Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru, poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, dobrodošli na jesensko zasjedanje Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Molim jeste li se smjestili kako bismo mogli prijeći na svečanost. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske poštovanog Zorana Milanovića, potpredsjednice Vlade, potpredsjednike Vlade te nazočne ministre članove Vlade Republike Hrvatske. Dame i gospodo zastupnici, pozdravljam također goste na galeriji, dame i gospodo zastupnici pozivam vas da na početku jesenskog zasjedanja Sabora odamo počast domovini izvođenje himne "Lijepa naša domovino". - Izvođenje himne "Lijepa naša domovino" – Pozivam vas sve da minutom šutnje odamo počast braniteljima palim za domovinu i svim civilnim žrtvama rata, naravno minutom šutnje. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala. Kolegice i kolege, dame i gospodo zastupnici zapisnik 8. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Molim vas da li ima primjedbi na zapisnik? Utvrđujem da nema primjedbi, utvrđujem da smo time usvojili zapisnik 8. sjednice Hrvatskog sabora. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda 9.sjednice Hrvatskog sabora. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 15 novih točaka i to: 1.Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, 2.Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije koji se odnosi na program prekogranične suradnje Hrvatska-BiH u okviru komponente prekogranične suradnje Programa IPA za 2012.godinu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 462. 3, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije koji se odnosi na Program prekogranične suradnje Hrvatska-Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2012. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 460; 4, Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije koji se odnosi na Program prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2012. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 463; 5, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije koji se odnosi na Program prekogranične suradnje Hrvatska-Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2013. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 465; 6, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije koji se odnosi na Program prekogranične suradnje Hrvatska-Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2013. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 464; 7, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije koji se odnosi na Program prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2013. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 461; 8, Godišnje izvješće Vlade Republike Hrvatske; 9, Prijedlog zakona o prostornom uređenju, prvo čitanje, P.Z. br. 466; 10, Prijedlog zakona o gradnji, prvo čitanje, P.Z.E. br. 457; 11, Prijedlog zakona o građevinskoj inspekciji, prvo čitanje, P.Z. br. 468; 12, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 469; 13, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kazalištima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 470; 14, Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2013. godine i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o promjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2013. godine i 15, Izvješće o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti. Poštovane kolegice i kolege, temeljem članka 205. Poslovnika Hrvatskog sabora koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da u hitnom postupku kod donošenja zakona koji nose oznaku PZE se ne glasuje, ne odlučuje, u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. To su zakoni pod točkama dnevnog reda 4, 5, pod točkom od 15 do 18 i pod točkama 20 i 21 Konačnog prijedloga dnevnog reda. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su zakoni pod točkama dnevnog reda 3, 7, 14, 19 i od točke 27 do 34. Mislim da ne treba čitati ponovo nazive tih točaka. Ima li netko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Hvala lijepa. Nema, utvrđujem da nema. Time smo utvrdili hitni postupak. Imamo pisani prigovor na prijedlog dnevnog reda koji sam uputio uz poziv za sjednicu, podnio je Klub nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i zastupnika Hrvatske građanske stranke i to u pogledu redoslijeda predloženih točaka. Klub zastupnika traži da se točka Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, predlagatelj Klub nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i zastupnika HGS-a, prvo čitanje, PZ br. 458, premjesti među prvih 10 točaka dnevnog reda. Molim da se o prijedlogu kluba izjasnimo glasovanjem. Tko je za predloženi zahtjev? Ponovit ću. Pisani prigovor na dnevni red Kluba poštovane zastupnice Jadranke Kosor i zastupnika HGS-a da prvo čitanje zakona PZ br. 458 premjesti se među prvih 10 točaka dnevnog reda. Tko je za taj prijedlog? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da prijedlog nije prihvaćen jer je za prijedlog glasovalo 52 zastupnika, a protiv prijedloga 83 zastupnika. Hvala lijepa. Drugih pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda nije bilo na poziv koji sam uputio za današnju sjednicu Sabora u skladu sa članom 225. stavak 3. Poslovnika. Time se dnevni red smatra utvrđenim. Sukladno članku 225., recite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ovime što ste sad izrekli da je utvrđen dnevni red povrijedili ste članak 128. ovog novovalnog Poslovnika. Ja ću ga zbog razumijevanja problema pročitati. Stavak 1. kaže: "Predsjednik Vlade jedanput godišnje na početku drugog redovitog zasjedanja Sabora u skladu sa člankom 217. stavkom 1. ovog Poslovnika usmeno predstavlja Saboru godišnje izvješće Vlade u kojem će izvijestiti Sabor o uočenim pojavama, problemima i stanju u društvu kao i aktivnostima Vlade." Naša javnost je dobrim dijelom upoznata sa aktivnostima Vlade. Saborski zastupnici su također pratili aktivnosti Vlade i s obzirom na stanje u državi i stanje naše politike nama je jasno da predsjednik Vlade možda nije u stanju danas govoriti o ovoj temi i o izvješću Vlade. Ali isto tako nije moguće da se neko godišnje izvješće Vlade ako se o tome radi nađe pod 26. točkom dnevnog reda ovog zasjedanja. Ono je moralo biti izneseno na početku zasjedanja. Možda je bolje da ne čujemo ništa od predsjednika Vlade što se tiče godišnjeg izvješća. Ali mi plediramo kad ste već mijenjali propise na ovaj način, da konačno u ovom sazivu Sabor počne raditi zakonito u skladu sa svojim poslovnikom i da ova točka koju ste unijeli protiveći se našim primjedbama da nije mjesto ni vrijeme za ovakve govore predsjednika Vlade niti da on ima tu funkciju bez obzira na sve primjedbe to je postao sastavni dio Poslovnika, pa kad je to već zakonska obveza predsjednika Vlade pozivamo vas da ju onda izvrši u skladu s Poslovnikom. Na početku zasjedanja mi razumijemo taj termin da to znači sada. Dobili ste već prijevode i sa stranih jezika što znači određena terminologija. Ova terminologija je mislim svima jasna, pisana je na hrvatskom jeziku. Nije potrebno posebnih prijevoda, nego izvolite se držati Poslovnika i u skladu s Poslovnikom postupat. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Najprije redoslijed dnevnog reda je utvrđen, vjerojatno sam ispustio ovaj redoslijed. Dakle, dnevni red još nije utvrđen, pa stoga nema temelja za prigovor. Dobro. Redoslijed sam rekao. Drugo, što se tiče početka nismo u tumačenju tako tvrdi niti to Poslovnik zahtijeva. Najavljen je izvješće u utorak startamo s tim. Mislim da je u interesu i Sabora i hrvatskih građana da počnemo s tim izvješćem drugi tjedan jesenskog zasjedanja Sabora. To smatramo oportunim i ostajemo kod toga i mislim da nismo povrijedili Poslovnik jer to nije u startu. A sada molim, sukladno članku 225. stavak 4. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen na pozivu za sjednicu. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točaka – Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, Prijedlog zakona o prostornom uređenju, prvo čitanje, P.Z. br. 466. Treće, Prijedlog zakona o gradnji, prvo čitanje, P.Z.E. br. 467. Četvrto, Prijedlog zakona o Građevinskoj inspekciji, prvo čitanje, P.Z. br. 468. Peto, Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2013. godine. I Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2013. godine. I šesto, izvješće o uredbama koje Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora vi ste u nekoliko minuta dva puta prekršili Poslovnik. Prvo nakon govora kolege Mlakara o povredi Poslovnika trebali ste ga pitati da li će, uputit ga da traži objašnjenje Odbora za Ustav i Poslovnik. S obzirom da vi to niste pitali ja u ime kluba najavljujem da će klub Hrvatske demokratske zajednice tražiti očitovanje o ovom prijedlogu jer mislim da ako smo donijeli novi Poslovnik, ako krenemo sa proizvoljnim tumačenjem njegovih odredbi da će nas opet odvest negdje drugdje, a sa promjenom ovog Poslovnika vi ste nas uvjeravali da želite dignut kvalitetu rada ovog Sabora. Jer mislim da nikom u ovom Saboru ni saborskim zastupnicima nije u interesu da se Poslovnik krši. Prema tome, s obzirom da vi niste pitali ja u ime kluba najavljujem da ćemo tražiti očitovanje odbora.
Hvala lijepa na pomoći. Odgovor je isti, pa i vas sada mogu ponoviti. Možete vezano za moje stajalište uputiti zahtjev nadležnom radnom tijelu da, da li sam pogriješio. Hvala lijepa. Ima li primjedbi na ove predložene točke dnevnog reda? Nema. Kolegice i kolege zastupnici dnevni red je time utvrđen. U skladu sa člankom 228. Poslovnika sada bih trebao objaviti utvrđeni dnevni red čitajući sve točke dnevnog reda. Ako mi dozvolite to ne bih trebao činiti. Nema potrebe? Hvala lijepa. Predlažem kolegice i kolege da prijeđemo na aktualno prijepodne, na postavljanje pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu ili ministru u Vladi Republike Hrvatske u skladu sa člankom 132. do 139. Poslovnika Hrvatskog sabora. Dakle, aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prelaska na prvu točku dnevnog reda. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, s obzirom da je klub HDZ-a iznio određene primjedbe ja smatram da ste vi ovaj prijedlog dnevnog reda trebali dati na glasovanje jer je evidentno iz naše rasprave da smo mi protiv ovako predloženog dnevnog reda, a vi konstatirate da je dnevni red usvojen. Vi mogli ste konstatirati uz protivljenje kluba HDZ-a. S obzirom da niste dali na glasovanje mi tražimo da se o ovom dnevnom redu glasuje.
Poštovani kolega zastupniče vi niste dali primjedbu ni na jednu točku dnevnog reda, prema tome u skladu s time morao sam, u skladu sa Poslovnikom i sa vašim stajalištem morao sam konstatirati da je dnevni red utvrđen. Hvala lijepa. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,00 SATI]] Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici prije nego dobijemo podatak je li imamo kvorum u sabornici najprije dvije obavijesti. Predsjednica Odbora za zakonodavstvo obavještava članove odbora da će se danas 20. rujna ove godine iza 12,00 sati, dakle nakon glasovanja na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora, održati nastavak 59. sjednice Odbora za zakonodavstvo u dvorani Ivana Kukuljevića (klub zastupnika) s dnevnim redom kako su ga članovi ovog odbora primili u pozivu za sjednicu. Poštovana predsjednica odbora, Ingrid Antičević-Marinović. I obavijest, obavještavamo članove Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo da će se 22. sjednica ovog odbora sazvana za 24. rujna održati u utorak 1. listopada ove godine u 13,30 sati sa dnevnim redom prema pozivu. Možemo li utvrditi stanje zastupnika i zastupnica u sabornici? Broja, broja zastupnica i zastupnika. 107, imamo dovoljno da možemo odlučivati o svim predviđenim točkama dnevnog reda. Poštovane kolegice i kolege zastupnici na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda Hrvatskog sabora sa sljedećim točkama: 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI ZAKONA O VANJSKIM POSLOVIMA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 472, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNOJ KOMISIJI ZA KONTROLU POSTUPAKA JAVNE NABAVE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 474, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O OVLASTI VLADE REPUBLIKE HRVATSKE DA UREDBAMA UREĐUJE POJEDINA PITANJA IZ DJELOKRUGA HRVATSKOGA SABORA, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 475, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA O FINANCIRANJU IZMEĐU VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I EUROPSKE KOMISIJE KOJI SE ODNOSI NA "IPA PROGRAM PREKOGRANIČNE SURADNJE SLOVENIJA – HRVATSKA" U OKVIRU INSTRUMENTA PRETPRISTUPNE POMOĆI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 476, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU PROTOKOLA KOJIM SE MIJENJA I DOPUNJUJE MEMORANDUM O SUGLASNOSTI KOJI SE ODNOSI NA SURADNJU U SUZBIJANJU KORUPCIJE KROZ PROTUKORUPCIJSKU INICIJATIVU JUGOISTOČNE EUROPE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 473, 1. PRIJEDLOG ZAKONA O DOPUNI ZAKONA O LOKALNOJ I PODRUČNOJ (REGIONALNOJ) SAMOUPRAVI - predlagatelj Klub zastupnika Hrvatskih laburista - Stranke rada, prvo čitanje, P.Z. br. 471, 1. PRIJEDLOG ZAKLJUČKA O PROBLEMATICI POSTAVLJANJA DVOJEZIČNIH NATPISA U GRADU VUKOVARU I PRIMJENI USTAVNOG ZAKONA O PRAVIMA NACIONALNIH MANJINA - predlagatelji 1/3 zastupnika Hrvatskoga sabora 8. MIŠLJENJE ODBORA ZA USTAV, POSLOVNIK I POLITIČKI SUSTAV NA TEMELJU ZAHTJEVA ZASTUPNIKA ZA DAVANJE MIŠLJENJA O POVREDI POSLOVNIKA HRVATSKOG SABORA Prijedlog akata ovih točaka dnevnog reda primili ste. U skladu sa člankom 205. Poslovnika određuje se da najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na hitni postupak kod donošenja predloženih zakona? Da. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba HDZ-a izražavam svoje neslaganje i duboko razočaranje sa ponašanjem Vlade. Ako smo do 1.07., do završetka pregovora morali neke zakone raspraviti kao P.Z. po hitnom postupku sama struktura da tako kažem ovih zakona koji se predlažu u dnevnom redu naprosto ne nalaže hitni postupak nego nažalost pokazuje još jednom podcjenjivački odnos Vlade RH prema saborskim zastupnicima. Jer sve ove točke dnevnog reda su mogle biti davno predložene, mogle su biti raspravljene na ovoj sjednici u dva čitanja jer vi dobro znate da po Poslovniku se to može napraviti, međutim ovo je jedno silovanje donošenja zakona pa se onda opet nakon mjesec dana ti zakoni mijenjaju. Ne vidimo razloga za to i ja se iskreno nadam da ćemo prekinuti sa tom praksom i da ćemo sve zakone koje možemo raspraviti u dva čitanja. Ali kažem u dogovoru, možemo se dogovoriti da na istoj sjednici budu dva čitanja, nema nikakvog problema za to. Ali ovo je naprosto jedan podcjenjivački odnos Vlade RH prema zastupnicima u Hrvatskom saboru.
Da li tražite glasovanje o hitnosti? [[Upadica Šuker: Da.]] Dobro. Idemo u skladu sa Poslovnikom, svi zakoni na koje imamo primjedbu moramo odlučivati u Hrvatskom saboru o hitnom postupku. Prelazimo na glasovanje o hitnom postupku. Kvorum imamo, utvrdili smo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjeni Zakona o vanjskim poslovima, P.Z. br. 472. Molim dizanjem ruke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Možemo dobiti rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, 34 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o vanjskim poslovima P.Z. br. 472. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjeni Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave, P.Z. br. 474. Molim dizanjem ruke. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Možemo dobiti rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za, 36 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave, P.Z. br. 474. Treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora, P.Z. br. 475. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Možemo dobiti rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, 35 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora, P.Z. br. 475. Četvrto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije koji se odnosi na "IPA program prekogranične suradnje Slovenija – Hrvatska" u okviru instrumenta pretpristupne pomoći, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 476. Molim dizanjem ruke. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Možemo dobiti rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, 35 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona P.Z. br. 476. Peto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju protokola kojim se mijenja i dopunjuje Memorandum o suglasnosti koji se odnosi na suradnju u suzbijanju korupcije kroz protukorupcijsku inicijativu Jugoistočne Europe, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 473. Molim dizanjem ruke da potvrdimo hitnost postupka. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Možemo dobiti rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glasova za, 35 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola P.Z. br. 473. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Ima. Poštovani zastupnik Josip Salapić.
Predsjedniče nemamo prigovor za točke dnevnog reda nego predlažemo da se što prije popravi ovaj sustav za elektronsko glasovanje. Ne sumnjamo u kvalitetu i sposobnost gospodina Marića ali ovo blic glasovanje Marića, Marića štitimo ali tražimo ovo popravi, ipak nema smisla.
Što se tiče vašeg prijedlog rekli bi kucate na otvorena vrata, dakle … mislim da će u zimskoj stanci zasjedanja Hrvatskog sabora biti ugrađen novi sustav. To je moja iskrena želja. Također je naša iskrena želja da se u Hrvatski sabor pošalje što manje prijedloga zakona po hitnom postupku i to smo već dogovorili, ide polako. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici ovime smo dnevni red dopunili. Kolegice i kolege zastupnici možemo li sjesti na mjesta kako bismo utvrdili jeli imamo dovoljan broj zastupnika da možemo odlučivati u skladu sa Poslovnikom i Ustavom. Možemo dobiti stanje zastupnica i zastupnika po broju u Hrvatskom saboru? hvala lijepa. Imamo dovoljan broj zastupnica i zastupnika da možemo odlučivati o svim stvarima. Poštovane kolegice i poštovane kolege na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENI ZAKONA O PRAVOSUDNOJ SURADNJI U KAZNENIM STVARIMA S DRŽAVAMA ČLANICAMA EUROPSKE UNIJE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 480, 2. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA O FINANCIRANJU IZMEĐU VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I EUROPSKE KOMISIJE KOJI SE ODNOSI NA "IPA PREKOGRANIČNI PROGRAM MAĐARSKA – HRVATSKA" U OKVIRU INSTRUMENTA PRETPRISTUPNE POMOĆI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 482, 3. PRIJEDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANJU SPORAZUMA O FINANCIRANJU IZMEĐU VLADE REPUBLIKE HRVATSKE I EUROPSKE KOMISIJE KOJI SE ODNOSI NA "IPA PROGRAM JADRANSKA PREKOGRANIČNA SURADNJA" U OKVIRU INSTRUMENTA PRETPRISTUPNE POMOĆI, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 481, 4. PRIJEDLOG ZAKONA O STAVLJANJU IZVAN SNAGE ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PRAVOSUDNOJ SURADNJI U KAZNENIM STVARIMA S DRŽAVAMA ČLANICAMA EUROPSKE UNIJE, S KONAČNIM PRIJEDLOGOM ZAKONA - predlagatelji 1/3 zastupnika Hrvatskoga sabora, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 477, 5. PRIJEDLOG ZAKONA O INSPEKCIJI CESTOVNOG PROMETA I CESTA, prvo čitanje, P.Z. br. 478, 6. PRIJEDLOG ZAKONA O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ŽIČARAMA ZA PRIJEVOZ OSOBA, prvo čitanje, P.Z. br. 479, 7. IZVJEŠĆE O RADU DRŽAVNOG ODVJETNIŠTVA REPUBLIKE HRVATSKE ZA 2012. GODINU, - podnositelj Državno odvjetništvo RH 8. PRIJEDLOG ODLUKE O RAZRJEŠENJU ČLANA NADZORNOG ODBORA HRVATSKE RADIOTELEVIZIJE – predlagatelj Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora, 9. IZVJEŠĆE MANDATNO-IMUNITETNOG POVJERENSTVA. Prijedloge ovih akata ste primili u skladu s člankom 205. Poslovnika koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu s člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. A sada postavljam pitanje, da li tko od zastupnika ima primjedbi na hitnost postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? da. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine predsjedniče. Naravno da je redoslijed malo izmijenjen u odnosu na termine kako su zakoni slani u proceduru, ali evo mi bi se založili s obzirom da je i zakon pod rednim brojem 4.sigurno trebao imati oznaku P.Z.E. kao što nosi ovaj pod rednim brojem 1. Radi se o tom famoznom Zakonu o pravosudnoj suradnji da predložimo bez obzira sada na ovako predloženu dopunu dnevnog reda da te dvije točke objedinimo raspravu kada za to dođe trenutak.
Dakle nema primjedbi na hitnost postupka. Hvala lijepa. Da, poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Što se tiče prvog zakona koji je predložen Zakon o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima sa zemljama EU ja se protivim objašnjenju zbog čega se zakon šalje u hitnu proceduru. Naime, piše ovdje da se zakon šalje u hitni postupak iz razloga usklađivanja s propisima EU. Netočno, nego se zakon treba uskladiti s onim što je dogovoreno 2010.i potpisano 2011.godine. A svakako očekujem da prijedlog zakona koji je podnio moj klub i žao mi je da kolega Mlakar to nije spomenuo, jednako tako ima tretman i da se rasprava obavi objedinjena sa ovim prijedlogom. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. To nije bila primjedba na dnevni red nego na sadržaj zakona, a to ćemo kada bude na dnevnom redu raspravi. Nema primjedbi na hitnost postupka predloženih točaka dnevnog reda to je važno naglasiti. I još jednom želim reći da je po Poslovniku predviđeno da se na prijedloge zakona dobije i mišljenje Vlade RH. S obzirom da nema primjedbi na hitnost postupka u skladu sa važećim odredbama Poslovnika ne glasujemo o hitnosti nego smatramo da je time utvrđen dnevni red kako je predložen.
Prelazimo na daljnju točku dnevnog reda. Imamo prijedlog Vlade da provedemo objedinjenu raspravu o tri točke dnevnog reda. To su Prijedlog zakona o prostornom uređenju, Prijedlog zakona o gradnji i Prijedlog zakona o građevinskoj inspekciji. Ima li netko tko bi se protivio ovakvoj objedinjenoj raspravi? Nema, onda … Imate, oprostite nisam vas vidio. Izvolite. Gospodine potpredsjedniče, s obzirom na ovo, egzibicije da tako kažem sa dnevnim redom od strane i Predsjedništva Sabora i Vlade mi ne pristajemo na objedinjene rasprave i tražimo da se o svim točkama raspravlja posebno iz razloga što smatramo da su ovo tri vrlo bitna zakona i uopće ne zaslužuju da se s njima raspravlja u ovako navečer, objedinjeno, tek toliko reda radi da se raspravi i da se onda u petak izglasa. Prema tome, mi u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice ne prihvaćamo. Druga stvar, ako se već traži kao što je bio prijedlog kod ovih 9 točaka onda je red da se izvrši konzultacija među klubovima i mislim da onda nikakav problem nije kao što smo se dogovorili, a tu ste vidjeli iz ove predzadnje točke dnevnog reda da se sve može dogovoriti. Međutim, s obzirom da s nama nitko nije razgovarao, nitko nije predložio tako nešto, dakle mi uvažavamo vrijeme gospođe ministrice ali isto tako tražim da se poštuju neke stvari. Ne prihvaćamo objedinjenu raspravu.
Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Nastavljamo sa radom u plenarnom zasjedanju. Molim da utvrdimo prisutnost zastupnika u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa. Imamo dovoljan broj zastupnika prisutnih u dvorani da možemo pravovaljano odlučivati. Pa na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije u vezi s Nacionalnim programom za Hrvatsku u okviru programa IPA - komponenta Pomoć u tranziciji i jačanje institucija za 2012. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 483, 1. Konačni prijedlog zakona o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske, drugo čitanje, PZ br. 420, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, prvo čitanje, PZE br. 488, 1. Prijedlog zakona o udrugama, prvo čitanje, PZ br. 485, 1. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 486, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, prvo čitanje, PZ br. 487, 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o suradnji na području zaštite svjedoka, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 484, 1. Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica vezanih uz ubojstvo Stjepana Đurekovića – predlagatelji 50 zastupnika SDP-a, 1. Izvješće o provedbi Nacionalne strategije i Akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u Republici Hrvatskoj za 2012. godinu. Prijedloge ovih akata ste primili. U skladu s člankom 205. Poslovnika koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku, zato pitam ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? da. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Mi u klubu HDZ-a smatramo da nema nikakvog razloga da se točka pod rednim broj 5 Prijedlog zakona o dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, s konačnim prijedlogom zakona, ide po hitnom postupku. Mislim da je ovo jedna vrlo važna točka, počevši i oko toga kakav debalans stvara u proračunu razlika između prihoda i rashoda koja se tiče ove točke, a druga stvar ona zadire i u neke druge stvari. Smatramo da zbog važnosti ove točke bi bilo dobro da je raspravimo u dva čitanja pa neka ta dva čitanja budu i u okviru zasjedanja jedne sjednice, ali bar da imamo priliku dva puta raspravljat o toj točki dnevnog reda.
Dobro. Sljedeći je poštovani zastupnik Dinko Burić.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Dakle i klub HDSSB-a se protivi hitnoj proceduri za donošenje Zakona o dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Radi se o prevažnom zakonu da bi on išao u hitnu proceduru, tiče se ne samo današnjih umirovljenika nego i onih koji će po tom novom zakonu ići uskoro u mirovinu. Ovakav zakon mora ići dakle barem u dva čitanja i stoga smatramo da nema nikakvog opravdanja da se o tako prevažnoj temi radi po hitnom postupku.
Poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Također se protivimo uvrštavanju ove točke dnevnog reda, dakle izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju u hitnom postupku iz nebrojeno puno razloga, dakle i zbog stabilnosti države, zbog stabilnosti proračuna, prevažna i politička i svaka druga tema. Dakle molim vas da, to je jedan od onih zakona o kojim bismo katkada trebali odlučiti da ide i u tri čitanja ako je nužno i ako je potrebno da se postigne što je moguće veći konsenzus.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
U ime kluba Hrvatskih laburista predlažem da se rasprava o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju obavi u dva čitanja za što postoje i poslovnički uvjeti jer ova sjednica traje do 15. prosinca i možemo dva čitanja obaviti na istoj sjednici jer se izmjenama zakona ne regulira samo status sadašnjih umirovljenika nego i budućih u kojima se radikalno mijenjaju uvjeti ostvarenja prava na mirovinu.
Hvala lijepa. U skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora izjasnit ćemo se o hitnom postupku o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, s konačnim prijedlogom zakona, točka 5 predloženog dnevnog reda. Molim da se izjasnimo tko je za hitni postupak u skladu s prijedlogom Vlade Republike Hrvatske. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za i 39 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku utvrđen Zakon o dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, PZ br. 486. Hvala lijepa. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Da. Poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice protivi se uvrštavanju u dnevni red točke broj 8. Prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica vezanih uz ubojstvo Stjepana Đurekovića. Smatramo da ovako formulirani naziv točke u stvari nas vodi u smjeru da se mi bavimo stvarima koje su iz nadležnosti suda. Dakle, ovo je po nama nadležnost sudske vlasti utvrđivanje činjenica vezanih uz ubojstvo Stjepana Đurekovića i smatramo da se ne mogu osnivati povjerenstva o stvarima o kojim se vodi sudski postupak. Dakle, ovakva formulacija sugerira da ćemo se mi baviti upravo time, da ne bi bilo nesporazuma da HDZ ne želi raspraviti te teme. Dakle, mi predlažemo nismo stigli na žalost jer smo tek nedavno dobili u pisanoj formi prijedlog proširenja dnevnog reda. Dakle, mi tražimo da se u ovome trenutku ova točka skine s dnevnog reda, a dat ćemo jednu formulaciju koja će biti šira i predložit ćemo povjerenstvo koje će se baviti raspravom o okolnostima počinjenja različitih zločina u vrijeme komunističkog razdoblja.
Hvala lijepa. U skladu sa odredbama Poslovnika i o ovom slučaju moramo se izjasniti u Hrvatskom saboru. Molim da se izjasnimo tko je za ovako predloženu točku dnevnog reda kako je predložilo 50 zastupnika Hrvatskog sabora? Hvala lijepa. Tko je protiv ovakvog prijedloga? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 92 glasa za i 28 glasova protiv prihvaćen prijedlog skupine zastupnika u Hrvatskom saboru i utvrđena točka dnevnog reda. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici ovim smo završili uvrštavanje točaka dnevnog reda u dnevni red Hrvatskog sabora. Ali prije toga poštovane kolegice i kolege na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda ove sjednice Hrvatskog sabora sljedećim točkama: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 490. Drugo, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Francuske Republike o suradnji na području obrane, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 489. Treće, Prijedlog zakona o potvrđivanju izmjene i dopune članka 8. Rimskog statuta Međunarodnoga kaznenog suda i izmjena i dopuna Rimskog statuta Međunarodnoga kaznenog suda vezanih uz zločin agresije, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 491. I četvrto, Prijedlog kandidata za izbor povjerenika za informiranje. Prijedloge ovih akata, prijedloge zakona ste primili. Na temelju članka 205. Poslovnika koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Da li ima primjedbi na taj prijedlog? Je, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora u ime kluba HDZ-a iznosim primjedbu na uvrštavanje po hitnom postupku prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju s konačnim prijedlogom zakona. S obzirom da se radi o iznimno važnom zakonu, s obzirom da se radi o velikom prijeporu pa mogu čak reći dijametralnom sukobu mišljenja u javnosti s obzirom i na to što je akademska zajednica pisala pismo vama smatramo da zbog budućnosti svoje djece naprosto moramo dozvoliti i hrvatskoj javnosti, a isto tako i zastupnicima u ovom Visokom domu da o tim izmjenama zakona da se raspravi u dva čitanja jer ne vidimo nikakvog razloga da netko to sad gura na vrat na nos po hitnom postupku. Dakle, ostalo je dovoljno vremena do kraja godine da se zakon donese pa čak i do donošenja proračuna ako bude imao bilo kakve financijske posljedice. Prema tome, predlažemo da se skine hitni postupak i da ide u dva čitanja.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor također.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Također primjedba na ovaj zakon, smatramo da nikako ne bi trebao ići u hitnu proceduru. Koliko se sjećam mi smo ga nedavno mijenjali, krajem zasjedanja u srpnju čini mi se. Prema tome, ako je bilo potrebe za nečim jako žurnim onda je to trebalo unijeti prije evo manje od tri mjeseca. Tako da predlažem da ovaj prijedlog zakona ide u redovitu proceduru. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice i poštovani zastupniče. Da ne bismo pogađali donijet ćemo odluku uobičajeno glasovanjem. Pitam zastupnike i zastupnice tko je za to da se po hitnom postupku donese Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju P.Z. br. 490? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za i 28 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju P.Z. br. 490. Ostale predložene točke dnevnog reda nisu imale primjedbu. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točke prijedlog kandidata za izbor Povjerenika za informiranje? Ocjenjujem da nema. Poštovane kolegice i poštovane kolege zastupnici dnevni red je time dopunjen. Hvala lijepa. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici dobro jutro. Nastavljamo u plenarnom zasjedanju i to najprije da provjerimo imamo li kvorum, dovoljno zastupnika u sabornici. Imamo dovoljno prisutnih, dovoljno zastupnica i zastupnika da možemo odlučivati o svim točkama dnevnog reda. Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva 2. Prijedlog Odluke o pristupanju promjeni Ustava RH, s prijedlogom nacrta promjene Ustava RH, predlagatelj 34 zastupnika u Hrvatskom saboru 3. Prijedlog Ustavnog zakona o provedbi promjene Ustava RH, prvo čitanje, P.Z. br. 492, predlagatelj 32 zastupnika u Hrvatskom saboru 4. Prijedlog Odluke o raspisivanju državnog referenduma, predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 494 6. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 495 7. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju, drugo čitanje, P.Z. br. 450 8. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o državnim potporama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 498 9. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Fondu za naknadu oduzete imovine, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 496 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 497 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 493 12. Prijedlog Odluke o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta, predlagatelj Odbor za obitelj, mlade i sport 13. Godišnje izvješće Hrvatske zaklade za znanost za 2012. godinu 14. Izvješće zastupnice Republike Hrvatske pred Europskim sudom za ljudska prava za 2012. godinu 15. Godišnje izvješće o radu Upravnog vijeća HINA-e od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. godine. Prijedloge ovih akata ste primili. U skladu sa člankom 205. Poslovnika koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. To je zakon naveden pod točkom 10. upravo predložene dopune dnevnog reda. Ima li netko od zastupnika primjedbi na prijedlog hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Jest, ima. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege dakle ponovno svjedočimo kako Vlada Republike Hrvatske naprosto siluje neke stvari i ne želi funkcionirati onako kako je to predviđeno ovim Poslovnikom. Ne vidim razlog zašto bi se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi s konačnim prijedlogom zakona našao na raspravi u ovom Visokom domu po hitnom postupku. Iz jednostavnog razloga što nije dobro da ovakvi zakoni stupaju negdje u nekakva bezvezna vremena na snagu. Dakle, logično je da stupaju na snagu ili 1.01. ili 1.07. Nije logično da stupaju u neka druga vremena. Dakle, ako je to tako onda postoji vrijeme da se ovaj zakon raspravi u dva čitanja, tim više što smo iz medija saznali da to nisu nekakve benigne promjene nego promjene koje će itekako sutra utjecati na to kako će se trošiti proračunski novci i novci poreznih obveznika. Stoga smatramo da ovaj zakon treba ići u dva čitanja, dakle u normalnu proceduru. Tražimo glasovanje o tome. I imamo još jednu primjedbu. Hoćemo poslije glasovanja?
Možete odmah.
Isto tako prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o državnim potporama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege svjedoci smo koliko puta se ovdje politički prepucavamo tko, kako, kad, tko je davao kolike potpore i tko nije davao potpore pod kakvim uvjetima pa na kraju krajeva imali ste i priliku čuti od ovdje prisutnog državnog tajnika i zapravo zamjenika ministra i zamjenika ministra obrtništva i poduzetništva kako govore o potporama u gospodarstvu i mi opet na vrat na nos, želimo donijeti zakon. ne vidim razloga zašto ne bi išao u dva čitanja, imamo dovoljno vremena do 15.12.da se rasprave jer je nelogično da ovakav zakon stupi na snagu negdje u sredini mjeseca, logična stvar bi bila da stupi na snagu 1.1. Druga stvar, pred nama je donošenje proračuna za sljedeću godinu i logična stvar ako bi se ovaj zakon usvojio ima vremena da se usvoji do 15.12.da se odredbe jednog i drugog zakona praktički ugrade i u proračun. Stoga tražimo glasovanje i o ovom zakonu.
Poštovana zastupnica Jadranka Kosor, također.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Protivim se svim zakonima koji su predloženi u hitnom postupku ali osobito inzistiram na Prijedlog izmjena i dopuna zakona o javnoj nabavi. Naime, prijedlogom se snižavaju kriteriji za javnu nabavu, a činjenica jest da i dosadašnji kriteriji kojima smo nastojali da se i kroz ovaj zakon učvrste alati za borbu protiv korupcije sada nažalost snižavaju. Prema tome, predlažem gospodine predsjedniče da ako nizašto drugo da skinemo hitnu proceduru upravo za ovaj zakon da dobro razmotrimo o svemu što Vlada predviđa i predlaže. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovane zastupnice. Nema drugih javljanja. Sada ćemo onda pristupiti odlučivanju o hitnosti postupku. 1. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi, P.Z. br. 494. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za hitni postupak? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za i 37 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnoj nabavi, P.Z. br. 494. Idemo dalje, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o dopuni Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 495. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za hitni postupak? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za i 38 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o stambenoj štednji i državnom poticanju stambene štednje, P.Z. br. 495. 3. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o državnim potporama, P.Z. br. 498. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za i 38 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o državnim potporama, P.Z. br. 498. 4. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o Fondu za naknadu oduzete imovine, P.Z. br. 496. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za i 38 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o Fondu za naknadu oduzete imovine, P.Z. br. 496. 5. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, P.Z. br. 493. Molim da se izjasnimo tko je za hitnost? Hvala. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za i 39 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, P.Z. br. 493. Ponovit ću pitanje, ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Nema. Time gospođe i gospodo zastupnici utvrđujem da je dnevni red dopunjen. Sada prelazimo na prvu točku današnjeg dnevnog reda. Vidim ruku poštovanog zastupnika Davorina Mlakara, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče zbog evo problema i daljnjih loših razvoja situacije u vezi sa odnosima sa Europskom komisijom tražim stanku za sjednicu kluba HDZ-a u trajanju od 20 minuta.
Dobro. Još jednu ruku vidim. Poštovani, je izvolite. Branko Vukšić.
