebec.
Dva netočna navoda. … [[Govornica se ne razumije.]] kroz ovaj Zakon zapravo se htjelo provući da HANF-a ne izdaje dozvole, odnosno oduzima dozvole za djelatnost. To je netočno, iako to ne bi pisalo u ovom zakonu. U svakom pojedinačnom zakonu koji se odnosi na primjer o Zakonu o osiguranju, o određenim fondovima investicijskim. Svugdje piše da je nadležno regulatorno tijelo, odnosno nadzorno tijelo, a to je u našem slučaju HANFA radi te poslove. Prema tome, direktno se primjenjuje pojedinačni zakon. Drugo, da bi imenovanje glavnog tajnika zapravo narušilo rad agencije. Pa posebno je definirano koji je djelokrug rada glavnog tajnika. On organizira rad u Agenciji i vodi poslovanje, a nadzor vrši upravno vijeće.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika. Izvolite gospodine zastupniče.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, povrijedili ste članak 209. Poslovnika. Ne može kolegica Zgrebec ispravljati moje mišljenje. To su činjenice.
Danas je ovdje bilo ispravljanje s vaše strane barem tri do pet drugih mišljenja, a vi si sad možete namigivati međusobno, a ja samo kažem da bi bilo lijepo da se držimo Poslovnika svi skupa. I to ćemo još jedno vrijeme govoriti dok ga ne promijenimo, a onda ćemo valjda postupati drugačije. Hvala vam lijepa. I na kraju za raspravu se javila gospođa zastupnica Nevenka Bečić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Budući da ja dolazim izravno iz gospodarstva ne mogu, a da se ne osvrnem na ovaj prijedlog konačnog teksta zakona o Hrvatskim agencijama za nadzor financijskih usluga. Naime, imam informacije iz privrede koje su provjerene i to od strane gospodarstvenika gdje je određenim pravnim subjektima nanesena šteta zbog toga što Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga u posljednjih mjesec dana ne obavlja poslove iz djelokruga i nadležnosti koji su navedeni u članku 15. Zakona. Istina je da je hrvatska Vlada 29. prosinca donijela uredbu kojom je imenovala privremenog predsjednika uprave Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga, dodijelila mu je nadležnost da zastupa agenciju i da provodi radnje agencije, ali privremeni predsjednik uprave temeljem zakona nema ovlasti ni pravo obavljati radnje i poslove koji su navedeni u članku 15. Zakona. A upravo te radnje i poslovi koji su navedeni u članku 15. Zakona daju sigurnost pravnim subjektima, investitorima, fizičkim osobama koje žele investirati na uređenom financijskom tržištu u Republici Hrvatskoj. Koje su to štete? Izravno ću u nekoliko primjeraka navesti. Dakle, investitori koji su se upustili da kupuju vrijednosne papire i dionice dioničkih društava koji kotiraju na uređenom financijskom tržištu u Republici Hrvatskoj su angažirali znatna financijska sredstva da bi realizirali neki svoj investicijski pothvat upravo u ovom smjeru koji sam sad navela. Naravno, u očekivanju da će se takva investicija u takvom roku i realizirati. Ali što se je desilo? Desilo se je to da su sukladno zakonu morali u središnje … [[Govornica se ne razumije.]] deponirati kao garanciju ili gotovinska sredstva kao depozit ili bankarsku garanciju. Bankarska garancija košta. Ona proizvodi trošak za gospodarske subjekte. Deponiranje gotovine također košta, jer gotovina u gospodarstvu služi da se obrće i da donosi dodatni profit, a ne da stoji deponirana i to bez ikakve kamate i ikakvog prinosa u središnjem … [[Govornica se ne razumije.]] društvu. Prekid kontinuiteta rada Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga upravo je dovela u situaciju gospodarske subjekte da pretrpe tu štetu i postavlja se pitanje tko će njima tu štetu nadoknaditi pa nitko, ali nije samo to šteta za hrvatsko gospodarstvo zbog toga što Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga od 22. prosinca do danas nije izdala nijedan zaključak niti nijednu suglasnost kojom je dala dozvolu za objavljivanje ponude za preuzimanje potencijalnim investitorima koji su se upustili u te investicijske zahvate. Ali što se dalje dešava? U ovom Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga o kojemu ćemo mi danas raspravljati i glasovati predlaže se da se taj tekst usvoji, ali u članku 6. doslovce stoji sljedeće: Vlada Republike Hrvatske predložit će Hrvatskom saboru kandidate za predsjednika i članove Upravnog vijeća Agencije u roku 15 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona. Kad stupa na snagu ovaj zakon? Pa danom objave u Narodnim novinama. Što to znači prevedeno na jezik nas koji dolazimo iz gospodarstva? Znači da su nama već više od 30 dana onemogućene realizacije projekata koje smo poduzeli. Nadalje ovaj članak 6. znači da će u roku 15 dana bit predloženo predsjednik i članovi upravnog vijeća Saboru. Dok