Molim vas da zauzmete svoja mjesta da počnemo sa radom. Dame i gospodo, poštovani gosti, otvaram 62. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Iz kabineta ministra civilnih poslova BiH, Adila Osmanovića, obaviješteni smo da ministar i zamjenik ministra nisu u mogućnosti da prisustvuju današnjoj sjednici, iz kabineta ministara finansija i trezora, Vjekoslava Bevande, obaviješteni smo da ministar nije u mogućnosti da prisustvuje današnjoj sjednici, iz kabineta ministra spoljnih poslova, Igora Crnadka, takođe smo obaviješteni da ministar nije u mogućnosti prisustvovati današnjoj sjednici. Ministar Dragan Mektić je obavijestio da nije u mogućnosti prisustovati današnjoj sjednici. Odsustvo sa sjednice opravdala je i poslanica Monika Tomić. Kašnjenje su najavili poslanici Mirsad Mešić i Željko Komšić. Prema podacima službe sjednici prisustvuju 32 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. U okviru prethodnih pitanja želim da vas podsjetim da je Kolegijum Doma kao komisija u skladu sa članom 86. stav (2) Poslovnika postigao saglasnost o sljedećim tačkama koje su bile na dnevnom redu prethodne 61. sjednice za koje u prvom krugu glasanja nije bilo potrebne entitetske većine. To su: 1. Prijedlog zakona o državnoj agenciji za istrage i zaštitu čiji je predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-3010/17, od 21.03.2018. godine, (zakon u prvom čitanju). 2. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period 01.01.-31.12.2017. broj: 01,02-10- 905/18, od 06.04.2018. godine. 3. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2017. godini, broj: 01,02-50-19-951/18 od 13.04.2018. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim da napomenem sljedeće. S dnevnog reda skinute su: Tačka 3. Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, broj: 01,02- 06-1004/18, od 18.04.2018. godine i broj: 01-50-1-1021/18, od 24.04.2018. godine, skinute sa dnevnog reda sjednice jer Komisija za evropske integracije nije održala sjednicu. Tačka 7. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2017. godinu – podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 2 01,02-37-776/18, od 19.03.2018. godine, skinuta sa dnevnog reda jer Zajednička komisija za ljudska prava nije održala sjednicu. Tačka 13. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-09-1029/18, od 23.04.2018. godine, skinuta sa dnevnog reda zbog odsustva podnosioca Informacije. Komisija za spoljne poslove nije održala sjednicu, te su sa dnevnog reda skinute sljedeće tačke: Tačka 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicione banke i JP Autoputevi Republike Srpske - Autoput Banja Luka – Doboj B, broj: 01,02-50-2-1041/18, od 24.04.2018. godine. Tačka. 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije u procesu pristupanja Evropskoj uniji, broj: 01,02-05-2-1068/18, od 26.04.2018. godine. Tačka 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Posebnog sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, kojeg zastupa Direkcija za evropske integracije BiH, i Švedske, koju zastupa Švedska agencija za međunarodnu razvojnu saradnju, o podršci Direkciji za evropske integracije, broj: 01,02-05-2-1102/18, od 03.05.2018. godine. Tačka 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španije o međunarodnom drumskom saobraćaju, broj: 01,02-05-2-1140/18, od 09.05.2018. godine. Tačka 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju za saradnju u oblasti obrazovanja, visokog obrazovanja i naučnog istraživanja između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Države Katar, broj: 01,02-05-2-1141/18, od 09.05.2018. godine. Tačka 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Države Katar o saradnji u oblasti zdravstva, proizvodnje lijekova i zapošljavanja zdravstvenih radnika, broj: 01,02-05-2-1142/18, od 09.05.2018. godine. Tačka 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju Programa aktivnosti prekogranične saradnje Srbija – Bosna i Hercegovina za 2016. godinu između Evropske unije, Vlade Republike Srbije i Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-05-2-1143/18 od 09.05.2018. godine. Tačka 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju i saradnji u oblasti mladih između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Države Katar, broj: 01,02- 05-2-1194/18 od 16.05.2018. godine. Izmijenjena je tačka 6. koja sada glasi: Tačka 5. Izjašnjavanje Predstavničkog doma za utvrđivanje novog roka za dostavljanje izvještaja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-697/18, od 07.03.2018. godine (drugo čitanje). 3 Na dnevni red dodate su: Tačka 3. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Aleksandre Pandurević, Nenada Lalića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio- televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1291/18, od 28.05.2018. godine. Tačka 4. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Aleksandre Pandurević, Nenada Lalića i Momčila Novakovića za razmatranje P rijedloga zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio- televizijskom servisu Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1292/18, od 28.05.2018. godine. Tačka 16. Informacija o aktuelnoj poziciji, ocjeni spremnosti i sposobnosti Centralne izborne komisije BiH (CIKBiH) da organizuje i sprovede fer izbore u oktobru 2018. godine – predlagač: Senad Šepić, broj: 01-50-1-997/18, od 20.04.2018. godine. Tačka 17. Rasprava o radu, aktivnostima i postupcima CIK-a BiH u svjetlu predstojećih opštih izbora i potrebe da budu organizovani u fer i poštenoj atmosferi – predlagač: poslanici Damir Arnaut i Saša Magazinović, broj:01-50-1-999/18, od 20.04.2018. godine. Tačka 18. Preporuke za reformu energetskog sektora – predlagači tačke: poslanici Momčilo Novaković, Hanka Vajzović, Saša Magazinović, Predrag Kožul, Mirsad Isaković, Lazar Prodanović i Jasmin Emrić, materijal broj: 01-28-1300/18, od 29.05.2018. Otvaram raspravu po prijedlogu dnevnog reda. Prvi se prijavio poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Ja sam se javio iz dva razloga. Prvi je, dakle, ovo da po treći put skidamo ovu tačku dnevnog reda koja se odnosi na Izvještaj Evropske komisije za Bosnu i Hercegovinu. Prije mjesec i po dana u jeku, onako, aktulenosti te teme smo podnijeli incijativu da raspravljamo o ovome, evo, treći put to skidamo s dnevnog reda. Za mene je potpuno neprihvatljivo da na ovakav način se prema bilo kojim pitanjima, pogotovo prema, recimo, ovome pitanju odnosimo. Neko mora biti odgovoran što mi, evo, po treći put nismo u prilici da raspra vljamo ono što smo dogovorili, poslovnički podnijeli prije mjesec i po dana, sve uradili onako kako treba da bismo mogli u Parlamentu BiH progovoriti o toj temi. Dakle, mogu se koristiti ove neke poslovničke, kako se zove, stvari na način da neko to pokušava tako blokirati, ali mi ovdje trebamo otvoriti tu raspravu, progovoriti o tome i neko za to mora biti odgovoran. Znači, imate s jedne strane ponašanje gdje se zaklinjemo kako smo nešto za tu Evropsku uniju, kako smo promicatelji, nositelji evropskih vrijednosti, itd., a sa druge strane sve činimo da se to suštinski nikad ne desi. Dakle, za mene je to licemjerje i ta jedna tako nekorektna, nepoštena politika, dakle, potpuno neprihvatljiva. I misilm da je to neprihvatljivo za većinu ljudi koji žive u ovoj zemlji. I ja mislim da ovdje u ovoj Parlamentarnoj skupštini ima većina ljudi koja hoće pošteno da progovori o ovoj temi. Nemojte da budemo taoci onih koji igraju dvostruku neku, kako se zove, igru i pokušavaju na takav način sve nas držati taocima neke svoje loše i negativne politike. Ja predlažem da mi danas ponovo uvrstimo ovu tačku dnevnog reda i da mi uzmemo formalni Izvještaj koji je Evropska komisija dala i da na bazi toga Izvještaja provedemo 4 raspravu. Ako nemamo stava Komisije za evropske integracije mi možemo ovdje kao Parlament u tom smislu progovoriti i dati svoj stav. To je prva stvar. A druga stvar se tiče, predlažem da uvrstimo i novu tačku dnevnog reda danas, a ona nosi naziv – Informacija Vijeća ministara BiH o konkretnim poduzetim aktivnostima vezanim za zaštitu imovine Bosne i Hercegovine na teritoriji Republike Hrvatske, a u procesu usvajanja Zakona o upravljanju državnom imovinom u susjednoj zemlji. Kratko obrazloženje: Dakle, mi smo svjedoci, evo, ovih dana jako puno ima priča o tome šta se zapravo desilo u Hrvatskoj, šta znači donošenje novog Zakona u Hrvatskoj o upravljanju imovine na teritoriji Republike Hrvatske, kakav je odnos prema imovini Bosne i Hercegovine na teritoriji Republike Hrvatske. Neki spominju da je to milijarda, neki dvije, neki pet, itd., ne znamo o čemu se radi, ali ono što trebamo znati i ono što mora Vlada, Vijeće ministara, Predsjedništvo BiH, mi koji sjedimo ovdje, javnosti u Bosni i Hercegovini podastrijeti informacije jeste to da mi otvorimo diskusiju u tom smislu i da se mi kao institucije, da radimo svoj posao i da mi budemo oni koji će glasno govoriti o tome i štititi interese svoje zemlje. Dakle, ovom se legistlativom u Republici Hrvatskoj odobrava da imovinu Bosne i Hercegovine na svojoj teritoriji ima pravo dati u koncesiju. Dakle, iako, slušao sam neke izjave ljudi iz Hrvatske koji govore da ovo isključivo služi kao alat za ubrzanje procesa rješavanja pitanja imovine Bosne i Hercegovine na teritoriji Hrvatske i ostaje otvoreno [[govornik se upozorava na vrijeme]] ovo pitanje koncesionara, odnosno njihovog prava da otkupe imovinu kojom raspolažu duže od 20 godina. Ako je ovo neki pokušaj bilo kakve vrste, kako bih rekao, varanja, odnosno otimanje imovine ove zemlje i građana ove zemlje na ovakav način, mi kao Parlament i kao institucija Bosne i Hercegovine u tom smislu moramo imati svoj odgovor. Imamo ovdje predsjedavajućeg Vijeća ministara, imamo ljude iz Vijeća ministara, dakle, mislim da imamo sve u tom smislu spremne one ljude koji su trebali dosada tu vrstu posla raditi, evo, da i ne dođemo u ovu situaciju u kojoj se trenutno nalazimo, ali predlažem da ovu tačku dnevnog reda uvrstimo na dnevni red i da jednu informaciju u tom smislu danas pošaljemo iz ove Parlamentarne skupštine. Hvala lijepo. Evo materijal.
Hvala. Da vas informišem oko Izvještaja Evropske unije o Bosni i Hercegovini, problem je što nije bilo moguće održati sjednicu Komisije za evropske integracije. Očigledno je da postoji ozbiljan problem oko obezbjeđivanja kvoruma za komisije ovog Parlamenta. To je do poslanika, odnosno članova komisije. Za to ne možemo, nažalost, kriviti nikog izvan ove sale i izvan ovog Parlamenta, zašto ne možemo da obezbijedimo kvorum na zas ijedanjima komisije. Znači, Kolegij je dogovorio da ukoliko Komisija ne bude odražala sjednicu do sljedećeg zasjedanja, da će uprkos tome postaviti ovu tačku na dnevni red naredne sjednice. Znači, ta tačka će u svakom slučaju, bila Komisija održana ili ne, biti na narednoj sjednici kao tačka dnevnog reda. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Dobar dan. Pozdravljam sve nazočne u dvorani i vas za predsjedničkim stolom. Dakle, jedan dio odgovora gospodinu Šepiću ste mi Vi oduzeli, samo ispravka utoliko što smo to rekli i prošli put. Dakle, mi smo rekli na Kolegiju, ja nisam jučer imao prigodu fizički da nazočim sjednici Kolegija u proširenom sastavu jer mi se nešto dogodilo s povratkom iz Varšave 5 sa sjednice NATO skupštine, kasnio sam, ali bili smo rekli da se to stavi na ovu sjednicu, upravo ovo što ste rekli da bude na ovoj sjednici, bez obzira ima li mišljenje ili nema li Povjerenstva za evropske integracije, jer ono nije obvezujuće, koliko sam ja ra zumio Poslovnik, bilo ni tada. A s druge strane gospodine Šepiću, nije ovo na Vaš prijedlog nego je ovo materijal o Posebnom izvješću Evropske komisije koji je po svom redovito m postupku došao pred Kolegij, Kolegij je zadužio Povjerenstvo i, evo, mi se nismo uspjeli sastati. I još jedna ispravka godine Bosiću, jučer je se mogao, što se mene tiče kao predsjedavajućeg, u jednom trenutku dogoditi kvorum, ali doista ga je teško sastaviti, ne znam zbog čega, nemam odgovor, i jutros sam mislio u 9 sati ponovo da se nađemo. Jednostavno ono što je uradila služba Povjerenstva nije uspjela dobiti suglasnost članova Povjerenstva da imamo dovoljan broj ljudi, a to vam je najmanje osam, odnosno sedam, da bismo mogli raditi. Dakle, nismo mogli jednostavno se staviti. I ako nema druge ja nemam ništa protiv da i danas ostane na dnevnom redu Izvjšće ili već kako s te jučer na Kolegiju zaključili da to bude naredni put, samo što onda materijal će vjerojatno imati neku drugu dimenziju. Hvala lijepo.
Hvala. Samo da vas napomenem da je bio zaključak Doma da se traži mišljenje Komisije za evropske integracije. Znači, čekat ćemo do sljedeće sjednice da Komisija uradi svoj posao, a ako ne uspije da završi to, to će biti tačka dnevnog reda na sljedećoj sjednici. Diskusija, Nikola Lovrinović, je li to bilo to ili?
Nije to bilo to, ovaj, mislio sam, da, Šepić je bio prije mene. Hvala još jedanput. Dakle, prije svega htio bih predložiti dopunu dnevnoga reda koja bi glasila – Informacija o provedbi plana hitnih mjera i realiziranja aktivnosti u vezi sa migrantskom krizom. Naime, podsjetiću vas na Zaključak sa prošle sjednice da smo skinuli tu točku dnevnog reda zato što je bio materijal pred nama koji je zastario, tako smo rekli jednim, zapravo su bile dvije točke jednog istog Zaključka da nam se do ove sjednice pripremi ta informacija ili izvješće i da se obvezno na ovoj sjednici, dakle, ta točka dnevnog reda razmatra. Ja, dakle, predlažem da se ona ipak stavi na dnevni red bez obzira što ministra koji je takve krupne riječi rekao, dakle, u svom procesu izvješćivanja javnosti što se događalo, govoreći, spominjući državni udar i danas ga nema i nema točke dnevnog reda, predlažem da točka dnevnog reda bude i da nas ne tko iz Vijeća ministara usmeno informira što se događa, kako se događa na terenu i kakva je trenutno situacija, pa neka koristi i onaj materijal koji je imao, čuo sam da je bilo na Vijeću ministara ta točka dnevnog reda i da tamo nisu završili taj posao. Ali nema, dakle, smisla sva neuralgija koja je stvorena nakon određenih događaja da danas nemamo informacije, da nemamo točku dnevnog reda, da ne poštujemo vlastiti Zaključak. Tražimo, dakle, da se točka stavi i da nas netko usmeno informira što se trenutno događa kad je u pitanju ova tema. Hvala lijepo.
Hvala. Tražite stavljanje nove tačke dnevnog reda. Salko Sokolović, rasprava. Izvolite. 6
Hvala uvaženi predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim Vas, Vaše kolege, predstavnike Vijeća ministara, kolegice i kolege poslanika i uvažene goste. Ma, gledajte, ja se ne bih tek tako lahko odrekao ovoga Izvještaja bez obzira što ja, gospodine predsjedavajući, uvažavam Vaš stav i Vaše obrazloženje, ovaj, jer mi danas, evo, imamo pristustvo ovdje predsjedavajućeg i mislim da bi mi trebali danas raspravljati ovaj Izvještaj, bez obzira, ovaj, što jeste Zaključak sa vanredne sjednice da imamo taj izvještaj Zajedničke komisije za evropske integracije. Zašto? Zato što ja ovdje osjećam jednu organizovanu opstrukciju. Znači, Komisija, odgovorno tvrdim, vrši opstrukciju da se ne raspravlja o ovom vrlo bitnom pitanju, jer nemoguće je da mjesec dana se ona ne sastane, a kad uzmemo u analizu njen rad u prethodnom periodu, onda su imali redovne izvještaje, itd. Znači, ovdje se svjesno koči da na dnevni red dođe rasprava o onome što je rezultat rada Vijeća ministara u, ne samo ovoj godini, već i prethodnim godinama, a to je Izvještaj Evropske Komisije, jer pročitali smo Izvještaj Evropske komisije i vidimo ima dijelova napetka, i o tome možemo razgovarati, ali ima puno onoga o čemu mi poslanici trebamo ovdje razgovarati, a loše je ili nije nikako urađeno, od reforme javne uprave koja nije ni krenula u proces, od strategija kojih fali, koje treba u narednom periodu završiti. Pa moramo razgovarati o tome, gubimo vrijeme, izbori se približavaju. Poenta ovog Izvještaja je izborno zakonodavstvo. Mi smo raspisali izbore, ušli u izbore, a ne znamo kako ćemo izbore provesti. Ovdje fino kaže da domaća politička scena mora obezbijediti Izborni zakon. Na televiziji govore OHR, ili u medijima, OHR će u datom momentu nametnuti kako ćemo formirati domove naroda. Pa to nema veze sa ovim o čemu Evropska komisija govori. Znači, ovaj Parlament mora tu priču početi raditi ovdje, ne mogu to politički lideri, očito da oni to ne mogu i pokazali su da ne mogu. I gospodine Bosiću, ja odgovorno tvrdim kad ovako analiziram stanje da ima vanjskih opstruktora, nije to samo ova Komisija, imaju politički lideri vladajuće većine, rekli – nemojte doći, nemojte nam to danas u ovom mementu stavljati na teret. Znači, građani Bosne i Hercegovine, ovdje vladajuća vlast neće da raspravlja o svojoj aktivnosti u prethodne četri god ine. Evropska komisija je dala puno negativnih stvari koje nisu urađene u ovome periodu, ima i dobrih stvari, ali hajmo o tome razgovarati. Hajmo vidjeti šta zajednički možemo učiniti da napredak Bosne i Hercegovine u narednom periodu bude značajan i kvalitetniji, da donesemo te strategije, da završimo ovu izbornu priču. Nemojte nas u oktobru 2018. godine dovesti u situaciju da imamo izabrane poslanike, [[govornik se upozorava na vrijeme]] a da nemamo mehanizma, jer ga nemamo, Ustavni sud ga je izbrisao iz zakona, kako da formiramo domove naroda, što znači da nećemo imati Dom naroda države Bosne i Hercegovine, da nemamo Federalnu vladu, [[govornik se upozorava na vrijeme]] da nemamo sve ono što je vezano, evo ja ću reći, dolazim iz Federacije, izvinjavam se, samo za Federaciju, Republika Srpska će funkcionisati, počet će priča kako Dodik dobro vlada, kako u Federaciji ne funkcioniše ništa, bićete sudionici [[govornik se upozorava na vrijeme]] negativnog procesa. Zato vas molim da raspravimo ovu priču i da na takav način otkočimo ovu problematiku koja je trenutno prisutna. Hvala predsjedavajući.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Doista moram reagirati na ovo što je gospodin Sokolović govorio, jer je očito da nije ni pogledao Poslovnik o načinu funkcioniranja Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije. Naime, mogu na prste nabrojati, ne znam da li je više od tri puta Kolegij uopće zadužio ovo Povjerenstvo da raspravlja o nekim temama koje se tiču i našeg naslova i onog što bi nam trebao biti opis rada, ne sjećam se u cijelom mandatu. Sve drugo je ovo Povjerenstvo samo nametalo, i okrugle stolove, i rad Parlamentarnog foruma, koji također niste pratili i o čemu također niste razgovarali. A podsjetiću vas da je za 2015., za 2016., bila su različita izvješća, pa i Evropske komisije o stanju napretka Bosne i Hercegovine na evropskom putu, nitko se za riječ nije javio, odjednom je to interesantno ove 2018. godine. Dakle, ja ponovo ponavljam, dogodilo mi se prvi put da Povjerenstvo nije moglo imati kvorum u zadnje, evo, pola godine, ali prije toga je funkcioniralo Povjerenstvo, nismo imali zadaće nego smo ih sami tražili. Imali ste pred sobo m izvješća, nikad se nitko nije javio ni od ovih koji danas najviše govore o tome da je potrebno raspravljati. Iste su teme bile, ista je priča bila, iste su problematike obrađivane, nitko se nije javljao. Sad je to interesantno, nemam ništa protiv, kao predsjednik Povjerenstva za evropske integracije kažem da nemam ništa protiv i nije uvjet poslovnički da to bude danas na dnevnom redu, dakle, mišljenje Povjerenstva. Ako je Zaključak bio Parlamenta da se obvezno traži mišljenje, ja, evo, nemam tu što reći, ali se Izvješće može razmatrati ako je se spremno danas, mene što se tiče može. Dakle, stvari stoje tako kako sam rekao.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Sadik Ahmetović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Ma nije tačno ovo što gospodin Lovrinović kaže, mislim ... zaboravlja on neke sjednice iz prethodnog perioda iako mi je drago da je na čelu ove Komisije neko iz HDZ-a, jer očito je, u ovoj javnosti možemo vidjeti da ste vi promicatelji, i da znate i da umijete i te evropske vrijednosti tako ... Ja se čudim samo kako mi nismo bili prije 10 godina u Evropskoj uniji, ovaj, obzirom ... NIKOLA LOVRINOVIĆ [[nije uključen mikrofon]] Pa dobro, nije bilo Vas gospodine Lovrinović na čelu ove Komsije, vjerovatno bi bili. Dakle, uzmite, vratite zapisnike, uzmite, vratite stenograme, vidjet ćete da ovaj Klub je tražio da se svaka tri mjeseca izvještava o evropskom napretku Bosne i Hercegovine. Uzmite to, vratite, demantujete me sad ili kad nađete.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Nije samo sporno, treba biti pošten i reći, da Vijeće ministara u ovom mandatu ignoriše Parlament i da ga ignoriše kad je, posebno kad je u pitanju tema evropskih integracija. Da je razina frustracije Parlamenta dosegla taj nivo da je to bio razlog zašto s mo odbili jedan od izvještaja i oborili ga ovdje u Parlamentu. Ne možda sam sadržaj tog Izvještaja, međutim u ovom konketnom slučaju malo je i do parlamentaraca. Bila je Komisija na kojoj su, Zajednička komisija koja ima članova koliko ima, gdje došlo, došla su četri poslanika. Mi smo bili obaviješteni tada da je i predsjedavajući Vijeća ministara u zgradi i da čeka da se uspostavi kvorum da dođe na sjednicu. Dakle, dužni smo, ako ćemo pošteno reći, i da je to bio zadnji put slučaj. Međutim, ukoliko nije obavezno mišljenje Komisije, a nije očigledno, ja zapravo pozivam Parlament da usvojimo prijedlog kolege Emrića i da razmatramo ovo. Evo, predsjedavajući je tu, imamo ljude iz Vijeća ministara, imamo odgovarajući kvorum i dajte da o tome razgovaramo.
Samo da vas napomenem da svaki prijedlog uvrštavanja tačke dnevnog reda zaht ijeva pismeni zahtjev. Salko Sokolović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Ja cijenim i poštujem ovo o čemu je govorio gosopdin Lovrinović. Ja hoću samo da kažem zbog čega, po meni, hitnost, još jednom da nas sve mobiliše na neki način, ostali smo zadnji. Evropska komisija preporučila je Vijeću da donese odluku o otvaranju pristupnih pregovora sa Makedonijom i Albanijom, ostala Bosna i Hercegovina zadnja. Pa moramo reagovati ljudi, pa četri godine ovdje sjedimo ništa nismo po tom pitanju uradili, svi nas prestigli, nekad smo bili u vrhu, nešto se dešava. Zbog toga ja govorim da mi moramo razgovarati na ovu temu, i to su pohvalili Makedoniju i Albaniju, zbog čega nisu pohvalili nas, evo, hajmo o tome pričati. MLADEN
Hvala. Jasmin Emrić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Na prošloj sjednici ovog uvaženog Doma ja sam, također, predložio da se razmatra, znači prošli put, Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu. Tada ste Vi, uvaženi predsjedavajući, rekli da nije bilo pisanog zahtjeva. Danas sam dostavio i pisani zahtjev, a materijal smo dobili ranije, materijal smo imali i prilikom sazivanja hitne sjednice ovog uvaženog Doma, imali smo na prošloj sjednici, imamo ga i sada. Prema tome, smatram da postoje svi uvjeti da se Dom izjasni o tome da se na da našnjoj sjednici razmatra tačka dnevnog reda – Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu. Kolege su već diskutirale na tu temu da nema nikakvog opravdanja da mi danas ne razmatramo ovaj Izvještaj. Zajednička komisija za evropske integracije nije se ni prošli put sastala, nije ni ovaj put sastala, mislim da mi ne trebamo čekati njihovo mišljenje. Očigledno ne postoji volja da se raspravlja 9 unutar Komisije na ovu temu, a ovaj Dom ne može i ne treba biti taoc nerada komisija. Mi imamo ozbiljnih problema u radu komisija, ja ne znam da li je to razlog ova predizborna godina ili nešto drugo, ali smatram da svi imamo obavezu da dolazimo na sjednice Komisija i da radimo u skladu sa Poslovnikom kako ovaj Dom ne bi trpio nerad komisija. Znači, ja molim sve poslanike da podrže ovaj moj prijedlog i da danas raspravljamo o Izvještaju Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu.
Primili smo Vaš zahtjev i biće glasanje o prijedlogu. Nikola Špirić, diskusija. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara, uvaženi gosti. Zapravo, bojim se da ulazimo u fazu, ali koja dugo traje, dakle, da ovaj Parlament pokazuje jednu malokrvnost koja teško da može da pomjeri procese integracije Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju. Zapravo, Izvještaj Evropske komisije je surovo iskren. Dakle, to je snimak stanja u Bosni i Hercegovini, a Izvještaj ne možemo mijenjati, ali može ovaj Parlament, može Vijeće ministara da nas informiše šta je uradilo da bi se pokrenuli procesi evropskog integrisanja. Ovdje u ovom Izvjštaju je stavljeno, tačka, dakle, na strani sedam se kaže – neusvajanje zakona proisteklih iz Reformske agende negativno su uticale tenzije između vladajućih koalicionih stranaka, provedba brojnih reformi kasnila je zbog nedostatka dogovora između vladajuće koalicije. Možemo li mi parlamentarci uozbiljiti vladajuću koaliciju da radi na evropskom putu, pa se tu govori o mehanizmu koordinacije, nije izmijenjen Izborni zakon, o akcizama, o predaji Upitnika, o vladavini prava, borbi protiv terorizma, funkcionisanju tržišne ekonomije. Bojim se i danas ukoliko Savjet ministara nije u stanju da nam ponudi mjere koje će naredni izvještaj promijeniti da bude pozitivniji, da ćemo voditi jednu površnu raspravu jer na nivou površnosti ovaj je Parlament od samog konstituisanja. Ne može nam niko to direktnije reći nego što govori Izvještaj. Ja nemam ništa protiv da se Izvještaj stavi danas kao tačka dnevnog reda, ali bojim se da će biti jalova rasprava bez onoga. Kad je Izvještaj predan? Prije tri mjeseca. Imamo li ijedan aktivni potez izvršne vlasti apropo ovog Izvještaja? Ima li onaj ko traži da bude tačka dnevnog reda, možemo li danas doći do vlastite uloge da poguramo proces evropskih integracija ili je ovdje utakmica ko će predložiti kakvu tačku tačku dnevnog reda. Dakle, nemam ništa protiv ukoliko smo spremni da raspravljamo o suštini. I još jedno pitanje za predsjedavajuće Predstavničkog doma, prije tri mjeseca sam postavio zahtjev za jednu tačku dnevnog reda, a to je – rasprava o bezbjedonosnoj situaciji iz ugla izjava ministra bezbjednosti o postojanju paravojske, parapolicije, o uticaju intelektualaca, analitičara na narušavanje bezbjednosne situacije i uticaj migranske krize, prije tri mjeseca na moguće odnose prema bezbjednosnoj situaciji. To je usvojeno, dakle, koliko znam, mi smo na pretprošloj sjednici donijeli odluku da će to biti tačka dnevnog reda. Vas pitam – da li to stvarno nije bitno u Bosni i Hercegovini? Danas čitajte medije Njemačke pa ćete vidjeti, ili zemalja u okruženju, ili evropskih zemalja koji se bave mnogo ozbiljnije, a imamo krizu, dakle, unutar zemlje [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ja vas molim da tu tačku ili kažete zašto je ne stavljate ili nema problema, ako je idealna situacija dajte da kažemo ljudimo sve je ok, ili nema spremnosti da se raspravlja ili Vijeće ministara ne proslijedi materijal kao podlogu za raspravu, ali moramo imati odgovor zašto se tačka ne stavlja tri mjeseca. Hvala vam lijepo. 10
Hvala. Znači, mi smo uputili, u skladu sa Poslovnikom i odlukom ovog Parlamenta, Savjetu ministara na izjašnjenje povodom prijedloga za održavanje te tačke. Nismo dobili nikakav odgovor o tome. To se, čini mi se, zove otprilike, parafrazirat ću – povodom uznemirujućih izjava ministra Mektića, e sad šta se desilo s tim i šta su uznemirujuće izjave, možda bi trebali precizirati to pa onda da tražimo ponovo urgenciju i konkretizaciju zahtjeva prema Savjetu ministara. Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ne krivi navod, nego imam ...
Niste bili prijavljeni, izvolite.
Diskusiju, brate.
Hoćemo dati gospodinu Špriću? DUŠANKA
/ne razumije se/
Pa zapravo, dakle javnost Bosne i Hercegovine i međunarodna javnost je bila šokirana izjavama o postojanju paravojske i parapolicije, o ekstremističkim grupama, o ulozi pojedinaca, intelektualaca koji narušavaju bezbjedonosnu situaciju u Bosni i Hercegovini. To niko nije demantovao. Ta laž je nanijela štetu i Bosni i Hercegovini, dakle, unutar Bosne i Hercegovine i vani. Migrantska kriza je ozbiljan problem. Dakle, ne treba nam tu, tu nam treba informacija Savjeta ministara u koju može biti uključen ministar, ali ne može ovaj Parlament da posmatra da ljudi iznose dezinformacije i da misle da je to ok. Nebitno je da li se radi o entitetu Republika Srpska, ili Federacija ili na nivou Bosne i Hercegovine. Ovaj Parlament mora da zna ima li toga ili nema. Ako nema onda je to odnos prema ministru, ako ima, da vidimo šta da radimo. Dakle, te informacije su bile predmet razmatranja najmoćnijih svjetskih medija. Je li mislite da je to sreća za Bosnu i Hercegovinu? Nije, ali ako većina misli da to treba da stavi pod tepih, bojim se da griješimo. Dakle, ne morate vi to staviti, ulazimo u predizbornu kampanju, imam osjećaj da je bolje da imamo više problema, nego da je situacija u redu. Hvala lijepo. Nema preče stvari od sigurnosti.
Dobro. U svakom slučaju to će biti tačka dnevnog reda odmah nakon pribavljanja informacije od Savjeta ministara. Gospođo Majkić, Vi ste odustali? DUŠANKA
/nije uključen mikrofon/
Prijavite se.
Hajde molim Vas prijavite se ponovo, pa ću Vam dati odmah riječ. Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, htjela bih reći nekoliko riječi vezano za tačku 18., to su ove preporuke za reformu energetskog sektora. Predlagači su se pozvali na član 165. Poslovnika Predstavničkog doma, a član 65. koji tretira preporuke je, ovdje stoji da je preporuka akt kojom se ukazuje na značaj određenih pitanja koja se odnose na sprovođenje zakona. Dakle, podsjećam vas da je oblast energetike nadležnost entiteta i ne znam na koji zakon bi to mi trebali da djelujemo. Druga stvar, izvlačenje jednog pitanja iz konteksta pitanja koja treba da raspravljamo vezano za Izvještaj Komisije je nekorektno. Da smo, pitanje je da li bi ovo došlo da smo raspravili Izvještaj. Ja vas moram podsjetiti da nije samo energetika oblast gdje nismo donijeli strateške dokumente. To vam je i oblast reforme javne uprave, zapošljavanja, javne finansije i postoji tačan mehanizam kako se dogovorilo da se ide dalje kroz program, kroz mehanizam koordinacije. Zašto ide ovo sad ovako pripremljeno, to je teško objasniti i vjerovatno oni koji su potpisali znaju šta im je argument za to. Dakle, stvari stoje zato što ne funkcioniše mehanizam koordinacije. Ovo je pokušaj da se izvuče, da se mimoiđe put i da se naloži drugim nivoima koji su zato nadležni da urade nešto što ovdje stoji. Dakle, potpuno apsurdno i nepotrebno da o ovome raspravljamo mimo Izvještaja Evropske komisije koji je već dugo ovdje na tapeti.
Hvala. Ja nisam čuo, je li Vi predlažete povlačenje ove tačke?
Da se to skine.
Fehim Škaljić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dame i gospodo, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, dobar dan. 12 U odnosu na današnji dnevni red nameće mi se pitanje šta radi Kolegij? Je li kreira sjednice Parlamenta ili samo prosljeđuje, sarađuje li sa Vijećem ministara? Skinuto je 11 tačaka, nema nijedan zakon od Vijeća ministara, ovo što imamo to su izmjene i dopune onoga što su pojednici dali. Naknadno nam se, također, na incijativu poslanika daje o migrantskoj krizi, o imovini, o reformi energetskog sektora, sve zajedno govori da ovome poslu pristupamo paušalno i ... Valjda se mogao prepisati, izmisliti, jedan zakon na jednoj sjednici, makar kao nužno zlo, da kažemo da smo zakonodavni organ i da opravdamo tu svoju ulogu. Nema ni jedan. Sve li smo se na izmjene i dopune, sveli smo se na incijativu pojednica, a strateška određenja uloge zakonodavca izostaju. Zbog toga ja i jesam ...
Gospodine Škaljiću, samo da Vas napomenem da je tačka dnevnog reda izmjene i dopune dnevnog reda. Ako imate prijedlog u redu, ako ne ovo je rasprava ...
Ako vama ne odgovara ovo što ja govorim, vi možete nastaviti još ovo nekoliko mjeseca na ovakav način.
Ma možete Vi pričati šta hoćete, ja Vas upozoravam samo na tačku dnevnog reda, znači slobodno govorite.
Upozoravajte vi sebe šta radite kao Kolegij, a nas poslanike pustite da u ime građana razgovaramo. Ja jesam zato da se u dnevni red ubaci tačka koja će otpočeti raspravu o Izvještaju Evropske komisije. To je nešto što se dugoročno mora raspravljati, ne možemo je danas završiti, ali je važno otpočeti. Svijet se mijenja, okolnosti u kojima se nalazi Bosna i Hercegovina su promijenjene i mi se moramo mijenjati ako hoćemo da ne budemo istisnuti od toga. Zato moramo analizirati u ovome Domu ono da vidimo kako drugi gledaju na nas, kakve nam zadaće postavljaju. I zašto čekati, nema potrebe da se čeka otpočinjanje procesa Evropske unije prema nama da bismo mi bili na putu modernizacije i moderne Bosne i Hercegovine. Usvajati evropske zakone možemo i bez otpočetog procesa i ne smijemo gubiti vrijeme. Predlažem da se u dnevni red ubaci rasprava oko Izvještaja Evropske komisije.
Dobro, to je već predloženo. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Krivi navod je koleginice Majkić. Dakle, preporuke koje su ovdje date apsolutno ne diraju nadležnost bilo čiju i bilo koga. Čak da ne bi imali ovakve primjedbe, pa bilo bi dobro da je koleginica pročitala preporuke prije nego što je diskutovala, da ne bismo imali ovakve primjedbe ja sam kao jedan od potpisnika insisirao na nekim ovdje formulacijama, pa između ostaloga vodeći računa o ustavnim nadležnostima i postojećem zakonskom okviru, što jasno 13 ukazuje okvir u kome se naše preporuke kreću. Ovo što se ovdje nalazi je ono što smo mi prihvatili i to prihvatili potpisom entitetskog predsjednika Vlade, sadašnjeg predsjednika Republike, ne ide nam zaborav baš na ruku. Ako pročitamo vidjećemo, ja ću ovo govoriti ako ovo bude na dnevnom redu, ako ne bude naravno neću šire govoriti, ali kad pročitamo ove četri preporuke vidjet ćemo da te četri preporuke su u duhu onog što je kolega Špirić maloprije govorio o evropskoj budućnosti Bosne i Hercegovine, napretku ka Evropskoj uniji i, evo, izjašnjavanje, između ostaloga, i Parlamenta o tome ili izjava volje Parlamenta, a ne traži se ni od jednog drugog organa ovdje ništa osim Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa ono što je u njegovom mandatu, da informiše ovaj Parlament svakih šest mjeseci o realizaciji ovih preporuka. Hvala vam.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Kolega Novakoviću, kad ne želimo da se svi dobro pripreme za ono što predlažemo onda to ubacimo u zadnji čas, poslije himne, jer onda je to dovoljan argument da ljudi ne mogu dobro da pogledaju. Ali ja sam pogledala ono što je ključno, i hoću da Vam kažem da je poenta ovog svega da se zadužuje Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomsk ih odnosa da u saradnji sa nadležnim ministarstvima koordinira i prati implementaciju preporuka i izvještava Parlament. E sad da vam kažem da ne postoji nikakav, znači, ustavni osnov za izradu strategije na nivou Bosne i Hercegovine kad je u pitanju energetika, ali da su Vlada Republike Srpske i Narodna skupština, da su predložili način na koji će se to rješavati i to je taj mehanizam modula. Republika Srpska je svoj modul završila, ali nije završila Federacija i mislim da je ministar bio nadležan da napravi za Federaciju kako to treba da izgleda, da se objedinjavanjem svih modula vrši u okviru strateškog dokumenta, odnosno okvirnih tijela koje smo formirali za to. A to ne ne radi, to ne funkcioniše, o tome niko ne govori. Ključna stvar što je stanje ovako zato što mehanizam koordinacije je radio samo za popunjavanje Upitnika, ni za šta drugo. E zato ste vi uletili ovdje prije vremena, ne poštujući ono što su mehanizmi koji su dogovoreni od najviših struktura ove zemlje, svih nivoa. Dakle, ne možemo istrčati prije vremena, treba sačekati da svako odradi svoj posao.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja nisam siguran da mi čitamo isti papir. Ovdje više nego jasno kaže da će Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa po izjašnjenju entitetskih vlada, dakle, nema pozitivnog izjašnjenja entitetskih vlada, nema posla za Ministarstvo spoljnjih poslo va, jasno ko dan, i nema strategije na nivou Bosne i Hercegovine, i nema približavanja Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji, i imaju sankcije Bosni i Hercegovini u vezi sa primjenom energetskog paketa, ali to je sad drugi, druga vrsta priče. Ovdje govorimo o onom što piše, ako neko čita ono što ne piše onda ja moram reći da ja nisam potpisao ništa što ovdje ne piše, ali jesete vaš predsjednik potpisao štošta 14 što ovdje ne piše u energetskoj oblasti kao predsjednik Vlade Republike Sprske što je sasvim legalno i legitimno i u skladu sa nadležnostima Vlade Republike Sprske. Hvala.