I Hrvtski laburisti iz istih razloga traže.
Je, hvala lijepa.
HDSSB isto.
Josip Đakić. Horvat Mile. Jozo Radoš. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor. To je to. Mislim da vam je dosta 10 minuta. Znate vi već stajališta. Ja imam vremena. 15 minuta, o.k. 15 minuta. Nastavit ćemo u 14,35. STANKA U 14,18 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,40 SATI]] Stanku smo produžili na 18 minuta što nije loše, a sada bih molio da predstavnici klubova koji su tražili iznesu svoja stajališta. Prvo je klub Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru. U ime kluba poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Kolegice i kolege imao sam namjeru govoriti ne samo predstavnicima svoje stranke nego i kolegama iz pozicije, ali izgleda da tajming za ovakve govore nije dobar. Mislim da smo danas kao rijetko u prilici govoriti o političkoj odgovornosti Parlamenta i kao malo puta dosada imamo temu koja će govoriti o vjerodostojnosti hrvatske politike i značaju njenih institucija. Hrvatska vlada u posljednjih godinu i pol učinila je sve kako bi omalovažila Parlament i njegovu ulogu u političkom životu. I koliko god smo se tome protivili nažalost velik dio mjera koje ste nakanili uvesti ste uveli tako da je značaj izgovorene riječi i mogućnost uopće političke borbe u Parlamentu rekao bih sveden na minimum u odnosu što smo imali nekada. No bez obzira na to mislim da se nalazimo u trenutku kad ponovno moramo rekao bih kriknuti glasom pravednika jer ovo što se događa to je jednostavno situacija koja je neizdrživa za sve koji misle dobro RH. 500 milijuna ljudi u EU, 4,5 milijuna stanovnika RH pa vjerujem i većina nas u Parlamentu, samo neki mogu a neki to ne mogu izreći, vjeruje da je politika Hrvatske vlade što se tiče odnosa prema Europskoj komisiji i Europskoj uniji kriva, pogrešna. Mi smo o tome govorili u 6. mjesecu kada je Vlada predložila zakon koji je izazvao nezapamćenu političku krizu u Hrvatskoj. Niste nas htjeli slušati. Pričali ste i iznosili argumente koji su smiješni i maloj djeci. Govorili ste da zakon donosite u ovom obliku zato jer se bojite poplave uhidbenih naloga kojima bi zatrpali naše pravosuđe. Onda ste govorili da štitite Domovinski rat i moguće počinitelje zločina iz Domovinskog rata. Onda ste govorili o tome da je to još uvijek prijepor s komisijom koji ćete riješiti i konačno sad zadnji argument koji je svakom dobronamjernom, oprostite na izrazu blesav, je to da ste se izgubili u prijevodima i ne znate da li je hrvatski službeni jezik EU ili se radi o prijevodima engleskog ili francuskog teksta. Danas smo imali prilike o ovoj temi slušati tirade predsjednika Vlade kojeg smo upućivali da je ovaj stil njegove politike pogrešan, da vodi Hrvatsku ne u kontra smjeru, da je vodi u zapećak, da je vodi za početak u drugu ligu zemalja članica EU. Međutim, uzalud je bila priča, Vlada je, a čuli smo i danas stav je to i Hrvatske vlade, odlučila suprotno svim dobronamjernim primjedbama. Danas imamo činjenicu, kolege su to koristili u svojim istupima, da je na službenim stranicama Europske komisije objavljeno citirat ću: "Mjere kako bi se osigurala da Hrvatska propisno provodi europski uhidbeni nalog", a te mjere su pojačan nadzor i obustava schengenskog instrumenta. Neću ići u detalje što te mjere znače, da Hrvatska ne izgubi nijedan euro iz europskih fondova, a nažalost bojim se da smo upravo suprotno postigli, sramota koja je nanesena državi kao 28. članici EU je nemjerljiva. Mi smo postali nevjerodostojna ono što će predsjednik Vlade često puta reći bizantijska politika koju on prezentira u uglednom društvu država EU. Tako se u EU nije trebalo ući, ako ste tu namjeru imali onda bolje da ste odustali prije ulaska. S obzirom na sve što smo danas čuli od premijera koji je našao neprijatelje i u Vivian Redding kao potpredsjednici Europske komisije jer ona govori kao i HDZ, do toga da danas optužuje predsjednika naše stranke koji nastoji spasiti ugled i mogućnosti Hrvatske s obzirom da je postala 28. članica [[Upadica Leko: Privedite kraju poštovani kolega.]] Hvala, dajte mi malo vremena kao što dajete i predsjedniku Vlade. … /Upadica Leko: Niste predsjednik Vlade i ne dajem mu ništa. [[… Nisam, još! Tko zna. Ja znam da vi ne volite čuti naše mišljenje i napravili ste sve da ga ne čujete, ali onda se …]] Upadica Leko: Ne, nemojte etiketirati./… Onda si čitajte barem dnevne novine ako ne želite slušati nas. I da zaključim gospodine predsjedniče, tražimo od Hrvatske vlade samo dvije stvari. Jedna, da prva potpredsjednica Vlade i ministrica vanjskih i europskih poslova dođe sada u ovaj Parlament i da svoje viđenje situacije s obzirom na sankcije koje su nam sada već u postupku. I pod dva, da Vlada, a tehničkih mogućnosti ima, sazove hitnu sjednicu i donese, odnosno predloži Parlamentu donošenje Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima sa zemljama članicama EU kako je on glasio u tekstu koji je Europska komisija prihvatila i koji je bio ujednačavanje s pravnom stečevinom EU. Molim vas da ta dva zaključka donesemo i da spasimo ono što još spasiti možemo.
Hvala vam lijepo. Više ste koristili nego premijer, skoro jednu minutu ali dobro. Idemo na sljedeći klub to je klub Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Jedna europska tema unutar politička o Hrvatskoj ali europska tema postala je udbaško ideološka tema i Hrvatska je zarobljena tom temom već mjesec dana. Ničeg drugog u ovoj zemlji nema važnijeg i značajnijeg za život građana od toga. ako mislite da se samo time moramo baviti, a obraćam se vladajućima, jer ste stvorili ovakvu situaciju, onda sigurno griješite. Drugo, iznenađuje me kako o ovoj temi nije raspravljao Odbor za europske poslove. pogledajte ovlasti Poslovnika u poslovniku tog odbora i ako je itko to morao imati na dnevnom redu onda je to taj odbor. Što čekaju? Gdje je predsjednik odbora? Bilo je obećano da će odbor ovaj tjedan zasjedati i da će to biti na dnevnom redu. To je točno vjerujem ljudima koji su mi dali tu informaciju. Kada je Sabor glasao o tom zakonu Hrvatski laburisti su glasali protiv zakona, a za amandman kolegice Kosor. Nismo pobjegli iz dvorane i samo je 6 glasova bilo za taj amandman u ovom Saboru. naša je savjest čista. Premijer je danas nas ovdje u Saboru pokušavao uvjeriti da je on u pravu, dobro, ali on nije u sporu sa mnom ni s nama. On je sebe, Vladu time i ovaj Parlament i državu uveo u spor sa Europskom komisijom. Mi nikakve sankcije nismo pokrenuli. Nismo osporavali taj zakon pred Europskom komisijom. Prije ulaska fraza sjedit ćemo za istim stolom, biti ćemo ravnopravni se koristila svaki put. Što je sada s tom sjedenjem za istim stolom? Zašto za tim istim stolom ovaj problem nije rješavan niti se dozvolilo da danas Europska komisija pokrene službenu proceduru sankcioniranja Hrvatske? Jeli su argumenti premijera točni? O tome nećemo suditi mi nego Europska komisija, tako piše. Ali ono što danas je ostalo bez odgovora sada ja postavljam pitanje, da li je Vlada RH jedinstvena u stavu oko tog zakona? da li je Vlada RH jedinstvena u stavu potrebe ili ne postojanja potrebe promjena zakona sa odgodom, bez odgode i oko promjene Ustava u tom paketu koji …? Taj odgovor mi u Saboru moramo znati, ne samo odgovor premijera nego stav Vlade RH, to je suština ravnanja Parlamenta prema Vladi. Reče premijer da s nama nitko neće brisati pod, da nismo ptičji rezervat. Ja sam prije dvije godine rekao da u Hrvatskoj svatko tko pokraj nas prolazi nam utvrdi čvrgu po glavi, a da i ne zna zašto a mi se ne usudimo ni pitati. E sada veli premijer i s tim se slažem, da moramo mijenjati svoj mentalitet i da ne smijemo biti takvi. Pa od njega očekujem da takvo državništvo pokaže recimo i na temi ekonomskoj, gospodarskoj, poreznoj pa da zatraži da se Hrvatskoj odobri deficit za sljedećih pet godina 4%, a ne 3% od državnog proračuna jer su sve te države svoj gospodarski razvoj financirale deficitom državnog proračuna, a nas se tiska na 3% kada nam je najteže. Ili možda kod uvođenja oporezivanja bankarskih transakcija kao zahtjev Hrvatske da ne samo u Hrvatskoj nego unutar EU se odmah uvede oporezivanje bankarskih transakcija što je nama Hrvatskoj posebice u interesu jer 95% financijskog tržišta u Hrvatskoj drže strane financijske ustanove, institucije, a ne naše. I na kraju, jedino s čime se mogu složiti, sad sa stavom Vlade ili premijera, to nikada ne mogu razumjeti, da članice EU moraju biti ravnopravne. Ta ravnopravnost po meni se može postići ako prije toga izlobirate dobijete dovoljan broj ruku i partnera koju će tu temu otvoriti na vijeću i na Europskoj komisiji. I da se tim putem išlo i premijer ili bez obzira tko bi u ime Hrvatske to radio imao bi našu punu potporu. Stav Vlade RH službeni, ne stav premijera mora biti sredstvo ravnanja Parlamenta.
Hvala lijepa. Sljedeći klub je HDSSB-a i poštovani zastupnik Josip Salapić.
Hvala vam lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Nažalost, naš put ulaska u EU trajao je najduže od svih članica zemalja EU. Mi smo posljednji ušli i nama je jedinima kao novoj članici EU 28.zemlji članici uspjelo da smo u tri mjeseca umjesto povlačenja sredstava iz EU fondova umjesto jedne uljudne europske vanjske politike uspjeli privući prvo prijetnju sankcijama, a danas evo potvrde iz Europske komisije i službenu odluku da će se pokrenuti pitanje sankcija prema RH zbog neispunjavanja obveza oko zakona o kojemu smo govorili pomalo već i previše, tri mjeseca u Hrvatskoj oko jedne odluke koja je bila pogrešna i oko samovolje premijera gospodina Milanovića koji si nije dao dozvoliti da ipak povuče ručnu i da kaže da, pogriješili smo, pogriješio sam kao predsjednik Vlade, pogriješila je većina u Saboru kao što je obećano u našim raspravama. Naš klub je upozoravao i pitao i gospodina ministra pravosuđa i predsjednika Vlade imamo li mi zeleno svjetlo od Bruxellesa, ali tada i Berlina i gospođe Merkel koja je službeno otkazala dolazak na svečanost ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju što mi smatramo da nije slučajno jer smo samo tri dana prije donijeli izmjene zakona, a nismo se tri dana prije u Hrvatskom saboru mogli dogovoriti oko zajedničkog zaključka, oko povijesnog trenutka za Hrvatsku, a to je ulazak naše zemlje u Europsku uniju. Ono što zabrinjava hrvatsku javnost, čak gospodin Perković i njegov slučaj ne može biti poanta tog zakona, nijedan zakon u ovoj zemlji se ne treba donositi zbog nikoga pa ni zbog gospodina Perkovića. Njegova eventualna krivnja, njegova odgovornost prema pravilima europskog uhidbenog naloga ne ovisi o Hrvatskom saboru nego ovisi o odgovornosti i postupku gdje on je nedužan ili odgovoran u postupku pravosuđa od zemlje koja to zatraži. Mi ne možemo nikoga unaprijed osuđivati, ali ne možemo ni kopati po kostima i prošlosti jer ovom narodu, a i nama zastupnicama i zastupnicima bi trebalo biti dosta i udbaša i partizana i ustaša i četnika i prošlosti i osnivanja bespotrebnih povjerenstava i vađenje tih kostiju i zamaranje hrvatskog naroda s onim što u ovom trenutku nije bitno. Danas je bitnije štrajk liječnika, 40 tisuća liječnika u štrajku i životi nekih pacijenata koji se nadamo da nisu ugroženi, o tom danas ne govorimo. Problemi postoje i oko Vukovara što mi ne smanjujemo ničija prava, ne daj Bože danas kad smo članica Europske unije da o tome govorimo. Prošao je rat, prošao je Domovinski rat, pale su mnoge žrtve. Nitko od nas ne može procijeniti koliko će boljeti rane tog Domovinskog rata i stvaranje neovisne i slobodne Hrvatske, ali možemo procijeniti da smo pogriješili, ne mi zastupnici u Hrvatskom saboru, da smo na to upozoravali, ne oporba koja sad ispada jedva čeka da se nekom odrede sankcije da mi ispaštamo zbog pogrešnih odluka predsjednika Vlade i premijera, nego gospodo zastupnice i zastupnici naš je narod na referendumu dao zeleno svjetlo za ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Hrvatski sabor je 10 godina i bivše Vlade i premijeri i premijerka i mi svi skupa radili na tome projektu, ne zbog toga da nam netko lupa sankcije nego zbog toga da bolje živimo, dakle i vučemo sredstva iz europskih fondova i da se naš glas u Europskoj komisiji uvažava. Doveli smo u neugodnu situaciju prije svega Hrvatsku državu, doveli smo i našeg predstavnika prvog povjerenika iz Republike Hrvatske u komisiju gospodina Mimicu da on mora diplomatski odgovarati na nešto što ne može odgovoriti i doveli smo sami sebe u situaciju da gazimo ono što smo sami donijeli, a trebalo je učiniti samo jedno, postupiti po pregovaračkom poglavlju 23, dozvoliti da pravosuđe i europske države provode zakone ravnopravno i mi u Republici Hrvatskoj i oni prema nama, maknuti datum jer smo ga mi sami u pregovaračkom poglavlju izostavili jer smo smatrali tada da je to dio koji je bitan za ispuniti za ulazak Hrvatske u Europsku uniju i svi smo to zajedno željeli. Međutim, jednom tvrdoglavom politikom i isključivošću doveli smo do toga da ispada da smo mi željni sukoba i nekakvih prepucavanja u Hrvatskom saboru, a ne rješavanja problema nezaposlenih, problema danas liječnika, sutra svih drugih koji loše žive u Hrvatskoj. Doveli smo se do toga da u ovom slučaju kao Neron naš premijer citira poeziju, samo ne gori Rim nego gori Hrvatska. I sad se dovodimo u situaciju da ćemo se i ispričavati Europskoj komisiji i promijenit ćemo zakon jer ga moramo i mi tražimo hitni postupak za taj zakon da premijer prizna da je pogriješimo, da povuče sam odgovornost za ono što je htio jer to nije odgovoran ministar pravosuđa koji dobro radi svoj posao i koji kad je preuzeo Ministarstvo pravosuđa u ovom radu prije ulaska Hrvatske u Europsku uniju također učinio mnogo. Mi tražimo ispriku premijera, tražimo hitni postupak, tražimo uklanjanje datuma i tražimo da se novac iz Europske unije prema Hrvatskoj u jednom normalnom, političkom, odgovornom i državničkom nastupu premijera i hrvatske Vlade, ali i svih nas u Hrvatskom saboru jer ne zaboravimo, ova Vlada nije proistekla sa ulice nego iz Hrvatskog sabora, iz većine u parlamentu i mi smo odgovorni za ovo što se dešava Hrvatskoj. Tražimo da se premijer danas i oglasi ovdje u Hrvatskom saboru i gospođa Pusić i svi zajedno i da popravimo štetu koju smo ni krivi ni dužni nanijeli našem narodu i našoj zemlji. To je naš stav. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je Klub zastupnika u Hrvatskom saboru SDSS-a i poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDSS-a smatra da je potrebno iznijeti što je moguće prije rješenje u vezi sa sporom između Vlade i Komisije i to klub SDSS-a smatra da je potrebno iznaći što je moguće prije rješenje za spor između Vlade i Komisije i to u pravnim stvarima. A u ideološko-političkim pitanjima koja su nažalost preplavila odnos između komisije i Vlade, koja su nažalost preplavila i raspravu u Hrvatskom saboru i u hrvatskoj javnosti, o tim pitanjima ako želimo razgovarati, možemo, ali ja mislim da taj luksuz Republika Hrvatska sebi ne smije dozvoliti. I svi oni koji žele produljiti to a ima ih, uključujući i predstavnike Komisije, uključujući i svetu Vivian koja se upustila u istu tu priču, mi iz Hrvatskog sabora smo im trebali reći ne. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da. Možete vi govoriti i jujukati jer to nije prva koju dovodite ovdje, kao što ste doveli gospođu Judith Riesmann zbog drugih razloga. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, upravo tako. Baš tako. … [[Upadica se ne razumije.]]
Dozvolite da zastupnik govori prema Poslovniku.
Baš tako. A sad mi dozvolite da vam još nešto kažem kad me već vučete za jezik i za svaku čast. … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas.
Upravo tako. … [[Upadica se ne razumije.]]
Bolje svašta pojest nego svašta reći, davno je narod rekao. Molim vas.
Republika Hrvatska je u 8 godina suradnje između HDZ-a i stranke kojoj pripadam učinila sve da dobije europsko lice i da joj se otvore europska vrata i otvorila joj se. I mi ne žalimo zbog onoga što nismo napravili, a mogli smo. Ne žalimo ni zbog onoga što smo radili i trpili napade i sa ove strane i sa raznih drugih strana. Ali neće nam pasti na pamet da kažemo da je to bilo sramno za nas kao što je to došlo iz stranke s kojom smo to radili. Mi smo znali zašto to radimo. Za istu tu europsku budućnost Hrvatske. I danas kada neki žele inicirati promjene Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, kada žele opstruirati provođenje Zakona o pravima nacionalnih manjina pokrivajući se argumentacijom o sporu između Vlade i Komisije o jednom slučaju ili jednom predmetu nema nikakve sumnje to hrvatske lice poružnjuje, to hrvatsko mjesto u Europi kompromitiraju. I iz tog razloga, kolegice i kolege, dozvolite mi kao jednom od jednakih ali sa nešto dužim stažem u klupama ovoga Sabora da kažem da je vrijeme da rasteretimo hrvatsku javnost i hrvatski politički život od nečega što mu ne treba ne samo od pitanja naših karaktera, nego i pitanja naših sredstava kojima se borimo u političkoj utakmici. Kao što naši karakteri mogu biti štetni po našu politiku ili naš politički image, tako istovremeno i naša politička sredstva mogu biti štetni za našu naciju i našu državu, a jesu. I iz tog razloga mi dozvolite da pozovem na trezvenost. Današnja rasprava u Saboru je bila trezvena. Neka bude i ostatak postupanja i da se vratimo na početak onoga što sam rekao Vlada i vladajuća koalicija imaju obavezu da zbog interesa građana Republike Hrvatske u pravnim pitanjima odnosa sa Komisijom ispune svoje obaveze. Mijenjanje zakona je bila obaveza. Višak u tom zakonu treba biti uklonjen. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na redu je sljedeći klub u Hrvatskom saboru. To je klub Hrvatske narodne stranke i poštovani zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Hrvatska će ulaziti u prijepore sa Europskom komisijom, ulazit će i u prijepore sa zemljama članicama u Forumu vijeća, ulazit će u prijepore sa političkim skupinama neke naše političke skupine i to je sve normalno funkcioniranje Republike Hrvatske u uvjetima članstva i ne treba od toga bježati, ne treba to prenaglašavati i ne treba to predimenzionirati. Ovaj slučaj je važno pitanje. Radi se o prijenosu suvereniteta jedne zemlje na jednom vrlo važnom pravosudnom pitanju i nije slučajno da su tri zemlje članice u vrijeme kada je to bilo proceduralno moguće odabrale da se taj uhidbeni nalog ne primjenjuje retroaktivno na ovo 2002. godine, a dvije nove članice EU su bile u dugotrajnom, dugogodišnjem prijeporu sa Europskom komisijom oko toga pitanja i njihovo stanje neusklađenosti je bilo puno duže nego što je hrvatsko. To su Češka Republika i Slovenija i ni jedna od njih nije dobila sankcije, tako da ovo pitanje ne treba dramatizirati ali naravno nije smisao našega djelovanja i ostvarenja naših interesa u EU da ulazimo u one sukobe iz kojih kao država nećemo izvući korist i ostvariti svoje ciljeve. I prema tome, prema takvom djelovanju unutar EU bi se trebala zapravo okrenuti cijela naša politika, imati strategiju ostvarenja ciljeva, a onda naravno i taktiku postizanja tih ciljeva uključujući i sukobe i sa Europskom komisijom i sa državama članicama, odnosno sukobima unutar Europskog vijeća. Kolege govore o vjerodostojnosti. Njihova vjerodostojnost kada govore o vjerodostojnosti bila bi veća da na jednom vrlo usporedivom slučaju kada se radi o poštivanju najviših hrvatskih zakona, kada se radi o poštivanju zakona koji su doneseni u konzultacijama sa Međunarodnom zajednicom, koji su doneseni nakon mirne reintegracije koja je bila par excellance međunarodni proces u tim slučajevima nema potrebe poštivati najviše hrvatske zakone jer to njima odgovara, jer je to njihov trenutačni politički interes. Da nema toga, te diskrepancije onda bi kolege koji se pozivaju na narušenu vjerodostojnost hrvatske Vlade i Hrvatske države svakako i sami bili vjerodostojniji. Dakle, ne može se u tako krupnim pitanjima danas postupati ovako, a sutra onako jer nam je to interes. Onda nemojte očekivati da će netko drugi postupati drugačije, a onda ulazimo u tu beskonačnu nisku sukoba od kojih naravno slažem se apsolutno nema koristi. I jednako tako nije vjerodostojno pozivati se na to da je to glavna tema koja nas onemogućuje da se bavimo važnijim pitanjima hrvatskoga života, hrvatske politike kad upravo kolege koji o tome govore tu temu guraju kao važnu temu i njihov politički pristup je doprinio da ta tema bude tako važna u hrvatskoj politici. Prema tome, tu je isto gubitak vjerodostojnosti onih koji o tome govore, a o tome večeras, odnosno danas ovdje i u aktualnom prijepodnevu a i u ovim izlaganjima kolega bilo dosta govora. Sankcije Europske komisije nisu u postupku, slijede konzultacije država članica. Nije lako uvesti sankcije bilo kojoj zemlji, stvaraju se presedani koji će onda omogućiti uvođenje takvih sankcija i drugim zemljama, a mnoge su druge zemlje u puno ozbiljnijim sukobima s Europskom komisijom nego što je danas Hrvatska. Naravno da tu ima i međustranačkih odnosa, ne naših samo međustranačkih odnosa nego odnosa političkih grupacija u kojoj jedna politička grupacija odnosno commission koji pripada toj grupaciji u biti zagovara interese te političke grupacije što bi bilo zapravo sporno prema temeljnim pravilima funkcioniranja Europske komisije ali to je sad jedna druga priča. I toga ima u ovoj našoj priči ovdje u Hrvatskoj. Ali, ja očekujem da će unatoč tome što smatram da možda nismo trebali taj put proći, kažem možda zbog toga što bi mogli izvući iz njega neke poruke i pouke, ja očekujem da će Hrvatska vlada u idućim danima naći rješenje i da Hrvatska od ovoga neće trpjeti velike poteškoće i štete. Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je klub poštovane zastupnice Jadranke Kosor i Građanske stranke u Hrvatskom saboru. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Usuđujem se reći da u ime svojih dvoje kolega iz kluba sam se javila za ovu raspravu sa nešto više argumenata od nekih drugih kolega. Naime, dobro je podsjetio na to gospodin Lesar, naš je klub jedini podnio amandman na prijedlog zakona koji je predložila ova Vlada i kojim se uvelo ograničenje. Hvala kolegama Laburistima koji su podržali taj amandman i mi smo u konačnici bili jedini koji smo protiv toga zakona i to će ostati za povijest zapisano i glasali u Hrvatskome saboru. I naš je klub jedini kao što znate podnio izmjene i dopune toga zakona, prijedlog da se to ograničenje briše u skladu s onim što smo predsjednik Josipović i ja potpisali 9. prosinca 2011. u Bruxellesu. Zato moram i još jedanput spomenuti da me je kao dugogodišnju i zastupnicu i članicu Vlade, prije svega kao zastupnicu, iznenadilo u najmanju ruku da je ta točka bila predviđena, dakle izmjene zakona kojim se vraćamo na ono što smo potpisali i što je sada naravno predmet velikoga spora RH s komisijom. Ne Vlade, jer Europsku komisiju u konačnici ne zanima tko je ovdje na vlasti nego nas gledaju kao državu u cjelini, 28. članicu EU. Dakle, da je ta točka bila predviđena na 70. mjestu u dnevnom redu, a da je evo danas većinom glasova zastupnika i zastupnica u ovome Saboru pozicionirana na 85. mjesto. To zaista znači nažalost da će taj zakon biti raspravljen nikada. I to je nešto, gospodine predsjedniče, što također jest tema o kojoj treba danas razgovarati i je li Sabor onda, poslužit ću se retorikom premijera, zaista neki ptičji rezervat i tko Hrvatskim saborom, Hrvatskim parlamentom zapravo briše pod. Ali, bit ću konstruktivna vratimo se na problem. Šteta jest učinjena i mi ćemo dugo, dugo vremena morati trošiti vrijeme na objašnjavanje zašto je ta šteta učinjena. Treba podsjetiti na vrijeme kolegice i kolege bilo vas je ovdje, na 2010. kad smo zajedničkim snagama promijenili Ustav. Morali smo promijeniti Ustav među ostalim da bismo omogućili izručenje hrvatskih građana. Dakle, to je bio preduvjet za donošenje Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima sa zemljama EU. I to smo donijeli zajedno. Nikada, nikada nitko nikada nitko ni iz vlasti, iz opozicije nigdje ni iz redova pravnih stručnjaka nikada nije spomenuo mogućnost da uvedemo ograničenje u naš zakon vezano za kolovoz 2002. godine. Kao što znate prije izmjena Ustava pokušavali smo dogovoriti sa prije svega SDP-om, razgovarala sam osobno sa predsjednikom, a sada premijerom Milanovićem. Nikada taj problem, to pitanje, taj prijedlog nije pozicionirao kao nešto o čemu bismo trebali raspravljati. Da jest naravno da bismo o tome razgovarali i u konačnici bez tih glasova da je tadašnja opozicija inzistirala na tome dakako da ne bismo mogli donijeti taj zakon. Zakon o europskom uhidbenom nalogu bio je mjerilo za zatvaranje Poglavlja 24., dakle mjerilo. I da nismo donijeli taj i takav zakon mi ne bismo završili pregovore i danas ne bismo bili članica EU. Zato mi se katkada zaista čini da ne znam o čemu više raspravljamo. Nužno je i to je prijedlog našega kluba da Vlada izmjeni zakon bez ograničenja onako kako smo potpisali a budući, spomenula sam da je predsjednik RH gospodin Josipović, potpisao jednako tako kao i predsjednica Vlade to u ime RH, taj pristupni ugovor, dakle gdje smo se obvezali na sve to što se tri dana prije ulaska promijenilo, predlažem da predsjednik Republike aktivira mogućnost iz Ustava RH čini mi se da je to članak 102. i da predloži Vladi održavanje sjednice na ovu temu. Ne samo na temu izmjena zakona nego o trenutačnoj situaciji i odnosima sa članicama EU. Vjerujem da će predsjednik Vlade, odnosno Vlada u cjelini to prihvatiti i da se ovo pitanje zaista skine sa dnevnoga reda. I predsjedniče Hrvatskoga sabora predlažem na kraju, jer sam uvjerena da će te izmjene iz Vlade doći kad-tad na dnevni red Hrvatskoga sabora da onda inzistirate da ta rasprava bude objedinjena i da u raspravi raspravljamo i o prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima koji je predložio Klub nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i HGS-a. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u skladu sa važećim Poslovnikom Hrvatskog sabora klubovi zastupnika postavili su neka pitanja i sada bih ja u skladu sa tim Poslovnikom trebao dati objašnjenja, odgovore. Ja sam vrlo zadovoljan da se u Hrvatskom saboru može, treba i da se to događa da se predstavljaju politike pred građanima RH i ovo je potvrda vrijednosti Hrvatskog sabora. Dakle klubovi su izišli sa pogledima na politiku jednu, dvije, tri ili četiri što je dobro. Drugo što želim reći da se ništa dramatično događa izvan uobičajenih standarda predviđenih Ustavom RH i zakonima, ništa dramatično. Treće što želim također reći i pred vama i hrvatskom javnošću, hrvatsku Vladu predstavlja u skladu sa Ustavom i sa Zakonom o vladi predsjednik Vlade. Četvrto što želim reći da vi znate i hrvatska javnost, razgovarao sam sa prvom potpredsjednicom Vlade poštovanom gospođom Pusić, predvidjeli smo mogućnost da će biti zahtjeva da dođe u Hrvatski sabor ali nije teško obrazložiti da smo upravo završili sa Aktualnim prijepodnevom i da su sva pitanja vezana za to bila postavljena, a da nijedno pitanje vezano za to o čemu sada razgovaraju klubovi nije ostalo neodgovoreno. A vrlo važno je sada još nešto dodati, nije završen proces dogovaranja ni sa Europskom komisijom, a vjerojatno ni u Vladi RH jer da jeste imali bismo ovdje već prijedlog zakona ili neki prijedlog o kojem bi mi raspravljali. Dakle, ja sam uvjeren da RH nije ničim ni u plusu ni u minusu u odnosu na ostale članice zemlje EU i da neće ni biti. Još mislim da će biti još puno nesporazuma što je logično u životu jedne zajednice kao što je EU i da će i Hrvatski sabor i hrvatska Vlada znati zaštititi interese Hrvatske. Kada bude proces pripreme zakona gotov uvjeren sam da će doći i prva potpredsjednica Vlade ovdje u Hrvatski sabor i obrazlagati sve što bude potrebno vezano za bilo koje odnose sa EU, a u skladu sa važećim Ustavom i važećim činjenicama u Hrvatskom saboru Vlada RH nije u ni u kakvom sporu sa Hrvatskim saborom. To je politika koja je nedvojbena, nekome je dobra, neko je vidi vrlo lošom, a netko je podupire. Ostat ćemo u skladu sa demokratskim standardima u Hrvatskom saboru i to će biti najbolja legitimacija Hrvatske za EU. Hvala vam lijepa. A sada izvolite poštovani zastupniče. Ako mislite polemizirati sa mnom ne možete jer to nije predviđeno Poslovnikom.
Uopće mi to ne pada na pamet. Vaš je bio tako jedan smirujući ton da ja ne bih se usudio na takav ljekoviti pristup polemizirati. Htio sam zatražiti nešto što sam zatražio [[Upadica: Možete.]] a to je glasovanje o dva zaključka koja smo predložili.
Kolega Mlakar vi znate kako se u skladu s Poslovnikom upućuju akti u Hrvatski sabor. Hvala lijepa. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na točke dnevnog reda. Sada bismo prešli na postavljanje pitanja prema utvrđenom redoslijedu. Sukladno odredbi članka 144. Poslovnika obavještavam vas da ministarstva nisu dostavila u propisanom roku [[Upadica Blažević: To kasnije.]] Dobro da kažem, 10 zastupničkih pitanja te sukladno navedenoj poslovničkoj odredbi molim da se odgovori dostave u roku od 8 dana. Gospođe i gospodo zastupnici prijepodne je. Idemo sa prvim pitanjem. Poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege moje pitanje neće biti ni o ćirilici unatoč još jednoj ploči koja je sinoć skinuta u Krnjaku sa 2 pisma, to ću prepustiti velikom broju poštivatelja sv. Ćirila u Hrvatskoj koji je narastao u posljednje vrijeme. Također, moje pitanje neće biti ni o šizmi koju izaziva lex Perković sa pojavom nove hrvatske svetice sv. Vivian, moje pitanje će biti upućeno ministru financija. Gospdine ministre ukupna štednja naših građana u bankama blizu je 200 milijardi kuna ili 26 milijardi eura. Prije 20 godina iznosila je svega 4,6 milijardi kuna što znači da je do danas porasla za gotovo 50 puta. Za to vrijeme industrijska proizvodnja nam je uništena, poljoprivredna proizvodnja također, javni servisi poput zdravstva i školstva su pred permanentnim kolapsom. Vanjska zaduženost države je takva i tolika da nam problem predstavlja servisiranje njegovih kamata, a građani su nam sve siromašniji i sve ih je više koji su na rubu siromaštva i ne mogu biti u grupama štediša. Vlada i vaše ministarstvo za to vrijeme nastoji konsolidirati budžetski deficit podizanjem PDV-a, fiskalizacijom, prodajom preostale državne imovine, privatizacijom javnog sektora, novim zaduživanjem u inozemstvu i traganjem za investitorima po bijelom svijetu. Za to vrijeme golema štednja primarno predstavlja depozitnu sigurnost banaka i rentirsku sigurnost maloga broja štediša jer se procjenjuje da oko 70% štednje koju sam naveo ne drži više od 100 do 200 tisuća štediša u Hrvatskoj. Što Vlada misli da bi trebalo učiniti da se pretežno rentirski status ovog golemog bogatstva počne pretvarati u produktivan kapital za oživljavanje industrijske i poljoprivredne proizvodnje, za jačanje energetskog sektora, za zaustavljanje i propadanje javnog sektora? Koje su to mjere ekonomske politike Vlade, fiskalne politike vašeg ministarstva i monetarne politike HNB-a koje bi trebalo poduzeti da se ovo stanje promjeni i da se ova sredstva konačno počnu koristiti u interesu Hrvatske?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Slavko Linić.
Zahvaljujem na pitanju. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Kad govorimo o ukupnoj štednji ona je negdje oko 182 milijarde kuna u RH kad se tiču individualne osobe. Kad promatramo iz podataka DAB-a tada ćemo vidjeti da je negdje oko 150 milijardi kuna osiguranih depozita. Također ćemo vidjeti iz podataka DAB-a da je negdje, kad govorimo o osiguranim osobama, to oko 5,4 milijuna građana. Što znači da neki od naših građana imaju depozitne račune u različitim bankama što je zakonito dozvoljeno. I vjerojatno dio njih i ima veće iznose, ali nema u Hrvatskoj evidencije gdje bi mogli potvrditi vašu tvrdnju da negdje 100 tisuća do 200 tisuća ljudi imaju depozite a da su ostali oni koji imaju male depozitne iznose. Prema tome, takvih evidencija nemamo. Mi ocjenjujemo da zaista štednja u Hrvatskoj je velika i da prosječna štednja kad promatramo na ovih ukupno 5,4 milijuna je oko 27 tisuća kuna. Ono što možemo reći trebamo poticati štednju građana i trebaju biti zaista u hrvatskim bankama. To je stabilnost bankarskog sustava koji je ipak okosnica financiranja trgovačkih društva, privatnih trgovačkih društva i u procesima proizvodnje i u procesima investicija. Nažalost, bankarski sustav, svi poticaji koji su krenuli u jačanju financijskog sustava a to je fondovskog poslovanja i prije svega mirovinskih fondova kao što vidite zasada ne daje veće rezultate. Prema tome dok god sve ono što je uloženo u financijsko tržište, a u financijsko tržište je država dovoljno uložila, vidimo polemike da li trebaju ili ne trebaju drugi mirovinski stupovi. I otvaraju se te polemike. Isto tako pitamo se da li trebaju fondovi gospodarske solidarnosti koji trebaju oživljavati posrnula gospodarska trgovačka društva. Odgovor je dok god tu ne dobijemo stabilnost, dok god od njih ne dobijemo da je financijsko tržište u Hrvatskoj proradilo promjenu sa štednje k trgovanju na tržištima kapitala nećemo imati. Prema tome, ono što Vlada u ovom trenutku radi nastoji održati stabilnost i bankarskog sustava i jačati financijski sustav. A očito da sve mjere trebaju ići na to kako pokrenuti gospodarstvo. Dovoljno je reći da u 2012.godini preko 5 milijardi imamo manje prihoda u državnom proračunu jel je unešeno prema hrvatskom gospodarstvu, 5 milijardi kuna, značajnih 5 milijardi koje su itekako važne za naš proračun i naš deficit. I istina, najveći dio tog tereta su podnijeli hrvatski građani jel je Vlada dio tog tereta kroz veći PDV prebacila i na građane. Očito da oporavak gospodarstva koji je krenuo u krivom smjeru i 5 godina ulagao u nekretninski [[Upadica: Hvala lijepa.]] biznis nije jednokratan i lagan posao.
