Dame i gospodo, poštovani delegati, poštovani gosti, poštovani predstavnici sredstava javnog informiranja, sve vas pozdravljam i otvaram 53. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Na današnjoj sjednici je prisutno 14 delegata, od toga pet iz bošnjačkog naroda, pet iz reda hrvatskog naroda, četiri iz reda srpskog naroda. Gospodin Milojević je opravdano odsutan. Za 53. sjednicu predlažem sljedeći dnevni red: 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja, 2. Zapisnik sa 52. sjednice Doma naroda, 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Poslovnika Predstavničkog doma i Poslovnika Doma naroda, 4. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama, molim vas, obratite pažnju na 5. tačku dnevnog reda, ovdje nam se potkrala štamparska greška, peta tačka glasi 5. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o reviziji institucija, to bi bio pun naziv tačke, 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH, za razmatrane Prijedloga zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda, 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda, 8. Zahtjev Predstavničkog doma za razmatranje Zakona o izmjeni Zakona o poštama po hitnom postupku u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda, 9. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o verifikaciji i izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, 10. Zahtjev Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o primjeni privremenih mjera prema osobama koje su optužene, a nisu dostupne Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju i osobama ključnim u pružanju pomoći osobama optuženim od strane Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, po hitnom postupku u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, 11. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama, prvo čitanje, 2 12. Prijedlog zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i o njihovom uništavanju, prvo čitanje, 13. Infomrmacija o stanju sigurnosti BiH za prvih šest mjeseci 2005. godine, 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma između BiH i Evropske unije o sigurnosnim procedurama za razmjenu povjerljivih podataka, 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma o dvojnom državljanstvu između BiH i Kravljevine Švedske, 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju protokola o izmjeni Evropske konvencije o suzbijanju terorizma, 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju protokola o izmjenama Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu KOTIF, 18. Izvještaj o radu Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda. To bi bio dnevni red. Ima li izmjena i prijedloga za izmjene i dopune dnevnog reda? Koliko vidim nema. Hvala vam lijepo. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovor na delegatsko pitanje dobio je Velimir Jukić. Da li je delegat zadovoljan odgovorom? Gospodine Jukiću, izvolite.
Gospodine predsjedatelju, cijenjene kolege, gosti, dame i gospodo, Odgovor sam dobio. Međutim, odgovorom nisam zadovoljan. Naime, odgovorila mi je Regulatorna agencija. Pitanje je bilo upućeno Vijeću ministara i u dijelu odgovora Vijeća ministara trebala je biti konzultirana Agencija za komunikacija, Regulatorna agencija za komunikacije BiH, jer je ona jednim dijelom nadležna. Međutim, pitanje je bilo ne samo iz nadležnosti Regulatorne agencije za komunikacije nego Vijeća ministara, a naročito onaj dio koji je najvažniji nije uopšte ni spomenut, kao dio odgovora. Taj dio pitanja glasio je. Da li će Vijeće ministara poduzeti ili imali plan kako i na koji način, preko cijena usluge, internetske usluge učiniti ovu uslugu jeftiniju i dostupniju svima u BiH, a naročito mladima studentima i đacima? Dakle, Vijeće ministara se nije ni udostojilo to niti prokomentirati, a u odgovoru se kaže, odnosno Regulatorna agencija za komunikacije kaže da su oni osigurali dali su tri dozvole, imamo tri korisnika, tri operatera, što mi znamo i time su ispunjeni uvjeti za postojanje konkurencije. To je činjenica. Međutim, to nije dovoljno. To nije dovoljno. Ovdje je potrebno i mislim da je Vijeće ministara tu loše postupilo što ne radi ništa na tome da se skupa sa Agencijom dogovori da se limitira visina cijena ove usluge za određene kategorije, kako bi ona bila dostupnija i više korištena. Jer, stvarno pitanje je koliko mi smo danas u toku onih novih trendova, a to je da se internet sve više i više koristi,a naročito da se nude vrlo povoljni paketi, niske cijene usluga interneta za đake i studente. I, ja ću, naravno, ponoviti svoje pitanje u ovom drugom dijelu. Uzet ću ovo samo, neću cijeniti koliko, ali dio odgovora i odgovor nije kompletan i nisam zadovoljan sa cijenom odgovora i ponovo ću postaviti pitanje. 3 Dakle, šta će Vijeće ministara učiniti da internet usluge budu dostupnije većem broju ljudi i da budu jeftinije, naročito za omladinu studente i đake?
Hvala gospodinu Jukiću. Nismo imali više odgovora na delegatska pitanja. Ima li neko, neko delegatsko pitanje? Gospodin Limov. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvađeni gospodine predsjedatelju, poštovana kolegice i kolege izaslanici, cijenjene dame i gospodo iz međunarodne zajednice, predstavnici sredstava javnog informiranja, pozdravljam i predstavnike Vijeća ministara, kojih uglavnom nema na našim sjednicama, Iskoristit ću ovu prigodu i postaviti tri pitanja za koja mi nije potrebito uopće šire elaborirati razloge, jer će iz samih pitanja biti evidentno šta želim. Postavljam, naravno izaslanička pitanja Vijeću ministara. 1. Postoje li i u čemu se konkretno sastoje, a sukladno prije svega međunarodnom pomorskom pravu standardi, koji pri izgradnji infrastrukturnih objekata moraju poštivati države, koje izgradnjom tih objekata mogu dovesti u pitanje pravo druge države u pogledu pristupa međunarodnim plovnim putevima? 2. Ispunjava li projekat izgradnje mosta, kojim vlast Republike Hrvatske želi spojiti svoju dalmatinsku obalu sa poluotokom Pelješac, odgovarajuće međunarodne tehničke standarde? 3. Šta je Vijeće ministara BiH do sada konkretno učinilo i šta će u budućnosti poduzeti, ukoliko izgradnjom navedenog mosta budu ugrožena prava i interesi Bosne i Hercegovine?
Hvala gospodinu Limovu. Ima li još delegatskih pitanja? Hvala vam. Zaključujemo i ovu tačku dnevnog reda. Osmane, izvini nisam te vidio.
Ja vas pozdravljam gospodine predsjedavajući, kolege delegati, gosti i uvaženi predstavnici medija. Ja imam jedno pitanje, koje je malo duže pa ću ga pročitati Vijeću ministara, odnosno gospodinu Terziću. Pitanje u vezi implementacije Zakona o računovodstvu i reviziji BiH, Službeni glasnik BiH broj 42/2004. 1. Da li je formirana komisija za računovodstvo i reviziju BiH, u skladu sa članom 4. i članom 12. Zakona o računovodstvu i reviziji BiH, Službeni glasnik BiH broj 42/2004.? 4 2. Ako je formirana komisija iz tačke 1. ovog akta? Ko je njen direktor i šta su članovi komisije shodno članu 4. Zakona? 3. Da li su shodno članu 12. Zakona o računovodstvu i reviziji BiH od dana stupanja na snagu ovog zakona, tj. u periodu od šest mjeseci, od 18.9.2004. do 18.03.2005. godine, obavljeni sljedeći zadaci i poslovi: a) Izrada statuta poslovnika i internog pravilnika komisije, b) Izrada etičkog kodeksa za komisiju i računsku profesiju, c) Koordinirani izborni postupci koje vrše profesionalna tijela za izbor članova komisije, 4.Da li je nakon 18.9.2005. godine specijalni međunarodni savjetnik, obzirom da više po Zakonu nije mogao biti direktor zadržan u ulozi specijalnog savjeta komisije i da li tu funkciju obavlja i danas, 5. Kako je komisija po zakonu morala biti formirana do 18.3.2005. godine, da li je ista ispunila sve svoje obaveze, koje su joj utvrđene članom 7. predmetnog zakona? 6. Da li je komisija utvrdila uslove po kojima se vrši obuka kandidata za računovodstvenu profesiju, u skladu sa članom 7. Zakona i ako je to učinila, koje su to obrazovne ustanove, profesionalna tijela i privatna preduzeća? 7. Kako su po zakonu do sada morali biti izdati certifikati za ovlaštene revizore, u skladu sa članom 5. stav 2. tačka b. izdavanje certifikata za ovlaštene revizore, vrši komisija pomenutog zakona, da li su isti do sada izdavani? 8. Da li je komisija shodno članu 5. stav 5. citiranog zakona preporučila standardnu administrativnu naknadu nominalnog iznosa čijom naplatom se omogućava udruženjima da nadoknade neophodne administrativne troškove, koji će nastati usljed ispunjenja zahtjeva ove odredbe,a kako je to učinila kolika je to nominalna naknada? 9. Pošto je isključivo nadležnosti komisije utvrđivanje naknade i nominalnog iznosa za troškove certificiranja i licenciranja iz oblasti računovodstvene profesije, kako je moguće da Savez računovođa i revizora Federacije BiH utvrdi nominalnu naknadu u iznosu od 80 KM po jednom kandidatu računovodstvene profesije i kako je moguće da se u javnom pozivu, koji je objavljen, objavljuje isto udruženje koristiti pojam recertificiranje kad taj pojam Zakon uopće ne poznaje. Prilog. Javni poziv objavljen u listu „Dnevni avaz“ od 23.12.2005. godine, na 65. stranici. 10. Kako je moguće prenositi nadležnosti, koje su u isključivoj nadležnosti komisije po osnovu člana 6. stav 2. pod b) zadnja rečenica citiranog zakona na udruženje Saveza računovođa i revizora Federacije BiH, a što se vidi iz navedenog javnog poziva i ... suprotno zakonskoj normi? 11. Kako je moguće da certificiranje ovlašćenih revizora vrše profesionalna tijela, a što je direktno suprotno članu 5. stav 2. tačka b). Izdavanje certifikata za ovlaštene revizore 5 vrši komisija, te im izdaje certifikate, nezakonita tijela, pa u konačnici ovlašteni revizori imaju nezakonita zvanja, jer im certificiranje nije izvršeno u skladu sa ovim zakonom. Ja ću vam predati ovo.