Hvala. Rasprava, Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, evo, moje obraćanje i diskusija se odnosi, odnosno onda je u prilog svim kolegama koji su predložili i rekli da bi danas trebalo staviti tačku dnevnog reda vezano za Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu. Ja neću ponavljati one razloge koji su već navedeni, ali ću reći neku drugu stvar. Dakle, i ovaj saziv Parlamenta i Vijeća ministara je pri kraju mandata i da ne postoji ovaj Izvještaj Evropske komisije za 2018. mislim da bi bilo umjesno da se otvori, da se postavi jedna tačka dnevnog reda i da se otvori takva rasprava čisto zbog rekapitulacije stanja i izvještaja Vijeća ministara šta su oni uradili od 2015. kad su stupili na dužnost do kraja ovog mandata. Oni koji se dobro sjećaju obraćanja predsjedavajućeg Vijeća ministara kad je postao predsjedavajući, on je tada u jednom svom obraćanju i izlaganju rekao da će Bosna i Hercegovina do kraja ovog mandata, dakle, do kraja 2018. dobiti status kandidata za članicu Evropske unije. Bilo bi interesantno da čujemo danas, da nam on ovdje pred Parlamentom kaže šta su razlozi i uzroci zbog čega se to nije dogodilo, i ne samo da se nije dogodilo nego je Bosna i Hercegovina u značajnoj mjeri u regresiji u odnosu na neke susjedne zemlje koje daleko brže napreduju na tom putu. Dakle, mislim da, podržavam prijedlog da danas apsolutno ima mjesta da se ova tačka, da usvojimo ovaj prijedlog kolege Emrića i da raspravljamo o tome. Predsjedavajući je svakako tu, on je najpozvaniji u ime Vijeća ministara da o tome progovori, da nam kaže neke informacije. Da ne govorim o tome da su ovdje u Izvještaju, dakle ako to uzmemo kao polazni materijal, da se u Izvještaju na strani 3. vrlo jasno i precizno govori od strane Evropske komisije šta je ko radio i koliko je ko učinio na tim aktivnostima vezane za evropske integracije Bosne i Hercegovine. Pa ćete pročitati da se, recimo, kaže za Predsjedništvo BiH da se bavilo iznošenjem, i iscrpljivalo iznošenjem oprečnih stavova u domenu vanjske politike, da se za Vijeće ministara kaže da je odgođeno provođenje brojnih reformi uslijed nedostatka dogovora unutar vladajućih koalicije, š to se odnosi na Vijeće ministara, pa je analizirano šta je uradila Vlada Federacije, šta je uradila Vlada Republike Srpske, šta Vlada Brčko Distrika. I s obzirom da je ovdje u Sarajevu počesto povika na Republiku Srpsku i njene institucije kako navodno predstavnici Republike Srpske opstruišu evropski put Bosne i Hercegovine vidjet ćete u ovom Izvještaju da je ipak za Vladu Republike Srpske rečeno da je ponajviše dala svog doprinosa i učinila kroz harmonizaciju zakonskih propisa, ekonomskih reformi i svega ostalog što je uradila na planu, u Akcionom planu i u Reformskoj agendi na putu evropskih integracija Bosne i Hercegovine. Dakle, mislim da je danas mjesto i prilika i da iskoristimo dok je predsjedavajući tu da nam neke informacije da shodno našim diskusijama i pitanjima koja ćemo imati za njega. Ja ne mislim da, ako ste planirali kao Kolegijum da na sljedeću sjednicu stavite ovu tačku dnevnog reda, ja mislim da se Komisija neće moći sastati niti dati svoj mišljenje ni do sljedeće sjednice, a za ovakvu neku priču je možda bilo vrijeme i početkom ove godine, a ne sad [[govornik se upozorava na vrijeme]] u smislu da bismo svi dali doprinos ako se neke stvari mogu popraviti. 15
Hvala. Rasprava, Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam Kolegij, kao i sve prisutne u sali. Ja bih vezano za ovu posljednju tačku koja je kao prijedlog uvrštena u dnevni red, možda malo dodao neke detalje vezano za ovu diskusiju. Ono što smo dosad imali prilike da čujemo kao da govori kao da nikada dosada mi nismo govorili o energetskom sektoru, o problematici energetskog sektora, o obavezama Bosne i Hercegovine koje smo preuzeli potpisivanjem Sporazuma sa Energetskom zajednicom i svim drugim problemima koji su vezani za implementaciju onih projekcija razvoja energetskog sektora u Bosni i Hercegovini. Svima nama je jasno da mi nismo imali snage da se sučelimo i suočimo sa ključnim pitanjima šta mi želimo od ove zemlje i šta ovaj Parlament može da doprinese da situacija u ovoj zemlji bude bolja. Ja ću samo navesti dva primjera, jedan je primjer, evo, energetski sektor, a drugi primjer je obrazovanje u Bosni i Hercegovini. Dakle, i jedan i drugi sektor su zaustavljeni iako ono što se očekuje od energetskog sektora predstavlja najkrupniji investicioni zahvat u Bosni i Hercegovini u posljednjih pedesetak godina. I to je jedno izuzetno ozbiljno pitanje, zahtjeva novac, Evropska unija nam nudi novac, mi taj novac ne želimo da uzmemo, ne želimo da uzmemo ono što nam je na raspolaganju zarad odbrane nekih principa koje nikakvo utemeljenje u nekakvoj ozbiljnoj projekciji, evo recimo energetskog sektora, nema. Imajući u vidu način na koji se došlo do ovih preporuka, ja ove preporuke ne shvatam na takav dramatičan način da to dezavuiše bilo koji nivo vlasti u Bosni i Hercegovini, naprotiv, ovo može da bude i kohezioni faktor koji će povezati sve nivoe vlasti koje, naravno, žele da rješavaju probelm energetskog sektora. I zbog svega toga ja mislim da je zaista izuzetno važno da imamo ovakvo pitanje na dnevnom redu i da podržimo preporuke na način da one preporučuju i motivišu one sektore u Bosni i Hercegovini koji su nadležni za ovaj pitanja, da rade i da se napravi jedan, kako bih rekao, jedan sistem koji će koordinirati i pratiti sva, sve investicije, da kažem tako pošto je to krupno pitanje, kao i sve druge aktivnosti koje se odnose na energetski sektor. Mislim da je dobro prihvatiti jednu ovakvu incijativu i smatram da je incijativa kolega koji su je podnijeli sasvim korektna i ne vidim nikakav osobit razlog da to ne podržimo, jer mislim da to nikoga ne ugrožava. Hvala.
Hvala. Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Kolega Đonlagiću, sve bi bilo u redu da ste se osvrnuli da ni jedna od ove dvije stvari koje ste nabrojali, ni obrazovanje, a ni energetika, nisu u nadležnosti Bosne i Hercegovine, nego njenih entiteta. I onda bi tu bar da zastanemo, ne možemo donositi konačne odluke koje su vezane za te dvije oblasti ne poštujući nadležnosti onih koji za to jesu. Dakle, očekivati da ćemo mijenjati zakone o obrazovanju na nivou Bosne i Hercegovine i tražiti da ih primjenjuje onaj čija je to nadležnost je apsurd, to ste vidjeli i sami uz nekoliko pokušaja da mijenjate. Niste Vi jedini koji razmišlja da se treba mijenjati nešto u obrazovanju, ta priča se vodi na različitim nivoima, ali tamo gdje je to nadležnost. ... ovoj stvar o kojoj treba govoriti, jer trebaju da govore kroz 16 mehanizam koordinacije oni koji su za to zaduženi. Nije Ministarstvo spoljne trgovine, što je pokušaj ovdje, ključno da se stavi u poziciju onog koji treba da odlučuje o tome, nego mehanizam koordinacije tačno kaže ko i kako odlučuje o tome. Samo je u tome greška u ovom ... Vi govorili.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Prije svega, ovdje su iznijete neke stvari, ja zaista ne znam zašto se neki ljudi unutar svojih klubova makar ne konsultuju. Što se tiče ovih preporuka 2008. godine tadašnji entiteski premijeri i predsejdavajući Savjeta ministara, gospoda Branković, Dodik i Špirić, potpisali su Sporazum da će donijeti okvirnu energetsku strategiju. U ovim preporukama se jasno kaže – uz izjašnjenje entiteta, u saradnji sa entitetima. Ja ne vjerujem da je ove preporuke, evo mogu, možda gospodinu Novaković možda je pogriješio, ali ja ne vjerujem da je uvaženi kolega Lazar Prodanović ovo potpisao, a da se nije konsultovao sa entitetskom vladom. Hvala vam.
Hvala. Mirsad Đonlagić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Ma znate, meni je zaista žao što moram da se referiram na diskusiju kolegice Majkić iz jednog prostog razloga. Ja nemam pretenzija da sam jedini u ovoj zemlji koji se za nešto zalaže, to mi ne pada na pamet, ali činjenica da postoji Zakon o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini koji je usvojio ovaj Parlament mi je dao za pravo da pokušam da intervenišem na određene članove Zakona i na taj način da se nešto pokuša pokazati da želimo da nešto promijenimo. To mi je bio cilj. Ako sam tu pogriješio, evo ja se izvinjavam se i žao mi je što sam takvu grešku napravio. Što se tiče energetskog sektora ne mogu da shvatim da dvije, dva entitetska nivoa ne mogu da se dogovore i da, ako mogu oni da potpišu sporazume sa Energetskom zajednicom da Bosna i Hercegovina dobije taj novac, pa neka potpišu ako mogu, ali ne mogu, u tome i jeste suština. Ja cijelo vrijeme i govorim, dajte taj novac da uzmemo koji nam je potreban. Mi svaki dinar koji možemo da dobijemo treba da se borimo za njega i zalažemo. Ako je dokaz spremnosti da se zalažemo i motiviramo, a nikog nisam derogirao, ne pada mi na pamet da nijedan nivo vlasti u ovoj zemlji ja derogiram, niti da ja mijenjam strukturu vlasti u Bosni i Hercegovini, ali ja mislim da ovim se, da ovim aktom se ništa time ne pokušava napraviti, nego naprotiv, da se motiviraju svi nivoi u Bosni i Hercegovini da rade sa ciljem da uzmemo novac koji nam je toliko potreban kad je energetski sektor u pitanju. Hvala.
Hvala. Diskusija, Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam danas željela, možda za jednu od tačaka dnevnog reda da uputim jednu incijativu koja bi predstavljala dio dnevnog reda želeći da pokažem na dobre stvari koje se događaju u Bosni i Hercegovini. Dakle, želim da Parlamentarna skupština BiH, ovaj saziv, i Vijeće ministara BiH na čelu s premijerom, gospodinom Zvizdićem, upute zvaničnu čestitku zahvale mladim inovatorima iz Zenice koji su 3D printerom napravili kalup za dio lobanje pacijenta i spasili život jednom pacijentu tehnologijom koja dosad niti u Bosni i Hercegovini, niti u regionu nije primjenjenja. Učinjena je kompleksna rekonstrukcija koštanog svoda desne polovice glave nakon teške kraniocelebralne povrede. Pacijent standardnim metodama koje su dosad primje njivanje ... ne bi mogao da bude spašen i ne bi mu bio spašen život. Želim da istaknem da je ovo prvi put, dakle, da je u Bosni i Hercegovini realizovan ovakav projekat, ali, dakle, i šire, u regionu. Ovo predstavlja vrlo uspješnu saradnju Mašinskog fakuleta u Zenici i Kantonalne bolnice u Zenici. Na čelu tima su bili doktor Hakija Bečulić i IDEAlab, gospodin Denis Spahić, dakle, sa Mašinskog fakuteta, član ZEN3D-a koji su sa svojom firmom razvili prvi put 3D printer. Mislim da mi kao parlamentarci Bosne i Hercegovine treba da budemo ponosni da se u Bosni i Hercegovini rade napredne tehnologije i mislim da ovo zaslužuje da Vijeće ministara pozove, i predsjedavajući Parlamentarne skupštine BiH, pozovu mlade inovatore, da im uruče čestitku i povelju zahvalnosti jer ovo pokazuje da Bosna i Hercegovina u nekim segmentima prednjači u regionu i mislim da su to kolege iz Zenice zaslužile. Hvala.
Hvala Vam. Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Samo pod tačkom 16. dnevnog reda stoji da je predlagač tačke gospodin Senad Šepić, a kad otvorite materijal četiri poslanika su potpisana. Ne prepoznajem sve potpise, vidim da je gospođa Vajzović jedna od potpisnika, pa samo da se to popravi. Znači, imaju četri predlagača koja su predložila tačku dnevnog reda i mislim da je fer da se to sve uvrsti. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za diskusiju. Gospođo Kapetanović, ja nisam dobio nikakvu pisanu, možda to možemo ovako riješiti mimo ...
... [[nije uključen mikrofon]] Gospodine predsjedavajući, ako dozvoljavate da to bude zaključak Parlamenta ja ću vam biti jako zahvalna.
Ako bude zaključak Parlamenta? Onda moramo staviti tačku dnevnog reda.
Ako dozvoljavate. Ja sam saglasna i s tim, to je u printanju, pa kako god Vi odlučite.
A šta mislite da uputite incijativu pa da to bude na sljedećoj sjednici?
Može i tako, ali mislim da je vrlo svježe, mislim da ...
Onda mi morate dostaviti pisani sad, evo, sačekat ću Vas dok napišete.
Nemojte, nemojte gospodine predsjedavajući. Ostavit ćemo onda za sljedeću sjednicu, mislim da je danas bio red da se kaže o tome. Hvala.
Hvala Vam. Znači, idemo na glasanje po predloženim izmjenama dnevnog reda. Prvo je prije dlog poslanika Šepića. Naziv tačke dnevnog reda – Informacija Vijeća ministara BiH o konkretnim poduzetim aktivnostima vezanim za zaštitu imovine Bosne i Hercegovine na teritoriji Republike Hrvatske, a u procesu usvajanja Zakona o upravljanju državnom imovinom u Republici Hrvatskoj. Pripremite se za glasanje. Za 27, protiv nema, uzdržanih 10. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Ja sam za, hoćemo li? ŠEFIK
/nije uključen mikrofon/
Naknadno glasanje po odluci Kolegija. Idemo na sljedeći prijedlog promjene dnevnog reda. Znači, predlagači su poslanici: Borjana Krišto, Nikola Lovrinović i Predrag Kožul, tačka dnevnog reda je – Informacija o provedbi plana hitnih mjera i realiziranju aktivnosti vezanih za migrantsku krizu. 19 Pripremite se za glasanje. Za 22, protiv 6, uzdržanih 9. Postoji opšta i entitetska većina. Ovu tačku ćemo uvrstiti pod rednim brojem 15., 16., znači između ove dvije, poslije ovih izvještaja. Znači, poslije informacije, to će biti tačka 15. Imamo prijedlog Jasmina Emrića, nova tačka dnevnog reda – Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. Pripremite se za glasanje. Za 31, protiv 4, uzdržanih 2. Postoji opća i entitetska većina. I to će biti tačka dnevnog reda 8.. I skladno sa sada donesenim odlukama o proširenju dnevnog reda, novi dnevni red ćete dobiti. D ne vni re d 1. Usvajanje Zapisnika sa 61. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Aleksandre Pandurević, Nenada Lalića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio- televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1291/18, od 28.05.2018. godine; 4. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Aleksandre Pandurević, Nenada Lalića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio- televizijskom servisu Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1292/18, od 28.05.2018. godine; 5. Izjašnjavanje Predstavničkog doma za utvrđivanje novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-697/18, od 07.03.2018. godine (drugo čitanje); 6. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-762/18, od 16.03.2018. godine (zakon u prvom čitanju); 7. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanica Maja Gasal-Vražalica, broj: 01-02-1-1189/18, od 15.05.2018. godine (prvo čitanje); 8. Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, broj: 01,02-06- 1004/18, od 18.04.2018. i broj: 01-50-1-1021/18, od 24.04.2018. godine; 9. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-874/18, od 03.04.2018. godine; 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Amira Fazlića koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH predlaže Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku – predlagača poslanika Amira Fazlića (zakon broj: 01-02-1-668/18, od 05.03.2018. godine), razmatra po hitnom zakonodavnom postupku“, akt broj: 01-02-1-668/18, od 18.05.2018. godine; 20 11. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za period 01 01 – 31.12.2017, broj: 05/8-04-785/18, od 20.03.2018. godine; 12. Drugi izvještaj monitoringa sprovođenja Strategije za borbu protiv korupcije 2015 – 2019. i Akcionog plana za sprovođenje Strategije za borbu protiv korupcije 2015 – 2019, za period maj 2015. – decembar 2017 – podnosilac: Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-04-601/18, od 26.02.2018. godine; 13. Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2017. godini – podnosilac: Centralna izborna komisije BiH, broj: 01,02-50-19-1190/18, od 15.05.2018. godine; 14. Dopuna informacije o realizaciji zaključaka sa 45. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, materijal Uprave za indirektno oporezivanje BiH, broj: 01/3-50-3-3-21/17, veza: 01-50-1-15-45/17, od 19.03.2018. godine; 15. Informacija o projektu PRO-Budućnost i Platformi za mir – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-1671/17, od 11.07.2017. godine (odgođeno izjašnjavanje na 61. sjednici Doma, održanoj 17.05.2018. godine) 16. Informacija o provođenju Plana hitnih mjera i realizovanja aktivnosti vezanih za migrantsku krizu – predlagači tačke: Borjana Krišto, Nikola Lovrinović i Predrag Kožul, broj: 01-50-1-1315/18, od 30.05.2018. 17. Izvještaj o razlozima neprimanja Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH u punopravno članstvo Evropske organizacije za obezbjeđivanje kvaliteta u visokom obrazovanju (ENQA), sa konkretnim prijedlogom mjera za otklanjanje uočenih slabosti – podnosilac: Savjet ministara BiH (realizacija poslaničke inicijative Salka Sokolovića, usvojene na 55. sjednici Pred stavničkog doma, održanoj 21.12.2017, 17.01. i 31.01.2018. godine), akt broj: 01-50-1-2527- 1/17, od 30.03.2018. godine; 18. Informacija o aktuelnoj poziciji, ocjeni spremnosti i sposobnosti Centralne izborne komisije BiH ( CIKBiH) da organizuje i sprovede fer izbore u oktobru 2018. godine – predlagači: poslanici Senad Šepić, Hanka Vcajzovi, Jasmin Emrić i Zaim Backović (broj: 01-50-1-2527-1/17, od 30.03.2018.; 19. Rasprava o radu, aktivnostima i postupcima CIK-a BiH u svjetlu predstojećih opštih izbora i potrebe da budu organizovani u fer i poštenoj atmosferi – predlagači: poslanici Damir Arnaut i Saša Magazinović (broj:01-50-1-999/18, od 20.04.2018.); 20. Preporuke za reformu energetskog sektora – predlagači: poslanici Momčilo Novaković, Hanka Vajzović, Saša Magazinović, Predrag Kožul, Mirsad Isaković, Lazar Prodanović i Jasmin Emrić, materijal broj: 01-28-1300/18, od 29.05.2018. U dogovoru Kolegija za ovu sjednicu poslije komentara na dobijene odgovore, znači, ne odnosi se na tačku – Komentari na dobijene odgovore, skraćujemo diskusiju na pet minuta. Idemo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 61. s jednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Ako nema, zaključujem raspravu. 21 Idemo na tačku dva, Ad. 2. Komentari na dobije ne odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam postavio pitanje početkom marta mjeseca – da li Vijeće ministara raspolaže informacijom o mogućnosti masovnog priliva migranata migrantskim rutama koje idu preko Bosne i Hercegovine, iskazanoj namjeri migranata u drugim državama da se upute prema našoj državi, te ogromnom povećanju broja migranta u prva tri mjeseca ove godine, odnosno šta Vijeće ministara poduzima i šta ima namjeru poduzeti kako bi se ublažile posljedice migrantske krize većih razmjera koja prijeti Bosni i Hercegovini. Odgovor sam dobio ovih dana i moram reći da odgovor je došao od Ministarstva sigurnosti i u skladu sa nadležnostima ovog Ministarstva jedini mogući odgovor sa kojim sam ja zadovoljan. Htio bih reći samo da nije jedino Ministarstvo sigurnosti koje treba biti uključeno u ovaj, rješavanje ove situacije i to je jedini razlog zašto sam ja pisao Vijeću ministara, a ne u samom startu Ministarstvu sigurnosti. Ono što u ovom dokumentu stoji jeste da je povećanje priliva migranata u prva tri mjeseca povećano za 941% u odnosu na isti period prošle godine. Iako je to ogroman procenat ovdje u ovom dokumentu se kaže da je to još uvijek situacija pod kontrolom. Interesantno je da se daje i pregled evidentiranih ilegalnih migranata gdje preovladavaju četri, odnosno pet država, Sirija, Pakistan, Libija Afganistan i Iran. Imamo ove zadnje informacije o, pod navodnicima, legalnom ulasku građana Irana preko Beograda i volio da u narednom periodu imamo više informacija oko toga i da li je tačna informacija da su svi letovi za Beograd u periodu do ljeta full popunjeni i da je to jedan od, jedna od ruta ulaska migranata u 22 Bosnu i Hercegovinu koja je na neki način legalna, je li. S druge strane, vrlo je interesantno u ovom dokumentu to da, tvrdnja da podaci s kojima raspolaže Ministarstvo sigurnosti pokazuju da migranti ne žele međunarodnu zaštitu u Bosni i Hercegovini, odnosno da se dešava da se zloupotrebljava sistem azila, te da Bosna i Herce govina služi kao zemlja tranzita, a ne kao krajnje odredište, kao i informacije o operativnim akcijama i u Bosni i Hercegovini Albatros, i u Srbiji Penta koji su rezultirali hapšenjem onih koji su, odnosno lišavanjem slobode lica osumljičenih za izvršenje krivičnog dijela organiziranje grupe ili udruženje za izvršenje krivičnog dijela krijumčarenje migranata. Međutim, pored toga što sam ja zadovoljan ovim odgovorom iz Ministarstva sigurnosti, mislim da je ovo pitanje u kome ne može, i to ponavljam, i ne smije učestvovati samo Ministarstvo sigurnosti, nego Vijeće ministara u cjelini. I, evo, raduje me što ćemo danas na dnevnom redu imati ovu tačku dnevnog reda gdje ćemo vidjeti i šta su druga ministarstva uradila, a ja znam da je bilo aktivnosti, po mojoj ocjenih, zakašnjelih, ali u svakom slučaju hajde da razgovaramo o tome.
Hvala. Komentar, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, imam dobivene odgovore na dva pitanja postavljena. Prvo je od gospodina Skake, gradonačelnika Sarajeva, dakle, koji je u žurb i i želji da mi što ljepše i bolje odgovori čak i skratio moje prezime, ali dobro, šta ćete, dakle, a odgovorio mi je da u Statutu Grada Sarajeva, znači, ja sam pitao kakav je nacionalni sastav uposlenika gradske administracije Grada Sarajeva, a kakav u općinama koje čine Grad Sarajevo, on je meni odgovorio samo za Grad Sarajevo, a ovo me ostalo uputio na načelnike općina, pa je onda mi obrazložio Statut, kako to je statutom regulirano i on kao gradonačelnik koristeći taj Statut ima mogućnost i pravo da, dakle, zastupljenost bude 15 do 20% konstitutivnih naroda. Dakle, prepričao mi je Statut Grada Sarajeva, a ja sam ga pitao – kakvo je stanje, jesi li sproveo taj Statut? On će očito dobiti ponovno pitanje da mi razjasni ovo ili mogao mi je Statut poslati, pa da ja sam gledam, ne treba mi on objašnjavati kakav je, ali, dakle, bitan mi je odgovor i dobit će ga ponovno – je li ispoštovao to što piše u Statutu i što su njegove ovlasti i podsjetiću ga da je moje puno prezime Lovrinović. A drugi odgovor koji sam dobio od Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća bilo je moje pitanje – je li točno da je predsjednica Suda u Bihaću disciplinskom tužitelju prijavila suca Reufa Kadrića koji je u postupku suđenja u slučaju Šantić po prijavi nije poduzeo sve radnje koje je trebao poduzeti, ako je to točno, šta je poduzeo vaš ured? Onda oni meni odgovaraju da su zaprimili to od tog suca i kaže, između ostalog – međutim, pritužba se ne odnosi na nepreduzimanje radnje navedenog sudije. Detaljnije informacije Vam ne možemo dostaviti s obzirom na tajnost pritužbe propisane člankom. Dakle, meni ništa ovdje nije jasno. Meni je trebalo odgovoriti je li dobio tu i jesu li nešto poduzeli. Te tajnosti me uopće ne zanimaju, a ovdje nije dogovorio ništa. Dakle, nažalost, morat ću ponovo disciplinskom sucu postaviti dopunsko pitanje da mi odgovori na ono što sam ga pitao – je li u tom postupku dotičnu sudac dobio prijavu zato što je propustio određene radnje kada je sudjelovao u tom postupku. Hvala lijepo.
Hvala. Komentar, Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, ja se zahvaljujem Upravi za indirektno oporezivanje na odgovoru i samo molim dopunu – koji je nivo ovih imenovanja unutar institucije, sad da ne obrazlažem, dakle, oni znaju o čemu se radi, i ako može spisak ovih, pregled ovih postavljenih službenika.
Hvala. Komentar, Zaim Backović. Izvolite.
Na postavljena pitanja do sada ni na jedno još nisam dobio konačan odgovor. Nedavno sam postavio vezano za Kinesku ambasadu, ovdje su bili i iz SIPA-e, i iz OSA-e, i ministar sigurnosti i ministar pravde, svi su ovdje bili, i niko još nije odgovorio, jedino usmeno – to je naša procjena. Čitav jedan dio naselja u Sarajevu je blokiran zbog terorista, građana koji gore žive. Mi gore više, stanovnici, ne možemo normalno bitisati zato što su oni blokirali prilaze i neće da nam odgovore zbog čega. Kaže – na zahtjev ambasadora, boji se. Tamo nikada nije nikome oštećeno auto, ukradeno auto, bilo ekscesa, a da tuga bude veća kompletna ulica je pod video nadzorom jer su tamo tri ambasade. Samo Kineska ovo radi, i 18 parking mjesta građanima su blokirali, nemaju se gdje parkirati. Građani zahtijevaju da nam se odgovori zašto to rade, u suprotnom hoće da blokiraju čitav prilaz Koševskom brdu. To je jedno. Drugo, još nikada nisam dobio odgovore na ukupno utrošena sredstva u cestogradnju. Ovaj Parlament izgleda nema pravo ni na što, ni na kakvu informaciju, izuzev što smo dobili od Uprave za indirektno oporezivanje odgovor, svi ostali nivoi se prave ludi. Zaboravljaju na donatorska sredstva, zaboravljaju na sredstava iz budžeta i tako redom, neće da odgovore kao ni entitetske, ni kantonalne direkcije. Zbog čega se taji i zbog čega se ne da da građani znaju koliko je ukupno sredstava uloženo u ono što se zove infrastruktura, odnosno cestogradnja do danas? Jasno je zbog čega, no valjda će istina jednom izaći na vidjelo. Hvala.
Hvala. Komentar, Mirsad Đonlagić. Izvolite
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Evo, ja bih počeo sa onim što ste Vi rekli, da sam dobio obavijest od Kolegija, vi jeste, zastupnici, članovi ovog Predstavničkog doma, to je jasna činjenica, i da mi ne možemo postaviti pitanje kolegama u Predstavničkom domu i to mi je jasno, ali vi ipak imate specifičnu poziciju, imate određene ovlasti, imate i određene nadležnosti i neshvatiljivo mi je da vi meni odgovarate 24 da ja nemam pravo da vas pitam i da vi meni zbog toga niste htjeli da dostavite odgovor. Isto takav odgovor sam dobio i od Suda, znate, ali u uvodnom dijelu, ali je Sud BiH ipak prihvatio da mi dostavi odgovor. Ja vas molim nemojte da se služite time, nego vi ste, kako bih rekao, oni koji upravljaju ovim Domom i, naravno, sem prava imate i određene obaveze koje su ipak malo drugačije nego što su obaveze i prava zastupnika, odnosno predstavnika u Predstavničkom domu. Ja vas molim da još jednom razmotrite to šta ste mi od odgovorili pa da mi dostavite odgovor na moje pitanje. Druga dva odgovora koja sam dobio od ministra, Ministarstva za promet, kao što je i od ministra Ministarstva finansija su odgovori koji su, sa tim odgovorima sam ja zadovoljan, ali ja očekujem da ova dva ministarstva iz svoje nadležnosti reagiraju i da po tim pitanjima koje sam ja postavio i donesu adekvatne preporuke, mjere ili na bilo koji drugi način koji njima stoji na raspolaganju interveniraju. Hvala.
Hvala. Samo da Vam pojasnim, znači, to je praksa od ranije da Kolegij ne daje odgovore na postavljanje pitanja Kolegiju, od ranije je to praksa, a Vaše pitanje, ako se sjećam, je bilo ustvari upućeno Kolegiju zašto je Kolegij primio Izvještaj Evropske unije o napretku, a nije to urađeno pred Domom. Znači, to je bio zahtjev iz Evropske komisije da se to uradi tako, ja Vam evo ovo dajem kao informaciju, pretpostavljam da će Kolegij i dalje ostati pri ovom principu koji je ranije usvojen da ne daje odgovore na direktno postavljeno pitanje njima. Nemamo više komentara na dobijene odgovore. Prelazimo na tačku tri, Ad. 3. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Aleksandre Pandurević, Nenada Lalića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmje nama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1291/18, od 28.05.2018. godine Prijedlog zakona ste dobili. Ja bih možda predložio da se objedini pro cedura ove rasprave o hitnosti i inače ove dvije tačke, 3. i 4., da objedinimo i raspravljamo zajedno o njima. Za to mi je potrebno izjašnjavanje. Pripremite se za izjašnjavanje. Za 23, protiv 4, uzdržanih 10. Nema entitetske većine u Republici Srpskoj. Znači, moj prijedlog nije prihvaćen. Šta ćemo za drugi krug glasanja? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nije se on javio ...
Bio je prijavljen, povreda Poslovnika.
Možete li, da Vas zamolim da se još jednom prijavite, neki je problem.
Samo, vidio sam tu pokušaj usaglašavanje između dva člana Kolegija, samo da podsjetim da se samo tri člana Kolegija mogu usaglašavati, da vam se ne dešava ta greška, pogotovo kad fali bošnjački član. Hvala.
Dobro, hvala. Otvaram raspravu po trećoj tački dnevnog reda. Povreda Poslovnika, Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih predsjedavajući da ukažem da vam je i treći član bio prisutan u sali, dakle, kada se glasao gospodin Šefik Džaferović je bio suzdržan, dakle, ne piše da nije nazočan na sjednici, kao i kolega Asim Sarajlić, tako da već vam je prisutan valjda, ne znam da li je tu vidljiv vama, ali on je u sali i glasao je.
Hvala. Aleksandra Pandurević, povreda Poslovnika. Izvolite.
Evo, da bismo izašli iz ove situacije pošto je neophodno obaviti i drugi krug glasanja, ja tražim pauzu od 15 minuta. 26
Od koliko?
15 minuta.
15 minuta pauza. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Otvaram raspravu po trećoj tački dnevnog reda. Aleksandra Pandurević. Znači, ovo je rasprava o hitnoj proceduri za prijedlog promje ne Zakona.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. Zašto hitna procedura? Hitna procedura zato što imamo ograničen broj sjednica do kraja ovog mandata i da bi se nakon ukidanja RTV takse mogli pravovremeno reagovati i budžeti odgovarajući, to je budžet institucija Bosne i Hercegovine i entitetski budžeti da planiraju sredstva za iduću godinu za finansiranje javnih RTV servisa. Ja, evo, neću ulaziti, mislim, to je osnovni razlog hitnosti ove procedure, da možemo da završimo i da na vrijeme imamo budžete za iduću godinu. Razloga zašto ukinuti RTV taksu je jako mnogo, jedan od njih, upravo ta RTV taksa treba da obezbijedi nezavisnost, nepristrasnost javnih servisa, a vidimo, evo, imali smo i Izvještaj i monitoring Regulatorne agencije za komunikaciju da naši javni servisi nisu ni nezavisni, ni nepristrasni, ni profesionalni. Evo, ja smatram lično, i to je jedan od razloga, nemoguće je da na javnom servisu nemate skup od 10.-15 hiljada građana, a da tu istu večer na tom istom javnom servisu imate nekog tamo partijskog lidera kako uručuje sa kame rama 20 članskih karti, a 15 hiljada ljudi nije vijest za taj javni servis. Ili da taj isti javni servis sa tim građanima koji ga plaćaju, sa tih, između ostalog, 10 do 15 hiljada ljudi na Trgu Krajine proglašava, prenosi neke tabloidne informacije, proglašava ih, ne znam, obojenim revolucionarima, da ruše Republiku Srpsku, itd. Smatramo da je to nedopustivo, da Javni servis nije ispunio svoju ulogu i svoju svrhu. Možda on treba da bude državni servis. I pored tog u praksi, u dobrom dijelu evropskih država postoji praksa da se javni servisi ne finansiraju od RTV pretplate. Eto, toliko, mislim, ja neću zaista ulaziti u sadržaj Zakona, prvenstveno sam se fokusirala na razloge za hitnu poceduru. Hvala.
Hvala. Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 27 Dakle, kao član Kluba kojem pripadam i predsjedavajući, nećemo moći prihvatiti žurni postupak ni u jednom, ni u drugom slučaju, da se poslije ne javljam, ili vidjet ćemo ako bude potrebe, dakle, u sljedećoj točci, prije svega što naizgled jednostavna promjena, promjena koja, eto, kao ništa ne znači specijalno, a rješava neko finansijsko stanje u Javnom RTV sustavu. Uopće nije jednostavna promjena, dakle, ovo je sustavan Zakon i samo ću vas podsjetiti da smo mi cijeli mandat, dakle, podsjetiću vas, raznoraznim prijedlozima pokušavali riješiti pitanje pristojbi za RTV sustav. I tada se dobro sjećam kad smo razmatrali neke materijale kako je to u susjednim državama ja nigdje nisam naišao da se to financira iz proračuna. To je pitanje, dakle, upravo ove neovisnosti o čemu je gospođa Pandurević govorila, a druga stvar, dakle, da to budu državni servisi, to je također ozbiljna promjena, ako se na to ide. Prema tome, ovo bi bio veliki udar na neovisnost ovih medija. Ja jesam svojedobno da ne budem nefer, dakle, ponekad predlagao da se iz proračuna jednokratno pomogne prije svega ovoga proračuna RTV BiH kad su bili u krizama u kojima su bili, ali da ovo trebamo riješiti sustavno, to je itekako važno i potrebno. I, evo, došli smo otprilike do kraja, do konca mandata, nismo našli rješenje, ali ovako mijenjati, temeljno mijenjati odrednicu finansiranja Javnog RTV sustava po žurnom postupku ja mislim da nije prihvatljivo, da je ovo nemoguće, da bi to ipak trebalo vratiti u neku redovitu proceduru ako se misli nešto od ovoga napraviti. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džaferović. Izvolite. ŠEFIK
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice, kolege, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Kao što smo već mogli da čujemo mi smo se sa problematikom finansiranja javnog, sistema javnog emitiranja u Bosni i Hercegovini bavili skoro cijeli ovaj mandat i nismo uspjeli kao Parlament da usvojimo bilo kakvo rješenje, nego su odredbe iz postojećeg zakona srećom bile takve kakve jesu i onda su poduzete od strane Upravnog odbora i menadžmenta sistema mjere kako bi se sistem kompletan očuvao jer je prijetila opasnost da sistem propadne i da se uruši jedna tako važna, ja bih slobodno kazao, institucija Bosne i Hercegovine koja treba da funkcionira po svojim pravilima, ali je to svakako vrlo važna i vrlo bitna institucija u ovoj zemlji. Vrlo je opasno ovakvim prijedlozima zakona ulaziti u ovu problematiku, a da se prije toga ne zna šta i kako sa sistemom i kako će biti to finansirano, tako da SDA neće podržati ni hitnu proceduru, a niti će podržati sam sadržaj ovih zakona. Sadržaj zakona, ja vjerujem da to nije cilj predlagača, ali je postavljen tako da može da razbija sistem javnog emitiranja u Bosni i Hercegovini i postavljen je tako da ukoliko bi se stavile van snage odredbe iz Zakona o sistemu, pitanje je šta bi bilo sa odredbama o državnom servisu i sa odredbama kada su entitetski servisi u pitanju. Zbog toga predlažem da, kad već nismo kao Parlament uspjeli da uradimo ono što je naš posao, nije bilo političke volje, da ne idemo ni u ovom smjeru. Dakle, protiv hitne procedure i u kakvoj god proceduri bude bio, protiv sadržaja Zakona. Toliko, hvala vam.
Hvala kolegi Džaferoviću. Riječ ima predsjedavajući Mladen Bosić, rasprava. Izvolite kolega.