Hvala lijepa ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika Milorada Pupovca.
Zahvaljujem na odgovoru gospodine ministre. Razumijem vašu tešku poziciju, ali razumjet ćete da treba nešto učiniti u situaciji u kojoj se povećava mali broj štediša na jednoj strani gdje štednja raste, a na drugoj strani se povećava broj onih koji nemaju šta štediti i jedva imaju od čega živjeti. I u tom smislu ja bih vas podržao u nastojanju da ekonomskom politikom, fiskalnom politikom i monetarnom politikom se iznađu mjere da ovaj novac i ovo golemo hrvatsko bogatstvo bude upotrjebljeno ne samo za rentijerske potrebe štediša jer to je takvo stanje nego za potrebe hrvatskoga gospodarstva i za potrebe hrvatskih građana. Ekonomska politika sigurno ćete se složiti sa mnom, fiskalna politika i monetarna politika u današnjoj situaciji Hrvatske ne mogu biti otoci i treba nešto promijeniti da to postane jedan arhipelag inicijative koji će ovakvo stanje promijeniti. Hvala vam.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Drugo pitanje i poštovani zastupnik Saša Đujić.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja svoje pitanje upućujem ministru znanosti, obrazovanja i sporta gospodinu Željku Jovanoviću. Gospodine ministre, već drugu godinu za redom hrvatska Vlada sufinancira međumjesni prijevoz srednjoškolskih učenika u iznosu od 75%, budući da imam stalne upite građana koji se pitaju kako je moguće da neki od njih plaćaju višu cijenu, neki plaćaju nižu cijenu, a neki uopće ne plaćaju ništa, za preostalih 25% iznosa koji hrvatska Vlada ne sufinancira odnosno postoje razlike u cijenama nadoplate preostalih 25% ovisno od županije do županije. Također smo svjedoci i mnogih medijskih istupa pojedinih lokalnih čelnika koji iznose neslaganje načinom na koji je riješen ovaj problem, stoga moje pitanje glasi. Na koji način je riješeno pitanje sufinanciranja srednjoškolskog prijevoza, a postavljam ga upravo zbog svih građana koji su mi se obratili i zbog ovih koji kritiziraju ovu odluku, a upravo zato da nam vi ovdje javno kažete zbog čega dolazi do razlika koje sam malo prije naveo? Hvala lijepo.
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala uvaženi zastupniče Đujić. Gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici. Prvo, želim vam uspješan rad na ovom jesenskom zasjedanju, puno kvalitetnih rasprava i dobrih odluka u interesu svih građana Hrvatske. Gospodine Đujić dobro znate da je jedan od strateških prioriteta hrvatske Vlade da osiguramo da Hrvatska bude društvo jednakih šansi za sve, da bi bila društvo jednakih šansi za sve na prvom mjestu je obrazovanje. Iz tog razloga smo i donijeli odluku o sufinanciranju međumjesnog prijevoza učenika, odluka je donijeta najprije za period do kraja 2012., zatim smo je donijeli za period do lipnja 2013.i sada smo donijeli novu odluku. Jedno od osnovnih pitanja je pitanje zašto smo donijeli odluku da se sufinancira 75%, upravo iz razloga da preveniramo stalno podizanje cijena koji su činili prijevoznici i da omogućimo jedan dogovor, suradnju između osnivača škola, jedinica lokalne samouprave da oni zajedno u pregovorima sa prijevoznicima spriječe neprestano povećavanje cijena. Podatak koji imam da je ukupno 40% srednjoškolaca iskoristilo ovu mogućnost, to je oko 72 tisuće učenika. Najmanji broj je u Ličko-senjskoj županiji to je 640, najveći broj je u Splitsko-dalmatinskoj preko 8 tisuća učenika. U postotku najveći broj učenika 67% je u Međimurskoj i Varaždinskoj županiji, najmanji u Gradu Zagrebu. Ako gledamo kolika je cijena ovog trenutka prosječna, ona iznosi 643 kune. Također postoje velike razlike od grada do grada, od županije do županije. Evo prosječna cijena po učeniku ako gledamo je najmanja u Splitsko-dalmatinskoj županiji 370 kuna, najveća u Ličko-senjskoj tisuću 71 kunu. Naravno postoje velike razlike i u cijeni da li se radi o vlaku ili o autobusu, ako je riječ o vlaku prosječna cijena je 254 kuna, ako je riječ o autobusu prosječna je cijena 703 kune. Ono što je vrlo zanimljivo ovo je veliki izvor prihoda za sve prijevoznike, a radili smo analizu na 40 prijevoznika koji čine 93% ukupnog prijevoza učenika, pa najniže cijene recimo imaju prijevoznici gradskog prijevoza ZET i Libertas Dubrovnik, prosječno 20 kuna nižu od prijevoznika koji obavljaju međumjesni prijevoz. Inače najveći prijevoznik koji čini 19% ukupnog prijevoza učenika je Čazmatrans, njemu ovaj posao donosi prihod od prosječni mjesečni trošak je 6,1 milijun kuna koje ministarstvo sufinancira samo ovog prijevoznika. Inače najskuplji su npr. Terzić bus, Brodsko-posavska županija, 85 kuna po učeniku; Maluks promet, Sisačko-Moslavačka županija, 67 kuna; Čazmatrans 60 kuna; Autoprijevoz u Ličko-senjskoj županiji 58 kuna; Autotransport Karlovac 55 kuna i APP Požega 55 kuna. Dakle što se događa? Autoprijevoznici su na vrlo nekorektan način odlučili da ovaj stalni izvor prihoda koriste za povećavanje svog profita. Zbog toga smo mi donijeli odluku da ćemo sufinancirati 75% cijene karte koja ne smije biti veća od radničke pokazne karte. Nema nikakve logike da učenički pokaz bude skuplji od radničkog pokaza, a to se događalo tijekom proteklih 6 mjeseci. Vidjeli smo da se iz mjeseca u mjesec povećavala ta cijena koju su prijevoznici određivali. Dakle da završim, Ministarstvo u želji da obuzda bujanje cijena na tržištu srednjoškolskog međumjesnog prijevoza odlučilo je da sufinancira 75% od cijene koja ne može biti veća od radničke pokazne karte, ako je ta cijena npr. za 50 km 1300 kuna, Ministarstvo sufinancira sa 1000 kuna, a smatramo da županije, gradovi u pregovorima sa autoprijevoznicima moraju osigurati da se sufinancira i ostatak tako da učenici ne moraju plaćati niti kunu za svoj srednjoškolski međumjesni prijevoz.
Hvala lijepo. Očitovanje poštovanog zastupnika Saše Đujić, ne. Idemo na treće zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade gospodinu Milanoviću, a tema je Zakon o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima sa zemljama članicama Europske unije. Taj zakon je hrvatskoj javnosti poznat kao lex Perković. Prije otprilike tri mjeseca Hrvatska Vlada odlučila je promijeniti taj zakon, poslala ga je u proceduru u Hrvatski sabor i vladajuća većina usprkos našim upozorenjima taj zakon je i usvojila. To je pokrenulo cijelu lavinu događaja, to je pokrenulo čitav niz prijepora, sukoba, teških riječi i optužbi koje su eskalirale u zadnjim danima. Predsjednik Vlade u više je navrata davao svoje ocjene i procjene kako će se situacija razvijati i sve te procjene nažalost bile su krive. Stvarnost ga je demantirala iz dana u dan. I danas smo došli tu gdje jesmo, Hrvatska se nažalost nalazi pred suspenzijom dijela sredstava iz europskih fondova, pred suspenzijom onog dijela koji se tiče Schengena. Hrvatska je sasvim sigurno izgubila dio svoje reputacije i vjerodostojnosti koji je mukotrpno stekla kroz proces pregovaranja i nadam se da će se stvari poboljšati, nadam se da je to sve što nam se može dogoditi jer ne želim ni pomisliti kuda bismo sve mogli doći i gdje bismo mogli završiti ako se stvari nastavljaju zaoštravati na ovaj način. Ono što mene zanima, moje pitanje je sljedeće, koji su stvarni razlozi da ste se odlučili na izmjenu tog zakona tri dana prije ulaska Hrvatske u Europsku uniju i zanima me zašto, zašto jer sam čuo različite teorije. Jedna je da želite štititi ljude i strukture koje su povezane sa ubojstvima u vrijeme komunističkog sustava i sam u to vjerujem. Druga je da želite skrenuti pozornost sa teške gospodarske situacije za koju vaša Vlada nažalost nema rješenje.
Hvala lijepa.
Gospodin Pupovac je dobio 33 sekunde više pa vas molim da i ja dobijem.
Hvala lijepa. Gubite vrijeme, ajde.
Nakon toga jedna od teorija je da ne razumijete institucije Europske unije, da ne poznajete logiku i duh, a četvrta stvar je…
Postavili ste pitanje.
Ne, nisam. Dozvolite da postavim pitanje do kraja. Dakle zanima me koji su stvarni razlozi za donošenje ovog zakona i zanima me do koje ste točke spremni ići, da li postoji trenutak u kojem ćete odustati i reći pogriješio sam ili ste spremni iscrpljivati građane Republike Hrvatske do kraja.
Hvala lijepa. Hvala. Kolega Jandroković. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani premijer Hrvatske Vlade Zoran Milanović.
Poštovane kolegice i kolege, prije svega dobar dan. Želim vam uspješan i kvalitetan rad u ovom jesenjem zasjedanju. Evo čuli smo nekoliko teorija. Teorija je u znanstvenoj hijerarhiji korak iznad hipoteze, ali dobro, u redu. Ponavljao sam i ponavljat ću mirno i na ovom današnjem zasjedanju i ne samo u odgovoru vama jer trebat će dosta vremena da hrvatska javnost ne po prvi puta čuje sve oko ovog pitanja koje je u našim katkad palanačkim okvirima jako napuhano, a u europskim okvirima ne postoji, naprosto ga nema. I ja sam se potrudio i razgovarao sa nizom svojih kolega, ne sa svima ali sa nizom dakle predsjednika vlada u pravilu o tome nitko ništa nije čuo ili je čuo jako malo, uglavnom susjedi. Dakle to ih ne zanima. Sa komisijom države ulaze u raznorazne sporove i nesporazume i nema države koja nema više sporova sa komisijom. Evo recimo prije tjedan dana ili manje od tjedan dana na naslovnoj stranici jednih velikih svjetskih novina, možda i najutjecajnijih, objavljen je tekst kako DG 4 ili sad 7 za competition pokreće postupak protiv Irske, Nizozemske, radi poreznih ustvari prijevara teških desetaka milijardi eura kojima su kompanijama iz Amerike omogućavani uvjeti koji predstavljaju nelojalnu konkurenciju, deseci milijuna eura nelojalne konkurencije na europskom tržištu. Naravno, od toga nitko nije pao u …, dakle to je prihvaćeno kao nešto normalno. Naravno da Nizozemska i Irska tvrde da su u pravu. Ako se dokaže da nisu morat će platit desetke milijardi eura, a netko je to smislio. Dakle to svakako ima utjecaja u krajnjoj konzekvenci na ugled države. Ovo govorim radi ugleda i radi shvaćanja što Europska komisija, šta smo mi i da smo mi država i da radimo u dobroj vjeri da radimo ispravno. Neću u ove četiri minute uspjet sve reći ali ću se vraćat tijekom dana na svaki detalj. A da vas evo za početak podsjetim, dakle hrvatski jezik puno puta smo čuli u ovom Saboru je jedan od službenih jezika Europske unije. Ono što je objavljeno u službenom glasniku, odnosno listu Europske unije nije hrvatski prijevod, to je hrvatski jezik i do toga je HDZ i držao pa je tako 2012. u službenom glasniku Europske unije koji je pod ingerencijom Vijeća Europske unije, ne Zrinjevca, ne Hrvatske, tamo rade hrvatski prevoditelji za Europsko vijeće, objavljen prijevod okvirne odluke Vijeća Europske unije u kojem je članak 32. preveden da svaka država ima pravo, nakon što vijeće usvoji okvirnu odluku, dakle indefineitly ima pravo nakon što staviti rezervu 2002. godine. To je službena verzija 28.6. ove godine. Hrvatska je to napravila. Izmijenila je 82 odredbe tog zakona, 82. Bio je cijeli niz usklađivanja. To je trebalo napraviti u stvari u travnju ali se kasnilo, među njima i ove. Tek 20. kolovoza … [[Govornik se ne razumije.]] je u zakonu, odnosno u službenom glasniku evo to je taj ispravak EU ovo postao zakon i mi od tada možemo smatrati da smo neusklađeni i ništa više od toga. Ljudi koji su radili u toj radnoj skupini su isti oni ljudi koji su radili za vrijeme vašeg mandata, ali preslikani. To su stručnjaci koji su imali određene političke okvire i motive. Jedan od njih vrlo važan je i pokušaj zaštite ljudi u Hrvatskoj s obzirom da je sustav vrlo neujednačen i namjerno sam dao usporedbu sa porezima i sa unutarnjim tržištem gdje su pravila ista, ali ista za sve u desetu decimalu. U području uhidbenog naloga i pravosudne suradnje među državama članicama pravila su bezbrojna, ograde u ovom dokumentu su brojne i sve iz države koriste. Ovo je u stvari ograda do ograde. I država koja ih ne prenese naprosto ne štiti svoje interese. Moje prve riječi 28.6. su bile i tu ću završiti za sada pred Europskim vijećem dopuštaju mogućnost da smo pogriješili, mada nismo u tom trenutku jer ovo dokazuje da nismo spremni smo na konzultacije i na razgovore. Ali na prijetnje i brisanje poda ne. I s naše strane nije došla ni jedna teška i ružna riječ. To be continued.
Hvala lijepa predsjedniku Vlade Republike Hrvatske. Očitovanje poštovanog zastupnika Gordana Jandrokovića.
Hvala vam lijepo. Pa nisam zadovoljan sa odgovorom, jer nisam dobio ono što sam tražio, što sam pitao. Dakle, koji su stvarni razlozi i do gdje ste spremni ići, koliku cijenu ste spremni platiti ali ne vi osobno nego hrvatski građani zbog vašeg inata i vašeg karaktera. Na žalost vi se ovdje ne ponašate državnički, jer izbjegavati svoje obaveze ne znači biti državnikom nego znači biti onim tko vara [[Upadica predsjednik: Poštovani zastupniče hajmo da se ne koristimo osobnim kvalifikacijama. Riječ je zaista o političkim ocjenama.]] Kojih osobnih kvalifikacija? [[Upadica predsjednik: O.k. Molim vas! Ja vas lijepo molim.]] [[Upadica Mlakar: Prestanite prekidati!]] Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] naravno da i SDP kao stranka preuzima odgovornost za ovo što se sada događa i bit ćete odgovorni za svaku kunu i za svaki centimetar izgubljene vjerodostojnosti, reputacije što se Hrvatskoj sada upravo događa. Ja vas molim da prekinete tu uzaludnu bitku. Niste mi odgovorili kada ćete je završiti jer cijena može biti puno veća od gubitka sredstava za Shengen to jako dobro znadete uvođenjem postmonitoringa bila bi velika šteta i katastrofa za Republiku Hrvatsku. Ne nisam gotov, jer svima dajete pola minute više a meni ne dozvoljavate [[Upadica predsjednik: Sve upozoravam kad istekne vrijeme pa i vas.]] Evo još jedna konstatacija. Dakle i druge države vodile su sporove sa Europskom komisijom, to nije ništa novo. Ali nikad nije bilo ovako besmislene bitke i ovako štetne bitke za jednu zemlju članicu [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa sada.]] Europska komisija, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora …
Hvala lijepa. Molim vas! Hvala lijepa! Dobit ćete … … [[Upadica Jandroković, ne čuje se.]] Hvala lijepa, hvala [[Upadica Jandroković: Premijer je imao pola minute više a vi meni ne dozvoljavate da ja završim svoju misao.]] Hvala lijepa [[Upadica Jandroković: Neću sjest, zato što mi ne date da završim svoju misao.]] Hvala lijepa. Zato što nećete sjest to znate da zaslužujete opomenu [[Upadica Jandroković: Onda u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice tražim stanku od 30 minuta.]] Nema stanke dok ne počne dnevni red [[Upadica Mlakar: Pa to je fenomenalno tumačenje! Sjednica u stvari nije počela.]] Hvala lijepa [[Upadica Jandroković: Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora zaista postajete sluga Vlade i premijera.]] Hvala vam lijepa na tome [[Upadica Jandroković: I radite veliku štetu ugledu Hrvatskog sabora, ugledu svih nas koji ovdje sjedimo i predstavljamo hrvatske građane.]] Hvala vam lijepa na čašćenju, hvala vam lijepa. Hvala vam lijepa na čašćenju, na diskvalifikaciji. Ne osjećam to kao osobnu stvar nego kao predsjednika Hrvatskog sabora. Idemo na sljedeće pitanje poštovani zastupnik Dražen Đurović. Izvolite poštovani zastupniče.
Evo hvala. Pitanje za predsjednika Vlade. Gospodine predsjedniče Vlade u mnoštvu informacija i kontradiktornih izjava vas i pojedinih ministara hrvatsku javnost zanima kako je uopće došlo do toga da se u Vukovaru na javne institucije praktički preko noći postave te rekao bih nesretne dvojezične ploče na ćirilici. Da li ste imali procjenu sigurnosnog stanja u Vukovaru i da li ste uopće procjenjivali što će se događati sa međunacionalnim odnosima u Vukovaru. Događaji koji su slijedili pokazali su da te procjene baš i nije bilo. Stoga vas pozivam kao državnika ako je moguće koji možda i osjeća bilo vlastitog naroda i koji želi pretpostavljam i dobro vlastitoj zemlji da te nesretne ploče uklonite jer taj potez nije išao prema kvaliteti, prema kvalitetnijem životu i boljim odnosima Hrvata i Srba u Vukovaru već je zapravo korak unazad prema pogoršanju tih odnosa. Mi smo također kao klub zatražili i predlagali da se jednostavno provede rasprava u Hrvatskom saboru i da se pokuša razgovarati o mogućim rješenjima kako bi se iznjedrilo neko rješenje koje bi bilo prihvatljivo za sve strane i u kojim bi se zaštitili hrvatski nacionalni interesi. I konačno pitanje da li ste u interesu boljih života i bolje budućnosti hrvatskog Vukovara spremni na odustajanje od postavljanja tih ploča, dvojezičnih ploča u gradu Vukovaru? Da li ste spremni barem dopustiti saborsku raspravu, a vi je trebate dopustiti da bi vaši digli ruke za inicijativu kluba HDSSB-a da se provede saborska rasprava o toj temi kako bi se donijela jedna politička odluka i definiralo nešto što će imati kvalitetan učinak i pozitivan učinak na budućnost života i Hrvata i Srba u hrvatskom Vukovaru.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik Hrvatske vlade Zoran Milanović.
Hvala kolega. Ako sam dobro shvatio, a volio da me dani koji dolaze demantiraju, postoji neka inicijativa za izmjenama Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina koju desna strana Hrvatskog sabora predlaže, to sam čuo, možda nije točno, to smatram legalnom odnosno legitimnom zakonodavnom inicijativom. Vidjet ćemo, ali ću biti jako razočaran jer to je jedan od ključnih elemenata vjerodostojnosti u našim pregovorima za članstvo u EU. A ja uz to smatram da je to dobar zakon. Gledajte, ja svoje hrvatstvo shvaćam ozbiljno ali na neki način i opušteno. Ja sam iz Zagreba, moji roditelji su iz dalmatinske zagore hrvatskog primorja sa sjevera i to je nešto što je u meni. Očito se razlikujemo u tom doživljaju. Dakle, nikoga od ljudi u Vukovaru nismo i nećemo povrijediti ali me smeta kada se s ljudima koji su emocionalno bili gaženi i u ratu i nakon rata na ovakav način manipulira. Ovo je ružno. Mi smo provodili zakon i kada govorimo o ugledu Hrvatske i o hrvatskoj vjerodostojnosti onda slike iz Vukovara odzvanjaju širom Europe i vidio ih je svatko i govore o Hrvatskoj i govore o ponašanju u Hrvatskoj i o vladavini prava i o raspoloženju jednog dijela ljudi, govore o svemu. To prelazi naše granice. Ovaj lex o kojem vi govorite odnosno o kojem se govori ne to nikog ne zanima, ali Vukovar i kriteriji u Vukovaru da. Ja ne mogu i neću ići protiv temeljnih propisa ove zemlje, ni kada je u pitanju Ustavni zakon, ni kada su u pitanju katkad besmislene odredbe zakona o financijskim kaznama za političke stranke zato jer su zakasnile 1 dan objaviti na internetu pa makar lažne podatke o financiranju i poslovanju što je SDP učinio i pogriješio je, ide redovnim pravnim sredstvima. Tako ja doživljavam pravnu državu. I nije pošteno da o ugledu Hrvatske govore oni koji su, mada imaju pravo, taj ugled najviše narušavali ovih godina. Ovo je borba za dojam i za povjerenje i ja ne mogu ni glasnije ni silovitije niti se mogu derati na bilo koga, niti to ima smisla. Ono što radim, objašnjavam iz dana u dan i danas ću, s time ćemo se složiti ili nećemo. Ali bazna crta je poštivanje prava i prava manjima. Želim da svaki Srbin i svaki pripadnik nacionalnih manjina Hrvatsku ako je želi doživljava kao svoju majku, ne kao svoju gazdaricu i kao svoju braniteljicu. I za mene je natpis, bila to ćirilica, arabica, bilo koje pismo, nacionalne manjine u Vukovaru na državnim institucijama trijumf hrvatske volje i Hrvatske države. To je hrvatski zakon. I tko god ne voli Hrvatsku i borio se protiv nje zamislimo da se nakon 20 godina probudio i ugledao te table ništa mu pod milim Bogom ne bi bilo jasno, bio bi šokiran kako to RH pa na ćirilici? Ćirilica, a Republika Hrvatska jer su mislili da neće biti nikad, ali je. I zato u pobjedi moramo biti velikodušni a u miru imat dobru vjeru. U ratu pružat otpor i prkos i sve je tako bilo i to je taj diktum, ta maksima koje se Hrvatska držala i kojeg se dobar dio hrvatske javnosti i dan danas drži, ali ne razmišljamo isto. A vas molim da štitite osjećaje i emocije ljudi u Vukovaru jer tamo ima ljudi koji možda imaju i malo zle krvi ali ima jako puno ljudi koji su naprosto ozlojeđeni, povrijeđeni i koji nikada neće preći preko nekih stvari, govorim o Hrvatima, i ja to razumijem. I u mojoj Vladi ima ljudi kojima su rođaci u prvim danima rata ubijani na najružniji način, koji se nikad ne može zaboraviti, paljena im je imovina, uzeli su oružje, branili su Hrvatsku i danas su tu gdje jesu. Grade modernu i europsku Hrvatsku s kojom nitko neće brisati pod.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Dražena Đurovića.
Pa ne znam kako biti zadovoljan sa ovim odgovorom. Gospodine predsjedniče Vlade znate li koji je prvi od 7 darova duha svetog? To je mudrost, a prvi od 7 smrtnih grijeha to je oholost. Vi ste nažalost premijer u odlasku, ne zbog Vukovara, vi ste premijer u odlasku zbog toga što ste uspjeli politički zaratiti i sa Njemačkom i sa EU i sa temeljnim načelima demokracije. Spremni ste zbog udbaša zaštite udbaša i vlastitu zemlju izvrgnuti sankcijama i osramotiti u EU a niste spremni u ime svog hrvatskog naroda i '91. godine učiniti jedan mali korak, jednu malu promjenu pokušat ući u dijalog i tražiti rješenje. Ne, tu smo slijepi na zakon. Molim i pismeni odgovor, hvala.
Hvala i vama. Peto zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Deneš Šoja.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Predsjedniče Vlade i članovi Vlade, ja bih htio postaviti pitanje ministru Ministarstva uprave gospodinu Arsenu Bauku. Kandidat većinskog naroda koji je izabran za zamjenika načelnika u Općini Kneževi vinogradi u tijeku izborne promidžbe nije naveo ni na jednom dokumentu da je član Uprave trgovačkog društva, pretpostavljam i uvjeren sam u to da nije ni trebao navesti. Nakon izbora konstatiralo se da je izabrani zamjenik načelnika u sukobu interesa i da tu dužnost ne može obavljati ni volonterski kako je to planirano. U nedjelju većinski narod bira svog zamjenika načelnika ponovno, 22-og. Općina sa 4500 stanovnika veoma heterogenog nacionalnog sastava sukladno propisima imat će 3 zamjenika načelnika gotovo sigurno svi profesionalno angažirani. Osim za rad i stvaranje uvjeta za rad zamjenicima načelnika dodatni veliki trošak bit će i prijevremeni izbori koji će biti u nedjelju 22-og. Visinu naknade za osobe angažirane na izborima utvrđuje Vlada, temeljem mjerila koje određuje DIP. S obzirom na velik broj angažiranih osoba u izborima cca 100 ljudi će biti angažirano, smanjenje prihode općinskog proračuna, postavljam pitanje ministru može li Vlada utvrditi simboličnu naknadu za rad tih ljudi za tih par sati u nedjelju ili ovlastiti predstavničko tijelo da ono odluči o tome sukladno svojim mogućnostima jer ona to i plaća konačno. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na pitanje, poštovani ministar Arsen Bauk.
Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče. Dakle Općina Kneževi vinogradi je jedina općina u Hrvatskoj u kojoj dvije nacionalne skupine ostvaruju pravo na zamjenika načelnika i to dakle pripadnici hrvatskog naroda kojih u stanovništvu općine ima 38,1% i pripadnici srpske nacionalne manjine kojih u sastavu stanovništva ima 17,66%. Najbrojnija nacionalna skupina u Općini Kneževi vinogradari su Mađari kojih ima 26 više nego što ima Hrvata, 38,66% i kažem to je jedina općina u Hrvatskoj u kojoj dvije nacionalne skupine ostvaruju pravo na zamjenika načelnika. Ja vaše pitanje nikako ne shvaćam kao osporavanje prava Hrvatima i Srbima da biraju posebne zamjenike načelnika kao što to pripadnici nacionalnih manjina tamo gdje ih je više od 15% i pripadnici hrvatskog naroda tamo gdje je Hrvata više od 15%, a neka druga skupina je brojnija biraju posebne zamjenike načelnika i župana. Razlog zbog čega je zamjenik načelnika iz reda hrvatskog naroda podnio ostavku je taj što je mogao preuzeti dužnost ali bi bio u sukobu interesa odnosno morao izaći iz uprave trgovačkog društva što on nije htio, prema tome to je nešto što je znao i prije nego što se kandidirao. Jedino vjerojatno nije dovoljno ozbiljno shvaćao odredbe zakona ili nije pročitao uopće zakona ali zato nisu krivi građani. Dakle svatko tko se kandidira mora imati tu odgovornost da zna koje su mu obaveze i koja su mu prava. Mislim da prava malo bolje čitaju, ali nema veze. Dakle što se tiče troškova izbora Vlada RH odredila je naknadu članovima biračkih odbora za lokalne izbore i obzirom na ovu vašu inicijativu razmotrit ćemo vaš prijedlog da za dopunske izbore odnosno za izbore gdje se biraju samo načelnici načelnika iz reda manjina odnosno vijećnici ukoliko u nekoj općini nije izabran dovoljan broj vijećnika da tu naknadu smanjimo i vjerujem da ćemo na jednoj dakle da ćete odgovor dobiti na jednoj od sljedećih sjednica hrvatske Vlade. Dakle ostajemo otvoreni za ovu vašu inicijativu. Što se tiče funkcioniranja općine, obzirom da se radi o jedinoj takvoj općini u Hrvatskoj pitali ste me i prošli put o samom broju zamjenika pa sam vam zaželio pobjedu na izborima jer bi na taj način riješili pitanje zastupljenosti Mađara u izvršnim tijelima općinom. Obzirom da ste pobijedili na izborima taj problem je riješen, ja vam čestitam i vjerujem da ćete i u sljedećem mandatu raditi na dobrobit svih građana vaše općine neovisno o njenom heterogenom nacionalnom sastavu. Zahvaljujem.
Očitovanje poštovanog zastupnika Deneša Šoje. Izvolite.
Bilo bi deplasirano da ja kao manjinski zastupnik se zalažem za nešto drugo da bude bilo koja manjina zastupljena, međutim ja upozoravam i u raspravi kada se zakon donosio i tada sam upozoravao na taj materijalni aspekat tog problema koji je prisutan. Imao sam i određene prijedloge koji nisu bili prihvaćeni da o tome tko će raditi profesionalno odluku donese predstavničko tijelo, a oni će biti tamo i angažirani. Prema tome, ja sam sa odgovorom apsolutno zadovoljan, međutim iz ovih materijalnih razloga što se manifestira dolje na terenu u lokalnoj zajednici nisam posebno sretan. Hvala lijepo. Zadovoljan sam s odgovorom.
Hvala i vama. 6. zastupničko pitanje poštovane zastupnice Tanje Vrbat. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepo predsjedniče. Pitanje ću postaviti predsjedniku Vlade. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, obzirom na sumnje koje određeni dijelovi javnosti plasiraju glede same spremnosti RH u provedbi Europskog uhidbenog naloga imajući u vidu da se odredbe Europskog uhidbenog naloga provode te da je Hrvatska u ovom kratkom vremenu punopravnog članstva izvršila već nekoliko zaprimljenih naloga, obzirom na kontinuirani dijalog Europske komisije i Vlade RH molim da odgovorite na sljedeće, postoje li razlike u tumačenju provedbe Europskog uhidbenog naloga između nadležne opće uprave komisije i RH odnosno njene Vlade, a vezane za suverenu jednakost država članica EU, te koje su posljednje novosti u dijalogu Europske komisije i Vlade RH po pitanju izmjena Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima sa zemljama članicama EU?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Vlade RH Zoran Milanović.
… [[Govornik nije uključen.]] nismo ni sanjali da ćemo o ovome razgovarati i odlučivati još prije godinu dana, na kraj pameti nam nije bilo. Dakle nismo izručili ili ispoštovali nekoliko uhidbenih naloga nego tridesetak i to ide svojim tijekom i ići će svojim tijekom i rekli smo da ćemo promijeniti zakon i tražimo jedan vacatio legis, dakle odgodu primjene zakona. Ali zakon je tu i ide i nitko, nitko bez obzira na insinuacije onih koji su upravo pružali zaštitu ljudima na koji danas upiru prstom, nitko osim onih, još jednom, koji su pružali zaštitu i to aktivno, a danas su najglasniji, onima u koje danas upiru prstom. To nisam bio ja, to nije bio nitko iz ove Vlade, to nije nitko odavde ali u HDZ-u ih ima. Nitko ne dovodi u pitanje hoće li svi ljudi koji su osumnjičeni na kraju i to vrlo brzo doći pred lice pravde ili postupka, najkasnije u 7.mjesecu. Kako? Samo ako promijenimo hrvatski Ustav i nikako drukčije. E tu trebamo vaše ruke. Jednom budite u životu vjerodostojni kada već kršite i Zakone o pravima manjina i dignite ruku, ne dignite ruku nego dajte glas za to zašto je to tako, po stoti put, ali ćemo se opet nadglasavati i ja mogu jedino računati na ljudsko povjerenje jer s druge strane nema argumenata nego samo galama i manipuliranje. Žao mi je to je moj stav odnosno to je meni očito. Dakle zastara je jedan od razloga od 20 razloga o uhidbenom nalogu za odbijanje uhidbenog naloga. Ali nije jedini, doći ćemo i na to. Ima tu jako puno prepreka i država ih koristi. I sami ćemo se suočit s time recimo u odnosima sa Mađarskom, to je moja prognoza, već za nekoliko tjedana. Ovo je barijera do barijere. Dakle kaznena djela političkih ubojstva, kolegice i kolege, su djela koja su teška ubojstva i koja su ušla u zastaru. 2008. Definitivno, Državno odvjetništvo je imalo malo drukčije tumačenje, ustvari in favorem, vrlo interesantno, in favorem osumnjičenicima da je zastara nastupila '98. Tako se po meni ponaša branitelj, ne državni odvjetnik ali u redu. 2008. definitivno. Prema tome, progona u Hrvatskoj za to više nema. Ljudi mogu biti mirni. Izručenja nema jer to je jedan od razloga za odbijanje uhidbenog naloga. A kad promijenimo to i kad ukinemo zastaru za teška politička ubojstva, ali to ne možemo sami gospodo i tu će se vidjeti tko ima iskrene namjere, onda možemo pristupiti ili postupku u Hrvatskoj, naših organa ili izručenju u bilo koju državu Europske unije. Dakle, nitko se od toga sakrit ne može i to je pitanje mjeseca. Neke druge države su to radile 10 godina i još nisu napravile, bez ikakvih posljedica i sankcije. Međutim i u tom slučaju, a ja vas molim da čitate te propise ako već o tome toliko raspravljamo i u tom slučaju ukidanje zastare naš sud rukovodeći se načelom pravičnosti i prava na pošteno suđenje, može odbiti, može odbiti uhidbeni nalog, to je sve usklađeno sa Europskom komisijom, ukoliko je hrvatsko pravosudno tijelo, a to je DORH, odlučilo da neće pokrenut postupak. U Hrvatskoj se to dogodilo dva puta. Sada je na sudu da odluči po kriteriju dakle svrsishodnosti i prava na pošteno suđenje, dakle postavljeni su kriteriji, nije baš iz kuka, hoće li izručiti tu i tu osobu. Da sam sudac, ja ne znam što bih učinio. Bio bih izložen dilemi da li da poštujem stav Hrvatskog državnog odvjetništva ili da prihvatim stav Švedskog državnog odvjetništva o istom pitanju, o istoj inkriminaciji. To je samo jedna od barijera koje stoje na putu. Jeste li bili svjesni kad ste to pregovarali, jeste pretpostavljam. Dakle sve je jasno. Nastavit će se i o Schengenu i o drugim stvarima. Pročitajte to, nije šala.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovane zastupnice Tanje Vrbat.
Samo zahvaljujem na odgovoru.
Hvala i vama poštovana kolegice. Sedmo zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje uputit ću premijeru Hrvatske Vlade gospodinu Milanoviću. Naime, Vlada Republike Hrvatske donijela je odluku da pokreće prodaju dvaju hrvatskih financijskih situacija, Croatia osiguranja i Hrvatske poštanske banke. Na temelju kojih podataka i kojom metodologijom ste se vodili kada ste došli do vrijednosti od 2 milijarde kuna za ta dva profitabilna trgovačka društva.
Hvala lijepa. Odgovara predsjednik Hrvatske Vlade poštovani Zoran Milanović.