Hvala lijepa. Ovdje će Vijeće ministara raditi pola godine, obzirom da slabo radi. Hvala lijepo.
Možda malo neobično, ali u kontekstu onoga što nas je čekalo pitanje samo na stolu. Poziv međunarodni poslovni forum perspektive. Poziv je proslijeđen Tuzla 16.1.2006. Na pozivu je urgent, znači urgentno. Mi smo ga danas dobili. Poziv je znači upućen 16.1. danas je 31.01. Poziv se odnosi na sudjelovanje u nekakvom savjetovanju 27.1. Mi smo danas dobili na klupe ovaj poziv. Nije ovo prvi put, nego nam se ovo vrlo često dešava i neozbiljnost i aljkavost i neogovornost službi koje na ovom rade. Samo toliko.
Oprostite. Ja se izvinjavam. Ja takav poziv nemam. Ne znam o čemu se radi. Ne znam odakle to. Hvala gospodine Zrno. Primjedba je ne, na ne znam ko je. To ćemo postaviti ozbiljno pitanje našim ljudima iz zajedničke službe. Pa ćemo pitati. Ja na to ne mogu odgovoriti. Je li to delegatsko pitanje? Tražit ćemo ozbiljan odgovor na to pitanje, vrlo ozbiljan. Hvala lijepo. Imamo li dalje? Javlja li se ko dalje sa pitanjima? Ne javlja. Hvala lijepa. Završili smo ovu prvu tačku dnevnog reda. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda. Ad.2. Zapisnik sa 52. sjednice Doma naroda Javlja li se ko za riječ povodom zapisnika? Ne javlja. Dakle, Molim. Ko je za ovaj zapisnik da glasamo? Glasajte sad. Dakle, zapisnik smo jednoglasno usvojili. Ad.3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda Dobili ste svi izvještaj ove komisije. Komisija je usvojila jedan amandman, koji je postao sastavni dio ovog poslovnika. Predstavnički dom je usvojio izvještaj ove komisije. Po članu 95. Poslovnika Doma naroda moramo glasati o izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Molim, diskusija nema. Glasajmo sad. Hvala lijepo. Dakle, Izvještaj Komisije je jednoglasno usvojen. Hvala vam lijepo. 6 Ad.4. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona i dopunama Zakona o administrativnim taksama Dobili ste izvještaj komisije. Komisija je usvojila dva amandmana, koji su postali sastavni dio teksta zakona. Predstavnički dom je usvojio izvještaj. Po članu 95. Poslovnika, Dom naroda mora glasati o izvještaju Zajedničke komisije. Molimo vas da glasate. Glasajte sad. Koliko ja vidim 13 je ukupno, jednoglasno smo usvojili izvještaj Komisije. Ad.5. Ono na što sam skrenuo pažnju kod čitanja dnevnog reda, Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o reviziji institucija BiH Dobili ste izvještaj Zajedničke komisije. Komisija je usvojila sedam amandmana, koji su postali sastavni dio teksta zakona. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj. Po članu 95. Poslovnika Doma naroda moramo glasati o izvještaju Zajedničke komisije. Molimo vas da glasate sad. Opet je to jednoglasno. Hvala vam lijepo. Molim vas, nisam završio. Komisija je dostavila i sljedeći zaključak, pa ćemo glasati i o tom zaključku. Zaključak glasi. Obavezuje se Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 30 dana, od dana prijema ovog zaključka sačini i domovima dostavi izvještaj o primjeni Zakona o računovodstvu i reviziji. Ja vas molim, Predstavnički dom je usvojio ovaj zaključak Komisije i ja vas molim da i mi glasamo o ovom zaključku. Glasajte sad. Dakle, jednoglasno smo usvojili ovaj zaključak. Da ne bude nekih nejasnoća. Zaključak je dostavljen posebno, nije dostavljen uz izvještaj kao dio komisijskog zapisnika pa zato glasamo za njega. Hvala vam lijepa. Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda Želim da vam napomenem da je Vijeće ministara dostavilo zahtjev na razmatranje ovog prijedloga zakona krajem mjeseca decembra. U skladu sa članom 100. tačka 2. Poslovnika Dom odlučuje o zahtjevu za razmatranje Zakona prema ovom članu nakon rasprave. Predstavnički dom nije usvojio da se Zakon razmatra po hitnom postupku. Zakon će se razmatrati, dakle, u redovnoj proceduri. Amandmani se ne ulažu član 100. tačka 3. Otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ? Prvo glasamo o tome da li ćemo Zakon razmatrati po članu 100., dakle, o tome ćemo raspravljati. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege delegati, dame i gospodo, Ja bih želio ovom prilikom samo par napomena dvije-tri rečenice. Mi kad smo usvajali Zakon o porezu na dodatnu vrijednost prije godine i nešto, u decembru 2004. godine, ja sam bio jedan u ovom domu koji sam glasao protiv tog zakona, nisam glasao za. Zakon iz mnogo 7 razloga evo sada se pokazalo da sam tada bio u pravu i da je u Zakonu o porezu na dodatnu vrijednost morao imati više, odnosno diferencirane stope. Upravo iz tog razloga nisam spreman, naravno i ovog puta, ali, evo već Predstavnički dom je odbio zahtjev Savjeta ministara za razmatranje ovog zakona po hitnom postupku i uputio ga u redovnu proceduru. Smatram da je to sasvim ispravno i da bi u redovnoj proceduri, pored ovih knjiga, brošura, koje je predložio Savjet ministara u Zakon u dopune Zakona na dodatnu vrijednost moralo ući još pored toga što bi trebalo biti oslobođeno ili sa nažim tarifama u Zakonu na dodatu vrijednost i, naravno, slažem se da ovaj zakon o izmjenama i dopunama Zakona ide u redovnu proceduru da bismo mogli ulagati amandmane i, eventualno popraviti taj zakon, u skladu sa onim što smo većina nas imali mišljenja i opredjeljenja, ali pod nekim pritiskom je usvojen takav zakon kakav jeste i koji, evo, vidi se nije dobar.
Hvala vam lijepo. Stavljam zakon na glasanje. Molimo vas ko je zato da ide u hitnu proceduru, po članu 100. Ko je za? Ponovit ćemo glasanje. Došla je ministrica, prije glasanja hoćemo li joj dati pravo da govori. Govori se o PDV-u. Vaš zamjenik je najavio vašu diskusiju. Vi ste došli, mi smo u toku glasanja. Međutim, dat ćemo vam priliku da date i vi svoje mišljenje. Mi razumijemo navike vas iz Vijeća ministara da kasnite ili ne dođete nikako. Izvolite ako želite.
