Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani gospodine tajniče, poštovane kolegice, poštovani kolege, hrvatska javnosti, vodim vas na teren u jedan prekrasan kraj u Hrvatsko zagorje. U njemu možete vidjeti lijepe i pitome brege, zelene rijeke i skladne oranice na kojima rade vrijedni ljudi. Imamo bogatu i značaju povijest od našeg krapinskog pračovjeka preko velike bitke Matije Gupca pa sve do zagorskih branitelja kojih se čak 12.000 aktivno uključilo u obranu i stvaranje domovine kakvu danas imamo. Imamo i spomenike od kojih je najveći onaj u Gornjoj Stubici, rad Antuna Augustinčića, našeg Zagorca, rođenog u Klanjcu 1900. godine. No, je li to istina imamo li možda još veći i još atraktivniji spomenik velebnu umjetničku kompoziciju koja u velike nadmašuje sve ostale? Imamo. Veličanstveni spomenik u Stubičkim Toplicama, rad umjetnika koji je zanimljivog li podatka isto tako rođen u Klanjcu, spomenik nesposobnosti. Doduše radovi na tom spomeniku nisu završeni, niti se zna kada i kako bi uopće mogli završiti ali to ne umanjuje njegovu ljepotu i ne skriva njegovu istinsku poruku, a to je duboko klanjanje svetoj kravi korupcije. Pogledajmo kronologiju podizanja veličanstvenog hrama u Stubičkim Toplicama. Najveći zdravstveno turistički kompleks u regiji koji će zaposliti 500 ljudi. Tako su prije 12 godina uvjeravali sve nas u Krapinsko-zagorskoj županiji, a mi naivni povjerovali u opravdanost partnerstva sa velikim koncernom poznatog vlasnika. Lomila su se koplja treba li prepustiti 74.000 četvornih metara zemljišta plus Specijalnu bolnicu Stubičke Toplice bogatom i ogromnom koncernu za projekt Stubaki. Bolnica nije prepuštena, ali zemljište jest. Rekli su nam investiciju od 109 milijuna EUR-a ne treba blokirati ovaj projekt dostojan divljenja. Daje da ponovim 74.000 hektara pardon kvadratnih metara naše zemlje odnosno 7 i pol hektara. Pričalo se da poznatom poduzetniku taj novac predstavlja samo paravan za podizanje vrijednosti tvrtke i da će tvrtku uskoro prodati. Istina je bila još groznijeg okusa. Poznati je poduzetnik to zemljište opteretio hipotekom na iznos od gotovo 2 milijuna EUR-a i taj novac iskoristio za spas jednog od poduzeća u svojemu koncernu, a imao je pravo koristiti taj novac samo za realizaciju projekta. I mic po mic 8 godina ništa se ne događa. Prošle godine još je uvijek bilo neizvjesno hoće li doći do realizacije projekta Stubaki. Nakon župana koji je sudjelovao u pokretanju projekta u fotelju je zasjeo novi koji je tamo i dan danas u svojem drugom mandatu, a nada se i trećemu. Pitali su ga novinari smatra li se osobno odgovornim, rekao je „dokle god postoji i najmanja šansa da se projekt realizira na njemu će se raditi, ako propadne preuzimam osobnu odgovornost“. U travnju 2021.g., dakle sada, od projekta apsolutno ništa, 74.000 kvadrata županijske zemlje služi za uzgoj krtica i maslačaka, a veliki koncern prodao je svoj hotelski biznis. Dakle, sudbina Stubičkih Toplica, hotela, zdravstvenog turizma, boljitak stanovnika toga kraja i cijele županije očigledno ne zanima nikoga. 74.000 m2 županijske zemlje ostalo je neiskorišteno, 5 stotina Zagorki i Zagoraca nikada nije dobilo obećani posao, ali vrlo vjerojatno malobrojna skupina bogato je nagrađena za ovako sramotno gospodarenje županijom i bezobrazno laganje birača. Epska bitka za boljitak zagorskog čovjeka poznata kao bitka kod Stubičkih Toplica počela je 2009. i završena je 2021. apsolutnim porazom oba župana na svim frontovima. Pitam vas Zagorke i Zagorci hoćemo li im dati novi mandat da nam po 4. puta prodaju isti trik ili ćete shvatiti da je došlo vrijeme da im se na ovim izborima zahvalite na suradnji? Ako se aktualni župan smatra moralnim i poštenim čovjekom sa ovoga ga mjesta pozivam da održi svoje obećanje o preuzimanju osobne odgovornosti za projekt Stubičke Toplice odnosno za propast projekta i da ovoga časa povuče svoju kandidaturu za župana Krapinsko-zagorske županije. Hvala lijepa.
Hvala. Sada ćemo malo zastati sa ovom točkom jer je jedan sat pa ćemo ići na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani. Danas je poseban dan, HSU slavi 25. rođendan. Da, da, četvrt stoljeća života jedne stranke kojoj nikada nitko nije davao velike šanse. HSU osnovana je 29. travnja 1996.g. od članova Matice umirovljenika Hrvatske, Sindikata umirovljenika Hrvatske i slobodno mislećih pojedinaca na traumi nezakonito umanjenih mirovina za čak 40%. Osnovana je sa ciljem ispravljanja nepravdi koje trpe umirovljenici, a ne iz obijesti gole borbe za vlast. Nakon dva neuspjela pokušaja na parlamentarnim izborima 1996. i 2000.g. stranka je postala parlamentarna 2003.g., treća sreća, samostalni izlazak na izbore. Stjecajem sretnih okolnosti u zajedništvu s liderima umirovljeničkih udruga počeli smo rješavati obeštećenje odnosno povrat duga umirovljenicima što je u ratama potrajalo do 2013.g. U tom prvom mandatu riješili smo dodatak za nove umirovljenike od 4 do 27% i osokoljeni rezultatima izašli samostalno na izbore 2007.g. i spoznali kako se izbornim inženjeringom može više glasova i dobar rejting pretvoriti u manje mandata. To je bila prva jaka frustracija i znak opasnosti za opstanak HSU-a. Od učlanjivanja u HSU radim za dobrobit umirovljenika koliko to okolnosti dozvoljavaju, a u tom prvom mandatu bio sam oduševljen zajedničkim aktivnostima sa umirovljeničkim udrugama. 2008.g. izabran sam za predsjednika, više kromirala i više od pola vijeka stranke 12,5 godina održavao taj brod na površini, čuvajući parlamentarni status HSU, eto koji još uvijek imam. Iza mene su stotine tisuća susreta sa umirovljenicima, više stotina tribina, odradio sam deset ciklusa izbora očekujući uvijek iznova eksploziju zajedništva, solidarnosti i mudrosti umirovljenika. Nesporna je korist HSU-a za umirovljenike, no cijelo vrijeme sa svih strana radi se na rastakanju HSU-a. Politički suparnici su se u tom vremenu svojski trudili osnovati puno umirovljeničkih stranka te u suradnji sa udrugama na lokalnoj i nacionalnoj razini otupiti političku oštricu HSU-a, dijeleći umirovljenicima mrvice umjesto svako mjesečnih prava utemeljenih na zakonima. U svakom smo mandatu i s plavima i s crvenima riješili poneki problem koji se uvijek mjerio u više stotina milijuna kuna. Zahtjevi i očekivanja su se množili, podrška kod birača se sve više dijelila jer iza svakog rezultata imate porast kritičara. Krajem prošle godine odlučio sam da je kormilarenja dosta i prepustio stranku novom rukovodstvu, fokusirajući se na rad u HS-u gdje i ovaj mandata želim posvetiti nudeći rješenja problema kroz izmjene zakona za umirovljenike, ali i za sve ostale građane RH. To radim s puno žara i strasti jer mi je stalo do boljeg života građana RH, sadašnjih i budućih radnika i umirovljenika. Čas mi je teret i zadovoljstvo to raditi. Hvala onima koji su me sve ove godine zdušno i bezrezervno podržavali, biračima 8. izborne jedinice. Što će biti u budućnosti s HSU-om? Odgovornost je novog rukovodstva, no s moje strane HSU će imati uvijek dobre želje. Bez obzira hoću li u budućnosti biti u HSU-u. HSU će zauvijek ostati u meni, u mojoj glavi, u mom srcu, moj uspjeh i neuspjeh, moj ponos i moja bol, moja nada i moje razočaranje, baš kako u životu i treba biti. Članice i članovi, birači i umirovljenici, sretan nam 25. rođendan Hrvatske stranke umirovljenika i neka nam golubica radosno leti. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Rada Borić. Izvolite.