se to predloži, dok to Sabor usvoji, dok se to objavi u Narodnim novinama proći će još najmanje 30 dana, možda čak i 45. Plus ovih 30 što je već prošlo. Pa to je tri mjeseca blokada investicijskih ulaganja u hrvatsko gospodarstvo koje je na koljenima. Mislim da kod izmjene zakonskih propisa trebali bi svi mi biti savjesni, biti temeljiti i biti odgovorni. Odgovorni prema hrvatskom narodu i prema hrvatskim radnicima koji u tim hrvatskim subjektima rade. Ovo je loša poruka svim potencijalnim investitorima jer će se svi zapitati kako ćemo mi investirati naša sredstva tamo u to gospodarstvo kad mi ne znamo kad će se koji zakon promijeniti, odnosno dok traje izmjena nekog zakona da li će se postojeći zakon staviti van snage ili će se prestati primjenjivati kao što je se desilo u slučaju Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. Dakle, činjenica je da od 22. prosinca ta agencija ne provodi one radnje koje po zakonu mora uslijed čega ponovno ponavljam gospodarstvo trpi štetu. Isto ovo sam iznijela na Odboru za financije. Naravno da sam, to su činjenice koje sam ja iznijela, ali isto tako mi svi imamo mogućnost da ovaj članak 6. donekle izmijenimo i da se u veoma kratkom roku i baš po hitnom postupku imenuje i vijeće i predsjednik vijeća i da mu se temeljem zakona dodijeli ovlast da ne odmah nego u roku od 24 sata izvoli obavljati sve one poslove zbog kojih HANFA i postoji, a koji su navedeni u članku 15. zakona. Ukoliko ne postupimo tako morate znati da gospodarstvo je već pretrpjelo štetu i da će pretrpjeti i dalje. A poruka je jasna svim investitorima nesigurno ulaganje u gospodarstvo i privredu ove države. Evo to je ono što sam ja morala iznijeti jer meni kolege i kolegice iz poduzetništva se obraćaju i upućuju primjedbe jer smatraju da ja kao osoba koja dolazi direktno iz gospodarstva mogu ovdje na pravi način kolegama i kolegicama zastupnicima prenijeti kao i članovima Vlade, gospodinu predsjedniku Sabora također, ono što njih tišti i muči i što njima stvara usko grlo i onemogućava ih u obavljanju njihovih svakodnevnih poslova temeljem kojih i postoje, a opet na dobrobit ove države. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Za repliku se javio gospodin zastupnik Igor Rađenović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa ne sumnjajući u dobru informiranost gospođe Bečić koja dakako dolazi iz privrede ili gospodarstva kako ona reče i svih ovih informacija koje stoje i dobar dio argumenata stoji, ali argumenti o tome kako se stvari događaju loše ulaze baš u kontradikciju s nekim kolegama iz njenog kluba i sa svom porukom koju zapravo Vlada ovdje šalje. Naime što je mogla Vlada koja je imenovana 23. prosinca ako se ne varam i napraviti, nova Vlada, nego 29. prosinca čovjeku kojem je isticao mandat imenovati v.d.-a i odgovorno, a tvrde nam predstavnici Ministarstva financija ja vjerujem u to dakako odgovorno predložiti izmjene i dopune zakona koje su nužne i to upravo napraviti u brzom postupku. Dakle, prvo i drugo čitanje, a ne odugovlačiti priču ono kako radimo. I ovo što kažete članak 6. koji dakako opisuje i to je krajnji rok u kojem se to mora dogoditi u 15 dana, a nekako mi osjećaj govori da ćemo mi to napraviti još ovoga tjedna je razlog zbog kojeg i ovako dugo zasjedamo je vjerojatno jedan od tih. I ja očekujem da će vrlo brzo Upravno vijeće HANFA-e upravo sve ove dužnosti koje stoje i koje ova Vlada pokušava kroz Ministarstvo financija dakle što prije oživiti ponovno instituciju i sve ove zadaće, iznimno važne zadaće koje stoje pred njom, do kraja ovog mjeseca učiniti operativnom. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, gospođa zastupnica Nevenka Bečić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja ovdje izlažem u dobroj vjeri. Dakle, istina je da po starom zakonu, Zakonu o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga u članku 4. stavak 6. stoji da privremeni predsjednik uprave može obavljati sve osim ovlasti donošenja odluka vezanih za poslove iz članka 15. ovog zakona. Dakle, vi kad ste imenovali, kad je Vlada imenovala privremenog predsjednika uprave istina je da on nije mogao obavljati ove radnje, ali ja smatram da je trebalo onemogućiti ovu situaciju da nastane šteta, da je trebalo produžiti mandat postojećoj upravi za jedno mjesec dana kako ne bi došlo do prekida u radu HANFA-e. Evo, to je moj odgovor. Dakle, trebalo im je produžiti mjesec dana mandat da ne bi došlo do zastoja u obavljanju njihovih poslova.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 24. Rasprava je zaključena, dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 74 za, 14 protiv i 6 suzdržanih donesen Zakon o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.