Ja ću vas sve pozdraviti i ispričat ću se na kašnjenju. U tijeku je zasjedanje Komisije za finansije i proračun i sad su mi tamo čitali dva pisma, gdje oni očekuju da čitav dan sjedim sa njima, a da ne idem ni na Dom naroda ni negdje drugo, pošto su oni najvažniji na svijetu trenutno. Ako se danas radi ovdje o Zakonu o dopuni Zakona na dodatu vrijednost, ja ću samo ponoviti u ime Vijeća ministara, jer smo na ovom članku brošure da ne bih promašila. Mi smo ovaj zakon pustili i prema Zastupničkom domu i, naravno, prema Domu naroda na način da se prihvati procedura 105., zato što u bilo kojoj drugoj proceduri se može puno stvari promijeniti, a mi smo cijenili u ovom vremenu, nažalost, da ta izdavačka djelatnost nije pokrivena, na način da ona može funkcionirati kako se objašnjava nego je ugrožena uvođenjem ovog poreza i da zbog toga bi se kao jedan dobar način prihvatiti ovo kako piše ovdje, a to je da se knjige, brošure, časopisi, publikacije od svih ovih značaja, na osnovu mišljenja ovog upravnog odbora kao takve mogu osloboditi od PDV-a. Ja ću samo reći dvije rečenice zašto je ovako napisano. Ovakav isti tekst postoji u Zakonu o porezu na promet proizvoda i usluga i do sada se radilo ovako. Znači, da sve te publikacije koje se naprave, tražile mišljenje enitetskim ministarstava obrazovanja i one koje bi to dobile bile su oslobođene od plaćanja poreza i zato je i korištena ovakva ovdje formulacija. Oni su tražili u međuvremenu da se oslobodi i reprodukcijski papir i ne znam još nešto, ali ovo je ono što je usuglašeno bilo sa entitetima u tom vremenu kad se raspravljalo i zato je predloženo ovako. Član 72. porez na dodanu vrijednost bi se brisao, zato što bi se brisanjem ovog članka omogućila primjena članka 55. Zakona poreza na dodanu vrijednost, znači u roku od 60 dana 8 bi se moglo vraćati porez, naplaćeni PDV, a inače bi se čekala godina dana da se mogne vraćati i ovo je, znači, treće objavljivanje. Znači, Vijeće ministara je ovaj zakon kao ovakav glasovalo je za ovo, podržalo je ovu inicijativu i uputilo ga je Parlamentu na izjašnjavanje, s tim da bi mi molili da se riješi po proceduri 105. jer u tom slučaju bi bilo sve ovako prihvaćeno kako je. Evo, to je obrazloženje koje ide uz ovaj tekst i ovaj prijedlog.
Hvala gospođo ministar. Mi glasamo.
Pa, evo, gospodo delegati, ja bih ponovo iskoristio priliku, jer nije bila gospođa ministar. Ja bih ponovo iskoristio priliku ja sam na jednoj pretprošloj sjednici, a koristim vašu priliku pa bih postavio pitanje obračuna uplata sa jedinstvenog računa indirektnih poreza na RS, na Federaciju i Distrikt Brčko. Naravno, vi ste meni dali odgovor tada da država nema s tim ništa, da je takvu odluku donio Upravni odbor, a, naravno i vi ste član tog upravnog odbora. Ja sam se opet malo zainteresovao, bio sam u Ministarstvu finansija RS i dobio sam konkretne podatke zaista da je budžet RS za 2005. godinu oštećen za 30 miliona KM samo u prošloj godini po osnovu poreza na promet proizvoda i usluga i poreza na ... Šta će tek biti kada se počne, ako se budu nastavili primjenjivati navedeni koeficijenti sada kada su ti prihodi znatno, znatno veći na jedinstvenom računu, pretpostavljam koliko će tada biti ta razlika neizmirenih obaveza prema budžetu RS. Imamo ovdje podatak i ja opet postavljam pitanje i od predstavnika MMF-a, koji su potvrdili da su predstavnici RS u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje bili u pravu, znači gospođa Cenić i gospodin Kunić, koji postavljaju to pitanje uporno i, na kraju, najvjerovatnije će se morati ići na sud. Najvjerovatnije motaćemo neke stvari oko Zakona o porezu na dodatu vrijednost i ove izmjene i sve ovo blokirati u ovoj instituciji da se ne bi nastavila ova praksa kao što je bila i do sada. Izgleda da bi trebali da se uradi nešto da se ovaj problem prevaziđe. Toliko.
Imate li potrebe da kažete nešto?
Ma, evo, ja da reknem samo dvije rečenice, zaboravila sam to reći. Vi znate da Proračun za 2006. nije usvojen, to je situacija u kojoj se nalazimo. Da bi se praznio račun, zajednički račun Uprave za nizravno oporezivanje, Upravni odbor je donio odluku za mjesec prvi ove godine, pošto država očekuje u 2006. godini 304 plus 261 milion za vojsku, a lani smo dobili 251 milion, jer se država finansira kad se podijeli taj iznos koliko se usvoji proračun s brojem dana, svaki dan, bez obzira koliko će stajati na računu razlika se dijeli po ovim koeficijentima. Sad smo napisali jednu odluku koju smo utvrdili za prvi mjesec i danas je sjednica koja treba za drugi mjesec pripremiti neko odluku, jer niko nema proračuna i u toj odluci piše da ćemo mi napraviti reviziju rasporeda prihoda za 2005. godinu i sa tom odlukom su se svi složili, znači, radit ćemo paralelno reviziju i tu piše da će se u slučaju razlike izvršiti izmirenje, jer država će imati isto tako razliku pozitivnu, falit će nam dio sredstava, jer nije isto kad podijelite 251 sa brojem dana u godini onih radnih ili kad podijelite 566 miliona sa brojem dana u godini, znači, državi će faliti pripadajući dio sredstava, ali apropro punjenja 9 proračuna i dogovora i odluke to bi se trebalo izjednačiti i na kraju krajeva dogovoriti. Eto, to je sadašnja faza u kojoj se nalazimo.
Hvala lijepa. Javio se za riječ gospodin Jukić. Izvolite.
Pa, evo, iskoristit ću priliku, pozdravio bih naravno i novopristigle predstavnike Vijeća ministara, ministra i zamjenika, pa ih upitati. Šta se bitno promijenilo od nekog vremena kad smo usvojili Zakon o PDV-u pa do danas, pa idemo sa ovom izmjenom i dopunom zakona. Mislim, vrlo interesantno i ako već idemo zašto samo ovi artikli? Ovdje sam pročitao obrazloženje naravno i obrazloženje stoji ovo ovdje. Međutim, nije to cijelo obrazloženje, nije to odgovor na moje pitanje zašto samo ovi artikli i opet pitanje svima nama. Ako danas odlučimo da ide u redovitu proceduru, ili skraćenu sasvim je sve jedno samo je pitanje rokova. Šta sa amandmanima kojih će sigurno biti, jer sjetimo se da imamo i nekih inicijativa do sada, da se još neki proizvodi izuzmu od plaćanja PDV-a, odnosno da se izdvoje da se umjesto 17 plaća nula posto PDV-a. Pitanje je svima nama da li ići ovo rješavati na način kako je predloženo ili kao što već ima inicijativa da ovo ide drugom procedurom, procedurom koja podrazumijeva ulaganje amandmana ne samo ovih nego i drugih, ali sa istim ciljem.
Hvala lijepo. Gospodin Limov se javio za riječ.
Uvaženi gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, Mi ovdje govorimo o proceduri i konstatirali smo u startu da je Zastupnički dom opredijelio se za redovitu proceduru. Ne znam zbog čega mi uopće odstupamo od onog načela koje važi u ovom sazivu, a to je da idemo paralelno, odnosno iza Zastupničkog doma, što nam otvara mogućnost da upravo kroz proceduru koja je redovita odgovorimo i na pitanja, koja je sad uvaženi kolega Jukić postavio. Dakle, postavio je pitanje zašto se ide na ovaj način i kolega Pajić je sam istakao da ni to nije na dovoljno kvalitetan način postavljeno, jer je izostavljeno repromaterijal itd. i, ukoliko nam ne date mogućnost da kroz amandmansko djelovanje popravimo i to što ste uputili u proceduru, onda na koji način ćemo dobiti priliku da, ono što je za mene sasvim logično ugradimo u ovom smislu u oslobađanje i lijekove recimo, dječiju hranu i temeljne životne namirnice. Dakle, ja ne znam zbog čega vodimo ovu raspravu, kad praktično imamo rješenje, a to je u redovitu proceduru kako je to opredijelio se i Zastupnički dom.
Hvala lijepo. Ja mislim da bi trebali ovdje da izglasamo hoćemo li ući u skraćenu proceduru ili nećemo. Moramo svi kazati neke stavove, neka svoja mišljenja, koja bi nas navela da na to da kvalitetno odlučimo. Gospodin Genjac se javio prije. Molim te izvini. 10
Poštovane kolege, mi imamo jedan prijedlog proceduralne naravni, koji je Domu naroda, kao ravnopravnom tom predstavničkom domu došao od strane Vijeća ministara. Bez obzira kako je ta procedura na Predstavničkom domu opredjeljena u konačnom poslovnička procedura omogućava Domu naroda i zahtijeva od Doma naroda da svoj stav o zahtjevu Vijeća ministara iskaže. Nema nikakvih prepreka, pa čak i po pretpostavki da Dom naroda u hitnoj proceduri usvoji ovaj prijedlog zakona, a Predstavnički dom u skraćenoj proceduri usvoji i, ako bude nekih razlika, opet predstoji usaglašavanje, dakle, i to je Poslovnik predvidio. Ja, uvažavajući argumentaciju, koju sam čuo od ministrice i uvažavajući ono što se dešava sa ovom stavkom iz PDV-a i svim onim što je prisutno i sa svim implikacijama jednog rješenja i drugog rješenja, ja, ipak, smatram da ovaj prijedlog treba podržati i da prijedlog Vijeća ministara da ovo ide u hitnu proceduru treba prihvatiti. Ovdje se ne radi o repromaterijalima, ovdje se ne radi o sirovinama, ovdje se radi o oporezivanju stvaralačkog kreativnog rada i ovdje se radi o jednom pitanju iz domena koje dotiče i pitanje kulture, koje je od strateškog interesa i značaja za BiH iz jednog širokog spektra, gdje su informacije, gdje je literatura, gdje je kultura itd. Iz tih razloga mislim da ovaj prijedlog Vijeća ministara treba podržati i, naravno, glasaću za to da ovaj prijedlog zakona ide po hitnoj proceduri. Hvala.