G. predsjedavajući, kolegice i kolege. U zemljama i s manjim problemima i manjim aferama u upravljanju s Covid krizom i sustavom zdravstva, ministri odlaze. Ali što je s Ministarstvom zdravstva, što je s Vladom? Ministarstvo zdravstva je uvijek bilo prepušteno samo sebi, a ministri su imali i potpunu autonomiju. Ministar Vili Beroš je prvi ministar zdravstva u povijesti kojemu je Vlada oduzela autonomiju dodijelivši u travnju 2020. Kriznom stožeru iste ovlasti koje ministar zdravstva ima prema Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. O ustavnopravnim problemima statusa Kriznog stožera već je struka rekla svoje. Pisao je posebice i profesor Đorđe Gardašević. Činjenica je da epidemijom upravlja posebno Vladino tijelo u kojemu je ministar zdravstva samo kotačić. Onaj koji pristojno govori „Hvala na pitanju.“. Jer činjenica je da je 23. prosinca prošle godine Vlada provedbu Plana i programa cijepljenja protiv Covida-19 delegirala Ministarstvu unutarnjih poslova, pa onda Ministarstvu zdravstva, HZZO-u i HZJZ-u tako da su za kolaps Plana i programa cijepljenja odgovorni Vlada, MUP, HZZO, HZJZ. Nadalje, ministar je prošle godine potpisao ugovor o javnoj nabavi s tvrtkom Cuspis za platformu Cijepi se.hr, koja je osvjedočili smo se totalni promašaj. Ministar međutim nije prozvan po zapovjednoj odgovornosti nego kao osoba koja je imala privatne motive da potpiše ugovor s vlasnikom tvrtke Vinkom Kojundžićem. Zbog Vinka Kojundžića i bivšeg HDZ-ovog direktora Većeslava Bergmana USKOK je još 2009. upao u HZZO, pretražio sve ugovore potpisane sa IT tvrtkama povezanim s Kojundžićem. To se dogodilo nakon serije tekstova koje je godinama pisala Nataša Škaričić, a ključni su bili oni koje je pratila dokumentacija iz koje se vidjelo da je Vinko Kojundžić se predstavljao kao savjetnik HZZO-a za informatizaciju, iako to službeno nije bio. On komunicirao i londonskom podružnicom i s njujorškom centralom tvrtke Prolifics koja je HZZO opskrbljivala softverom te joj je nudio sastanak s direktom HZZO na kojemu će im on pod navodnicima biti prenesena će im biti posebna poruka. Jasno Kojundžić je tada bio samo vlasnik IT tvrtke. U bilo kojoj drugoj zemlji objava takve dokumentacije značila bi kraj za političkog dužnosnika. Bergmana je na kraju smijenio Milinović, ozbiljniju USKOK-ovu istragu i kraj suradnje takve firme s javnim sektorom. No, u Hrvatskoj se stvari brzo zaboravljaju i na to HDZ računa, pa su se onda preko HDZ-a prelile i na BiH. Dakle, gdje zavod zdravstvenoga osiguranja posao informatizacije zdravstvenoga sustava 2012. povjerio dakako Kojundžićevoj firmi Cuspis Zagreb. Od 2012. ta firma ima ekskluzivno pravo na održavanje i nadograđivanje postojećega informatičkoga sustava. Konačno 2019. ministar zdravstva Milan Kujundžić potpisuje ugovor s Cuspisom IN2 i INKON vrijedan preko 6 milijuna kuna za izradu platformi …/nerazumljivo/… i e-cijepih. Valja upozoriti e-cijepih je program s registrom cijepljenih osoba i on je 14. siječnja 2012. u dopisu koji ministar Beroš potpisuje i šalje svim županijskim zavodima za javno zdravstvo u točki 7. spomenut kao program u koju se upisuju cijepljeni protiv bolesti Covida-19. I u mnogim drugim dopisima unatoč tome što je Cuspis '20.-te potpisao ugovor za izradu platforma Cijepi se. Zašto je u godinu dana Cuspis dobio sredstva čak 2 informatička sustava za registraciju cijepljenih osoba? Zašto su oba korištena u ovoj situaciji? Ne znamo, ali predlažem da se time bavi USKOK. Svakako Beroš je posljednji HDZ-ovac koji je došao na uhodani odnos HDZ-ove administracije s Vinkom Kojondžićem. Ostao ministar Beroš ili otišao, hoće li netko istražiti je li napravljena primopredaja softvera, ako jest tko ju je obavio i potpisao [[Upadica: Hvala.]] da nema primjedbi na rad i je li istekao jamstveni rok?
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. Jedan od razloga zašto imamo državu, a isto tako županije i gradove i općine je da neke stvari možemo isplanirati na rokove koji su malo dulji od danas do sutra. Zato postoje mandati od 4, a ponekad i 5.g. kako bi se neki ozbiljni projekti i planovi mogli završiti, a oni najveći i najsloženiji barem započeti i usmjeriti. Pogledajte kolko nas je malo, čak nas je sad dosta, ali na raspravama o nekim drugim temama koje su interesantne, vrlo nas je malo. Zašto? Pa lokalni izbori su. Pretkampanja je, a uskoro počinje i kampanja. I u Zagrebu se jako puno govori o tome da treba promijeniti način upravljanja gradom iako nije još uvijek sasvim jasno što se pod tim može podrazumijevati. Naravno, to sigurno uključuje borbu protiv korupcije i kriminalnih poslova kao korak bez kojeg sigurno nećemo isplivati iz problema. Dugovi u Zagrebu došli su do vrhunca, a slijevanje novca u privatne džepove jedan je od glavnih uzroka tome. Ali ima još jedna stvar kod upravljanja Zagrebom koja je veliki problem i zbog koje je život u našem glavnom gradu lošiji nego što bi mogao biti. U Zagrebu nije bilo nikakve, čak ni srednjoročne, a kamoli dugoročne vizije, niti ideje kako grad treba izgledati, kako se treba razvijati, koje nove prostore može osvajati, a koje postojeće preskočene i zanemarene mora vratiti u život. Ja sam prvenstveno arhitektica i urbanistica. Cijeli život se na ovaj ili onaj način bavim tim temama i to je nešto što mi posebno leži na srcu. Mi inače svi ovaj 5-minutni govor koristimo i nekako pokušavamo velike riječi da, naravno svima je interes da dođete u medije i sve ostalo, ovo o čemu ću ja govoriti sigurno nije nešto što će biti na naslovnicama bilo kojih portala, ali nešto što je važno za razvoj jednog grada. Dakle, mi smo imali gradonačelnika, pokojnog gradonačelnika koji je bio na čelu grada na ovaj ili onaj način 20.g. i pokazatelj je kako 20.g. može brzo proći, a da se u smislu vizije i ideje kako se Grad Zagreb treba razvijati ne napravi baš ništa. On je svoj način upravljanja gradom bazirao na činjenici ne ono kakav Grad Zagreb želi vidjeti 2030. ili 2050., ne ono šta je korist građana Grada Zagreba, nego naravno na razvijajući lik i djelo svoj osobni i evo na kraju je i otišao s ovog svijeta. A ono što je bilo potrebno napraviti, ne samo da vi vidite kakav grad želite, ovaj potres je razotkrio svu strahotu godina nečinjenja jer vi vrlo jednostavno možete preskočiti nerazvijene dijelove grada i graditi na livadi, ali ono što je teško i komplicirano da se vratite u tkivo grada i da one sve posljedice tog točkastog urbanizma koji će biti zapisan u anale kao nešto ne činiti, probati sanirati. Nijedna nova zgrada ne bi smjela niknuti u nekakvim poluzavršnim ili završenim dijelovima grada dok se ne napravi analiza, dok se prvenstveno ne riješi promet, ne riješi promet u mirovanju i ne vidi zelenilo koje je potrebno. Javni prostori nisu svaki put dječja igrališta, javni prostori nisu svaki put uređeni parkovi, javni zeleni prostori su neki put livada na koju se može doći i može se igrati, livada na kojoj neko dijete može bosonogo hodati, a Grad Zagreb inače ima i nekakva gradska srebra i kad napravite analizu, možda je i dobro da se s tim nije bavio jer pitanje je što bi bilo. Ali ta gradska srebra su u jednom trenutku postali i ruglo grada, pa ja ću samo iskoristiti i nabrojiti „Blok Badel“ na Kvatriću, „Zagrepčanka“ uz Radničku, „Paromlin i Gredelj“ u samom centru. To su dobri primjeri kad niste imali ideju i kad niste imali možda investitora, pa niste ništa niti radili i to je nešto za u budućnost. Onaj koji će imati priliku biti prvo lice Grada Zagreba mora voditi računa i mora imati ideju kakav grad želimo, ne sutra nego za 10 i 20.g. a primjer grada Zagreba je primjer kako 20 g. može jako brzo proći, može otići u vjetar i onda je teško nadoknaditi propušteno. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Prica. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Jedan od dijelova naše zemlje, koji je najviše propatio zadnjih desetljeća je Bjelovarsko-bilogorska županija. Srce kontinentalnog dijela Hrvatske. Županija je to starih i ponosnih gradova i mjesta, Bjelovara, Čazme, Garešnice, Grubišnog Polja i najljepšeg malog grada na svijetu, Daruvara te mnogih mjesta i općina. Nažalost osim privatizacijske pljačke 90-ih ovaj prostor i njegovi ljudi pogođeni su i lošim stanjem u poljoprivredi, devastacijom sela i iseljavanjem velikog broja stanovnika. Svaka nova politička vlast imala je nove mjere za poljoprivredu, ali nisu dale ploda. Kako mi govore naši sugrađani s tog područja, vezani uz poljoprivredu, tko bi htio tako živjeti? Radiš od jutra do mraka, izložen si hirovima prirode, Vlada ti svake godine mijenja pravila, malo ovako, malo onako, a ti dižeš kredite, pratiš trendove, ganjaš poticaje, ulažeš u sjetvu i nadaš se najboljem, pa te zakači mraz, pa je suša, pa je previše kiše, pa zime, ima, nema, a ljudima sve teže i polako gube nadu. Ljudi odlaze. Upravo zato je važno imati volju i plan, kao moj prijatelj iz Grubišnog Polja, Sebastian Svat, kako podignuti poljoprivredu iz krize i omogućiti dobar život našim sugrađanima. Ono što mi ljudi govore i osjećaju je marginalizacija Daruvara i područja zapadne Slavonije, nepostojanje zadovoljavajuće infrastrukture u smislu željezničkog prometa i brze ceste koje su iznimno važne za ravnomjeran razvoj Hrvatske. Kako da se ti krajevi razviju, kako da se razvije gospodarstvo i time poveća standard ljudi ako nisu dovoljno prometno povezani? To bi trebao biti prioritet svake vlasti. Ali bez obzira na sve probleme, ima mladih ljudi, idealista koji su ostali poput mladog Slavena Đurđevića iz Garešnice, Igora Jareša iz Daruvara, ostali su u svojim mjestima i bore se za bolje sutra. Trude se nešto promijeniti, shvaćaju probleme i potrebe mjesta u kojima žive i stalo im je do njihove zajednice. Znaju što ne valja, ali i znaju kako poboljšati stvari. Nažalost mnogi njihovi poznanici i prijatelji napustili su svoje općine i gradove iz egzistencijalnih razloga. Gospodarstvo ne funkcionira u korist ljudi. Radna mjesta postoje u tvrtkama u vlasništvu države ili lokalne vlasti, privatni sektor je oslabljen poreznom presijom, različitim parafiskalnim nametima i propisima. Ali vidimo, ima ljudi koji se bore. Ima i priča o uspjehu, ali one su posljedica volje i sposobnosti pojedinca, ne zahvaljujući sustavu, nego usprkos sustavu. Ali uporni ljudi poput Sandre Frčo, Antonete Đokić iz Bjelovara, Emila Kuštrića iz Severina, Marije Maje Ulovec iz Končanice, Ivane Sabljak Murnić iz Čazme i Damira Đurđevića iz Velike Pisanice. Nastavit će se truditi i boriti za svoje gradove i općine. Baš zbog njih sam optimističan da se stvari mogu promijeniti, da naša zemlja može biti bolje mjesto za život. To nam mora biti cilj ako želimo bolji standard, ako želimo da broj stanovnika Hrvatske i Bjelovarsko-bilogorske županije raste. Važno je osigurati kanalizaciju prigradskim naseljima gdje je nema, prometno povezati naše gradove i mjesta, kako bi omogućili razvoj svih regija i vidjeti kako porezno rasteretiti građane, poljoprivrednike, poduzetnike i obrtnike. Njihov trud svima nam je na čast, a njihov uspjeh uzdiže cijelu našu zemlju. Zato ne zaboravimo da je Hrvatska jaka, ako se jednako razvijaju svi dijelovi naše zemlje. Kao društvo, samo tako možemo napredovati i rasti.