Uvaženi kolega, na temelju potpuno sam uvjeren vrlo objektivnih kriterija u procesu privatizacije koji su dali savjetnici. Naravno, profitabilan ne znači dugoročno tržišno održiv, to znači vrlo često u uvjetima oštre konkurencije u tom dijelu tržišta potrebu za novim kapitalom, za …, a to je sve novac, a mi to nemamo. U protivnom te firme će nestat, odnosno gubit će konstantno udio na tržištu koji imaju u prostoru osiguranja, koji nije mali ali je sve manji, a u slučaju Hrvatske poštanske banke on je marginalan. Dakle ukoliko se te firme, odnosno te korporacije, ta trgovačka društva trebaju razvijati njima treba novac. Onaj tko ponudi najviše i najbolje, ali prije svega najviše to će dobiti, odnosno biti će mu prodano. Interes je ustvari jako velik i mi se tu moramo držat potpuno i iz principa i zbog nekih iskustava znate iz kojeg vremena, dakle sa strane jer na mene osobno dakle šefovi vlada nekih država ne vrše pritisak, ali se cijelo vrijeme interesiraju. Moj stav je tko da najviše očito dobije. Što se tiče toga dakle ako novac dolazi iz inozemstva to je i za hrvatsku platnu bilancu dobra stvar. Dakle to je na neki način, ne na neki način nego direktan priljev stranog kapitala i utječe pozitivno na hrvatsku platnu bilancu. Tko će na kraju biti izabran, o tome neću odlučivati ja. Croatia osiguranje je firma koja stalno gubi tržišni udio nažalost, došli su novi, jaki, veliki, potentni igrači koji imaju svoje matice u Njemačkoj, u Italiji i s time se nije lako nositi. Je li firma najbolje vođena zadnjih 10 ili 20 godina, nije vođena najlošije ali nije vođena ni na najbolji način ali je sigurno, sigurno služila… … [[Upadica se ne razumije.]] Jel isteklo vrijeme, moram li stat? … /Buka u dvorani./…
Kolege, ne morate vikati, ako je stalo ispravit ćemo, a ne morate dobacivati ovako nepristojno. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite poštovani predsjedniče.
Dal to znači još da imam?
Imate još, prema… … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite, izvolite.
Pitam predsjednika Sabora …, mislio sam da je isteklo vrijeme mada mi je malo prebrzo.
Dugo je ali nismo mi…
Dobro, dakle to je nešto što će odgovoran vlasnik u ovom slučaju napraviti, naravno ne rasprodati, ne dati ispod cijene niti prodat sve, naročito kad je u pitanju Croatia osiguranje ali to je već godina jedina državna firma na tržištu koja djeluje u uvjetima konkurencije i koja je neusporediva sa Hrvatskim vodama, HEP-om, Hrvatskim šumama, koje su ustvari izolirani, insularni monopolisti koji nemaju, nisu imali konkurencije mada se i tu u nekim sektorima stvari mijenjaju. Croatia osiguranje djeluje već godinama na tržištu i to tržište je jako pritišće, to su velike zarade. Prema tome, onaj tko to na kraju, tko ponudi najviše i tko da najbolje uvjete bit će partner Vladi. Dakle Vlada tu ostaje u određenom omjeru da bi mogla kontrolirati procese, ali ne više da bi mogla voditi dnevnu politiku, da bi mogla zapošljavati, da bi mogla raditi usluge, to nema smisla. Mislim načelno da se Vlada iz svih takvih situacija treba maknuti i zadržati kontrolu samo nad temeljnim resursima, onim što treba biti monopol, a toga je sve manje ali to je more, to je obala, to su koncesije, to su šume, rijeke i vode. To je to, i mineralno blago ispod Jadrana i ispod Hrvatske. Ostalo je stvar reguliranog tržišta kad to funkcionira u EU. Dakle, vrlo strogo i vrlo precizno. I završavam isto za sve. Europski uhidbeni nalog ima 15 varijacija. Pravila tržišne utakmice su ista za sve i tiču se džepa i novca i onaj koji ih prekrši u stvari vara druge i uzima im zaradu. Mineralna voda iz Hrvatske u Austriju ide bez carine i obrnuto. Ali ljudi ne! I to su nedostaci uhidbenog naloga za kojeg ćemo se zalagati da se promijene jer to je članak 4. Ugovora o EU suvereno je nakon svih država članica. To, to. Tu vas tražim.
Ovo je zaista bila tehnička beneficija sustava mjerenja, ali ne možemo na to utjecati. Sve je u redu. Očitovanje poštovanog zastupnika Tomislav Čuljak.
Pa ja naravno nisam zadovoljan sa vašim odgovorom i razmišljao sam kako bi se mogla nazvati ova prodaja koju ste vi najavili ovih državnih poduzeća. To je praktički sezonsko sniženje kad ste vi unaprijed prije nego što je izvršena procjena službena najavili da očekujete milijardu kuna od Croatia osiguranja, od prodaje Croatia osiguranja. To znači ta prodaja se ne može nazvati prodaja, nego predaja državne imovine. Ta prodaja se može nazvati poklon ili sezonska prodaja u kojem ćete vi pokloniti državnu imovinu pogotovo svi oni koji znaju i upozoravaju da samo vrijednost Croatia osiguranja minimalna vrijednost iznosi oko 10 milijardi kuna, da postoji vrijedna imovina koju ta tvrtka ima, tvrtke kćeri. Ali naravno ja ne moram iznositi te argumente jer to vas ni ne zanima kao što vas ne zanima ni što niste ispunili Plan 21 jer to je mrtvo slovo na papiru [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] Kao što niste, kao što ste uspjeli srušiti gospodarstvo, poduzetništvo [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora.]] Jedino korisno što vi možete napraviti to je da date ostavku i tako spasite hrvatski narod od daljnjeg vođenja.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Isteklo je vrijeme. Osmo zastupničko pitanje poštovani zastupnik Draženko Pandek.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, članice i članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem gospodinu Branku Grčiću, potpredsjedniku Vlade i ministru regionalnog razvoja i fondova EU. Poštovani potpredsjedniče Vlade, svojedobno ste najavili osnivanje, dakle koordinacija koje bi se bavile isključivo rušenjem barijera za investicije. Htio bih dakle čuti dokle se došlo sa tim koordinacijama i konkretne rezultate rada tih gospodarskih koordinacija. To pitam prvenstveno jer me zanima kada će, dakle javna administracija postati brz i učinkovit sustav na usluzi investitorima, a ne glavni kočničar gospodarskog rasta i oporavka. Jednostavno što je napravljeno, a što se radi? Zahvaljujem.
Odgovara poštovani potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske Branko Grčić.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani kolega Pandek. Dakle, istina je Vlada je u centar svoje pozornosti stavila upravo investicije. To nije slučajno jer u ovih pet godina krize investicije u Hrvatskoj pale su 40-tak posto i to je definitivno glavni razlog za opadanje ili propadanje hrvatskog gospodarstva i naravno sve probleme koji iz toga proizlaze i u fiskalnoj sferi i u svim drugim sferama. Što to govori? To govori da jedini način da se vratimo na putanju gospodarskog oporavka i rasta jeste upravo poticaj investicijama. Bio je to razlog da smo prije 8 i nešto više mjeseci uspostavili 3 ključne koordinacije, dakle na najvišem političkom nivou a to je Koordinacija za investicije i poslovnu klimu, Koordinacija za javne investicije i Koordinacija za korištenje EU fondova upravo da bi izravno koordinirali i kontrolirali taj proces i ostvarili povoljnije uvjete da se stvari u tim prostorima maknu. Ja ću vrlo kratko reći da rezultati prvih 6 mjeseci rada ove koordinacije su pokazali da smo u javnom sektoru povećali investicije za 30% u prvih 6 mjeseci ove godine u odnosu na prošlu godinu što je sigurno imalo izravan efekt, a imat će i u trećem kvartalu i na ja bih rekao lagano zaustavljanje daljnjeg padanja BDP-a u Hrvatskoj. Dakle, mi smo evo po rezultatima iz drugog kvartala po prvi put imali činjenicu da sve komponente BDP-a rastu. To se nije dogodilo već 5 godina, čak i investicije koje su naravno najkritičnija komponenta. Ono što je dovelo do pada BDP-a na žalost je veliki uvoz u drugom kvartalu koji je anulirao sav ovaj rast drugih komponenti, znači i osobne potrošnje i investicija i izvoza posebno izvoza turističkih usluga. Što radimo na ovom dijelu EU fondova? Tu smo, već nekoliko puta smo istakli, podigli iskorištenost u samo godinu i pol dana sa negdje 37% ugovorenih sredstava. Od jučer podatak o 80,5%. Mislim da je to impozantan rezultat i da to ništa i nitko ne može umanjiti. Prema izvješću ministra Linića prije neki dan na Vladi u ovoj godini u prvih šest mjeseci iskorištavanje EU fondova, odnosno realizacija projekata koji se financiraju iz EU fondova porasla je u odnosu na prošlu godinu 55%. To jasno govori koliko se intenzivirao taj proces, 55%. I na kraju naravno idem na ono ključno koje ste rekli a to je poticaj privatnim investicijama i jačanje poslovne klime. Koliko god se mi u javnom sektoru trudili mi ne možemo postići dovoljan efekt ukoliko se u privatnom sektoru ne dogode veliki projekti i velike investicije. Zašto? Zato što javni sektor investira otprilike maksimalno 20 milijardi kuna, a privatni sektor investira u ovom trenutku negdje oko 50 milijardi. Prije 5 godina to je bilo 20 plus 70 i tu je problem. Pad investicija u privatnom sektoru je najveći problem Hrvatske države. Mi smo to kroz javni sektor, a i prethodna Vlada, pokušali kompenzirati dijelom, umanjiti učinke krize. To nije dovoljno. Tek kad se oporavi privatni sektor bit će dovoljno i ići ćemo naprijed. Poklonili smo puno pozornosti jačanju poslovne klime, uklonili smo određene prepreke, očekujemo pomake na ljestvicama konkurentnosti. Na jednoj od njih smo već taj pomak imali, sad da ne nabrajam sva područja u kojima smo te pomake ostvarili.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Draženka Pandeka. Nema? Hvala lijepa. Idemo na deveto pitanje, poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Svoje pitanje uputio bih uvaženom potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova gospodinu Ranku Ostojiću. Pitanje se odnosi na nešto što smo ovih dana jako puno slušali u medijima, a to je uskrata sredstava za Schengen facility. Poštovani gospodine potpredsjedniče molim vas da nam odgovorite što je Schengen facility fond, o kakvim se sredstvima radi, što ta uskrata znači za RH a pogotovo za njen što hitniji ulazak u Schengenski prostor? Hvala vam lijepa.
Odgovara potpredsjednik Vlade poštovani Ranko Ostojić.
Poštovani gospodine zastupniče, štovane kolegice i kolege zastupnici prije svega želim vam zaželjeti uspješan rad u ovom jesenskom zasjedanju. Također želim pozdraviti svoje kolegice i kolege branitelje sa kojima se možda ne moram slagati ali jednako tako moram reći da volim ovu zemlju i volim isto tako što dijelimo ponekad zajedničke stavove i na ovom mjestu demokracije vas uvijek pozivam da to radimo bez ikakve sile. Što se tiče Schengen facility fonda moram reći da su to sredstva namijenjena jačanju kapaciteta Hrvatske da uđe u schengenski prostor. Radi se o iznosu 120 milijuna eura u 2 godine, to znači 2014-2016. u tom razdoblju nam je na raspolaganju novac za dodatno jačanje kapaciteta ne samo u ravnateljstvu Policije, prije svega modernizaciji granične Policije, već i u Ministarstvu financija za gradnju određenih graničnih prijelaza kao i u Ministarstvu vanjskih poslova za dodatnu edukaciju službenika koji rade u konzulatima. Ti novci su namijenjeni da ih u tom razdoblju utrošimo i za jačanje IT strukture, povezivanja, kupnje novih plovila, zrakoplova i slične opreme koja će služiti za zaštitu buduće europske granice. Hrvatska ulaskom u EU 1.07. za 2 godine stječe pravo da može ući u proces apliciranja, odnosno da može zatražiti da dođe evaluacijski tim i utvrdi da li je Hrvatska spremna preuzeti vanjsku granicu EU. To znači granicu od 500 milijuna stanovnika. Tih 120 milijuna eura od kojih moram reći da je za ovu godinu 40 milijuna eura već stiglo na naš račun, prema tome ne možemo govoriti o nikakvim uskratama niti bi Hrvatska u ovom trenutku s obzirom da poštujemo Schengenski akcijski plan napravili smo indikativni naš projekat, mi se na tome nećemo zaustaviti, strateški interes RH je da to napravimo ne radi toga što smo dobili domaću zadaću EU već zato što je naš nacionalni interes da uđemo u schengenski prostor. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Peđe Grbina. Ništa? Hvala lijepa. Sljedeće, deseto zastupničko pitanje u jutrošnjem aktualnom prijepodnevu i poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje je namijenjeno gospodinu predsjedniku Hrvatske vlade, a vezano je uz stanje u poljoprivredi i hrvatskom selu. Naime, stanje na hrvatskom selu i u poljoprivredi je katastrofalno. Selo umire naočigled, ministarstvo šuti. Najbliži suradnici napuštaju ministra poljoprivrede, kažu da je nesposoban. Javnost ga ocjenjuje nesposobnim, seljaci traže njegovu ostavku. Moje pitanje predsjedniku Vlade je gospodine predsjedniče Vlade čime vas je to zadužio ministar Jakovina kad ga unatoč takvom stanju u resoru, unatoč vrlo lošim ocjenama, unatoč napuštanju i raspadanju ministarstva i kadrovskom raspadanju ministarstva toliko čuvate u Vladi i držite mu da tako kažem štangu?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovanog predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Zorana Milanovića.
Evo, zgodan ste to žargon upotrijebili. Hoćete vi biti ministar? Evo, nudim vam mjesto ministra. Da ne bi ispalo da me zadužio Jakovina s nečim. Ne, to vas pitam zato što je vaša politička karijera nastala na temeljima građenim sa SDP-om u Križevcima i to godinama. Sad ste puno drukčiji čovjek, ali i to je za ljude. Jakovina je dobar ministar, pošten čovjek, što je dobro ali nije presudno, branitelj, specijalac, što je važno ali nije presudno i ima težak posao da dovede u red sustav kojim ste vi, vaša stranka i druga stranka dominirali godinama i rezultati su loši. Potrošeno je, odnosno bačeno jako puno novaca, a nije riješen ključni problem onoga što vi zovete selo a ja bez lažne patetike nazivam poljoprivredna proizvodnja i poduzetništvo mada sam ja socijaldemokrat, a vi kao poduzetnik. Nekonkurentnost, selo kakvo smo poznavali nekada nestaje, ne umire, nestaje. Kao što su nekada nestali kirijaši kad je došla željeznica i nisu se mogli s tim pomiriti. Dobri, pošteni ljudi koji naprosto više nisu bili konkurentni. Oni koji su u tom procesu na selu i u agraru nažalost postali socijala zbog nekonkurentnosti, zbog malog posjeda, što je problem koji se vuče desetljećima, a zadnjih 8 godina nije rješavan, ti ljudi su na skrbi države na neki način. Ovi drugi se moraju boriti i biti konkurentni i kvalitetniji i biti jednako tako svjesni da na temelju nekoliko tjedana ili mjeseci rada u godini ne mogu biti profitni svake godine, nema takvog posla. Kada bi svaki posao bio takav onda bi svi bili poljoprivrednici jer bi na nam država na kraju godine jamčila sigurnu zaradu. Kada je dobra sezona zaradim, a kada je loša sezona da mi država i to je sva istina u ovoj priči. Dakle morat ćemo biti konkurentniji, agresivniji, promišljeniji, iskalkulirani jer konkurencija je jaka. U nekim sektorima stočarstva ćemo se naprosto morati okrupnjavati u regiji jer u Hrvatskoj se godišnje proizvede svinja koliko se u Njemačkoj pojede u jednom gradu. Mali smo za neke stvari i naš prostor je regija ovoga puta s pozicije jače nego što smo ikada imali i moramo to iskoristiti. Dakle da i prostor bivše države i Mađarska i ono što se događa ovih dana i godina u sektoru prehrambene industrije gdje Hrvatska nije loša, dakle u usporedbi s konkurencijom iz susjednih država naravno osim Austrije Hrvatska je relativno jaka i to je proces koji ide. Ali sjetite se malo koliko je novaca bačeno, budimo pošteni, da bi se kupovao čak ne socijalni mir jer seljaci nisu nikakva socijalna bomba nego da bi se kupovalo birače. Bilanca toga, vaša stranka je spala na jednog zastupnika, to se ne isplati, to je pogrešno, to je loše, to je stvaranje iluzije ljudima da to tako može trajati. Treba novi smjer i u njega smo upravo, tim smjerom smo krenuli ulaskom u EU i ne mogu svi biti pobjednici i ne mobu svi biti profitni u svakom trenutku jer toga nema ni u jednom području ljudskog rada. Kapitalizam i poduzetništvo je kreativno destruktivno, nešto nastane, nešto se stvori, nešto nestane, a država je tu da omogući fer pravila i da onima kojima je zaista teško da predah da bi mogli ustati i opet raditi, a ne bez kriterija inkasirati svake godine. to nije fer i sigurno ne odgajate ni svoju djecu, ne znam jel imate unuke na taj način. To nije fer.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Branka Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa ja nisam ni očekivao da ću dobiti odgovor na svoje pitanje ali smo dobili odgovor na stanje u poljoprivredi i očito vaše nerazumijevanje i ne sagledavanje pravog stanja obzirom da očito ne znate kako ljudi žive. Što se tiče moje političke karijere ja sam nju izgradio u svojim Križevcima pobjeđujući SDP, tako je to išlo cijelo vrijeme već dosta puno godina. A što se tiče vaše ponude gospodine premijeru, hvala lijepa, evo ja to ne bih mogao vašoj Vladi raditi, ja sam čovjek koji je sa sela ponikao koji radi, koji svojim rukama stvara ne bih mogao evo u vašem sektoru biti taj. Tražim pismeni odgovor.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa postavljanjem zastupničkih pitanja. Na redu je 11. Zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Željko Šemper. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Pitanje upućujem ministru zdravlja prof.dr. Rajku Ostojiću. Poštovani ministre nedavna odluka Upravnog vijeća HZZO-a o povećanju cijene police dopunskog zdravstvenog osiguranja za jedan dio umirovljenika s 50 na 70 kuna izazvala je kod njih veliko ogorčenje i zabrinutost, posebno onih sa nižim mirovinama. Prema službenim podacima HZZO-a svaki drugi umirovljenik u Hrvatskoj ima mirovinu do 2 tisuće kuna, a kod novih umirovljenika čak i više čak 57%. Do sada su umirovljenici s mirovinom do 5.108 kuna imali povlaštenu cijenu od 50 kuna, iako je Zakonom o dopunskom zdravstvenom osiguranju određeno da su pružatelji takvog osiguranja za sve osiguranike dužni osigurati jednaka prava i obveze odnosno da cijena police mora biti utvrđena jedinstveno za sve osiguranike bez izuzetaka. I Državni ured za reviziju svojim izvješćima upozoravao je zavod na obvezu određivanja jedinstvene cijene takve police. Do sada su najugroženija umirovljeničke obitelji bile zaštićene kroz ostvarivanje prava na policu dopunskog zdravstvenog osiguranja na teret državnog proračuna, a broj takvih osiguranika je bio oko 216 tisuća ili 18%. To pravo koristili su umirovljenici samci s mirovinom do 1.939 kuna ili oni po prihodovnom cenzusu od 1.516 kuna po članu obitelji. Kako su u zadnjih 10 godina mirovine porasle oko 33% svake godine smanjivao se broj umirovljenika koji su koristili pravo na besplatnu policu. Uzrok tome je što se visina cenzusa nije mijenjala od travnja 2004.godine. Mi u HSU uvažavamo probleme u zdravstvu.
Pitanje poštovani zastupniče.
Zbog toga HSU smatra razložnim povećanje dosadašnjeg prihodovnog cenzusa koji se nije mijenjao već 10 godina i tako pomogne najugroženijim obiteljima i umirovljenicima samcima. Hvala lijepa.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar zdravlja Rajko Ostojić.
Poštovani gospodine zastupniče gospodine Šemper, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora hvala vam na vašem pitanju. Točno ste naveli sve, dakle već 10 godina se nije mijenjao prihodovni cenzus, mi smo toga svjesni, osim toga gospodine Šemper vi ste član Nacionalnog vijeća za umirovljenike i starije osobe i otvorit ćemo javnu raspravu po tom pitanju. Ono što je također činjenica, činjenica je dopunsko osiguranje vam omogućava svima nama da izbjegnemo participaciju, a kao što i sami znate HZZO vi i ja, svi naši građani, svi porezni obveznici plaćaju za 900 tisuća neosiguranih osoba i dalje ostaje "besplatno" dopunsko osiguranje. Drugim riječima, svjesni smo svega što ste rekli, 10 godina se nije mijenjao prihodovni cenzus i otvorit ćemo upravo preko Nacionalnog vijeća za umirovljenike i starije osobe javnu raspravu na koju će doći gospodin ministar financija i ja pa ćemo pokušati naći neko rješenje. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama ministre i očitovanje poštovanog zastupnika Željka Šemper.
Zahvaljujem gospodine ministre. Nadam se da ćemo imati tu temu skoro na Nacionalnom vijeću za starije osobe i umirovljenike i da ćemo uz pomoć ministra financija ipak odrediti neki bolji cenzus koji će pomoći tim našim najugroženijim obiteljima. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Josip Borić povreda Poslovnika.
Hvala lijepo predsjedniče. Evo već danas, sada je već 11. pitanje završeno, kršim članak 132. novog Poslovnika koji kaže da odgovor zastupnika, izražavanje njegovog zadovoljstva ili nezadovoljstva može trajati do 2 minute. Mi konstantno imamo minutu na ovom našem semaforu. Znači 2 minute možemo izražavati svoje zadovoljstvo ili nezadovoljstvo. Mi konstantno imamo minutu i konstantno se zastupnici ometaju da kažu ono što žele jer na to imaju pravo. To piše u članku 132.
Nesporno poštovani zastupniče i 2 minute je nesporno. Hvala i vama. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Nema povrede jer je bilo 2 minute stalno [[Upadica: Nije bilo, pa stalno je minuta.]] [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] [[Upadica se ne razumije.]] Dajte molim vas. Hvala vam lijepa na upozorenjima ali sve u redu. Idemo na 12. zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvaženi članovi Vlade. Gospodine predsjedniče Vlade, pitanje upućujem vama jer vas smatram najodgovornijom osobom u Vladi za provođenje Plana 21. Naime, uz brojne probleme u Hrvatskoj danas se otvorilo pitanje općeg štrajka liječnika i medicinskih sestara u zdravstvenom sustavu Republike Hrvatske. Imamo informacije da je više od 40 tisuća liječnika danas u štrajku, da je nastao kaos u brojnim bolnicama u Republici Hrvatskoj čime su ne samo liječnicima, prvenstveno pacijentima ugrožena temeljna prava, a to je pravo na zdravstvenu zaštitu. Ja vas molim predsjedniče Vlade da mi odgovorite što ste kao premijer, prvi čovjek Vlade spremni danas poduzeti da se riješi taj gorući problem, na koji način ćete provesti vaše obećanje iz Plana 21, a ja ga citiram u njemu piše u onom poglavlju Zdravlje za sve, da ste svjesni da dobre bolnice ne čine zidovi nego ljudi i stručnjaci. Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik Vlade Republike Hrvatske Zoran Milanović.
Radimo sve što je u našoj moći i više od toga. Ostavljena nam je golema proračunska rupa, javni sektor je preskup, plaće možda nisu toliko visoke koliko ima puno ljudi i naprosto su potrebne ne uštede nego određene korekcije i prilagodbe i to je sva istina. Nas čeka i postupak prekomjerne procedure proračunskog deficita …, procedura sa Europskom komisijom što je proces kroz koje su prošle sve europske države osim Švedske i još jedne, dakle to je i Njemačka imala. I tu ćemo se morati lagano prestrojavati i prilagođavati u sektoru javne potrošnje plaća, mirovina ne, naročito mirovina iz rada jer to je toliko nisko i toliko izloženo pogibelji svakodnevnog života i neimaštine da naprosto prostora nema, ali sve ovo drugo je tema za razgovor. Štrajk vidim kao jedno zakonsko civilizirano pravo ljudi koji rade u javnom sektoru, bez obzira što imaju siguran posao i sigurnije prihode od bilo koga u javnom sektoru ali tu vrstu antagonizma nije dobro razvijati. Dakle svatko ima pravo na štrajk. Štrajkovi u Hrvatskoj su možda ne svakodnevna pojava, ustvari ih ima neusporedivo manje nego u Italiji, Španjolskoj, Portugalu, Grčkoj, neusporedivo manje. Kad to gledamo onda je moj dojam kao hrvatskog građanina da su hrvatski građani, Hrvati, politički Hrvati dionici ove države, ustvari ljudi koji razumiju u kakvom se stanju nalazimo, razumiju da je stanje teško ali da nije bezizlazno i da nije razlog za apatiju. Ljudi se bore, prilagođavaju se i ustvari prvi su se krizi prilagodili građani svojim budžetima, proračunima. Država u tome kasni. Nažalost, često nam tu fali logika zdrave domaćice u raspolaganju novcem. Morat ćemo još neke stvari dovesti u red. U zdravstvu ima rekao bih i dovoljno unutarnjih rezervi, sustav je preglomazan, zato liječnici i sestre imaju nešto niže plaće nego što bi trebali imati, a ministru pružam punu podršku u njegovom radu jer to je težak resor. Postoje neki resori u kojima se rezultati ne mogu vidjeti ne preko noći nego prije, nego za godinu i dvije dana. Dakle to su procesi koji traju. U financijama smo od početka pokazali i u fiskalnoj politici i u postupku fiskalizacije odlučnost da se promjene neka pravila igre i neki prekršaji koji su rađeni u sustavu. To se može napravit odmah ako imate volju, a instrumente hvala Bogu danas ima svatko, svaka države, samo je pitanje želite li to ili ne i to se po meni radi jako dobro. Posao gospodina Rajka Ostojića, Željka Jovanovića, prije svega je posao koji će ovisno o povjerenju birača i ovog Sabora trebati duže vrijeme i tu će trebat strpljenje. Hvala.
Hvala i vama. Očitovanje poštovanog zastupnika Josipa Salapića, dvije minute.
Predsjedniče Vlade, nisam zadovoljan s vašim odgovorom, prvenstveno nema ni ministra zdravlja u sabornici.
Jedna plus jedna ide stalno. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ja vas molim da mogu završit svoju. Predsjedniče, nema ni ministra zdravlja u sabornici, nije upitno da je potreban dijalog ali ipak ne bi danas došlo do štrajka da ste vi kao odgovoran čovjek Vlade, prvi čovjek Vlade, predsjednik, premijer, primili štrajkaški odbor još jučer jer danas je već to kasno. Ja sam vam rekao da je nastao kaos u bolnicama, imam informacije iz Osijeka da je opće rasulo i u operacijskim dvoranama i u osječkoj bolnici, a i u svim ostalim bolnicama. Problem je predsjedniče Vlade iskreno što vama u zadnje vrijeme nedostaje kompromisa i dijaloga, ne samo za pitanja problema danas liječnika i medicinskih sestara, nego i problem u Vukovaru, problem s Europskom komisijom. Očito da problemi postoje, a vi se sve više u zadnje vrijeme zatvarate u svoja četiri zida u Vladi, a Hrvatska ide krivim smjerom. Vaš Plan 21 Zdravlje za sve, odgovornost za Hrvatsku, odgovornost za gospodarstvo, za temeljna ljudska prava, ali i odgovornost za naše mjesto u Europskoj uniji pada totalno u vodu. Vi ste vašom nesposobnošću uspjeli umjesto novca iz europskih fondova Hrvatskoj priuštiti sankcije, a danas cijelo vrijeme govorite nije problem zdravstvo, nije problem Europska komisija, nije problem Vukovar. A onda šta je problem za vas kao premijera ako niste u stanju provesti ono što ste meni sada rekli, a to je dijalog. Ja vas pozivam kao odgovornu osobu da goruće probleme u Hrvatskoj počnete rješavati što prije, da kao odgovorna osoba, rekli ste da ste državnik i političar i da ste odgovorni za hrvatski narod i državu, da preuzmete probleme u svoje ruke, a ne da taj problem bacate niti na Rajka Ostojića, ministra zdravstva, niti na Orsata Miljenića, ministra pravosuđa koji je trebao odgovarati na pitanja na koja ne može dati odgovor. Problem riješite kao odgovorna osoba ili se povucite sa vlasti i raspišite prijevremene izbore, recite konačno da ona odgovornost za Plan 21 ne postoji.
Novo 13 zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Hvala predsjedniče. Pitanje za ministra Slavka Linića, ministra financija. Poštovani gospodine ministre, ovih se dana puno govori i u medijima i općenito o prekomjernom deficitu i o javnom dugu u Hrvatskoj. Krajem sljedećeg mjeseca EUROSTAT će objaviti podatke i za Hrvatsku. Iz medija se da iščitati kako se hrvatski javni dug približio 60% bruto društvenog proizvoda. Ja vas molim da radi hrvatske javnosti pojasnite kako se javni dug Hrvatske od 1.1.2012. do danas kako je narastao sa 47% do gotovo 60% bruto društvenog proizvoda? Koji je osnovni razlog tome i koje mjere Vlada priprema za sučeljavanje i suočavanje sa prekomjernim deficitom i sa ovakvom visinom javnog duga.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovanog ministra Slavka Linića.
Gospodine zastupniče zahvaljujem na pitanju. Počnimo od kraja 2010. Dug je bio 140 milijardi kuna. Ovu godinu prijeći će 190 milijardi. Što su najveći razlozi? Prije svega deficiti. U jedanaestoj 15 i pol milijardi, u dvanaestoj 11,4 milijardi, ovu godinu planirano 11,7 milijardi. Prema tome, zbrojite sve zajedno skoro 40-tak milijardi su deficiti. Hajmo pitat se što su razlozi tog deficita? Zbog čega trošimo više nego što osiguramo poreskih i drugih prihoda proračuna? Onda ćemo vidjet da u jedanaestoj od 15,5 7,6 je bila kamata, kamata upravo na taj javni dug. 50% našeg ukupnog deficita je bila kamata, ali drugih 50% je bilo prekomjerna potrošnja. Što vidimo u dvanaestoj godini? Od 11,4 milijarde kamata se popela na nešto manje od 9 milijardi. Znači javni dug polako prelazi u deficit, a imamo oko 2 i pol milijarde prekomjerne potrošnje. To je lako i objasniti zašto imamo prekomjernu potrošnju. Zato što nam je bivša Vlada ostvarila negdje 2,8 milijardi rashoda koje nije platila. Poljoprivreda jedan dio, pomorstvo i gospodarstvo drugi dio i Ministarstvo financija treći dio. Poljoprivreda preko 900 milijuna neplaćenih računa, Ministarstvo gospodarstva 500 milijuna, Ministarstvo pomorstva 200 milijuna, Ministarstvo financija 800 milijuna. Prema tome, kad gledamo 2012. platili smo stare dugove i platili smo kamatu. To je bio razlog deficita. U ovoj godini imamo opet 11,7 milijardi negdje procjenu deficita od toga kamata prelazi 10 milijardi. Kad gledamo uži dio države 10 milijardi je planiran deficit. Znači cijeli deficit nam je kamata. Istina imamo mi i veći deficit 3 i pol milijarde zdravstva koje smo platili, ali eto nadamo se da će prihodi od privatizacije biti oko 3 milijarde pa možemo reći da ćemo deficite zdravstva pokrivati kroz privatizaciju i prihode od privatizacije u ovoj godini i tu dobijate odgovor. Nove deficite kompletno generira javni dug. I okosnica politike svake Vlade je kako zaustaviti i početi kontrolirati javni dug. Evidentno je da prihodima dug nećemo vraćati jer vidimo da ni kamatu ne možemo vraćati. Kamata ulazi u novi dug. To samo znači da nakon ove godine prelazimo 60% što je i ustavni problem jer ne smijemo ići preko 60% što je razlog pada rejtinga, što je jednostavno problem rasta kredita i cijene kamata. Pitamo se što je prošlu godinu još bio problem ovako velikog deficita. Preko 9 milijardi dugova brodogradnje koje smo jednostavno uvalili u deficit jer nismo mogli pokriti dubioze brodogradnje. Da gospodo, samo stvaramo dugove. Pokupit ćemo sve, jer nismo još sve pokupili. Ima tu još dugova u zdravstvu oko 2 i pol milijarde koje također treba vidjeti da li će teretiti ovu godinu ili …
Hvala lijepa ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika Marina Jurjevića, izvolite.
Hvala.
I vama poštovani zastupniče. 14 pitanje i poštovani zastupnik Igor Kolman.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje upućeno je ministrici kulture gospođi Andrei Zlatar Violić. Uvažena ministrice, prošli tjedan čuli smo i vidjeli dosta oštre kritike iznesene na račun vašeg ministarstva od strane jednog bivšeg visokog dužnosnika Ministarstva kulture, a vezano uz nastavak i provedbu navodno započetih projekata i investicija u ministarstvu, pa vas ja molim zbog nas ovdje u Saboru i zbog cijele hrvatske javnosti da nam velite točno kakvo je stanje tih započetih projekata i investicija u ministarstvu bilo kad ste ga preuzeli i kakva je situacija generalno. Zahvaljujem.
Odgovara poštovana ministrica Andrea Zlatar Violić. Mikrofon.
Poštovane zastupnice i zastupnici, ja bih se prije svega pridružila onima koji su vam zaželjeli dobru cjelogodišnju ne samo ovu jesensku sjednicu. Nadam se da ćemo na svim pitanjima dobro surađivati i ovo je prilika da putem ovog pitanja na kojem zahvaljujem gospodinu Kolmanu otvorimo jednu temu koja će biti sve češća i češća jer ona nije vezana samo za prošlost, tj. što je sa projektima koji su započeti a nisu dovršeni ili se dovršavaju sporo, nego je zapravo naše ključno pitanje koliko smo spremni za povlačenje sredstava iz europskih fondova. Točno je i tu praksu poznajete svi sami jako dobro, koji ste načelnici, gradonačelnici, dolazite iz sredina gdje se radovi na zaštiti baštine, na obnovi spomenika razvlače godinama i godinama. Postoji niz crkava u koje se ulaže i po 20 godina za redom i kada završite sa 4 stranom pročelje je ponovno palo. Imamo primjere baštine koja je obnavljana na način da nije nikada u uporabi. U Brinju je tako jedna prekrasna crkva obnovljena ali zbog činjenice da ključ od toga postoji u Turističkoj zajednici, a turizam tamo nije razvijen ta obnovljena crkva već propada. Tri su velika projekta s kojima smo se susreli i analizirajući njihov nastanak i što se dogodilo. To je projekt obnove Velikog Tabora, projekt vezan za Vukovar Vučedol-Ilok i nikad pokrenut projekt novog Hrvatskog povijesnog muzeja. U sva tri slučaja imamo isti tip problema. Prvi je da je projektna dokumentacija od samog početka nepotpuna. Naime kreće se u radove bez jasnoga cilja što će biti, a najmanje se vodi računa o tome što će ta buduća zgrada, taj muzej, taj dvorac što će on značiti u lokalnoj zajednici, kakav će biti oblik njegove održivosti i na koji način će on moći biti socijalno inkluzivno vezan za sredinu u kojoj jest i kojoj bi trebao doista pridonijeti kao dodana vrijednost. Drugo je probijanje svih rokova. Rokovi se probijaju ne za jednu godinu, dvije nego po 7 ili 8 godina. Ugovori sa europskim bankama koji su potpisani 2005. i trebali su biti realizirani do 2007. pa onda prolongirani do 2009. tek su 2012. dovršeni. A najstrašnije je što se prilikom nekih kupnji, kao što je riječ o zgradi za muzej a i recimo odabiru lokacije Kerestinca za Državni arhiv nije vodilo računa o tome koliko je sama investicija isplativa pa je čak i Državna revizija u više navrata od 2007. na ovamo upozorila na neracionalnost troškova. U samom radu zbog sporosti, odugovlačenja i nejasne dokumentacije sami troškovi na projektima rastu gotovo 100% od onog što je dogovoreno do samoga kraja. Dakle, od dogovorenih 50 ili predviđenih završite na 90 ili 100 milijuna pri čemu su ti ostali tzv. van troškovnički radovi, oni koji nisu bili predviđeni što znači da projekt nije dobro napravljen. I ono što je pritom važno, ako mislimo na logiku transparentnosti koja nas čeka, to je da je većina tih radova na ovim objektima dogovarana i ugovarana izravnom pogodbom. Dakle, bez ikakvih ili vrlo rijetko putem javnih natječaja. Sve su to elementi koji nam pokazuju da na taj način ne možemo raditi i po [[Upadica Leko: Hvala lijepa.]] Jednu samo rečenicu. I po našoj procjeni na 200 projekata na kojima sada radimo imamo … [[Govornica se ne razumije.]] listu vjerojatno je svega 10-ak posto doista spremno za ulazak na europske fondove.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Igora Kolmana.