Hvala lijepo. Evo, izvolite. Gospodin Filipović.
Evo, pozdravljam sve kolege koji prate naš rad. Ja ne dijelim mišljenje gospodina Genjca. Priklonio bih se stajalištima onih koji misle da bismo trebali Prijedlog ovog zakona staviti u redovitu proceduru, dakle, iz razloga koji smo već čuli, da ih ne ponavljam, ima i nekih drugih razloga za to. Mi ovdje imamo pred sobom zakon koji nosi naziv Zakon o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Međutim, u članku 2. riječ je o jednoj izmjeni. Dakle, neprecizan je sam naslov ovog, nije precizan, stvar je tehničke naravi i jasno je iz obrazloženja da je Vijeće ministara, dakle, pod jednim snažnim pritiskom, čini mi se opravdanim pritiskom udruge izdavača sačinio ovaj prijedlog izmjena i dopuna. Bilo je i drugih inicijativa. Čuli smo ih ovdje, koje Vijeće ministara nije uvažilo. Možda bi bilo dobro zbog toga sačekati redovitu proceduru Zastupničkog doma. Vjerojatno će biti popravke Prijedloga ovog zakona, koje je Vijeće ministara stavilo u proceduru i da ne gubimo na vremenu da se, dakle, nemamo razloga žuriti, jer zakona nema dok ne prođe proceduru Zastupničkog doma, pa dok opet ne sjedne komisija za usuglašavanje itd. Možda ćemo imati i druge inicijative na stolu. Respektabilna je i ova zbog koje je Vijeće ministara stavilo u prijedlog izmjene i dopune zakona. Vrlo je neozbiljno to što je rekao neko, blago, ja ću reći vrlo konkretno. Vrlo je neozbiljno od Vijeća ministara da nas kroz raspravu uopće o donošenju zakona o porezu na dodanu, dakle, vruće – ladno, treba- ne treba. Dakle, ne principijelni su bili do kraja kad je u pitanju Zakon o porezu na dodanu vrijednost, od broja stopa, od toga duple stope, od toga da treba nešto izuzeti itd. do nije ni počela primjena već se počelo u prosincu govoriti o potrebni izmjene tog zakona, pod pritiskom, opet govorim, vrlo opravdanih određenh struktura, udruga, onih koji su uvidjeli kako se to radi i u našem okruženju i kako se radaci, i u ostalom i Evropa, kako se nešto ipak može biti izuzeto, to nje ovih zakonom učinjeno. Ali, trebali su 11 sagledati to malo pažljivije, malo preciznije, malo pedantnije i ne igrati se sa Parlamentom kad je u pitanju donošenje Zakona o PDV-u i sada kad nije prošlo ni 30 dana njegove primjene, već imamo u proceduri od istog tog predlagatelja, koji je mijenjao naše odluke, da ih nije mijenjao ne bi morao imati izmjene i dopune danas, mi ne bi imali danas na stolu. Znači, podupirem da Prijedlog zakona stavimo u redovitu proceduru, da možemo amandmanski djelovati i na ovako pogrešan prijedlog, već bi sami ovaj naziv ovog zakona trebalo mijenjati, jer u članku 1. je dopuna, u članku 2. koji je predložilo Vijeće ministara izmjena. Dakle, ne može zakon nositi naslov Zakon o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost. To je sasvim dovoljno ... može nositi naslov Zakon o dopuni zakona na dodatu vrijednost. To je sasvim dovoljno da bi se ispravilo. Meni je to jasno da je ovo nomotehnička stvar, ali poštujmo jedno pravilo, koje smo do sada imali, poštovali smo da prođe proceduru u Zastupničkom domu i onda ćemo obaviti raspravu i mi u Domu naroda. Hvala.
Hvala gospodinu Filipoviću. Za riječ se javio gospodin Jukić.
Pa, evo, čuli smo još razmišljanja nekih kolega, ali svakako bi bilo interesantnije, mislim da bi dobro bilo da se dotaknemo odmah i naredne točke dnevnog reda i tek onda imamo pravu sliku. Dakle, imamo dva zakona, koji, zapravo su skoro identični. Mislim da su malo u naslovu različiti. Govori se o dopuni. Ja ne znam kakva je dopuna, ako ona ne nosi u sebi izmjenu. Ona nema smisla. Šta je dopuna, ako ne i izmjena. Ako je svaka dopuna izmjena, onda treba biti u naslovu i riječ izmjena. Bar ja to tako razumijevam. Nadalje, ova dva zakona u nazivu ćemo reći da su dobra. Razlikuju se samo u jednoj rečenici, odnosno ovdje ima samo jedan dodatak. Ali, eto, o tome ćemo u narednoj točki. Dakle, ovo područje u BiH je regulirano na poseban način i ne mogu se vršiti izmjene i dopune, dakle, niti bilo kakve promjene u ovoj oblasti, u ovom području bez suglasnosti Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Dakle, još jedan korak dodatni ili prethodni, što bi značilo da onda zakon, donosno sve intervencije moraju biti preciznije. Prođu više nekakvih ruku, više nekakvih tijela. A, ovo što imamo ovdje rezultat, koji nije takav, nego je suprotan od toga. Ja mislim da je, ipak, najbolje i to je moj prijedlog da mi porazgovaramo o ovom kako uraditi, isto tako da poštujemo i svoj zaključak sa početka rada ovog našeg mandata i da ne idemo drugačije od toga. On glasi. Da u pravilu razmatramo materijale nakon što su prošli u Zastupničkom domu, a to u konkretnom slučaju znači da danas možemo odlučiti na način da kažemo da ovaj zakon ili zakoni idu u redovitu proceduru i da onda tempiramo tako svoje sjednice i svoj rad, da o njima raspravljamo nakon što prođu Zastupnički dom. A, ovoj nekonzistentnosti u predlaganju, zbilja više neću govoriti. Izgleda da više kritiziram one koji su u ovom sudjelovali, ali, evo, ako to bude išlo u redovitu proceduru bit će prilike da i kroz komisijsku fazu o ovome svemu razgovaramo i nađemo, naravno najbolja rješenja.
Hvala lijepa. Ja mislim da smo, ipak, iscrpili diskusiju vezano za ovu tačku. Izvolite gospodine. 12
Predsjedavajući, dame i gospodo, S obzirom da se radi o glasanju o proceduri, ja ću kratko. Mi smo kao što ste vidjeli bili protiv toga da ide u proceduru po hitnom postupku, s obzirom da se držimo principa da ne idemo prije Predstavničkog doma i za nas je to dovoljno da budemo za redovnu proceduru. A, u redovnoj proceduri ćemo iskazati svoje mišljenje o izmjeni i dopuni Zakona.
Hvala doktore. Ja, poslje svih ovih diskusija stavljam na glasanje da li će se ovaj prijedlog razmatrati po hitnoj proceduri ili po članu 100. ili neće. Glasajte sad. Dakle, razmatranje po hitnom postupku nije prihvaćeno i ide u redovnu proceduru. Hvala vam lijepo. Ad.7. Zahtjev Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost, po hitnom postupku, a u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda U vezi sa ovom tačkom, želim da vam napomenem da je Vijeće ministara dostavilo ovaj prijedlog zakona u petak, tj. 27.1.2006. godine. U skladu sa članom 100. tačka 2. Poslovnika Dom odlučuje o zahatjevu za razmatranje zakona prema ovom članu nakon rasprave. Predstavnički dom je usvojio, nije usvojio da se zakon razmatra po hitnom postupku. Zakon će se razmatrati u redovnoj proceduri. Amandmani se, dakle, ne ulažu. Otvaram raspravu. Javlja li se ko za riječ? Prvo glasamo o tome da li ćemo zakon razmatrati, Đoko izvolite.
Gospodo predsjedavajući i gospođo ministarka, Ja mislim da je bilo korektno, vi ste u uvodnom vašem izlaganju dali određene napomene da je išla jedna varijanta iz dopune Zakona iz decembra, a zatim ide druga varijanta iz januara o.g. Ona decembarska varijanta, koliko sam ja shvatio, po prijedlogu Vijeća ministara predviđa i oslobađanje papira u rolnama, listovima po određenim tarifnim brojevima, a ona druga varijanta iz januara ne predviđa to. Predviđa brošure, knjige, časopise uz saglasnost entitetskih vlada, odnosno ministarstava i mislim da bi bilo logično sad da ne idu uporedo dva zakona izmjena i dopuna zakona iste stvari da bi ova prva varijanta iz decembra, logično je da bi trebala biti povučena, da je povučete iz procedure. Logično bi bilo to. Jer pretpostavka je da ste vi kasnije shvatili da te papire ne treba oslobađati, pa ste ponudili drugu varijantu. Sad bi logično bilo da se ova prva varijanta potpuno povuče iz procedure da ako vi ostajete pri ovome ide ova varijanta iz januara, a da mi onda u redovnoj proceduri ulažemo amandmane. Mislim da bi to bila logika, a ne da idu dva prijedloga izmjena i dopuna zakona.