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Danica Baričević, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Evo kao saborska zastupnica iz Splitsko-dalmatinske županije, danas bi htjela istaknuti nekoliko činjenica koje se odnose na njezino funkcioniranje a isto tako, tijekom ove pandemije i tijek realizacije planiranih razvojnih programa. Tijekom COVID krize, naša je Vlada osigurala milijardu i 112 milijuna kn za očuvanje radnih mjesta u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Radi se o naknadi preko 72 000 radnika a uz ovih već isplaćenih milijardu i 112 milijuna kn, ta naknada je produžena za svibanj i nastavit će je primati svi radnici koji se bave djelatnostima, koji su ograničene upravo zbog pandemije. Splitsko-dalmatinska županija ima najviše jedinica lokalne samouprave. Čak 55. A nakon izmjena Zakona o financiranju lokalne i područne samouprave i znatnog povećanja prihoda, realizirani su mnogi projekti koji su obećani građanima. Županija se približava iznosu od 900 milijuna eura ukupno ugovorenih projekata koji se financiraju europskim sredstvima, što dovoljno govori o angažmanu svih uključenih. I tijekom boravka premijera Plenkovića u Splitu, prije nekoliko dana, potpisani su novi ugovori vrijedni 500 milijuna kuna koji će uvelike doprinijeti razvoju Splita i Splitsko-dalmatinske županije. 3 ugovora u području prometa, uvelike će promijeniti funkcioniranje županije u prometnom smislu. Također bih ovdje istakla i razvoj otočnih područja za koje Vlada RH svake godine povećava ulaganja pokazujući da život na otocima prepoznaje kao područje od posebnog državnog interesa i dapače, kao područje od velikih prirodnih, gospodarskih i turističkih potencijala. Ulaganje u hrvatske otoke u proteklih nekoliko godina odnosila su se na mnoge kapitalne projekte izgradnje, dogradnje, rekonstrukcije, razvoj komunalne i prometne infrastrukture, vodoopskrbu, odvodnju i energetsku obnovu, prostorno uređenje i zaštitu prirode i okoliša, a u području otoka, samo u 2019. g. uloženo je skoro 3 milijarde kuna. Značajan dio tih sredstava uložen je i za projekte na otocima u Splitsko-dalmatinskoj županiji i prije 2 dana potpisani su novi ugovori kao rezultat javnog poziva za dostavu prijedloga projekata za Program razvoja otoka 2021. g., a poziv je provela upravo Uprava za otoke koja je zaprimila 55 projektnih prijava, od čega 17 prijava s područja Splitsko-dalmatinske županije. Radi se o podršci malim kapitalnim projektima kojima se želi unaprijediti otočne infrastrukture i kvaliteta života na otocima, za čiju provedbu je upravo dodijeljeno 14 milijuna kuna, od čega 4 i pol milijuna kuna za projekte s područja Splitsko-dalmatinske županije. Kao iznimno važne ističem i aktivnosti u sklopu izrade Nacionalnog plana razvoja otoka Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU koje je u suradnji s otočnim koordinatorima izradilo bazu otočnih projekata i projektnih ideja. S područja Splitsko-dalmatinske županije do sada je prikupljeno 426 projektnih prijedloga i projektnih ideja u vrijednosti od oko 6 milijardi kuna. Dopustite mi da na kraju iskoristim priliku s ove govornice čestitati 30. obljetnicu osnutka 4. gardijske brigade Pauci koja je zbog svojih zasluga i nemjerljivog doprinosa u Domovinskom ratu pravi simbol grada Splita i Dalmacije i danas je zaista važno pokazati poštovanje prema pripadnicima ove brigade, obiteljima poginulih i prema njihovom doprinosu za modernu i slobodnu Hrvatsku. I danas, puno godina nakon Domovinskog rata, veterani ove brigade na svoj način daju svoj doprinos hrvatskom društvu upravo kroz različite projekte, iskoristili su 1,8 milijuna kuna EU sredstava za projekte kojima i nadalje doprinose hrvatskoj slobodi. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Travanj je najokrutniji mjesec, kaže jedan velikan 20. stoljeća, govoreći o posutoj zemlji na kojoj je onda rađanje proljetnog novog života ostavlja još veći dojam pustoši i praznine. Travanj evo izgleda kao najokrutniji mjesec, može biti poguban, opasan i za super heroje, kao što je Vili Beroš, ministar Beroš. Pokušat ću pojasniti u ovim 5 min zašto podržavamo inicijativu za mjesnu ministra Beroša, zašto to nije neka puka predizborna tlapnja, dat ću 6 vrlo jasnih i konkretnih argumenata, 6 Beroševih grijeha na koje bih volio čuti odgovor, od njega ili od premijera Plenkovića. No nije problem samo u Viliju Berošu, prošlo je 5 g. kako je Andrej Plenković na čelu hrvatske Vlade, hrvatskih Vlada i sada kad podvučemo crtu nakon 5 g., 5 g. je jedno solidno razdoblje, on i ovi koji su proučavali Kardelja i formirali se na tome, znaju da je petoljetka jedan ciklus u kojem se mogu napraviti društvene i ekonomske reforme. Nakon ovih 5 g., jasno je kako Plenkovićevoj Vladi sređivanje zdravstvenog sustava nije bio prioritet, štoviše kao da im odgovara neuređenost i nesređenost tog sustava jer u tih 5 g. nije poduzeta nijedna konkretna mjera za stabilizaciju zdravstvenog sustava ni na jednoj razini, ni financijskoj, ni organizacijskoj ni kadrovskoj. Odabir ministara pokazuje koliko Plenković drži do zdravstva. Ministar Kujundžić je protratio 3,5 g. i jedina promjena koju je napravio u sustavu zdravstva, tiče se naziva ministarstva. Iz Ministarstva zdravlja u Ministarstvo zdravstva. Gubici su se gomilali te 3,5 g. kao što se nastavili u godinu i par mjeseci ministra Beroša, liječnici i medicinske sestre su odlazili iz sustava, nisu pokrenute nikakve organizacijske promjene. Beroš je nastavio tim putem nečinjenja. Njegov privi je grijeh je grijeh nečinjenja. Nije financijski racionalizirao sustav, štoviše u prošloj godini za njegovog ministrovanja, troškovi zdravstvenog sustava su narasli iako je opseg pružene usluge značajno smanjen. Kako? Zašto? Drugi grijeh. Njegova vizija financijske stabilizacije sustava koju je iznosio, prvenstveno se temeljila na novim nametima. Novi porez, nove trošarine, nova izdvajanja za zdravstveno osiguranje, to je kao neko je u javnosti dao tu zgodnu usporedbu, kao u sustavu navodnjavanja koji gubi vodu nepotrebno ćemo riješiti problem time što ubacujemo više vode. Tri. Beroš je bezrazložno produljio nabavljanje zaštitne opreme, testova i drugog materijala za borbu protiv COVID-a izvan sustava javne nabave. Svjetsko tržište se davno stabiliziralo, zašto je to i dalje izvan sustava javne nabave? Pa možda upravo zato da bi poslove mogli obavljati cvjećari, priručni fotografi i slično. Četvrto. Totalna neorganiziranost sustava naručivanja za cijepljenje. To je ono o čemu svjedočimo zadnjih dana a podsjetit ću da mi u Hrvatskoj imamo izvrstan sustav e-naručivanja pacijenata koji je prepoznat u EU kao izvrstan. Dakle, imali smo nekakve temelje i znanja. Peto, nesankcioniranje prekorednog cijepljenja političkih moćnika, čak i onih koje je osobno postavio kao 35-godipnje zdrave članice Upravnog vijeća KBC-a Zagreb koja se zajedno sa jednako zdravim i jednako mladim suprugom cijepila među prvima u Hrvatskoj. I šesto, problem duga veledrogerijama. Kažu, riješili su problem. Ma nisu ga riješili nego su se zadužili kod banaka pa smo sad dužni dio veledrogerijama, dio bankama i problem će opet eskalirati za 5, 7 ili 9 mj., svejedno. Evo ovo je tih 6 razloga, mogu govoriti i o 2,5 milijarde kuna koliko sustav duguje zdravstvenim radnicima po pitanju naknade za prekovremeni rad ali i osnovicu. Beroš kaže ovako, citiram: „Red se može napraviti kad se kupuju sir i vrhnje, ali takvog reda kad je cijepljenje u pitanju, ne može biti.“ Eto mu ozbiljnosti pristupa i organizacijskih sposobnosti. Takvom stavom abolira one koji su već zlouporabili sustav i potiče a istovremeno i ohrabruje druge da učine isto. E sad kako čovjek koji ima takav javno izražen stav, može provesti reformu jednog od najsloženijih javnih sustava? Nikako. Što treba učiniti? Kažu lako vam je pametovati, znamo što treba učiniti, ali vladajući nemaju političkog kapaciteta za to. Sve već piše u Nacionalnoj strategiji razvoja zdravstva od 2012. do 2020. međutim, to je ostalo mrtvo slovo na papiru. Ministar Beroš je na početku epidemije optuživao liječnike da su petokolonaši, da su sa skijanja donijeli COVID, najavio istrage, do toga nikada nije došlo a danas smo u poziciji da njega istražuju državna tijela zbog posla s platformom cijepise.hr., što je ponavljam najmanji problem. Zahvaljujem.