Zahvaljujem uvaženoj ministrici. Zadovoljan sam s odgovorom i naravno vrlo nezadovoljan činjenicom da se tako prije radilo.
Idemo na 15 zastupničko pitanje, poštovana zastupnica Vesna Fabijančić-Križanić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje upućujem ministru financija gospodinu Slavku Liniću i vezano je za po meni vrlo važan institut a to je predstečajna nagodba. Naime, smatram da je javnost vrlo malo upoznata o efektima koje predstečajna nagodba nakon što je 1.01.2013. uvedena postigla jer isto tako moje je mišljenje, a vjerujem da ćete se mnogi složiti sa mnom, o samoj predstečajnoj nagodbi u medijima možemo najviše čitati kada su one manje važne stvari vezane za taj važan institut popraćene. Kao recimo kod pitanja pokretanja ustavnosti. O samim efektima, vrlo malo. Stoga vas molim gospodine ministre možete li nam objasniti koji su učinci predstečajne nagodbe od 1.01.2013. godine i koji su pokazatelji u odnosu na stečajeve koji su bili do uvođenja tog instituta. Hvala vam lijepo.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Slavko Linić.
Zahvaljujem gospođi zastupnici za pitanje. U Hrvatskom saboru imali smo konsenzus kod donošenja tog novog zakona, taj novi zakon je u biti trebao riješiti ogromnu nagomilanu nelikvidnost u hrvatskom gospodarstvu i pitanje kapitalnih vrijednosti u privatnim trgovačkim tvrtkama. Ono što mogu reći do 4. rujna ove godine zaprimili smo 4932 zahtjeva. Što samo znači da imamo ogroman interes hrvatskog gospodarstva za rješavanje svojih financijskih problema kroz novi institut koji je startao krajem prošle godine. Mi ih dijelimo na pitanja veličine iznad 10 milijuna kuna koji su daleko najvažniji iz jednostavnog razloga što tamo smo već dobili 549 zahtjeva kojih 549 zahtjeva se odnosi na 43 milijarde kuna neriješenih financijskih odnosa. I ono što možemo reći da negdje smo riješili 55% tih zahtjeva jer su složeni, traže dugotrajne pregovore, ali smo na neki način dosada prihvatili 107 predmeta, a odbacili 180 predmeta. To samo pokazuje da zakon netko i želi možda zloupotrijebiti, ali da upravni postupak je vrlo rigorozan i da je većina predmeta i odbačena. Ali smo riješili 11 milijardi međusobnih financijskih potraživanja i na neki način održali oko 10 tisuća radnih mjesta sigurnim iz razloga što se izlazi iz predstečajne nagodbe. Kada govorimo o malim predmetima ispod 10 milijuna kuna, tada moram reći da je bilo 3.551 zahtjev. Od toga riješeno je već 81%, znači postotak rješavanja je daleko veći jer su jednostavni predmeti, ali isto tako uspješno riješeno 678, a odbačeno 2.871. Također rigorozni postupci upravni koji ne dozvoljavaju zloupotrebe zakona i ne omogućujemo svakome izigravanje vjerovnika što je na neki način u javnosti pokušalo se reći da je to mogućnost izigravanja vjerovnika. Sve to pokazuje da smo negdje 77% predmeta uspješno završili, obradili neovisno da li su pozitivni ili negativni ili preko 12 milijardi registriranih nekad blokada pretvorili u redovne odnose između dužnika i vjerovnika. Ono što moramo navesti, velika potpora je bila i od strane svih vjerovnika. Tu govorim o bankarima, tu govorim o vjerovnicima znači dobavljačima koji su prihvatili sustav i od strane državnih organa. I ono najvažnije, postupak prosječni upravnog postupka traje 61 dan. Postupak potvrde kod suda traje 59 dana. Prema tome u kratkom roku rješavamo nagomilane probleme u proteklih 10 godina u kratkom roku 120 dana. Nijedan stečaj nije završio ispod tri godine. I ono što je također potrebno reći, efikasnost ovog procesa se vidi zato što smo nelikvidnost sa 45 milijardi smanjili na 35.
Hvala lijepa poštovani ministre. Očitovanje poštovane zastupnice, hvala lijepa i vama. Idemo na 16.zastupničko pitanje poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pitanje ću postaviti predsjedniku Vlade RH. pitanje će biti usmjereno prema sljedećoj godini 2014., ali dakako kao uvod moram spomenuti nekoliko činjenica s kojima ćete se sigurno i vi složiti jer su to naprosto činjenice. Da, pokušat ću glasnije. Dakle očito po svemu budući da imamo značajan deficit priprema nam se rebalans proračuna, o tome još ne znamo ni detalje što će se smanjiti, kako će se na neki način balansirati, svakako i dalje bilježimo nažalost pad BDP-a i u ovoj godini vjerojatno ćemo tako ukupno završiti ovu godinu. Nažalost također broj nezaposlenih evo na današnji dan 315.605, 2 tisuće više nego u kolovozu dakle a još rujan nismo završili. Sigurno da s investicijama ni vi kao ni mi u Hrvatskom saboru niste zadovoljni. Ova situacija koju imamo sa Europskom komisijom, evo upravo zasjedaju povjerenici pa ćemo vidjeti što će tu biti, hoće li zaista krenuti sa sankcijama ali svakako već ova situacija koju imamo do sada sigurno neće ohrabriti potencijalne investitore. To je tako, čim neka zemlja ima neki problem oko kojeg se govori bez obzira što jedan dio razumije, jedan dio ne razumije puno tu ima kakofonije, slažem se, ali to nam sigurno neće pomoći. Međutim treba gledati u budućnost, pred nama je i rebalans i donošenje proračuna za sljedeću godinu, pa je moje pitanje gospodine predsjedniče, kada očekujete u sljedećoj godini i očekujete li uopće u 2014.da će primjerice rast BDP-a konačno biti rast da ćemo imati nešto iznad nule primjerice 0,6, 0,8% i da ćemo imati primjerice rast potrošnje od 14%. Hvala vam.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje predsjednik hrvatske Vlade poštovani Zoran Milnović.
Poštovana kolegice, prognoze rasta za sljedeću godinu su po prvi puta prognoze raste, dakle pozitivnog rasta i naše i Europske komisije i to će samo po sebi biti uspjeh, ali ako broj nezaposlenih ostane preko 300 tisuća to nije uspjeh a on trenutno je. ali vas moram podsjetiti da je iz klupa vaših dojučerašnjih stranačkih kolega najavljivano 400 tisuća nezaposlenih što … to se nije dogodilo i neće se dogoditi. Međutim ovo je jedno stanje ni rata ni mira u hrvatskom gospodarstvu u kojem u ovom trenutku još u investicijskom smislu velikih pomaka nema. Ima u smislu financijske stabilizacije u smislu uvođenja reda u državu u tom smislu ima. Dakle, sljedeća godina je prema svim prognozama, ali prognoze su prognoze, godina rasta, ali rast koji je kako se to u Americi kaže joblast dakle raste gospodarstvo ali radna mjesta se ne otvaraju i nezaposlenost ne pada, to je polovično rješenje. naša ambicija je da hrvatska nezaposlenost koja je strukturna se prepolovi. Bit će teško, za to nam treba jedan potpuno drukčiji gospodarski model, treba nam drukčija obrazovana struktura. Donijeli smo strategiju odnosno nismo još donijeli sada ide u javnu raspravu obrazovanja i znanosti i moramo se tome prilagođavati. Govorio sam prije par dana da recimo Austrija koja je jedan od top performera dakle najboljih država u Europi pa i u svijetu ima jako nizak broj ljudi sa tercijarnim obrazovanjem, manje od Hrvatske. Njemačka malo veći, Italija koja je u svojim problemima također nizak. Neke južne države koje su sada u najvećoj gospodarskoj krizi jako visok postotak visokoobrazovanih. Zašto to govorim? To govorim da nije sve u kvantiteti nego je uvijek puno više u kvaliteti. I mi moramo znati šta želimo. Ne možemo sutra početi kopirati njemački obrazovni sustav ako nemamo jaku tehnološki solidnu izvoznu industriju, mehaničku industriju, to ne ide. Dakle države se u tim procesima traže i to su vrlo složeni modeli u kojim jednom kada donesete odluku morate ići u tom pravcu. Vodili ste Vladu, bili ste u kontaktima sa državnicima i ja sam sada stjecajem okolnosti, ne vlastitom zaslugom, više nego itko ranije jer imam priliku raditi i sudjelovati na sastancima Europskog vijeća i znate i sami da nije istina da ovaj nesporazum koji imamo samo sa Europskom komisijom, odnosno sa za sada jednom članicom Europske komisije, a znate kako komisija funkcionira u ovakvim stvarima, da to ima ikakvog utjecaja na strane investitore. To su potpuno nepovezane stvari. Onda bismo mogli iz ovoga zaključiti da postupak komisije protiv Nizozemske i Irske za teške porezne prekršaje, to kaže komisija, će potjerati sve investitore iz te države, neće. Hrvatska je dapače prema zadnjim mjerilima skočila dosta vidljivo na ljestvici konkurentnosti, ali to je samo indikator. Neke puno nerazvijenije države od Hrvatske su bitno više od nas na ljestvici konkurentnosti. Koja je korist od toga? To je samo jedan dio priče. Naš zakonodavni okvir je već sada dosta liberalan i dosta otvoren za ulaganja. Naš porezni sustav je dobar za ulaganje, ima prostora za korekcije, međutim na kraju dana zlatnog pravila nema. Države sa najkompliciranijim poreznim sustavima, Velika Britanija, SAD su najbolje za investitore. Države sa najjednostavnijim poreznim sustavima neke su sjajne za investitore, neke nisu. Neke države su uvele flat tax, negdje se to pokazalo kao zlatna varijanta, kao zlatni metak, negdje bez ikakvog učinka. Nema pravila. Prema tome, jako puno toga ovisi o lidershipu, a mi u ovom trenutku nikakav degradirani status nemamo. O tome ponavljam vam i vjerujte mi, u Europi nitko ozbiljan ne govori, o ovim stvarima s komisijom.
Hvala lijepa predsjedniče. Očitovanje na odgovor, poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Pa evo ja nisam ništa posebice pitala o zakonu, izmjenama Zakona o europskom uhidbenom nalogu ali kad već premijer spominje, svakako da izmjena zakona primjerice tri dana prije ulaska u Europsku uniju, dakle izmjena pravila u jednoj državi itekako, to je poruka samo po sebi ne zbog uhidbenog naloga nego poruka investitorima da je ovo zemlja u kojoj se zakoni zaista preko noći mogu mijenjati, pogotovo oni zakoni koji su njima važni. Ali pustimo to sada, bit će još vremena o tome govoriti. Naime, ja ću zamoliti pisani odgovor jer sam vrlo precizno pitala kad predviđate taj minimalni rast od recimo 0,6 ili 0,8% u nekom tromjesečju, znači ne 1. Zašto, zato što je najava Vlade za ovu godinu bila koliko se sjećam rast BDP-a. Dakako da treba s optimizmom gledati na, mislim da je bilo 1,8, treba s optimizmom gledati u budućnost i u sljedeću godinu ali je važno pritom imati vrlo jasne i precizne projekcije. Znači molim pisani odgovor kada se to u sljedećoj godini očekuje, dakle u prvom, drugom, trećem ili četvrtom kvartalu. I na kraju gospodine predsjedniče prosvjedujem, nisam imala prilike na početku, točku koju je predložio naš klub, znači izmjene Zakona o pravosudnoj suradnji sa Europskom unijom u kaznenim stvarima, dakle izmjene zakona koje upravo traži Europska komisija, koji ste uvrstili na dnevni red kao 70.-tu točku kako smo dobili u dnevnom redu, sada prije sjednice je ta točka premještena na 85. mjesto. To nije dobra poruka kad govorimo o dignitetu Hrvatskoga sabora jer naš prijedlog je apsolutno ravnopravan bilo kojem drugom prijedlogu pa naravno i onom koji očekujemo iz Vlade. Tako da to nisu dobre poruke za nastavak našega rada jer na 85 mjestu neće doći na raspravu nikada.
Hvala vam lijepa. To smo već riješili i to na vrlo demokratski način i u skladu sa Poslovnikom. Idemo na 17 zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, budući da je projekt fiskalizacije zaživio te je iz njega vidljivo da se dobar dio poslovanja u Hrvatskoj odvijao i odvija unutar sive zone, većina građana koji uredno podmiruju sve svoje poreske obveze to su itekako pozdravili videći u tome ne samo jačanje javnih financija nego prije svega jačanje poslovnog i općenito građanskog morala. Naravno da ima i onih koji napadaju, to su oni iz sive zone poslovanja koji naravno sada poslije plime bogaćenja imaju oseku morala. Možete li nam gospodine ministre reći koji su učinci fiskalizacije u suzbijanju sive ekonomije i koliko se još očekuje da će se sive zone poslovanja suzbiti fiskalizacijom.
Hvala lijepa. Odgovara poštovani ministar Slavko Linić. Izvolite poštovani ministre.
Zahvaljujem gospođo zastupnice na pitanju. Koji će biti ukupni učinci fiskalizacije vidjet ćemo na kraju godine kad građani podnesu svoje godišnje prijave i prijave PDV-a i poreza na dohodak. Sada možemo govoriti o određenim procjenama i evidencijama koje imamo po uzorku pa ću pokušat u tom dijelu dati nekakve odgovore. Ali pitajmo se zašto je Vlada išla sa propisom o fiskalizaciji. Iz razloga što ako se sjećate Vlada je odlučila pomoći hrvatskom gospodarstvu pa je podigla obvezu podnošenja prijava PDV-a sa 80 tisuća na 230 tisuća. To je vrijedilo od 1.1. ove godine što znači mi smo izgubili iz svoje evidencije ni manje ni više nego 18,5% poreznih obveznika. To je nešto što je značilo manje prihoda u državnom proračunu, a poticaj gospodarstvu. To je bila mjera Vlade. Koja je druga mjera Vlade bila? Naša ocjena da želimo dignut konkurentnost hrvatskog turizma pa smo odlučili uvesti stopu od 10% na pripremu hrane i pića. To su bili potezi, opet jačanje konkurentske sposobnosti turizma. To su razlozi da smo ocijenili u Vladi da sada treba zaista zaoštriti obračun sa onim koji izbjegavaju plaćanje poreza sa sivom zonom u poreznim obvezama, a s druge strane budimo iskreni svjesni toga da ogroman broj ljudi radi na crno. I koji su efekti? Možda je najbolje reći na 4 i pol tisuće analiziranih malih obrtnika koji se bave davanjem hrane i pića porast njihovih prihoda je 65%. Podsjećam na početku godine su prijetili da će zatvoriti svoje lokale, 65% veći prihod. Kad govorimo o ugostiteljstvu, a to su ozbiljne tvrtke, restorani porast je skoro 20%. Kad govorimo o odvjetnicima s obzirom da oni ipak najveći dio obavljaju putem žiro računa, a vrlo malo naplatom porast je 17%. Kad govorimo o liječnicima, stomatolozima, automehaničarima, geodetima, arhitektima 40% i sve to pokazuje što god smo zahvatili povećanje prihoda, jaču aktivnost. Ne, nego samo odgovornost zbog postojanja Zakona o fiskalizaciji i vrlo rigoroznih odredbi tog zakona koje smo mi kroz nadzore pokušali i utvrditi. Moramo reći da je fiskalizacija išla i daleko dalje, pa je to pitanje i tržnica, ali naročito veletržnica i prometa roba koji su bili nelegalni. Svakodnevno možete čitati o desecima tona robe koji su nelegalno se kretali na hrvatskoj, a oni su skrivali i rad na crno i zarade koje nisu evidentirane. Prema tome, fiskalizacija je propis koji je jasno pokazao svima što će biti sa onima koji se bave nelegalnim aktivnostima u Republici Hrvatskoj. Osobno smatram da u ime Vlade moramo zahvaliti građanima jer su dali veliku potporu. Ali isto tako hrvatskim stručnjacima, sam model softwarskih, programski odradili su hrvatski stručnjaci bez ijedne greške. I ono što je važno modele kopiraju Slovenija, Mađarska i ostale zemlje.
Hvala lijepa. Očitovanje na odgovor. Hvala lijepa poštovanoj zastupnici Ingrid Antičević Marinović. 18 zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Marijan Škvarić.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Ja svoje pitanje upućujem ministrici Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja gospođi Ani Mrak Taritaš. Pristiglo je više od 820000 zahtjeva za legalizaciju nekretnina. Građani s druge strane očekuju da će se ti zahtjevi što prije riješiti, odnosno moje pitanje je da li je to uistinu izvedivo u jednom pristojnom roku, odnosno što vi kao ministrica očekujete koliko vremena će trebati da se to riješi. Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovana ministrica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Dakle, zaista kao što ste vi rekli pristiglo je preko 820000 zahtjeva u procesu legalizacije. Naši građani s pravom očekuju da se u jedno pristojno vrijeme ti zahtjevi i riješe. Mi smo ocijenili da je pristojno vrijeme kraj 2015. godine. To drugim riječima znači u nešto više od 2 godine. Analizirali smo zahtjeve i iz analize tih zahtjeva slijedi sljedeće. Otprilike 10% zahtjeva se odnosi na prestrašene ja bih tako rekla građane koji su od straha nesigurni da li zaista trebaju legalizirati svoje zgrade ili ne predali zahtjeve i na njih se legalizacija uopće ne odnosi i te zahtjeve će relativno jednostavno biti riješiti. 10% zahtjeva se nalazi, riječ je o onim našim građanima koji su gradili iza 21.6.2011. ili ne mogu legalizirati ali su predali ipak zahtjev iz svakog slučaja po onom modelu možda netko ne vidi pa ako prođe, prođe. No međutim, bez obzira ta analiza dalje govori o jednoj velikoj količini zahtjeva. Mi smo zatražili od naših ureda, riječ je o 53 ureda da do 5. rujna dostave svoje planove i programe. I plan program ne znači samo telefonski broj. Tražili smo da dostave planove i programe na razini mjesec dana. Dakle, svakih mjesec dana koliko će predmeta riješiti. Uredi su to dostavili. Dostavili su zaista u velikom broju, više od pola ureda je onih gdje je analiza pokazala da je to stvarno ostvarivo. No na žalost ima otprilike oko 20% ureda koji su otprilike svoj plan i program postavili na sljedeći način. 2014. rade na razini 30, 40 predmeta mjesečno, onda će u 2015. to povećati otprilike na 1000 i pol predmeta mjesečno. I apsolutno ti pokazatelji pokazuju da oni to nisu spremni. Dakle, mi smo idući tjedan idemo po svim uredima još jedanput. Tamo ćemo postaviti programe gdje će svaki put kad riješe problem mi to u ministarstvu znati da su oni riješili. Do kraja godine ćemo ih pustiti da se organiziraju na način koji je njima najprihvatljiviji. Kontrolirat ćemo na razini mjesec dana broj riješenih predmeta i prvi put kad vidimo da oni umjesto prijavljenih 200 koji su rekli po svom programu da će riješiti na razini mjesec dana riješe 150 preostalih 50 ćemo riješiti na jednom mjestu, a to će biti poseban ured u okviru ministarstva. Kao što znate zakon je složen na način da 20% sredstava od legalizacije ide za rad ureda. Prema tome, u ovom slučaju zaista osigurati sredstva nije problem, a ono što mene osobno veseli svi uredi su i vidjeli malo u tom planu i programu koliko im ljudi još je potrebno. I brojke pokazuju da bi ovaj proces legalizacije trebao zaposliti istina bog na određeno vrijeme, ali zaposliti otprilike oko 550 novih ljudi. Pri tom, evo mogu reći da Zadarska županija koja ima veliku količinu zahtjeva, koja je dugo to rješavala dosta loše i nekoliko puta smo tamo bili u nadzoru je već raspisala natječaj i prvih 20 ljudi je samo na poslove legalizacije na određeno vrijeme zaposleno. Po tom modelu će vjerojatno ići i druge županije i gradovi. Ovisno o broju zahtjeva će biti i broj zaposlenih na određeno vrijeme. Dakle, cijeli proces legalizacije ne samo da će rezultirati time da će naši građani imati legalne nekretnine s kojima će dalje moći činiti određene aktivnosti nego osim i sredstava koji će doći u državni proračun, a onda će se dalje ići ponovno u prostor tamo gdje se to desilo kroz planove sanacije, ovaj proces legalizacije će zasigurno makar i na određeno vrijeme zaposliti jedan veći broj naših nezaposlenih građana.
Hvala lijepa. Očitovanje? Ništa. Hvala i vama poštovani zastupniče. Devetnaesto zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospodinu Jovanoviću. Opće poznata je činjenica da Ustavni sud u svibnju ove godine ukinuo vašu odluku o uvođenju u kurikulum zdravstvenog odgoja u osnovne i srednje škole zbog nepoštivanja članka 63. Ustava RH, odnosno zbog proceduralnog nasilja kojim ste uveli zdravstveni odgoj a posebice 4. modul tog zdravstvenog odgoja spolna i rodna ravnopravnost i odgovorno spolno ponašanje. Nakon provedene tzv. "javne" rasprave tijekom koje ste primili brojne primjedbe na sadržaj zdravstvenog odgoja, posebice već spomenutog modula 4. proveli ste tek neke manje kozmetičke promjene. Međutim, ovaj sadržaj modula 4. zdravstvenog odgoja i dalje ne uvažava svjetonazorski pluralizam svojstven normalnim demokratskim društvima. Zbog čega ste i prilikom uvođenja tog novog zdravstvenog odgoja, posebice modula 4. spolne i rodne ravnopravnosti i odgovornog spolnog ponašanja uskratili roditeljima ustavno pravo i ograničili slobodu da samostalno odlučuju o odgoju djece, odnosno zašto ste im oduzeli pravo i slobodu izbora između dva ponuđena programa zdravstvenog odgoja? Zbog čega niste na mrežnim stranicama vašega ministarstva nakon provedene javne rasprave a u skladu sa kodeksom savjetovanja sa zainteresiranom javnošću i Zakonom o pravu na pristup informacijama objavili sve pristigle primjedbe i prijedloge uz obrazloženje za one koje neće biti prihvaćene premda ste to isto obećali 31. svibnja 2013. godine? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Željko Jovanović.
Hvala uvaženi gospodine zastupniče Babić na ovom pitanju, na još jednoj prilici da pred ovim Visokim domom i pred sveukupnom hrvatskom javnošću kažem da je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta u suradnji sa Agencijom za odgoj i obrazovanje sukladno odluci Ustavnog suda osiguralo sve tehničke, proceduralne, organizacijske i sadržajne preduvjete da zdravstveni odgoj bude u svim hrvatskim školama sa početkom ove školske godine. Sve što je od nas Ustavni sud zatražio je učinjeno, sve je to argumentirano i ovog trenutka u hrvatskim školama imamo zdravstveni odgoj ili odgoj i obrazovanje za zdravlje kao medicinsko-pedagošku disciplinu koja stručna i znanstvena uvjerenja i činjenice omogućuje pretočiti u kvalitetne informacije za sve učenike u svim razredima od prvog osnovne do mature. U javnoj državnoj školi svaki pristup mora biti neutralan, mora biti pluralistički. Upravo to osigurava zdravstveni odgoj kako je predloženo na ovaj način zato što se učenicima nude informacije, informacije koje su utemeljene na struci i znanosti za što je dobivena pozitivna recenzija i Svjetske zdravstvene organizacije i domaćih stručnjaka, a po dolasku kući potiče se učenike da razgovaraju sa svojim roditeljima da im ukažu na tome što su radili na satovima svih modula zdravstvenog odgoja i potiče se djecu da razgovaraju sa svojim roditeljima. Tako da sa apsolutnom sigurnošću tvrdim da zdravstveni odgoj potiče razgovor djece i roditelja, potiče obiteljski odgoj i omogućuje svakom roditelju da odgaja djecu u skladu sa svojim svjetonazorom. Zbog toga moram naglasiti da zdravstveni odgoj na način kako se uči u hrvatskim školama jača obitelj, jača svakog pojedinca, jača hrvatsko društvo u cjelini, a na mrežnim stranicama našeg ministarstva osim sažetka cjelokupne rasprave mogu se naći i priručnici koji su ocijenjeni izuzetno kvalitetnim i već postoji interes i u drugim regijama da se radi po priručnicima zdravstvenog odgoja onako kako su izrađeni u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta u suradnji sa Agencijom za odgoj i obrazovanje. Dakle, nitko se ne treba bojati zdravstvenog odgoja u školama, dapače zahvaljujući zdravstvenom odgoju roditelji će puno više razgovarati sa svojom djecom i imati šansu da ih odgajaju u skladu sa svojim svjetonazorom.
Hvala lijepa ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika Ante Babića na odgovor.
Poštovani ministre ne prihvaćam takvo vaše objašnjenje. Zapravo vi i dalje nastavljate obmanjivati javnost iznoseći neistine jer evo i uvidom u netom tiskane priručnike o zdravstvenom odgoju razvidno je da se ne radi samo o iznošenju činjenica i informacija potrebnih djeci i adolescentima za njihov normalan rast i razvoju već i o grubom zadiranju u najintimnije dijelove osobnosti djece i adolescenata, što je vidljivo. Međutim, vi i dalje nekako svojom bahatošću i arogancijom, vrijeđanjem i nastavnika i roditelja koji ne prihvaćaju vaša stajališta dokazali ste da su vam demokratičnost i tolerancija i uvažavanje drugih definitivno potpuno strani i daleki. Zbog vaše bahatosti i arogancije i nedemokratskog ponašanja izgubili ste povjerenje i kod djece i kod roditelja, nastavnika, ali i znanstvene i sveučilišne zajednice. Bahatost i arogantnost i selektivno ovo provođenje zakona svojstveno je ne samo vama nego evo i cijeloj Vladi u cjelini čemu svjedočimo gotovo svakodnevno. Proceduralnim i administrativnim smicalicama pokušavate onemogućiti i odgoditi na neodređeno vrijeme i provođenje referenduma o ustavnoj definiciji braka kao o zajednici žene i muškarca premda je građanska Udruga "U ime obitelji" sakupila više od 700 tisuća potpisa hrvatskih građana. Ja sam mislio da to nije svojstveno samo vama i da vas u Vladi nitko ne može nadmašiti, ali sam se u tome prevario jer vaš predsjednik morao je i time dokazati da je i bahatiji i arogantniji od vas. Jer ovo što on radi i kako se ponaša prema brojnim skupinama u hrvatskom društvu vrijeđajući i omalovažavajući sve i svakoga, a posebice ovaj najnoviji slučaj u svezi lex Perković nadmašio vas je i u bahatosti i u aroganciji koja graniči sa iracionalnošću čime nanosi nesagledive i financijske i gospodarske i političke posljedice i štetu hrvatskim građanima u cijelosti. Hvala.
Novo zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Goran Marić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje bih uputio predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Poštovani predsjedniče malo prije smo čuli prilično neuvjerljive razloge odluke o tome da se posljednja državna banka uspješna preda u privatne ruke. A koji su onda bili interesi i motivi da istodobno država putem proračunskih sredstava ulazi u vlasništvo male privatne propale Centar banke? Hvala lijepa.
Odgovor na pitanje poštovani predsjednik hrvatske Vlade poštovani Zoran Milanović.
Razumio sam i bez ove ispravke. Šta je to državna banka? Ako je nešto trulo u Njemačkoj to su landes banke, pokrajinske banke one su državne, to je jedini sustav njemačkog bankarskog orbita koji ne funkcionira i koji je duboko opterećen dugovima, što samo pokazuje da ne postoje državne banke. Deutsche bank nije državna banka nego je banka privatnih i institucionalnih investitora, država unutra nema ništa. Dakle nema državnih banaka. Država trenutno ima vlasništvo u HPB-u koja je mala banka i ako se želi razvijati treba naprosto jakog partnera i to je cijela mudrost i bit će prodano onom tko proda najviše, a vjerujem da će ponuditi. Dakle nemojmo apeliram nemojmo ovako pomalo demagoški nastupati. Nikakve rasprodaje nema. Pitanje je što će banka, što će država sa HPB-om ili što će država kao 100%-ni vlasnik osiguravajućeg društva? Vidite šta se dogodili u Sloveniji gdje je na djelu bila 20 godina jedna možda zvuči grubo, ali incestna križaljaka i paukova mreža državnog vlasništva u fondovima, investicijskim fondovima, mirovinskim fondovima itd. šta sada imaju ozbiljne probleme. Država treba biti do određene točke prisutna i to sa čizmom, nakon toga samo u sigurnim rukavicama. A što se tiče Centar banke, to je jedan od projekata koji je financiran kroz fondove dakle kroz modele koje ste vi zamislili u prošloj vladi, gdje je država donijela odluku na temelju preporuke i mišljenja HBOR-a. mnogo toga je uspjelo, nešto nije uspjelo, tu je ušao i privatni kapital i to u bitno većem iznosu nego državni kapital i takve stvari će se i u buduće događati. Naprosto ne može sve uspjeti. Koji su razlozi? To će utvrditi neka istraga da li narodne banke, da li ne znam odvjetništva, mada ne vidim osnove za to jer takve stvari takvih primjera dakle investicija ima više, ima ih mnogo. HBOR je dao pozitivno mišljenje, ja bih sada mogao ulaziti u analizu mišljenja HBOR-a. to je posao, greške se događaju. Tri uspiju, jedan ne uspije. Ako imate neke druge naznake ili neke druge indicije to nam recite.
Hvala lijepa. Očitovanje na odgovor poštovani zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Ma dopušteno je slabije argumente činiti jačima, ali ne mogu biti zadovoljan odgovorom jer samim stečajem Centar banke svi vaši argumenti su opovrgnuti i postali su neiskoristivi. Ulaganje države u Centar banku je besmisleno i nedopustivo jer se ulagalo zajedno sa Investicijskom bankom koja ima špekulativne namjere, a proračunska sredstva se ulažu samo u javna dobra, a nikako u špekulacije. Država treba sprečavati špekulacije, a ne sudjelovati u njima. Cilj vlade je bio da zajedno sa državnim proračunskim sredstvima i depozitima državnih tvrtki uz suradnju sa HNB-om omogući nekolicini bogataša izvlačenje novaca prije licemjernog pokretanja stečaja. I to su mnogi učinili. Cilj je bio prekrivanje istine i nastanke štete i uloge pojedinaca u tomu od članova uprava nadzornog odbora do direktora državnih tvrtki i HNB-a, a šteta je tamo učinjena veća od milijardu kuna. Nitko nije odgovarao, nitko čak nije ni smijenjen, a glavni protagonisti tih nemilih tamo radnji još uvije uživaju u toploj kupki neograničenih ovlasti i privilegija smišljajući nove financijske perverzije i transakcije na štetu države. Pa samo na Centar banci i Credo banci uzeli su nam cijeli Pelješki most. Sudjelovanje u Centar banci i namjera sa Croatia osiguranjem i HPB-om nije ekonomska mjera. To su subvencijsko-ideološke mjere sa dugoročnim protunacionalnim posljedicama. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. 21.pitanje zastupničko pa onda stanka od 15 minuta, poštovani zastupnik Zlatko Tušak. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je ministru Mrsiću. Ministre, krećete u reformu radnog zakonodavstva i reformu mirovinskog sustava. Vidim da najavljenim izmjenama Zakona o radu ponovo smanjujete radnička prava, a Zakonom o mirovinskom osiguranju produbljujete dobnu granicu za odlazak u mirovinu. Neki smatraju kako radnici imaju prevelika prava i samo su trošak. Ako i vi tako smatrate onda bi najbolje bilo da ukinemo Zakon o radu i sva radnička prava jer izmjenama zakona najavljujete radnicima da bi trebali raditi do 60 sati tjedno, da moraju pristati na manju plaću ili će dobiti otkaz, poslodavcima nudite da za nezakonite otkaze plaću manju štetu radnicima. Iz vaših rješenja vidim da neki radnici nikad neće doživjeti odlazak u mirovinu. U Planu 21 napisali ste kako radnik nije roba, a radite potpuno suprotno od toga, zato moje pitanje glasi. Da li zaista smatrate da građevinski radnici, tekstilni radnici, konobari, trgovci, tete u dječjim vrtićima, medicinske sestre u bolnicama i domovima zdravlja mogu raditi i dulje od 60 sati, i da li s manjom plaćom u zamjenu za otkaz mogu si osigurati zdrav život da bi radili do 67 godina za odlazak u mirovinu.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, prije nego se kvalificiraju stvari ja vas upućujem da pročitate iskaz o procjeni učinka Zakona o radu. Za razliku od prijašnjih Vlada procjena učinka i pregovori sa sindikatima i socijalnim partnerima, sa akademskom zajednicom, sa stručnom zajednicom su počeli daleko, daleko prije i ako pogledate iskaz procjene učinka Zakona o radu vidjet ćete tamo da su stvari koje smo proklamirali, a to je da ćemo povećati sigurnost radnika, ali da ćemo omogućiti poslodavcima lakše restrukturiranje poduzeća, su ciljevi koje želimo ispuniti ovim zakonom. I taj populistički poklič da će Zakon o radu smanjiti prava radnika i da su radnici roba, Zakon o radu štiti radnike i Zakon o radu je onaj koji uvijek treba štititi onoga tko je slabiji. Kad govorimo o radnom vremenu, radno vrijeme se i danas u turizmu i ugostiteljstvu za vrijeme sezone produžuje i radi se i po 60 sati tjedno da bi se onda u drugom periodu radilo manje. Ako to ne znate ja vam to sada ukazujem da pogledate sadašnji zakon u kojem to jasno stoji. S druge strane svjesni smo da u pojedinim proizvodnim procesima je potrebno da se u neko vrijeme produži radno vrijeme, da se radi o većem opterećenju i da se taj rad plati, ako je to prekovremeni rad da se taj prekovremeni rad plati. Znamo da u trgovini i u drugim granama se radi i ponekad i duže vrijeme, a da taj rad nije evidentiran. Sjećamo se primjera da se u trgovini dođe sat vremena ranije, sat vremena ode iza. Prema tome, mi želimo da se taj rad evidentira, da se taj rad plati i apsolutno odbacujem vašu tezu da će se raditi 60 sati, dakle prosječno se uvijek treba raditi 40 sati tjedno, odnosno 48 sati sa prekovremenim i to treba biti evidentirano i to treba biti plaćeno. I sa ovim izmjenama zakona koje mi sada radimo taj dio će biti i plaćen i evidentiran i sankcioniran zato što će Inspektorat rada imati sada u rukama mogućnost da to kontrolira jer će to biti jasno vidljivo. Također vaša izjava da ćemo produženjem dobi, da će to dovesti do pogoršanja položaja radnika, ne gospodine zastupniče. Produženje dobi za odlazak u mirovinu, žao mi je što jučer niste bili na sastanku u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti gdje smo jasno pokazali da Hrvatska mora otvarati nova radna mjesta, da ćemo u Hrvatskoj za 15-tak godina imati oko 370 tisuća radnih mjesta otvorenih, a zato što Hrvatska stari nećemo imati ljudi koji će raditi na tim radnim mjestima. Također ste mogli onda vidjeti da će uživanje u mirovini kad 2030., odnosno 2020., dakle kad bi se predvidilo 2030. produženje dobi za odlazak u mirovinu da će umirovljenik uživati u mirovini godinu dana duže nego što uživa mirovinu umirovljenik sada sa 65 godina. Također ste mogli čuti da produženje dobi za odlazak u mirovinu je nešto što nas čeka i što ne možemo izbjeći zato što Hrvatska stari, zato što nećemo imati radne snage i s druge strane želimo osigurati da mirovine 2030., '40., dakle mirovine nas, ali i naših unuka i naše djece moraju biti 60 do 70% plaće, a to znači da moramo sada napraviti promjene u mirovinskom sustavu, da to napravimo i ova Vlada je odlučna da to napravi.