Hvala lijepa. Ja ću ovom prilikom, diskusije će ići tako kao što će ići. Imamo jasne stavove. Ja ću staviti na glasanje. Hoćemo li razmatrati Zakon o porezu na dodanu vrijednost 13 po hitnom postupku. Zastupnički dom je ovo stavio u redovnu proceduru. Hoćemo li razmatrati Zakon o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku. Ko je zato da se zakon razmatra po hitnom postupku, molimo vas glasajte sad. Glasajte sad. Dakle, nije usvojeno da se Zakon o porezu na dodatnu vrijednost razmatra po hitnom postupku, 10 je protiv, a jedan je suzdržan, a ostali su za. Dakle, ovaj zakon ide u redovnu proceduru. Hvala lijepo. Ad.8. Zahtjev Predstavničkog doma za razmatranje Zakona o izmjenama Zakona o poštama, po hitnom postupku u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda U skladu sa članom 100. tačka 2. Poslovnika Doma naroda, Dom odlučuje o zahtjevu za razmatranje Zakona prema ovom članu nakon rasprave. Amandmani se ne ulažu. Otvaram raspravu. Prvo glasamo o tome da li ćemo zakon razmatrati po članu 100. ili ne. Stavljam na glasanje hoćemo li ovaj zakon razmatrati prema članu 100. Molim vas glasajte. Jednoglasno ovo razmatramo po članu 100. Dakle, sad otvaramo raspravu o zakonu, o zahtjevu za zakon o izmjenama, otvaramo raspravu zakon o izmjeni Zakona o poštama, po hitnom postupku. Javlja li se neko za riječ? Gospodin Đoko.
Pretpostavljam da svi znate da je Predstavnički dom jučer usvojio ovaj zakon o izmjenama i dopunama Zakona po hitnom postupku, to samo radi znanja kolegama i delegatima.
Predslagač je Predstavnički dom ove izmjene i dopune. Oni su usvojili tu izmjenu i dopunu. Sad mi idemo da diskutujemo o usvajanju izmjene i dopune ovog zakona. Izvolite i stavljam to na raspravu. Javlja li se ko za riječ? Ne javlja se niko za riječ. Stavljam izmjenu i dopunu Zakona o poštama na glasanje. Molim vas da glasamo. Hvala lijepa. Zakon nije prošao. Ukupno protiv 10, za 4. Dakle, ovaj zakon nije prošao. Hvala lijepa. 14 Ad.9. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o verifikaciji i izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda Vodi se rasprava hoće li se zakon razmatrati po skraćenom postupku. Predstavnički dom je usvojio zahtjev predlagača da se Prijedlog zakona razmatra u skraćenom postupku. Ko se javlja za riječ? Govorimo o proceduri. Niko. Izvolite ministrice. Hvala lijepa. Jeste li sad ovo razumjeli ministrice. Glasamo o postupku. Molim vas glasajte sad. Dakle jednoglasno smo prihvatili tu skraćenu proceduru. Hvala vam lijepo. Ad.10. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o primjeni privremenih mjera prema osobama koje su optužene, a nisu dostupne Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju i osobama uključenim u pružanje pomoći osobama optuženim od strane međunarodnog krivičog suda za bivšu Jugoslaviju po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda Vodi se rasprava hoće li se zakon razmatrati po skraćenom postupku. Predstavnički dom nije usvoiji da se Zakon razmatra po hitnom postupku. Zakon će se razmatrati u redovnoj proceduri. Ko se javlja za riječ, ili ćemo ostati pri našem principu i da idemo u proceduru, onako kako je to određeno, kako smo se davno izjanili poslije rasprave. Molim vas, glasamo o postupku. Molim vas da glasate sad. Dakle, 6 protiv, dakle, ide u redovnu proceduru. Hvala vam lijepo. Ad.11. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama- prvo čitanje Dobili ste zakon kao izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatila tekst Prijedloga zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom je usvojio Zakon u prvom i u drugom čitanju. Ovo je prvo čitanje zakona. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima, na kojima je zakon zasnovan. Javlja li se ko za riječ? Gospodine Čengiću. Greška, pogriješio Čengić. Gospodin Limov. Izvolite gospodine Limov. Ruža se javila.
Nisam se javilal zbog ovog izvještaja, već sam ga vidjela. 25.1. je bila komisija, Komisija za finansije, koja je i dala ovaj izvještaj. Javila sam se samo u ime Kluba da pitam kako je moguće da je došlo do ove greške da se ovaj zakon prije nego što je došao u proceduru, objavi u Službenom glasniku, odnosno da se objavi u Službenom glasniku broj 92 od 28.decembra 2005. godine. Na kakav način je došlo do zabune. 15
Ja dugujem to izvinjenje. U onom domu je taj zakon prošao i greškom je objavljen. Ja sam intervenisao i u narednom broju, koji će biti objavljen, poništio tu objavu. Dakle, ispravili smo grešku istog časa. Shvatili smo da je greška. Izvršili smo tu objavu i završili sve što se tiče procedure. To je greška administracije. Evo sekretar da objasni.
Samo bih htio da vam kažem da ovaj zakon koji je objavljen nije proizveo nikakva pravna dejstva, budući da on stupa na snagu osam dana od dana objavljivanja. Međutim, ispravka je zakona bila poslije tri dana, tako da nije mogao proizvesti pravna dejstva. Ispravka ima. Ovo je objavljeno 28. Međutim 30. je bio većnovi Službeni glasnik, u kome je objavljeno da je ta ne važeći, da je to greška, tako da on nije mogao proizvesti posljedice.
Za tri dana je objavljeno da je to greška i nije mogao proizvesti nikakve posljedice. Greška jeste, administrativna. Hvala lijepa. Gospodine Limov izvolite.
Ja se nadam, naravno, vi znate ko je pogriješio i nadam se isto tako da ovakvih stvari više neće biti, bar u ovom sazivu, jer je evidentno da onome ko je to dao nije bitan stav ovog doma, Doma naroda. Ja, ipak, želim nešto reći oko samog zakona, on je vrlo kratak i on se odnosi praktično na pomjeranje roka za formiranje agencije za javne nabavke i ureda za razmatranje žalbi. Naime, mi smo 2004. godine, donijeli ovaj zakon i u njemu utvrdili rok od tri mjeseca za formiranje ove dvije institucije na razini Bosne i Hercegovine, a onda pošto to nije bio dovoljan rok za Vijeće ministara i one koji su inkorporirani u aktivnost oko izgradnje ili ustanovljenja ove dvije institucije. Mi smo kroz izmjene i dopune u 2005. godini u dva navrata pomjerali rok za tri mjeseca, dakle, pa je bio za šest, pa je bio za devet, pa se sjećate uvažene kolege da sam ja tada upozorio da je netipičan rok devet mjeseci, to je, valjda jedina država na svijetu, gdje se to nekakav rok, evo, sad smo na 12 mjeseci i sasvim je evidentno da ovo nije dobra praksa i da ovo nije dobro da ovaj dom prelazi preko tih stvari. Treba krajnje ozbiljno upozoriti Vijeće ministara i one koji su zaduženi za provedbu zakona, da poštuju rokove. Ja bih bio zadovoljan i sretan i ovo bih prihvatio kad bi ovo bila jedina stvar, ali mogao bih sad iz rukava nabrojati pet-šest takvih obveza, gdje su probijeni u nekim slučajevima i drastično rokovi, a Vijeće ministara nije odradilo svoj dio posla. Ja, naravno, ne mogu opravdavati i ne mogu prihvatati ovakva opravdanja od Vijeća ministara i glasaću protiv ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Limov. Molim vas, govorimo o raspravi u prvom čitanju. Ja stavljam na glasanje. Ko je zato da ovaj zakon o javnim nabavkama usvojimo u prvom čitanju. 16 Molim vas glasajte sad. Dakle, usvojili smo zakon u prvom čitanju sa 13 za, 1 protiv. Ja predlažem da raspravljamo o ovom zakonu i u drugom čitanju. Slažemo li se. Molim vas ko je za, glasajte sad. Dakle, i dalje je 13 za, 1 protiv. Znači, odlučili smo da idemo u raspravu o drugom čitanju i otvaram raspravu. Javlja li se ko za riječ? Niko se ne javlja za riječ koliko vidim. Glasamo o zakonu. Molim vas glasajte sad. Hvala lijepo. I dalje imamo 13 za, 1 protiv. Zakon je usvojen u identičnom tekstu kao i u Predstavničkom domu. Hvala lijepa. Ad.12. Prijedlog zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja proizvodnje i gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i o njihovom uništavanju, govorimo o zakonu u prvom čitanju Dobili ste zakon kao i izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatila tri amandmana, koji su postali sastavni dio zakona. Predstavnički dom je usvojio zakon u prvom i drugom čitanju u predloženom tekstu. Ovo je prvo čitanje zakona član 99. prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima na kojima je zakon zasnovan. Javlja li se ko za riječ? Koliko vidim ne. Hvala lijepa, evo gospodin Čengić.