Hvala.
Dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Danas prva točka dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima za prijevoz, drugo čitanje, P.Z.E. br. 118 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molio bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje navedenog zakona. S nama je poštovani državni tajnik Ivo Milatić. Izvolit.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani g. predsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima za prijevoz. Izmjene i dopune zakona predlažu se kako bi se zakonodavstvo RH uskladilo sa zajedničkom europskom politikom koja se odnosi na korištenje obnovljivih izvora energije u prijevozu. Ulaskom u novo desetljeće pred državama članicama su novi ciljevi vezani uz energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije među kojima je i posebni cilj vezan uz korištenje obnovljive energije u prijevozu. Tzv. zimski ili božićni paket energetskih zakona vezanih uz ciljeve Europe za smanjenje emisija stakleničkih plinova donesen je 2018.g. međutim prošli tjedan je Europska komisija potvrdila novi klimatski cilj da se u Uniji ciljne vrijednosti smanjenja stakleničkih plinova, uključujući emisije i uklanjanja do 2030.g. povećavaju na najmanje 55% u usporedbi s vrijednostima iz 1990.g. Tako je za očekivati da će i pred energetskim zakonodavstvom biti novi izazovi. Emisije stakleničkih plinova iz prometa u RH prema podacima za 2019.g. sudjeluju u ukupnim emisijama stakleničkih plinova s 27,9%. ukoliko promatramo samo emisije iz energetskog sektora, promet sudjeluje s čak nešto više od 40% u ukupnim emisijama iz sektora energetike. Stoga će usklađivanje s Direktivom EU 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora kojom je uspostavljen zajednički pravni okvir za promicanje korištenja obnovljive energije u prijevozu imati značajan utjecaj na smanjivanje sektorskih, ali i ukupnih emisija CO2 u RH. Podsjetimo, Zakon o biogorivima za prijevoz prvi put donesen je 2009.g. do sada je doživio više izmjena u cilju kontinuiranog usklađivanja s europskim zakonodavstvom. Sukladno direktivi iz 2009.g. obveza RH bila je do 2020.g. osigurati 10% energije iz obnovljivih izvora u prijevozu. Dodatno, zakon je usklađivan kada su uvođeni stroži uvjeti održivosti za biogoriva koja se stavljaju na tržište, a sve sukladno tzv. ILUC direktivi o neizravnoj primjeni uporabe zemljišta iz 2015.g. tako se proizvodnja biogoriva ne smije natjecati s proizvodnjom hrane niti smije negativno utjecati korištenje određenih vrsta zemljišta. Također izmjenama iz 2018.g. RH se približila zacrtanom cilju, a posebice je tome doprinijela i obveza korištenja obnovljive električne energije u javnom prijevozu. Ove izmjene i dopune zakona predstavljaju kontinuitet koji treba osigurati dostizanje novog cilja od 14% obnovljive energije u prometu do 2030.g. Obveza povećanja obnovljivih izvora u prijevozu u skladu je se okvirnom putanjom prezentiranom u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu koji postaje glavni dokument planiranja energetike za razdoblje od 2021.-2030. Izračun okvirne putanje temelji se na zadanoj metodologiji koja se odnosi na kvalitetu i količinu stavljanja pojedinih vrsta biogoriva, načina i održivost proizvodnje biogoriva, uvjete proizvodnje sirovina za biogoriva te obveze smanjenja emisija stakleničkih plinova u cijelom ciklusu od proizvodnje i prerade pojedinih sirovina do krajnje primjene. Također se propisuju kriteriji i način bilanciranja i dokazivanja ostalih oblika obnovljivih izvora odnosno energije u prometu poput vodika i električne energije. Ovim zakonom se definira i način za postizanje zacrtanog cilja, kombinacijom obveza obveznika stavljanja obnovljivih izvora na tržište korisnika goriva u javnom prijevozu i javnom sektoru te županija i velikih gradova kroz poticanje energetske učinkovitosti u prometu i izgradnji infrastrukture za alternativna goriva. Glavne izmjene i dopune ovog zakona i ciljevi koji se njima žele postići obuhvaćaju sljedeće, kao što smo već prije spomenuli stvaranje preduvjeta za ispunjavanje postavljenog cilja od 14% obnovljive energije u prijevozu do 2030. i okvirne putanje kombinacijom propisivanja obveze strankama obveznicima odnosno distributerima dizelskih i benzinskih goriva da na tržište stave obnovljivu energiju u vidu biogoriva, naprednih goriva, obnovljive električne energije ili vodika odnosno obnovljive energije na tržište u iznosu od 11,14% u 2030.g. sukladno Nacionalnom energetskom klimatskom planu te propisivanje obveze korisnicima goriva u javnom prijevozu i javnom sektoru od 2,86% u 2030.g. sukladno putanji iz Nacionalnog energetskog klimatskog plana. Propisana obveza se tijekom godina postupno povećava te će u 2030. izgledati 11,14% za opskrbljivače i 2,86 za sektor javnog prijevoza. Ovim prijedlogom zakona predviđamo mjere za poticanje energetske učinkovitosti u prometu i mjere za izgradnju javne infrastrukture za alternativna goriva u planovima županija i gradova prilikom oblikovanja mjera javnih politika te izrada projekcija korištenja obnovljivih izvora u prijevozu u javnim službama o čemu se treba obavijestiti ministarstvo. Propisujemo obvezu planiranja izvještavanja o obnovljivim izvorima u prijevozu u skladu sa Uredbom 2018/1999 i evidentiranja biogoriva i ostale obnovljive energije sukladno zahtjevima održivosti i smanjenja emisija stakleničkih plinova najmanje 6%. Usklađujemo se s odrednicama Direktive 2018/2001 koje se odnose na količine, kakvoću i način plasmana pojedinih biogoriva, naprednih goriva odnosno ostalih obnovljivih izvora energije za prijevoz i na sirovine za proizvodnju biogoriva, naprednih biogoriva i goriva odnosno ostalih obnovljivih izvora energije za prijevoz u smislu njihovog podrijetla i održivosti prerade odnosno proizvodnje. Važan dio izvješćivanja na europskoj razini odnosit će se tako na podatke koje će se moći dokazivati, kojima će se moći dokazivati sljedivost sirovina i održivost proizvodnje biogoriva. Nadalje, zakonom je određena obveza plaćanja posebne naknade za okoliš zbog ne stavljanja biogoriva na tržište i zbog nesmanjivanja emisije stakleničkih plinova. Ista obveza ovim izmjenama i dopunama zakona proširuje se na obvezu korištenja električne energije i vodika iz obnovljivih izvora energije u sektoru prometa, a pravdanje obveza biti će moguće prodajom obnovljive električne energije i vodika na vlastitim punionicama. Između dva čitanja zakon je imao manje nomotehničke korekcije. Očekujemo da će predložene zakonske izmjene pozitivno utjecati na povećanje elektromobilnosti obzirom da će distributeri benzinskih i dizelskih goriva svoje obveze moći pravdati isporukom obnovljive električne energije ili vodika na vlastitim punionicama. Ovom mjerom će se ubrzati izgradnja alternativne infrastrukture i povećati broj punionica električnih vozila upravo u segmentu maloprodaje klasičnih goriva, a posljedično potaknuti će investicije i u proizvodnji zelene energije na samom mjestu benzinskih postaja. Također, ovaj zakon je važan i s aspekta povlačenja sredstava iz EU fondova. U tom smislu i kroz Nacionalni program oporavka i otpornosti dan je veliki značaj energetskoj tranziciji u prijevozu. Plan sadrži niz mjera vezanih uz e-mobilnost, korištenje obnovljivog vodika, ali i prvu inovativnu tvornicu za proizvodnju naprednih biogoriva s negativnim ugljičnim otiskom. Kad bude izgrađena tvornica će omogućiti da se sa usporedivši energetsku vrijednost jedne tone nafte zamijeni za dva 2,5 tona biljnih ostataka i brzo rastućih neintenzivnih kultura uzgojenih na zemljištu loše kvalitete. Slijedom navedenog, predlažemo Hrvatskom saboru ovaj Konačni prijedlog izmjena i dopuna Zakona o biogorivima za prijevoz na usvajanje. Hvala.