Pa, ja mislim da mi robujemo sterotipima i da je čitava naša politička aktivnost unaprijed određena našim mišljenjem koje je formirano već davno, da ukoliko neka druga strana nešto predlaže da je to sigurno loše, ne moraš ni ulaziti uopšte u suštinu prijedloga već unaprijed odlučuješ da ćeš biti protiv nečega takvog. Ja vas molim da razmislite o ovom prijedlogu. Ja da sam, prije svega, na mjestu građana bio bih zadovoljan ovakvim prijedlogom, da sam na mjestu javnih emitera, ja mislim da javni emiteri imaju interes da podrže ovkav prijedlog. Radio- televizija Republike Srpske ima interes da ima stabilno finansiranje i da ne zavisi od utjerivanja raznih nameta, taksi na TV prijemnike i ne znam kakvih sve formulacija. Zar nema Federalna televizija interes da ima stabilno finansiranje? I ne mislim da to treba na uštrb drugih stvari raditi. Ima rješenje, mi predlažemo da se na kraju to riješi iz procenta koji će biti oduzet od akciza koje su već određene na gorivo i koje se prikupljaju u Bosni i Hercegovini. I da su predimenzionisane jasno je iz činjenice da preko 100 miliona već sad sjedi na računima u bankama koje niko zbog unutrašnje svađe ne koristi, znači nisu ni bile neophodne. I zar to ne bi bilo rješenje i za građane, i za javne emitere i, na kraju krajeva, mislim da bi, ukoliko razmislite, mogli svi doći do zaključka da smo uradili nešto što je dobro za svaku stranu. Znači, molim vas da ne donosite zaključke ad hoc, nego da razmislimo, možemo li smoći snage da nađemo neko rješenje koje će bar za milimetar pomjeriti ovu situaciju koja je loša. Znači građani su nezadovoljni, novinari, odnosno radnici javnih servisa su nezadovoljni, a to otvara mnogo drugih pitanja i to u velikoj mjeri utiče i na političku situaciju i u Republici Srpskoj i u Federaciji. Nije mi jasno zašto bi se bilo ko protivio ovakvom sistemu, prije svega on je pošten, neka svako od svojih prihoda finansira onaj javni, svoj javni emiter, Federacija Federalnu televiziju, Republika Srpska svoju televiziju, zašto bi neki građani plaćali, a neki građani neplaćali taksu, znači, riješili bi i to pitanje. Pa, imate čitave regije koje ne plaćaju taksu i jasno se zna da ne plaćaju i javno kažu da ne plaćaju i ništa se ne dešava, a imate regije i sudove koji odmah, u roku od dva mjeseca reaguju i vrlo brzo dolaze ljudi da plijene imovinu ukoliko nisu platili RTV taksu. Znači, niz je neriješenih pitanja. Mi nudimo jednostavno rješenje, ali vidim da već na startu dolazi do blokade. Ali vidite, čak i ako nije hitna procedura ja mislim da ćemo imati mi raspravu oko ovoga u svakom slučaju, ono kako je javnost reagovala na ovu incijativu koja je došla od Kluba SDS-a jasno ukazuje na to da to pitanje treba riješiti, da postoji podrška javnosti da se ovakav način plaćanja RTV takse ukine. Ispravak krivog navoda, Predrag Kožul. Izvolite
Dobar dan svima. Ma, ja želim Vaš krivi navod ispraviti, uvaženi predsjedavajući. Dakle, ne bih htio da odavde ode dojam, barem u ime Kluba u kojem ja participiram, a kolega, predsjednik Kluba Lovrinović je iznio stav Kluba po pitanju, u prvom redu sada hitne procedure, jer o njoj raspravljamo. Dakle, ne postoji stereotip, predrasuda, ad hoc i apriori stav o određenom zakonu na temelju apriornih stavova ili predlagatelja. Ono što postoji je da je vrlo neozbiljno predložiti po hitnoj proceduri zakon gdje u obrazloženju piše – za realizaciju zakonskih rješenja treba predvidjeti potrebna sredstava u budžetima BiH i entiteta za 2019. godinu na osnovu naknadnih pocjena. Neozbiljno je bilo kada, a ovdje ta finansijska sredstva nisu mala, predlagati takav zakon i onda kad je to unutar ustavne nadležnosti predlagatelja, a ovdje, ne trebam ja o tome, ja 29 vjerujem da će biti drugi koji će to kazati puno temeljitije, ne trebam ja kazati da je ovdje bila potrebna prethodna, dogovor, usuglašavanje ... Tako da, kada govorimo o hitnoj proceduri za ovakvu vrstu zakona ona je zaista potpuno neprimjerena.
Hvala. Senad Šepić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja se ne slažem sa ovima što kažu da ne vide u ovim njihovim diskusijama stereotipe, mantre, neku, rekao bih, potpuno impotentnu politiku koja nema nikakvo rješenje, nema nikakav stav, nema nikakvu viziju, ali ima samo to da kaže – ja to neću, ja to ne znam, ja sam protiv toga. To je tobože udar na neku državu za koju neki ljudi misle da je država ili, dakle, čuvaju neku svoju privatnu državu. Dakle, ja mislim da ovo treba u ovoj formi ovako razmotriti, da ovo zaslužuje otvorenu i poštenu diskusiju i raspravu. Imam osjećaj da samo oni koji imaju svoje produžene ruke u ovakvom sistemu, Javnom RTV sistemu, grčevito se sad bore da se ne progovori o ovome. A kad govorite o tome ima li sredstava, dakle, podsjećam vas da smo mi kao Klub Nezavisnog bloka, kad je bila priča o akcizama tad predlagali da se jedan fening od onih 15 feninga usmjeri u ove svrhe. Dakle, da ne dovodimo u pitanje funkcionisanje Javnog RTV servisa, s druge strane, da onemogućimo da ustvari ovakvim političkim odnosom i ovim ucjenama i negativnim odnosom ovih, rekao bih, retrogradnih političkih projekata i političkih stranaka koje su zaista teret jednom funkcionalnom, razvoju funkcionalne države, da im onemogućimo da mogu blokirati ove procese. Dakle, zato ja u ovom smislu, evo, podržavam ovu jednu ovakvu raspravu. Ako i ode u ovu drugu skraćenu ili redovnu proceduru, imat ćemo možda i neke prijedloge kako to dodatno pospješiti, ali da treba, da treba diskusija i da treba u ovom smislu tražiti neka proaktivna rješenja u potpunosti sam na stranu predlagača u ovom smislu. Hvala lijepo.
Hvala. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Gospodin Bosić je rekao da incijative padaju citiram – samo zato što neka druga strana predlaže. Međutim, vi, meni se bar čini, da vi sada ovdje glumite dvije strane. SDS kao nešto predlaže, SDA kao nešto brani i na tome ćete voditi kampanju, ali se vi, SDA i SDS, odmah usaglasite oko popunjavanja Upravnog odbora BHRT-a, konkretno oko imenovanja Mufida Memije koji je bio trećeplasirani na Rang listi RAK-a koju listu je nadležna Komisija ovog Parlamenta prihvatila ali vi, vas dvije strane sa HDZ-om kao trećom ste ignorisali tu listu i imenovali trećeplasiranog, kako sam već naveo, a oko trećeplasiranog ste se lako dogovorili, jer se onda on, taj trećeplasirani sa ostalim članovima Upravnog odbora odmah dogovorio da se na mjesto direktora BH Radija 1 imenuje osoba koja na društvenim mrežama veliča ratne zločince. Mi nećemo podržati ovaj Prijedlog zakona isto kao što nismo podržali vašu Rang listu sa 30 trećeplasiranim na njoj oko koje ste se vi lako dogovorili, a ovdje, kao glumite da nešto predlažete i nešto branite. Hvala.
Hvala. Aleksandra Pandurević, povreda Poslovnika. Izvolite.
Predsjedavajući, molim Vas, ovdje je riječ o proceduri. Nemamo na dnevnom redu ni Izvještaj o radu BHRT-a, i molim Vas da instirate da se kolege drže onog što je dnevni red. Ja ne vidim koji je ovdje krivi navod bio ili bilo šta.
Hvala. Nermina, Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite
Ja sam na samom početku citirao Vaš navod, gospodina Bosića, rekao da je krivi i onda ga ispravio i to mi dozvoljava član 76. stav (1) Poslovnika. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nermina Kapetanović. Izvolite.
Predsjedavajući, sad je i kod mene dilema je li ispravka krivog navoda ili povreda Poslovnika ili i jedno i drugo. Nisam shvatila gospodina Šepića šta je mislio pod tim kad je spominjao retrogradne političke stranke i projekte koji imaju svoje produžene ruke u javnim RTV servisima. Hrabri kažu ono što misle pa kažu ime i prezime političkih stranaka, odnosno pojedinaca, pa očekujem da, bilo bi normalno da ste pomenuli na koga mislite, jer dati tako tešku kvalifikaciju o nečijim produženim rukama javnih RTV servisa za koje se mi svi ovdje zalažemo i sasvim sam sigurna za svakog kolegu koji ovdje radi da želimo neovisne javne RTV servise, onda to graniči sa uvredom osobe kojoj ste se Vi obratili, pa predsjedavajući ima tu mogućnost u svom Poslovniku naravno da sankcioniše ukoliko procijeni da treba. Što se tiče SDA kao nešto brani zajedno sa SDS-om, pa i SDA dala, izabrala trećeprasilanog kandidata, hvala dragom Bogu da taj trećeplasirani kandidat, gospodin Memija, bio jedini protiv imenovanja gospodina Tvrtka Milovića za koga znamo da se, da je javno uvrijedio strašnu žrtvu djece, ubijene djece Grada Sarajeva, svih, dakle, svih religija, dakle ne bošnjačke djece, nego djece koja su imala predznak dječijeg života. Bila je šprdnja na račun broja ubijene te djece, pričano je kako se sukcesivno taj broj povećavao do dana kad je Haris Pašović svoju, postavio performans o ubijenoj djeci Sarajeva. I hvala Bogu da je takav čovjek 31 izabran koji je jedini imao hrabrosti da se suprotstavi izboru gospodina ..., ili kako se već preziva, ne znam, protiv koga osobno nemam ništa, ali gospodin Tvrtko Milović je stvarno napravio jedan grijeh i meni je žao što moram danas da spomenem ovd je ime njegovo, jer sam do sada smatrala da je moj prijatelj, ali eto. Dakle, mislim da opaske nisu bile na mjestu i voljela bih da se jasno kaže ko to ima produžene ruke u Javnom RTV servisu, a imenom i prezimenom, i političku stranku, i osobu koja je to rečena, a gospodine predsjedavajući, Vi imate mogućnosti da za takvu uvredu i tešku kvalifikaciju iskažete jednu mjeru. Zahvaljujem.
Hvala Vam. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Referiram se na ono što ste Vi rekli gospodine predsjedavajući. Dakle, prije svega jasno je svima u ovoj dvorani da cijeli mandat, pa i više od toga, govorimo da smo nezadovoljni stanjem u Javnom RTV sustavu i načinom njegovog funkcioniranja, ali isto tako je činjenica da smo kroz cijeli mandat pokušavali ponuditi rješenja pa, podsjetiću vas, čak i predlaganjem formiranja nekih agencija za naplatu RTV pristojbi. Dakle, podsjetiću vas što smo sve činili i radili da bismo pomogli. A i reći ću vam da smo pripremili kompletan zakon koji je ovog trenutka u Domu naroda, međutim zbog situacije u kojoj jesmo, u kojoj smo ušli u izbornu godinu, evo, neka to malo pričeka pa ćemo vidjeti. Dakle, jedini smo koji su možda najozbiljnije radili na tome da se RTV sustav prilagodi onome čemu treba služiti i zbog čega postoji. A Vi ste rekli, dakle, da se uobičajno kod nas u Parlamentu bude protiv nečega samo zato što je to netko drugi predložio, nije, eventualno, taj ko predlaže, je li, pa ću Vas podsjetiti da ste Vi to isto uradili kad je bio npr. Izborni zakon. Dakle, samo zato što je HDZ predložio izmjene Izbornog zakona vi ste valjda bili protiv toga, je li. Dakle, mogli bi mi sada ... da se ovdje, što kažu, jedni drugima nabacujemo lopte do besvjesti ko je, šta, kad učinio i uradio, a i kad, možemo govoriti o akcizama, govorit ćemo da ste dio parlamentarne većine, a vidjet ćemo kad bude Izvješće Evropske komisije ko je bio, šta je, ko je osporavao procese, itd. Mogli bi, dakle, da pričamo danima, ali rasprava je o žurnom postupku i rekli smo nećemo podržati žurni postupak jer je ovo ozbiljna tema, ovo je, ovo bi bio ozbiljan udar na neovisnost medija, to mislimo, i nije rješenje kako ste ga predložili, a vidjet ćemo dalje šta će biti. Hvala ljepo.
Hvala. Diskusija, Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim sve kolegice i kolege. Naime, želim da podsjetim sve ovdje prisutne u sali da osnivači entitetskih servisa su entiteti, da postoji zakon koji tu oblast definiše na nivou entiteta i to je nešto što jeste, rekao bih, domaći proizvod u institucijama ove zemlje. S druge strane, treba da podsjetim sve nas da je OHR nametnuo Zakon o javnom sistemu i da danas imamo dosta složenih i kompleksnih 32 problema koje je i ovaj Parlament pokušao da riješi. Želim da vas podsjetim, a o tome je gospodin Lovrinović nešto govorio, da se i kroz Komisiju za saobraćaj i kroz Parlament težilo ka tome da se dođe do određenog rješenja koje će riješiti pitanje naplate RTV takse. Želim da vas tad podsjetim da su u taj proces bili uključeni svi servisi i svi predstavnici entitetskih nadležnih tijela i da nažalost to pitanje nismo riješili zbog, rekao bih, kompleksnog pristupa različitih političkih stajališta kada je u pitanju samo funkcionisanje i sistema i servisa. Dodatno usložnjava situacija definitivno da predstavnici jednog od konstitutivnih naroda nisu zadovoljni tretmanom na servisima i to je legitimno, to niko ne osporava i to dodatno usložnjava situaciju. Klub poslanika SNSD-a neće podržati ovu hitnu proceduru niti meritum zakona iz jednog postog prazloga što prema našim saznanjima nijedan od servisa nije tretiran kada je u pitanju sadržaj ovoga prijedloga s jedne strane, s druge strane dobili smo prije mo žda 15-20 minuta zvaničan stav ministarstva, jučer tražen, ministarstva u Vladi Republike Srpske, negativan stav, gdje se sugeriše vama predlagačima da povučete ovaj prijedlog. Ja smatram da, ovo je potpuno nepotrebno, da se neće moći riješiti pitanje funkcionisanja, finansijskog funcionisanja servisa, odnosno sistema na ovakav način, da on nije u ovom vašem prijedlogu uključio relevantne institucije, a to su predstavnici servisa i predstavnici nadležnih tijela, prije svega, rekao bih osnivača, a to su entitetske vlade i skupštine i mislim da, ući ćemo u jednu veoma, rekao bih, avanturističku priču ukoliko krenemo da raspravljamo o meritumu ovakvog Prijedloga zakona jer je on, rekao bih, i dozvolite da imam pravo na takvo nešto, ne odražava argumente koje ste rekli u javnosti. Sasvim drugačiji su argumenti zbog kojih se pokreće ovakva procedura, to je nama potpuno jasno, ali nismo željeli da ulazimo u argumentacije i prilikom samog izlaganja ste Vi iznosili neke druge argumente, neki drugi, druge argumente, ali potpuno je vidljivo da ovo nije način da se o ovako kompleksnoj materiji raspravlja po hitnom postupku, a posebno ne o ovakvom meritumu kakav ste vi kao predlagači dostavili nama. I još jedanput želim da kažem da Klub poslanik SNSD-a neće glasati niti za hitnu proceduru, niti, ukoliko dođe eventualno do rasprave o meritumu, niti će glasati za ovakav Prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Salko Sokolović, rasprava. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pa, evo, par rečenica. Mislim da ne treba podržati hitnu proceduru, trebamo ovo zakonsko rješenje dovesti do redovne i onda razgovarati. Želim da napomenem, mislim da je ovo dobar prijedlog, želim da nas sve podsjetim da stanovnici ove države plaćaju taksu, stanovnici, mislim na građane, narod, a da isti ti stanovnici pune i budžet. Prema tome, jednog nameta ih trebamo osloboditi, pa nek ne plaćaju taksu, a onda će se ta njihova sredstva naći u budžetu i izdvojit za finansiranje ovih servisa. Zbog čega sam ja insistirao na Izvještaju Evropske komisije? Pa, između ostalog, i zbog ostvrta na ovu problematiku kad su u pitanju javni emiteri. Pa ću iskoristiti ovih četri minute da, i manje, da pročitam, samo da nas podsjetim šta Evropska komisija na ovu temu kaže i kolika je naša obaveza da ovo pita nje uredimo. A mi, evo, nismo to htjeli da uredimo, ovu demagogiju prosipamo ko voli državu, ko ne voli. Dokazano je ko kako je voli, a za mikrofonom se samo demagoški o tome može govoriti. Znači, kad je Izvještaj u pitanju Evropske komisije javni emiteri, još uvijek nije osigurana nezavisnost tri javna emitera u državi u okviru Javnog RTV sistema. Javni emiteri u entitetima su i dalje izloženi političkom uticaju, 33 naročito putem njihovih upravnih odbora koji su pod kontrolom politike. Zabilježeni su zabrinjavanjući slučajevi autocenzure, također, u javnim RTV, Javnom RTV sistemu na državnom nivou. I dalje je potrebno uskladiti entitetsko zakonodavstvo o javnim emiterima sa državnim Zakonom o Javnom RTV servisu. Ova rečenica je ključna – finansiranje Javnog RTV servisa na državnom nivou i dalje nije održiva. Šta smo mi uradili? Evo, možda jedan od pokušaja. Zbog političke opstrukcije Upravni odbor nije uspostavio funkcionalnu korporaciju javnih RTV servisa na način kako je predviđeno zakonom. Još nije u potpunosti postignuta transparentnost vlasništva nad medijima, niti je zbog problematičnih zakonskih odredbi koje otežavaju sistematičan uvid u vlasničku strukturu osiguran pristup sveobuhvatnim informacijama. Na državnom nivou još uvijek nije donesen Zakon o transparentnosti vlasništva nad medijima. Javni emiteri koji nisu dio Javnog RTV sistema se finansiraju iz opštinskih i kantonalnih budžeta, te su i dalje pod jakim uticajem politike, i da ne govorim dalje. Znači, ovo je ocjena Evropske komisije o koju se mi oglušujemo, ili oni koji u ovom momentu jesu vlast u Bosnu i Hercegovini, oglušuju dugi niz godina. Pokušava se, evo, kao što je kroz Zakon o akcizi, da se uzmu pare od naroda, da se složi tamo negdje 100 miliona, da se taj kapital umrtvi, da se čekaju izbori da se dijele, da se dobiju glasovi, nismo u stanju da riješimo. Pričamo o državi, pričamo o javnim emiterima, o državnom emiteru, puni smo patriotizma, a nismo puni ideja ili nećemo da riješimo problem finansiranja državne i entitetskih radio- televizija. Pa, eto, to smo mogli, bolje nam je da smo 1% akcize uzeli zato i riješili taj problem, nego što smo uzeli onoliko, povećali onoliko putarinu, složili pare, rekli narodu da ćemo graditi puteve, a ne radimo ništa. Molim vas da se uozbiljimo i da probleme koje imamo, a, evo, na to nas i upozoravaju iz Evropske komisije, rješavamo, ne da imamo demagoški pristup. Još jednom ponavljam i želim da to svi se podsjetimo na to, ja znam da to znamo, ja plaćam taksu, stanovništvo Bosne i Hercegovine većinom plaća taksu, mi svi zajedno punimo budžet. Oslobodimo narod ove države, narode ove države, stanovništvo ove države, od jednog nameta takse, a kroz budžet, izdvajanje sredstava naćemo vrlo lahko načina da finansiramo, da finansiramo ne samo ovo, već i druge institucije. Druga je stvar što smo se mi zarobili na jednom malom, kad je u pitanju [[govornik se upozorava na vrijeme]] budžetu, pa ne možemo da finansiramo ni one [[govornik se upozorava na vrijeme]] institucije za koje smo zaduženi. Male su plate u institucijama, itd. Ali, eto, to je problem vlasti i mislim da će u narednom periodu ...
Hvala Vam lijepo. SALKO Hvala Vam lijepo. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
... ili neka ili ova vlast učiniti da tih sredstava bude i da možemo i ovo finansirati. Hvala. ŠEFIK
Uvažene koleginice i kolege, članovi Kolegija, Savjeta ministara, cijenjeni gosti. Ja ću vas podsjetiti da, neiznešene razloge za hitnost. Dakle, u gotovo svim, na svim nivoima počinju prikupljenje, znači, zahtjeva za finansiranje iz budžeta i to je nešto što nas slijedi u narednom periodu i zbog toga smo mi cijenili da bi bilo dobro da ovaj posao ide po hitnom postupku. Naravno, što se mene tiče možemo otvoriti raspravu, ako ne bude prihvaćen hitni postupak iznosit ćemo argumente. Ali jedno je činjenica, činjenjica ovo što imamo danas, a to je da se u Republici Srpskoj naplata takse vrši putem inkasantske službe i da ta sredstva ostaju Radio-televiziji Republike Srpske. Činjenica je da Federaciji, Radio-televiziji Federacije BiH sredstava naplaćuje preko računa Elektroprivrede BiH i da ta sredstva koristi taj javni servis. Ovaj prijedlog ništa neće promijeniti u odnosu na faktičko stanje. Znači i dalje će u Republici Srpskoj, Republika Srpska finansirati Radio-televiziju Republike Srpske, Federacija Radio- televiziju Federacije, a budžet institucija Bosne i Hercegovine će finansirati Radio-televiziju BiH, s tim da ćemo mi, naravno, morati utvrditi onda obim i nivo, nivo potrebne, potreba za ovom televizijom. Dakle, ja, ja stvarno, ja sam kroz Komisiju ove tri godine, 2/3 komisija imala na dnevnom redu sjednica finansiranje servisa i nismo našli rješenje i sad smo došli da imamo rješenje koje je pod velikim pitanjem je li u skladu sa zakonom ili nije, dakle, vrlo, vrlo diskutabilno je to da li je zakonsko. Ovo je pokušaj da bude bar zakonski i ne treba ovaj pokušaj posmatrati sa pozicije bilo kakve opstrukcije, nego upravo suprotno. Namjera nam je bila da pokušamo to riješiti na način da svako finansira svoj servis. I danas građani Republike Srpske finansiraju Javni radiotelevizijski servis, i na ovaj način bi ga finansirali, s tim što tu taksu ne bi, ne bi imali troškove naplate te takse, nego bi se ta sredstva mogla iskoristiti u druge svrhe, pa i za potrebe samog servisa. Dakle, inkasantske službe koje danas rade ne bi bile, jer bi ta sredstva isplaćivana preko budžeta. Meni se činilo da bi ovo javni servisi jedva dočekali, pa ako hoćete i vlade entiteta. Zašto ne bi ja ne znam. I još jednu stvar na kraju, ovo bi trebalo biti privremeno rješenje. Takav je slučaj bio u Srbiji, vidjeli smo koliko je trajalo to privremeno rješenje, znači, moralo bi, ovo bi trebalo biti privremeno rješenje dok se ne riješi u potupnosti finansiranje i dok još uopšte ovi servisi postoje. Neću govoriti o uređivačkoj politici i ne znam ni ja, jer kad bismo to pitali građane onda bar 50% ne bi htjelo plaćati da može da ne plaća. U Federaciji mogu da ne plaćaju, pa ne plaćaju, u Republici Srpskoj ne mogu, pa plaćaju. Hvala.
Hvala. Zaim Backović, rasprava. Izvolite. ZAIM
Neophodnost traženja rješenja za javne servise je nešto o čemu mi raspravljamo već skoro četri godine u ovom mandatu u ovom sastavu. I svaki put nalazimo razloge kako ne bi našli rješenje. Tražimo rješenje koje nećemo usvojiti, činimo sve da nerješivo nikad ne riješimo i sve to čineći tako da se upetljavamo u ono što ne bi smjelo da ima odziva prema javnim servisima, etnonacionalno, religijsko, partijsko i više ne znam šta ne. Javni servisi umjesto da su informatori građana, da su u funkciji obrazovanja djece, da su u funkciji poticanja ove zemlje, oni su u funkciji stvaranja animoziteta prema drugom i drugačijem. U stvaranju animozieteta prema neistomišljenjicima i tako redom. Svjesni su građani toga, građani nisu ludi i građani znaju da su servisi pod punim uticajem politike, htjeli mi to ili ne. A izbor ljudi o kojima je govorio moj cijenjeni kolega Damir, to je jasno pokazao. 35 No, da se vratimo na ovo. Neću glasati za ovaj vid procedure iz prostog razloga, zbog intervencija koje bih ja želio da napravim. Neću da dođemo u poziciju kao što su ustavi kantona gdje su puna usta neravnopravnosti, a Ustavni sud utvrdi šta se dešava po ustavima, pa su onda Srbi apsolutno neravnopravni u pola Federacije, u pola Federacije, i Bošnjaci u jedno m dijelu. To je nešto što je apsurd nad apslurdima jer ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim?
Nastavite. Nemojte dobacivati, molim vas.
Ja neću o tome da govorim jer potrebno je naći rješenje u kojem ćemo imati nešto što je samoinformator i u funkciji obrazovanja, a ni u kom slučaju nešto što je u funkciji indokrinacije, laganja i stvaranja animoziteta. Teško onoj državi koja nema javni servis, nađite mi jednu koja nema, jednu jedinu koja je država, ja govorim o državi, a mi imamo Javni servis kojim upravljaju političke stranke. Prema tome, to nije Javni servis građana, nisu svi građani istog mišljenja i nisu svi građani jedna politička opcija. Nijedna politička opcija koja je na vlasti nije dobila 51 i više posto u našoj državi, niti jedna jedina, niti jedna persona to nije dobila. Busajući se u izborni legitimitet mi dobijamo što dobijamo. Kod nas je izborni legitimitet ako je u vlasti i sa 5% osvojenih glasova. Država ga je, narod ga je izabrao, da vlada sa onih 95%. Hvala. Hvala. Milica Marković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ispravak krivog navoda se odnosi na izlaganje gospodina Backovića koji je rekao da su javni servisi u funkciji stvaranja animoziteta prema drugima političkim neistomišljenicama u funkciji indoktrinacije i laži. U ovoj zemlji postoje tri javna servisa, gospodine Backoviću, i trebalo bi da kažete konkretno imenom i nazivom na koga to mislite. Ako mislite, i ne možete govoriti tako uopšteno, ako mislite na RTRS u Republici Srpskoj onda prvo, niste Vi, da ne kažem kompetentni, ali nemate Vi pravo da to tvrdite za RTRS jer takve konstatacije ne stoje. Dakle, najobičnija su neistina i pakovanje nekakvih, kako bih rekla, stvari koje ne stoje i koje apsolutno su neprimjerene u Vašem komentaru kao poslanika. S druge strane, ako mislite na Federalnu televiziju i na BH televiziju, to ja ne sporim, ali u ovoj situaciji, dakle, ono što je suštinski i što konačno se to nazire iz Vaše diskusije, Vaš cilj jeste pojačavanje državne televizije, dakle, BH televizije i to je očigledno zahtjev i Kluba koji je podnio ovu incijativu i traži da se po hitnom postupku raspravlja o ovom Zakonu. 36 Čudno je gospodine Bosiću da ste Vi danas toliko zabrinuti od čega će se finansirati RTRS kad je RTRS na listi SDS-a i Saveza za promjene institucija koju treba slušiti pored Vlade Republike Srpske, MUP-a Republike Srpske i RTRS je na toj listi i Vi sad brinete kojim sredstvima raspolaže RTRS i od čega će se on isfinansirati. Da ne širim dalje priču, dakle, apsolutno je neprihvatljivo da se ide po hitnom postupku iz mnogo razloga koji su ovdje izneseni, ali ova priča o hitnosti ili nehitnosti nije način i nije metodologija da se nekim javnim servisima stavlja ono što ne stoji, prije svega, RTRS- u.
Hvala. Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite
Poštovana gospođo Marković, ja sam cijelo vrijeme govorio u množini. Nijednom nisam spomenuo državni niti entitetski, govorio sam u množini. U ovoj zemlji su tri javna servisa i sva tri javna servisa su građana Bosne i Hercegovine. Nisu ekskluzivitet nijednog entiteta i to bezdilemno pročitajte šta piše u zakonu. Nisam to govorio. A ako me već pitate i vučete za jezik, da, govorim i o Televiziji Republike Srpske. Onakav vokabular koji koriste urednici, koji koriste izvjestioci ili reporteri je vokabular koji tjera da o ni koji ne znaju o čemu se radi počinje mrziti drugoga. Ja sebi to ne mogu dozvoliti. Ali nemojte zaboraviti, nisam govorio u jednini, nego u množini. Takvih primjera imate jako puno i na Federalnoj televiziji, i na državnoj. Mi smo jednostavno tim teško opteretili psihu građana Bosne i Hercegovine. Znači, nisam dao da je to ničije, nego sam govorio u množini. Hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Vrlo zanimljivo kako dođosmo do rušenja institucija. Srpska demokratska stranka je stvarala sve te institucije, i Radio-televiziju Republike Srpske, i Vladu, i Narodnu skupštinu, i MUP Republike Srpske i te institucije su iznad svih nas. Mi se borimo da te institucije budu u službi građana i da ne budu zloupotrebljavana od strane pojedinaca na najbeskurpulozniji način. I oni koji ruše te institucije su upravo oni koji se kriju iza njih i koji ih zloupotrebljavaju. Oni koji nanose ljagu MUP-u Republike Srpske su oni koji neće da riješe ubistvo u Banja Luci, oni koji urušavaju Radio-televiziju Republike Srpske i njen menadžement. Pa molim vas, zar je normalno da šef informativnog programa RTRS, Siniša Mihailović, nosi, oglasuje se ..., kako se već, Goran Suvara, kaže – Siniša Mihailović mi je donio 40.000 eura. Jesi li Siniša? Siniša ne odgovara, znači jeste. Ili taj isti Siniša Mihailović napravi portal Dnevna doza Doboja, pa Radio- televizija Republike Srpske prenosi vijesti Dnevne doze Doboja, alarm, građani uznemireni, gradonačelnik ovakav ili onakav, a onda kad skinete oznaku privatnosti, ko je vlasnik po rtala – Siniša Mihailović. Pa, molim vas, je li to profesionalno, nezavisno, nepristrasno izvještavanje i novinarstvo? Je li to javni servis koji je u službi građana? Je li javni servis koji je u službi građana – tajne službe spremaju haos u Banja Luci, tako je predstavljan skup od 15.000 ljudi – 37 Pravda za Davida, ljudi koji su samo tražili jedno – uhapsite ubice, riješite slučaj. Ili, zamislite molim vas, Radio-televizija Republike Srpske, hajde što je rekla da je ministar Mektić usvojen, nije ga rodila njegova majka, nego je Hrvat, to je javni servis, izmislila izjavu Ramuša Haradinaja, da hvali Dragana Mektića [[govornik se upozorava na vrijeme]] nema ni izvinite, ni oprostite. Hvala. ŠEFIK
Hvala. Predsjedavajući Doma, gospodin Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Znači, ispravak na diskusiju poslanice Marković. Pa to je već svima poznato, vi pokušavate da bilo kakvu kritiku uređivačke politike Radio-televizije Republike Srpske podvedete pod napad na instituciju Republike Srpske. To nema nikakve veze. Znači, dobro je Aleksandra maloprije rekla, mi smo za jačanje institucija Republike Srpske, mi smo za jačanje Radio-televizije Republike Srpske, ali smo protiv toga da vi kao vladajuća stranka uzmete i privatizujete instituciju Republike Srpske. Nije to jedina institucija, maltene skoro sve da su privatizovane, da se prema toj instituciji koristite kao vašem privatnom oružju u političkoj propagandi protiv svojih političkih protivnika. E, za, protiv toga jesmo, ali ovo nema veze s tim, ovo što smo predložili, ovo je u interesu rješavanja pitanja javnih servisa, Javnog servisa Radio- televizije Republike Srpske i javnih servisa u Federaciji i zajedničkog javnog servisa. I ako su imalo pošteni, ako nisu, ako ne moraju striktno da slijede vaše stavove, pa valjda bi ti direktori i taj Upravni odbor Javnog servisa Radio-televizije Republike Srpske rekao – pa to je super, pa mi ćemo imati sad stabilno finansiranje, mi nećemo zavisiti od toga od koga ćemo iskamčiti pare, kome ćemo naplatiti, pa tamo su ... prase nekom čovjeku, pa je to bilo na televizijama privatnim. Znači, totalna zamjena teza, mi smo za sabilizaciju institucija, ali smo protiv privatizacije, a li to je druga priča, to uopšte nije priča oko ove tačke dnevnog reda, to je tek priča koja će se otvoriti, ona se mora otvoriti svakako, ali nema nikakve veze sa ovim što je predloženo ovdje. I vidjet ćete reakciju i građana i ostalih na ovaj prijedlog, morat ćete vi objašnjavati građanima zašto mislite da ne treba od onih akciza koje ste im već uzeli iz džepova, pare, zašto ne bi riješili bar neki problem, pa, evo, finansiranje javnih servisa, da im olakšate makar tih sedam maraka. Niste spremni ni to da uradite, a ne bi ništa osjetili. Znači, ja vas pozivam da razmislite, ovo je bio dobronamjeran prijedlog koji bi trebao da ide svima u prilog. ŠEFIK
Hvala lijepo. Gospođa Milica Marković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, sad da se nisma javila za ispravku krivog navoda ovdje, moram priznati, ne bi trebalo ništa ni dodati ni oduzeti. Ovo što su rekli u replikama, odnosno krivim navodima gospođa Pandurević i gospodin Bosić je pravo obraloženje i potpuno pojašnjava sliku šta je cilj ovog zakona koji se kandiduje, šta se hoće. Dakle njih ovdje apsolutno, ono što ste vi rekli, ovdje je na sceni zamjena teza, znači upravo je to u vašim postupcima i u vašem kandidovanju ovih izmjena zakona zamjena teza. Vi ne želite i vaš cilj nije da vi oslobodite građane Republike Srpske da ne 38 plaća RTV taksu, nego vas muči urađivačka politika RTRS-a, vas muči šta radi Siniša Mihailović, vas muči to što RTRS prenese kao Aleksandra Pandurević ruši i priča protiv institucija Republike Srpske ovdje u Sarajevu iz entiteta iz kog dolazi. Dakle, to vas muči što RTRS to sve prenese, a ima, i treba da prenese, to građani treba da znaju, jer to je javni servis svih. Dakle, treba da znaju i oni koji vas podržavaju, koji su za vas glasali i poslali ovdje, a i oni koji glasaju protiv vas, svi treba to da znaju i da čuju. Dakle, ovdje je potpuno bespredmetno pričati o hitnoj proceduri. Ako je kraj mandata poslanika kluba koji je kandidovao ovaj Zakon nije kraj rada Parlamenta i Predstavničkog doma, pa doće neki novi saziv koji može potpuno kvalitetno i efikasno analizu i pripremu da uradi, da pripremi, pa na temelju toga da kandiduje izmjene zakona, a ne ovako preko koljena, samo zbog uređivačke politike i zbog toga da biste vi ostvarili na neki način kontrolu na RTRS-om što ne možete da uradite u ovom trenutku.