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, predstavnici Vijeća ministara, predstavnici međunarodnih institucija, medija i svi ostali prisutni, Ovaj zakon je, zapravo urađen zbog potrebe da se definiraju ponašanja unutar države BiH, kako bi se provela Konvencija, koju je BiH potpisala i ratificirala. Zakonom se predviđaju procedure unutar BiH za sve one koji su u prilici da se bave materijama predviđenim Konvencijom ili spomenutim u Konvenciji. Komisija je ovaj zakon razmatrala dva puta i u drugom razmatranju ja sam uložio tri amandmana, koje je su predstavnici predlagača, odnosno Vijeća ministara na Komisiji prihvatili i podržali. Članovi Komisije su, također podržali te amandmane i na ovaj način je predložen cjelovit tekst zakona. Da se ne bih javljao dva puta, kad su u pitanju amandmani, radi se o tome da je, zapravo, sa vrlo kratkim zahvatima izmijenjeno određeno činjenično stanje. U vrijeme pripremanja zakona postojala su entitetska ministarstva odbrane. Međutim, danas ih nema, pa jednim amandmanom izbrisano spominjanje entitetskih ministarstava odbrane, drugim amandmanom je pojašnjeno da određene institucije čine komisiju, koju zakon predviđa, koja će nadzirati realiziranje ovih procedura, previđenih zakonom, pa je onda pojašnjenjem u samoj formulaciji postalo jasno da svaka ta institucija daje predstavnika i, treće dat je malo duži rok da se nakon donošenja ovog zakona Krivični zakon, ili zakoni u BiH usaglase sa ovim zakonom, odnosno naprave izmjene. Bilo je predviđeno da to bude u roku od jedan mjesec, što je bilo nerealno. Predloženo je dva mjeseca, iz razloga da bi bilo malo realnije, a istovremeno da ne kasnimo sa primjenom rezolucije, jer smo mi već, zapravo, dužni i duže vremena primjenjujemo Konvenciju, dužni 17 smo izvještavati i u slučaju da imamo nekih problema oko toga, onda bi mogli imati značajnih problema oko toga, na koji način da realiziramo Konvenciju. U svakom slučaju Komisija smatra da ovaj zakon treba podržati, zajedno sa amandmanima koji su ugrađeni u ovaj tekst zakona, kako bismo mogli izvršavati međunarodne obaveze. Većinu obaveza i zadataka po ovom zakonu će nositi Ministarstvo za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose, a sarađivat će sa drugim nadležnim ministarstvima. Hvala.
Hvala gospodinu Čengiću. Čuli smo izlaganje gospodina Čengića. Javlja li se još neko za riječ? Hvala lijepo. Dakle, glasamo o zakonu u prvom čitanju. Molim vas glasajte sad. Glasalo je ukupno 11. Ja ću pribrojati Boška pošto je ušao u međuvremenu i usvojili smo Zakon u prvom čitanju. Ja predlažem da pređemo na usvajanje zakona i u drugom čitanju, to je uradio i Predstavnički dom. Novih amandmana nije bilo i otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ? Poslije ovakvog izvještaja gospodina Čengića nema potrebe sve je jasno. Molim vas glasajte sad. Hvala lijepo. Dakle, 12 za i ovo ćemo kazati da je jednoglasno. Usvojili smo ovo u različitim tekstovima, pa predlažemo da izaberemo predstavnike u komisiju koja će usaglasiti ove tekstove. Ispred bošnjačkog Genjac molim te da čujem ko je.
U komisiju za usaglašavanje ovog zakona, Klub Bošnjaka predlaže gospodina Čengića.
Hvala lijepa. Ispred hrvatskog kluba gospodin Ante Spajić, njeg nema, njega je najlakše. Ispred srpskog kluba gospodin Vinko Radovanović. Dakle, Komisija u sastavu: Čengić, Ante Spajić, gospodin Vinko Radovanović je naš prijedlog. Molim vas glasajte za komisiju. Glasajte sad. Hvala. Dakle, jednoglasno smo usvojili Komisiju. Čestitam gospodo iz Komisije. Ja se nadam da ćete vi to kvalitetno uraditi, usaglasiti. Ad.13. Informacija o stanju sigurnosti BiH za prvih šest mjeseci Dobili ste izvještaj Komisije za odbranu i sigurnost, politički nadzor nad radom obrambenih i sigurnosnih na nivou BiH. Predstavnički dom je prihvtio informaciju. Otvaram raspravu. Ima li neko iz Vijeća ministara da kaže nešto. Izvolite draga damo. Izađite ovdje. Ja mislim da ste vi prvi put ovdje pa nam se predstavite. 18
Dobar dan, pozdravjam vas ispred Ministarstva bezbjednosti i gospodina Bariše Čolaka ministra bezbjednosti. Žao nam je što je ova informacija o stanju bezbjednosti za proteklih šest mjeseci 2005. godine, tek sada na dnevnom redu ovog doma. Samo da vas informišem da je u toku izrada godišnje informacije o stanju bezbjednosti, znači za 2005. godinu. Ja sam tu. Zovem se Ljiljana Trišić i pomoćnik sam ministra. Čekam vaše primjedbe. Sve do sada vaše primjedbe bile su nam vrlo-vrlo korisne i nadam se da se to osjetilo i u izradi ovih dokumenata. Hvala vam.
Gospodine Limov. Izvolite. Hvala vama gospođo Trišić.
Hvala lijepa gospodine predsjedatelju. Naravno, nakon ovih uvodnih napomena, ja sam vrlo blizu odluke da ništa ne govorim o ovome.
Pa nemoj.
Predslažem zaključak da ovo primimo k znanju i da držimo za riječ gospođu – gospođicu da ćemo uskoro dobiti cjelovitu informaciju za cijelu godinu i da ne trošimo sada vrijeme da ne ponavljamo za mjesec dana istu diskusiju. Ako ćete staviti ovaj moj prijedlog da bude zaključak, jaću odustati od diskusije.
Ako Boško ne bude odužio onda hoćemo.
Predsjedavajući, dame i gospodo, U ime Zajedničke komisije za odbrambenu i bezbjednosnu plitiku i nadzor nad radom odbrambenih i bezbjednosnih struktura na nivou BiH, dobili ste izvještaj u kojem stoji. Zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine, na svojoj sjednici održanoj 5.12.2005. godine, razmatrala je informaciju o stanju bezbjednosti BiH za prvih šest mjeseci 2005. godine, istu podržala i uputila u dalju parlamentarnu proceduru sa sljedećim zaključcima, čije usvajanje predlaže domovima Parlamentarne skupštine BiH. Mi smo ovaj izvještaj dobili ranije i vjerovatno jedan broj mojih kolega možda nema te zaključke. 1. Ministarstvo sigurnosti BiH treba da iz informacije o stanju bezbjednosti BiH za prvih šest mjeseci 2005. godine, ukloni ekonomske i političke kvalifikacije, koje nisu u nadležnosti ovog ministarstva, nisu tačne i nisu zasnovane na objektivnim pokazateljima, te da ubuduće prilikom izrade informacije izbjegava kvalifikacije navedenog karaktera. 19 2. Ministarstvo bezbjednosti BiH treba prilikom izrade informacije o stanju bezbjednosti u BiH za cijelu 2005. godinu, dati osvrt na pitanje terorizma. 3. Savjet ministara BiH treba u što kraćem roku donijeti konačnu odluku o sjedištu regionalne kancelarije Državne agencije za istrage i zaštitu SIP-a, za područje Sjeveroistočne Bosne Brčko Tuzla, s obzirom da ne rješavanje ovog pitanja dovodi do bezbjednosnih problema. 4. Savjet ministara BiH i Ministarstvo bezbjednosti BiH, trebaju u roku od mjesec dana dostaviti Zajedničkoj komisiji za odbrambenu i bezbjednosnu politiku BiH i Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine inforamciju o realizaciji ranije usvojenih zaključaka koji su obavezali ove institucije na određene aktivnosti. 5. Zajednička komisija i domovi Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine BiH, u potpunosti podržavaju aktivnosti ministarstva bezbjednosti BiH, koji se odnose na pitanje bezbjednosti na sportskim terenima u BiH. Ovo su zaključci Zajedničke komisije, koji su jednoglasno prihvaćeni i mislim da oni djelimično podudaraju sa prijedlozima kolege Limova.