Hvala državnom tajniku, možete ostati za govornicom s obzirom da imamo replike. Prva je na redu poštovana kolegica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče sabora. Uvaženi državni tajniče, naš strateški investicijski projekt bi trebala biti biorafinerija Sisak. Znači transformacija postojeće rafinerije u biorafineriju. Tu se ulaže puno novaca 250 milijuna EUR-a i trebala bi početi do 2025. s radom. Kapacitet koliko sam vidjela 55.000 tona biodizela. Međutim, one 3 relativno velike tvrtke koje su ugašene prije nekoliko godina su proizvodile nekih 90.000 tona biogoriva. Kakva je sad situacija u Hrvatskoj? Našla sam svega nekoliko naših domaćih proizvođača odnosno distributera biogoriva. Očito se još uvijek moramo puno oslanjati na uvoz. Dakle, imate li saznanja koliko imamo tvrtki i da li država ulaže u privatne tvrtke i kakvi su vam zapravo i planovi u tom smislu ili ćemo i dalje …/nerazumljivo/… uvoziti? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju. Što se tiče postojećeg stanja kao što smo i kod prvog čitanja ovdje komentirali postoje još uvijek neke tvrtke u Hrvatskoj koje su i prije proizvodile biodizel. One su imale određeni problem sa ukidanjem poticaja koji je riješen na kraju arbitražama i adekvatnom, adekvatno namirenje njihove štete. Oni su sada na tržištu i za slučaj da daju svoj proizvod tržišno, tržišno kompetitivan mogu prodavati u Hrvatskoj. Za sada je u načelu više-manje sve iz uvoza. Zato smo i predvidjeli da bismo za napredna goriva i za bioetanol potaknuli ovaj da se biorafinerija u Sisku dogodi, da se na mjestu koje već postojalo kao objekt u kojem je bila biorafinerija napravi jedan takav objekt koji bi jednostavno zadovoljio naše tržište i bio lider u regiji.
Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani tajniče mislim da sada više nema osobe koja nije svjesna toga da zelena agenda koju gura EU je tu pred nama i da se moramo toga pridržavati. I dobro je da usklađujemo te zakone koje smo počeli usklađivati. Prema informacijama koje smo pročitali u novinama zapravo bi rafinerija Sisak trebala biti regionalni centar za biogorivo. Tako je to bilo definirano u nekim natpisima. Koliko je to točno ja bih vas molio da to odgovorite s jedne strane, s druge strane interesira me u kojoj smo fazi sa zakonskom regulativom koju ste maloprije spomenuli. Rekli ste da je pred nama zapravo razdoblje gdje ćemo morati definirati puno energetskih zakona. Znači energetska regulativa da li smo tu, u kojem smo tu postotku došli do onog maksimuma koji trebamo postići da bismo mogli ostvariti sve one ciljeve koje smo si postavili do 2030. godine odnosno do 2050. godine koje trebamo ostvariti.
Izvolite odgovor.
Što se tiče ovog dijela zakonodavstva, mi smo znači s ovim zakonom predvidjeli sve ono što smo dužni napraviti. Mislimo da ćemo te ciljeve sustići, ovaj projekt kojega ste spomenuli je apsolutno nešto što ide u prilog sustizanju tih ciljeva iz više razloga. Zato što jednostavno i moramo voditi računa i o zelenoj javnoj nabavi, a to znači da se i to biogorivo koje se proizvodi da i ne ostavlja ugljični otisak u dobavi kad je u pitanju tržište a hrvatsko tržište treba stanovite količine biogoriva odnosno bioetanola, tako da mi smo uvjereni da će kroz ovo zakonodavstvo koje je sada napravljeno, jednostavno da su preduvjeti za to stvoreni i jasno da sada trebamo to sve zajedno pratiti da se to i dogodi.
Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, kao što ste istaknuli, u direktivi zaista je cilj da se konačna potrošnja energije u sektoru prometa obnovljive bude 14% do 2030. Svjedoci smo brojnih natječaja kojima su gradovi, veći gradovi zaista obnovili vozne parkove javnog prometnika pa je tako su autobusi za gradske i prigradske promete vrlo kvalitetni i sa biogorivima ili sa prirodnim plinom ili na električni pogon. Kako i što će biti u budućnosti, da li ćete na tome i dalje i koliko inzistirati da se što više zamijeni javnog prometa sa takvim ... [[Govornik se ne razumije.]] ?
Izvolite, odgovor.
Hvala na pitanju. Jasno da ćemo inzistirati, sve ovo što se do sada dogodilo, to znači zamjena postojećih starih autobusa koji su zagađivali, previše trošili sa LNG i odnosno sa prirodnim plinom i sa visokom učinkovitim dizel motorima će napraviti to da će ta poduzeća ostvariti u svojoj bilanci i itekako imati prostora zato što će troškovno jednostavno imati manje troškove i stvarat će sebi neku akumulaciju a uz podršku sa strane države, u smislu e-mobilnosti i nabave električnih autobusa, nabavke punionica za to isto za razdoblju od 10-ak godina, idemo prema tome da se što više javnog prijevoza prebaci na električnu energiju i vodu. Znači to je ideja. Kritike da recimo nismo trebali sada pomagati dizelske autobuse su netočne. Mi smo sada smanjili emisiju, visoko učinkovito dizelskim autobusima a onda idemo kasnije prema bez emisije u autobusima.
Hvala vam. I kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem, g. predsjedniče. Poštovani državni tajniče, svoju sam repliku uputio prije nego što ste pri kraju svojeg izlaganja spomenuli Nacionalni plan oporavka i otpornosti a moje je pitanje odnosno replika bila upravo u tom smjeru. Naime, u samom planu oporavka i otpornosti kojega smo raspravili prije 14 dana bilo je dosta riječi o zelenim tehnologijama, zelenoj proizvodnji pa i o proizvodnji biogoriva. Mene je interesiralo je li Vlada prilikom i resorno ministarstvo, prilikom izrade nacionalnog plana već imama određene projekte koje je i koji su to projekti koji su sadržani u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti i koji bi imali određene subvencije potpore u njihovoj realizaciji i ako ima, koliko su to otprilike i kakvi, kakav je pristup u subvencioniranju ovog oblika prijevoza prije svega koji je potaknut biogorivima? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala na pitanju, g. Bačić. Svakako radi se o jednom velikom i za nas jako važnom projektu a to je izgradnja biorafinerije u Sisku gdje smo u Nacionalnom planu oporavka predvidjeli milijardu kuna za taj projekt i jasno da to nije dovoljno zato što imamo još, taj projekt će se financirati iz inovacijskog fonda i jasno sa sredstvima INA-e same odnosno s njihovim izvorima. To je za nas jako važno zato što smo smatramo da osim što ćemo postići to da ćemo u Hrvatskoj imati dostatnu proizvodnju više kategorija odnosno više generacije biogoriva, podignut ćemo i gospodarstvo u tom smislu, zaposlit ćemo određeni broj ljudi na tom području i što je najvažnije, stavit ćemo u funkciju veliki broj hektara niske kategorije zemljišta na područje koje je izrazito ugroženo u svakom smislu sada.