Hvala. Staša Košarac, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala. Mislio sam da smo se dovoljno objasnili kad su u pitanju neki stavovi i potrebe pojedinih, ali, evo, reći ću nešto potpuno otvoreno. Mislim da ste upravo Vi gospodine Bosiću svaki put koristili ovo mjesto kao političko mjesto u obračunu sa institucijama Republike Srpske na različite načine. Moram da vas podsjetim da ste izgubili sve moguće izbore kad ste b ili predsjednik SDS-a, da je značajan broj poslanika napustio Klub poslanika u Narodnoj skupštini, da je značajan broj poslanika ovdje napustio Klub posla nika Srpske demokratske stranke upravo iz razloga, neki načelnici opština, upravo iz razloga što ste stalno koristili ovu pozornicu da napadate institucije i da se obračunavate sa institucijama Republike Srpske kako biste nanijeli štetu, bilo da je riječ političku ili finansijsku Republici Srpskoj. To ste Vi radili. Istina je da je Srpska demokratska stranka, ali ne ona kojom ste Vi predsjedavali, vodila politiku stvaranja institucija Republike Srpske, tačno, sa narodom, tačno, i zato smatram da je ovo pogrešno mjesto da se o ovim stvarima priča. Pravo mjesto jesu institucije Republike Srpske i mislim da imate i dalje kapacitet u Narodnoj skupštini da ta pitanja tamo, u skladu sa ... propisima u Republici Srpskoj otvarate. Tamo je mjesto, to želimo da Vam četri godine kažemo, a ne da ovdje bilo koga ... Ne želim da pričam o uređivačkoj politici, nismo kompetentni, nemamo tu, taj mandat da pričamo o uređivačkoj politici. Možda ima propust, ne možemo ovdje pomiješati sve, i finansijski kontekst, i uređivačku politiku, pričati da neko na RTRS-u neće da priča o tome da se desilo nešto u Banja Luci, da se traže nadležne institucije ... Uvijek se nalaze neki isti akteri. Pa reći ću, Vaš savjetnik je nosio gospodinu Suvari 50.000 i tražio da mu 1.000 maraka vrati, pa niste ovako reagovali. Vaš savjetnik koji danas sjedi u Parlamentu je nosio 50.000 tom istom. I ovo smo Vam, prvi put smo Vam ovako to rekli. Mi nemamo, dajte, pustite neka institucije rade svoj dio posla. Nemojte dalje da vršimo neargumentanovano, imate, pretpostavljam da imate još Klub poslanika u Narodnoj skupštini, valjda se još niste i tamo raspali, pa neka tamo otvaraju to pitanje, ali nemojte to raditi u Parlamentu BiH. Smiju vam se i oni koji vas lažno podržavaju.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite. 39
Pa, prvo, ovo je nadležnost ovog Parlamenta. Dakle, ovaj Zakon je nadležnost ovog Parlamenta i u tom smislu se na ovom Parlamentu može i treba raspravljati o finansiranju. Ja se ubih pokušavajući da vidim kako ćemo mi urušiti Radio-televiziju Republike Srpske tako što ćemo im dati da se finansiraju iz budžeta koji kontroliše vladajuća većina koja nas sad hoće da optuži da mi hoćemo da urušimo tu instituciju. Ja ne znam kako bih uopšte definisao, ne mogu da nađem izraz u našem jeziku koji može to, ovaj, jednostavno opisati, ... kako, nemam pojma. Ubismo se objašnjavajući da ovo nema veze sa uređivačkom politikom, ali da jesmo protiv nje, jesmo, pa nije prvi put, ali da ovo nema veze, nema ljudi, ma kako vi pokušavali da kažete da ima, ali nema. Nije ni bitno hoće li ovaj Zakon proći ili neće, suštinski uređivačku politiku javnih servisa neće promijeniti ovaj Zakon, neće nijedan koji smo dosad predlagali ovdje kada se radilo o finansiranju. Uređuvačku politiku javnih servisa će promijeniti promjena vlasti, ako je bude, ako je ne bude imat ćemo i dalje ovakav servis, Bože moj, i dalje ćemo ljudima otimati svinje, otimati im ormare, iznositi televizore, ništa to nije sporno. Neće to biti prva vlast koja je to radila, i ranije su neke vlasti izgrtale žito iz kočaka, nije ova vlast to izmislila, doduše njihovi preci jesu. Prema tome, nemojte čitati što ne piše, samo pročitajte ono što piše i recite – mi nismo za to što piše, jer mi mislimo da takav način vi nećete isfinansirati. Ili se vi možda plašite da ćemo mi kontrolisati budžet 2019. godine, pa da ćemo mi onda kontrolisati servis i to je opcija naravno, zavisi od izbora. ŠEFIK
Hvala. Predsjedavajući Doma, gospodin Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Na diskusiju gospodina Košarca. Znači, tačno je, mi, evo ponavljam, mi želimo da riješimo zajedno kao Parlament jedan od problema koji je dugo otvoren. To znači finansiranje i stabilnosti institucija kojih se tiče ovaj Zakon. To nema veze ko je na vlasti, mi smo ubijeđeni da ćemo mi biti na vlasti i onda ćemo imati irješeno pitanje finansiranje Radio-televizije Republike Srpske, ali je to pošteno prema građanima, pošteno je da prema onima koje tjerate da plate taksu, a prije toga ti isti građani gledaju da su građani drugog reda na tom Javnom servisu, da nisu, da njihov položaj nije isti kao položaj drugih ljudi. Pa, evo, rekla vam je Pandurević, skup od, ne znam, 12.000 ljudi u Banja Luci objavljuje centralni dnevnik u sedamnaestom minutu kao kratku vijest. Glavni događaj u Bosni i Hercegovini i u regionu u tom terenutku Radio-televizija Republike Srpske objavljuje u sedamnaestoj minuti kao vijest u jednoj ili d vije rečenice. I šta vi mislite kako je tim 12.000 građana, kako oni gledaju na Javni servis za koji plaćaju taksu i koji bi trebao da zastupa i njihove interese? Vjerujem da ne smijete ni da ih pitate. Pa je li u redu da skidaju sa kamera oznaku Radio-televizije Republike Srpske novinari u Banja Luci zato što ljudi na ulici reaguju na njih kao Javni servis? Je li to, pa dotle ste doveli instituciju. I da vam kažem, oko pobjeda i toga da sam ja izgubio sve izbore. Prvo da vam kažem da sam lično sve izbore dobio, lično. Da sam poslanik koji je dobio u istoriji parlamentarizma, poslije Dejtona, najviše glasova za ovaj Parlament i ponosan sam s tim. I na svakim izborima na kojim sam učestvovao dobijao sam od svojih glasača na području na koja sam išao veliku podršku, i hvala tim glasačima. 2012. Srpska demokratska stranka je dobila 3/4 načalnika u opštinama u Republici Srpskoj, a vi i Milorad Dodik ste dobili 1/3. 2016. SNSD je dobio 2/3, a 40 SDS 1/3 i znate šta je bilo tad, ja sam podnio ostavku kao predsjednik stranke, od Dodika se to nikad nije ni očekivalo. Ja sam odgovoran čovjek, ja odgovaram za svoje rezultate. Ja sam ponosan na ono što sam radio u politici i imam svoje dostojanstvo za razliku od mnogih političara. Ovdje jeste problem u ovoj zemlji što su ljudi, a pogotovo političari, izgubili obraz i izgubili dostojanstvo. I veoma često u diskusijama, pa nažalost i u ovom Parlamentu možete primijeniti da je to epidemija koja je zahvatila sve. I zato nam je i društvo u ovakvoj situaciji u kakvoj jeste. Hvala. ŠEFIK
Hvala lijepo. Gospodin Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Dakle, ovdje su predlagači, odnosi se na uvažene kolege koji su diskutovali oko ovog, neuvjerljivi u sam, i nekonzistentni u svom prijedlogu. Vidite, ako je samo 10% ovog što ste vi sada naveli koje se odnosi na nezavisno, nepristrasno, objektivno, pravovremeno izvještavanje javnih radio-televizijskih servisa u Bosni i Hercegovini, a samim tim i u Republici Srpskoj, pa vi ovo što radite doprinosite da mi sve postignemo u mnogo gorem smislu, vi radite protiv sebe onda. Dakle, trenutno smo vlast i uvjeren sam, bez obzira koliko vi sada negativno govorili o ..., pazite, nije dobro na taj način govoriti. Uvijek izvještavanje javnih servisa može biti bolje, ali budžetsko finansiranje najdirektnije apsolutni uticaj većine na uređivačku politiku. I kada bi to u Bosni i Hercegovini bilo ko usvojio tvrdim vam da bi najdramatičniji izvještaj Evropske recimo komisije o napretku Bosne i Hercegovine bio u tome. Dakle, nelogično je to da radite, dakle u tom smislu to bi bio još negativniji izvještaj o nama, dalje, dajete nam, dajete mogućnost parlametnarnoj većini, odnosno izvršnoj vlasti u Republici Srpskoj, ako govorite sada samo o Republici Srpskoj, ovaj, mogućnost značajno većeg uticaja i da radite protiv sebe. Mislim, radite najdirektnije protiv sebe. Ako to želite, da se na taj način finansijski, finansira Radio-televizija Republike Srpske nemojte to raditi, na to ako želite da imate uticaj, imat ćete svega još tri mjeseca. Evo, to sam htio reći samo.
Hvala. Safer Demirović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Pozdravljam vas i sve prisutne. Poslije ovako zanimljivih diskusija da se malo vratimo na temu, a to je sama procedura oko ovog Zakona. Što se tiče samog Zakona ja apsolutno podržavam ovu ideju koju nosi ovaj Zakon i ne slažem se sa kolegama koji kažu da naši građani plaćaju taksu i na taj način finanisiraju rad javnih emitera. Plaćaju neki, neki ne plaćaju, i oni što ne plaćaju nikom ništa, čak imamo i nekih koji javno promovišu da se to ne plaća. I mislim da je ovo jedno od rješenja gdje treba ići i da ne plaća niko, a da se onda to finansira iz budžeta, odnosno da plaćamo svi kroz neke druge puteve. Znači, ideja mi se sviđa, podržat ću u nekoj skraćenoj ili redovnoj proceduri. 41 Ono što nedostaje ovom Zakonu jeste način finansiranja definitivno, odakle sredstva da se preuzmu i zbog toga neću podržati hitnu proceduru, ali ideju koju nosi ovaj Zakon svakako podržavam i ja ću je podržati.
Hvala. Nikola Špirić, rasprava. Izvolite.
Ma, ja mislim da se dugo razgovara o korekcijama i izmjenama ovog Zakona i nažalost i u ranijim vremenima se nije uspjelo naći rješenje. Pogotovo je nemoguće naći rješenje o hitnoj proceduri. Šta su moje zamjerke? Dakle, ne postoj nezavisnost koja je pokrivena budžetskim sredstvima, takva vrsta nezavisnosti ne postoji, ali da vidimo šta ovaj prijedlog rješava. Od izmjene, načina, ubiranja i raspodjele indirektnih poreza je sistem u Bosni i Hercegovini promijenjen. Kada je zakasnila plata bilo kojoj budžetskoj instituciji na državnom nivou, da li neko pamti, od te izmjene? Nikada. Kad je država, odnosno Bosna i Hercegovina završila u deficitu? Nikada. Dakle, ovdje se stvara sigurnost samo BHRT- u. Dakle, i ovo je cilje, ako je cilj te ideje ona to rješava, a šta je sa entitetima? Dakle, da ne ulazimo, oni su dio Bosne i Hercegovine, u uređivačke politike, neko je ljut na ovo, neko na ono, ja mislim da danas bespotrebno iznosimo gnjev, neće ovo riješiti. Ako je cilj bio da se rješi BHRT i da ima stabilno finansiranje ovo je ..., ali šta je dalje, nije to sistem? Dakle, nismo riješili problem. Dakle, onog trenutka, a i tada predlagači po pojedinim imenima su, i to je ključna reforma bila finansiranja institucija Bosne i Hercegovine, vi znate prvo da je bilo napajanje entiteta, pa što ostane državi. Sad se država naplati i što ostane entitetima. Pa vi koji dolazite iz entiteta zapravo bi trebali da znate na koji način se to finansira. I zato smo mi, ne može se ovako složen problem rješavati hitnom procedurom. Ako hoćemo stabilizovati samo BHRT ovaj prijedlog to rješava, neće im kasniti plate, imaće sve, neće pokriti zaostale dugove, ali će entiteti biti u problemima. Odakle sredstva koja idu iz budžeta i u Republici Srpskoj i ovdje? Od građana i Republike Srpske, i Federacije. Nemojte mnogo, dok je mnogo brige za građane, ruka u džepu, dakle, ako je čisto budžetski sistem. Dakle, ja sam protiv hitne procedure,o ovome će se još dugo razgovarati, i neće ovo biti, vjerujte mi, rješenje. Ali ako je SDS htio da stabilizuje BHRT ovo je njihov dobar prijedlog, ostali će platiti cijenu i, molim lijepo, ali to je politika Saveza za promjene od početka konstituisanja, nemojte to kriti, zašto, to je legitimno. A hoćete li zato dobiti nagradu, vidjet ćemo. Dakle, nemam ja ništa protiv da vi predlažete ovakva rješenja, samo nemojte se kriti iza uređivačkih politika, dakle, nešto se u vama promijenilo, vidjet ćemo da li je na bolje ili na gore. Hvala vam lijepo.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Mislim da nam je danas kreativnost na visokom nivou i na tom bi trebali da nam mnogi pozavide. Ako ništa, kolega Špirić zna da se budžeti usvajaju kao konsolidovani budžeti i da ne može budžet Bosne i Hercegovine se uzeti koliki hoće, nego da se to dogovara zajedno sa entitetima. Kolega Špirić, takođe, zna da se sredstva prikupljena od indirektnih poreza 42 raspoređuju odlukom Upravnog odbora Uprave za indikretno oporezivanje, a u odluc i učestvuju i donose je ministri iz entiteta i bez njih nije moguće izvršiti podjelu tih sredstava. Da je on htio na ovaj način da razmišlja, a on to zna bolje od mene, i bolje od svih nas ovdje, onda vjerovatno ova njegova konstrukcija i maštovitost ne bi došla do izražaja. Međutim, ovaj, danas, pa i ne samo danas, nego svih ovih godina svako diskutuje onako kako on voli čuti ili kako vole čuti oni kojima on poruku upućuje. Tako i ja diskutujem, tako i kolega Špirić, sve je to legitimno. Kao što on, i oni, pokušavaju da ono što mi predložimo ospore, tako mi pokušavamo da osporimo njihove prijedloge. I to tako vrtimo se, evo, već četvrtu godinu, niti su oni šta dobili, niti smo mi šta dobili, niti su oni šta izgubili, niti smo mi šta izgubili, s tim što smo mi dobili alibi da kad preuzmemo vlast se ponašamo na isti način i to će biti tako. Daće Bog da ćemo mi ovaj budžet za RTRS kontrolisati.
Hvala Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite NIKOLA
/nije uključen mikrofon/
Izvinjavam se, Nikola Špirić prije toga, ispravak krivog navoda.
Ma hoću samo mom prijatelju Momi Novakoviću da objasnim. Dakle, danas je više ovih koji su predložili ovaj model, više su pričali o uređivačkoj politici, nego o načinu finansira nja. Zapravo, tema je način finansiranja. Ja mogu da shvatim da postoje ljudi koji su zadovoljni, koji nisu, u to neću da ulazim. Raspravljati sa mnom o budžetu je smiješno, 40 godina se ja profesionalno bavim tim i činim sve da ne napravim bar neku grešku kad je to u pitanju. Ali ono što je suština ovoga, i ne treba vi da bježite od toga, rješava se jedan, sve je ..., ali se jedan rješava, to je BHRT, jer sve što ide iz državnog budžeta, ma kako se dogovoralo, neće kasniti jer je to jedini budžet koji je konstatno u suficitu. Od momenta promjene odluka načina finansiranja institucija Bosne i Hercegovine. Niste riješili finansiranje entitetskih emitera, a to je cilj, dakle, ovog prijedloga i ok, ali hajde bar riješite jednu ako imate većinu. Ma to je sistem ljudi. Pa da postoji takva pamet koja po hitnoj proceduri rješava nešto što je nerješivo 25 godina ovo bi bila uspješna evropska država davno. Ali vi ste majstori da zamijenite teze, recite – hoćemo, opredjelili smo se, hoćemo da stabilizujemo jedan državni ... na uštrb enititeskih emitera. Ali neće to drugi. ____________(?) Dobar si. Pa naravno da sam dobar, ali govoriti o nezavisnosti koja se pokriva budžetima ili entitetskim ili budžetima sa državnih nivoa je meni ... Ko sjedi, ko predstavlja, ko troši, ko raspoređuje sredstva iz budžeta? Predstavnici političkih partija koji su izabrani od naroda. Dakle, po ovom modelu građani Republike Srpske treba da plate, a i Federacije takođe, da plate dio koji se odnosi na entitetske emitere i dio za državu kroz poreze i sve ostalo što plaćaju, a ovamo kažete – vi zavlačite ruke građanima u džepove. Pa šta je ovo? Nije valjda da im vi sada vraćate, 43 dijelite im neku nagradu? Pa ..., samo morate biti jasni i neko će vam za to aplaudirati. Dakle, hoće li to biti dovoljno da vi politički poentirate to ne znam, vjerovatno neće, ali vi niste vođena grupa, vi ste navođena grupa. Dakle, problem je u tom navođenju što vi ... Dakle, navođena politička grupa [[govornik se upozorava na vrijeme]] Saveza za promjene. Gdje će to da izbije vidjet ćete i vi iz Federacije. Ko vama još vjeruje, u šta ste vi vjerodoslijedni, šta ste radili ove četri godine? Četri godine jurišanja ... iz ovoga Parlamenta.
Isteklo Vam je vrijeme.
Evo, hvala vam lijepo. Nemojte više jurišati. Hvala vam.
Hvala. Senad Šepić, ispravak krivnog navoda. Izvolite.
Pa kratko kolegi Špiriću. Dakle, pa rekao je Bosić, a spomenuo sam i ja da ima para. Eto, 100, izglasali ste akcize, sve prekršili pravila, sve što postoji u ovoj državi od procedura, zakona, propisa, da gurnete ljudima dodatno ruke u džep, uzeli pare, evo ne možete sad potrošiti pare. 100 miliona maraka stoji, nema cesta, nema novih radnih mjesta, nema novih kilometara, nema ništa. Pa, eto, odatle uzmite to, svakako to stoji, vi se ne možete ..., vi se ne možete dogovoriti ni oko čega, vi to pokazujete. Eto, odatle uzmete jedan dio da platimo da funkcioniše Javni RTV servis. Pa kad se oko nečeg drugog dogovorite onda ćemo ponovo nalaziti neke druge načine, ali da osporavate da neko ima incijativu i da neko ima neku vrstu proaktivnog odnosa, nema smisla. Dakle, to je ustvari ona politika bez ..., to je politika mantre. Ja znam da, neću, ja ne znam ništa drugo, ali ću osporavati nekoga ko nešto drugo pokušava napraviti. Dakle, stvarno mislim da tu trebamo pokazati jednom, mislim sebi sami moramo pogledati u ogledalo pa vidjeti kud to, kud nas ta takva politika vodi. Mislim, dovelo nas je u ovo u čemu se danas nalazimo. I ja podržavam ljude koji imaju hrabrosti da prave neke druge iskorake. Dakle, imate ovdje ove koji su oteli institucije, zarobili se, drže to, privatno koriste za sebe, ništa oni ne mogu ponuditi, ali su tobože zabrinuti oni za, ko god ponudi neko rješenje, korak naprijed oni su tobože zabrinuti da će nešto država, kakvu je oni zamišljaju, doći u pitanje. A to što je oni i njihove familije, rođaci, prijatelji, komišije, oni i njihovi bliski srodnici što je čerupaju kako god umiju, to niko ne pita, znači, to ostavite, o tome nemojte pričati, a kad neko ponudi neki, onaj, neko rješenje i neki korak koji nas može izvući negdje naprijed, e odmah su zabrinuti. Ovi za Republiku Srpsku, ovi ovdje za poziciju bošnjačkog naroda, onako kako ga vide ovi koji su ga doveli u ovu poziciju u kojoj se trenutno nalazi. Zato vas molim, znači, od akciza ste uzeli pare, ne znate ih potrošiti, eto, de odatle ćemo naći način i naći ćemo dio sredstava kako ćemo platiti ljudima da funkcionišu javni RTV servisi.
Hvala. Nikola Špirić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
... Šepićom, znate dok neko politički diskutuje i kaže uzmeš odavde, staviš ovdje, to nije kokoš i jaja, postoje neke procedure. Ne može kad ste dio većine vikati uzmeš ovdje staviš ondje, a kad ste iz opozicije reći to, znate kasno dolaženje do pameti se opet vrati. Aali ja ovdje govorim da moraju biti pravila i procedure u svemu, pa i u novcu. Dakle, ne može – uzmite od akciza. Akcize, većina, ne može da dogovori, da napravi raspodjelu, a kad je usvajan Zakon ja sam tada govorio da će biti problema, ali je rečeno raspodjela po dogovoru Upravnog odbora. Možete misliti kakve mi zakone usvajamo? Dakle, po dogovoru. Gdje su se još pare dijelile po dogovoru? Valjda postoji neki princip kad je novac u pitanju. Eto to vam je Bosna i Hercegovina, mi smo dio toga. I meni je žao što moram da repliciram, ja opet govorim, ovo ne rješava problem sistema. Da rješava ja bih prvi se izjasnio za to, ali ako je ovdje opredjeljenje da se stabilizuje BHRT preko državnog budžeta, ovo je taj prijedlog, onda moramo reći da li su entitetski emiteri dio sistema. Ako danas donesemo odluku da nisu, ok, evo, ja ću podržati, a hoćete li vi, jesu li dio sistema ili nisu dio sistema, ali ovo to ne rješava, po mom viđenju ne rješava.
Hvala. Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Pa, prvo bih htjela reći da pitanje koje bi mogli sami sebi da postavimo je da li bi uopšte bilo ovakvih prijedloga zakona da nije predizborno vrijeme. Vjerovatno ne bi, znamo mi koliko smo se bavili BHRT-om i koliko smo se bavili ovim pitanjima i kako smo prošli nakon toga. Dakle, nije. Drugo, očito se SDS probudio, sad bi trebao da saopšti građanima da, eto, oni su ta stranka koja tri i po godine napada institucije i sve ono što je vezano za Republiku Srpsku, a, evo, sad se,u zadnji trenutak, probudio i misli kako građanima treba da vrati sedam i po maraka koliko plaćaju. Neće to biti nadoknada za sve ono što ste uradili dosada, slaba vam je to vajda za sedam i po maraka da mislite će se zaboraviti ono što ste učinili dosada. Strašan je osjećaj da je vaš prijedog baziran na nevjerovatnoj mržnji koju osjećate prema Radio-televiziji Republike Srpske. A podsjećam vas samo to, da nema nijedne emisije na RTRS-u u koju niste pozivani, i nema nijedne kojoj se odzivate. Zašto se ne odazivate i nećete da kažete ono što biste imali da kažete ovdje gdje nije mjesto za to? Ta mržnja koju osjećate vas ne može opravdati ni u čemu. Ili na drugi način posmatranje, kako mislite vi da se iz budžeta, dakle, i Republike Srpske daju sredstva za javne servise, a nikog o tome niste pitali, nikog niste konsultovali, niste razgovarali sa onim koji se bave budžetom. Imamo Fiskalni savjet koji smo formirali i koji raspravlja o tome, imamo dokument koji se zove dokument Okvirnog budžeta koji je usvojen, nigdje toga nema. Kako ste vi sjetili minut do 12 da zaštite građane. Ipak mora da će biti nešto drugo. Na kraju, kako vam nije palo na pamet da porazgovarate sa vašim kolegama koji sjede pored vas, od kojih nijedno nema mišljenje kao vi? Niste li poprilično usamljeni, da nema ovih novih stranaka, ne znam, vidjet ćemo kad bude glasanje, koje vas podržavaju, ne vidim, niko drugi se ne javlja i ne aplaudira ... Još nešto hoću da kažem, SDS jeste stvarao institucije Republike Srpske, ali u toj stranci odavno nema tih ljudi koji su učestovali u izgradnji i osnivanju tih institucija i to je prijedlog o kome bi trebali da razmislite.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Vrlo je zanimljivo da uvažena koleginica Majkić zna u koje emisije je pozivan, u koje nije, SDS, što meni govori da je i ona jedan od urednika Radio-televizije Republike Srpske. Ja moram reći da mnogo puta smo čuli da smo pozvani, a da nije bilo tačno. Naprotiv, čak smo dobili, zamislite, da vodeća opoziciona partija dobije mail glavnog i odgovornog urednika informativnog programa i kaže – nemojte nam više slati vaša saopštenja. Mi smo taj mail objavili. Ali dobro je, pazite, šerovi gledanja pokazuju da što RTRS više ovako radi, ugošćuje te koje ugošćuje, njihov rejting je niži, nama rejting raste, a i gledanost privatnih televizija. Tako da smo mi RTRS-u jako zahvalni na ovakvoj uređivačkoj politici i molimo RTRS da nastavi sa ovakvom, istim intenzitetom, i da nastave sa ovom uređivačkom politikom. Što se tiče tvrdnji gospodina Špirića kako nešto mi ko želimo ovdje da stabilizujemo BHRT, pa molim Vas gospodine Špiriću, mi želimo da stabilizujemo Radio-televiziju Republike Srpske, jer nama Radio-televizija Republike Srpske nije Draško Milinović, ni njegovi savjetnici. Evo, našeg kolege supruga je savjetnik generalnog direktora RTRS-a, pa znam kako on sve zna šta se tamo dešava. Dugovi RTRS-a su 33 miliona maraka, sva imovina RTRS-a je pod hipotekom, doprinosi nisu plaćeni dvije godine. Pa ovo doprinosi upravo stabilizaciji Radio- televizije Republike Srpske. Hvala.
Hvala. Salko Sokolović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Meni su više ovo politički navodi od strane poslanika SNSD-a kad je u pitanju priča da je ovo stabilizacija državne televizije, a rasturanje entitetskih televizija. Pa isto kao što na državi funkcioniše trezor, on funkcioniše i na entitetima. Da bi se trezorski poslovalo mora se ranije planski odrediti šta će se finansirati, pa između ostalog ovim zakonskim rješenjem finansirat će se i RTV sistemi na entitetima, a za takvu vrstu troška će se planirati sredstva. I nema nikakve bojazni da ono što je planirano da se finansira sa određenim sredstvima ne bude u toku finskalne godine i planirano. Ja mislim da to su oni osnovni postulati da to svi na neki način znamo ili razumijemo. Ja sam uvijek govorio da je, od početka, i nikad mi nije bila jasna SDA zbog čega je SNSD sklonila sa tih, te '14. godine sa tog nekog prostora za razgovor oko formiranja vlasti, jer i SNSD je dio vlasti, jer čim učestvuje u Fiskalnom vijeću, čim učestvuje u raspodjeli sredstava, oni koji raspoređuju pare oni su vlast. Prema tome, trebalo je to možda postaviti na neki drugačiji način. Iz tog razloga me i čudi ovo malo što gospodin Špirić, koga iznimno uvažavam kad je u pitanju stručnost vezano za finansije, izražava ovu sumnju da bi se ovakvim zakonskim rješenjem ugrozilo poslovanje entitetskih emitera. Ja sam siguran da neće ukoliko se poštuju zakoni i pravila u ovoj državi. Hvala. 46
Hvala. Nema više prijavljenih, Milica Marković. Izvolite.
Ja samo hoću da kažem, zapravo radi se o krivom navodu ovom što je Aleksandra Pandurević rekla da što više RTRS radi na ovaj način vama u SDS- u bolje raste rejting. Pa, koji vi rejting danas imate kad vas je od 2014. do danas sedam poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srpske napustilo, od toga su tri ili četri bili nosioci lista? U ovom Domu su vas napustila dva poslanika. jedan od tih je rekao da je izuo betonske cipele kad je napustio SDS, onda zamislite kakva ste vi mora i kakvo ste vi opterećenje za te ljude. Jedan delegat u Domu naroda vas napustio, načelnik Opštine Bratunac vas nedavno napustio, sljedeća priča je Bijeljina o kojoj ćete vrlo brzo čuti šta se događa. Pa o kakvom vi rejtingu pričate i o čemu vi pričate ovdje, zamajavate i kolege i javnost o tome. Mislim da sad, to je bila replika, dakle, evidentno je jasno ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja sam ćutila dok si ti pričala. Dakle, evidentno je da se ovim, kandidovanjem ovog zakona prvi razlog je, i cilj, stabilizacija BHTV, što mi ne sporimo da je to vaša ambicija i cilj, ali morate vidjeti s kim ćete to uraditi ovdje u ovom Parlamentu. I druga stvar koja je evidentna u vašem, kao vaša ideja, incijativa u ovom Zakonu jeste osvetnički odnos prema RTRS- u koji ne hvali vašu politku koja je izdajnička i rušilačka prema Republici Srpskoj i njenim institucija, mislim na vas iz SDS-a.
Hvala. Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Nepridržavanje dnevnog reda, to sam pritisnuo.
Izvinjam se, nepridržavanje dnevnog reda.
Koliko ja znam, nisam ispravak krivog navoda. Poštovani predsjedavajući mi ovdje ne razgovaramo o tome ko je koga, kad, kako, na koji način napustio, niti je to tačka dnevnog reda, jer bi, sad ćemo početi da se vraćamo i na papke, i na ne znam koga, i tako da se vrtimo danas cijeli dan u krug. To nije tačka dnevnog reda, tačka dnevnog reda je precizno definirana i mi razgovaramo o proceduri po tački dnevnog reda., zašto smo za ili zašto smo protiv procedure, i ništa drugo. I molim vas da ovu vrstu diskusija malo presječete. 47
U pravu ste. Hvala. Staša Košarac, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Mislim da imate još šanse da ispravite svoje kardinalne političke greške koje ste imali u institucijama Bosne i Hercegovine. Vidite da vas svi napuštaju, biće toga još kod vas, samo ne znam da li ste vi informisani i da li imate te informacije. Napustili ste osnovnu ideju Srpske demokratske stranke, to je jaka Republika Srpska, bavite se jakom Bosnom i Hercegovinom i to je potpuno jasno. To potvrđuje ovaj vaš Prijedlog izmjena i dopuna Zakona koji je za nas potpuno neprihvatljiv, jer je potpuno jasno da BHRT gledate kao sistem kojem treba permanentno omogućiti sva finansijska sredstva, a sa ostala dva servisa, koji su dio, takođe, tog sistema, nisam vidio da ste ... nekakva adekvatna rješenja. I to govori upravo o tome na koji način vi posmatrate suštinu problema funkcionisanja. O ulogama članova porodice mogu da govorim javno, nikakav nije problem, mogu da vršim analizu porodičnih stabala, odnosa, ali nije to moj mandat i ne želim to da radim ovdje, za to postoje nadležni organi, za to postoje nadležne institucije, ali mislim da imate još uvijek šanse da se vra tite bazičnim, važnim pitanjima u interesu Republike Srpske. Imate još uvijek šansu da povučete ovaj Prijedlog, postajete politički smiješni i irelevantni. Na kraju krajeva, imate stav nadležnog ministarstva gdje vam se sugeriše da povučete ovaj Prijedlog. Mislim da bi mogli pokazati da bar jednom imate snage da poštujete institucije Republike Srpske i danas, gospodine Bosiću, da povučete ovaj smiješan prijedlog koji ste predložili. Hvala.
Hvala. Aleksandra Pandurević, povreda Poslovnika. Izvolite.
Predsjedavajući, molim Vas da vodite računa o tome da se kolege ne pridržavaju dnevnog reda. Ko je kakav daće ocjenu birači na izborima i nemojte da brinete. To što neko ide, treba još mnogi da odu i bilo bi i vama bolje da se nekih riješite, pa onda ne bi međusobno policija morala da čuva jedne funkcionere iste partije od drugih funkcionera iste partije. ŠEFIK
Hvala. Predsjedavajući Doma, gospodin Mladen Bosić, diskusija. Izvolite. [[zajednička diskusija]] ŠEFIK
Da, pa ovo je otišlo zaista u predizbornu propagandu, a prijedlog je vrlo jednostavan, baš jednostavan. Ali kad je već otišlo ovim smjerom, vidim tu zaista teške riječi, ali vidim i razliku, znate. Razliku u pristupu politici, znate, kad gospodin, recimo, iznenadio sam se da gospodin Prodavanović zastupa tezu da mi radimo protiv sebe tako što predlažemo ovaj Zakon. Ne gledamo mi samo šta je to trenutni interes u ova četri mjeseca do izbora za Republiku Srpsku, za Javni servis Republike Srpske. Znači, nije čitava politika kako ostvariti svoj lični interes u tom, preko institucija zato što si trenutno na vlasti. Ja nisam dobro razumio gospodine Špiriću Vašu, ja ne znam kako bih nazvao tu rečenicu, da kad se govori o interesu naroda, onda se drži ruka u džepu, ne znam šta vam to znači, a mogu da, može svašta da mi padne na pamet, ali mi to liči na Vašu filozofiju vođenja politike. Vi ste bili ti koji ste svojevremeno podržavali sve ove zakone, Vi ste napravili ovaj sistem, nisam ja. Vi ste ovdje pitaj Boga koliko godina, Vi ste diglu ruku za sve reformske zakone od Pedija Ešdauna nametnutih, ne znam o čemu sve, ima čitava lista. Nisam ja dizao, nije čak ni SDS dizao ruku, Vi ste kreirali ovaj sistem ovakav kakav jeste. Vas su zvali reformator, nisu mene zvali reformator. Vi ste promijenili svoju politiku, Vi ste otišli u populističku krajnost prateći Milorada Dodika, bez obzira šta to znači za interese Republike Srpske, a ja tvrdim da populizam neće donijeti dobro narodu, nikome ovdje neće donijeti, a Vi to ovdje iskazujete upravo za ovom govornicom. Morate da se usaglasite, ili je ovaj cilj da se pomogne javnom servisu državnom ili je cilj mržnja protiv ..., oba? Pa to je onda zbilja vješto urađeno, da jednim potezom obje muhe. Nema veze to sa realnošću. Pa vi ste prihvatili to da plaća državni servis iz prihoda koji se prikupljaju u entitetima. Kako se sad finansira držani servis? Po zakonu se finansira sredstvima koji se prikupljaju u entitetima i koji prikupljaju entitetski emiteri. I vi se sad borite protiv, kao vi se borite protiv Bosne i Hercegovine tako što se borite protiv državnog javnog servisa. Sve to nema nikakvog smisla. Ja vas molim da prevaziđete ovaj nivo ostrašćenosti i da kada bude rasprava o ovom, očigledno da neće dobiti podršku za hitnu proceduru, svi zajedno razmislite šta je interes ovih ljudi ovdje. Ja mislim da ćete čuti šta je interes ovih ljudi, šta misle o ovome što im neko druži ruku u džepu i preko akciza, i preko javnih, finansiranja javnih servisa, i preko mnogo, mnogo drugih stvari. Tako da, nadam se da će ova rasprava biti ozbiljnija kada bude zaista došla na dnevni red, a ovdje smo trebali voditi raspravu samo oko toga da li je hitna procedura prihvatljiva ili ne. ŠEFIK
Hvala lijepo. Gospodin Nikola Špirić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Ma vrlo ću kratko. Tačno je da sam ja dugo ovdje, možda i najduže, i kreator mnogih reformi, i učestvovao u mnogim donošenjima zakona koji su napravili pomake unutar Bosne i Hercegovine. To što vi ne razumijete, tu ja ne mogu pomoći. Ja bih volio da vi iz nerazumjevanja pravite grešku, to bih mogao da pravdam, ali kad smisleno ulazite u greške, pa pokušavate to da pokrijete narodnom pričom, onda nažalost to ispada, to je politička bedastoća. Dakle, kad imate princip držite se principa. Nisam ja čovjek koji bježi od bilo čega što sam uradio u ovim institucijama, ne, nikada, ali se ono što je sistemsko ne rješava po hitnoj proceduri, to je radio Pedi Ešdaun. Dakle, ovdje trebaju ljudi da razgovaraju i nemojte da se 49 ljutite ako ljudi imaju suprotan stav. Dakle, vi ..., vi predlažete, mi pitamo, objasnite, dakle, pošto se plan da se finansira BHRT iz državnog budžeta koji je stalno u suficitu ...
Vidite, javili ste se pod povredom Poslovnika gospodine Špiriću. Pustio sam, tolerisao sam, ali ima neka granica toga.
Izvinjavam se. Gubitke sistema kad bi sabrali ...
Pa ne morate da mi se izvinjavate, nego Vas molim da se pridržavate Poslovnika.
Ok, evo, toliko. Dakle, griješite zato što ne znate, ali nemojte samo iz zlih namjera.
Hvala. Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Dakle, još jednom ponavljam budžetsko finansiranje javnih radio-televizijskih servisa uz post, dakle, postkonfliktnim i u tranzicijskim zemljama ne postoji nigdje i to bi još dodatno stvorilo apsolutan uticaj političara, dakle, u Bosni i Hercegovini u bilo kom nivou na javne radio- televizijske servise. U tom smislu smatram da je ovaj prijedlog apsolutno protiv interesa bilo koga ako govorimo o, rekao sam, objektivnom, nepristrasnom, blagovremenom, ovaj, informisanju putem javnih radio-televizijskih servisa. Drugo pitanje koje je bilo, ovaj vaš Zakon, govorim o proceduri, nemoguće je mijenjati na način kako ste ga vi predložili i on je, nemoguće ga je promijeniti u bilo kom smislu. Bilo bi logično da su vaši ministri u Savjetu ministara predložili zakon koji je podržavan i od strane poslanika ovdje, iz Federacije, izvinjavam se, u Predstavničkom domu, da veći omjer sredstava od RTV takse i apsolutna obuhvatnost RTV takse bude na entitetskim javnim radio-televizijskim servisima koji su od posebnog interesa sa građane u sredinama gdje oni žive. Pogledajmo kako su to susjedne zemlje uradile, kako je to uradila Republika Hrvatska, kako je Srbija, gdje naplata RTV takse preko 90%. Znači mi bismo stvorili i održive, i objektivne, i nepristrasne u mnogo većoj mjeri javne radio-televizijske servise, nego što bi oni bili na ovaj način. Dakle, ja tu imam rezervu i ne smatram da bi to bilo ko ... Zašto niste predložili ovo? Znate zbog čega? Nijedan vaš ministar u Savjetu ministara nikad ovaj Zakon ne bi uputio u proceduru jer bi znao kakvu bi poruku dobili, provjerite to, inače imaju šansu da to oni upute.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica, povreda Poslovnika. Izvolite.
... Demokratske fronte tražim pauzu od pola sata.
Pauza do pola tri. Znači, ovo je pauza za ručak. [[PAUZA]] Molim vas da zauzmete svoja mjesta da nastavimo rad Parlamenta. Sačekat ćemo gospodina Sokolovića, on je na redu za diskusiju. SALKO
/nije uključen mikrofon/
Odustajete je li? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Znači, zaključujem ovu tačku dnevnog reda ...
A da, glasamo. Hajde molim vas da se pripre mimo za glasanje o hitnosti procedure. Znači, 3 za, 21 protiv, 9 uzdržanih. Ne postoji opšta većina. Sada glasamo o ... ŠEFIK
/nije uključen mikrofon/
Sada glasamo o skraćenom postupku. Za 3, protiv 21, uzdržanih 8. Nema opšte većine. Znači ide Zakon u redovnu proceduru. Idemo na tačku četiri, Ad. 4. Zahtjev poslanika Mladena Bosića, Aleksandre Pandurević, Nenada Lalića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o Javnom radio-televizijskom servisu Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1292/18, od 28.05.2018. godine 51 Otvaram diskusiju po tačku 4. Izvolite. Radi se o istoj stvari kao i tačka 3. pretpostavljam da je diskusija iscrpljena. Zaključujem diskusiju po tački četri. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Za 3, protiv 22, uzdržanih 7. Znači, nema opšte većine. Sada glasamo o skraćenoj proceduri. Za 2, protiv 22, uzdržanih 8. Opšte većine nema. Ovaj Zakon ide u osnovni zakonodavni postupak. Idemo na tačku pet, Ad. 5. Izjašnjavanje Predstavničkog doma za utvrđivanje novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o izmje nama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH – pre dlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-697/18, od 07.03.2018. godine (drugo čitanje)
Ma nema tu, glasamo valjda. To ćemo na kraju sjednice, to ćemo kasnije glasati.
Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Idemo na tačku šest, Ad. 6. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prije dlogu zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH – predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-762/18, od 16.03.2018. godine (zakon u prvom čitanju) Na 61. sjednici Doma, održanoj 17.05.2018., Prijedlog zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini upućen je na usa glašavanje Kolegijumu Doma kao komisiji. Kolegijum nije postigao saglasnost. O ovoj tački nema rasprave. Naknadno ćemo se izjasniti u drugom krugu glasanja. Tačka sedam, 52 Ad. 7. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanica Maja Gasal-Vražalica, broj: 01-02-1-1189/18, od 15.05.2018. godine (prvo čitanje)
Zahvaljujem predsjedavajući. Član 74. stav (3) – u slučaju odsustva predlagača akta o njemu se ne raspravlja, osim ako Dom ne odluči drugačije.
Ja mislim da je prihvatljiv ovaj prijedlog da ako nije niko ovlašten ili ako dolazi predlagač, evo dolazi. Hajde sačekat ćemo, kolegijalno. Znači, nalazimo se na tački 7. i prijava za diskusiju Maja Gasal-Vražalica, kao predlagač.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, radi se o Zakonu, odnosno o tematici koja je bila diskutirana na jednoj od prethodnih sjednica kada smo kroz neku incijativu podržali da zamolimo Vijeće mnistara da još jedanput preispita Odluku o načinu utvrđivanja naknade za ...