Hvala lijepo. Ja mislim ovako da kažemo da stavimo izvještaj Komisije da ga prihvatamo, pod uvjetom da za naredni ovaj godišnji izvještaj potpuno uvaži, ne potpuno, nego prihvati ove zaključke, koje je pročitao gospodin Boško Šiljegović i da ih unkorporira u svoj izvještaj i da o njima kaženešto i da se pridržava tog izvještaja. Đoko izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, Ja bih podržao u većini ove zaključke nadležne komisije, koje je pročitao gospodin Šiljegović, ali bih malo, zaista ima ovdje u ovoj informaciji od strane 9 pa nadalje, tačka 2.1. terorizam i trgovina oružjem ... kao što je i nadležna komisija predložila. Mislim da se terorizmu mora posvetiti mnogo više pažnje. Informacija je rađena za prvo polugodište 2005. godine. Ja hoću ovom prilikom da istaknem, nešto se dešavalo koliko sam ja informisan iz sredstava informisanja, ali da se u drugoj polovini 2005. godine, valjda poslije izrade ove informacije nešto dešavalo, da su određena lica u BiH uhapšena pod sumnjom da su povezana sa terorizmom, da su neka lica u nekim susjednim državama uhapšena pod sumnjom da su povezana sa međunarodnim terorizmom, sa pasošom BiH itd. I, znači, imam apsolutno primjedbu da u informaciji nije dovoljno posvećena pažnja tom jednom vrlo opasnom problemu globalno u svijetu, a, naravno na pretposljednjoj stranici ovdje u rezimeu je dato da BiH zbog prisustva njenih trupa u Iraku, postaje potencijalna meta terorista. Znači, aposlutno se slažem da se ovom pitanju mora posvetiti naksimalna pažnja i u predlogu mjera, naravno, vi ste u prijedlogu mjera dali određene prijedloge, ali tom pitanju, aposlutno u prijedlogu mjera nema ništa u tom pitanju. Znači, podržavam sve ovo. Možda informacija što, odnosno prijedlog koji je dala nadležna komisija pod tačkom 2. Ministarstvo bezbjednosti treba prilikom izrade informacije 20 o stanju bezbjednosti za cijelu 2005. godinu da da svoj ostvrt na pitanje terorizma. Možda uopšte ... ili odsutna pitanja i probleme moguće prisutnosti potencijalnih terorista u BiH ili ugroženosti BiH od mogućih terorističkih napada itd. Znači, konkretno fokusirati se na područje BiH, njene institucije, građane idt.
Hvala vam gospodine Đoko. Ja imam ovako. Da mi kažemo da informaciju prihvatamo i da, primamo k znanju i da izvještaj Komisije za odbranu i bezbjednost prihvatamo i prosljelđujemo ih Ministarstvu da ih uzme u obzir kod polugodišnjeg izvještaja. Osmane izvoli.
Ja se ne mogu oteti dojmu a ne progovorim pet-šest rečenica o jednoj problematici, za koju smatram, bez obzira što se slažem s vama da ćemo dobiti godišnji izvještaj i da tad trebamo problemski govoriti, ali ovo govorim najviše zbog medija, da apelujem na njih, a to je pod ovom tačkom neovlaštena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Pošto je taj zakon u proceduri, a ovdje su katastrofalni podaci, molim vas ja moram ovo pocrtati da ode u javnost i molim medije da o ovom izjašnjavaju i da govore, da problemski o tome govore, da pomognu onome ko predlaže zakon, da napravimo dobar zakon, jer ja ne smatram da naši mediji trebaju samo da kritikuju nego da budu konstruktivni, a ovdje imaju jako dobre podatke o kojima oni jako dobro mogu pisati. Evo, ja ću samo vrlo kratko molim vas. U prvom polugodištu 2005. godine, u BiH je, evidentirano 724 krivična djela neovlaštene proizvodnje i stavljanje u promet opojnih droga, te posjedovanje i omogućavanje uživanja opojnih droga, što je 38, 69% više u odnosu na isti period 2004. godine. To je strašan podatak. To je strašan podatak. Na tim podatkom svaki normalan čovjek u Bosni treba da stane i zadrhti. Čemu ide. Na ovo nemamo pravo šutiti. Dalje, ja, zaista apeliram i molim sve u BiH, koji su dužni za prevenciju, za sve ostalo da se jednostavno alarmira čitava javnost u BiH i da se tu traži lijek dok ne bude suviše kasno. Mene je strah da je suviše kasno. Apeliram, ja sam prošli put kad smo govorili o Državnoj graničnoj službi vrlo otvoreno govorio, vrlo otvoreno diskutovao, jer to je vezano s tim. Nažalost, mediji osobito u Federaciji o tome nisu posvetili, aposlutno nikakvu pažnju. Ja ih molim da ovom posvete pažnju i ako to jedno bez drugog ne može. Da ne bi duljio, a nadam se da ćemo kad dobijemo Prijedlog zakona da ćemo o tome se dobro razmisliti o kako ćemo ga usvojiti i kako ćemo se izjasniti o njemu. Ja bih samo jednu malu primjedbu na ono što je Boško izložio. Mislim da je pod tačkom 3. ono što je rekao onaj centar, to je više određeno, to više nije problem. To je riješeno da bude u Tuzli, koliko se meni čini. Tako da je to već zastario zaključak i mislim da njega treba isključiti. Htio sam na ovo da apeliram na sve da se o tome u Bosni mora jednostavno, mnogo, mnogo više povesti računa da sad ne elaboriram dulje, da vam ne uzimam vremena, uzimam sebi za pravo kad budemo radili zakon da o tome ... i kad dobijemo ovaj izvještaj za 2005. godinu. Hvala vam. 21
Hvala gospodinu Brki. Ovo je korisna napomena, korisna diskusija. Evo, onda, dakle, možemo kazati da ovaj izvještaj primamo k znanju i molim vas da kažemo da ste, da ne glasamo o tome, nego onako da jednostavno kažemo da se ovi zaključci, ove naše sigurnosne komisije proslijede Ministarstvu i da ih kod narednog perioda uzme u obzir naše stavove, stavove naše komisije, kod pravljenja narednog izvještaja. Može li tako? Hvala vam lijepa. Ad.14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma između BiH i Europske unije o sigurnosnim procedurama za razmjenu povjerljivih podataka Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Otvaram raspravu. Javlja li se ko za diskusiju? Ne javlja niko. Gospodine Čengiću, ne vidim, oprostite.
Dakle, kad je u pitanju sporazum između Bosne i Hercegovine i Evropske unije o sigurnosnim procedurama, želim kazati samo kratko. Komisija je razmatrala ovaj sporazum. Suština sporazuma da se ovdje definiraju stavovi, odnosno obaveze obiju strana kada je u pitanju razmjena povjerljivih podataka. To je po ocjeni Komisije vrlo važan sporazum, ali isto tako je važna činjenica da smo došli u fazu kojoj Evropska unija nudi BiH, odnosno potpisuje sa njom sporazum, kojim se definira precizno koje institucije na koji način mogu raspolagati podacima iz Evropske unije i istovremeno, na koji način ćemo mi povjerljive podatke iz BiH staviti na raspolaganje Evropskoj uniji. Dakle, tu će se raditi o najozbiljnijim podacima vojne, obavještajne i druge prirode i u tom smislu ovaj sporazum definira ponašanje obiju strana, drugim riječima možemo kazati da je na ovaj način BiH stasala za partnera Evropske unije u ovom važnom području, a neki misle da je to dobar znak i za Partnerstvo za mir. Iz svih ovih razloga Komisija predlaže da Dom da saglasnost i ratificira ovaj sporazum.
Hvala gospodine Čengiću. Gospodine Limov.