Hvala državnom tajniku, možete se vratiti na mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Prva na redu Klub zastupnika zelenog-lijevog bloka i poštovana kolegica Sandra Benčić. Kolegica izgleda nije ovdje tako da gubi pravo govora. Druga na redu, poštovana kolegica Ružica Vukovac u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče sa suradnicom. Dakle, nacionalni cilj stavljanja na tržište biogoriva je minimalni obvezatni cilj stavljanja na tržište biogoriva za potrebe prijevoza u RH a određuje se kao dio ukupnog udjela energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj godišnjoj neposrednoj potrošnji energije u prijevozu u koju se uračunava samo energija dizelskog goriva, motornog benzina i biogoriva potrošena u cestovnom i željezničkom prijevozu te električna energija potrošena u prijevozu a izražava se kao postotak u nacionalnom akcijskom planu uzimajući u obzir propisane prosječne energijske vrijednosti pojedinih goriva. Maksimalni doprinos biogoriva proizvedenih iz žitarica i drugih kultura bogatih škrobom, šećernih kultura i uljarica te kultura koje se uzgajaju kao glavne kulture na poljoprivrednoj površini, prvenstveno za proizvodnju energije u postizanju nacionalnog cilja iz stavka 1. ovog članka, ne može prijeći 7% u ukupnoj godišnjoj neposrednoj potrošnji energije u prijevozu. Za izračun i utvrđivanje ispunjenja nacionalnog cilja, primjenjuju se slijedeća pravila, dakle ona su taksativno navedena, ja ću samo izdvojiti ona za koje mislim da je važno ponoviti je dakle uzima se u obzir samo ona energija biogoriva koja ispunjavaju zahtjev za održivost propisan ovim zakonom neovisno o tome jesu li sirovine za proizvodnju biogoriva uzgojene u RH ili su uvezene, zatim goriva proizvedena iz otpada i ostataka, osim ostataka iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva, moraju ispuniti samo zahtjev smanjenja emisije stakleničkih plinova u odnosu na emisiju koja nastaje korištenjem dizelskog goriva i motornog benzina. Ne uzima se u obzir ona količina dizelskog goriva ili motornog benzina koji pojedini distributer stavlja na tržište radi punjenja obveznih zaliha nafte i naftnih derivata u skladu s posebnim zakonom kojim se uređuje tržište nafte i naftnih derivata niti ona količina dizelskog goriva ili motornog benzina kojeg stavlja na tržište, koja se stavlja na tržište za obrambene potrebe Hrvatske vojske ili za namjene u skladu s međunarodnim obvezama RH. Dakle postavljeni minimalni cilj, Ministarstvo, kako se navodi u prijedlogu ovih izmjena i dopuna zakona treba revidirati, pazite, do rujna 2019. g., kako bi se utvrdila mogućnost ostvarenja cilja uzimajući u obzir tržišni potencijal i cijenu navedenih biogoriva. Iz svega navedenog ostaje nejasno je li Hrvatska ovaj postavljeni cilj doista i revidirala i koji su rezultati revizije jer doista, čudnovate su odredbe prijedloga izmjena i dopuna zakona kojega se očekuje izglasati od ovog tijela, a u kojemu postavljamo ciljeve za godinu koja je istekla prije 2 godine. U Ministarstvu gospodarstva i održivoga razvoja tvrde kako u raspravi o prijedlogu zakona na radnim tijelima HS-a, kao i u raspravi nakon prvog čitanja Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima za prijevoz, u HS-u nije bilo sadržajnih primjedbi i prijedloga o kojima bi se predlagatelj mogao posebno očitovati. Zanimljivo jer rasprava je trajala, ako se dobro sjećam, više od 3 sata. S obzirom da u Ministarstvu tvrde kako su saborske rasprave besadržajne, vjerojatno i bespredmetne, ja ću ponoviti samo jedno od pitanja koje sam na zadnjoj raspravi o ovoj temi postavila. Vjerujem da odgovora neće biti, ali nema veze, kako se radi o temi koja ulazi u područje ovog zakona, mnogi je smatraju bitnom, ja ću biti dovoljno drska pa ću ponoviti. Dakle, zbog ekonomskih i ekoloških razloga, nastavlja se unaprjeđenje proizvodnje i širenje korištenja biogoriva u svijetu i u EU, zbog ograničene površine za proizvodnju biomase, biogoriva bi mogla zamijeniti fosilna goriva, ali samo u jednom dijelu. Po EU, dakle do 2030. g. uz razvoj ostalih obnovljivih izvora energije, biogoriva bi u Hrvatskoj zamijenila naftu u prometu za 25%, što iznosi 452,325 tona. Danas poljoprivredne površine koje zauzimaju 2 955 728 hektara, od kojih su više od milijun hektara pogodne, 1 740 000 ograničene, a 806 000 je trajno nepogodna površina za poljoprivrednu proizvodnju, dakle potencijali obradivih površina iznose preko 2 milijuna hektara, ali obrađujemo svega oko milijun hektara. Danas je moguće u poljoprivredi iz biomase, dakle govorimo o organskim ostacima i otpacima, dobivati 673 530 tona godišnje biogoriva, da se pri tome ne ugrozi stalnost prirodnog obnavljanja organske tvari u tlu. Hrvatska raspolaže sa 2 688 687 hektara šuma i šumskog zemljišta, gdje godišnje prirašćuje preko 10 milijuna kubičnih metara, a sječivi etat je 6,564 tisuće metara kubičnih. Od toga se za industrijsko drvo i ogrjev iskoristi 60%, a ostatak od 40% ili točnije, 2,625 tisuća metara kubičnih nam ostaje kao otpad u šumi. Ako bi se otpad sveo na normalnu količinu od 15% onda bi za bioenergiju ostalo čak 45%. Ta količina drva za bioenergiju dovoljna je za proizvodnju oko 600 tisuća tona biogoriva u ekvivalentnim količinama nafte. Koristeći postojeće zalihe u poljoprivredi i šumarstvu, danas se može proizvesti milijun zarez 273 tisuće tona biogoriva godišnje. Taj iznos premašuje za 2,8 puta potrebnu količinu koju će Hrvatska trebati koristiti do 2030. umjesto fosilnih goriva. Hrvatska raspolaže s potrebnim površinama u poljoprivredi, kao i sa kvalitetnim šumama, u svrhu proizvodnje hrane i biogoriva po postojećim direktivama EU, no nažalost, nije ih stavila u funkciju na kvalitetan i funkcionalan način. Pa što se to onda događa u našim hrvatskim šumama? Hrvatski građani vide devastaciju hrvatskih šuma, vide ih čak iz Bruxellesa, odakle su, podsjećam, tražili od udruge Vidra da im se dostave svi nalazi i dokazi koje su prikupili na ovu temu. Tako je nastao Vidra Report of Deforestation investicijskih Croatia. U njemu je prikazano kako radi javna tvrtka koja upravlja sa oko 80% državnih šuma, dok preostalih 20 pripada privatnim vlasnicima. Uglavnom, u Izvješću stoji da je u 10 godina u Hrvatskoj devastirano 100 tisuća hektara ili milijarda kvadratnih metara hrvatskih šuma, i to samo u 2/3 Hrvatske gdje su uspjeli dokumentirati stanje na terenu. Izračunali su i to iz dokumentacije Hrvatskih šuma, da je službeno evidentirani manjak gotovo 20 milijuna kubnih metara drvne mase, čija je protuvrijednost milijardu eura. Samo sa Sljemena, koje zaprima tek 0,38% svih šuma u Hrvatskoj, nestalo je 330 tisuća kubika drvne mase vrijednih 14 milijuna eura. Priložene su snimke, podaci za 2 tisuće polja u Hrvatskoj, tzv. golosjeka, koji su veći od 10 hektara, a gdje su potpuno posjećena sva postojeća stabla. Stručnjaci su izračunali da će prirast u gospodarskim šumama kroz ovo 10-ljeće biti 5,5 milijuna kubika, a Hrvatske šume su isplanirale sječu 6,4 milijuna kubika. To je pustošenje, a kako vidimo nemilice se reže i u parkovima prirode. I što mogu učiniti EU i glavna tužiteljica Laura Kovesi po ovom pitanju kad već domaće institucije ne žele učiniti ništa? Obavijest o službeno zaprimljenoj prijavi stigla je 16. siječnja ove godine, čime je službeno pokrenuta istraga. Posljedica može biti zabrana sječe svih šuma u razdoblju od 10.g., Nacionalna inventura stanja šuma, obavezno pošumljavanje i u konačnici sankcioniranje odgovornih. Zaključak mog izlaganja jeste prije svega još jedno pitanje u nizu pitanja, jesmo li neodgovornim ponašanjem i kriminalnim radnjama prema resursima koji pripadaju svim građanima ugrozili vlastitu budućnost? Zahvaljujem.
Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Pero Ćosić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Jedan od glavnih prioriteta današnjice je izgradnja klimatski otporne budućnosti. RH se kao članica EU priključila smjeru postizanja klimatske neutralnosti do 2050.g.. Hrvatsko zakonodavstvo donijelo je već niz mjera kojima se nastoje smanjiti emisije zagađivača, čime se otvorila potreba za novim prihvatljivim izvorima energije. Zbog ostvarivanja zelenih ciljeva EU i prenošenja direktive, odrednica Direktive 2018/2001, kao i zbog nas samih, potrebne su bile ove izmjene i dopune zakona. Naime, danas udio biogoriva na tržištu RH iznosi oko 6%, značajno je manji od propisane obveze koju je trebalo ispuniti do 2020.g. koja iznosi 10%. Navedenom direktivom se svakoj državi članici propisuje da udio biogoriva u konačnoj potrošnji energije u sektoru prometa bude minimalno 14% do 2030.g., a donošenjem ovog zakona uskladit ćemo se sa europskom politikom koja se odnosi na korištenje obnovljivih izvora energije u prijevozu. Znamo da je promet preduvjet mobilnosti ljudi i razmjene dobara i mora zadovoljiti potrebe stanovništva i gospodarstva. Stoga treba s jedne strane omogućit daljnji razvoj prometa, a s druge strane smanjiti njegov negativni utjecaj na okoliš i ovisnost o uvozu nafte. Sektor prometa treba prijeći sa primarnog cestovnog na veći udio željezničkog, riječnog i morskog prometa. Razvojem i modernizacijom željeznice, te povezivanje različitih vrsta prijevoza u multimodalni promet diljem Europe doprinijet ćemo ciljevima Europskog zelenog plana. Da bi Hrvatska do 2030. imala 14% udjela biogoriva za prijevoz, prijedlogom ovog zakona utvrđuje se način za postizanje tog cilja uspostavom sustava obveznika stavljanja obnovljivih izvora na tržište, korisnika goriva u javnom prijevozu i javnom sektoru, te županijama i gradovima kroz poticanje energetske učinkovitosti u prometu i izgradnje infrastrukture za alternativna goriva. Ovim izmjenama i dopunama zakona propisuje se i obvezno izvješćivanje kao evidentiranje biogoriva, te ostale obnovljive energije sukladno zahtjevima održivosti i smanjenju emisija stakleničkih plinova. Također ovim izmjenama zakona uz javni cestovni i željeznički, uključen