Molim vas da saslušamo diskutanta. MAJA
naknade za prevoz na posao i s posla gdje je i Institucija ombudsmena za ljudska prava nakon uloženih podnesenih žalbi zaposlenika institucija Bosne i Hercegovine konstatirala da model po kojem se obračunavaju naknade za prevoz sa posla i na posao stvaraju diskriminaciju među zaposlenicima, te da bi se trebalo zakonski djelovati na način kako sam ja i predložila, odnosno da se u Zakon vrati ono što je bilo i prethodno, a to je da vratimo riječ javni prevoz u sam Zakon. Nakon svih ovih istraživanja koja su i navedena u ovom obrazloženju jeste da Ministarstvo finansija na jučerašnjoj sjednici Komisije za finansije i budžet jeste imalo svoj stav, međutim ti stavovi nisu potkrijepljeni činjenicama, odnosno nisu potkrijepljeni argumentima jer sindikat policijskih agencija, policijskih službenika u Bosni, na nivou Bosne i Hercegovine kao 53 reprezentativan sindikat i sindikat državnih službenika se oglasio na način da nisu bili konsultirani kada se ova Odluka Vijeća ministara donijela, odnosno da su bili konsultirani samo na onaj način da daju svoje stavove, a i kada su dali svoj stav, njihovi stavovi nisu bili uvršteni u način obračuna ove naknade. Ja očekujem da će kolegice i kolege podržati ovaj Prijedlo g izmjene Zakona, a vrijedno je spomenuti da su mnogi od službenika i službenica institucija Bosne i Hercegovine, nekih ministarstava, također ukazali na još jednu neravnopravnost, odnosno diskriminaciju i na još jedan dodatan udar na džep zaposlenika u institucijama Bosne i Hercegovine, a to je da se, da bi se ustanovilo gdje ko živi i na koji način će se vršiti obračun naknade za prevoz na posao i s posla, institucije Bosne i Hercegovine traže od svih zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine da se dostavi obrazac PB A4 kojim se treba, je li, dodatno platiti taksa od 5 KM, kako bi se ustanovilo gdje službenici i službenice žive, odnosno gdje je njihovo mjesto prebivališta. Pa se postavlja pitanje zašto institucije Bosne i Hercegovine još i na ovaj nač in traže dodatna, odnosno sredstva da pune svoj budžet, a udaraju na džep ionako obespravljenih radnika u Bosni i Hercegovini kada i sama CIPS-ova prijavnica koja je besplatna daje informaciju gdje je osoba koja radi u institucijama Bosne i Hercegovine prijavljena, a također, postavlja se pitanje zašto institucije Bosne i Hercegovine, odnosno sva ministarstva u kojima rade naši građani i građanke nemaju uspostavljenu komunikaciju sa IDDEEA-om, pa na taj način saznaju gdje njihovi zaposlenici rade kako ne bi opterećavali dodatno njihov budžet. Dakle, ono što je kroz taj, tu sjednicu kada sam predložila da Vijeće ministara preispita svoju Odluku i otkloni ovaj nepravičan i nepravedan način obračuna naknade, tada je ovaj Dom podržao taj Zaključak koji je otišao prema Vijeću ministara. Međutim to je bilo u martu i od tada do dana današnjeg mi nikakvu povratnu informaciju nismo dobili od Vijeća ministara, tako da smatram da je ovo idealna prilika da mi kao odgovorno, je li, zakonodavno tijelo djelujemo i prema našim uposlenicima i uposlenicama ispravimo ovu diskriminaciju. Hvala.
Hvala. Diskusija, Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, dakle, samo da budemo jasni. Kolegica je predložila Zakon kojim se van sna ge stavljaju, brišu se odredbe koje su usvojene u ovom Domu na 17. sjednici ovog Doma, 16.09.2015. godine po hitnom postupku. Tada je na prijedlog Vijeća ministara izbrisana odredba da se naknada za prevoz obračunava na osnovu cijena u javnom prevozu i dob ili smo ovo protiv čega kolegica sada govori. Za hitni postupak je tada prije skoro tri godine glasalo 27 poslanika ovdje uključujući i kolegicu Gasal-Vražalica, uključujući cijeli njen Klub, i pozicija i opozicija, samo pet nas je bilo protiv, nas sva četvorica iz Kluba SBB-a i, evo, da budem korektan, kolega Rančić. Za sam Zakon, kad je usvojena hitna procedura je glasalo 34 poslanika, i tada samo nas četvorica iz Kluba SBB-a nismo podržali taj Zakon, 34 za, 4 odsutna i nas četvorica smo jedini tada ukazivali da je ovo nepromišljeno i loše. A na to smo ukazivali jer smo ovo pitanje temeljito razmotrili u skladu sa programom SBB-a i našim obećanjima i rezultat tog programa i tih obećanja su i bila dva zakona, jedan o ukidanju bijelog hljeba, a drugi o smanjenju i ukidanju naknada za rad u komisijama, a s obzirom da smo pomno proučili cijeli ovaj Zakon znali smo da je taj prijedlog Vijeća ministara, još tada smo znali, da je taj prijedlog Vijeća ministara izuzetno 54 loš i nepromišljen. Danas će ovaj Zakon vjerovatno proći, ovaj koji je kolegica Gasal-Vražalica predložila, vjerovatno će ga svi podržati, vjerovatno će ovih 34 doći na pamet nas četvorice, na ono što smo ukazivali prije još gotovo tri godine i time će ova grešaka Vijeća ministara konačno biti ispravljena. Hvala.
Hvala Ispravak krivog navoda, Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem kolegi Arnautu koji je i onda kada je bilo to na sjednici ukazao na ovo, a ja sam se i tada referirala, a evo i sad se referišem, jer nismo svi Nostradamusi kao što je to kolega Damir Arnut. Dakle, Damir Arnaut zna kada neko nešto predloži kako će to implikacije imati na tu jednu vrstu, na tu jednu populaciju koja će biti pogođena ovim. Damir Arnaut je dugo u političkom životu, Damir Arnaut vjerovatno ima konekcije kako da sazna, zbroji, oduzme ili iz tog programa SBB-a koji su, je li, osim kapetana Gradašćevića imaju, je li, to naslijeđe da djeluju i da budu prepoznatljivi. Oni to sve znaju, međutim ovo je moje prvo političko iskustvo, prvi put u nekom zakonodavnom tijelu, a nemam konekcije, informacije, niti to proviđenje kako će se šta implicirati, kako će neki zakon imati refleksije na građane i građanke Bosne i Hercegovine. A kada mi se ukaže da je nešto pogrešno bilo, da sam digla svoj glas ili dala podršku nekom zakonu koji nije pravedan, odnosno jeste diskriminatoran pre ma našim građanima i građankama ja sam se onda obavezala da ispravim ono za šta sam glasala, i onda ne vidim nikakvog razloga da kolega Arnaut koristi svaku priliku da istakne sebe, svoj bijeli hljeb koji je on predložio, a mi svi usvojili, jer da ste Vi kolega Arnaut to sami predložili i sami gurali kroz zakonodavnu proceduru Vi to ne biste bez podrške kolega i kolegica koji sjede ovdje, ni u Domu naroda. Dakle, Vi imate potrebu da stalno nešto sebe uzdižete, da druge obezvrijeđujete. Ako Vi kažete da mi, nas ne znam koliko, 24 ili 27 treba da dođemo na pamet vas petorice koji ste to glasali, onda ja ne vidim nikakav razlog da vi danas opet ne podržite ovo, ukoliko vaš nije kompleks zato što vi niste predlagatelj nego neko drugi.
Hvala. Damir Arnuat, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa, rekao sam da ćemo podržati, znači, glasat ćemo isto kako smo glasali prije tri godine, bit će konzistentni. Kad je ova opaska oko Nostradamusa u pitanju, vidite, prije napredka nauke ljudi su vjerovali u razna čuda i pripisivali kišu i takve, je li, pojave, gromove, nekim nadprirodnim pojavama. Napretkom nauke su te stvari, odnosno ta vrsta razmišljanja je izgubila legitimitet i ljudi su počeli koristiti nauku i analitiku. To je izgleda svugdje osim kod Vas kolegice Gasal-Vražalica, Vi još uvijek vjerujete u Nostradamusa. Dakle, mi smo kod razmišljanja o tadašnjem Prijedlogu zakona Vijeća ministara se koristili analitičkim metodama, a nismo sigurno imali nikakvu kristalnu kuglu, ne znam imate li je Vi u svom Klubu. Ali u svakom slučaju, mislim, pozivati se na Nostradamusa kada postoji nauka, pravna nauka u ovom slučaju, 55 analitika, itd., nije nešto čime se mi bavimo, već primijenimo te moderne metode i donesemo svoj sud i zaključak o svakoj datoj materiji. Hvala.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite
Kolega Arnaut, onda se postavlja ključno pitanje, što biste Vi možda bili dužni da nas upoznate, a i samu javnost, kako onda nije Vaša kristalna kugla Vama rekla u onoj maratonskoj sjednici kada je bio na dnevnom redu set zakona o akcizama, šta će se desiti sa tim akcizama, kako ćemo mi puniti budžet na jedinstveni račun koji će tu stajati jer neće biti dalje raspoređen kako treba da bude raspoređen jer se niste dogovrili vi u grande koaliciji kako to treba da bude raspoređeno, jer vaš direktor cesta sjedi i priča o nekim nevid iljivim kilometrima, odnosno valjda vaša kristalna kugla gdje je vidite u SBB- u, da vi vidite neke puteve da se grade, međutim, mi kao građani i, evo, vaše kolege i kolegice u Zastupničkom domu ne vidimo ništa osim onog famoznog trotoara ispred Predsjedništva. I onda ja vas pitam kako niste tada znali kad je set zakona i akcizama bio na dnevnom redu da nas ovdje upoznate sa implikacijama koje će taj set zakona imati na građane. A možda niste mogli ni vidjeti jer je čudnovati onaj recept Evropske komisije, gospodina Wigemarka, toliko dijelovao na vaš razum da vi niste mogli možda da nas upoznate, ni sami da vidite kakve če to sve implikacije imati.
Hvala. Nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda, Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja moram da izrazim svoje čuđenje i ništa mi nije jasno zbog čega ovakav ton i ovakva priča. Da li je cilj da se Prijedlog zakonskog teksta usvoji, razmatra i usvoji, ili je ovdje cilj nešto sasvim drugo? Ovo potpuno poprima jednu drugu dimenziju i ja Vas molim da intervenišete i da spriječite ovakve, ja jednostavno bježim od toga da kažem šta mislim o ovakvim diskusijama koje apsolutno, i kolegicu Maju ne razumijem, ako joj je cilj da prođe ovaj Prijedlog pa zar je potrebno ovako intonirane diskusije usmjeravati u nekom drugom pravcu da kod čovjeka izazove nezadovoljstvo i da bez obzira na sve ovo što je kolega Arnaut rekao, što je potpuno u pravu, jer mi smo tako glasali, i mi ćemo sad opet tako glasati i ovaj puta, i, pa valjda je to interes onoga predlagača, da se taj zakonski prijedlog podrži i ništa drugo. Čemu sad ovo sve skupa nije mi jasno.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za diskusiju. Zatvaram raspravu po sedmoj tačci. Idemo na tačku osam, 56 Ad. 8. Izvještaj Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu, broj: 01,02-06-1004/18, od 18.04.2018. i broj: 01-50-1-1021/18, od 24.04.2018. godine Dom je odlučio da ovu tačku ipak uvrsti na današnju sjednicu bez obzira na nedostatak mišljenja Zajedničke komisije za Evropske integracije. Otvaram raspravu. Hoćete Vi prvi? Hajte izvolite. Predsjedavajući Zvizdić.
Hvala najljepša. Pozdravljam uvaženo rukovodstvo Doma, uvažene zastupnike i zastupnice, uvažene medije. Evo, nažalost niko od mojih kolega iz Vijeća ministara nije prisutan. Ja imam, evo, izrazio sam želju ili namjeru da u najkraćem iznesem neke osnovne pojedinosti ili navode, ili konstatacije samoga Izvještaja sa zamolbom da se fokusiramo na ono što piše u Izvještaju, da naša diskusija, pitanja i odgovori budu u domenu realnosti, a ne predizborne retorike i da svakako otklonim neke netačne navode koje sam čuo i prilikom rasprave o samom dnevnom redu i stavljanju ove tačke na dnevni red, odnosno da pokažemo realno stanje kada govorimo o Evropskim integracijama, o onome kako je ono bilo prije 2015. godine i kako je poslije 2015. godine. Dakle, Evropska komisija je ove godine za Bosnu i Hercegovinu objavila Privremeni izvještaj jer je Komisija trenutno u postupku izrade mišljenja o zahtjevu za članstvo Bosne i Hercegovine u Evropskoj uniji i prioritetna područja koja su obuhvaćena politikom proširenja u ovom Izvještaju su vladavina prava, reforma javne uprave, ljudska prava i temeljne slobode, borba protiv korupcije, borba protiv organiziranog kriminala, terorizma, te ekonomsko upravljanje i konkurentnost. Dakle, sam Izvještaj je privremen i on ne obuhvata sva ona područja koja su ... obuhvaćala raniji prethodni izvještaji u Bosni u Hercegovini. Ono što je važno kazati jeste da Privremeni izvještaj Evropske komisije za Bosnu i Hercegovini, kao i svi prethodni, obuhvata izvršnu, zakonodavnu i sudsku vlast, uključujući, dakle, i Predsjedništvo BiH, i Parlament BiH, zatim sve nivoe vlasti i sve druge nadležne institucije i isti ne predstavlja, kako se to naravno cijelo vrijeme pokušava predstaviti, nije vezan samo ili isključivo za rad Vijeća ministara iako je za nas u Vijeću ministara izuzetno bitno naglasiti da je u ovom Izvještaju upravo Vijeće ministara BiH prepoznato kao vodeći nosilac evropskih intergrativnih i reformskih procesa u Bosni i Hercegovini, pa navodim samo jednu rečenicu iz samog Izvještaja gdje se kaže da je Vijeće ministara ostalo posvećeno unapređenju programa integracije države Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju. To je za nas, naravno, u Vijeću ministara vrlo značajno i predstavlja čin prepoznavanja naših napora i napretka koji je ostvaren u ovome mandatu imajući u vidu naslijeđeno stanje u oblasti evropskih integracija. Opći za ključak je da se u odnosu na prethodni Izvještaj u Bosni i Hercegovini može konstatirati da su ocjene i nalazi iz oblasti koje su predmet ovog Izvještaja za 2018. godinu ujednačene, odnosno jednake, što se jasno može uočiti metodom uporedne analize, te da u ovom Izvještaju nije bilo ocjene nazadovanja, dok su ocjene za svih sedam kriterija iz svih zemalja zapadnog Balkana skoro identične, skoro, dakle, identične, iako su sve zemlje zapadnog Balkan dobile kandidatski status prije 2014. godine i prije ovoga mandata ili mandata ovoga Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. 57 Želim da podsjetim da, recimo, ili da navedem kao primjer da unutar političkog kriterija, recimo, u oblasti funkcioniranja pravosuđa isti status, istu definiciju, istu ocjenu ima Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Srbija; u borbi protiv korupcije istu ocjenu ima Crna Gora, Srbija, Makedonija i Bosna i Hercegovina; u Sektoru pravde, slobode i sigurnosti istu ocjenu ima Crna Gora, Srbija, Makedonija, Bosna i Hercegovina i Albanija; u borbi protiv organiziranog kriminala istu ocjenu ima Crna Gora, Srbija, Makedonija, Bosna i Hercegovina i Albanija; u slobodi izražavanja istu ocjenu ima Crna Gora, Srbija, Bosna i Hercegovina; u postojanju funkcionalne tržišne ekonomije istu ocjenu ima Crna Gora, Makedonija, Bosna i Hercegovina i Albanija i, konačno,u sposobnosti suočavanja sa konkurentskim pritiskom i tržišnim snagama unutar Unije istu ocjenu kao Bosna i Hercegovina ima i Crna Gora, Sbrija, Makedonija i Albanija. Dakle, nema nikakve razlike u ocjenama iako su oni mnogo prije nego mi dobili kandidatski status, dakle, svi su ga dobili prije 2014 .godine, Bosna i Hercegovina, nažalost, to nije uspjela, ali je zahvaljujući radu ovoga mandata na korak ustvari, ili u očekivanju kandidatskog statusa. Kad govorimo o političkim kriterijima negativna konotacija koja preovladava u tom poglavlju vezana je, prije svega, zbog neusvajanja izmjena izbornoga zakonodavstva i tu se uistinu precizno navodi da su svi politički lideri morali, odnosno da trebaju da pokažu spremnost za rješavanje pitanja sastava federalnog Doma naroda dok se presuda Sejdić-Finci tretira u dijelu potrebnih ustavnih promjena, a ne u dijelu samoga izbornoga zakonodavstva. S druge strane, pozitivan dio iz političkih kriterija se odnosio onako kako se to u Izvještaju navodi, uglavnom na onaj dio koji je vezan za konkretan rad Vijeća ministara, navodeći da Vijeće ministara ostaje posvećeno evropskom putu, te da su u međuvremenu usvojene brojne strategije od kojih se posebno navode strategije, akcioni planovi okoliša i ruralnoga razvoja, kao i činjenica da je ustvari spremna i očekuje se usvajanje i energetske strategije. Istovremeno se naglašava da je mehanizam koordinacije u funkciji od juna 2017. godine, da je iskorišten za dostavu odgovora, te se konstatuje redovna implementacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju kroz redovno održavanje zajedničkih tijela, pododbora, što u ranijim izvještajima, '13., '12., '14., itd., nije bio slučaj, uz izuzetak Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje za koje se navodi da još uvijek nije usvojio svoj Poslovnik. Istvoremeno je navedeno da je, recimo, usvajanje bankarskog zakonodavstva, odnosno zakonodavstva iz oblasti ba nkarskog sektora, dobar primjer pozitivnog usaglašavanja ekonomskih reformi između entiteta. Imajući u vidu ili očekujući usvajanje Zakona o osiguranju depozita koje je Vijeće ministar u skladu sa Mišljenjem Komisije refereširalo, ili prihvatili smo ta mišljenja i ponovo smo ga poslali u parlamentarnu proceduru. Još jedan dio ili pozitivan dio iz političkih kriterija vezan je uz Vijeće ministara u dijelu civilnog društva gdje je navedeno da smo u novembru potpisali sporazum sa civilnim društvom. Kada govorimo o oblasti javne uprave naglašeno je da nije postignut napredak, te da nisu implementirane preporuke iz prethodnoga Izvještaja. To, naravno, treba biti potpuno realan i korektan i reći da je ova konstatacija u potpunosti tačna, ali treba i reći da je strategija već pripremljena i da ona skoro četri mjeseca ustvari čeka mišljenja sa nivoa entiteta da bi u konačnici bila usvojena i na nivou Bosne i Hercegovine. Kada govorimo o vladavini prava i temeljnim pravima konstatovano da je određeni napredak postignut u pravosuđu, ali da bi reforme trebale da imaju brži tempo. Postoji određeni nivo spremnosti u pogledu borbe protiv korupcije koja i dalje izaziva veliku zabrinutost, a Bosna i Hercegovina ima i veliki nivo spremnosti za borbu protiv organiziranoga kriminala, te je postignut napredak usvajanjem nove Strategije za borbu protiv organiziranog kriminala i njegovo suzbijanje, kao i ispunjavanje Akcionog plana za sprječavanje pranja novca i finansiranje terorizma, što je rezultiralo da je Bosna i Hercegovina delistirana sa svih sivih lista, Manivala, FATV-a i svih drugih institucija i organizacija. U dijelu funkcioniranja pravosuđa navedeno je da je zabilježen određeni napredak, 58 prvenstveno kroz usvajanje Akcionog plana za Strategiju reforme pravosuđa uz uspos tavu mehanizma za praćenje i izvještavanje, a Visoko sudsko i tužilačko vijeće je usvojilo detaljan plan za adresiranje preporuka iz Izvještaja iz 2016. godine, uključujući i poboljšanje disciplinskih procedura. U borbi protiv korupcije je konstatovan određeni napredak u odnosu na prethodnu godinu. U pogledu usvajanja strategija akcionih planova na različitim nivoima, ali ona i dalje izaziva nezadovoljstvo, odnosno primjetan je jaz između deklarisane političke posvećenosti i samih konkretnih rezultata. U ob lasti ljudskih prava i manjina postignut je napredak posebno kod usvajanja Akcionoga plana za Rome i oblast ljudskih prava ima mnogo bolju ocjenu u odnosu na prethodni Izvještaj. Što se tiče slobode, pravde i sigurnosti postignut je napredak sa usvajanjem Strategije za borbu protiv organiziranog kriminala. Implementacijom Akcionog plana za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma Bosna i Hercegovina u sve većem stepenu usaglašava svoju politiku sa zajedničkom vanjskom politikom Evropske unije, a negativna ocjena je vezana za politički pritisak, i dalje je konstatovano zastrašivanje novinara, kao i činjenicu da istovremeno nije postignuto trajno i održivo rješenje za finansiranje javnih emitera. I na kraju, što se tiče ekonomskih kriterija, dakle, i konkurentnosti Bosne i Hercegovine, konstatovano je da je postignut određeni napredak, da se Bosna i Hercegovina kao i druge zemlje Zapadnog Balkana još uvijek nalazi u fazi uspostavljanja funkcionalne tržišne ekonomije. Primjetna su određena poboljšanja poslovnog okruženja, dok je finansijski sektor ojačan, ali i dalje kao ključne slabosti su navedene: neuravnoteženost tržišta rada koja je povezana sa slabim obrazovnim sistemom koji nije spojen sa potrebama privrede Bosne i Hercegovine, siva ekonomija je i dalje značajna i sveukupni nivo obrazovanja, odnosno ... za tržište i razvoj su i dalje niske, te transportna i energetska infrastruktura nije razvijena na nivou kako to zahtjeva Evropska unija. I u konačnici, bilateralna saradnja sa susjednim zemljama je konstatovana kao zadovoljavajuća i kao saradnja koja ide u pravcu daljeg razvoja političkih, društvenih i ekonomskih odnosa uz činjenicu, naravno, da postoje problemi sa viznim re žimom sa Kosovom, ali generalno u saradnji sa zemljama Zapadnog Balkana saradnja ide u pozitivnom smjeru. Dakle, bez obzira na sve ove pozitivne stvari, ali bez obzira i na brojne konstatacije i nedostatke, ovaj Izvještaj je zasigurno mnogo pozitivniji nego svi raniji izvještaji koje je Bosna i Hercegovina dobila prije ovog Izvještaja kojima su ranije konstatovane vrlo jasne negativnosti i zastoji na putu evropskih integracija Bosne i Hercegovine. Zbog toga ja predlažem da se fokusiramo na ovo što piše upravo u ovome Izvještaju jer, naravno, raniji izvještaji su konstatovali razloge zbog kojih smo, recimo, jedini mi završili 2014. godinu, a da nismo dobili kandidatski status, da jedino Bosna i Hercegovina do ovoga mandata Vijeća ministara nije usvojila nijednu od četri zahtijevane strategije, ni transporta, ni okoliša, ni ruralnog razvoja, ni energetike, zbog čega smo izgubili preko 500 miliona eura. Ranije nisu održavani sastanici pododbora u vezi sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, nisu usvojeni mehanizmi koji su nam omogućili da odgovaramo na upitnik i na druge procese evropskih integracija, nije usvojena reformska agenda koja je omogućila stavljanje ekonomskih potencijala u funkciju njenog razvoja, niti je bilo šta urađeno da se skinemo sa svih sivih lista pranja novca i sivih lista drugih institucija. Sve to je urađeno u mandatu ovoga Vijeća ministara i u mandatu ovoga Parlamenta. Ja vam se zahvaljujem na svemu gdje ste, i u svim fazama, procesima i zakonima u kojim ste podržali Vijeće ministara, ali uistinu sve nedostatke koje je konstatovao ovaj Izvještaj, on je još uvijek, Izvještaj od 2015. do danas još uvijek najbolji izvještaj kojim se konstatuje najveći napredak na putu evropskih integracija Bosne i Hercegovine od 2018. pa do 2015. godine. Hvala
Hvala. Semad Šepić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja sam htio poslije diskutovati šire, ali mislim da ima smisla na samom startu možda onako malo otvoriti. Dakle, gospodine predsjedavajući, niko ne spori da ima određenog posla, da ima određenog rezultata, da ima nekog vidljivog posla, ali ono što je problem Vas, Vašeg Vijeća ministara, Vašeg inače odnosa, dakle, Vi puno više od toga pravite neku priču, nego što ona suštinski jeste. Dakle, sad kažete ovdje kako mi imamo istu ocjenu kao Srbija, u oblasti pravosuđa, borbre protiv korupcije, nekih drugih oblasti. To vam je isto kao kad se učenik iz prvog razreda hvali sa učenikom iz prvog razreda osnovne sa učenikom iz prvog razreda srednje i kaže – dobio sam i ja tricu u školi. Pa jesi, ali u prvom razredu tricu. Dakle, ono gdje mi pokazujemo napredak to je liga prva, odnosno prvi neki razred, a Srbija u petom razredu ima isti taj napredak, ali u petom, na petom nivou. Dakle, to je ključni problem, nemojte da se zavaravamo sa ovim, da sami sebe nešto lažemo kako je sve super, kako sve dobro ide. Jer da je to, o čemu Vi govorite gospodine predsjedavajući, tačno onda bi i mi negdje bili spomenuti u onom Izvještaju Evropske komisije pa bi kazano bilo barem da smo u nekoj 2030. mi na nekoj listi. Nama, nama se nikakvih datumi, nikakve godine se ni u primisli više ne spominju, a za Srbiju kažu, 2025. godine i Srbija i Crna Gora bićete članice Evropske unije. Zato Vas molim, dakle, ključni problem ovoga Vijeća ministara, pogotovo Vas je što ste vi oko potpuno ... stvari pravili neku veliku ružičastu sliku, pa ste i nas ovdje koji sjedimo, u Parlamentu i u nekim drugim institucijama, zavaravali, uspavljivali, ušuškivali pričom kako vi to sve tobože vodite, da ćemo mi, eto da sutra samo treba da svane da mi postanemo članica Evropske unije, a kad dobijemo odgovor iz Evrope onda ustvari nas ljudi ne spominju ni u nekoj primisli u nekim ozbiljnim, kako se zove, kalendarskim terminima. Zato je u tom smislu važno da vodimo poštene, kredibilne rasprave. Ja sam jedan od ljudi koji ću vazda stati uz Vas da vam pomognem da ovo što ste preuzeli na sebe, da to uradimo. Ali ako Vi sami kažete da Vama ne treba pomoć, da Vi to idealno radite, da smo mi super, da smo čak u nekim stvarima mi ispred, ne znam, zemalja iz susjedstva, pa onda se postavlja pitanje imamo li mi prostora da vam pomognemo [[govornik se upozorava na vrijeme]] Poslije ću možda diskutovati još malo oko ovih stvari, ali ovo je važna stvar koju na početku, za neku diskusiju, samo da je stavimo na ravan u kojoj ona suštinski jeste. MLADEN
Hvala. Rasprava, Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ja ću na sličan način proći kroz ovaj Izvještaj kao i predsjedavajući Vijeća ministara, jedino što nam se doživljaji ovog Izvještaja i zaključci po ovom Izvještaju bitno razlikuju. Nakon čitanja i analiziranja ovog Izvještaja Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za period od oktobra 2016. godine do februara 2018. godine ja sam zaključio da se Bosna i Hercegovina na evropskom putu kreće brzinom puža. Dakle, evropski put je usporen u suštinskom smislu provođenja reformi koje su uvjet pristupanja Evropskoj uniji, a koje smo mi preuzeli prihvatanjem i Reformske agende. Da je to tako potvrđuje upoređivanje ovog Izvještaja za 2018. 60 godinu sa prethodnim Izvještajem za 2016. godinu gdje je vidljivo da je napredak na evropskom putu Bosne i Hercegovine zanemariv, jer su kvalifikacije za većinu kriterija potpuno identične. U Izvještaju za 2016. godinu na strani 8. pod tačkom 2.2. Reforma javne uprave konstatirano je da je Bosna i Hercegovina u ranoj fazi reforme javne uprave, nije ostvaren napredak u proteklih godinu dana i uočeno je nazadovanje kada su u pitanju izmjene i dopune pravnog okvira za državnu službu u Federaciji BiH kojima je povećan rizik od politizacije, te da je potrebno usvojiti novi strateški okvir za javnu upravu, kao i strategiju upravljanja javnim financijama. U predmetnom Izvještaju za 2018. godinu pod tačkom 2.1.2. Reforma javne uprave konstatirano je da je Bosna i Hercegovina u ranoj fazi reforme javne uprave i da nije bilo napretka tokom prošle godine, a preporuke Komisije iz 2016. godine nisu provedene. Također je navedeno da je cjelodržavna strategija za reformu javne upave u fazi izrade i tek treba da bude usvojena. Daljnja rascipkanost državne službe u Federaciji i na kantonalnom nivou povećava rizik od politizacije. Dakle, naglašeno je nazadovanje, a što je identično sa prethodnim Izvještajem iz 2016. godine. U Izvještaju iz 2016. godine pod tačkom 2.3. na strani 12. navedeno je da je pravosudni sistem Bosne i Hercegovine dostigao određeni nivo pripremljenosti, te da je određeni napredak ostvaren u ispunjavanju pojedinih prošlogodišnjih preporuka po pitanju od govornosti i integriteta u pravosuđu, a identična je konstatacija i u predmetnom Izvještaju za 2018. godinu gdje je pod tačkom 2.2.1. Pravosuđe i temeljna prava navedeno da je pravosudni sistem Bosne i Hercegovine dostigao određeni nivo pripremljenosti, te da je ostvaren određeni napredak u pogledu nekih preporuka iz Izvještaja za 2016. godinu. Dakle, identične konstatacije bez napretka i u ovom poglavlju. Zanimljivi su neki dijelovi koji su potpuno identični u oba izvještaja, i u Izvještaju iz 2016. i u Izvještaju iz 2018. godine, a koji se odnose na Visoko sudsko i tužilačko vijeće, gdje se navodi da Zakon o visokom sudskom i tužilačkom vijeću još uvijek ima nedostataka, posebno u pogledu imenovanja, ocjenjivanja rada i disciplinskih postupaka, sukoba interesa, prijave imovinskog stanja, kao i pravo na žalbu na konačne odluke VSTV-a. U dijelu predmetnog Izvještaja za 2018. godinu – Odgovornost pravosuđa, navedeno je da je VSTV počeo rješavati pitanje veoma neodređenih propisa o prijavi imovinskog stanja kojima se nalaže neka vrsta financijskog izvještaja koji treba da dostave sudije i tužioci, ali se ne propisuje bilo kakav mehanizam za njegovo objavljivanje ili provjeru. Gotovo identična konstatacija je bila i u Izvještaju za 2016. godinu gdje je navedeno da se to pitanje treba adekvatno riješiti kroz unapređenje zakonskog okvira. U dijelu Izvještaja – Finansijska efikasnost pravosuđa, naglašeno je da je trajanje sudskih postupaka u 2017. godini neznatno skraćeno, sa 476 dana u 2016. godini na 474 dana, dakle, skraćenje za dva dana, i da je stopa rješavanja predmeta nešto niža i iznosi 105%, dok je u 2016. godini iznosila 109%. Također je naglašeno da je ukupan broj zaostalih, neriješenih sudskih predmeta na kraju 2017. godine iznosio i iznosi 2,1 milion, od čega najveći zaostatak čini 1,7 miliona predmeta neplaćenih računa za komunalne usluge gdje nije došlo do značajnog smanjenja u odnosu na prošli izvještajni period. U dijelu – Zakonodavni okvir pravosudnog sistema, predmetnog Izvještaja za 2018. godinu, naglašeno je da GREKO preporuke, tj. preporuke grupe zemalja Vijeća Evrope protiv korupcije na polju financiranja političkih stranaka i sukoba interesa još uvijek nisu ispunjene. Navedeno je da još uvijek nije usvojen novi Zakon o sukobu interesa BiH koji je usklađen sa međunarodnim standardima, te da Federacija BiH i Brčko Distrik trebaju usvojiti propise o sukobu interesa i učinkovitijoj zaštiti uzbunjivača. U predmetnom Izvještaju za 2018. godinu [[govornik se upozorava na vrijeme]] pod naslovom – Borba protiv korupcije konstatirano je da je Bosna i Hercegovina dostigla određeni nivo pripremljenosti, da je određeni napredak postignut u realizaciji prošlogodišnjih preporuka kroz usvajanje strategije i [[govornik se upozorava na vrijeme]] akcionih planova na različitim nivoima vlasti, ali da je pravni i institucionalni okvir i dalje neadekvatan, a 61 rascjepkanost akcionih planova čini njihovo provođenje manje efikasnim [[govornik se upozorava na vrijeme]] Evo, znači gotovo su identične konstataciju u Izvještaju iz 2016. godine i Izvještaju iz 2018. godine. Konstatacije i kvalifikacije su većinom postavljene na način reforme u ranoj fazi, dostignut [[govornik se upozorava na vrijeme]] određeni nivo pripremljenosti i dostignut određeni napredak.
Gospodine Emriću, molim Vas da završavate, prošla je minuta još. JASMIN
A to sve pokazuje da je evropski put usporen, da se vrlo malo radilo i gotovo ništa jer nemamo konkretnih rezultata, a kolege iz Evropske komisije su očito bile kulturne pa nam nisu htjeli to reći, da mi ništa ne radimo ili da suviše malo radimo u skladu sa obavezama koje smo preuzeli. Hvala.
Hvala Vam. Milica Marković, rasprava. Izvolite
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću se potruditi da u kratkim crtama kažem nekoliko komentara vezano za predmetni Izvještaj. Mislim da on svakako zaslužuje da se o njemu danas vodi rasprava s obzirom da je činjenica da je pitanje evropskih integracija Bosne i Hercegovine tema nad temama na planu spoljnje politike i posao nad poslovima koji je bitan za ovu zemlju iz proste činjenice što najveći broj građana želi i podražava ulazak zemlje u Evropsku uniju. No, naravno, nije posao građana da rade na tome, posao je političara, prije svega onih koji vrše vlast danas na nivou Bosne i Hercegovine da kroz određene aktivnosti postignu taj nivo pripremljenosti zemlje kako bi ona dobila prije svega status kandidata, a potom postala i članica. Ja na početku moram da dovedem u vezu, odnosno na neki način da uporedim dvije stvari ovdje, samo izlaganje predsjedavajućeg Vijeća ministara djeluje kao određeno uljepšavanje, friziranje ukupne situacije u zemlji koju on zasniva na tome da Izvještaj nije toliko rigorozan shodno postignutim ili nepostignutim aktivnostima na ovom planu, što jeste tačno u određenoj mjeri, dakle, Izvještaj nije toliko rigorozan prema Bosni i Hercegovini, ali to što Evropska komisija nije toliko rigorozna prema Bosni i Hercegovini može se tumačiti na drugačiji način, što ja na neki način i želim o tome da razmišljam, da prosto i Evropska komisija je sagledala i uvidjela ukupnu apatiju unutar Bosne i Hercegovine na planu, dakle, pripreme i aktivnosti vezanih za Evropske integracije i da je svjesna činjenice da stvari previše sporo idu u ovoj zemlji pa se, naravno, postavlja pitanje šta bi to bio veći interes i zainteresovanost Evropske komisije da se Bosna i Hercegovina pripremi za evropske integracije ako nije zainteresovanost vlasti te zemlje i onih koji vrše vlast u njoj, što je, naravno, pitanje o kome se može razmišljati i može, naravno, i razgovarati. 62 Ja neću sada ići od segementa do segmenta zato što su prethodnici nešto već o tome rekli, ja želim da uporedim neke druge stvari ovdje, od nosno da podvučem neke druge stvari. Sigurno da evropske integracije nisu samo posao profesionalaca u oblasti javne uprave, pravosuđa, ekonomije, bankarstva i ostalih oblasti koje treba da se reformišu, nego itekako ima politički kontekst i treba da ima određenu političku podlogu za tako nešto. Predsjedavajući Vijeća ministara je ovdje poredio Bosnu i Hercegovinu sa drugim zemljama, drugim republikama ex jugoslovenskim i rekao da u nekim segementima, eto, kao što je to i naveo, ne znam, u borbi protiv korupcije, u organizovanom, u borbi protiv organizovanog kriminala, sloboda izražavanja, itd., Bosna, Srbija, Crna Gora, Makedonija i Albanija imaju iste ocjene. Naravno, postavlja se pitanje da li je primjereno uopšte na taj način cijeniti da Bosna i Hercegovina, recimo, i Srbija u ovom trenutku imaju istu ocjenu na tom planu, zato što Bosna i Hercegovina još uvijek, po mom mišljenju, nije ni blizu dobijanja statusa kandidata, a Srbija ga već ima i otvorila je pregovore sa Evropskom komisijom. Tu su potpuno različite pozicije tih zemalja koje Vi dovodite u vezu i za koje kažete da imaju iste ocjene. Mi u ovoj situaciji imamo sljedeću činjenicu, da je Evropska komisija rekla da odgovori na upitnike koje je Bosna i Hercegovina popunila, ti odgovori su nedovoljni, dakle, i ono što je saopšteno rečeno je da mi treba da očekujemo dodatnih 500 do 700 pitanja koja će biti ispostavljena Bosni i Hercegovini zato što su dati odgovori prilično nejasni, neprecizni i ne daju dovoljno jasno, ne oslikavaju dovoljno jasno situac iju u ovoj zemlji. Ako se uzme u obzir da je Upitnik na koji smo odgovorili i dostavili odgovore dostavljen početkom 2016. Bosni i Hercegovini, a da smo sada na polovini, odnosno da su odgovori, Upitnik je dostavljen početkom '16., a odgovori su dostavljeni početkom '18. u februaru ove godine, to će reći da skoro dvije godine, ne skoro, nego dvije godine su se radili odgovori na ta pitanja. Ako se uzme u obzir da će nam trebati još dodatno vrijeme na tih 500 do 700 pitanja koja će biti dostavljeni, onda ja stvarno ne razumijem kako predsjedavajući kaže da smo mi na korak od statusa kandidata. Mi se vrlo dobro sjećamo iz medija da kada je predata aplikacija da je tada bilo riječi u toku 2017. ćemo dobiti status kandidata, do jula, pa do kraja 2017., pa do početka. Sam predsjedavajući Vijeća ministara je na početku svog mandata rekao – Bosna i Hercegovina će imati status kandidata do kraja 2018., a evo vidimo gdje se sad nalazimo. Mi nismo, mi u ovom trenutku nismo definitivno završili ni sa Upitnikom, a kamo li da govorimo poslije čega, znači, kad se bude uzelo, rečeno da smo završili sa svim pitanjima i da su svi odgovori adekvatni i prihvatljivi, mi još imamo određene faze u kojima moramo pričekati mišljenje, izvještaj i ostalo, stav Evropske komisije da bi se uopšte došlo do situacije da Bosna i Hercegovina dobije status kandidata [[govornik se upozorava na vrijeme]] Da ne govorimo o nekom, evo, još samo dvije rečenice, dakle, u jednom drugom kontekstu, da je početkom ove godine, mislim da je u februaru bila jedna konferencija u Briselu kada je fiksirana 2025. godina kao godina kada će Srbija i Crna Gora ući u Evropsku uniju, Bosnu i Hercegovinu niko nije ni razmatrao, ni pominjao ni na margini tog saopštenja. Ili npr. na posljednjoj konferenciji, mislim da je u Sofiji bila, u Bugarskoj gdje je Bosna i Hercegovina dovedena u ravan sa Kosovom. Dakle, Srbija i Crna Gora vode pregovore, [[govornik se upozorava na vrijeme]] Hrvatska i Slovenija su već članice, a Bosna i Hercegovina je dovedena u ravan sa Kosovom u pogledu evropskih integracija. Mislim da Vijeće ministara i ova sadašnja garnitura vlasti treba debelo da se zamisli nad tom činjenicom.