Ja ću reći da vjerujem u to i da ćemo jednoglasno podržati bez ikakvih dilema usvojiti ovaj sporazum, samo hoću iskoristiti prigodu pa obavijestiti kolege da je u prosincu mjesecu prošle godine ovdje bilo jedno izaslanstvo NATO pakta i da je u tijeku aktivnost na pripremi jednog sporazuma o sigurnosti, koji bi trebao biti potpisan između NATO pakta i BiH i zajedno sa ovim sporazumom onda se otklanjaju sve dileme, vezane za, rekao bih, tehničke uvjete za naš prijem u Partnerstvo za mir. Kolega Šiljegović je, također, bio jedan od domaćina ovom izaslanstvu iz NATO-a, koje je bilo u BiH. 22
Hvala lijepo. Molim vas, ovdje svi znamo šta nam donosi ratifikacija ovog sporazuma. Svi smo sasvim svjesni, pa stavljam na glasanje davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma između BiH i Evropske unije o sigurnosnim procedurama za razmjenu povjerljivih podataka. Ja vas molim da glasate sad. Ovdje smo jednoglasni. Dakle, sporazum smatramo ratificiranim. Ad.15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma o dvojnom državljanstvu između BiH i Kraljevine Švedske Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Otvaram raspravu. Evo, gospodin Čengić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, Mislim da je ova bilateralni sporazum vrlo važan događaj za BiH. Njime se omogućava da građani BiH, koji su na bilo koji način dobili državljanstvo Švedske, iz bilo kojih pojedinačnih razloga otišli i žive u Švedskoj, imaju švedsko državljanstvo sada nakon ovog sporazuma mogu zadržati i bosanskohercegovačko državljanstvo, a i švedsko državljanstvo. Ovo je očito vrlo važna činjenica za Bosnu i hercegovinu i visoka ocjena za ono šta smo do sada uradili u Bosni i Hercegovini kada je u pitanju i Projekat CIPS i kada je u pitanju dakle svih podataka o našem državljanstvu, pa i nizu drugih aktivnosti koje su svakako vezane za validne informacije o našim građanima. Prema našim saznanjima ovo je prvi put da Kraljevina Švedska potpisuje ovakav bilateralni sporazum sa bilo kojom zemljom u Svijetu. S druge strane mi se nadamo da će ovo biti dobar argument našim pregovaračima za uspostavljanje ovakvih ili dogovaranju ovakvih sporazuma i sa drugim zemljama EU i drugim zemljama i treće vjerujemo da ovo može biti od koristi za i za rješavanje pitanja viza za građane Bosne i Hercegovine. Iz svih razloga, a posebno iz razloga šta na ovaj način ustvari građane Bosne i Hercegovine koji žive u Švedskoj imaju i Švedsko državljanstvo više ne gubimo nego i ponovo dobivamo i kao građani Bosne i Hercegovine Komisija je predložila Domu da se dadne saglasnost i ratificira ovaj sporazum. Hvala.
Hvala lijepo. Javlja li se neko za riječ dalje? Hvala vam lijepo. Molim vas pristupamo glasanju za davanje za ratifikaciju Sporazuma o davanju državljanstva između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Švedske. Molim vas glasajte sad. Hvala lijepo. Dakle jednoglasno. 23 Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda, Ad.16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju protokola o izmjeni Evropske konvencije o suzbijanju terorizma Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog protokola. Otvaram raspravu. Molim vas ko se javlja za riječ? Gospodin Čengić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle ovdje se radi o tome da Evropska konvencija o terorizmu koju smo mi već ranije ratificirali sada je doživjela u međuvremenu određene promjene zbog niza okolnosti, od promjene naziva određenih zemalja, do dopuna određenih rješenja itd. i sada pred sobom imamo protokol koji definira te izmjene Konvencije koju je ona doživjela u određenom periodu. Komisija je razmatrala ovaj protokol i predlaže Domu da se dadne saglasnost na ratifikaciju ovoga protokola, a time i ratifikaciju sada ove zadnje verzije Evropske konvencije o borbi protiv terorizma. Hvala.
Hvala lijepo. Čuli smo gospodina Čengića u ime KOmisije. Stavljam na izjašnjavanje davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o izmjeni Evropske konvencije o suzbijanju terorizma. Molim vas glasajte sad. Dakle jednoglasno. Hvala lijepo. Ad.17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju protokola o izmjenama Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu KOTIF Molim vas, izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju. Otvaram raspravu. Evo i ovdje. Imamo li komisiju? Gospodine Čengiću. Izvolite.
Dakle, ovaj protokol o izmjenama Konvencije definira određena pitanja, a čitava Konvencija regulira ponašanje zemalja koje se bave željezničkim saobračajem, a koje su potpisnice ove konvencije. KOTF je vrlo važan dokument u međunarodnom željezničkom transportu, a on zapravo regulira ona pitanja koja smo mi rješili kroz Zakon o željeznicama Bosne i 24 Hercegovine, kojim smo omogućili da postoji više operatera na jedinstvenoj infra strukturi unutar Bosne i Hercegovine. Najvažnije od svih elemenata, svi elementi Konvencije su jako važni, je činjenica da one zemlje koje ratificiraju ovaj protokol i konvenciju ne moraju potpisivati posebne bilateralne sporazume sa zemljama koje su već potpisale konvenciju. Na taj način mi faktički ratificiranjem ovog protokola i konvencije odjedanput stičemo jednake uvjete za transport u 30, željeznički transport u 36 zemalja, uglavnom evropski zemalja i istovremeno ulazimo u tu porodicu, ili familiju zemalja koje imaju takve standarde i na taj način se otvaramo za druge željeznice i druge operatere da normalno transportiraju svoje robe kroz Bosnu i Hercegovinu i u Bosni i Hercegovini po jednakim standardima. Na ovaj način mi ratificiranjem ove konvencije zapravo postajemo ono što bi nazvali dakle dio Evrope. Iz svih ovih razloga Komisija predlaže Domu da se ratificira Protokol o konvenciji o međunarodnom željezničkom saobraćaju. Hvala.
Čuli smo gospodina Čengića. Ovo je važno za Bosnu i Hercegovinu. Stavljam na glasanje davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o izmjenama konvencije o međunarodnom željezničkom prevozu. Molim vas glasajte sad. Hvala. Dakle usvojili smo ovu ratifikaciju jednoglasno. I 18. tačka dnevnog reda Ad.18. Izvještaj o radu Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda Ono što mi, molim vas, molim vas, mogu li reći. Sad ću pohvaliti nekoga, mogu li, ono što mi uobičajavamo i ono što je kod nas košto se prakticira naša komisija za vanjsku trgovinu, trgovinsku politiku Doma je li uvijek daje polugodišnje izvještaje našem domu i evo dobili ste jedan takav izvještaj i mislim da ga nije, ne treba ponavljati, da je to jedan dobar izvještaj. A molim predsjednike Komisije da u dvije, eventualno tri rečenice kaže nešto pametno.
Nije lahko reći nešto pametno, pogotovo meni. Međutim, ja ću kazati samo sljedeće. Dakle mi smo prvo obavezni po Poslovniku Doma naroda svakih šest mjeseci podnositi izvještaj. Pošto smo danas riješili pitanje Poslovnika od sada to neće biti šest mjeseci nego godinu dana, ali ovo je izvještaj za period od početka 7 do kraja 12 mjeseca. Mi smo uz izvještaj za drugo polugodiše 2005. godine dali i jednu statistiku i prvog i drugog polugodišta zajedno i samo pobrojali koliko je zakona Komisija razmatrala, konvencija, sporazuma, drugih sjednica itd. 25 Moram reći samo jedno Komisija je uglavnom uradila sve svoje zadatke. Prošle godine smo prenjeli neke obaveze iz 2004. u 2005. Sada prenosimo neke obaveze u 2006., ali duplo manje od onog iz prošle godine. Držim da će Komisija u ovoj godini vjerovatno uvesti i neke nove oblike aktivnosti u smislu da smo, da se pripremamo za jednu sjednicu komisije koja bi bila neka vrsta javnog razgovora o mogućnosti veće domaće proizvodnje izvoza i privlačenja stranih ulaganja. Više od toga ne bih imao kazati, osim da smo nastojali da Komisija uvijek uradi svoj posao tako da niti Dom, niti druge institucije, odnosno komisije ne čekaju na završetak naše komisije. Hvala.
Predsjeniće bio si preopširan. Hvala ti. Dobro si i radio. I to je u redu. Gospodine Boško izvolite.
Hvala predsjedavajući. Vrlo kratko, imam obavezu u ime Kluba delegata iz reda srpskog naroda da kažem niz pohvala na račun rada ove komisije. Mislim da se odnosi na kompletnu komisiju da vrlo petantno, uredno i na vrijeme dobijamo izvještaje. Evo možda sad jedna privatna primjedba koja nije ovdje, da nam ne mora uvijek predsjedavajući ove komisije davati neka uvodna, malo duža obrazloženja, ali šalim se, niz pohvala je izrečeno i na Kolegij KOmisije i na njen rad i na sekretara. Vjerovatno je to jedna ekipa koja pomaže nama ovdje kroz svoje izvještaje. Hvala lijepo.
Pedeset posto komisije je sekretar. Ja to znam, ali. Molim vas. Šta ću, nema glasanja. Ovaj izvještaj primamo k znanju. Nema glasanja. Izvolite.
Samo da u ime svih članova Komisije zahvalim na ovako visokim ocjenama uvaženog kolege Šiljegovića gdje se da kažem da je zasluga članova Komisije što je ovo ovako. Hvala.
Hvala vam lijepo. Kolege puno sreće. Molim. Šta je sad? Prihvatili smo izvještaj Komisije. O tome se ne glasa. Nema glasanja. Za godišnji ćemo glasati. Ovaj ne glasamo. Molim vas lijepo, kolege, da zadovoljimo sujetu, molim vas glasajte za izvještaj. Glasajte sad. Možeš ti biti protiv Brka, kod tebe sve naopako ide. Dakle, jednoglasno smo Hasu usvojili tvoj izvještaj. Sjednica je završila sa radom u 13 i 10 sati.