Hvala lijepa ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika Zlatka Tušak.
Nisam zadovoljan ministre sa vašim odgovorom jer od obećanog do sada gotovo ništa niste ostvarili. U dvije godine 30 tisuća je više nezaposlenih, 25 tisuća manje onih koji rade, 270 tisuća građana ima blokirane žiroračune, a pad plaća u zadnjih mjeseca je za 100 kuna. Zato sumnjam uopće da se građani mogu nadati nešto boljem. Mislim da vam neće pomoći ni oni vaši pametni telefoni od 16 milijuna kuna za rješavanje ovih problema ili da uspostavite sve prekinute veze sa Planom 21.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Sad ćemo imati stanku 15 minuta. Ovdje se vidimo u 12,25 sa nastavkom aktualnog prijepodneva. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru nastavljamo sa radom u aktualnom prijepodnevu. Sada je na redu 22 zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Vanja Posavec. Izvolite poštovana zastupnice.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade i članovi Vlade, uvažene kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade Republike Hrvatske, ministrici socijalne politike i mladih gospođi Milanki Opačić. Vrlo evo kratko i jasno. Zbog čega ste se odlučili krenuti u izradu i predlaganje novog Obiteljskog zakona. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na ovo pitanje potpredsjednica Vlade poštovana Milanka Opačić.
Hvala gospodine predsjedniče, hvala gospođo zastupnice. Dakle, odluka zbog čega smo se odlučili ići na jednu vrlo ozbiljnu reformsku izmjenu Obiteljskog zakona je nekoliko. Prvo zato što imamo sve više traumatizirane djece zbog konfliktnih razvoda braka. Drugo zato što imamo u potpunosti neefikasan sustav u borbi protiv manipulativnih roditelja i u pravosuđu i u sustavu socijalne skrbi. Drugo zbog toga što roditelji imaju pravo kao što i djeca imaju pravo na kontakte i nakon razvoda braka koji u ovom trenutku većini nisu omogućeni. I četvrto je to što smo na žalost na Sudu za ljudska prava prvi sada po tužbama. I zadnja tužba koju smo, dakle zadnji spor koji je Hrvatska izgubila nas je koštao negdje oko 15000 eura. Dakle, to su sve novci koje plaćaju hrvatski građani. Kako bismo zaustavili sve ove procese krenuli smo u izmjenu Obiteljskog zakona. Oni koji se bune protiv tog zakona su u stvari ljudi kojima je taština puno veća od interesa i djece i ove države. Dakle, taština zbog toga što nisu ušli u radnu skupinu. To je moj politički izbor. Ja sam izabrala profesorice sa svih katedri u Republici Hrvatskoj koje su imale dovoljno hrabrosti i znanja da ovaj zakon napišu u skladu sa najboljom europskom praksom, ali isto tako da ga po prvi puta uskladi i sa konvencijama koje su mnoge od tih gospođa potpisivale prije mene, ali ih nisu proveli. I zbog nepoštivanja konvencija koje smo potpisali, a ne provodimo isto tako plaćamo velike kazne koje nam stalno Europski sud dodjeljuje. Dakle, mnoge profesorice koje nisu bile, da mojom odlukom nisu bile u ovoj radnoj skupini, misle da zakon je trebalo kozmetički promijeniti. Međutim, kada pročitate njihove radove koje su pisali prije godinu dana onda one govore o tome da Obiteljski zakon treba ozbiljno reformirati zbog toga što imamo sve više tužbi. Dakle i one su toga svjesne. S druge strane, te iste profesorice posjedujem dakle bilješku sa Pravnog fakulteta i Katedre Obiteljskog prava u Zagrebu su u siječnju mjesecu izjavile da ne žele, cijela katedra ne smije sudjelovati u izradi ovog zakona, da će one popljuvati zakon, doslovno tim riječima, popljuvati zakon onog trena kada izađe u saborsku proceduru i isto tako su učinile sve pojedine od njih da zaustave napredovanje onih profesorica koje su se drznule raditi u ovoj radnoj skupini. E to više nije problem mog ministarstva, niti Vlade. To je problem akademske zajednice jer to je čisti reket nad ljudima čija je misija da za novce koje ih plaćaju porezni obveznici na sveučilištima rade i svoje znanje stave u funkciju poboljšanja nekih odredbi i zakona u ovoj zemlji. Dakle, toliko o djelu akademske zajednice. I još jedanput moram reći da sam ponosna na sve ove mlade profesorice koje su imale dovoljno energije i snage da u ovih godinu dana odrade jedan dobar zakon koji će doista pomoći da se zaštiti sustav, ali prvenstveno djecu od manipulativnih roditelja u postupku konfliktnog razvoda braka. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Očitovanje poštovana zastupnica Vanja Posavac, izvolite. Ništa, hvala lijepa. Idemo na 23. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Ivan Domagoj Milošević.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje je za gospodina predsjednika hrvatske Vlade. Hrvatsko gospodarstvo bilježi 7 kvartala za redom pad nezaposlenosti i ovo ljeto usprkos sasvim pristojnim rezultatima u turizmu 30000 nezaposlenih više nego 2011. godine. Građevinski sektor je već propao. Samo u prvih 7 mjeseci ove godine 30% je manje izdanih građevinskih dozvola. Hrvatska industrija je pred propašću. Dakle, izvoz je pao gotovo 5%, promet hrvatske industrije gotovo 9% u odnosu na prošlu godinu, broj zaposlenih se značajno smanjuje. Zdravstvo je također u kolapsu ne samo što je danas započeo opravdani štrajk liječnika i medicinskih sestara, nego liste čekanja su sve duže, liječnici napuštaju Hrvatsku kao i medicinske sestre. Neki dan mi je, evo ministar mi sugerira, neki dan mi je dijete bilo u bolnici, dobilo je šest mjeseci istekao rok trajanja sirupa penicilinskog. Dakle, ne samo liječnici nego općenito mladi obrazovani ljudi iz čistog beznađa napuštaju Republiku Hrvatsku. Proračun je na žalost ne samo rupa, nego bojim se da postoji crna rupa i guta sve oko sebe s obzirom da procjene kažu da će na žalost biti 18 milijardi, možda i više deficit u ovoj godini. Naravno posljedice svega toga je da nam je nacionalni rejting došao u smeće i to nedugo sa negativnim izgledima. Ne znam što je negativni izgled kad već jeste smeće. Odgovor na to je bud zašto i pod svaku cijenu privatizacija svega i svačega. Vi premijeru volite engleske izraze. To se zove engleski fire sale. Dakle, kad prodajete sve kaže ministar iz vaše Vlade sve je na rasprodaju osim šuma i voda, vjerojatno još godinu dana, onda za godinu dana valjda i šume i vode. Vrhunac svega je u svakom slučaju najbrži rad i sukob u povijesti nakon što je netko postao punopravna članica EU, rad sa Europskom komisijom i rad sa našim najvažnijim trgovinskim partnerom Njemačkom [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] Koliko čujem, evo samo da postavim pitanje. Dakle, pitanje je da li vas istinski podržavaju vaši koalicijski partneri, pa čak i članovi SDP-a. Da li ste svjesni svoje odgovornosti koju imate i ne znam gdje je granica svemu.
Hvala lijepa. Odgovara predsjednik hrvatske Vlade poštovani Zoran Milanović.
Vi ste u ovom Saboru prognozirali radosno i sa smiješkom 400 tisuća nezaposlenih, nema ih. Dakle, vi niste ozbiljan komentator niti ozbiljan poznavatelj ove problematike. Ali to niste ni namjeravali pitati ovim pitanjem, na pitanje vam naprosto nema smisla odgovarati. Ni u kakav rat ne ulazimo, ulazimo u argument i uvijek ću se ponašati tako i zastupati zemlju. Neću hazardirati, neću je dovoditi u pogibelj, neću preuzimati rizike koji su nerazumni ali da ću dopustiti da se s Hrvatskom briše pod, da se govore neistine, da se kleveće neću dopustiti. Stat ću u zaštitu slabijih u Hrvatskoj, poštivat ću hrvatske zakone, hrvatske ustavne zakone u Hrvatskoj jer to nam je prije svega centar zbivanja i Domovina i u tome ću biti dosljedan. A što se tiče europskih zakona, direktiva i njihove transpozicije u hrvatsko zakonodavstvo tu ću si vrlo često dopustiti biti kreativan i tumačiti ih kao što sve normalne države rade u hrvatskom interesu. Koji vi i ja ne možemo naprosto protumačiti na isti način. Postoji u Hrvatskoj jedan dio političara koji su kod kuće razbojnici, a u inozemstvu podanici. Tako mi ne funkcioniramo i to je ta fundamentalna razlika koja će opterećivati naše odnose i odnose vlasti i opozicije jer smo drukčiji. Dakle, Europska komisija nije država članica. Pravosudna suradnja se odvija među državama članicama. Nikome ne oduzimamo ni miligram prava koji sami nemamo i na koji nemamo pravo. I tako ću se ponašati do kraja. Nema tu ničega, Schengen facility je jako lijepa stvar, počet ćemo ga koristiti onda kad nam bude trebao. I tako ne možemo u prvoj polovici godine. Znate da ovih 40 milijuna koje su nam uplatili 1.07. zbog dinamike potrošnje još uvijek ne možemo potrošiti. Taj novac stoji. To vam je tako sa Schengen facilitiyem. A u kojoj državi vlada pravo, u kojoj državi se poštuju prava građana, manjina itd.? To se vidi i to hrvatski prijatelji u inozemstvu vide. Ova tema je naprosto drugorazredna, ona će još neko vrijeme traumatizirati našu javnost ali naši rokovi u pogledu svih ciljeva koje smo si postavili su jasni. Mi smo članica EU, a od vas uzaludno očekujem malo samopoštovanja, ne ponosa jer ponos vrlo često preraste u oholost i u prijezir prema drugima nego samopoštovanja. Europska komisija je tamo da čuva ugovore pa ako treba i sa palicom i da vas katkad udari i da bude u tome ekscesivna a na nama je da se ponašamo civilizirano, što i radimo, da biramo riječi što drugi ne rade a mi radimo i da se borimo za svoje interese. Europska komisija je čuvar ugovora, ali nije tumač ugovora. Tumač ugovora je sud, kolega.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Domagoja Miloševića.
Nisam nikako zadovoljan odgovorom s obzirom da nismo čuli zapravo gdje je granica. 500 milijuna eura strukturnih fondova, kada ćete konačno promijeniti zakon i vratit lex Perković tamo gdje nikad nije trebao ni nastati ovaj problem? Nemojte se ljutiti ali u zadnje 23 godine HDZ je ipak bio u puno puta više situacija da ne dozvoli da se Hrvatskom briše pod. Dakle, nemate pravo ovdje u ovoj sabornici držati predavanje nama u HDZ-u za to da će netko dozvoliti da se Hrvatskom briše pod. Ali da, nitko ne bi započeo sukob u klub u koji je upravo ušao i u koji pokušava ući 10 godina. Dakle, prvih par mjeseci barem ne nastojiš stvoriti probleme oko onog što si potpisao svojevoljno. Sudjelovali ste ovdje zajedno sa većinom tada HDZ-om većinom da bi se okončali pregovori. Preuzeli ste vlast krajem 2011. nakon dva kvartala gospodarskog rasta. Pad nezaposlenosti, rast investicija i završeni pregovori EU. Ja sam nastojao u uvodu prije svog pitanja pobrojat sve što se loše desilo za ovu državu. Niste odgovorili ni na jedno pitanje. Kako ćete zaustaviti odlazak mladih obrazovanih ljudi iz Hrvatske? Ne samo u EU, u Kanadu, u Australiju. Iz očaja ljudi s 50 godina iz Slavonije se iseljavaju. Što je vaš odgovor na to? Ništa! Rekli ste koliko, 40 milijuna eura, pa i 40 milijuna eura je danas problem. A što se tiče vaše vjerodostojnosti godinu dana tražimo da vratite projekt nizinske pruge tamo gdje ga je postavio HDZ, HDZ-ova vlada, prošli tjedan koliko čujem je Županijska skupština Primorsko-goranske županije donijela napokon taj plan upravo onako kako je predviđao HDZ nakon 6 mjeseci nakon što ste vi odustali od tog istog projekta. O kojoj vjerodostojnosti možemo razgovarati gospodine predsjedniče Vlade? Hvala.
Hvala i vama. Sljedeće, 24. pitanje i poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Pitanje je za ministra zdravlja. Poštovani ministre na početku svoga mandata pristali ste na smanjivanje doprinosa za zdravstveno osiguranje s 15 na 13% i time umanjili godišnji prihod javnog zdravstvenog sustava za oko 2,5 milijarde i bili ste svjesni od tog trenutka da nasljeđujete između 4 i 5 milijardi kuna dugovanja iskazanih, neiskazanih sasvim svejedno koje su vam ostavili vaši prethodnici. Uvjeravali ste da kvaliteta i količina prava iz obaveznog zdravstvenog osiguranja neće biti smanjivana. Danas je započeo štrajk bolničkih liječnika i medicinskih sestara kojima izražavam solidarnost ne samo zbog toga što je problem u kolektivnom ugovoru nego ukazuju i na stanje sustava, nedostatak oko 4, 4,5 tisuće liječnika, 12, 13 tisuća medicinskih sestara, jedan nakaradni sustav financiranja bolničkog sustava kroz limite koje jednostrano određuje Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje. Provodite tobožnju sanaciju bolnica, a zapravo krpate loš financijski sustav započet 1.07. još '96. a iza toga se zapravo krije ukidanje odjela, službi, poliklinika, ambulanata u pojedinim bolnicama jer želite dio usluga učiniti što nedostupnijim osiguranicima, što dalje od njih da stimulirate one koji imaju novac da idu kod privatnika. Povećavate dopunsku obavezu za najsiromašnije s 50 na 70 kuna. Moje pitanje glasi, da li ste spremni postaviti zahtjev da se zdravstveni doprinos vrati na 15%, dopunskih 2,5 milijarde za javno zdravstvo u Hrvatskoj ili kao odgovoran i moralan čovjek ponudite ostavku?
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar zdravlja Rajko Ostojić.
Hvala lijepa. … [[Govornik nije uključen.]] predsjedniče. Ne volim govoriti o sebi ali citirat ću vas kao odgovoran i moralan čovjek ponovio bih to, snizili bi doprinos sa 15 na 13%. Zašto? Zato jer smo time snizili cijenu rada i naši radnici, naš proizvod je postao konkurentniji. Prema kao odgovoran i moralan, sada citiram vas, bi to isto napravio. S druge strane nažalost morali smo podići PDV u apsolutnom iznosu potpuno je isti proračun dapače, on je rastao paradoksalno ali je rastao posljednjih godinu dana. U pravu ste, Clean start je pokazao da smo naslijedili točno 5 milijardi kuna i da, uvodimo red i zakon u nered i bezakonje i to je ono što radimo. Žao mi je da upotrebljavate poštovani gospodine zastupniče Lesar riječ nakaradni, žao mi je da to radite jer financiranje sadašnjih bolnica je po DTS sustavu koji je uveo moj prethodnih gospodin Milinović. Znači one bolnice koje rade, koje više rade će dobiti više novaca. Gospođa Vesna Fabijančić je iz Velike Gorice ili gospodin Šuker 6.grada u Hrvatskoj po veličini nemaju bolnicu, dolaze meni na Rebro, u … u gužvi pod sirenama 40 minuta. Varaždin, Čakovec odakle ste vi gospodine Lesar je 11km udaljenost biciklom pa jedno 33 minute, hodanjem 1,45 minuta, automobilom 8 minuta. Da, radimo master plan bolnice, do sada su o tome pričali a mi ćemo napraviti. Hvala vam na vašem pitanju poštovani gospodine Lesar.
Hvala i vama ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika Dragutina Lesara.
Poštovani gospodine ministre. U Hrvatskoj cvate demokratski elitizam, većina je uvijek u pravu i uvijek ćete dokazivati da jedino vi imate pravo, a manjina bi trebala šutjeti jer što god kaže nije u pravu. Meni je žao što ste i vi prihvatili takav način ponašanja jer svojedobno dok ste bili oporbeni zastupnik niste gajili i njegovali takve odnose između manjine i većine, sada nažalost to radite. Gospodarski efekt smanjenje zdravstvenog doprinosa je nula odnosno pretočen, prelijeven je u profite a ne sniženje cijene rada koje bi bila povećala našu konkurentnost što vam dokazuju podaci o gospodarskim kretanjima u Hrvatskoj. Vi ste smanjenjem doprinosa osiromašili javno zdravstvo i ništa drugo kao i kod smanjenje PDV-a u ugostiteljstvu profit im je povećan. Najavljujete da ćete privatizirati ili kako to kažete u outsourcing dati sve pomoćne djelatnosti u zdravstvu i vi ste zarazili javno-privatnim partnerstvom tako osjetljivom sektoru kao što je zdravstvo. Neki koji se time bave špekulanti na tržištu već jedva čekaju kada ćete i to provoditi da sve što možete dati privatnicima i riješiti se iz javnog sustava. Na listama čekanja je oko 640 tisuća pacijenata, sve što radite stimulirate ih i tjerate da oni koji imaju novac idu privatnicima rješavati i to je ono što se zove amerikanizacija javnog zdravstva u Hrvatskoj kojega vi potiho provodite jer sve što ste napravili je samo to da ih stimulirate da idu u privatne jer u javnom zdravstvu usluga je sve manja. I na kraju tko će imati korist od vaše reforme i svih reformi unatrag 9, 10 godina? Mirovinci i mirovinski fondovi jer će ljudi nažalost kraće živjeti, privatnici koji će se bogatiti na javnozdravstvenom sustavu u ovim pomoćnim djelatnostima i ne daj Bože da to toga dođe, pogrebna poduzeća.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Na redu je 25. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Darko Milinović.
Hvala lijepo. Moje pitanje će biti upućeno premijeru hrvatske Vlade.
Vi ste prijavili pitanje ministru zdravlja.
Ne.
Tako je meni zapisano.
Krivo je zapisano.
Dobro. O.k. Nije. Izvolite, ja se ispričavam.
Ja svoje pitanje upućujem premijeru, dozvolite da, a ja ne znam krivo ste upisali onda. Ja imam ako hoćete i presliku svog pitanja upućenog premijeru.
Poštovani zastupniče. Samo da vas obavijestim, pustite vi meni da ja vama kažem to što je točno pa ćemo poslije vidjeti šta će tko dozvoliti, dakle dopis vašeg kluba, vaše pitanje je nominirao Rajku Ostojiću ministru zdravlja tu je preda mnom.
Ne, moje je pitanje upućeno premijeru. Nesporazum može biti.
Čiji nesporazum?
A ja ne znam čiji. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Gospodine zastupniče ne može biti nesporazum kada smo dobili službeni dopis od kluba, ne znam šta je nesporazum i gdje je ali ovdje ne može biti nesporazum.
Ne, ja hoću pitati premijer, ako premijer neće. Ja sam to uputio. Ako su moji u klubu pogriješili.
Ne, ne, pitat ćete ima vremena i možete pisanim putem pitati svakog ministra to nije problem. napišite pismo svakom ministru i dobit ćete odgovor. Hvala lijepa. Ako ćete postaviti pitanje ministru zdravlja kako je nominirano u skladu sa Poslovnikom možete.
Neću.
Hvala lijepa. Idemo na 26.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Željko Mirković.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem Gordanu Marasu, ministru obrta i maloga poduzetništva. S obzirom da se nova radna mjesta najbrže otvaraju u sektoru malog poduzetništva i obrta zanima me planira li Ministarstvo mjere kojima bi dodatno olakšalo poslovanje malim poduzetnicima i obrtnicima, odnosno mogu li im se još dodatno smanjiti troškovi poslovanja koje imaju po osnovi parafiskalnih davanja. Hvala lijepa.
Hvala lijepo.
Poštovani ministre, samo da vas najavim. Moraju snimatelji znati tko odgovara. Odgovara ministar Gordan Maras, izvolite.
Ne znam jel gospodine predsjedniče moguće da mi pitanje postavi Jasen Mesić. … [[Upadica se ne razumije.]] A nije, po Poslovniku. … [[Upadica se ne razumije.]]
Bez komentara sa zastupnicima. Izvolite odgovarat.
Jer čujem glasove iz publike. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepo na pitanju poštovani zastupniče Mirković. Hrvatska Vlada je u prve dvije godine mandata napravila jako puno na rasterećenju gospodarstva. Nešto je maloprije i u pitanju ministru Ostojiću rekao gospodin Lesar, smanjenje 2% zdravstvenog doprinosa, nešto je rekao i u jednom pitanju prije ministar Linić, a to je podizanje praga PDV-a sa 80 na 230 tisuća kuna, odnosno rasterećenje da ne moraju brinuti o tome da plate PDV u onim rokovima iako im netko nije platio. A i druga stvar, smanjenje PDV-a u ugostiteljstvu sa 25 na 10% je rasterećenje koje je osjetilo 20-tak tisuća obrtnika i još barem 15 tisuća trgovačkih društava koji se bave ugostiteljstvom. Znači mi smo napravili puno. Uz to prvu godinu mandata smanjili smo parafiskalne namete u Hrvatskim šumama, u Hrvatskim vodama, ali tome nije kraj. Ovu godinu također imamo plan smanjiti dodatno do milijardu kuna parafiskalnih nameta trgovačkim društvima i obrtima za njihovo lakše poslovanje. Ono što je posebno bitno reći, ja sam stava a i Hrvatska Vlada je tog stava da ono što poduzetnici i obrtnici plaćaju mora biti iskazano u određenim uslugama. I zbog toga ću osobno kao ministar poduzetništva i obrta predložiti u drugom čitanju Sabora, već je otišlo na mišljenja u druga ministarstva, dobrovoljno članstvo u Hrvatskoj obrtničkoj komori kako bi 85 tisuća hrvatskih obrtnika od 1.1.2015. godine moglo odlučiti koje će i kakve usluge koristiti u instituciji koja im treba pomagati na tržištu, a u ovom se slučaju radi Hrvatska obrtnička komora. 130 milijuna kuna godišnje daju hrvatski obrtnici za doprinose Hrvatskoj obrtničkoj komori i jednostavno moramo imati tu jasnu situaciju da li i koliko ljudi imaju od toga koristi i na kraju krajeva da li to uopće žele. Stava sam također da se i druge komorske organizacije moraju formirati na dobrovoljnoj bazi i ja sam uvjeren da ćemo za nekoliko godina u Hrvatskoj prestati pričati o tome da hrvatski poduzetnici i obrtnici moraju plaćati doprinose, a ne koristiti uopće te usluge. I zbog toga Hrvatska Vlada ide odlučno dalje u smanjenju troškova poslovanja. I dobro ste primijetili, u malom i srednjem poduzetništvu su trendovi pozitivni, imamo 12 tisuća više zaposlenih, imamo ove godine samo 8 tisuća novoosnovanih tvrtki. Tu je i ministar Miljenić koji je zajedno sa mnom i predlagao tvrtku za 10 kuna, 8 tisuća novih poduzetnika ove godine. Ljudi se samozapošljavaju, koriste mjere i kolege Mrsića i u malom i srednjem poduzetništvu su trendovi pozitivni. Ja sam uvjeren da ćemo rezultate ove godine imati još i bolje. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama poštovani ministre. Očitovanje poštovanog zastupnik, ništa, hvala lijepa. Idemo na 27 pitanje i poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče i članovi Hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru rada i mirovinskog sustava, gospodinu Mirandu Mrsiću. Poštovani ministre, u javnosti se sve više govori o potrebi revizije invalidskih mirovina. Barata se raznim podacima i kontradiktornim informacija, spominje se da više od četvrtine umirovljenika prima invalidsku mirovinu. Nakon više od 20 godina lošeg upravljanja u mirovinskom sustavu vrijeme je da se stanje raščisti i uvede red. Možete li nam reći što Vlada Republike Hrvatske, odnosno vi kao resorni ministar poduzimate da se raščisti stanje i uvede red u mirovinski sustav, posebno sustav invalidskih mirovina.
Hvala lijepa. Poštovani ministre Mirando Mrsić imate odgovor.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine zastupniče, da, istina je, Hrvatska je po tome na prvom mjestu u Europi. Mi imamo preko 25% invalidskih mirovina od ukupnog broja mirovina. Niti je Hrvatska zemlja u kojoj je zrak i okolina toliko zagađeni, niti su radna mjesta u Hrvatskoj toliko loše zaštićena sa mjerama zaštite na radu da bi imali toliko invalidskih mirovina. To je posljedica i one pljačke i privatizacije kada su se tjerali ljudi u invalidsku mirovinu da bi se onda poduzeća lakše prodala, ali je s druge strane i posljedica i mita i korupcije koji je dugo vremena na tom području carevao i znalo se točno koja je cijena invalidske mirovine. Jasno da je većina ljudi koji su u invalidskoj mirovini, oni su u toj invalidskoj mirovini zasluženo jer jednostavno imaju oštećenja koja su takva da nisu mogli više raditi, a s druge strane je bio i … da čim se dobije određena invalidnost da se odmah čovjeka potjera u invalidsku mirovinu umjesto da mu se procijeni njegova ostatna radna sposobnost i da ga se premjesti na drugo radno mjesto kako bi onda mogao završiti svoj radni vijek i imati punu starosnu penziju. Afera Rubala je vrh sante leda i ta afera je završena. Mi smo oduzeli 44 invalidske mirovine i u tijeku su sada procesi pred sudom da se vrati nepripadajuća dobit, dakle da se vrate sredstva koja su ti građani Republike Hrvatske zbog podmićivanja doktora Rubala primali godinama. Također je u tijeku revizija svih postupaka drugostepenih gdje je gospodin Rubala bio član ili predsjednik komisije kada je preinačeno rješenje prvostupanjsko koje je bilo negativno u pozitivno nakon drugostupanjskog rješenja. Ministarstvo rada i mirovinskog sustava osnovalo je poseban samostalni odjel. Ja ga nazivam CSI za invalidske mirovine. Niti jedna invalidska mirovina ne može biti isplaćena u Republici Hrvatskoj bez da taj odjel napravi reviziju i da potvrdu da je sam postupak i dokumentacija uredna. Međutim, ono što nas je ograničavalo, ograničavao nas je Zakon o mirovinskom osiguranju koji nije dopuštao da i kada utvrdite da postoji opravdana sumnja da se radi o lažnoj invalidskoj mirovini da je dokumentacija nedostajuća. Imamo dosjea u Zavodu za mirovinsko osiguranje gdje se invalidska mirovina odobrila nakon samo jednog jedinog nalaza specijaliste bez ikakvih drugih specijalističkih nalaza i to je nešto što potiče sumnju da su te invalidske mirovine zaslužene nezakonito. Mi smo izmjenama, uredbom Vlade, a doći će sada i pred Sabor izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju omogućili da po službenoj dužnosti pokrenemo reviziju tih invalidskih mirovina za koje utvrdimo da su sumnjive. I upravo je u tijeku taj proces, uredba je stupila na snagu u ponedjeljak i rekli smo da ćemo najprije počistiti ispred vlastite kuće. Unutar Zavoda za mirovinsko osiguranje imamo preko 600 djelatnika koji imaju određeni stupanj tjelesne invalidnosti. Niti su uvjeti u zavodu tako teški da imamo toliko tjelesnih invalida i upravo su krenuli pozivi da se ti ljudi jave na kontrolni invalidski pregled. Također osnivamo centre za medicinsko vještačenje, dakle jedan neovisni centar koji će biti izvan zdravstvenog sustava u koji će se ulaziti pod šifrom. Niti ćete znati kod kog vještaka će biti, ali niti vještak neće znati tko njemu dolazi. I također uvodimo sustav da će se invalidske mirovine revidirati na način da će se ljudi pozivati na kontrolne preglede svake 3 do 4 godine. To je uzus u svijetu, a treba biti i nama. Sve to ide za time da oni koji imaju invalidske mirovine nepripadajuće da ih …
Hvala lijepa ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika? Ništa. Hvala lijepa. Idemo na sljedeće 28 pitanje i poštovani zastupnik Giovanni Sponza.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Imam pitanje za poštovanog ministra zdravlja. Naime, više od desetljeća govori se o izgradnji nove bolnice u Puli koja bi trebala doprinijeti porastu kvalitete i zdravstvene zaštite i zdravstvenog standarda, ali isto tako nešto a što je vrlo važno osigurati racionalnost troškova poslovanjem na jednoj lokaciji. U proteklih 11 godina poduzeti su osobito od strane institucija iz Istarske županije konkretni koraci koji jesu rezultirali rješavanjem inih potrebnih pitanja, tako da već 4 godine je na snazi pravovaljana potvrda glavnog projekta i riješena je kompletna natječajna dokumentacija za izgradnju nove bolnice. Nadalje, kredit od poslovne banke i to u dobrom dijelu potrebnog iznosa osiguran je još u studenom 2012. a u ožujku ove godine Vlada Republike Hrvatske donijela je odluku o davanju državnog jamstva za isti i procedura za ishodovanjem preostalog potrebnog iznosa koji bi se trebao namaknuti putem HBOR-a započela je u srpnju 2012. godine. Stoga gospodine ministre imam za vas konkretna pitanja i molim od vas konkretan i odgovor. Kada će se pitanje preostalog dijela kredita od HBOR-a riješiti i kada građani Istre konačno mogu očekivati raspisivanje natječaja za izgradnju nove opće bolnice. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Odgovara ministar zdravlja, poštovani Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani gospodine Sponza kratko i jasno. Do 30. rujna sve ove godine naravno, sve ono što ste rekli taksativno je potpuno, potpuno točno. Vlada Republike Hrvatske je dala jamstva u iznosu od 300 milijuna kuna. Preostatak je HBOR uputio Europskoj banci, ali Europska banka je tražila naknadnu dokumentaciju koju je Opća bolnica Pula dostavila. I Europska banka bi se trebala očitovati do 30. rujna. Da li će tražiti još neku dokumentaciju, kako će se očitovati naravno da nemamo kristalnu kuglu. Ali Istarska županija kao peta županija po veličini sa 22 milijuna noćenja, grad Pula kao osmi grad po veličini u Hrvatskoj 60000 stanovnika definitivno zaslužuje novu bolnicu.
Hvala lijepa ministre. I očitovanje poštovanog zastupnika Giovannia Sponze.
Zadovoljan sam sa odgovorom. Zadovoljan.
Hvala lijepa. Idemo na 29 pitanje današnjeg prijepodneva i poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospođi Milanki Opačić, potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih. Poštovana potpredsjednice, kao visoke prioritete svog ministarstva najavljivali ste transformaciju deinstitucionalizaciju centara za rehabilitaciju Stančić i Zagreb. Konkretno me zanima do koje faze ste došli? Što je učinjeno za štićenike i što možemo očekivati u periodu ispred nas?
Odgovara poštovana potpredsjednica Vlade Republike Hrvatske Milanka Opačić.
Hvala lijepo. Pa ovo pitanje je bilo aktualno koliko se sjećam i u ovim zadnjim lokalnim izborima kada se dosta politika uplela na žalost u jednu populaciju gdje bi se politika zbog korektnosti ipak trebala maknuti jer je riječ o vrlo osjetljivoj populaciji. Na svu sreću evo proces je krenuo. Dakle, moram reći da je i u Stančiću i u centru Zagreb, dakle u Sloboštini proces je krenuo tako da smo od lipnja do rujna u stambene zajednice izmjestili prvih 85 korisnika. Od toga najveći iskorak su ipak napravili u centru Stančić gdje je 40 korisnika od dakle negdje lipnja do rujna krenulo živjeti u 10 stambenih zajednica. I još 30 korisnika je u potpunosti spremno za regionalizaciju što znači da će otići u neke ovakve slične stanove, stambene zajednice, u one sredine kako bi bili puno bliže svojim matičnim obiteljima. S druge strane do kraja godine, odnosno za 2014. godinu planiramo da iz oba doma u stambene zajednice krene živjeti oko 170 korisnika i još 30 koji trebaju ići u regionalizaciju. Većinu stanova smo dobili ustvari od AUDI-ja. Dakle, to su stanovi koji su ili stajali neiskorišteni od strane države ili su dobiveni sudskim procesima dakle od ljudi kojima je zbog počinjenja kaznenih djela utvrđeno da nemaju pravo na taj stan i mi smo te stanove uzeli i iskoristili za ove stambene zajednice. Ovaj proces je izuzetno važan za osobe sa intelektualnim oštećenjima koje se nalaze u ovom trenutku u institucijama zbog toga što ovo čini njihov život puno boljim i kvalitetnijim. Ti ljudi su nakon 20 godina, 30, kako tko, boravka u instituciji po prvi puta uz stručnu pomoć u ovim stanovima naučili kako prati veš, kako uključiti mašinu za veš, kako skuhati kavu, kako očistiti stan, neki od njih su se možda po prvi puta i naspavali u miru za razliku od onoga kako su živjeli u pojedinim institucijama. Tako da evo ovo je jedan veliki iskorak za njih, doista hvala velika i roditeljima koji su nam dali potporu jer bez njih, bez djelatnika u tim centrima i samih korisnika ne bismo mogli u ovaj proces krenuti. I mislim da je to jedan veliki iskorak za ove ljude u Hrvatskoj jer doista podiže kvalitetu njihovog života na puno višu razinu od onoga što su dosad imali uz svu brigu i svu skrb koju su imali od tih djelatnika. I evo, djelatnici su napravili doista veliki posao preko ljeta. Mnogi od njih nisu pitali za godišnje odmore jer im je bilo u interesu da ovi korisnici krenu živjeti u novim stambenim zajednicama. Hvala lijepa.
I očitovanje? Hvala lijepo. Trideseto zastupničko pitanje, poštovanog zastupnika Srđana Gjurkovića. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je prvoj potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova gospođi Vesni Pusić. Energetska stabilnost, energetska neovisnost, iskorištavanje i opskrba energenata, energetska politika koja osigurava i jamči sigurnost opskrbe što kućanstvima, što gospodarstvu prelazi granice nacionalne. To je danas energetska politika koja utječe iznimno na međunarodne odnose. Croatia forum koji se održava u listopadu, 3. i 4., u Dubrovniku pod naslovom "Europska energetska sigurnost" sigurno treba dati i određene odgovore kako uloge Hrvatske u energetskoj stabilnosti i sigurnosti EU tako naravno i osiguranju i energetske stabilnosti same Hrvatske. Koji su osnovni ciljevi foruma, odnosno Konferencije "Europska energetska sigurnost" Croatia foruma u Dubrovniku?