Hvala Diskusija, Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Vezano za one koji kažu da se dvije godine odgovaralo na pitanjima i da je to pužev hod, potrebno je se prisjetiti da se u prvoj rundi odgovaranja više od 2/3 vremena potrošilo u uspostavljanju tijela predviđenih novim mehanizmom koordinacije. Dio se vremena proveo u čekanju na imenovanje članova, a dio u dogovoranju Poslovnika o radu, i to je nešto što ne možemo imputirati predsjedavajućem Vijeća ministara jer mi znamo da su problem bile, problem je postojao na nivou entiteta. Dobra je stvar, jako dobra stvar i pozitivna, da je ispunjen Akcioni plan za spriječavanje pranja novca i finansiranje terorizma čime Bosna i Hercegovina više nije predmet Radne grupe za finansijske mjere u borbi protiv pranja novca, i mislim da je to vrlo afirmativno i čestitam. U posmatranju političkih kriterija predsjedavajući je rekao da je neriješen Izborni zakon i neprovedena presuda suda, Međunarodnog suda u Strazburu u slučaju Sejdić- Finci koja podrazumjeva ustavne promjene. Mi kako vidimo u ovom trenutku u Bosni i Hercegovini nema spremnosti niti o Izbornom zakonu da se stvori konsenzus, a kamo li o izmjenama Ustava. Dakle, ni to nije baš dikretno vezano za rad Vijeća ministara, direktno ne. Ja ću se referirati na ono na što se najčešće referiram, na funkcionisanje pravosuđa. Ovo se opet ne odnosi na predsjedavajućeg Vijeća ministara, moja diskusija je ista kao i prošle godine kad je bio isti Izvještaj, jer Visoko sudsko i tužilačko vijeće nije prstom pomaklo od prošlogodišnjeg Izvještaja i nije ni jednu jedinu stvar od donošenje Pravilnika o sankcionisanju unutarnjeg akta, i ove godine se opominje da ga nisu pustili u provedbu, nisu implementali Akcioni plan reforme pravosuđa 2014.-2018. Potom nisu učinili transparentnim prikaz imovine nositelja funkcija u pravosuđu. Ne znam što bi bili oni amnestirani odgovornosti da prikažu svoje prihode kada mi to radimo, i treba da se to prikaže, i mislim da je to apsolutno nekorektno. Ali ono što mene najviše plaši je stalno upozoravanje međunarodne zajednice, Evropske komisije, GREKO-a i Venecijanske komisije o neophodnosti hitnog unaprijeđenja kriterija za imenovanje i procjenu sudija i tužilaca i revidiranje Zakona o VSTV- u u svijetlu preporuka Venecijanske komisije i Evropske komisije. Dakle, VSTV se ponaša kao apsolutni vladar pravosuđa, pravde u Bosni i Hercegovini i usuđuje se oglušiti o Mišljenje Venecijanske komisije, GREKO -a i Evropske komisije. Ja mislim da je to krajnji čim arogancije, pa i drskosti. Mislim da u konteksu priče o reformi javne uprave nije dobro, dakle, opetovano ponavljano se iz godine u godinu ponavlja, loši rezultati u provedbi javne uprave, u unapređenju javne uprave i mislim da se Parlamentarna skupština BiH zajedno sa Vijećem ministara mora fokusirati na depolitizaciju javne uprave i staviti fokus na to. Žao mi je jako da je propalo donošenje strategije zapošljavanja zato što je nastao opet problem u strahu od prenosa nadležnosti na nivou jednog od entiteta. Tom strategijom smo izgubili 30 miliona eura, a evo drugog apsurda, smiješno je da se Bosna i Hercegovina kreditno zadužuje kod međunarodne zajednice, a nismo u stanju da donesemo strategiju koja bi omogućila upošljavanje, pa hajde barem, ne barem, nego isključivo, recimo, mladih ljudi koje bismo zadržali time u Bosni i Hercegovini. Nema riječi opravdanja za nedonošenje te startegije i strategije energetike i obnovljivih izvora koji bi nam omogućili dolazak bespovratnog novca iz Evropske unije, a ne kreditna zaduživanja. Dakle, mislim da se unutar, unutar, ne znam šta je smiješno ...
Molim vas.
64 ne znam šta je smiješno u činjenici da smo izgubili strašno puno novca od Evropske komisije, a da se mi kreditno zadužujemo nedonošenjem tako dvije važne strategije. Čestitam za Ruralnu strategiju, i ja sam dio priče, kao i moje kolege, jako smo dugo godina insistirali na tome. Ono što nije dobro, činjenica je da nas opet Evropska komisija upozorava na izmjene Zakona o krivičnom postupku, da one moraju biti usklađene sa međunarodnim standardima i normama što, naravno, u ponuđenom tekstu iz Ministarstva pra vde nije bio slučaj, pa nisam shvatila ni jučerašnji komentar ministra Grubeše, odnosno preključer na mediju, na jednoj medijskoj kući, koji je dao potpuno oprečno mišljenje o tome. Slažem se da je potrebno unaprijediti funkcionalnu i tržišnu imovinu i uvezati tržište rada sa obrazovnim sistemom u Bosni i Hercegovini, što će samim tim, na neki način, možda, i stvoriti poticajnu, jačati poticajnu klimu za investiranje novih investitora koji kane da dođu u Bosnu i Hercegovinu. Moramo se svi u koštac uhvatiti sa sivom ekonomijom. Ja predlažem da entitetske vlade uvedu drakonske kazne za poslodavce koji upošljavaju radnike na crno. Makedonija je to nekad uradila sa strašno visokim kaznama i imali su odlične rezultate. Samo još želim da kažem jednu stvar, svi u Bosni i Hercegovini bi trebali imati interes da Mišljenje Evropske komisije bude objavljeno što prije nakon održavanja izbora u Bosni i Hercegovini. Ja smatram da ovi odgovori Evropske komisije [[govornik se upozorava na vrijeme]] predstavljaju ogroman, evo odmah završavam samo rečenica, da predstavljaju ogroman potencijal u sadržaju i preporukama Evropske komisije koji će ustvari predstavljati konkretan materijal, biće od koristi za građane Bosne i Hercegovine, ona njihova za mene najvažnija preporuka, a to je što prije neophodno donijeti nacionalnu startegiju usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa zakonodavstvom Evropske unije. Hvala.
Hvala. Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Ja sam jutros pokušala u prednjem dijelu da pomenem nešto vezano za sistem koordinacije, ali, evo sad je bolje, predsjedavajući Savjeta ministara je tu i prvo hoću da kažem da je loše kada u jednoj zemlji pitanje evropskih integracija Parlament jedva da nešto zna, Predsjedništvo gotovo ništa, a Savjet ministara sve. Kad postoji takav jedan nesklad o ovako važnoj temi kao što je ova onda znamo gdje smo. U tom kontekstu želim da kažem nekoliko stvari koje su pratile donošenje samog mehanizma koordinacije. Prvo, da smo ga teško dogovorili i dogovorili smo ga konačno 17.08.2016. godine, počeli sa primjenom u junu 2017. kada smo odlučili da bavimo se popunjavanjem Upitnika. Onda je bilo logično postaviti pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara šta se trenutno dešava sa mehanizmom koordinacije, kako se on sprovodi i zašto o tome nikada nismo raspravljali na sjednicama Parlamenta. Jesmo li svjesni da zbog nepoštovanja mehanizma koordinacije možemo da dovedemo pod pitanje cijeli put Bosne i Hercegovine prema evrospkim integracijama? Podsjetiću moje kolege na nekoliko stvari o kojima mi nikada nismo pričali. Prva stvar je koje su to etape u mehanizmu koordinacije. Pa je prva etapa radne grupe, kojih ima 36, dakle, radne grupe za evropske integracije koje su složene po poglavljima, plus radna grupa za političke kriterijume, ekonomske kriterijume i za reformu javne uprave, ukupno 36, to je prvi nivo 65 odlučivanja. Drugi nivo odlučivanja je Komisija za evropske integracije. Podsjećam samo da je u ovim radnim grupama najširi nivo vlasti od lokalno g, odnosno kantonalnog, do državnog. Drugi nivo vlasti je Komisija za evropske integracije. Nju čine po jedan predstavnik Savjeta ministara, entiteta, kantona i Brčko Distrikta, po jedan predstavnik, znači mnogo manja nego ova prva grupa. Njome predsjedava direktor za evropske integracije, evo, nema ga ovdje. Treći nivo je Kolegijum za evropske integracije. Dakle, ako Komisija za evropske integracije ne nađe odgovor prebacuje se sljedećem nivou, a to je Kolegijum za evropske integracije koji čini predsjedavajuć i Savjeta ministara, entitetski premijeri i zamjenici predsjedavajućeg Savjeta ministara. Dakle, sad u ovom momentu možemo da kažemo da se radi o bojkotu sistema koordinacije i da on pos lije završetka popune Upitnika više ne funkcioniše. Primjer za ovo navodim u sljedećem – rad na Strategiji ruralnog razvoja. Dakle, Republika Srspka je završila i usvojila Startegiju ruralnog razvoja, Federacija nije imala, ali je, evo, ministar spoljnje trgovine i ekonomskih odnosa obećao da će za Federaciju napraviti strategiju ruralnog razvoja. Savjet ministara se opire da radna grupa koja bi trebala da koordinira, onaj prvi nivo, da koordinira aktivnosti na realizaciji Strategije ruralnog razvoja, da to uradi ona zato što Savjet minstara hoće da zadrži da to pravo vrši Ministarstvo spoljnje trgovine i ekonomskih odnosa. Republika Srpska je obavijestila gospodina Wigemarka i rekla – ukoliko se ne ispoštuje, i to uz njegovu pismenu garanciju, ne ispoštuje se procedura koja je definisana mehanizmom koord inacije, znači, radna grupa 11. za poljoprivredu i ruralni razvoj, Republika Srpska će se povući. Vlada Republike Srpske je saglasna da se Strategija za ruralni ravoj radi po mehanizmu koji smo usvojili i pod hitno da se tu nešto uradi jer Ministarstvo poljoprivede više ne učestvuje u radu, a Savjetu ministara ne pada na pamet da se bilo šta pokrene da bi se taj put učinio bržim. I samo još jedan primjer, jutros sam rekla, energetika, reforma javne uprave, zapošljavanje i upravljanje javnim finansijama, ista stvar, ni ovaj dokument ne radi. Znači, trebali smo već pojedinačne strategije da uklopimo i propustimo kroz mehanizam koordinacije, ali da programiranje IPA sredstava vrši se isključivo u okviru radnih grupa. Imamo takvu saglasnost gospodina Wigemarka i nemojte da [[govornik se upozorava na vrijeme]] blokirate dalji mehanizam koordinacije, ja vas molim. Sljedeći izvještaj koji dođe biće isti ukoliko se na tom planu ništa ne uradi. Hvala vam.
Hvala. Diskusija, Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Mi, evo, cijeli ovaj mandat imamo jako, jako obilježen nastojanjima da Bosnu i Hercegovinu usmjerimo na putu ka Evropskoj uniji i drago mi je da je danas ovdje predsjedavajući Vijeća ministara i rekao je jednu rečenicu koja je meni ostala ovako kao spacifična – Vijeće ministara je nosilac aktivnosti na putu ka Evropskoj uniji. Zato pitam sljedeće, kada ulazimo u nekakav ozbiljan projekat, a mislim da je ovo vrlo ozbiljan projekat za Bosnu i Hercegovinu, vjerovatno i najznačajniji od rata pa naovamo, onda se prije svega treba napraviti nešto što se zove program, zvao se on nacionalni ili državni, program približavanja zakonodavstva legistlativi Evropske unije. To nije samo pitanje zakona i strategija, nego je to pitanje i svih aktivnosti koje treba da provodi sa onim podacima koji su normalni da se navedu, ko je nosilac te aktivnosti, koji je rok da to uradi, koji su indikatori da je urađeno ili da nije urađeno i koje su mjere da se na kraju taj problem prevaziđe. Dakle, ja zaista pozivam da Vijeće ministara koje je stavilo u Program rada za 2018. godinu izradu nacionalnog programa u 66 četvrtom kvartalu ove godine ni slučajno ne zakasni sa donošenjem ovog programa, jer ovo što se nama dešava ...
Molim vas.
Ja bih zamolila da malo ...
Molim poslanike za pažnju. MENSURA
ovo što se nama dešava da idemo korak naprijed, a dva nazad i imamo izvještaj iz godine u godinu za jednu malu mrvicu bolje, ili hajde recimo pozitivnije, pa smo neuporedivo najlošiji u regiji kad je u pitanju ispunjavanje zahtjeva za kandidatski status. Bio bi sigurno manje, manje opterećen sa svim ovim problemima koji jesu evidentni, da smo imali ili da već imamo ovaj nacionalni program približavanja zakonodastvu Evropske unije. Ja ću još se na jednu stvar osvrnuti kad je u pitanju, ne želim da sve probleme i sve nedostatke koji su nas čekali, koji su, na koje smo naišli u ovom dosadašnjem putu prebacim na leđa Vijeća ministara, mi smo imali problema i kod usvajanja ovih tri, četri strategije koje imamo. Ja sam puno puta imala priliku da ministra Šarovića pitam, propitam, podsjetim, šta je sa strategijom razvoja zaštite okoliša, šta je sa strategijom ruralnog razvoja, odnosno, je li, pitanja poljoprivrede, proizvodnje hrane, itd., i bilo je odgovora koja su me ponekada pravo, da kažem, iznenađivala, da sam ministar kaže – jeste, izgubit ćemo još još desetine miliona eura prije nego što te strategije usvojimo. Mi na svu sreću, evo, zadovoljstvo mi je da sam, da možemo reći da smo ove godine, u prvom kvartalu usvojili još jednu strategiju, tako da imamo sada tri, evenutalno četri strategije usvojene, a treba ih još desetine, cjelodržavne strategije. U tom putu usvajanja, u tom postupku usvajanja cjelodržavnih strategija mi vrlo često imamo kočnicu iz entiteta Republika Srpska ili neaktivnost u entitetu Federacija BiH. Ja ne znam šta je od to dvoje gore, ali nijedno ni drugo nije dobro, jer nemamo, nemamo konačan rezultat koji želimo i moramo da imamo, a tu su prije svega u pitanju oni koji su nositelji političkih funkcija, političkog odlučivanja, dakle, i ljudi koji sjede u ovom Parlamentu uključujući, dakle, sve nas kao zastupnike i delegate u Domu naroda. Dakle, ne želim da se sav teret, svi problemi, svi nedostaci koje smo otkrili, definirali kroz mehanizam, u usvajanju mehanizma koordinacije, u usvajanju Reformske agende koja je usvojena na način kako je usvojena i, evo, da ne spominjem ostale kao što je pravilnik komisije, pravilnik o radu Komisije za evropske integracije koji ni do danas nije usvojen. Jesam li u pravu gospodine Lovrinoviću, pravilnik je li usvojen?
Naš? Nije.
Nije? Krasno. Da nisu uvijek samo rezultat nedovoljnog rada, nedovoljne aktivnosti Vijeća ministara, nego i još dosta onih koji su sudionici u cijelom tom postupku, a svima su puna usta opredjeljenosti na putu Bosne i Hercegovine ka Evropskoj uniji. 67 Ja se neću kroz ovaj Izvještaj dalje referirati ni na jednu stvar, osim na pitanje borbe protiv korupcije. Danas ćemo imati na dnevnom redu jedan od izvještaja Agencije za borbu protiv korupcije u kome se zaista na jednom mjestu, a to ćemo posebno imati priliku da diskutiramo, na jednom mjestu navodi da Vijeće ministara nije dalo dovoljnu podršku upravo radu ove jedne vrlo važne Agencije. Dakle, i pored toga što Izvještaj Evropske komisije u kojem se navodi da je korupcija, a to nam baš ne mora reći Evropska komisija, da je korupcija u Bosni i Hercegovini na jako viskom nivou u odnosu na sve ostale zemlje, jer smo tu puno lošiji, čak se ne bi ni poredila s njima, ne bismo se trebali ni porediti s njima nego sa onima koji su bolji od nas, mi imamo situaciju da nam Agencija koja je direktno zadužena da nadzire, provodi i intervenira kad je u pitanju [[govornik se upozorava na vrijeme]] korupcija, da nema podršku Vijeća ministara. To je moja zamjerka ka Vijeću ministara, ali imat ću prilike to u drugoj tački da kažem. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja bih molila kolege moje da ubuduće kad kažu da je Republika Srpska za nešto kriva treba da kažu tačno za šta je kriva. U svim dosada, na svim problemima koje sam analizirala ni u jednom nije nedostajao dokument koji je trebala Republika Srpska uraditi. Podsjećam vas da, znači, maloprije sam govorila vezano za Strategiju ruralnog razvoja, pa Federacija nije imala, pa sam govorila o oblasti energetike i javne uprave, zapošljavanja, javnih finansija, opet Federacija nije imala. Pa vas podsjećam da u Federaciji nema, ne postoje ključni dokumenti, ali zamislite, hajde da zanemarim što nema strategije, Federacija nije donijela plan integrisanja, usklađivanje zakonodavstva sa pravnom stečevinom Evropske unije, a Republika Srpska je prije par dana usvojila deveti krug. Dakle, ja vas molim da vodite računa, mi smo napravili u Republici Srpskoj značajan iskorak. Kroz mehanizam koordinacije treba da postignemo ovo što nam nedostaje, ali ono što Federacija nije završila, to ne može niko drugi, to mora Federacija završiti. I, molim vas, kad god kažete Republika Srpska kriva, hoću da tačno kažete za šta je kriva, da mogu da provjerim to što kažete.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja nisam zaista navodila detalje, ali, evo, sad kad već pitate reći ću vam koja je to strategija, koji je to strateški dokument u kojem je p ravila problem Republika Srpska. Radi se o sistemu kvaliteta, dakle, o osnovnom, o starategiji, zajedničkom dokumentu ... kad je riječ o usvajanju dokumenata koji se tiču strategije kvaliteta. Dakle, rad Instituta za standardizaciju, za kvalitet, to je ono što, ne znam sad tačno napamet koji je naziv, provjerit ću pa ću Vam dati da to provjerite, gdje imamo problem na državnom nivou zbog nepodrške iz Republike Srpske. Ja znam za tu, ali ne znam da li ima još negdje ili nema, ja sam se referirala i na Republiku Srpsku i 68 na Federaciju jer mislim da ima problema i na jednom i na drugom mjestu kada je u pitanju usvajanje cijelodržavnih strategija.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Milica Marković. Izvolite.
Gospođo Beganović, kad kažete, Vi ste prvo rekli uopšteno, dakle, da Republika Srpska na neki način pravi opstrukciju u evropskim integracijama, a nerad Federacije je, s druge strane, kriv za ovo stanje u kome se nalazimo. Dakle, to je vrlo, kako bih rekla, široka kontatacija gdje ste obuhvatili Republiku Srpsku. Ali ako uzmete pa pročitate detaljno ovaj Izvještaj na strani 3., evo ja ću Vas uputiti, ja sam to danas u ... mjeri pomenula kad sam govorila o dnevnom redu, dakle, u Izvještaju je i objašnjeno i rečeno tačno šta je ko radio, a šta ko nije radio od institucija Bosne i Hercegovine, pa se kaže npr. za Predsjedništvo BiH da se iscrpljivalo na iznošenju oprečnih stavova pojedinih, da su to radili pojedini članovi Predsjedništva, znači, iznosili oprečne stavove na planu spoljne politike, pa onda Vijeće ministara da nije moglo da radi, imalo je odgođeno provođenje brojnih reformi usljed nedostatka dogovora unutar vladajuće koalicije, znamo ko je vladajuća koalicija bar bila do izvjesnog, do posljed njeg vremena u Vijeću ministara, i za Vladu Federacije se pominje jedna rečenica, kaže – Vlada Federacije BiH pripremila je određene propise koji proističu iz Akcionog plana za realizaciju Reformske agende. Ništa konkretno i ništa više od te jedne rečenice, ali za Vladu Republike Srpske kaže – nastavila je pripremati propise iz okvira Akcionog plana za realizaciju Reformske agende, dobrovoljni penzijski fond započeo je sa radom kao prvi takve vrste u Bosni i Hercegovini, Vlada Republike Srpske je započela ambiciozan program reformi za restrukturiranje svojih željeznica. Entitet je nastavio da odvojeno radi na usklađivanju svog zakonodavstva sa Akijem Evropske unije i razvio sopstvenu metodologiju usklađivanja koja predviđa da Vlada donosi godišnje akcione planove bez saradnje sa drugim nivoima vlasti u državi. Dakle, najveći pasos je ..., i poslije toga se pominje Vlada Brčko Distrika, najveće je objašnjenje dato šta je uradila Vlada Republike Srpske. I stoga nemate pravo da kažete da Republika Srpska opstruiše na osnovu jedne strategije o utvrđivanju kvaliteta. To je jedna strategija, ali to nije sveobuhvatan posao evropskih integracija koji je predmet ovog Izvještaja.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Kolegica Marković i kolegica Majkić, dakle, ja zaista mogu razumijeti da ste vi ovdje prevashodno da odbranite stavove Republike Srpske, odnosno, je li, Vlade u kojoj ste vi većina u drugom entitetu, i da u Parlamentu BiH branite sve ono za šta mi imamo činjenice, a vi nećete da prihvatite, a nije samo do vas, niti je do nas, to je ustvari do Vijeća ministara koje izbjegava u svojim izvještajima, pa i u jednom ovakvom obraćanju predsjedavajućeg Vijeća ministara da kaže imenom i prezimenom ko blokira i gdje blokira. A mi gospođo Marković i gospođo Majkić kada postavljamo pitanja, ako se pratili odgovore, i kada se mi referiramo na ono što nama određeni ministri, je li, iz Vijeća ministara daju odgovore gdje kažu – pa to bi bilo na nivou 69 države usvojeno da entitet Republika Srpska pošalje svoje delegate u određene koordinacijske odbore, evo, ministrica Borovac ovdje sjedi, pa nemamo džender akcioni plan nikada, nemamo politiku za položaj mladih, niti za obrazovanje koja bi trebala biti na nivou države jer to od nas traži Evropa. A zašto mi nemamo te strategije? Zato što enititet Republika Srpska neće da pošalje svoje predstavnike ili predstavnice u te odbore gdje će izraditi zajedničku strategiju koja će biti državna, ne mora se zvati nacionalna jer to vas vrijeđa. I mi kada se referiramo na to gospođo Marković, ili gospođa Majkić, u svom obraćanju vrlo često kaže da je to prenos nadležnosti i da mi kao ovdje ne znamo o čemu pričamo. Iskreni da budemo jed ini šampion u prenosu nadležnosti jeste kolegica Marković koja je uspjela kada se o njoj radi čak da zdravstveni sistem prebaci na državni nivo, jer kad su njena leđa bila u pitanju tad je mogao zdravstveni sistem da bude na nivou države, a kada treba za Bosnu i Hercegovinu i za građane Bosne i Hercegovina da se uradi jedna strategija, državna strategija, tad SNSD i vladajuća iz entiteta Republika Srpska neće poslati svoje predstavnike.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Mensura Beganović. Izvolite.
Ma, ja bih da ne detaljišemo oko nekih stvari koje sad nisu bitne za ovaj Izvještaj. Generalno moram reći da nas čeka čitav niz cjelodržavnih strategija koje moramo usvojiti htjeli to ili ne, ali zaista vrlo često nailazimo na problem prenosa nadležnosti bez obzira o kojem je, evo ja ću sad uzeti još za primjer bar dvije strategije koje ja lično znam da su problem i da su zbog prenosa nadležnosti koje Republika Srpska ne želi, odnosno zastupnici koji su ovdje u prilici da to kažu, ne želi ni na koji način da dozvoli, da su te strategije ostale izvan mogućnosti da se naprave, da se kompletiraju, to je recimo strategija za energetiku, pa imamo strategiju za razvoj informacionog društva čiju sam incijativu ja prije dvije godine pokuša la da ovdje dam. Vi ste je odbili bez ijedne druge riječi ili argumenta, to je prenos nadležnosti. Za druge strategije zaista ne znam, ali ovo je jedan od argumenata zbog čega sam rekla da je tu blokada u smislu izrade stateških dokumenata, pa čak i zakona. Mi imamo problem i usvajanja zakona na državnom nivou koji moraju biti na državnom nivou, ali sad zadiru u pitanje prenosa nadležnosti. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Milica Marković. Izvolite.
Pa, nema se ovdje šta puno reći na ovakav nastup gospođe Maje Gasal-Vražalica i, ovaj, ja se neću spuštati na ovaj niski nivo kojim ona komunicira i kojim se obraća svojim koleginicama, ali sam prosto zaprepaštena na toliku dozu malicioznosti koja isijava iz nje, i naravno na ton, i aroganciju kojom ona nastupa koja je malo žešća nego neki muški kolega kad se obraća ovdje, od nekih mušakaraca koji razgovaraju, koji na daleko smireniji način i primjereniji kažu ono što imaju. Ona je vrlo agresivna i vrlo arogantna u svom nastupu, ali neće me njen ton uplašiti uopšte da ja se javim i da kažem ponovo ono što imam kada je riječ o poziciji Republike Srpske i Vlade Republike Srpske. Nemate Vi pravo šta da prigovarate ni 70 Vladi Republike Srpske, ni Republici Srpskoj. Vlada radi ono što se od nje traži, čak ide i u naprijed u odnosu na neke u Federaciji gdje biste Vi trebali i Vaša partija da se pobrinete više šta radi Vlada Federacije, nego šta radi Vlada Republike Srpske, ali, i naravno nećete doći, dovesti u tu situaciju Republiku Srpsku da zarad evropskih integracija prenosite i uzimate ono što i nije nikad, nije ni bila niti, niti će kad biti nadležnost Bosne i Hercegovine. Bolje bi bilo i korisnije bi bilo da se i Vi kao poslanica i Vaša partija pobrine zašto Vlada Federacije nije uradila ono što je trebala da uradi i zašto je tolika, toliko nazadovanje kada je riječ i efektima koje je trebala ta Vlada da postigne, nego se non stop bavite Vladom Republike Srpske i Republikom Srpskom kao da je Republika Srpska, uostalom, ovdje i jeste najveća povika na Republiku Srpsku u Sarajevu kad je riječ o evropskim integracijama. A zašto? Pa zato kad napadate Vladu i Republiku Srspku, onda, naravno, gubite se tu u priči o Vladi Federacije. Da vidimo šta to Federacija radi i gdje je njena odgovornost i njen neučinak na sve ono za poziciju u kojoj se danas Bosna i Hercegovina nalazi.
Hvala. Zaim Backović, ne pridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Tačka dnevnog reda je ekscipli8e navedena, Izvještaj, Ha bih vas zamolio da vratite ovo u kanal i da se počne govoriti o onome što imamo ispred sebe. Poslanici su ovdje postali advokati entiteta a poslanici su države Bosne i Hercegovine. I mi umjesto da tražimo put kako ići dalje mi se ovdje prepucavamo je li onaj ovo ili je onaj ono, ili je onaj uradio onako ili je ovaj uradio ovako. U konačnosti oni gore ne gledaju ni kako je onaj ono, ni kako je ovaj ovo nego šta je ... države došlo. Mi treba o tome da razgovaramo, mi treba da nađemo put kako ići prema Evropi. Mladi su ga našli, napustiše nam zemlju. Kad ih pitate zašto, ni zbog onoga što je ono, ni zbog ovoga što je ovo, nego zbog politike koja se vodi u ovoj zemlji. I tu više nema ni imena, ni prezimena, ni nacije, ni religije. Uskoro će jedno istraživanje biti pa ćemo se za glavu uhvatiti koliko je toga i u Republici Srpskoj i u Federaciji. I u najpovoljnijem položaju su Hrvati, e tu nisu, zato što imaju pasoš Evropske unije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] I osobne, nije važno. U najpovoljnijem položaju i oni ne trebaju da se pate kao što se pate ovi da bi otišli, ali, i oni odlaze. Zamolio bih vas ako mogu ...
Molim vas za red.
I dajte ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 71 Bože sačuvaj, ja sam protiv toga, i dajte da mi vratimo ovu diskusiju na osnovnu tačku dnevnog reda. Hvala.
Hvala. Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Koleginice Beganović, ja sam poslanik Republike Srpske koji iz Republike Srpske sjedi u Parlamntu, Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH i dužna sam da ovdje štitim i interese i nadloežnosti ustavne Republike Srpske kao i nadležnosti Bosne i Hercegovine koje su potpisane Aneksom IV Dejtonskog mirovnog sporazuma. Ja Vas podsjećam da ništa od onda što je ustavna nadležnost Republike Srpske ne može i neće biti prenesene na nivo Bosne i Hercegovine, ali time nismo zakovali stvar da ne možemo da radimo na evropskim procesima, nego smo predložili model kako da to radimo. Dakle, ako ste vi u Federaciji napravili dobru stvar i mi u Republici Srpskoj, i Brčko Distrikt završio svoje, i tamo gdje su uključeni kantoni svoj dio, pa nema, nema, niko nije, tad nije niko problematičan. Mi ćemo spojiti kroz mehanizam koordinacije to što smo dobili na različitim mjestima. Imamo dokument, imamo strategiju, imamo sve odluke koje su nam potrebne. Dakle, nemojte, hajte da istrajemo da svako u svojoj kući očisti svoje smeće, nema smisla da mi napadamo jedni na druge, nego da tačno kažemo – e, vi ste krivi što do sada nije usvojeno to, pa ćemo onda mnogo konkretnije razgovarati i Vi i ja. Ja sam Vam zato našla primjere kako ..., zašto stvari ne funkcionišu. Ne može, vi ste htjeli da uzemte da se na nivou Bosne i Hercegovine govori o informacionim sistemima i to da bude na nivou, informatička djelatnost na nivou Bosne i Hercegovine. Nije, to je entitetska. Hajmo da napravimo svako šta ima, pa ćemo vidjeti šta nam je zajedničko. Ako budemo insistirali otimanjem nadležnosti nema ova zemlja šanse da napravi korak dalje. Morate to razumjeti. Eto, to je, znači nemate razloga da se ljutite, to je jedini način da dođemo do rješenja.
Hvla.a Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Kolegici Marković. Kaže kolegica Marković – neće se spuštati na moj nivo, pa kasnije, je li, upotrebljava riječi, ja u svom obraćanju ni jednog trenutka ni nednu ličnu stvar prama Vama nisam uputila niti sam Vas okarakterizirala kao muškog kolegu. Ja ne znam možda Vi imate problem s tim da neko u ženskom tijelu ima ... poput nekog muškarca, ali to je do Vas. Onda kažete da sam arogantna, da Vam se, je li, ne sviđa moj ton. Dakle, svu argumentaciju i svoje minute ste potrošili tokom replike da mene, je li, lično nekako okvalificirate kako Vama odgovara. Dakle, ja se neću spuštati na Vaš nivo, a Vi nikada ne možete biti na mom nivou jer Vam to neće poći za rukom. I stoga ću ja Vama da oprostorim to Vaše obraćanje prema meni jer znam da od bolova u leđima zna da taj kisik, je li, dotok kisika prema mozgu zna biti otežan tako da ću Vam oprostiti taj ... 72
Hvala. Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Nerado se javljam za ispravku, odnosno repliku koja se odnosi na ovo. Radi se, dakle, mi raspravljamo o Izvještaju osoblja Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu i mislim da mi nepotrebno koristimo neke lične odnose u ovoj priči. Veoma uvažavam i entuzijazam Maje i njenu aktivnost i sve, ali nije dobro govoriti u bilo kom kontekstu o bilo čijem zdravstvenom stanju, u kontekstu bilo čega baš u priči oko ovog. Na kraju kad govorimo o stavu gospođe Marković odmah moram reći, dakle, ona nije ništa uradila što nije aktima i propisima zaposlenim u institucijama Bosne i Hercegovine učinjeno. Na kraju ona je povukla bilo kakav svoj zahtjev u tom smislu, dakle nije bilo koje pravo koristila. Savjet, ako nekog treba kritikovati treba instituciju koja je donijela takav ..., to je Savjet ministara, odnosno ako to neko koristi to je nadležna komisija koja zbog teškog zdravstvenog stanja procjenjuje potrebu za, u određenom smislu, ovaj, participaciju u tom smislu. Moram vam iskreno reći sticajem okolnosti imam jako puno podataka o nizu slučajeva koji su tu korišteni, ja sam ponekad izuzetno iznenađen koji su neuporedivi sa svojom uopšte benignošću u odnosu na ovu priču koja se koristi. Ali ne treba, čak da je to sve tako ne treba tako međusobne odnose, mi smo ovdje politički predstavnici, dakle, naroda ili građana izabrani u ovo zakonodavno tijelo. Pogledajte, trebali bi se primjerno jedni prema drugima, ovaj, ponašati, a diskutovati ... A raduje me, bez obzira na sve ove ... ... govorimo svi želimo brži napredak Bosne i Hercegovine. Ovdje moram iskreno reći da su moje koleginice i Dušanka i Milica vrlo konstruktivni u replikama govorili ono šta bismo mi trebali u Bosni i Hercegovini za interes svih uraditi u skladu sa ustavnom nadležnošću.
Hvala. Ja samo moram da vas obavijestim da ukoliko mislite da završimo današnju sjednicu morat ćemo biti malo efikasniji jer najkasnije možemo raditi do pola sedam. Diskusija, Zaim Backović. Izvolite.
Da ja sad skrenem ovu svoju diskusiju malo sa ove tačke dnevnog reda i odemo malo na neku drugu stranu, zamolio sam Vas maloprije da vratite u kolotečinu. ŠEFIK
/nije uključen mikrofon/
Mogu ja Džaferoviću to skrenuti, nauočio sam ja to u ovih godina i godina kako početi sa ovim, a završiti sa letećim tanjirom, ali nemam namjeru. Sve što mi govorimo i pokušavamo govoriti a vezano za predočeni materijal očito želimo prebaciti na leđa nekome drugom, između ostalih tih drugih i Vijeće ministara. Mi zabora vljamo 73 da smo mi zakonodavno tijelo ove države, mi zaboravljamo da smo mi organ koji donosi zakone na nivou ove države, mi zaboravljamo da smo mi oni koji bi trebali da usmjeravaju kroz zakone tokove i dešavanja u ovoj državi, a kroz to i približavanje ono me što se zove Evropska unija. Mi imamo hiljade zabluda, opstrukcija, podmetanja nogu, i sad možemo, ovdje sad da kažem entiteti. Znate možemo se mi približavati, pa da krenem s Federacijom jer će odmah udariti po meni ako krenem Republikom Srpskom, približavati se Turskoj do Jevanđelja, do sudnjega dana ali nam to neće pomoći da se približimo Evropskoj uniji, možemo šta god hoćemo govoriti. Isto tako možemo se Rusiji približavati s druge strane do sudnjega dana ali se Evropskoj uniji nećemo približiti. Istorijski gledano ni Turska ni Rusija nam nisu baš donijeli velike sreće na ovim prostorima. Ko iole hoće da čita, ko iole hoće da pogleda vidjet će da je nama usud, da je nama sudbina jer se nalazimo na tom prokletom prostoru i razmeđu evropskih transverzala, da idemo mi malo brže i da shvatimo da ovi mladi koji odlaze imaju samo jedan način da se zaustave, da mi kao zemlja krenemo prema Evropskoj uniji, a ne oni kao pojedinci. Ako mi to ne shvatimo džaba mi ovdje govorimo o entitetima, o nacijama, o religijama, više ne znam o čemu, nećemo mi imati kome to da govorimo. To je bezdilemno. I smatram da ako iole ima odgovornosti, ako iole ima nečega što se zove osjećaj pripadnosti jednoj zemlji, jer koliko god mi voljeli lijeve, desne, gornje, donje, nema sreće za naraštaje u ovoj zemlji tim što govorimo da volimo više onog ili ovog, više onakve ili ovakve, nego svoju zemlju. Jedina stvarna budućnost, svi mi ovdje koji sjedimo, su ostvarili i tu sreću ostvaruju u svojoj zemlji. Nije im ni lijevi, ni desni susjed donio ni stan, ni ovu platu koju ovdje imamo, ni automobil, ništa, ni školovanje djeci, nego im je donijela ova zemlja. A da bi ova zemlja dala malo više mi joj moramo dati poticaj malo više. Ne možemo mi činiti da konstantno govorimo, izvinjavam se sad na imenu, nadam se da neće pogrešno shvatiti, Denise na giljotinu ti si kriv zato što si ti predsjedavajući Vijeća ministara. Ne možemo, zato što na tu giljotinu neko je ispred njega, a ispred njega je zakonodavno tijelo, a zakonodavno tijelo smo mi. Mi smo ispustili iz ruku ono što imamo, sami smo krivi ukoliko nismo uključeni, zato što je uvraženo u ovoj zemlji, pa ću to upotrijebiti nadam se da se vas dvojica nećete povrijediti, predsjedavajući i dopredsjedavajući, kao što imamo troglavu aždaju na vrhu države tako aždaje imamo i na čelu parlamenata, pa bez konsultacija vas troje ne može ni muha da prođe na sjednicu, morate se vi iskonsultovati i morate se usaglasiti, i morate, e zamislite familije u kojima dvoje djece, žena i muž [[govornik se upozorava na vrijeme]] četveroglavo i treba da se usaglašavaju, a nema neko da presiječe. Nema ... u takvoj familiji. Tako i u ovoj zemlji. I ja preporučujem zbog budućnosti, ne više nas, naša budućnost je pregažena, pregažena [[govornik se upozorava na vrijeme]] onim što je bilo i što nam se dešavalo, zbog budućnosti mladih ljudi, da napokon shvatimo da nam je cilj da sve ovo što je ovdje negativno [[govornik se upozorava na vrijeme]] brzo ispravimo i brzo da uđemo u voz ka Evropskoj uniji.
Gospodine Backoviću ...
Samo jednu rečenicu molim Vas. MLADEN
evo prošla je minuta i 11 ...