je i brodski prijevoz gdje evo u budućnosti očekujemo veće uključivanje zelenog vodika. Uz sve ovo bitno je napomenuti da predloženi zakon propisuje sankcije za prekršitelje, što će uz jasne obveze za opskrbljivače i distributere zasigurno pridonijeti realizaciji navedenih ciljeva. Naime, neke europske države su stavile još ambicioznije, da kažem, ciljeve pred sebe nego što im nalaže direktiva. Švedska primjerice želi nultu stopu emisija postići do 2045.g.. Američki predsjednik je na samitu o klimi povodom ovogodišnjeg „Dana planete zemlje“ koja se obilježava 22. travnja, najavio da će do 2030.g. SAD prepoloviti emisiju plinova koja uzrokuje efekt staklenika u usporedbi sa 2005.g. A baš kao što i EU to želi, do kraja 2050. želi čitavo svoje gospodarstvo dovesti do stupnja neutralnosti gdje će se stvarati samo toliko CO2 koliko će biti apsorbirano. Osim toga, evo i Rusija i Kina su pokazale spremnost djelovanja u ovom smjeru. Biogoriva osim što smanjuju ovisnost o fosilnim gorivima, potiču energetsku neovisnost. Očekujemo da će se gospodarstvo razvijati u ovom smjeru, što znači da možemo povećati ekonomski rast uz benefit smanjenja emisija stakleničkih plinova, što je od iznimne važnosti za našu budućnost. Da ne bi ovisili o uvozu trebamo uložiti više u inovacije, kao i u razvoj, trebamo preći sa prve generacije proizvodnje biogoriva na drugu ili na treću generaciju s time nećemo onda koristiti zemljište koja su direktno povezana za proizvodnju hrane. Jedan od takvih projekata koje evo i prošli put smo spominjali i danas, svakako ovaj „Rafinerija u Sisku“ koja bi trebala krenuti u proizvodnju biogoriva druge generacije. Evo dragom mi je da to što prije ovaj bude u funkciji jel to je jedan važan, važan faktor za razvoj biogoriva ne samo u Hrvatskoj već u ovom dijelu Europe. Europa je trenutno usmjerena na vodik koji evo s razlogom nazivam „gorivom budućnosti“ zbog njegovog velikog potencijala u smanjenju emisija stakleničkih plinova. Stoga trebamo i mi uključiti vodik u energetske strategije i operativne planove budući da se vodik može upotrebljavati kao sirovina ili kao izvor energije u industrijskim i kemijskim procesima, te u svim sektorima prometa. Jedan od takvih projekata je u pripremi u Brodsko-posavskoj županiji u gradu Slavonskom Brodu. Znači već jedno duže vrijeme planira se izgradnja plinske elektrane koja bi pokrivala samo vršne potrebe za električnom energijom, kako RH tako i okolnih zemalja. Onaj višak energije koji ne mogu prodati koristili bi za proizvodnju vodika, znači elektrolizom vode bi proizvodili vodik, a onaj nus proizvod koji se stvara zagrijavanjem na plinskim turbinama, znači dobiveni CO2 bi se posebnim uređajima i postrojenjima hvatao, komprimirao i putem cjevovoda vodio do naftno plinskih polja na području istočne Slavonije i tamo bi se uskladištio u geološkim strukturama. Tako da bi ova elektrana iako koristi plin za pogon bila s nultom stopom emisije stakleničkih plinova. Europi kao i cijelom svijetu je krajnje vrijeme da drastično smanji ovisnost o tržištima posebnih goriva. Razvoj biogoriva za prijevoz može potaknuti zapošljavanje u novim zelenim tehnologijama stoga evo kružno gospodarstvo ima ogroman potencijal. Zeleni plan nije samo okolišna politika, on je gospodarska i geopolitička potreba. Evo i Nacionalni plan oporavka RH donosi reforme u cilju gospodarske transformacije Hrvatske, kriterij za dodjelu sredstava su projekti koji u sebi uključuju zelenu tranziciju i zaštitu okoliša. Stoga evo da bi postigli se ovi ambiciozni klimatski ciljevi svi dionici i nadležni resori moraju doprinijeti toj tranziciji. Vrijeme je da ojačamo naše gospodarstvo i stvorimo radna mjesta otporna na promjene u budućnosti posebno nakon gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom virusa Covida-19, a naše je evo političko opredjeljenje sada je da postanemo prvi klimatski neutralni kontinent. Stoga mi je drago što smo prilikom evo prvog čitanja imali jedan veliki konsenzus u ovoj sabornici i nadam se da će to biti prilikom donošenja ovoga zakona i svakako na kraju želim reći da će Klub HDZ-a podržati donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Treća rasprava bit će ona kolege Željka Pavića u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, rasprave koje smo imali u svezi ovog zakona na prvom čitanju nisu otvorile mnogo tema vezanih direktno za zakon, ali su otvorile cijeli niz tema vezanih za problematiku biogoriva i za proizvodnju biogoriva u Hrvatskoj i za obnovljive izvore energije. Naime, kroz izmjene i dopune zakona 2018. godine već su uvedeni modeli penalizacije obveznika koji stavljaju biogorivo na tržište i već se tom penalizacijom postiglo mnogo jer je ovo rezultiralo povećanjem bio goriva na tržištu RH te je 2019. godine bila 5,26% zapravo udjela u ukupnim benzinima i plinskim uljima stavljenim u promet. Uz to povećani su faktori kojima se množi električna energija iz obnovljivih izvora i potrošena u cestovnom prijevozu sa 2,5 na 5 i u željezničkom prijevozu s 1 na 2,5. Isto tako, osim distributera, opskrbljivača benzinskim dizelskim gorivima obveznici sustava su javna poduzeća u prijevoz, znači željeznice, tramvajski prijevoz koja su obvezna koristiti isključivo obnovljivu električnu energiju te gradovi i jedinice regionalne samouprave koji su također odgovorni za povećanje obnovljive energije u prijevozu uključivo i razvoj alternativne infrastrukture. Provedbenim aktima zakona precizno su definirani elementi vezani uz plaćanje naknada obveznika te ostali elementi održivosti biogoriva koja se u 3 godine provedbe izuzetno dobro nadoknadio zaostatak stavljanja biogoriva u promet iz prethodnih godina. Problem koji se mora rješavati je osiguranje kontinuiteta provođenja politike tranzicije sektora prometa prema održivim i okolišno prihvatljivim gorivima u prijevozu u razdoblju iza 2020. godine pa su zbog toga potrebne i ove izmjene zakona kojima se predlaže kako bi se zakonodavni okvir RH uskladio s izmjenama regulatornog okvira EU po donošenju Direktive 2018/2001 Europskog parlamenta i vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora. Stoga zakonom između ostaloga definiramo i cilj koji trebamo ostvariti do 2030. godine te bismo u skladu sa tom odredbom trebali ostvariti nacionalni cilj od najmanje 14% obnovljivih izvora energije u neposrednoj potrošnji u prijevozu u RH. I iako nismo ostvarili cilj koji je bio definiran do 2020. godine, a to je bilo 10% obnovljivih izvora energije u neposrednoj potrošnji u prijevozu već smo postigli već spomenutih 5,26%. Vjerujemo da ima prostora za optimizam i da će se ciljevi definirani do 2030. godine moći ostvariti. Svi smo, vjerujem da se taj cilj može ostvariti posebice kad uzmemo u obzir sve obnovljive izvore energije jer ukoliko bismo uzeli u obzir biogoriva i činjenicu da trenutno u Hrvatskoj nemamo ni jedne biorafinerije entuzijazam bi brzo nestao. Naime, kad govorimo o toj problematici moram skrenuti pozornost na činjenicu da se što se biodizela tiče moramo se orijentirati na uvoz jer su u međuvremenu uspješno ugašene sve 4 tvornice biogoriva u Hrvatskoj. S tim da tu moram naglasiti da neke od njih nisu ni počele raditi kad su vlasnici shvatili kakvi ih uvjeti čekaju na hrvatskom tržištu. Tvornice su zatvorene, radnici su na burzi rada, poljoprivredne površine su neiskorištene, a mi ćemo ili opet uvoziti ili plaćati penale zbog mizernih rezultata koje postižemo u području korištenja alternativnih goriva u prijevozu. Prilikom rasprave o toj tematici skrenuta nam je pozornost na činjenicu da postojanje i rad tvornica biogoriva ima smisla ukoliko su poljoprivredne površine na kojima se uzgajaju kulture za proizvodnju u neposrednoj blizini tvornice jer se inače povećanjem transportnih troškova dovodi u pitanje isplativost proizvodnje biogoriva. Stoga, bez obzira na činjenicu da u RH imamo preko 400.000 hektara neiskorištenog poljoprivrednog zemljišta strahovalo se da se ne bi dogodila indirektna promjena namjene zemljišta koja se koriste za proizvodnju hrane jer znamo da se biogoriva prve generacije dobivaju od uljarica, šećerne kulture, žitarica te drugih kultura bogatih škrobom i uzgajaju sa površinama koje bi se mogle koristiti za svrhe tržišta prehrambenih proizvoda ili hrane za životinje. Prema sadašnjim planovima i programima, koji su prezentirani i saboru i našim građanima to se neće desiti. Naime, ako uzmemo u obzir navode iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti ima razloga za optimizam vezan za proizvodnju biogoriva jer bi se prema tom planu u Sisku trebala graditi biorafinerija za koju bi se iz sredstava dobivenih iz eu fondova trebalo izdvojiti milijarda kuna, što bi zajedno sa sredstvima koja bi planirala INA trebalo biti dostatno za izgradnju biorafinerije. Zapravo radi se o pretvaranju Rafinerije Sisak u regionalni centar za proizvodnju biogoriva, iako postoji jedna biorafinerija i u Italiji. Ono što nije jasno je utjecaj na ovo poljoprivredne kulture iz koje bi se trebala proizvoditi biogoriva u toj rafineriji, budući da se radi o kineskoj trski, miskantusu koja se do sada nije uzgajala u Hrvatskoj. Za miskantus se tvrdi da je najučinkovitije, najčišće i najjeftinije gorivo na svijetu, međutim bojim se da još uvijek nemamo točne izračune o profitabilnosti te proizvodnje u Biorafineriji Sisak i da nam predstoje velike i bitne aktivnosti čiji će cilj biti da se ta profitabilnost postigne, a posebice da budu minimalno isplativiji od rafinerije fosilnih goriva, što nam je zapravo i cilj, ne samo da prijeđemo na zelenu energiju nego da budemo i povoljniji za naše krajnje potrošače. Isto tako iako tajnik u odgovoru na repliku je rekao da ćemo donošenjem ovog zakona imati zakonsku regulativu koja u cijelosti definira energetiku, smatram da ćemo u budućnosti trebati donositi i nove regulative kroz koje ćemo stimulirati prelazak na obnovljive izvore energije jer ti prelasci nisu jeftini. Hvala lijepa.