Odgovara prva potpredsjednica Vlade poštovana ministrica Vesna Pusić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, zahvaljujem kolega zastupniče. Dakle, "Europska energetska sigurnost" je naziv Croatia foruma koji se ove godine održava 3. i 4. listopada. Vi kao što znate imali smo tradiciju takvih velikih međunarodnih skupova pa i na razini summita, ove godine smo u vrijeme kad se to obično održava imali proslavu našeg ulaska u EU. Održavamo Croatia forum na temu koja je pitanje europske sigurnosti, ali i pitanje zapravo dugotrajne hrvatske geopolitičke neovisnosti. Dakle, svjedoci smo i u europskim, a i u svjetskim razmjerima činjenice da u suvremenim uvjetima geopolitička neovisnost i suverenitet u velikoj mjeri ovise o energetskoj neovisnosti, odnosno o raznolikosti izvora i da tako grubo kažem sprječavanju da se zemlja dovede u situaciju gdje postoji jedan snabdjevač koji može zatvoriti ventil i kroz to diktirati cijenu energenata ili uopće dostupnost, odnosno dobavljanje energenata. Hrvatska u tom pogledu ima kao i obično jednu veliku prednost a to je položaj, geopolitički položaj. U ovom trenutku je u situaciji da može osigurati dotok energenata iz barem 4 različita izvora. Prema tome, to je tema koja je neposredno zanimljiva za nas, s druge strane to je i lajt-motiv tema litvanskog predsjedanja EU u ovom semestru. I to je ja bih rekla geopolitika, vanjska politika ako ne današnjice već onda svakako sutrašnjice. Dakle, u suradnji sa ministrima gospodarstva zemalja i ministrima energetike u nekim zemljama u kojima to posebno postoji organiziramo taj forum na razini ministara vanjskih poslova. Zasada imamo otprilike 15-ak potvrđenih sudionika na toj razini i negdje oko 300-njak sudionika sveukupno. Imamo 3, zamišljena je rasprava u 3 panela ili 3 neke vrste okrugla stola. Prvi će biti uloga energije u međunarodnim odnosima. Drugi će biti uloga energetske politike u EU. I treći će biti energetska sigurnost i južni koridor plinski. To je za nas posebno interesantno. Naravno sve teme su za nas interesantne, ali ova je tema posebno interesantna jer smo tu uspjeli doći do toga da se plin iz Azerbejdžana dovodi u Europu tzv. "južnim pravcem". Dakle, pravcem koji zasada ide tim top pravcem koji zasada ide preko Turske, Grčke, Albanije u Italiju, ideja je da se od Albanije povuče po istočnoj obali Jadrana dakle našoj obali Jadrana cijev kojom bi taj plin također dolazio u Europu i to je ujedno i svrha i rasprava organizacije foruma na ovu temu. Oprostite, hvala.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika.
Zahvaljujem potpredsjednici i ministrici vanjskih i europskih poslova. Iznimno mi je drago da u biti Hrvatska nije samo organizator konferencije nego da i utječe sutra na energetske tokove EU i da će biti bitan čimbenik u opskrbi ne samo na nacionalnih potreba nego i EU. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Idemo na sljedeće pitanje 31.i poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam ministru zdravlja gospodinu Rajku Ostojiću. U resoru zdravstva u tijeku su niz strukturnih reformi koji naravno imaju zadatak uvođenje strukture odnosno uvođenja reda u sustav. Zanimaju me pokazatelji jedna od prvih projekata kojeg ste pokrenuli, a riječ je o javnoj nabavi zajedničkoj nabavi u sustavu zdravstva. Dakle pitanje glasi, koji su rezultati projekta objedinjene javne nabave odnosno kakve su dobivene uštede? Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovara poštovani ministar zdravlja Rajko Ostojić.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Zajednički projekt zajedničke nabave do sada je pokrenuto 40 nadmetanja u ukupnoj vrijednosti 2,3 milijarde kuna. Realizirali smo vrijednosti od 1,5 milijarde kuna a postignute su uštede od točno 380 milijuna kuna, ukupno znači 25%. Izdvojit ću samo ugradbeni materijal za leće od čak 37% ili pak gips od 29% i da budem plastičan, gips ja sam slomio ruku tri puta. Znači onaj običan gips, za sada gospodine Šeks, onaj običan gips kada slomimo ruku se kupovao diljem Hrvatske i uštedili smo na njemu nevjerojatnih nekima, a meni očekivanih 5 milijuna kuna. To je još jedan dokaz da uvodimo red u nered. I podaci od prije dva dana, otvorili smo generičke lijekove koje provodi KBC Zagreb Rebro pripravci za liječenje imunobodulatora uspjeli smo sniziti cijenu za 69,99% za 70%. Hvala vam lijepa. A time naravno ni najmanje nismo ugrozili dostupnost zdravstvene zaštite nego smo uštedili sredstva koja ćemo naravno pametnije, učinkovitije, racionalnije iskoristiti za dobrobit naših građana. Hvala vam lijepo na ovom pitanju.
I vama poštovani ministre. Očitovanje? Ništa, hvala lijepa. Idemo na sljedeće pitanje i pitanje poštovanog zastupnika Josipa Borić.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Svoje pitanje uputit ću predsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Milanoviću. Najprije jedan dojam, gospodine predsjedniče loše vodite hrvatsku Vladu, a to znači državu, institucije i njezine građane. Prije nešto manje od dvije godine nije vam to izgledalo tako, sjećate se. Jurcali ste Hrvatskom govorili i slali poruke, Hrvatska je lijepa u zoru, govorili ste da imate plan. Nažalost, nakon dvije godine jasno je da vi nemate plan, a ovo je improvizacija koju gledamo dnevno prevara je hrvatskih građana i birača, istih onih kojima ste u izbornoj noći nakon rezultata rekli da ih nećete iznevjeriti. Kakva nam je sadašnjost? Državna blagajna u kolapsu, da ne kažem u karambolu, porezi i PDV među njima najviši, smanjene plaće svima u državi, deseci tisuća novo nezaposlenih. Zadnjeg dana srpnja u blokadi 270 tisuća hrvatskih građana, a dug 21 milijarda. Kako smo proveli ljeto? Poluprazne tržnice, zatvoreni ugostiteljski objekti, presija nikad veća. Porezne inspektore pretvorili ste prave haračlije koji su pojedine situacije poreznih nadzora doveli do apsurda. Rezultat vaše politike nakon gotovo pola mandata je sljedeći, građani žive sve teže, gube posao, ostaju bez plaće ili je uopće ne dobivaju, ostaju bez svojih nekretnina, mnogi i krova nad glavom, ne znaju kako kupiti djeci knjige, kako platiti nikad skuplje režije, ne znaju što im donosi ova zima kako se uopće prehraniti, 100 kuna u dućanu više ne vrijedi ništa. Što ste im ponudili kao rješenje? politiku kojoj svjedočimo ovih dana. Ja ću je slikovito opisati, ne damo Perkovića jest ćemo travu. To je rješenje na ove nagomilane probleme. Pitanje, gospodine predsjedniče, kada ćete se smilovati hrvatskim građanima onima koje ste uspješno prevarili i skinuti im se sa grbače jer teret vaše politike više ne mogu nositi?
Hvala lijepa.
Jeste li spremni raspisati prijevremene izbore ili stvoriti proceduralne uvjete ili ćete ustrajati na ovoj politici, nikakvih ciljeva, negativnih trendove, duboke ideološke podijeljenosti hrvatskih građana i Hrvatske pod sankcijama? Hvala lijepa.
Hvala i vama ali samovolja nije dobra. Odgovara predsjednik hrvatske Vlade poštovani Zoran Milanović.
Poštovani kolega ovo je evolucijski napredak u odnosu na pitanja vašeg prethodnika gospodine Miloševića s ciljem da me isprovocira, ali dosta je to loše tako da ja ne mogu biti toliko loš premijer koliko vi možete sastavljati loša pitanja. Tome je teško parirati. Nego gdje vam je predsjednik stranke? Lobira za sankcije Hrvatskoj u inozemstvo? Upadica: Kakve to veze ima?/… Dakle to moram pitati ali što je moguće pristojnije, radi se naprosto o lideru opozicije, tako se to zove, koji nije bio ovdje kada se raspravljalo o hrvatskom prijedlogu proračuna, ne glasovalo nego raspravljalo, ne znam di je bio na ferijama. Ja sam inače često znao bit odsutan i kritiziram se radi toga dobro, doduše govorio sam duplo više nego dva moja prethodnika zajedno, ali je bilo malo, slažem se. Ali to pokazuje odgovornost prema vama gospodo, a i prema hrvatskoj javnosti. Vi ste tu pročitali sad cijelo čudo nekakvih groznih podataka, valjda zato da bi ljudi pali u afam, da bi poludili od očaja. Ja to ne vidim kao politiku i nemojte spominjati, nemojte spominjati, kritizirajte, izmišljajte, insinuirajte, ali nemojte spominjati prezimena ljudi koji su bili bliski suradnici ili protežei vama bliskih ljudi u stranci i predsjednika stranke, to je nepošteno. I nitko vas radi toga nije prozivao, nitko, jer ja neke stvari ne znam i baš radi toga što neke stvari ne znam i naprosto zvoni koliko nam stvari nisu jasne, mi ćemo osnovati istražno povjerenstvo u kojem ima mjesta za najpametnije od vas. I oni koji govore da istražna povjerenstva ne služe ničemu nisu u pravu. istražna povjerenstva su riješila slučaj Lenac, to je vodio HDZ, su riješila slučaj kamioni, odnosno nisu ga riješili, traje postupak koji nije gotov ali povjerenstvo je vodilo prema kaznenom progonu, su otvorila slučaj INA, kakva veličanstvena predstava je to bila u vašoj režiji. Dakle istražna povjerenstva su put prema istini kad nemate dokumente koji su uništeni kad se radi o jednoj dimenziji koju ni povjesničari ne mogu istraživati, da vidimo tko je skrivao dokaze, tko je onemogućavao istragu, tko je sprečavao da se poduzmu procesne mjere koje bi prekinule zastaru pa sad uopće ne bi bilo zastare nego mi sad moramo razbijat glavu da Ustavom ukinemo zastaru kao za pretvorbu i privatizaciju, da bi se svim teškim ubojicama moglo suditi. To znači ne samo političkim ubojstvima nego i ubojicama djece, ljudima koji su ubijali iz niskih pobuda. Ustvari je to dobro da se ova priča otvorila, dobro je zato što Njemačka recimo to ima, teška ubojstva ne zastarijevaju, da niste pokrenuli ovu lavinu ne bismo nikad došli do rješenja koje je ustvari civilizacijsko. Dakle teški ubojica ne smije biti miran. Evo vidjeli ste recimo da je podignuta optužnica protiv jučer jednog čovjeka u 92. godini. Meni preostaje samo da slegnem ramenima i da pričekam sud pravde iz suda. Ima pravde. Pravda je spora i dostižna. Na kraju i za čovjeka kojeg ovdje spominjete pravda je tu pred njim, Hrvatska, Njemačka, danas i najkasnije za 7 mjeseci, to je kratko, jako kratko. Strpite se, nemojte bit nestrpljivi.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Evo nismo čuli nikakav odgovor na moje pitanje, a ono je bilo jasno, znači jeste li spremni raspisati prijevremene izbore. No prije toga ovo oko Tomislava Karamarka. Nisam znao da se on mora vama javiti kad negdje ode, vjerojatno to treba postati neka nova praksa. No nešto drugo. Ovo je stvarnost gospodine predsjedniče, o toj stvarnosti danas sam pročitao i mišljenje jednog vašeg uvaženog kolege iz kluba. On je rekao da vi živite u paralelnom svemiru. Možda bi bilo dobro da se vratite u ovaj naš svemir, na ovaj naš zrak jer ovo su problemi hrvatskih građana. Ja ih nisam izmišljao, nisam ih frizirao, nisam dodavao, jednostavno to je stvarnost u kojoj mi danas živimo. Odgovoran državnik koji želi činiti reda u nekom drugom dvorištu na području Europske unije, a ne može u svome dvorištu omogućiti bolji život onima koji su birali, ne može im omogućiti prosperitet, to je pitanje na koje se treba odgovoriti. Hrvatska treba novu priliku, to su možda prijevremeni izbori. I podsjetit ću vas na vašeg prethodnika, na pokojnog Ivicu Račana što je rekao: možemo izgubiti izbore, ali ne i obraz. Nažalost, čini mi se da ste obraz odavno izgubili a izbore gubite po redu. Sljedeći su u onom trenutku očito kad vi to poželite. Međutim, hrvatski građani sve teže žive i njima je ovakve politike i ovakve podijeljenosti dosta i zbog toga sam u ime njih postavio ovakvo pitanje, jer ova država kažem još jednom, treba novu priliku. Da li će ona biti ponovno vaša ili nečija druga to neka odluče oni, ali ovakve odgovore oni zasigurno ne trebaju. Hvala lijepo.
Poštovani zastupniče, ima jedna greška koju radite vjerujem namjerno i nije poštena. Vlastite stavove i vlastite ocjene iznosite kao notorne činjenice. … [[Upadica se ne razumije.]] /Buka u dvorani./… Hvala vam lijepa. Idemo na sljedeće pitanje poštovanog zastupnika Jakše Baloević.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri. Zastupničko pitanje za gospodina Hajdaš Dončića. Kada bi mogli očekivati dovršenje započete ceste između Trogira, Solina, Omiša sa obilaznicom, u kojem roku, bilo da je parcijalno, bilo u cjelini. Samo nekoliko još napomena da kažem. Tu cestu još nazivaju cestom smrti. U proteklih 10-tak godina tu je poginulo 110 osoba, stoga zaista mislim da postoji puno razloga da se ta cesta konačno i dovrši. Hvala lijepo.
Odgovara poštovani ministar Siniša Hajdaš Dončić.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani zastupniče. Dakle dionica o kojoj govorite ukupno je u dužini od 45 km i predstavlja jedan od prioriteta Hrvatskih cesta jer zadovoljava reći ću i sve ekonomske, a isto tako i socijalne kriterije izgradnje. Dakle govorimo i o prosječnom godišnjem broju automobila koji prelaze na toj dionici, a isto tako govorimo i o tzv. … ili zagušenju koje se javlja dakle na spomenutoj dionici. Ona je podijeljena u 3 … [[Govornik se ne razumije.]] u 3 pod dionice. Drugi … [[Govornik se ne razumije.]] je u potpunosti izgrađen i ostao je ovaj dio od 5 i pol kilometara od Kaštel Staroga do Kaštel Gomilice i ostao je dio oko Omiša, tj. projekt Cetina. Ono što je dobro da su Hrvatske ceste pripremile, dakle projektnu dokumentaciju i u roku od 30 dana raspisat će natječaj za ovaj prvi … [[Govornik se ne razumije.]] od 5,4 km koji je podijeljen u dvije pod dionice. U prvoj pod dionici je otkupljeno 94% zemljišta, a u drugoj 70%. Tu postoji problem tri nelegalna objekta, tj. 3 nelegalne kuće koje su izgrađene na pojedinoj trasi. No sadašnji da tako kažemo gradonačelnik Kaštela se aktivno uključio u rješavanje imovinsko-pravnih odnosa i mi vjerujemo da ćemo u roku od 30 do 45 dana, dakle Hrvatske ceste raspisati natječaj, dakle za tu dionicu po pravilima Europske investicijske banke koja i financira taj projekt. Što se tiče projekta Cetine, dakle govorimo o zaobilaznici grada Omiša Hrvatske ceste su zajedno sa Juspersom završile optimalizaciju projekta i on će biti kandidiran, dakle 2014./2020. godine, dakle u programsko razdoblje kao jedan od prioriteta Hrvatskih cesta za sufinanciranje od strane regionalnog fonda ili čak od strane da tako kažemo … [[Govornik se ne razumije.]] što znači da mogu najaviti u roku od 45 dana najkasnije natječaj za prvu dionicu, a 2014. dakle natječaj za ovaj dio koji nije do sada da tako kažem koji nema građevinsku dozvolu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Očitovanje poštovanog zastupnika Jakše Baloević.
Hvala lijepa. Zadovoljan sam sa odgovorom i poželimo da to što se prije završi ta cesta. Hvala lijepa.
Idemo na sljedeće 34. pitanje, potpredsjednik Doma poštovani zastupnik Željko Reiner.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, moje pitanje je upućeno predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Zbog čega niti vi osobno, niti vaša Vlada niste reagirali na to da je prije nekih 3 mjeseca gospodin Vojislav Stanimirović u intervjuu izjavio, citiram: "Mi imamo naše udžbenike, izučavamo noviju povijest na naš način, drugačiji nego u hrvatskim knjigama. Izostavili smo poglavlje o Domovinskom ratu, jer i dalje smatramo da je to bio građanski rat." To su prenijeli mnogi hrvatski mediji. Gospodin Stanimirović izjavu nije demantirao, a na nju se na naše veliko čuđenje uopće niste očitovali niti vi, niti vaš ministar znanosti, obrazovanja i sporta. Ako je točno da se u nastavi povijesti učenicima srpske nacionalnosti i udžbenicima koje oni rabe ne uči o srpsko-četničkoj agresiji na Hrvatsku, odnosno o Domovinskom ratu kako to da kao premijer niste ništa poduzeli da se takav sramotan i potencijalno vrlo opasan promašaj u obrazovanju djece srpske narodnosti kojima se dakle ne razvija građanska svijest o pripadanju i lojalnosti domovini Hrvatskoj ispravi. Koje može biti vaše opravdanje za to? To ne znači samo da udžbenici i nastava povijesti na cijelom teritoriju Hrvatske i u svim školama nisu ujednačeni što je nedopustivo već to znači i da se izravno krši hrvatski Ustav i Deklaracija o Domovinskom ratu koju je 13. listopada 2000. godine donio upravo ovaj Hrvatski sabor. Budući da spomenuta izjava gospodina Stanimirovića je takva, a vi na nju niste reagirali držim da je to nedvojbeno ponovo štetno poticanje podjele i polarizacije hrvatskog društva slično kao i potpuno nepotrebno i po Hrvatsku štetno izražavanje i izazivanje tenzija u Vukovaru postavljanjem ćiriličkih ploča. Znači li to s druge strane da vaša Vlada mijenja stav o Domovinskom ratu posebice u svjetlu i vaših svojedobnih izjava o građanskom ratu. Kako ćete sve to objasniti braniteljima, obiteljima više od 14000 poginulih hrvatskih civila i branitelja, više od 30000 ranjenih civila i branitelja od čeg više od 1000 djece i napokon svim hrvatskim građanima. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovara predsjednik Vlade poštovani Zoran Milanović.
Uvaženi kolega, ja vas molim srbo-četnička agresija mislim da smo nadrasli malo to već, da u ovom Domu ne moramo koristiti takve izraze. Znamo o čemu govorimo, govorimo o neprijateljima Hrvatske u to vrijeme. Mnogi su od njih abolirani, dakle nije se nad njima provodio kazneni progon. Odlukom hrvatskog predsjednika Franje Tuđmana to smo svi podržali, a oni koji su počinili zločine ti neće nikad pobjeći, te ćemo proganjati. Ja ne znam je li ovo što vi govorite istina. Mene evo, sad sam dok ste postavljali pitanje sa kolegama razgovarao. Za to nitko nije čuo što samo govori koliko je ta stvar odjeknula, a sad mi kažu da je to gospodin Stanimirović demantirao tako da me dovodite u vrlo neobičnu poziciju. Dakle, to je jedno pretpostavljanje principa u logici. Ja ne mogu tvrditi da je to točno. Ako je to za hipotetski da je to točno ne slažem se s tim. E sad, da pripadnici srpske zajednice u Hrvatskoj naročito u Istočnoj Slavoniji imaju pravo na školovanje na svom jeziku i pismu gdje naravno delikatna povijest, nije delikatna matematika i kemija, nego povijest i da je taj program uvijek nešto drukčiji, da to imamo i to nije segregacija. To je njihov izbor. Jesam li ja najsretniji s tim? A u biti nisam. Bi li bio sretniji da svi idu po istom programu? Bi. Da li se na takav način srpske djevojke i mladići u stvari ne segregiraju, nego se, imaju u startu minus za uključivanje u hrvatski visoko obrazovni sustav to je činjenica. Da li zbog toga više odlaze na studije u Srbiju ili Vojvodinu? Da, ali to samo mogu konstatirati. Dakle, Hrvatska je bila žrtva agresije. U Hrvatskoj je i nemojte me molim vas krivo citirati, dakle s obzirom da se radilo o sukobu građana iste države različite nacionalnosti koji imaju isto državljanstvo bilo i elemenata građanskog rata. Ali ga ne bi bilo, gospodo nismo u sakralnom objektu. Dakle, ovo je, mi smo demokratsko društvo, liberalno društvo koje se razgovara. Kada vaš susjed koji je građanin iste države i druge je vjere vas napadne onda vas je napao vaš sugrađanin, a ako mu u tome pomaže vojska koja je iz druge države onda je to agresija. I to je prije svega agresija i napad. Ali nemojte! Dakle, ovo nije vrijeme puritanaca, nije vrijeme ono pred reformacije, ono nismo vidjeli vraga. Nisu potrebni ti uzdasi. Dakle, moramo otvoreno razgovarati o nekim stvarima. To ne umanjuje naš teret, našu žrtvu i našu pravednu stvar. Neprijatelj je neprijatelj! Ako je činio zločine odgovarat će, neće ga nitko. Ako je ubijao i organizirao ubojstva emigranata što ovih dana neki u komisiji na vrlo ružan način insinuiraju, to što slušamo tamo slušamo ovdje, to je jako ružno. Neću sad ponavljati čiji su to bili suradnici. Ako je to sve skupa istina to treba dokazati. Takvima nećemo pružati nikakvo utočište, neka im sude, prije svega u Hrvatskoj. Ja u hrvatsko pravosuđe vjerujem. Vi koji ne vjerujete, vi koji nakon 20 godina vlasti u Hrvatskoj tvrdite da ovdje postoje institucije i strukture koje štite bivše pripadnike službi gledajte to je takvo samoranjavanje političko, pa što ih niste polovili više, što ih nismo polovili? Tko to koga štiti? I zato nam treba istražno povjerenstvo. Nikakva to namjera naša nije bila, nisam sanjao o tome. Dakle, ja vas kao ozbiljnog čovjeka uzimam ozbiljno i vjerujem da vi mislite da govorite točno. Kažu mi da je kolega Stanimirović to demantirao. Oko toga se nećemo nikad potpuno složiti, ali kolega Stanimirović je za vrijeme rata bio protivnik, sada je građanin hrvatski, dakle ima potpunu … [[Govornik se ne razumije.]] aboliran je, to je naš zakon, i ne morate biti najbolji prijatelji ali ga moramo prihvatiti, on je jedan od nas. Ovo je Hrvatska država, ovo je Hrvatski sabor tu smo ravnopravni, zvali se Jovan ili Ivan to je svejedno.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog potpredsjednika Doma.
Naravno ja moram prvo reći meni je jasno da vi nemate potrebni senzibilitet jer ste Domovinski rat pratili naravno samo preko televizije. I ovo što ste sad rekli je pomalo zastrašujuće, da dovodite u pitanje da li je Hrvatska bila izložena agresiji ili samo unutarnjem sukobu. Ja sam silno začuđen, ali naravno vi ste odvukli cijelo pitanje u jednom drugom smjeru. Kao što to neprestano i radite. Vi zapravo namećete stalno svjetonazorska ideološka pitanja da zamaglite potpuno neuspjeh u rješavanju gospodarske krize i teškog stanja u kojem se Hrvatska sad nalazi. I naravno vi očekujete da sa pričama o umjetnoj oplodnji, europskom uhidbenom nalogu, spolnom odgoju u školama, svemu ovom što ste sad govorili što uopće nije bilo naravno moje pitanje zapravo očekujete da građani na temelju toga onda u žustrim raspravama raspravljaju o svjetonazorskim ideološkim pitanjima, a da zapravo zaborave na ogromnu nezaposlenost, na sve veće siromaštvo, na sve veće poreze, na to da će Hrvatskoj biti uvedene mjere EU zbog prekomjernog deficita tj. službenog nadzora nad državom koja nije u stanju uredno voditi svoje financije, a koju vi vodite itd. Dakle, sve to skretanje pozornosti sa gospodarskog neuspjeha na svjetonazorska pitanja vodi se po principu neka narod ima kruha i igara, iako vidimo da zahvaljujući vama igara ima sve više, a kruha sve manje i za Srbe i za Hrvate. I ono što je važno reći, nakon potpunog fijaska vaše vanjske politike u odnosu sa Europskom komisijom, vi ste to potegnuli u svom odgovoru, vezano uz uhidbeni nalog upravo je sad stiglo priopćenje Europske komisije da pokreće postupak na temelju članka 39. za Hrvatsku. Prema tome te mjere uključuju pojačan nadzor i obustavu schengenskog instrumenta. Nije dakle problem u jednoj osobi kako ste vi govorili prije dva, tri sata nego u cijeloj komisiji. Nakon svega toga, nakon tog fijaska konačno priznajte da loše žive u Hrvatskoj i Srbi i Hrvati i dajte konačno otiđite. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Novo zastupničko, 35., pitanje i poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam predsjedniku Vlade RH gospodinu Zoranu Milanoviću. Gospodine predsjedniče ne znam u kojem svijetu vi živite ili u kojem svemiru vi živite ali izgleda da ne živimo na istom prostoru i u isto vrijeme. Naime, na današnji dan pokušavate uvjeriti hrvatsku javnost da nikakve sankcije neće biti poduzete prema Hrvatskoj zbog nepoštivanja europskog uhidbenog naloga. No, na današnji dan 18. rujna 2013. godine Agencija REUTERS koju priznat ćete je teško zaustaviti upravo je objavila da je Europska komisija danas pokrenula proceduru iz članka 39. koja će u konačnici rezultirati pojačanim monitoringom i obustavom schengenskog instrumenta tj. uskraćivanjem novčanih sredstava i odgodom ulaska u schengenski prostor. Ako ne vjerujete REUTERS-u evo vam memo Europske komisije. Jedan od projekata koji itekako ima veze sa Schengenom je i Pelješki most. Nije li vam indikativno da Europska komisija premda je to najavila za 18. kolovoza nije objavila studiju o najboljem rješenju za povezivanje dubrovačkog kraja, odnosno hrvatskog juga sa ostatkom Hrvatske? Ukoliko Europska komisija zbog vašeg sukoba s njom iz samo vama poznatih razloga ne bude htjela financirati Pelješki most hoće li vaša Vlada nastaviti izgradnju Pelješkog mosta i hoćete li osigurati sredstva za ovaj projekt u sljedećem proračunu, dakle za 2014. godinu? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovara predsjednik Vlade, poštovani Zoran Milanović.
Poštovani kolega nije vas neko vrijeme bilo sad će opet biti radosno, stil se nije promijenio i radujem se okršajima s vama, ali samo parlamentarnim okršajima. Gledajte, dakle Europska komisija kad donosi odluke onda to ne radi kao bivša HDZ-ova Vlada, Europska komisija to ozbiljno promisli. Ali nama na naš poticaj, ako hoćete na moj poticaj, nakon svega što nam se dogodilo i opet ne obećajem nama nema druge osim tog mosta, to će se naprosto dogoditi zato što su to dva dijela teritorija EU. Koridor kroz BiH očito je prekompliciran i nemate se s kim dogovoriti. Meni je žao zbog toga, mislim da je to brzo i jeftino i sigurno rješenje, ne ide. Prema tome, most će se dogoditi. Nemojte likovati, dakle ovo je komunikacija Europske komisije. Postoji puno država članica i zemlje će reći svoje mišljenje. Neki će biti izlobirani, mnogi će reći ono što misle, mnogi će reći da je to pretjerano što predlaže Europska komisija da je naprosto pretjerano, da je disproporcionalno razini neusklađenosti. Mora se raditi o teškom prekršaju. Ovo što mi imamo je teoretski neusklađenost. Ponovno vas podsjećam kad govorimo javno konstatirajmo da je Hrvatska u trenutku zakonodavnih izmjena bez obzira na motive. Možete misliti da su bili najprizemniji naši motivi, bila usklađena sa službenim tekstom official journal EU koji izdaje Europsko vijeće. Mi smo postupali prema hrvatskoj verziji teksta i priznali da postoji mogućnost da je riječ o grešci. Ne možete biti pristojniji i jasniji. Ako netko želi obračun, ja to razumijem to je politika, kampanje su, bliži 14.mandata nečiji u komisiji, sve je to ljudski, ja moram ići na izbore iako ne morate. Međutim idemo se zajedno zalagati za taj most. Ja mogu napraviti možda više od vas, vaši kolege u Bruxellesu mogu možda mogu napraviti koliko treba, moji također iz SDP i ja vam garantiram s obzirom da to više nije vrijeme vašeg nekadašnjeg šefa i vaše vlade da će se to ostvariti na pravi način. Šta još da vam kažem? Mogu vam samo reći da ću uskoro morati otići i ispričati se kolegi Đakiću kojem će odgovoriti nadležni ministar kada postavi pitanje jer više pitanja za mene nema jer moram razgovarati telefonski u dva sata sa jednim od kao što vi znate reći naših neprijatelja. Dakle mi razgovaramo, komuniciramo, konzultiramo se. Ovo je tek sada otišlo iz komisije bez glasanja jer je bilo pod agendom A uz zemlje članice u Ministarstvu pravosuđa. Dakle ovo je za sada sve skupa jako ispod radara. Reuters je danas objavio nekoliko tisuća vijesti, dakle i to je vijest pa normalno da je objavio vijest, to je odluka to je komunikacija Europske komisije. Ali nemojte likovati, u krivu ste. Za mjesec i pol dana ćete shvatiti koliko je ovo marginalna stvar, koliko nije od interesa Europe koliko je neutralna za Hrvatsku, koliko ćemo sve svoje rokove i schengene i schengen facilitya na vrijeme ispuniti i kako ćemo taj most na kraju grada i to europskim novcem u većini jer je neizbježan, ali prije 10 godina to je bila tlapnja jer smo neozbiljno govorili i planirali nešto što nismo mogli platiti. Sada ma taman da smo najnesposobnija vlada u Europi, to će se dogoditi. Taman da smo u najvećem broju prekršaja, to će se dogoditi i vidjet će se kada se to bude gradilo. Ne zato što sam ja dobar ili sposoban ili gospođa Pusić ili Branko Grčić nego naprosto zato što je to očito, dakle to je jedini komad EU tko god bio na vlasti u toj državi koji je diskontinuiran ili koridor ili most. Nije to neka velika pamet. Došlo je vrijeme za to konačno. I drago mi je da ste se vratili u Sabor.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovanog zastupnika Frane Matušića na odgovor.
Gospodine predsjedniče nisam naravno zadovoljan. Kako bih mogao biti zadovoljan kada ste tek sada progledali da je to diskontinuitet, mi to govorimo zadnjih 10 godina i počeli smo raditi most i vidi se to što smo radili. 300 milijuna kuna je uloženo i vi ste zaustavili to. 2009.ste tražili da se skine s proračuna, prema tome nemojte, žalosno je da na takav način govorite danas o mostu Pelješac i žalosno je da ga vaša Vlada očito ne namjerava sredstvima iz hrvatskog proračuna financirati. Možete napraviti ovo što je kolega Marić rekao, nemojte financirati privatne banke i privatne firme, financirajte jedan javni projekt koji će donijeti dobrobit hrvatskom jugu i povezati konačno Hrvatsku u jednu cjelinu. Napravite to. I druga stvar, Reuters je objavio to kao udarnu vijest, otvorite njihovu stranicu pa ćete vidjeti udarnu vijest sankcije Hrvatskoj i predviđene mjere koje su sve predviđene od strane Europske komisije. Mene žalosti ja sam od vas očekivao zapravo ovakav odgovor. Ja ne likujem zato što smo se borili do 1.7.smo se borili u Europskom parlamentu da Hrvatska nema post monitoring i to vaši kolege znaju iz SDP-a jer je to visilo u zraku sve do 7.mjeseca i izborili smo se zato da Hrvatska nema post monitoring, a vi sa vašim ponašanjem ste danas isprovocirali da nam ga ponovo uvode, dakle uvest će monitoring i uvest će nažalost odgodu sredstva iz schengenskog ražima. Ali ne čudim se toliko od vas s obzirom da ste se već ogolili pred hrvatskom javnošću pa čak i pred onima koji su vas podržavali, ali se čudim gospođi koja kraj vas sjedi koja se pretvarala da je borac, a danas vidimo da je bila navodni borac za europske standarde da o ovoj situaciji šuti i da ne čujemo nikakav stav po pitanju sankcija koje nam danas uvodi Europska komisija, to je doista žalosno.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa postavljanjem pitanja, 36.zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Lidija Bagarić.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Pitanje bih postavila ministru financija gospodinu Slavku Liniću. Poštovani ministre, u cilju povećanja konkurentnosti hrvatskog turizma uvedena je snižena stopa PDV-a u turizmu, pa možete li nam objasniti koje su posljedice, a koji su efekti tog smanjenja? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovara poštovani ministar Slavko Linić.
Prije svega želim komentirati da danas sva moja pitanja su bila gospodarska pitanja i da Vlada o gospodarskim pitanjima ima što reći i o prošlih godinu i pol dana ima što reći i zato ću još jedanput ponoviti da preko 3 milijarde kuna smanjenje doprinosa u zdravstvu u gospodarstvo milijardu i pol kuna zadržane dobiti, zadržane dobiti temeljem reinvestiranja dobiti nije plaćen porez. Poticaj gospodarstvu 4 milijarde kuna, ugovorenih reprograma trgovačkim društvima koji su dužni poreze, pomoć gospodarstvu. Smanjenje PDV-a u turizmu iako indirektno jača konkurentnost turizma. Prema tome, sve potpore, potpore, potpore gospodarstvu, prema tome itekako ozbiljna ekonomska politika za rehabilitaciju i privatnog sektora, za jačanje konkurentnosti hrvatskih društava i bitka za zadržavanje radnih mjesta. To su vladine aktivnosti barem u ovom dijelu i porezne politike. E sada dolazimo do nečeg čudnog kritizeri, jer to nisu kritičari, pokušavaju govoriti ništa niste učinili za gospodarstvo. Kao što vidite u jedno vrijeme ogromnih problema u proračunu jer nemamo gospodarskog rasta ogromne poticaje privredi. I sada s jedne strane ne dajete ništa i najedanput se javlja opet kritizeri u onom dijelu gdje smo odlučili dati potporu kroz sniženu stopu PDV-a na turizam. Znači osnovno je pokušati samo napadati Vladu. Ja jednostavno tako mogu tumačiti sve one koji smatraju da nije trebalo smanjiti stopu u turizmu. Zašto smo smanjili stopu u turizmu? Prije svega na izvoz se nikada ne plaća PDV. A da li je naš turizam izvozni proizvod, pa je. Rezultat ovogodišnjeg turističkog prometa što nam pokazuju, pokazuju nam da je 88% ostvarenih noćenja stranih turista i da je isto tako 83% turista stranaca. Znači ipak možemo reći da je turizam izvozna grana. I onda je to bio i razlog zašto Vlada kad je odlučivala da li uvoditi tu međustopu se vodila principom da je to izvozna grana. Ali postoji nešto drugo, mi djelujemo na Mediteranu, mi djelujemo u okruženju nama konkurentnih zemalja u turizmu i bitka da dobijemo te turiste u Hrvatsku je itekako važna. Pa za usporedbu, na hranu, znači ne govorim o smještaju, Francuska ima ispod 10% PDV, Španjolska ispod 10, Cipar ispod 10, Italija i Austrija, iako nije na Mediteranu ali je jedna od jačih turističkih zemalja, 10% kao i Hrvatska. Jedino Grčka i Portugal nemaju sniženu stopu PDV-a na hranu i piće, ali Grčka i Portugal imaju na smještaj 6% za razliku od Hrvatske koja ima 10%. Prema tome, to je i bitka u našem okruženju da budemo konkurentni. Da li su to naši hotelijeri, ugostitelji uvrstili kroz sniženu cijenu ili ne, to je sad stvar koju možemo ocijenit njihove politike, ali to je ono što je rukovodilo Vladu za sniženu stopu.