Jedna rečenica.
Hajte jednu rečenicu.
Koliko smo maleni da bi mi ustvari mogli sve ovo da uradimo za jednu godinu, a tako smo misaono razijedinjeni da ako ovako nastavimo nećemo napraviti do sudnjeg dana. Hvala.
Hvala. Diskusija, Fehim Škaljić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Siguran sam da nema dvojbe kod svih nas da trebamo modernu državu Bosnu i Hercegovinu. Ona danas može biti moderna, izgrađena samo na evropskim standardima i zato nam je taj put nešto što moramo staviti prioritet. Izvještaj koji je pred nama je jasan, možemo ga pročitati i nema potrebe da tumačimo kako nas gledaju drugi kojima težimo, nego da iz toga izvučemo poduku šta treba mi da činimo. Važno je da su vrata još otvorena, ima dobrih vijesti. Radilo se ali nedovoljno, zadnji smo. I to mora da bude snažan podstrek da moramo raditi više i drukčije nego što smo činili do sada, svjesni i da se geopolitičke okolnosti izmijenile, da puu neki drugi vjetrovi i da vrijeme kao faktor neumitno teče i radi protiv nas. Zato se postavlja pitanje šta mi trebamo poduzeti i koliko je ovakav izvješta j, koliko god on bilježi neke pozitivne elemente, zapravo izbor za alarm i mobilizaciju nas da učinimo više i nužno da bi se bilo bolje. Svjesni smo svi, iako to često guramo pod tepih, da su građani zbunjeni, da sve manje imaju vjere da će od ovoga puta biti uskoro nešto efikasno, a i ono što valja nedovoljno plasiramo građanima. I ne zna se kao što mi ne znamo ovdje koji sjedimo u ovom trenutku ni većinu projekata iz IPA fondova koje građani Evrope finansiraju, kako idu, gdje idu i ..., samo jedna od stvari. Postavlja se pitanje, a bilo je brojne diskusije, niko o tome nije, osim nekih s izuzetkom, posebno govorio kakva je naša odgovornost kao zakonodavnog organa. Ja bih rekao i kao član Komisije za evropske integracije u ovom Parlamentu, i kao član one Delegacije u Briselu, da smo bili na galeriji tog procesa, a ne u suštini tog procesa i da je Parlament bio ispod razine one potrebe koje na putu evropskihj integracija. Onoga što smo u Privrmenom sporazumu potpisali izostalo je, naša uloga u kreaciji i naša uloga u kontroli procesa. Zato ja mislim da bi dobro bilo da se u povodu rasprave o ovom Izvještaju mi opredijelimo da kažemo da to je dobro da imamo izvještaj koji bilježi neke pozitivnosti, vrlo je važno da su vrata još otvorena, ali mi želimo učiniti dodatni napor, zato zadužujemo našu Komisiju za evropske integracije da sačini plan dodatnih mjera angažiranja Parlamenta na ovome putu. Bosna i Hercegovina, to svi znamo, mora jedn im pravnim obrascem biti usaglašena sa pravnom stečevinom Evrope, a mi kao Parlament ne razgovaramo ni sa entitetskim parlamentima, ni sa drugim nivoima zakonodvne vlasti u zemlji niti smo se ikada sastajali. Može biti da bi dobro bilo da u sklopu tog plana dodatnih mjera budu i zajednički susreti zasijedanja entitetskih i drža vnog Parlamenta.
Hvala. 75 Diskusija, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, iskoristiću jedan dio ovoga svog komentiranja ovog Izvješća i na način da komentiram ono što su prethodno kolega Šepić, Emrić, pa evo i kolega Škaljić, rekli, da se ne bih javljao za repliku jer nema šta specijalno puno reći o ovom Izvješću. Naime, kolega Šepić je valjda očekivao kada govori onako vrlo interesantno da mi juče budemo članica Evropske unije a zaboravlja svoju ulogu u svemu ovome od kada je u ovome Parlamentu i kada sam mu ono kod dnevnog reda govorio, dakle, da se nisu javljali, a tražili su, kolega Ahmetoviću da budu točka, a kad budu točke onda se nisu javljali, dakle, do sad. Eto, fala Bogu pa smo to promijenili i ovo je Izvješće postalo vrlo interesantno, zapravo Posebno izvješće kako ste i rekli, kako je gospodin Zvizdić rekao ovo nije ono standardno izvješće, mi čekamo mišljenje o odgovoru na Upitnik. Kada je kolega Emrić govorio, dakle, vrlo onako temeljito, sve o no što je napisano u Izvješću, pa je govorio o pravosuđu, pa je govorio, dakle, o onome što uglavnom nije učinjeno, znači da bismo mi uopće bili u ovome procesu trebalo je, dakle, donijeti Agendu, trebalo je podnijeti aplikaciju, trebalo je dobiti pitanja, trebalo je odgovoriti na pitanja. Znači, prije 2015. ništa od toga nije bilo, ništa od toga nije bilo i mi smo mogli i dalje biti, ovaj, mogli smo bolje ili mogli smo nikako kao i do 2015. godine. Dakle, bez tih koraka nije moglo ni ići dalje. E sad, jesu li oni mogli biti bolji, brži, snažniji, jasniji, to ostavljam za razmišljanje svima nama. Dakle, kad govorite o pravosuđu, pa kažemo tamo, recimo, primjera radi pravosuđe, pa ono, dakle, u ocjeni ovdje ovog Izvješća kaže da eto nije to to što se očekivalo od pravosuđa. Dakle, govore nam oni koji su to kreirali, a sjetite se naših rasprava na temu izjvešća Tužiteljstva, VSTV-a, i mi nismo zadovoljni, pa tko je onda zadovoljan, čiji su oni, dakle tko to regulira uopće. Meni je vrlo interesantno to, dakle, niko od nas nije s tim zadovoljan, niko ništa ne poduzima da to riješi. Imamo mi posebna njihova izvješća, ne moramo mi čekati izvješće Evropske komisije. Dakle, vrlo je interesantno kako mi to sve promatramo i kako percepiramo, ali eto to je tako kako je. Ali ja bih na kraju samo rekao nešto, gospodin Škaljić je rekao da, neke njegove opservacije koje su meni poznate iz rada povjerenstva, ja ću samo podsjetiti da je ovdje formiran i Sektor. Također smo se dogovorili na razini Kolegija parlamenata, taj Sektor još uvijek skoro da ne živi, a recimo u Srbiji npr. povjerenstvo, evo u kojem smo gospodin Škaljić i ja, ima zadaću da na svaki akt koji je u procesu, dakle, otvaranja postupka usklađivanja akata sa Evropskom unijom mora dati svoje mišljenje. Mi to u Poslovniku gospodo nemamo, ovo povjerenstvo zapravo, evo rekao sam vam, ne samo što mi ne možemo sastaviti kvorum, nego mi čak nismo, ni obvezno naše mišljenje nije na ovakve akte. Prema tome, moramo svašta nešto promijeniti, do nas je, a evo Izvješće Evropske komisije nas upozorava kako radimo i što radimo i naravno u želji da nas ubrza i da budemo kredibilni. Međutim, evo recimo sad nešto samo kako su oni to vidjeli, npr. u Izvješću komisije, to nisam htio prije govoriti zato što nisam htio, evo da dalje ne objašnjavam, ali npr. korištenje riječi rascjepkan, koje ste i Vi kolega Emriću upozorili, korištenje riječi rascjepkan sustava kada je riječ o javnoj upravi ili neke druge priče, npr. mogućnost da dobijemo još nekakvih 500 ili ne znam koliko dopunskih pitanja, znate ne može Evropska komisija onome kome ona ovo šalje i ko će čitati ovo Izvješće donositi stavove o nama, govoriti da je ovdje rascjepkan sustav, oni moraju kazati da je to ustavna kategorija. To znači da je neko sebi uzeo za pravo da rascjepkava sustav i da radi kako god hoće, kakva god skupina uzme sebi za pravo, ministar ili već koje tijelo da radi, tako bih ja to izvukao sebi zaključak iz ovog njihovog natpisa. Znači, to netko gore čita i 76 donosi o nama stav, kaže rascjepkano, eto ka da mi sad nas 50 ovdje, 42, svako vuče sebi. Imamo ustavne nadležnosti, evo o čemu se mi prepiremo u prethodnim diskusijama kada su koleginice govorile. Imamo ..., i ono se mora utemeljiti na tome, ne može odluka biti drugačija dok drugačije ne bude, dok se ne promijeni. Prema tome, oni moraju biti jasniji onima kome šalju ovo Izvješće da o nama gogovori. Znači, što će novih 500 dopunskih pitanja, šta to oni već o nama ne znaja, šta to ne znaju ako su kreirali npr. pravosudni sustav, neću reći Evropska komisija, zna se ko. Je li to sad ne znaju šta se kod nas ..., ne znaju kako u statistici radimo, ... Sve znaju. Dakle, ima nekada sad čini mi se, ne znam da li da kažem te teške riječi, neću, dakle, nečega što nas oni zadržavaju u daljem postupku. Dakle, dajte sa mo ova pitanja, znate kad se mogu riješiti, ovo o čemu mi govorimo, i usklađivanje naših propisa, kada dobijemo kandidatski status i kad otvorimo poglavlje. Ne rješavaju to odgovori i pitanja, to ne rješavaju, možemo mi raspravljati koliko god hoemo ovdje, tek otvaranje postupka, dakle, dobijanja kandidatskog statusa mi otvaramo poglavlje po poglavlje i onda usklađujemo svoje propise i onda ćemo doći tamo gdje trebamo zapravo biti. I ne znam što nam to ne daju i što se ne vidimo do 2025. Ja se ipak nadam da je ono samo bila greška, da ćemo mi dobiti, da ćemo mi pratiti i oni koji su tamo navedeni ... Dakle, ponavljam opet, ja mislim da nismo ..., dijagnoza je dobra ali da je ovo bolje ili smo mogli ostati kao i do 2015. da ne radimo [[govornik se upozora va na vrijeme]] ništa i opet nekakav evropski put čekamo od nekog drugog. Hvala lijepo.
Hvala. Diskusija, Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući. Dakle, nisam ja imao ništa protiv toga da se ova tačka nađe na današnjem dnevnom redu iako sam bio svjestan i rekao to da današnja rasprava ni za milimetar neće pomjeriti stvari. A Izvještaj Evropske komisije njihov izvještaj i on je surovo istinit, dakle, mi taj Izvještaj ne možemo mijenjati. Ovdje se postavlja pitanje možemo li mijenjati odnose unutar Bosne i Hercegovine. Ali mi smo nažalost takvi u Parlamentu takva zemlja gdje nas Izvještaj Evropske komisije o nečemu što je bilo, gdje je bio puni konsenzus, ... evropski put posvađa. I sad ovaj Parlament koji se svađa pita neke druge adrese što nesu uradili svoj posao. Ja nimalo ne zavidim predsjedavajućem Vijeća ministara ni Savjetu ministara, tu funkciju sam vršio pet i po godina. I ja mislim da je ovaj Parlament, dali je ovaj Parlament pružio suport Vijeću ministara na evropskom putu. Dakle, ja sam očekivao danas da ćemo mi da sagledamo našu ulogu kako bi se ciljevi zacrtani ostvarili, a ne da se svađamo i prepiremo. Ali da budem iskren na strani 7. tačno stoji – na usvajanje zakona proisteklih iz Reformske agende negativno su uticale tenzije između vladajućih koalicionih stranaka. Zato postoji li danas nešto što je suport Vijeću ministara da bi tražili od ljudi da rade bolje na evropskom putu. I dalje ka že – provedba broji ... zbog nedostatka dogovora između vladajuće koalicije. Ej ljudi, ima adresa. I danas vladajuća koalicija pita predsjedavajućeg što nije izvještaj bolji. Nije pošteno, ja mislim da to nije pošteno, nije ni pristojno. Šta je to što je bila snaga Savjetu ministara od samog formiranja. Mi smo imali parlamentarnu većinu samo u vrijeme izbora Savjeta ministara i možda pola godine koja je stajala iza svog Savjeta ministara. Izvolite gospodo, opozicija ima pravo da postavlja pitanja, ..., ne da se raduje što je Izvještaj ovakav. I ja mislim da nadležne adrese koordinacijskog 77 mehanizma, pošto je izborna godina nažalost neemo ništa pomjeriti, treba da kažu šta će učiniti ova zemlja da naredni izvještaj bude bolji. Ova zemlja plaća cijenu unutrašnje ... u svim segmentima i na svim reformama. Dakle, sve dotle dok se ne pojača komunikacija unutar zemlje imat ćemo ovakve izvještaje. Ovaj Parlament mora da da odgovor ... to napraviti, a ne da pitaju predsjedavajućeg Vijeća ministara što vi niste ... Ovo nije ..., evropski put nije ..., nego mukotrpno provođenje reformi. I ja danas pitam – postoji li danas parlamentarna većina, postoji li ili ne postoji? Kako će zemlja koja nema parlamentarnu većinu tražiti od svog izvršnog organa da ima bolji izvješta j? Dakle, gdje je odgovornost parlamentarne većine? Dakle, ovdje postoji faktura koja je poslata, ne Denisu Zvizdiću nego parlamentarnoj većini. Ja sam bio u priči da ovako takođe slušam kada smo radili, kada ima podrške i kada nema podrške, ja mislim da to nije korektno. Očekivao sam danas da će Parlament iz svog ugla da kaže šta je to njegov zadatak da bi naredni izvještaj bio bolji i da kaže – postoji parlamentarna većina, ovo Vijeće ministara nije ostvarilo naše ciljeve, hajde da im se zahvalimo. To je za mene korektno. Ali mi nismo bili u stanju da damo zadatak Vijeću ministara i zato ja mislim da ova danas diskusija neće dati nikakve rezultate, jer mi ovdje ako hoćemo imamo Izvještaj takav kakav jeste i ako sve adrese ne postave sebi pitanje šta treba da urade da bi izvještaj naredni bio bolji a ne Vijeću ministara .... Čak i kad bi rekli evo Vijeće ministara treba da nosi svu odgovornost onda nam kažu mehanizam koordinacije, pa onda nam kažu zašto nema dijaloga unutar zemlje. Pa kad smo mi u posljednje vrijeme imali susret na najvišim nivoima da se govori o evropskom putu? Je li bilo zabranjeno nekome da to sazove? I zato ja mislim da dvolično ponašanje nas ovdje u ovom Parlamentu neće pomoći ni Savjetu ministara, ni evropskom putu Bosne i Hercegovine. Ovaj Izvještaj je takav kakav jeste, vidjet ćemo kakav će biti naredni. Ako se nastavi ovako bez jasne parlamentarne podrške, jasne strategije, jasnih odnosa, pojačanog dijaloga unutar zemlje, volio bih da naredni izvještaji ne budu lošiji od ovoga. Ali ono što kaže narod ipak se okreće. Hvala vam.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Cijenjeni kolega Nikola, krasno sve ali mi ćemo jako brzo uću u Evropsku uniju, nadam se da me slušate Nikola jer Vama ... NIKOLA LOVRINOVIĆ [[nije uključen mikrofon]] Dobro, šta ja znam. Mi ćemo jako brzo ući u Evropsku uniju ovim tempom. Svake godine do 150.000 mladih vani i mi smo u Evropskoj uniji. I ja predlažem da mi uputimo Evropskoj uniji 5-6 hiljada pitanja, a one oni nama, da oni nama brate odgovore šta oni misle i misle li oni nas poštivati i uću u našu uniju, da vide oni kako se to radi u uniji kao što je Bosna i Hercegovina, da vide oni kako Musa dere jarca i kako mladi napuštaju svoju zemlju, kako bi začas Evropa ispraznila. 78 Hvala vam.
Hvala. Nikola Špirić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ne znam zašto se kolega Backović se obraćao meni, jer ja mislim ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] NIKOLA Samo malo, ali kad se već otvaraju teme koje su krucijalne za ovu zemlju ništa moj Zaime tvoja priča, ni moja, ni ovdje neće pomoći. Šta su evropske vrijednosti? Evropa bez granica? Hoćemo li napraviti geto? Nije problem što odlaze mladi i nezaposleni, problem je što odlaze i zaposleni. ____________(?) Svi ne idu. NIKOLA
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Kolega Backoviću, evo, ja bih im odmah postavio jedno pitanje, Evropskoj komisiji – šta će im novih 500 dopunskih pitanja, osim da izgubimo tri mjeseca? Što će im, hoće li to nešto novo dobiti, saznanje o nama? Ništa saznat novo neće što već ne znaju. Ali pazite njihove opservacije nekome ko njih čita i njihovo Izvješće, pogledate ovo, u odgovornost uprave, tamo kod reforme javne uprave, ne znam koja je ovo stranica, treća, četvrta, kaže – organizacija i vrste organa, čitam na jeziku, nije hrvatski, ali eto razumijem, organizacije i vrste organa javne uprave ostaju nejasni. Kako mogu biti nejasni kad ima Ustav, zna se šta imamo po Ustavu i kako, zamislite sad nekog zastupnika koji ovo pročita, pa on misli da je ovdje ko zna kakav Parlament, a nekad i mi to tako stvorimo pa im se i ne čini. Hvala lijepo.
Hvala. Senad Šepić, diskusija. Izvolite.
Evo, ja sam mislio, javio sam se bio zadnji, u međuvremenu se i kolega Ahmetović javi, ali, ovaj, mi smo tražili raspravu ...
Molim vas, molim vas za red. SENAD
mi smo raspravu o ovoj tački dnevnog reda tražili prije mjesec i po dana kao jednu, dakle kao potrebu da o ovome diskutujemo i s druge strane kao potrebu da ovo, ove teme stavimo na dnevni red. Sjećate se da je tad bio zahtjev za traženje posebnih sjednica oko izjava nekih političara u Bosni i Hercegovini, oko neke njihove prijetnje ratom, itd., i kao jedan racionalan odgovor s druge strane je bio zahtjev da se diskutira o ovoj temi. Evo, nakon mjesec i po dana imamo ovo na dnevnom redu. I šta želim da kažem na kraju? Dakle, prva stvar je da fukus vratimo u Parlament BiH, da fokus bude priča o evropskim integracijama i s druge strane da napravimo neku vrstu plana kako ćemo ići dalje. Ja se neću, evo, posebno osvrtatiti ni na kakve diskusije od svojih kolega prije, svaki je po meni, dakle, ispravno, dobronamjerno govorio, ali predlažem i pozivam da prihvatite zaključak, napisao sam jedan zaključak: – Da Predstavnički dom Parlamenta BiH obavezuje Vijeće ministara, naravno, koristeći ovaj mehanizam koordinacije i usaglašavanje i dogovor sa svima onima koji imaju nadležnosti u tom smislu, da u roku od 30 dana izradi program mjera i plan za realizaciju koji treba poboljšati stanje u oblastim u kojima Izvještaj o Bosni i Hercegovini za 2018. godinu konstatira da u našoj zemlji nije ostvaren napredak ili je napredak u ranoj fazi, kao i poboljšanje oblasti u kojima je konstatiran određeni napredak, a sve s ciljem kako bi naredni izvještaj bio puno pozitiviniji nego što je ovaj sadašnji. 80 Ja mislim da ako to radimo i ako u tom smislu imamo tu vrstu fokusa i u diskusijama i u Vijeću ministara bez obzira na to što smo mi sad u nekom predizbornom periodu, pa se pokušava na neki način svak izvlačiti od nekakvog svog suštinog posla, ja mislim da Vijeće ministara i vlade ako ovo prave i ako rade u ovome smislu u kojem sam maloprije govorio, onda je imala smisla ova naša rasprava i mi imamo neku vrstu pomaka u ovim procesima. Hvala.
Hvala. Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice, kolege. Pa, mislio sam da ne govorim danas na ovu temu, ali, evo, insistirao je kolega Lovrinović, prozvao je zašto danas ne govorimo na ovu jako važnu temu. Ja i danas mislim da je ona jako važna, to sam mislio i prije mjesec, i to ću misliti sve dok Bosna i Hercegovina ne bude punopravna članica Evropske unije, bez obzira ko će biti predsjedavajući, ko će biti vlast u Bosni i Hercegovini, jer mislim da je to prevashodno naš glavni vanjskopolitički cilj i interes svih građana u našoj zemlji i nadam se da je to tema oko koje se u principu najveći dio građana u našoj zemlji, najveći dio naših građana u zemlji slaže. Međutim, mi moramo pogledati sami sebi u oči, u ogledalo i vidjeti gdje sami mi ne doprinosimo da naša zemlja ide brže i jače kada je u pitanju Evropska unija i njen evropski napredak. Slažem se ja da nije samo Vijeće ministara ta adresa oko koje trebamo govoriti kad je u pitanju i pozitivni i negativni napredak. Isto tako mislim da je to i ovaj Parlament, isto tako mislim da su to entitetske vlade i sve strukture vlasti u Bosni i Hercegovini koje trebaju mijenjati svoje propise i usklađivati ih sa evropskim propisima. Međutim, ponovit ću neku moju dilemu koja već traje od trenutka kada su kazali da Bosni i Hercegovini treba koordinacija. Ja mislim da Bosni i Hercegovini ne treba koordinacija. To je podvala, najveća podvala koju je Bosna i Hercegovina dobila u posljednje vrijeme. Prvo, ja mislim da je to neustavno, jer Bosna i Hercego vina je zemlja koja ima i Ustav, ima institucije i te institucije su svojim propisima definisane kako trebaju raditi. Zašto Evropska unija nije naložila da se promijeni Zakon u Vijeću ministara, pa da Vijeće ministara može brže i da prohodnost odluka bude bolja, efikasnija, nego su nametnuli, kazali su nam da trebamo imati nekakvu koordinaciju koja sigurno nije Ustav. Kažite mi gdje u Ustavu BiH, evo, vas pitam iz Evropske unije da prenesete to u Brisel, gdje piše da Bosna i Hercegovina treba imati koordinaciju? Nigdje. Samo ste više zakomplicirali proces evropskih integracija u Bosni i Hercegovini. Ja sam vodio jednu malu agendu koja se zove Bezvizni režim, znam šta je to, znam kako su mukotrpni pregovori, ali nam nije trebala koordinacija. Imali smo ministarstva, pa sjedu ministri, pa ovi, pa oni, pa dođu do nekih rješenja. Mi smo sad donijeli nekakvo rogobatno još jedno tijelo, paralelno tijelo sa Vijećem ministara, gdje u pojedinim situacijama kanton koji nema univerzitet predsjedava na temu visokog obrazovanja. Pa zar to ima logike, je li to ustavno? Nije. Nemojte eksperimentisati kad je u pitanju Bosna i Hercegovina, mislim da je to višak i od Evropske unije, ali isto tako ne treba zanemariti i ove činjenjice da bilo koja vlast u Bosni i Hercegovini u ovo zadnje dvije ili tri godine, ili zadnju godinu, kako hoćete, nije ispunila svoje obaveze i zato imamo ovakav Izvještaj kakav imamo. Evo, ja se nadam da će neki budući saziv napraviti nekakav koncept kako Bosna i Hercegovina treba brže ići ka Evropskoj uniji. Mislim da ta koordinacija unutar institucija nije 81 bila dobra, između Parlamenta, Vijeća ministara, vlada, entiteta, itd. Dakle, tu je trebalo tražiti prostor kako napraviti iskorak, a praviti tijelo do 100, 200, 300, 500 nekakvih osoba koje ne znaju šta rade, ne znaju ko je kome nadređen, pa to je, izvinite molim vas, dakle, ja više volim ovu zemlju nego Evropsku uniju i ona mi je preča od Evropske unije i nemojte od nje praviti nekakvu rogobatnu institucija koja, evo, vidimo gdje je, sa Kosovom, koju još i dio zemalja Evropske unije nije priznao. Ili je to možda onaj treći razlog, evo u ovoj zemlji ima većina muslimana, i na Kosovu je većina muslimana. Hvala lijepo.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ponukao me da se javim gospodin Sadik Ahmetović. Dakle, ja ću samo reći, recimo, npr. 2013. godine federalni koordinator ispred Vlade Federacije u radnim tijelima nije imao za potrebu da informira Evropsku komisiju o tome da je Ustav rekao da su dva ministarstva u Federaciji, kulture i obrazovanja neustavno postavljena. I kad sam ga ja pitao na jednoj sesiji – zašto to nisi informirao Evropsku komisiju, kaže – nisam ja tumač odluka Ustavnog suda. A taj federalni koordinator je izvješćivao i to Federalno ministarstvo o stanju u obrazovanju Evropsku komisiju. Zato je trebao koordinacijski mehanizam gospodine Sadik. Ali on je mogao biti onakav kakav Vi govorite, on je mogao biti sačinjen od ministara. Dakle, nisu oni nama rekli kakav je on trebao biti i da li je trebao imati pomoćnike ministara, stručne suradnike i bilo kakve. Na kraju krajeva, mi smo to kreirali, ali se radi o tome da se nisu poštovale ovlasti, da je netko izigravao sustav upravo u ovim rečenicama koje sam ja govorio. Dakle, zaboravi se da je to ustavno uređenje, pa neko ne pita županije koje su izravno nadležne za nešto, a izvješćuje Evropsku komisiju o stanju u tome, pa je morao da se formira koordinacijski mehanizam da bi gore išle istinite priče. Naveo sam vam primjer kako se to radilo. Dakle, zbog toga je, po meni, trebao, a da li je mogao biti drugačiji, učinkovitiji, da li sa ovoliko ljudi, to se možda sa vama mogu i složiti, možda je mogao biti drugačiji, možda je moglo biti, ne znam, da se brže odrađuju stvari, neke osobe, odnosno instituti koji su imali više ovlasti da u datom trenutku rješavaju pitanja, nego možda ovako kako je sad. Hvala lijepo.
Hvala. Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ako mislite da ne znam kako je on nastao i kako je plasiran u Bosni i Hercegovini, varate se, taj koordinaciji mehanizam. Dakle, uzmite stenograme poslanika HDZ-a iz Hrvatske u Evropskom parlamentu pa ćete vidjeti. Dakle, ja znam, ali dozvolite mi da u Zakonu o Vijeću ministara piše da svaki ministar koordinira sa ministarstvima entitetskim, kantonalnim, itd. Je li to nije bilo dovljno da usvajamo propise iz Evropske agende. Ja mislim da jeste, a ne da pravimo paralelnu instituciju koja samo komplicira gore odnose u Bosni i Hercegovini. Dakle, to je moje mišljenje, ja od tog mišljenja neću odstupiti i pokazat će se, ne zna još niko kad će to biti 82 ugašeno. Kad, hoće li to biti paralelan institut još 10, 20, 50 godina? Onaj ko je to olako prihvatio snosi veliku odgovornost za funkcionisanje zemlje i u pretpristupnom i u vremenu kada Bosna i Hercegovina bude članica Evropske unije, a kažu, evo, vidjet ćemo kad će.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, da Vam pravo kažem, i nije neka ispravka krivog navoda, nego sam samo želio da kažem sljedeće, možemo mi o vdje govoriti šta god hoćemo, rezulati pokazuju da ova zemlja nazaduje, da mi ovdje nismo u stanju da se dogovorimo ni oko čega. Ovdje je suština da li je nešto u skladu sa Ustavom ili nešto nije u skladu sa Ustavom, a ne bolji život građana, a ne stabilnost i perspektiva, i kako države, tako i svakog pojedinca. I mi ovako nećemo doći nigdje. O vaj Izvjštaj je takav kakav jeste, ali on nije nešto što može da bude podstrek, ali jeste, možda, da natjera svakog od nas da počnemo da razmišljamo. Ja imam diskusiju na tri strane o negativnostima u Bosni i Hercegovini, ali vjerujete neću to da govorim, jer više neću da obeshrabrujem ni samog sebe, a kamo li one koji budu čuli ovu diskusiju. Ovo jednostavno nije dobro, ovo se pretvorilo u predizbornu kampanju, a narodu, Bosni i Hercegovini u cjelini ništa od svega ovoga neće biti bolje. Evo, hvala.
Hvala. Zamjenica predsjedavajućeg, ispravak krivog navoda, Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege. Moja ispravka krivog navoda odnosi se na izlaganje kolege Sadikovića(?). Kolega, ovo koordinacijsko tijelo apsolutno nije nikakvo paralelno tijelo i sigurno nije tijelo koje bi na bilo koji način usporavalo evropski put. Za napredak i za evropski put odgovorni su svi bez obzira koliko se ovdje neki isticali i zalagali za to, znači, svako od nas pojedničano, a u biti sve institucije, pa čak sve to skupa ne ovisi samo o volji Bosne i Hercegovine, nego, naravno, znamo dobro, od Evropske unije. Ono što je važno ovdje naglasiti, što vi želite, barem sam ja tako shvatila, ignorirati, je Ustav BiH. Ne mogu pojedina ministarstva koordinirati sa drugim ministarstvima, sa članicama, odnosno Evropskom unijom i Evropskom komisijom zato što postoji Ustav koji je tako definirao nadležnosti i koji je kazao zašto su nadležne institucije Bosne i Hercegovine. Znamo da se život odvija u entitetima. U okviru entiteta Federacija postoji, također, izričita nadležnost za neke nadležnosti koje ste Vi spomenuli, a tiče se obrazovanja. ... i sve dok postoji, slažem se i ja sa kolegama da je taj put usporen i da stvarno on ne ovisi samo o volji nas, možemo svi doprinijeti na jedan drugi način, ali želim reći da ni na kakav način odluka o mehanizmu koordianicije nije to i ne smije biti prepreka bržem razvoju Bosne i Hercegovine, ili koračanju ka Evropskoj uniji. Znači, sve dok ne promijenimo Ustav, ako ga želimo mijenjati to je opet do nas, izvolimo je napraviti da bude pojednostavljena, da bude uistinu država po mjeri sva tri konstitutivna naroda i drugih građana i da bude dio Evropske unije, a ne da se s jedne 83 strane zalažemo, a s druge strane kroz isti pravni okvir na neki način usporavamo sve ove reforme i sve ove procese. Hvala vam ljepo. MLADEN
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. Pa, znate, zanimljivo je, ja neću reći da je Savjet ministara idealan i da nije pravio greške, ali ne možemo reći da su oni odgovorni za nešto za što apsolutno nisu odgovorni. Ili, recimo, čak se kriviti poslanici Hrvatske u Evropskom parlamentu. Mehanizam koordinacije, uvaženi kolega Ahmetoviću, uspostavljen je Odlukom Savjeta ministara 2003. godine. Znači, to nije ništa novo i to je bio uslov da možemo predati kredibilnu aplikaciju. I ovaj dokument koji sad imamo nije ništa drugo do prepisan dokument iz 2003. godine. Znači, to nije ovaj Savjet ministara. Hvala vam.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ma ja, takođe, hoću da ispravim navod kolege Ahmetovića zato što kolega očito nije vodio računa da različiti nivoi vlasti imaju različite obaveze na putu ka Evropskoj uniji uvažavajući, znači, ustavne nadležnosti. Dakle, nije samo Savjet ministara odgovoran za zadatke koji postoje prema Evropskoj uniji, nego svaki nivo iz svoje nadležnosti. I vidjeli smo u Izvještaju, na kraju krajeva ako pratimo, ne samo ovaj, nego i sve druge izvještaje iz različitih oblasti vidjet ćemo da se negdje malo jasnije, čak decidno kaže koji nivo je šta uradio. Pa možemo pogledati energetsku, iz energetske oblasti, energije, pa ćemo vidjeti. Znači to je jedna stvar koju sam htio reći. I druga stvar koju sam htio reći je da nisam se javio za diskusiju po ovoj tačci dnevnog reda jer potpisujem disksusiju kolege Špirića, znači, u potpunosti potpisujem njegovu diskusiju, i, evo, kao da sam i ja ovo rekao što je on.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Sadik Ahmetović. Izvolite.
Pa ne, mislim, ja sam ovdje kazao da moj stav, dakle, ali i kolega, ovaj, Novakoviću, mnoge zelje u pretpristupnom periodu, kad uzmete, izanalizirate pristupne periode zemalja u Evropsku uniju, vidjet ćete da su morale mijenati ustave, a nama se fakturiše iz Brisela da napravimo koordinacijski mehanizam da još više usporimo ovu državu. Dakle, to je razlika. Slovenija je pet ili šest puta mijenjala Ustav u pretpristupnom periodu. Nama je bilo bolje da se 84 promijenio makar Zakon o Vijeću ministara da može funkcionisati taj dio koji se zove pred donošenje odluka. Međutim, nekorektno je, nekorektno, uz lobi koji je bio u Briselu je napravljeno ovako kako jeste i vi sad imate entitete koji mogu blokirati neke odluke u zemlji, kroz koordinacijski mehanizam smo napravili da kantoni mogu blokirati državu. Dakle, ja se s tim neću nikad složiti. Onaj ko misli da je to dobro, to je njegov problem, ja se s tim nikad neću složiti, ponavljam, jer više volim ovu zemlju od bilo kakve Evropske unije, a volim da ova zemlja bude sutra članica Evropske unije, nemam problem s tim, ali je više volim. Ako će ona biti, dakle, funkcija ulaska u Evropsku uniju je trebala biti integracija države, a ne de zintegracija. Mi sada imamo dezintegraciju države i to je problem, to je problem, da vam jedan kanton može blokirati koji nema, kažem vam, nema veze nikakve sa visokim obrazovanjem blokira nam procese na univerzitetima i u Mostaru, i u Sarajevu, i u Banja Luci. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Lovrinović ima treću ispravku krivog navoda, tako da ne možete dobiti po tome riječ. Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući na datoj riječi. Ja ću sasvim malo jer sam već u nekoliko navrata govorio i na ovu temu, a hoću da ...
Molim vas malo pažnje. SALKO
samo malo tiše kolege, hoću da kažem da došli smo dokle smo došli, je li, ne možemo u ovom momentu ni frizirajući ni nefrizirajući reći da su rezultati ili bolji ili slabiji, tu smo gdje smo. Nije samo odgovornost na Vijeću ministara, to smo svi konstatovali, tu su i Predsjedništvo o kome, evo, niko neće da govori, vlade entiteta i Brčko Distrikta, je li, sudstvo, tužilaštvo i s ve ono što je u tom lancu neke odgovornosti, itd. Ono što ja želim ovdje da još jednom istaknem, a niko od koelgica i kolega u prethodnim diskusijama nije se osvrnuno na tu temu je izborno zakonodavstvo, jer ono je uslov hoćemo li mi dalje pričati na ovu temu, hoćemo li poslije izbora imati vlast koja će nastaviti gdje su stali ili dokle smo došli u datom momentu. To je jedna vrlo ozbiljna tema, tema koja poslije oktobarskih izbora ukoliko ne budemo riješili to pitanje može izazvati određene tenzije, ja bih tako rekao, u Bosni i Hercegovini. Ustavni sud je izbrisao odrednicu unutar zakona, mi ne možemo formirati Dom naroda i ja to još jednom ponavljam, jer, a taj Dom naroda Federacije je uslov da imamo predsjednika i potpredsjednike Federacije, da imamo Federalnu vladu, da imamo Dom naroda, da imamo Vijeće ministara, itd., To može biti vrlo težak problem, ne znam koliko smo svjesni toga. Ovdje su članice Evropske komisije pozvale lidere političke da riješe taj problem. To smo trebali rješavati i mi ovdje u Parlamentu. Nije nam, nisu nam to dali ili nisu nam dali prostora politički lideri i Vijeće ministara da mi unutar ovog Parlamenta rješavamo to pitanje. Često smo kritikovali Vijeće ministara da je malo uradilo na ovom evropskom putu, i jeste istiniski, a možda i zato što im je neko naredio, je li. Nismo dolazili u situaciju da sa Vijećem ministara o određenim zakonskim projektima 85 diskutujemo, već je Vijeće ministara određene zakonske projekte dostavljalo, i o tome smo pričali, na onaj sistem uzmi ili ostavi. Zbog čega nismo razgovarali i to je pitanje. I ponovo vraćam ovu priču na izborno zakonodavstvo i podsjećam sve nas da je reakcija Ustavnog suda BiH 2010. godine u Mostaru napravila ovo što je napravila i dan danas Mostar nije riješen. Pa su onda gospoda iz OHR-a došla pa ukinula 34 mandata vijećnika, ostavili jednog vijećnika koji je izabran. Pa u Mostaru imamo nešto što ne znamo kako se u tom pravnom okviru zove ovo u ovom momentu, sve funkcioniše, a po logici zakonodavstva ne bi trebalo da funkcioniše jer nemamo gradsko vijeće, itd. Nemojte dozvoliti da poslije oktobarskih izbora imamo sličnu situaciju i u Federaciji, i u državi Bosni i Hercegovini, nikako u Republici Srpskoj, jer ona funkcioniše na jedan drugačiji način, njoj Dom naroda neće biti potreban, itd. Ja samo još jednom želim da nas sve ovdje upozorim i da nas podsjetim na taj problem i pozovem sve one koji su odgovorni u ovom procesu donošenja izbornog zakonodavstva da budu aktivni u ovome periodu do izbora i da ovu priču konačno završe jer u mnogome će od toga zavisiti situacija u Bosni i Hercegovini poslije oktobarskih izbora i kad je u pitanju dalji rad, napredak, odnosno stabilnost u Bosni i Hercegovini. Hvala, toliko.
Hvala. Zaključujem raspravu po ovoj tačci i predsjedavajući Zvizdić je na kraju htio da se obrati. Izvolite.
Hvala Vam predsjedavajući. Ja ću iskoristiti samo jedan minut radi korektnosti jednog navoda ili stvarne činjenice, posebno zbog korektnosti prema javnosti i posebno zbog Evropske komisije, kako u Briselu, tako i predstavnike Evropske komisije u Bosni i Hercegovini koji su zaista naši iskreni, odani partneri, koji su i najveći zagovornici evropskoga puta Bosne i Hercegovine, zbog toga su vrata Evropske unije Bosni i Hercegovini i otvorena. Riječ je o činjenici da je u toku diskusija bilo više konstatacija da su predstavnici Evropske komisije rekli da će nam poslati dodatna pitanja zato što dostavljeni odgovori Bosne i Hercegovine nisu dobri, kvalitetni i nisu jasni. Dakle, nikada, i niko i nigdje iz Evropske komisije, iz Brisela, ili iz Bosne i Hercegovine nije rekao takvu stvar. Takva izjava ne postoji osim ako je neki medij nije izmislio. Ponavljam, dakle, niko nikada iz Evropske komisije nije rekao da odgovori koje je dostavila Bosna i Hercegovina nisu dobri, kvalitetni ili jasni. Da li ćemo mi dobiti dodatna pitanja to još ne znamo, ali znamo praksu u regionu da su sve zemlje Zapadnog Balkana dobile dodatna pitanja i vođeni tom praksom pretpostavljamo da ćemo vjerovatno i mi dobiti dodatna pitanja. Ponovo se u diskusijama pojavilo da ćemo dobiti 500 pitanja. Nikada, niko i nigdje nije rekao da ćemo dobiti 500, 200 ili 1.500 pitanja, ali, evo, samo mi dozvolite pet sekundi, dakle, Crna Gora je imala 2.178 pitanja, ponavljam Bosna i Hercegovina je dobila 3.242, Crna Gora je imala 2.178 pitanja, dobila je dodatnih 673, Srbija je imala 2.483 pitanja, 1.000 manje od Bosne, dobila je dodatnih 629. Albanija je imala 2.280 pitanja, dobila je dodatnih 500. Dakle, mi ne znamo koliko ćemo pitanja dobiti, radi korektnosti prema javnosti, predstavnici Evropske komisije to nije nikada rečeno. I na kraju, želim da se zahvalim svima koji su učestvovali u diskusiji. Posebno mi je drago da je konstatovano ono što sam rekao na početku, da je Izvještaj tretira sve nivoe vlasti u Bosni i Hercegovini, zakonodavne, izvršne i sudske, da nije vezan samo za rad Vijeća ministara, 86 nego za sve institucije uključujući i državu, i entitete, i sve druge institucije u Bosni i Hercegovini. I činjenica da je odnos prema ovom Izvještaju najbolje sažeo u svojoj diskusiji uvaženi zastupnik Fehim Škaljić koji je rekao da se jeste radilo, da jeste ostvaren napredak, ali da se moglo i više. I zaista, jeste se radilo, jeste ostvaren napredak, možda se moglo više, uvijek kada se radi može se više, ali najvažnija konstatacija je da se radilo u odnosu na naslijeđeni period kada se osam godina na pitanjima evropskih integracija ustvari nije radilo. Hvala vam još jednom.
Hvala. Zaključujem osmu tačku. Prelazimo na devetu tačku, Ad. 9. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-874/18, od 03.04.2018. godine Kolegijum Doma je kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Komisiju za spoljnu trgovinu i carine. Sastavni dio izvještaja je i plan poslovanja Izvozno-kreditne agencije BiH za 2018. Nadležna Komisija je dostavila Mišljenje 29.05.2018. Komisija je jednoglasno usvojila Izvještaj o radu i Plan poslovanja, te predlaže Domu njihovo usvajanje. Otvaram raspravu. Mirsad Isaković, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, dakle, ovo je jedna situacija u kojoj upravo Vijeće ministara, ode predsjedavajući Vijeća ministra, nije pokazalo kredibilitet, je li, i ažurnost u smislu da bi ovu Agenciju stavilo u žižu interesovanja i postigao bolje rezultate. Naime, šta hoću da kažem? Ovaj Izvještaj, dakle, pravio je Upravni odbor koji je zasijedao prvi put 25.10.2017. godine. Znači, za dva mjeseca je napravio ovaj Izvještaj. Upravni odbor je došao na mjesto kada je već tri godine istekao mandat prethodnom Upravnom odboru. Dakle, ovo je situacija koja je malo neobična. Ono čemu zamjeram Vijeću ministara je činjenica da ni ovo Vijeće ministara, ni prethodno Vijeće ministara, nije nikada u skladu sa Zakonom o osnivanju Izvozno-kreditne agencije nije imenovalo međuministarsko vijeće, dakle, organ koji je trebao da daje zadatke i ciljeve, odnosno upute, je li, Izvozno-kreditnoj agenciji. Dakle, Upravni odbor nije donio, nije osnovao na vrijeme, nije definisao osnovački kapital Upravnog odbora koji je, čini mi se, 55 miliona, koji se sastoji od donatorskih sredstava i kredita. Kada je to u pitanju nije definisao da li taj Upravni odbor, koliko se odnosi na entitete kada su u pitanju, je li, dospjeli anuiteti, ko plaća te anuitete. Dakle, to je jedna situacija u kojoj Vijeće ministara nije pokazalo zainteresovanost za ovu Agenciju, a znamo da je to, da nema države u svijetu koja nema jednu ovakvu agenciju koja se bavi podrškom izvozu, dakle, privrednih subjekata izvozu i koji podstiče izvoz. Ako pogledamo ovaj sami Izvještaj vidjet ćemo nekoliko stvari. Prvo, da je definisana u ovom Izvještaju geneza događaja koji su jako problematični i imamo rezivorski izvještaj, 87 poslovanje za 2017. godinu i imamo Plan za 2018. godinu. Izvještaj za prethodni period bolje bi bilo da ovdje nije spominjan iz prostog razloga što je situacija u Izvozno-kreditnoj ageniciji koja je izdavala garancije bez pokrića, dakle, akumulirani gubitak bio od 189.121.000. Obaveze ove Agencije su veće od ukupnog, od ukupne imovine za 136 miliona, za 136 miliona su veće obaveze od ukupne imovine Agencije. Šta preostaje ovoj Agenciji? Postoje tri scenarija. Ova Agencija treba da se ugasi, dakle, prvi scenario da se ugasi i da se formira nova agencija, da se izvrši dokapitalizacija ili reorganizacija. Drugog rješenja nema, jer nemamo definisano od Vijeća ministara šta trebaju raditi. Ako posmatramo revizorski Izvještaj vidjet ćemo da je taj Izvještaj, da je revizorski Izvještaj dao više suzdržano mišljenje, iz prostog razloga, razlog za tako mišljenje je što nisu mogli pribaviti dostatne i primjerene dokaze za revizorsko mišljenje. Pazite, Agencija, revizorski Izvještaj, revizori nisu mogli pribaviti dokumentaciju koja bi dala ovaj Izvještaj. I jedna primjedba kada je u pitanju Kolegij, ja mislim da ovaj Izvještaj je trebao svakako ići i na Komisiju za finansije i budžet jer ovo je više pitanje Komisije za finansije i budžet nego Komisije za spoljnju trgovinu i carine. Dakle, to je ovako usput. Da se vratim na izvještaj za 2017. godinu, dakle, za dva mjeseca ovaj Upravni odbor je napravio Izvještaj. Ostvareni prihodi su u 2017. 3,5, odnosno 3.436.000, više od 2016. za 201 milion, znači 3.200.000 svega bili u 2016. godini. I ostvareni prihodi su uglavnom iz vlastitih aktivnosti koji je na kontu 417 – 2.261.000 i kontu 418, ostali prihodi, 1.175.000. Rashodi su vrlo interesantni. Na kontu 408 ostali rashodi, negativno konto, negativna kursna razlika koja je u odnosu na [[govornik se upozorava na vrijeme]] nije valjda da sam ...? [[govornik se upozorava na vrijeme]] Tek sam počeo majke mi. Dakle, ovdje je vrlo interesantna stvar da je otpis potraživanja, dakle, prihodi imaju 3.436.000, a potraživanja su otpisali kreditima koji su dospjeli na 1.000.209. Povećanje rashoda na kontu ..., i neću sad o kontima, ali uglavnom su rashodi 52.000.000 na plate, a imamo samo 13 zaposlenih i to od toga direktor i dva zamjenika koji su u Mostaru, Banja Luci i Sarajevu, a povećanje prihoda po tom osnovu, odnosno rashoda je 52 miliona. Stalna sredstva su ... .../govornik se upo zorava na vrijeme/... u odnosu na kraj 2016. godine smanjena su za 3,5 milion. Dakle, i ima puno toga što bih imao reći, ali da kažem da je situacija više nego očajna i sazrela za jednu, jedan potpuni stečaj u kome moramo naći varijantu šta sa ovom Agencijom. Hvala vam lijepo, žao mi je što je ...
Hvala. Zastupnica Mensura Beganović, rasprava. Imate riječ zastupnice.
Zahvaljujem dopredsjedavajuća. Što se tiče Izvještaja koji nam je dostavio Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije ja ću se samo na nekoliko stvari osvrnuti pošto sam bila i član Komisije koja se bavila Izvozno- kreditnom agencijom poprilično dugo i znam dosta detalja oko problema u ovoj Agenciji. Konstatacija koja se može danas iz ovog Izvještaja za 2017. godinu iskazati je sljedeća. Izvozno- kreditna agencija ne obavlja svoju osnovnu funkciju, dakle, nije u stanju da obavlja ono zbog čega je formirana, zbog čega je osnovana, zbog vrlo poznatih okolnosti i ona je sada u ovoj prethodnoj godini, i mislim da je ovaj prvi dio 2018., u istoj situaciji, da zapravo radi da opstane, samo da pokrije operativne troškove zaposlenog osoblja u Agenciji i one troškove koji 88 idu uz njihovu aktivnost. Dakle, ne ispunjava osnovnu funkciju da bude na podršci našim izvoznicima, dakle, privrednicima kojima trebaju garancije za ugovaranje poslova koje obavljaju izvan Bosne i Hercegovine, ili u Bosni i Hercegovini. U svakom slučaju, dakle, sudbina Izvozno- kreditne agencije je vrlo upitna. I ono što, jedino što mogu reći u ovom momentu je da je pripremljen još jedan materijal koji će vjerovatno doći na raspravu na ovaj Dom. O modalitetima rješavanja problema opstanka Izvozno-kreditne agencije, da li opstaje ili ne, ili će se ugasiti, a formirati neka nova, to je sasvim otvoreno pitanje. Ono što je činjenica da podršku Izvozno- kreditnoj agenciji nisu dali svi oni koji su zapravo trebali da joj dadnu podršku počevši od Vijeća ministara i pojedinih ministarstava. Ono što je u ovom Izvještaju isto tako evidentno je da i za one presude koje je Izvozno-kreditna agencija dobila na sudu, izvršenje tih presuda ide jako otežano i čak pravosudni irgani nisu spremni da u skladu sa zakonom i načelom hitnosti prebace rješavanje ovih presuda na nadležne sudove, tako da se okončanje postupaka nepotrebno oteže. I ono što bi mogla oprihodavati Izvozno-kreditna agencija i staviti u funkciju potrebe da garancije koje treba da da izvoznicima Bosne i Hercegovine nema mogućnosti da naplati sredstva, niti da ta sredstva rasporedi na pravi način. Što se tiče plana za 2018. godinu na kraju ovog plana za 2018. godinu ja moram primijetiti da nije dobro definirano ovo posljednje što je navedeno kao Plan aktivnosti vezano za restrukturiranje UNIS-a jer se ovo direktno ne odnosi na restrukturiranje UNIS-a, nego se ... na restrukturiranje Izvozno-kreditne agencije, jer je to jedan od zahtjeva koji je dat na Savjetu ministara, odnosno Dom naroda i Parlametnarne skupštine u 2017. godini. To su tri stavke koje su bitne za pokretanje incijative od strane Upravnog odbora za poduzimanje konkretnih mjera u skladu sa usvojenim prijedlozima pokretanja incijative vezano za izmjenu Zakona o uspostavljaju Izvozno-kreditne agencije i pokretanju incijative za uvođenje prava i obaveza osnovača Izvozno-kreditne agencije. Dakle, to su zaključci koji ne treba da stoje ovdje, oni zaista trebaju, ali na nekom drugom mjestu u Planu, tako da mislim da to treba da isprave. Inače, ovaj Izvještaj, kako Upravnog odbora, kako revizorske kuće, tako i Plan za 2018. godinu, mi smo na Komisiji za izvoz i carine podržali, ali se slažem sa kolegom Isakovićem da bi ovdje trebala da da riječ, da bi trebalo da da konačnu riječ i Ministarstvo za finansije. Hvala.
Hvala. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, rasprava. Izvolite zastupniče. ŠEMSUDIN
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dame i gospodo zastupnici. Mi danas raspravljamo o Izvještaju Upravnog odbora Izvo zno-kreditne agencije, a ne radu Izvozno-kreditne agencije. Ja ću podsjetiti ovaj Dom da smo mi tokom prošle i prethodne godine imali formiranu Ad hoc komisiju da ispita poslovanje i rad upravo Izvozno-kreditne agencije vezano za probleme koji su nastali davanjem garancija UNIS-u, Tvornica cijevi Derventa. I ova Komisija se bavila tim poslom, ja sam bio član te Komisije, i dostavila je Izvještaj ovom Parlamentu koji je 26.07.2017. godine donio određene zaključke i na osnovu tih zaključaka tražio je od nadležnih da se dostavi prijedlog mjera za ozdravljenje, odnosno spašavanje ove Izvozno-kreditne agencije koja je nužno potreba izvozno orjentiranim pravnim subjektima Bosne i Hercegovine. I mi ćemo vjerovatno ovaj dokument raspravljati na sljedećoj sjednici. Za pretpostaviti je da će da nadležna komisija biti ponovo Komisija za vanjsku trgovinu i carine i mi smo, što se tiče Izvještaja o radu Upravnog odbora, ponavljam, Izvozno-kreditne 89 agencije dali pozitivnu ocjenu, zapravo dali smo šansu novoformiranom Upravnom odboru da učini nešto da se ova Agencija ipak spasi. Zbog toga, evo, pozivam kolegice i kolege da zapravo danas možda ne diskutujemo o svim problemima o čemu smo diskutovali svih ovih nekoliko sjednica i, da ne kažem, godina, o stanju u Izvozno-kreditnoj agenciji koja je kao institucija potrebna, ponavljam, našim privrednim subjektima koji imaju izvozne poslove, stoga, evo, pozivam kolege da damo šansu, znači, novoformiranom Upravnom odboru i da pokušamo da spasimo ovu Agenciju, a na sljedećoj sjednici ćemo imati tri mjere koje su predložene za spas ove Agencije u cjelini. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ ima zastupnik Nikola Špirić, imamo Mirsad Isaković, zastupnik, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Izvinjavam se, greškom je, replika je trebala biti.
Izvolite. Ispravka krivog navoda.
Da. Pa, gledajte, ovdje je osnovna stvar da je ova Agencija napravila greške 2013. godine kada je izdavala garancije bez pokrića. 189 miliona je dato bez pokrića zbog loše procjene menadžementa, onog ko je izdavao, Izvozno-kreditne agencije. Dakle, sad smo došli u ovakvu poziciju, ja mislim da je, kada smo imali Komisiju koja je godinu radila na ovom poslu i koja je došla do određenih zaključaka, trebalo da se donesu konkretni zaključci i da idemo dalje u ovu poziciju u kojoj se sad nalazimo. Dakle, ja bih replicirao da je dosta više komisija, u smislu gospodinu Mehmedoviću, da je dosta komisija, da mi trebamo biti konkretni. Svakoj državi je potrebna ovakva agencija i svaka država ima i, dakle, što hitnije to bolje. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ ima zastupnik Nikola Špirić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Dame i gospodo. Ja mislim da opet postoji nespremnost i u ovome Parlamentu da se istini u oči pogleda. ... mi nemamo Izvozno-kreditnu agenciju. Izvještaj o radu Izvozno-kreditne agencije je negativan i jako me čudi kako je Izvještaj o radu Upravnog odbora pozitivan. Dakle, radom Izvozno- kreditne agencije treba da se bave druge institucije. Kad neko izda 180 miliona mjenica bez pokrića, pa to se zna kako se to zove, i sad ovaj Parlament, možete misliti u šta mi ulazimo, spašava organizirani
90 [[nije uključen mikrofon]] NIKOLA
evo, to reče Ahmetović, ja neću biti toliko slobodan, on pominje organizirani kriminal, ali nije to ni daleko. Eto dokle je, na šta je doveden ovaj Parlament. Dakle, šta danas može da uradi Izvozno-kreditna agencija kad su izvoznici u pitanju? Ništa. I mi kažemo usvajamo, dajemo šansu Upravnom odboru, 18 ljudi radi i prima platu, jer nismo u stanju da stvari nazovemo imenom i prezimenom i da se jednom donese odluka da se pomogne tim ljudima koji rade tamo. Dakle ja mislim da, ako je Izvještaj o radu Agencije negativan jako me intresuje kako može biti pozitivan Izvještaj o radu Upravnog odbora. I ja nit sam podržao Izvještaj dok sam radio u Komisiji Izvozno-kreditne agencije i ja znam genezu rada Agencije, bilo je tu i u vrijeme dok sam ja bio ministar finansija i tada znaka upozorenja. Međunarodne finansijske institucije koje su radile sa Agencijom su lagano prebacile problem nama, a onda ponudile trostruko rješenje, tobože. Da, ko će preuzeti garancije od 180 miliona? Postavlja se pitanje ko su osnivači, hoće li, neće li, šta je tu rađeno, kako je rađeno. Ove parlamentarne komisije, ne znam, ne mogu da vjerujem da nismo u stanju da pogledamo istini u oči. I ovo je jedan ozbiljan kamen o vratu Bosne i Hercegovine, Izvozno-kreditna agencija. Dakle, pa ne, i Savjet ministara, nema Savjet ministara mnogo veze sa Izvozno-kreditnom agencijom, pa neko mora riješiti, ali mora se prvo vidjeti polazna greška. Mi ne smijemo da kažemo kako se zove izdavanje garancija bez pokrića, a ovdje smo spremni jedni druge optuživati, priviđa se, neko stavio ruku u džep, neko ovo, neko ono, pa smiješno, na šta je sveden ... vijeće Parlamentne skupštine Bosne i Hercegovine. Imamo li rješenje? Nemamo. Znamo li šta se desilo? Ne znamo. Dobili smo Izvještaj, neko kaže za tri mjeseca Upravnog odbora. Šta će jadni ljudi, pa moraju napisati nekakav izvještaj. Dakle, ja sam i protiv Izvještaja i mislim da se Izvoznom agencijom moraju pozabaviti nadležne institucije i predložiti imamo li je, nemamo li je, kako ćemo izaći, ko će preuzeti ovo što su napravljene obaveze. Uglavnom, imamo jednu agenciju koja služi samo da ljudi tamo prime platu, ja im ne zamjeram, ali niko neće da uđe u genezu problema Izvozno-kreditne agencije. I mislim da nema spremnosti da ovo ... Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, ispravka krivog navoda. Izvolite. ŠEMSUDIN
Ja moram reagovati zbog korektnosti prema javnosti. Naime, ni jedna komisija, niti Komisija za vanjsku trgovinu i carine, niti Ad hok komisija na čelu koje je, čini mi se, bio kolega Kožul, kojeg nema tu, kao predsjedavajući Ad hok komisije za ispitivanje nepravilnosti u radu Izvozno-kreditne agencije sa težištem upravo na ovaj problem. Kolega Špirić je bio predsjedavajući Vijeća ministara kada su započeti ovi problemi. Čini mi se da nije adekvatno reagovao u vrijeme dok je bio predsjedavajući Vijeća ministara, jer rad ove Agencije od početka u startu je čini mi se bio neprincipijelan, jer je više postavljeno na dogovornoj osnovi nego na zakonskoj. Nakon toga nikad se adekvatna, evo Vijeće ministara, finansija nije sastalo da da okvir za rad ove Izvozno-kreditne agencije, a koja je kao institucija potrebna, evo, vidjeli smo i na ovom slučaju Tvornice cijevi Derventa. Prema tome Ad hok komisija je dostavila sve nalaze do kojih je došla nadležnom tužilaštvu i neka rade svoj posao. Iako, složiću se da ima elemenata 91 organiziranog kriminala, pa čak doseže i do sudova, kako općinskih tako i viših nivoa koji su zapravo sve učinili da ove Agencije ne bude. Znači, ako je cilj da se ugasi ova Agencija onda ćemo sljedeći put razmatrajući ovaj dokument prihvatiti ... i reći ćemo – gasimo Agenciju i završena priča, ali mislim da nije korektno optuživati pogotovo one komisije koje su evo danonoćno i mjesecima radile na ovom pitanju. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Nikola Špirić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja dok sam razgovarao o Izvozno-kreditnoj agenciji ja nisam htio da mi se vruć kesten gurne u ruke, ... agencija. Pa čak i oni koji su iz međunarodnih finansijskih institucija ... bili svjesni da Vijeće ministara nema nikakve, ... nema nikakve nadležnosti. Pa ja vam govorim to je Bosna i Hercegovina. Dakle, i nije problem sva odgovornost koja pripada meni ok, ne bježim ja od toga, ali žao mi je što vi danas branite neodbranjivo. Pa što će nam ovakva, ja samo pitam što će nam ovakve, treba li nam Izvozno-kreditna agencija, ali ona koja može da funkcioniše. Ko je omastio brkove neka odgovara, halo, ... 180 miliona. 180 miliona je ogroman novac, pa pustite više ... i priča u ovom Parlamentu, optuživanja pojedinaca, priviđa mu se bio o vdje, bio ondje. Ovdje kad imamo podatke nismo u stanju stvar nazvati pravim imenom. Šta će komisija bilo koja uraditi kad je Izvozno-kreditna agencija u pitanju? Zamajavamo i sebe i Izvozno-kreditnu agenciju. Izvini molim te, bio sam u Komisiji, znam da nismo prihvatili Izvještaj i znaš kako sam diskutovao i tada, i žao mi je tih ljudi tamo koji sami ne znaju gdje je izlaz. ... moramo doći do ... kako je nastao problem. A htjeli su to da ubace Vijeću ministara ja to nisam dozvoljavao i mislim da i ovo Vijeće ministara ne treba optuživati dok se ne utvrdi kako je došlo do izdavanja garancije. [[zajednička diskusija]]
Molim vas.
Pa, nekako se mora riješiti, molim lijepo. Ali kad se stvari nakaradno postave u ovoj zemlji oni nakaradno traju dok ne dođu do kulminacije. A ja mislim da dalje ne može da kulminira, na papiru imamo Agenciju koja nije funkcionalna, imamo indikator da se tamo dešavalo što se dešavalo. I svi vuci, sve ovce na broju i svi vuci siti. A znate radi čega? ... zaposliti u Agenciji, i to moram da vam kažem, neko brani ..., neko brani ... [[ne razumije se]] neko brani onoga a para nema. I onda kasnije stanu svak iza svoga [[govornik se upozorava na vrijeme]] E to je Bosna i Hercegovina. Dakle, zašto ne stajemo iza razvoja, iza novih investicija a stajemo iza kriminala. To je pitanje. Dakle, ako ima iko ... ok, nemam ja ništa protiv, ljudi ... svoj posao. Ali meni se to nije moglo utrpati kao problem jer nije [[govornik se upozorava na vrijeme]] Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ima, bilo je ovih dilema, jeste, .... Jeste organizovani kriminal. Ako neko ne zna kako se to zove ima ... još postoje tužioci i sudije i advokati u slučaju Agrokomerc, još su živi ljudi, rade, ja mislim da rade svi u Sarajevu i Tuzli, radi se o organizovanom kriminalu koji plaćaju građani ove zemlje. Ako ćemo imati 10 agencija takvih koje neće raditi ništa, koje će ukrast i, oteti od zemlje po 200 miliona pa bolje da ih nemamo. Pod plastom spasimo Agenciju spašavamo kriminal. Tužiteljstva imamo koja ništa ne rade, u ovoj zemlji krade na svakom koraku kako ko stigne i ..., i onda upadnemo u jednu ovakvu situaciju. I zato mislim da su ova pitanja, kad je ovo pitanje, onaj, ta Tužiteljstvo BiH, mada više u njega ne vjerujem, jer kako koji dan, gdje god maknem pričaju mi o lopovluku i kriminalu, dakle ni Tužiteljstvo BiH ništa ne radi. ... bilo bi ... pokazatelja da radi bar kada je u pitanju kriminal. Ovdje dok ne budemo imali specijalno tužiteljstvo koje će za godinu dana napuniti onaj državni zatvor koji je nov gore, ova zemlja neće ... korak naprijed, sigurno neće. Dok budemo imali ove tužitelje koji odgovaraju svojim partijskim šefovima, a odgovaraju, a većina partijskih šefova su poprilično vezani za razne kriminalce i kriminalne grupe, zato iz ove zemlje bježe ljudi. Ovo je mjesto gdje trebamo pričati o tome, ovo je mjesto gdje trebamo pričati o tome, [[govornik se upozorava na vrijeme]] pa makar se radilo i o toj famoznoj za koju nisam čuo dok nisu, da postoje dok nisu napravili ovaj kriminal, nisam znao da ...
Hvala. Zastupnik Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvlite zastupniče.
Zahvaljujem. Ma, za razliku od gospodina Špirića ja mislim suprotno. Ja mislim da Vijeće ministara je odgovorno upravo za ovo zato što je bilo dužno da formira međuministarsko vijeće koje je sastavljeno od entiteta i Vijeća ministara. To je s jedne strane. I s druge strane što je moralo definisati osnivački kapital koji se sastoji od ... i donatorskih sredstava, koliko kome pripada sredstava. Dolaze anuiteti po tom osnovu, po tim kreditima, mi ne znamo ko koliko, koji, ko koliko plaća tog anuiteta, koji entitet koliko plaća, koliko je ko koristio sredstava, itd., itd. I složio bih se još s jednom stvari gospodina Špirića, dakle ovdje sigurno politika ima duboke korijene i mislim da ovo je kriminal koji treba da ... Ja ne vjerujem da je 60 hiljada tona moglo ući u ovu državu a da se ne zna gdje, 60 hiljada tona željeza koje služi za izgradnju, pravljenje ... cijevi. Mi ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 93 65 hiljata tona. Dakle, ta količina ..., da li je moglo ući u carinu da niko ne zna, da li ..., ljudi su izdavali garancije po osnovu loše procjene, procjenu rizika nije niko radio. Dakle, ovdje se radi o jednom sveobuhvatnom postupku koji sigurno ima svoju genezu i u politici i u svim drugim segmentima društva, pa u pravosuđu rekli smo, jer smo tamo vidjeli i sudove kakve su donosili odluke, i u carini, itd., itd. I mislim da je ovo problem koji trebamo sada rješavati kako sam rekao da je došlo vrijeme da se, komisije ništa ne donose, dakle treba se riješiti taj problem i da svaka država ima ... i da jedna ovakva Agencija treba ovoj Bosni i Hercegovini. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Htjela sam reći da sam i ja bila član ove Komisije istražne koja je, a to kolega Špirić vjerovatno nije znao, da smo imali Istražnu komisiju koja je odradila sve ono što se od nje očekivalo i donijela neke zaključke i znamo da je problem bio da je IGA osno vana bez konsultacija sa entitetima, da je IGA, da je donesena odluka da Bosni i Hercegovini treba da pripadnu samo donacije, a entitetima samo krediti. Kad su došli na ... priča na tu temu, entiteti se nisu složili i tu počinje sav problem. Priča oko ovog kriminala to je u nadležnosti institucija i oni to rade, ovo neće se niko izvući ko misli, ko je napravio prekršaj i misli da će se iz toga izvući. Oni koji su napravili i dali ovolika sredstva mimo svakve obaveze i prava, oni će platiti kaznu za to, ali šta ćemo mi sa institucijom. Znači, Svjetska banka je dala šest mogućih rješenja, ali svako poslije toga, poslije svakog rješenja se pita a ko će platiti ovoliki novac, ko će 170, 180 miliona platiti za ovo i to je ključno pitanje i zato ne može da se oslobodi Savjet ministara od odgovornosti. Dakle, Savjet ministara nije ništa rekao vezano za sve ono što smo radili kao Istražna komisija, on je trebao da se pozabavi tim. IGA se u nekoliko navrata obraćala i molila da se to, tu postigne nekakav dogovor, ni to niko nije htio i šta sad imamo, instituciju koja mora da postoji jer je, ima osnivački dokument mora postojati. Kako postoji? Pa praveći dalje gubitke, ovo je alarmantno stanje da se završi sudbina ove institucije. Dakle, svi su rekli ovakva nam institucija ne treba, nova institucija sa kojom bi se znalo ko s koliko sredstava ulazi, čije je vlasništvo u tom dijelu, to su novi osnovi, a ko će platiti to i to pare, e to je ostalo ono što treba da predloži Savjet ministara. Dakle, gubimo vrijeme samo za raspravu dalju oko ovog.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović rasprava, imate riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Ovo je vrlo složen problem i problem koji će se vrlo žestoko odraziti na mnoge koji žele raditi, propulzivno raditi prema vani. Ovo je jako složen problem prije svega, ovo je nešto što je nezabilježeno u bilo kojoj državi, pa i u državama u tranziciji. Jedino je u Bosni i Hercegovini ovakav slučaj, jedino Bosna i Hercegovina nema podršku onima koji rade prema vani i za vani, odnosno koji su stvaraoci viška vrijednosti i uvoze višak vrijednosti kroz novac u Bosnu i Hercegovinu. Da li se radi organizovano ili ne, na moje pitanje na Komisiji – da li ste plasman vršili pod političkim pritiskom? Spuštena je glava i klimali su glavom iz IGA-e. Prema tome 94 stvar je savršeno jasna, da jesu, i plasman je vršen pod političkim pritiskom. Kako je to moguće da je stepen povrata sredstava nemjerljivo veći u Federaciji nego iz Republike Srpske? To neće niko direktno ovako da kaže. Kako je moguće da Opštinski sud u Doboju donosi presudu kojom jednoj državnoj instituciji onemogućava da realizira, blokirana i dođe do svojih sredstava? Kako je moguće da Republika Srpska promjeni Zakon o stečaju i napravi Zakon o steča ju koji odgovara Tvornici cijevi u Derventi? O tome se trebalo otvoreno razgovarati, o tema otvoreno progovoriti i to otvoreno reći. Kako je moguće da je u ukupnom izvoznom bilansu Bosne i Hercegovine, pa pošto tako govorimo, moram jer mi je lakše, plastič nije je da se to vidi, Federacija – X, Republika Srpska – Y, gdje je ovo X puno veće, govorim izvozno, a da je plasman obrnut Y i X, nemjerljivo veći u Republiku Srpsku? IGA nije mogla nastati sama od sebe, entiteti nisu saglasni, entiteti kad je posao vani, entitete ne poznaje država s državom, ne poznaje, kada su garancije nivoa države poznaje samo državu. Ne znam koliko su upoznati naše kolege, Bosna i Hercegovina je bila i dobila posao gradnje Južne evropske luke, prve ulazne luke za Evropu. Bosanske firme su na predkvalifikaciji bile prve, Evropa se odlučila da će to biti Drač u Albaniji, ali nisu prošle jer nisu mogli da obezbjede garancije, a IGA-e nema jel' IGA ne može to da da, da li, to je nekoliko milijardi posla. Da li je poznato gospodi da je Bosna i Hercegovina dobila izgradnju sportskih objekata u Ujedinjenim Arapskim Emiratima i ono što treba da se zove naredno svjetsko prvenstvo u nogometu? I opet nema garancije i naravno propalo, a moglo je da radi hiljade bosanskohercegovačkih radnika, ne kao robovi nego kao dobro plaćeni i kao nekada što su radili poslove vani, ovo su, ja vam govorim tačno, jer ja znam i koje su to firme i koje su konzorcijalno firme bile udružene, znam tačno po imenu i prezimenu. Bosna i Hercegovina je mogla napraviti Minhenski olimpijski stadion, ali ga ne može napraviti u Dubaio zato što neće država da stane iz firmi, a udružene su bile firme i iz Federacije [[govornik se upozorava na vrijeme]] i iz Republike Srpske da i to kažem, da ne bi bilo kakvih, zajedno su konzorcijalno išle i sa još jednom firmom iz Hrvatske. Ali zato je dobio Štrabak, Štrabak je uspio da dobije garancije svojih banaka iz Austrije, koji isto posluju ovdje, a našim nisu htjele da daju, Raiffeisen, recimo, banka, kao primjer. Teško nama sa nama [[govornik se upozorava na vrijeme]] sami sebe krademo i pljačkamo i uživamo u nečemu što se zove trenutno bez razmišljanja o onome šta nam se može desiti sutra, a sutra nam pod ovim uslovima nije svijetlo. Ja sam predložio jedan zaključak, koji ste dobili, i molim vas da ga uvrstite u okviru ove tačke da se glasa o njemu, zaključak i predložiću ga sad odmah ovako naglas.
Isteklo je vrijeme gospodine Backoviću.
Dobro, ja sam ga predložio pa ćete ....
Minut i sedamnaest, imamo zaključak u finalnoj formi.
Hvala vam ..., hvala vam....
Hvala. Nenad Lalić, rasprava. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, drage kolege. Evo i ja ću reći par riječi, obzirom da sam bio član Istražne komisije Izvozno-kreditne organizacije. Komisija nije imala težak zadatak, ona je prepoznala probleme i predložila kroz zaključke neke prijedloge mjera. Nije bio težak zadatak jer jasno je svakome kao bijeli dan šta se desilo u Izvozno-kreditnoj organizaciji. Po meni, naravno da tu ima osnova za, ima osnova sumnje da je tu bilo i organizovanog kriminala, mi sada svi pričamo o posljedicama, a ne pričamo o uzrocima šta se desilo. Kad kažem IGA ne mo gu da ne pomenem jednog od njihovih glavnih komintenata a to je UNIS – Fabrika cijevi iz Dervente. Bilo je tu još drugih, a oni su najznačajniji učesnici tu, da ne kažemo, normalno jasno je tu da je bilo i raznih oblika i pritisaka, tako da. Ja ne vidim, gospodin Zaim Backović je predložio ukidanje Agencije, međutim niko ne priča šta učinit da se ne desi ponovo to, danas se na ovim prostorima, što kaže gospodin Špirić, kriminal udomaćio, ljudi se usuđuju i slobodni su da čine ove stvari jer ne vide primjere da je neko sankcionisan, da su nekog bar naružili ako ništa drugo, kako bi naš narod rekao to. Tako da, mislim da ovo je loša i poruka i za građana i za nas i mi polažemo ovdje test i Bosna i Hercegovina i Republika Srpska i onda se, kad neko kaže, pitamo zašto odlaze ovi mladi ljudi, ja ne bi govorio više da kažemo zašto odlaze mladi i školovani, ne odlaze više samo ni mladi ni školovani, odlaze svi listom i niko se ne vraća, a jedan od razloga su i ovi kao što je bolo sa IGA- om. Za mene je ovo jedna od brutalnijih kriminalnih radnji koji je se desio u poslednjih desetak godina u Bosni i Hercegovini, pa mene začuđuje, mi smo dali i smjernice i Tužilaštvu i institucijama, da li je moguće da niko ne čini po ovom ništa, ovo je najjednostavniji primjer kriminala, organizovane krađe koji se desio u Bosni i Hervegovini, ako ovaj problem ne može da se riješi onda stvarno ništa se ne može riješiti. I to je, naravno, premašilo 200 miliona i kada dodate tome još onih dvadesetak miliona po osnovu PDV-a od Fabrike cijevi Derventa, za onih 65 hiljada famoznih tona 17% i to je preko 20 miliona, pa će to, i približava se toj cifri od 250 miliona, a mi i u ovim klupama i Tužilaštvo ne čini ništa. Mislim da je to sramota i prema građanima i onda se svi mi ovdje zapitamo, šta je sa tim famoznim procentom od 40% građana koji ne izlaze nikako na izbore, pa i evo i to je jedan od razloga zašto ne izlaze, jednostavno su izgubili povjerenje u nas, ove poslove koje mi obavljamo, jer po pitanju korupcije i kriminala ništa se ne dešava, to je najosjetljivija tačka, a ovaj narod, masa, svjetina, kako hoćete, traži da se riješi jednom to, bar jedan slučaj da povratimo povjerenje u institucije. Hvala lijepo.
Hvala. Mensura Beganović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ja bih replicirala kolegi Backoviću, ustvari više bi ga zamolila da ovaj zaključak kojeg je formulisao ovako kako je formulisao, da se Izvozno-kreditna agencija BiH ukine, te da se osnuje potpuno nova institucija koja će imati zadatak isključivo da je u funkciji izvozno orjentisanih firmi i koja će davati podršku firmama koje rade u inostranstvu, da ga povuče. Da se ne dogodi da smo ishitreno donijeli jedan zaključaka koji bi bilo bolje da ga eventualno ponudi na narednoj sjednici, kada budemo razmatrali materijal koji nije još došao na ovaj Dom za razmatranje, a to je Izvještaj o detaljnoj analizi rada Izvozno-kreditne agencije BiH sa posebnim naglaskom na poslovanje sa UNIS – Fabrikom cijevi derventa, s prijedogom mjera za rješavanje problema u radu ove Agencije. Ja sam bila također član te Komisije i dosta tih informacija koje je gospodin 96 Backović rekao da ih nema, mi smo dobili kao Komisija, čak sam bila na, kako se to kaže, ispitivanje u SIPA- i u vezi sa tim predmetom, mislim da je još neko od članova te Komisije bio, dakle nije da se ništa ne poduzima, to sporo ide pretpostavljam, kao što kod nas puno stvari sporo ide od Istražne agencije, pa preko Tužilaštva itd. i ja vjerujem da se tu neke stvari će se pokrenuti, ali ne bih da donesemo ishitrenu odluku, da ovaj Dom donese ishitrenu odluku o ukidanju Agencije, a da nemamo nešto već što možemo smatrati, da kažem, zaokruženim tijelom, agencijom, institucijom, nije bitno, koja će preuzeti ono što je trebala da radi Izvozno- kreditna agencija, činjenica je da ne radi, no da proanaliziramo to sa svih aspekata, pa tek onda donesemo odluku. Zahvaljujem.
Hvala Vam. Ovim zaključujemo tačku 9. Tačka 10., Ad. 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prije dlogu zaključka poslanika Amira Fazlića koji glasi: „Predstavnički dom Parlame ntarne skupštine BiH predlaže Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH da Zakon o izmje nama i dopunama Zakona o krivičnom postupku – predlagača poslanika Amira Fazlića (zakon broj: 01-02-1-668/18, od 05.03.2018. godine), razmatra po hitnom zakonodavnom postupku“, akt broj: 01-02-1-668/18, od 18.05.2018. godine Na 61. sjednici Doma, održanoj 17.05.2018., Prijedlog zaključka upućen je na usaglašavanje Kolegijumu Doma kao komisiji. Kolegijum nije postigao saglasnost. O ovoj tački nema rasprave, naknadno ćemo se izjasniti u drugom krugu glasanja. Sad bih želio da vas obavijestim da smo bili planirali da imamo sjednicu do 18:30, sada je 17:50, zbog obaveza vezanih za pripadanje, ne znam, obaveza u religijskom smislu, neki od poslanika su zamolili da se ova sjednica ranije završi, što je normalno, ja sada vidim da mi ovdje i nemamo više kvoruma, zato ja predlažem da ovu sjednicu danas završimo, a da nastavak sjednice bude prije sljedeće zakazane sjednice. Da li se slažete s tim? Hvala vam. Ovim završavam, odnosno prekidam sjednicu do nastavka prije sljedeće redovne sjednice. Hvala vam. Sjednica prekinuta 17:50 sati. 97