Hvala lijepa. Očitovanje poštovane zastupnice Lidije Bagarić. Ništa, hvala lijepa. Idemo dalje. 37 pitanje i poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru financija, gospodinu Slavku Liniću. Gospodine ministre, prošle godine na poticaj Odbora za turizam Hrvatskog sabora na prijedlog Vlade Republike Hrvatske potkraj godine Hrvatski je sabor donio jedan neočekivani i po mnogima vrlo zanimljiv korak, a to je da je izmjenama Zakona o PDV-u privremeno na 5 mjeseci spustio razinu obveznog PDV-a za uvoz stranih plovila koja su do tada bila na privremenom vezu i na privremenom uvozu u Republici Hrvatskoj i na taj način tvorio mogućnost da se trošarine, carina, PDV, zapravo plate ovdje, a ne u zemljama odakle dolaze ti vlasnici. Opozicija je u to vrijeme tvrdila da je to smiješna mjera koja neće polučiti nikakve relevantne rezultate nego čak štoviše, da će ugroziti našu domaću brodogradnju. Gospodine ministre, koji je stvari učinak te mjere, koliko je Republika Hrvatska zapravo profitirala od takvog jednog poteza za kojega su nam i kolege iz Italije i Slovenije i nekih drugih zemalja bili jako, jako ljuti i ljubomorni što smo to poduzeli gotovo u zadnji čas, pred onaj veliki finale 1.7. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovara ministar, poštovani Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine zastupniče na pitanju. Da, još jedna od mjera poticaja u turizmu. Svjesni toga da smo bili ugroženi da će nam nekoliko tisuća plovila otići iz Hrvatske, da će naše marine imati manje prihoda zbog tog odlaska, s obzirom da smo isto se pribojavali da sve one servisne usluge, usluge snabdijevanja neće više biti dio hrvatskog posla i dio hrvatskih prihoda u trgovačkim društvima, prihvatili smo inicijativu Odbora za turizam. Direktni efekt na naplaćenom PDV-u je preko 300 milijuna kuna kad promatramo onaj direktni učinak u proračunu u samo 5 mjeseci primjene. Ali ono što je važno reći, u Hrvatskoj je ostalo 720 brodica do 7 metara, 1315 brodica iznad 7 do 12 metara, preko 600 brodica većih od 12 metara, a ogromna plovila, jahte 335 i jedrilice koje su isto tako interesantne preko 1100 komada je ostalo u Hrvatskoj. Prema tome, preko 4000 plovila nije isplovilo u Jadranu, ostaju u našim marinama i koristit će sve usluge hrvatskog gospodarstva. To je taj ogroman i poticaj turizmu. Potrebno je možda još samo napomenuti sljedeće, da kad promatramo od kuda su ta plovila onda od tih 4126 plovila 3318 je iz Europske unije što je značilo strah i bojazan od zajedničkog tržišta i jednostavno stranih zastava, tako da smo itekako po nama riješili i tu dilemu i zadržali i goste i plovila. To je možda i ono što možemo reći da u ovoj godini kad promatramo vidimo 17% više zaposlenosti u turizmu nego ranijih godina, a i same najave za ulaganje u iduću godinu pokazuju da na 2011. to će biti 224% ili 120% veća ulaganja i u marine i u hotele kao direktni efekt i mjera vezano za PDV, ali i direktni efekt čuvanja i ovog dijela turističkih usluga. Hvala.
Hvala i vama. Očitovanje poštovanog zastupnika Goran Beus Richembergh.
Gospodine ministre, podatak da je državni proračun uprihodovao preko 3 stotine milijuna kuna samo od ove mjere zapravo je sjajna vijest. Ja bih iskoristio ovu priliku da čestitam vama jer ste imali sluha poslušati inicijativu iz Hrvatskoga sabora. Ali bih zahvalio i prije svega financijskoj odnosno carinskoj upravi, isto tako i poreznoj upravi, pa također i svima onima koji su u tom sustavu dali ogroman doprinos jer je u relativno kratkome vremenu napravljeno jako mnogo na edukaciji, koordinaciji, smanjenju birokratskih procedura i od lučkih kapetanija do svih onih koji se bave ovim poslom u nautici svi su pokazali iznimno visoki interes. Ovo je primjer jedne od mjera kako se dobrim sinergijskim radom može napraviti odličan učinak. U svakome slučaju očekujte od Odbora za turizam još sličnih inicijativa, a sve u cilju da više uprihodujemo ali da stvorimo nove mogućnosti i za otvaranje novih radnih mjesta. Jer ne zaboravimo koliko god to izgledalo čudno svaki stalni vez generira jedno radno mjesto u hrvatskome turizmu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prije nego odradimo još 4 zastupnička pitanja želim dvije obavijesti. Prva, predsjednik Odbora za poljoprivredu poštovani zastupnik Frano Lucić obavještava da će se sjednica, 23. sjednica Odbora zakazana za 19. ove godine u 12,00 sati tj. sutra održati isti dan sutra u 10,00 sati u istoj dvorani Janko DraškoviĆ 202. Drugo, nakon završetka aktualnog prijepodneva, dakle za 4 još zastupnička pitanja odradili bismo samo prvu točku dnevnog reda Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva i nastavili bismo sutra u 9,30 sa drugom točkom Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju itd. u skladu sa usvojenim dnevnim redom. I treće što želim, molim predsjednike radnih tijela Hrvatskog sabora, odbora da održe sjednice i razmotre sva pitanja koja su upravo na dnevnom redu za ovaj i sljedeći tjedan. Sada prelazimo na 38. zastupničko pitanje i prozivam poštovanog zastupnika Damira Rimca da podnese pitanje. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede. Poštovani ministre, tijekom nedavnih prosvjeda poljoprivrednika koji su bili ovo ljeto stalno ste ponavljali da se hrvatski poljoprivrednici ili kako ja to volim reći proizvođači hrane, odnosno poduzetnici moraju okrenuti budućnosti i da moramo gledati da se što bolje pripremimo za novu zajedničku agrarnu politiku EU i sve ono što će nam ona donijeti u budućem periodu. Naime, svi znamo da je na raspolaganju preko 300 milijuna eura za ruralni razvoj, pa me osobno zanima u kojem smjeru moraju gledati naši proizvođači hrane i da li je ministarstvo zaista spremno da ljudima na terenu pomogne oko rješavanja njihovih problema. Dakle, što se konkretno u Ministarstvu poljoprivrede radi po tome pitanju, kada će biti vidljivi konkretni rezultati tog rada i na kraju na čemu ćete temeljiti strategiju agrarne proizvodnje odnosno strategiju agrarne politike. Hvala.
Hvala i vama. Odgovara poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolega da, ponavljao sam i stalno ponavljam nužnost okretanja prema budućnosti i nastavka provedbe reforme koju smo započeli. Javne politike vezane za poljoprivredu, prehrambeni sektor koja se i način funkcioniranja i vođenja Ministarstva poljoprivrede unazad desetak godina za posljedicu ima zapravo stalnu stagnaciju i negativne trendove koje smo zatekli u svim sektorima poljoprivrede i prehrambenog sektora. 40 milijardi kuna je gotovo isplaćeno za razne oblike potpora u zadnjih desetak godina, investicijske potpore kapitalna i ostalo. Što smo imali? Da li naš hrvatski proizvođač, da li farmeri proizvode više, bolje, jeftinije, konkurentnije. Da li su bili spremni za ulazak u Europu? Na žalost ne. Ne želim na ovaj način i nema kolege Hrga polemizirati, barem ne onako primitivno sa osobnim uvredama, ali moram napomenuti i na opaske njega i njegovih kolega i prozivanja da su zapravo gotovo 10, 12 godina imali mogućnost da li direktno voditi resor ili biti koalicijski partner i da su zaslužni za te negativne trendove koji obilježavaju hrvatski agrar. Kada govorimo o onome što nas slijedi još samo malo kratka digresija. Kad smo se trebali pripremati i vježbati na neki način za fondove, izdašne fondove koji su nam na raspolaganju kod predpristupne fondove SAPARD-a i IPARD-a. I tu me čudi i što sam čuo kod nekih kolega danas u raspravi sa potencijalnim strahom, milionima eura koje ćemo izgubiti zbog sankcija. Ja bih volio da je kolega Jandroković kad je bio član Vlade vodio računa o iskoristivosti onoga što nam je bilo već tada dostupno. A ponovit ću samo da su nam sredstva SAPARD-a za period šesta, deveta iskorišteni samo sa 15 i pol milijuna eura i da nam je tu propalo nekih 16 milijuna eura. IPARD cijela deseta i jedanaesta godina iskorišteno je samo jedan i pol posto od onoga što nam je raspoloživo. 50 milijuna je propalo. U 2012. godini iskoristivost je bila preko 60%, 16 milijuna eura smo iskoristili. U ovoj godini 80% ćemo iskoristiti, u četrnaestoj i petnaestoj iskoristit ćemo 100% onoga što nam je na raspolaganju. Najvažnija stvar koju pripremamo i na kojem radimo je program ruralnog razvoja. Radi se na njemu mjesecima kao i svaki najvažniji strateški dokument na kojem se radi je u izradi vrlo ozbiljno, studiozno, participativno sa svim … [[Govornik se ne razumije.]] Održano je preko 30 radionica diljem Hrvatske, javnih rasprava o programu ruralnog razvoja i on je u visokoj fazi gotovosti. Od 20-tak mjera koje ćemo imati na raspolaganju da bi mogli godišnje povući preko 300 milijuna eura koje će nam biti na raspolaganju izdefinirali smo nekih 17, 18 mjera za koje smo procijenili na osnovu rada sa svim parterima tu mislim prije svega na poljoprivredne proizvođače, obrte, tvrtke i ostale koji su uključeni i koji će trebati aplicirati i koristiti te fondove, mjere gdje će iskorištenje biti najveće. Kada govorimo o tome tri su osnovna cilja, to je povećanje proizvodnosti odnosno konkurentnosti hrvatskih poljoprivrednih proizvođača i prehrambenog sektora, zatim održivo upravljanje prirodnim resursima i ravnomjerni regionalni razvoj. To ćemo kroz ove mjere i kroz ovo korištenje fondova sigurno iskoristiti. I još jednom želim reći da i ja osobno i moj tim, ali i svi iskreni poljoprivredni proizvođači u RH očekuju da će kroz ove mjere ruralnog razvoja kroz ovaj program ruralnog razvoja kroz nastavak reformi zapravo zaboraviti na ove priče o '41., '71. ili '91. Mene kao ministra zanima 2021., zanima me gdje će biti hrvatski farmer, hrvatski proizvođač 2021. i želimo i kroz reforme i kroz ovaj strateški dokument napraviti da ima iste uvjete, istu produktivnost, isti dohodak kao austrijski farmer i ostali razvijeni farmeri EU. Zahvaljujem.
Hvala lijepa ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika? Ništa. Hvala. Nastavljamo sa postavljanjem pitanja. Sada je na redu poštovani zastupnik Domagoj Hajduković i 39. pitanje.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje upućeno je ministru regionalnog razvoja i fondova EU gospodinu Branku Grčiću. Poštovani gospodine ministre nakon 1. srpnja Hrvatska je članica EU. Što znači da će županije, gradovi i općine morati biti nositelji aktivnosti koje su usmjerene ka privlačenju sredstava iz fondova EU. Nažalost, mnoge od njih se nisu dobro na to pripremile, nisu dobro ekipirane, nemaju dovoljno sredstava kako bi efikasno pisale projekte koji će rezultirati i povlačenjem sredstava iz fondova EU. Ono što me zanima je što Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU čini da bi se županijama, gradovima i općinama u ovom segmentu pomoglo? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovara na postavljeno pitanje potpredsjednik Vlade poštovani Branko Grčić.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani kolega Hajduković dakle pitanje ja bih rekao gađa baš u pravo mjesto. Pripremljenost projekata sigurno je nešto što je izuzetno važno u cijelom procesu apsorpcije EU fondova, posebno evo od 1.07. kad nam se pojavljuje dakle puno veće količine novca koje potencijalno mogu biti povučene iz EU fondova. Ono što se događa na državnoj razini je gro pripreme projekata kojima ćemo apsorbirati te novce. Znači, obnova željezničkih pravaca posebno na EU koridorima, posebno uređenje vodoopskrbnih sustava iz sustava odvodnje i posebno uređenje odlagališta otpada. To je nekoliko milijardi eura koje će biti uložene u ove projekte do kraja nove financijske perspektive, dakle do 2020. ali i iza toga. Međutim, ono što nam fali u cijeloj toj priči jesu lokalni projekti. A da bi lokalni projekti mogli biti realizirani najprije ih treba pripremiti, a onda treba osigurati novce za njihovo sufinanciranje. I jedno i drugo je u ovom trenutku problem. Moj poziv svim gradonačelnicima ovdje koji sjede ali i svim onima koji ne sjede u Saboru nego su danas negdje u svojim uredima u gradovima i naravno svim načelnicima općina poziv da se aktivno uključe u pripremu projekata. Naše ministarstvo, Ministarstvo regionalnog razvoja pomaže direktno kroz financiranje projektne dokumentacije pripremu tih projekata. U prošloj godini smo izdvojili 30-ak milijuna kuna, nažalost uspjeli smo potrošiti samo 10 milijuna kuna jer nije bilo proaktivnosti na lokalnoj razini i traženja novca za pripremu projekata. Mi smo samoinicijativno krenuli u pripremu 32 projekta vrijedna 550 milijuna eura, dakle vrlo ozbiljnih projekata, međutim aktivnost mora biti još čvršća i još jača. Ove godine negdje oko 40 milijuna kuna stoji na računu za te potrebe. Imamo 600 prijavljenih projekata, selekcija tih projekata kojima ćemo pomoći i raditi projektnu dokumentaciju i financirati u svim fazama dakle od idejnog projekta do finalne projektne dokumentacije, ishođenja građevinske dozvole će biti naravno izabrani u vrlo skorom vremenu i bit će poduprti s naše strane. Ono gdje posebno treba obratiti pažnju to je razvoj kapaciteta, dakle obrazovanje i edukacija ljudi na lokalnoj i regionalnoj razini, jačanje razvojnih agencija kao ključnih koordinacijskih institucija ovog posla na lokalnoj i regionalnoj razini. Mi namjeravamo kroz novi Zakon o regionalnom razvoju povezati županije i gradove i praktički obvezati ih da se svi uključe u pripremu, organizaciju i financiranje rada razvojnih agencija. Danas imamo vrlo loše standarde u tom segmentu. S jedne strane imamo snažne županijske agencije, a nažalost gradske i lokalne agencije uz naravno rijetke iznimke ne funkcioniraju dobro. I to moramo mijenjati, te kapacitete moramo povezati i oni moraju preuzeti brigu o pripremi lokalnih projekata. A mi smo tu da im pomognemo na svaki način, i edukacijom i novcem. I stajat ćemo i dalje na raspolaganju. Hvala lijepo.
Očitovanje poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića? Ne. Hvala lijepa. Četrdeseto zastupničko pitanje poštovanog zastupnika Franje Lucića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moje pitanje je bilo namijenjeno predsjedniku Vlade no kako je došlo do određene očito pogreške ovom prigodom postavljam pitanje ministru poljoprivrede Tihomiru Jakovini. Obzirom da je hrvatskim poljoprivrednicima aktualna vlast smanjila poticaje za cca 1,5 milijardu kuna u odnosu na proteklu vladu RH koja je obnašala HDZ. Pitam vas koja je formula opstojnosti hrvatskog sela odnosno hrvatskog poljoprivrednika, a RH je ušla u EU, kako smo i mi prije u HDU-u tvrdili da hrvatski poljoprivrednik ne smije ući na koljenima u EU to se upravo pod vašim vodstvom tj. SDP-ove vlade i dogodilo? Gdje je opstojnost ljudi koji se bave poljoprivredom ako znamo da je 50% poljoprivrednika nestalo, a posebno stočara? Kakva je to politika prema hrvatskim poljoprivrednicima?
Odgovara poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolega Lucić, dijelom sam vjerojatno već u prošlom odgovoru odgovorio na ovo pitanje ali ponovit ću ponovo. Javna politika vođenja sektora poljoprivrede kao jednoga od najvažnijih strateških grana gospodarstva RH unazad 10 godina obilježio je negativne trendove u svim sektorima proizvodnje. Spominjete stočarstvo, da ako govorimo o mliječnom govedarstvu pad je. 58 tisuća proizvođača 2003.godine smo imali kada je otvoren Referentni laboratorij u Križevcima, 14 tisuća ih je bilo kada sam ja postao ministar. Za svaki segment možemo napraviti takvu analizu, govorim oko 40 milijardi kuna je uloženo kroz raznorazne potpore, kroz investicijske projekte, kroz kapitalna ulaganja, bez pravog učinka na povećanje proizvodnje na stvaranje dodane vrijednosti, na boju pripremu i konkurentnost naših poljoprivrednih proizvođača. U dobrim godinama kada smo imali rast BDP-a se nije imalo dovoljno petlje i odlučnosti krenuti u reforme u koje se već onda trebalo krenuti da bi cijeli sektor učinili konkurentnijim i spremnijim za ulazak u EU. Pa ne znamo od 23.12.2011.da ulazimo u EU i da se trebamo pripremiti, za ono što je napravljeno loše u mome mandatu ja i moj tim ćemo snositi odgovornost i za to ćemo dobiti ili ne dobiti povjerenje na idućim izborima. Ali to je proces koji se trebao pripremati se i raditi godinama, nažalost nije. Hoćemo o zemljišnoj reformi? Koliko je tu promašaja napravljeno i koliko nije omogućeno našim poljoprivrednim proizvođačima osnovni resurs za razvoj poljoprivredne proizvodnje. Oznake izvornosti i zemljopisnog porijekla na način na koji dajemo dodanu vrijednost našim proizvodima, koliko se na tome radilo i koliko se uspjeha napravilo na tome. Neki dan sam potpisao rješenja za slavonski kulen i za neretvansku mandarinu, 10 godina je trebalo i pokušavali su naši proizvođači da zaštite taj odličan proizvod naše slavonske ravni, nisu uspjeli. Da ne spominjem od desetinama milijuna koji su potrošeni i na Centar za razvoj u Vinkovcima i za kampanje za zaštitu za taj isti kulen nije bilo rezultata do prije par dana. Cijeli sustav nije bio dovoljno dobar, nije bio dovoljno pripremljen i nije bio posložen kao servis poljoprivrednim proizvođačima i svima onima kojima treba biti na usluzi. To radimo, to radimo iskorištenje fondova reforme koje smo započeli, organizacija poljoprivrednih proizvođača, proizvođačke grupe, organizacije, zadruge, uređenje tržišta, veće kontrole su ono što će uroditi plodom. Ja bih volio da se dio tih reformi odradio već puno prije jel bi sada bili puno spremniji i puno bolji u toj zahtjevnoj tržišnoj utakmici koju imamo na velikom novom tržištu. Osvajanje trećih tržišta, mogućnostima koje se pružaju našim izvoznicima i našoj prehrambenoj i prerađivačkoj industriji koja je prirodni nastavak na primarnu proizvodnju bi isto trebali puno više vremena od ovoga što imamo na raspolaganju. Krenuli smo u reforme, radimo ozbiljno i rezultati će se vidjeti ali preko noći sve ono što je rađeno 10 godina loše ne možemo čarobnim štapićem okrenuti. Na način sa upumpavanjem stalno dodatnih potpora, intervencija i ostalog stvarali smo zapravo socijalni mir na selu, radili smo jednu povlaštenu kastu bogatih poljoprivrednih proizvođači i kupovali smo glasove. Kolega Hrg … krivica ovog ministra i ovog ministarstva na način kako su radili doveli su do toga da su ne stranka nego statistička pogreška, nažalost, ali najviše i najteže je poljoprivrednim proizvođačima koji nisu imali mogućnost da se razvijaju kako su se trebali razvijati i pripremiti za ulazak u EU. Sada to radimo i napravit ćemo budite sigurni da će se rezultati vidjeti vrlo brzo. Hvala.
Hvala lijepa ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika Franje Lucića.
Ministre ne bi se složio s vama jer puno ovoga što ste rekli ne stoji. Naime, kao predsjednik Odbora za poljoprivredu vrlo jednostavno sam vas tražio i kroz neposredan razgovor ali i pismenim putem da mi odgovorite koliko je to financijska omotnica koju su poljoprivrednici u ovoj godini trebali dobiti, koliko im je sredstava isplaćeno i koliko je ostalo. Svaki premijer u ovoj državi i vi kao ministar kada vas netko probudi u pola noći to bi dali za pet minuta. 47 dana je trebalo da vi odgovorite saborskom Odboru za poljoprivredu na ovo jedno jednostavno postavljeno pitanje. Pa ako ćete vi odgovarati 47 dana od koga ćemo mi onda dobiti informaciju da bi istovremeno znali onim ljudima koje to interesira odgovoriti jer u protivnom nisu mogli taj podatak dobiti ni u Ministarstvu poljoprivrede ni na drugim mjestima gdje su upravo tražili takve podatke. Danas je ovdje kroz nekoliko riječi i samog predsjednika Vlade bilo rečeno vi likujete. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege ovdje danas nitko ne likuje, ovdje su svi mi zabrinuti za opstojnost Hrvatske države kako u poljoprivredi, a tako i onda i u politici koju vodimo kao vanjsku politiku. i stoga ovdje nitko ne likuje nego svi smo zabrinuti zbog ovakvog stanja u hrvatskom gospodarstvu u hrvatskoj poljoprivredi jer sa ovakvim vođenjem politike kao što ju vodi danas SDP doista vodi u propast i vrlo ćemo se brzo naći u poziciji onih zemalja koje danas imaju daleko veće probleme … /Govornik isključen.
Hvala lijepa.
Hrvatska poljoprivreda ide u jednom negativnom smjeru sa ovakvim vođenjem. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I na kraju 41 pitanje i poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Iako bih radije postavio pitanje predsjedniku Vlade koji je znao da će moje pitanje biti zadnje za njega namijenjeno, postavit ću ga danas ministru branitelja koji je također član hrvatske Vlade. Obzirom na kontradiktorne izjave ministra financija Slavka Linića i ministra rada i mirovinskog sustava Miranda Mrsića i njihove interpretacije u medijima povodom najava smanjenja tzv. povlaštenih mirovina, molim vas da se danas u svojstvu ministra branitelja, a u ime predsjednika Vlade jasno očitujete o tome što se događa, da kažete jasno da li smatrate hrvatske stradalnike Domovinskog rata i obitelji poginulih hrvatskih branitelja povlaštenima. Hoće li se smanjenje mirovina odnositi na hrvatske branitelje, invalide, obitelji poginulih ili znate li da su u tijeku postupci poništenja stotine rješenje o invalidnosti pripadnika Hrvatske vojske nastradalih u obrani suvereniteta Republike Hrvatske na području južnog bojišta. U istom rovu, u istoj sekundi, na istom bojištu stradali su i moji iz Virovitice i Šukerovi iz Livna. Radi li se o novom progonu, omalovažavanju, vrijeđanju hrvatskih branitelja, stradalnika Domovinskog rata, obitelji poginulih hrvatskih branitelja, kao i u vrijeme protekle SDP-ove Vlade i da li vi kao ministar hrvatskih branitelja i kao branitelj, smatrate li da je u Hrvatskoj bio građanski rat ili je to bila jugosrpska agresija.
Hvala lijepa. Odgovor ministar branitelja, Fred Matić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažene zastupnice, zastupnici, gospodine Đakiću. Evo mene je pripala čast da odgovorim na vaše pitanje, hvala vam lijepo i na posljednjem pitanju. Dakle evo nekoliko ste postavili pitanja u ovom jednom. Prvo po pitanju povlaštenih mirovina, dakle to smo prije tri godine apsolvirali, da ne govorimo o braniteljskim i stradalničkim mirovinama da su povlaštene nego su to mirovine stečene prema posebnim propisima jer je kategorija branitelja i stradalnika jako osjetljiva na taj naziv. Kada bi stavili baš ruku na srce naravno postoje redovite mirovine i one izvanredne koje se zovu povlaštene, ali ja sam isto tako suglasan s tim da se ne koristi taj izraz koji iritira branitelje i ja sam o tome razgovarao i sa kolegom Mrsićem i sa kolegom Linićem i sa svima koji spominju te kategorije da je to za nas branitelje jedno osjetljivo pitanje i imam njihovu suglasnost i njihovu potporu oko toga. Što se tiče smanjivanja mirovina dakle još nije donešeno definitivno i konačno rješenje, međutim hrvatski branitelji nisu otok u ovom društvu i jednako kao i druge kategorije društva moraju biti spremni snositi posljedice gospodarske krize i problema u kojima se našla Republika Hrvatska. Ono što znam i što govorim od početka svoga mandata, to znaju i kolege ministri, zna i premijer, dakle moja zadnja linija obrane kod eventualnog i mogućeg sutra smanjivanja mirovina su hrvatski ratni vojni invalidi, 100%-tni, prve kategorije na koje se to neće odnositi i na djecu poginulih hrvatskih branitelja kojih još ima i koji se redovito školuju. Svi ostali, a pri tome se misli na one koji imaju više mirovine, dakle i o tome će se voditi računa da hrvatski branitelji sa manjim mirovinama od određenog iznosa će također biti izuzeti. Ove dvije kategorije koje sam govorio to su moja zadnja linija obrane o kojoj govorim cijelo vrijeme. Ako Hrvatska ne bude u mogućnosti za te kategorije isplaćivati mirovine tada smo stvarno došli u ozbiljne probleme. Što se tiče naših prijatelja i suboraca iz Domovinskog rata, pripadnika Hrvatskog vijeća obrane, dakle kaže jedna poslovica da postoje ljudi koji prave probleme i postoje oni koji ih rješavaju. Problem je nastao prije 15 godina, ne moram podsjećati onda tko je problem napravio, ali problem će razriješiti ova Vlada, ovi ministri koji su zaduženi za taj resor. Dakle za one uvažene zastupnike koji ne znaju pozadinu priče, zbog tri lakoma odvjetnika i 200 lakovjernih branitelja dovedena je u pitanje sudbina 10009 obitelji hrvatskih branitelja pripadnika Hrvatskog vijeća obrane za koje je materijalnu skrb preuzela Republika Hrvatska. Pri tome ne govorim za one koji su 2006. preuzeti međudržavnim ugovorom između Republike Hrvatske i Republike Bosne i Hercegovine. Radimo na tome da zaštitimo i državu i državni proračun jer ukoliko bi svi ti branitelji podnijeli tužbe kao što je to učinilo ovih 200 to bi, jedan je novinar izračunao, Hrvatsku koštalo 62 milijarde kuna što priznat ćete je luksuz koji si Hrvatska ne može dopustiti. Isto tako radit ćemo na tome da te obitelji ne budu oštećene, oni su ovdje, oni žive u Republici Hrvatskoj već 20 godina i učinit ćemo sve da taj problem bude što manji i da se sa što manje posljedica sanira. Ne znam da li bi na ovaj zadnji dio uopće trebao nešto odgovarati, dakle tu se radi o jednoj krivoj interpretaciji koju je premijer već više puta objasnio, dakle na Republiku Hrvatsku je izvršena agresija. Ne znam da li netko o tome još uvijek dvoji, mislim da nitko, ali neke nespretne riječi izvučene iz konteksta mogu dovesti do krivih tumačenja. Dakle Republika Hrvatska bila je izložena agresiji. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa poštovani ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika Josipa Đakića.
Pa gospodine ministre, razumio sam sve u vašim odgovorima, ali ne mogu biti potpuno zadovoljan s obzirom da ste zaboravili kako je 3500 obespravljenih u proteklom mandatu SDP-ove Vlade doživjelo svoju satisfakciju baš tužbama, tužbama sa kamatama, sa punopravnim rješenjima, drugostupanjskim rješenjima i upravnih sudova i općinskih sudova i županijskih sudova. Koštalo je to stotine milijuna kuna Hrvatsku državu. Bojim se da neće se ponoviti ista sudbina i sada. Hoćemo li opet doživljavati i proživljavati takove traume i mi i naši prijatelji koji su zajedno sa nama rame uz rame branili hrvatsku domovinu. Da li takvu blamažu i takve traume uopće trebaju nekome više kojoj su pojedinci … [[Govornik se ne razumije.]] skloni. Skloni su da učine sve kako bi nekoga sankcionirali. Bolje je naći zajednički način za stolom. Danas kada neki liječe svoje frustracije zbog nesposobnosti u vođenju države preko leđa hrvatskih građana rugajući se otvorenim ranama hrvatskih stradalnika posebice nasilnim uvođenjem ćirilice u herojski grad Vukovar nazivajući branitelje skupinom šovinista. Zaboravljaju kakve su žrtve podnijeli u obrani Hrvatske zajednički ginući kao jedan korpus u domovini i u Bosni i Hercegovini. Zbog ovakvoga odnosa prema hrvatskim braniteljima i njihovom stradavanju kao i stalnom narušavanju digniteta Domovinskog rata, a pogotovo time da je u domovini bio građanski rat. Svjesni ste i sami da u Izvješću za 2012. zbog takvog načina 416 hrvatskih ratnih vojnih invalida je umrlo, da je 1896 hrvatskih branitelja umrlo. To je korpus koji nestaje svake godine. Znači preko 2200 ljudi je otišlo sa ovoga svijeta u proteklom vremenu. Da li je taj mortalitet je potaknut i državnom politikom, da li prijetnjama [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa poštovani zastupniče.]] da li omalovažavanjem da bilo čime ja vas molim da to hrvatski branitelji nisu zaslužili od ove hrvatske Vlade.
Hvala lijepo. Najprije jedna obavijest. Predsjednik Odbora za proračun, državni proračun obavještava da će nastavak 46. sjednice Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora održati danas 18. rujna nakon podnošenja Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva u dvorani Stjepana Radića, 133. Molim da se utvrdi da li imamo kvorum u sabornici, dvorani? Ima. Hvala lijepa. Prelazimo, završili smo aktualno prijepodne u Hrvatskom saboru. Molim vas i u skladu sa standardima i sa Poslovnikom idemo na prvu točku utvrđenog dnevnog reda. Prva točka dnevnog reda je: 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim potpredsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu zastupnicu Đurđicu Sumrak da podnese izvješće. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Na 26.sjednici Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora od 18.rujna 2013.godine Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmatralo je pisani zahtjev zastupnika Božidara Kalmete od 5.rujna 2013.kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskoga sabora da u skladu da člankom 14.stavak 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje sa prvim danom jesenskog zasjedanja Hrvatskog sabora. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Božidara Kalmete. Slijedom navedenog Mandatno-imunitetno povjerenstvo, a temeljem članka 14. stavak 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i Poslovnika jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika dana 18.rujna 2013. započelo je mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Božidara Kalmete.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja? Ne. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanju predloženu odluku Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 112 glasova za donešena predložena odluka. Nastavite poštovana potpredsjednice.
Jednako tako na 26.sjednici održanoj 18.rujna 2013.godine Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je pisanu izjavu zastupnika Krešimira Bubala od 3. rujna 2013. godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora o prestanku mirovanja zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Krešimiru Bubalu izabranog sa liste HDSSB započelo 22. prosinca 2011. godine temeljem članka 14. stavak 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, te da je istog dana njegov zamjenik Zoran Vinković započeo s obnašanjem zastupničke dužnosti. Kako Krešimir Bubalo sukladno članku 14. stavak 3. Zakona o izborima zastupnika podnio je pisanu izjavu predsjedniku Sabora o obnašanju zastupničke dužnosti, povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata prestalo osmog dana od podnošenja izjave te da je istog dana prestalo i obnašanje zastupničke dužnosti zamjeniku zastupnika Zoranu Vinkoviću. Slijedom iznijetog, Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 14. stavak 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 11. rujna 2013. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Krešimira Bubala, zamjenik zastupnika Zoran Vinković dana 11. rujna 2013. godine prestaje obnašati zastupničku dužnost.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala lijepa. Ima netko protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 112 glasova za. Nakon što smo donijeli odluku molim da se pristupi polaganju prisege. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnik kada je prozvan po imenu ustaje i izgovara riječ "prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Poštovani zastupnik Krešimir Bubalo.
Prisežem.
Čestitam. [[Pljesak.]] Želim vam da imate uspjeha u svojem radu i da doprinesete i radu Hrvatskog sabora. Ovime bismo današnji predviđen rad zaključili, nastavili sutra u 9,30 sa utvrđenim točkama dnevnog reda, a prva je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju, prvo čitanje, PZ br. 450. Hvala lijepa. Sada bismo prešli na odlučivanje po odrađenim točkama dnevnog reda. Idemo po redu. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednicu mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu zastupnicu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 27 sjednici od 24. rujna ove godine prijedlog Hrvatske Demokratske Zajednice i Hrvatske građanske stranke za određivanje zamjenika zastupnika Božidaru Kalmeti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata zastupniku Božidaru Kalmeti započelo 18. rujna 2013. godine te da su Hrvatska Demokratska Zajednica i Hrvatska građanska stranka odredile Antu Jerolimov za zamjenika zastupnika te su ispunjeni zakonom određeni uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Te Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže Saboru donošenje Odluke o početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 24. rujna 2013. godine. zastupničku dužnost počinje obnašati zamjenik zastupnika Ante Jerolimov. Hvala.
Hvala i vama poštovana predsjednice. Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih, zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim da se odluči. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 114 glasova za. Sada ćemo pristupiti davanju prisege. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege a nakon toga zastupnik koji je prozvan ustaje i izgovara prisežem. Tekst prisege glasi: Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu državi Ustava i zakona i poštovani pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske, zastupnik Ante Jerolimov.
Prisežem. [[Pljesak]]
Čestitamo zastupniku. Želim da imate uspjeha u svojem radu u interesu Republike Hrvatske kako prisega i glasi. Hvala lijepa. Idemo na glasanje, najprije Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva pa pozivam predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 28.sjednici održanoj 21.listopada 2013.godine zahtjev Državno odvjetništva Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 18.listopada 2013.godine za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Željka Sabe zastupnika u Hrvatskom saboru. Željko Sabo zastupnik je 7.saziva Hrvatskog sabora te na temelju članka 76. Ustava i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Nakon provedene rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na temelju članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku kojom se daje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Željka Sabe po zahtjevu državnog odvjetništva USKOK-a i USKOK-a od 18. listopada 2013. godine upućen putem državnog odvjetništva zbog osnovane sumnje da je počinio kaznena djela podmićivanja zastupnika iz članka 339. stavka 2 kaznenog zakona. Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučilo je dati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Željka Sabe po zahtjevu državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih djela i drugih kažnjivih djela kako bi mogla nesmetano obavljati svoju dužnost kojemu je temeljem Ustava Republike Hrvatske dana u nadležnost. Hvala.
Hvala i vama. Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog oduke. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno sa 118 glasova za. Hvala lijepa.