Prelazimo sada na raspravu Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a i poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, državni tajniče, kolegice i kolege. Jedan od zakona koji je možda naizgled nevažan ili nije toliko važan kao možda neki drugi, ali ja smatram da je on prevažan za RH i ono što me rastužuje da mi opet o njemu razgovaramo kada je došlo vrijeme za usklađenje sa zakonodavstvom EU. Ja smatram da mi po pitanju ovog zakona trebamo dobro razmisliti i napraviti potpuno novi zakon prilagođen našim hrvatskim uvjetima jer što se tiče biogoriva i obnovljivih izvora energije, mi smo još uvijek upečeni u odnosu na ostatak razvijene Europe, osim u vjetroelektranama, e tu smo majstori. U vjetroelektranama su neki majstori i neki tu se jako dobro trude i zauzimaju da to funkcionira, a sve drugo su bacili na stranu. Apsolutni čisti izvori energije obnovljive ne postoje osim sunčeve energije, ali ni ona nije apsolutno čista jer moramo trošiti određene sirovine i energiju za proizvodnju solarnih panela. Danas se ovdje često govorilo o biomasi od ostataka ratarske proizvodnje za korištenje, za stvaranje i proizvodnju električne energije. Korištenje ostataka iz poljoprivredne proizvodnje, iz ratarske proizvodnje u ovu namjenu je zločin, zločin prema tlu kao matičnom supstratu za proizvodnju hrane. Mi koristeći i iznoseći biomasu sa polja, a danas u vrijeme kada nemamo stoke, kada nam je stočarstvo propalo ne možemo vratiti biomasu nazad nama nivo humusa pada u tlu, tla se teže obrađuju, smanjuju se prinosi i onda s druge strane moramo uložiti više energije kako bi dobili određenu razinu proizvodnje, a hrana je uz vodu ono što čovjek mora imati. I mislim da ova vrsta sirovine za proizvodnju energije kao obnovljivi izvor treba biti negdje na zadnjem mjestu. Bioplin iz otpada također premalo koristimo, imamo premalo malih bioplinskih postrojenja. Kada se vozite po Njemačkoj po njihovim farmama koje i nisu prevelike, vidite da masa njih ima mala bioplinska postrojenja za proizvodnju plina. Prije 15 godina sam bio u Murecku u Austriji, Mureck je jedno malo mjesto koje ima zadrugu u kojem su svi oni koji se griju na biomasu, svi oni koji opskrbljuju to postrojenje sa nekom sirovinom za biomasu ili svi oni koji imaju šumu, imali su jednu ogromnu peć koja je koristila sječku od drveta od otpadnog drveta na koje se cijelo mjesto grijalo, imali su proizvodnju na istom mjestu bioplina iz kukuruzne silaže i imali su proizvodnju biodizela iz ulja uljane repice i te dizelske motore na biodizel koji su proizvodili struju, prije 15 godina. Mi takvo nijedno postrojenje u Hrvatskoj nismo napravili. Biomase iz šuma, to je tek zločin. Mi prodajemo višemetricu, drvo, trupce, tužno mi je kada budem negdje u lovu pa vidim da se melju trupci i prodaju strancima da oni proizvode energiju bilo toplinsku, bilo električnu u svojim zemljama i odbijaju od kvote CO2 i rasterećuju se na taj način. Zar smo mi toliki idioti i neznalice da ne znamo napraviti postrojenja da sami koristimo ono što se može i smije uzeti iz šume? Iz šume se ne smije uzeti sve, ali danas se sve vozi iz šume. Kada prolazite cestom pokraj šuma na nekim mjestima pogledajte gdje stoje trupci, postoji višemetrica i postoji granje, znači sve se izvozi iz šume van, dolazi veliki stroj, sve melje, pretvara u sječku i sve se negdje odvozi. Doduše imamo mi slučajeva da se u toj sječi voze i cijeli trupci, pa kad se prevrne kamion onda tek saznamo o tome. Zbog čega u Hrvatskoj ne koristimo to? Ako ne možemo u ovom trenutku koristiti, zašto ne sačekamo trenutak kada ćemo to moći? Imamo znanost koja to može napravit. Imamo visoke škole, sveučilišta koja znaju i imaju struku, imamo inženjere, imamo ljude koji znaju. Ajmo ih uposliti ovdje da proizvode čišću energiju u Hrvatskoj a ne da se razbježe po bijelome svijetu tražeći koricu kruha da bi živjeli. Zbog čega mi ovaj zakon tj. zakonodavstvo kompletno u Hrvatskoj ne pojednostavimo do te mjere da administracija za postavljanje jednog solarnog krova bude minimalna? Pokušajte postaviti solarne ploče na svoj krov i prodavati tu struju HEP-u. Pokušajte. Vidjet ćete da je to za neke nemoguća misija. Osim sa one koji imaju vezu pa mogu dobiti kvotu od HERA-e pa će stavit na svoj krov, što je velika investicija, nije čak niti mala investicija. Mi govorimo ovdje o vozilima koji se voze na čistu energiju pa spominjemo električnu energiju. Nije nama sva energija tj. najveći dio naše električne energije nije čista energija. Ona dolazi iz termoelektrane iz Siska, dolazi iz termoelektrane iz Istre, to nije čista energije, bez obzira što nama to izgleda na utičnici da je to čisto i da sa time mi ne zagađujemo okolinu. Ovo što raspravljamo, mlatimo praznu slamu ovdje od koje čak neće biti ni energije, krpamo neke zakone, prilagođavamo se nekim drugim sustavima u EU, umjesto da pokušamo nametnuti svoj stav, svoju znanost i svoja rješenja. Imamo tu jako puno inovatora, imamo ljudi koji se zanimaju ovim ali oni nisu poticani da se time bave i da to rade nego su jednostavno dobiju po prstima kada pokušavaju o toke nešto raditi. Imamo mlade ljude koji su pokazali da znaju razviti čudo od industrije. Evo vam Mate Rimac. Ima malih Mate Rimca još puno po Hrvatskoj ali im ne dajemo priliku. Mi radije zapošljavamo po gradovima, općinama, ministarstvima one koji ne znaju ali su eto, od nekih prijatelja, stričeva, ovih ili onih koji koče cijeli ovaj sustav. Administracija nas je ugušila, pogotovo u ovom segmentu obnovljivih izvora energije. Ja sam vozio 12 g. auto na auto plin, svake godine sam bio kažnjen sa 600 kn zato što se vozimo na auto plin. Zašto ne ukinemo i tih 600 kn pa potaknemo ljude da se voze na čišći izvor energije? Zašto to ne približimo ljudima? Pričamo o LNG terminalu, a ovdje kažnjavamo ljude. Kuću grijemo na drva, znači na biomasu, centralno i na plin, drva su došla do te cijene, ogrjevno drvo da se više ne isplati kupiti ogrjevno drvo i ložiti na njega nego je jednostavno okrenuti termostat i grijati se na plin. Zbog čega smo to učinili našim ljudima u ruralnom prostoru, da oni ne mogu dobiti ogrjevno drvo po povoljnoj cijeni, negdje čak nikako ne mogu dobiti ogrjevno drvo a to je obnovljivi izvor energije i tu bismo jako puno smanjili ovisnost o uvozu plina, nafte ili bilo nekih goriva koja se danas koriste. I govorimo o energetskoj neovisnosti u Hrvatskoj. Pa ja mislim da to nitko ne bi smio spomenuti jer smo prodali INA-u, najjaču energetsku tvrtku na ovim prostorima. Prodali smo ju, poklonili smo ju. Dali smo ju tvrtci koja je bila pet puta manja od INA-e i govorimo o energetskoj neovisnosti. Ovisniji smo nego ikada i još ćemo biti ovisniji nego što smo danas. Hvala.
Gotovi smo sa raspravama klubova zastupnika, a ne, pardon, znači kolega Bulj je isto tako odlučio govoriti u ime kluba zastupnika, izvolite. U ime Kluba zastupnika Mosta, naravno.
Hvala lijepo. Govoriti o obnovljivim izvorima, o biogorivu o prijevozu, prepisivati uredbe direktive zakonodavstva EU-a koji nam se nalaže u kontinuitetu, iz dana u dan, međutim kad govorimo o problemu rasta koncentracije stakleničkih plinova, onda moramo spomenuti da RH, imamo budućnost alternativnih energija, da imamo mogućnost onoga da ispuni sve uvjete da budemo i neovisno energetski i da bude i od najmanje zajednice, neovisne obitelji, to kad bi koristili, samo sunce, znam da nije tema, ali moram uvesti se u raspravu, da imamo potencijala i resursa, mi imamo bogom dati najviše sunčanih dana i možemo zaista imati neovisne obitelji sa ugradnjom mikrosolara, sa za onaj dio koji dajemo sa obnovljive izvore što se tiče vjetroelektrana koje je klasična pljačka hrvatskih građana, koja je jednostavno dovela u situaciji da stvara ovisnost i Hrvatske energetski i stvara ovisnost i hrvatskih obitelji energetski. Mi danas imamo krovove, imamo područja gdje bi mogli koristiti našu Sunčevu energiju naravno i bio, naravno i bioenergiju. Biogoriva u RH kao alternativa fosilnim gorivima ne znam uopće ko ima potencijal zato što se sve svelo na uvoz, a onaj materijal ili repromaterijal koji bi mogao biti korišten za biogoriva se izvozi. Evo ja ću samo spomenuti nešto što je bitno da u ovome zakonu su znači glavne nekakvi ciljevi da se politike, poglavito županija i lokalnih samouprava, usmjeravaju prema tome da javna infrastruktura ima alternativna goriva, između toga i korištenje bio ovaj goriva u prijevozu. Međutim, govoriti o biogorivima u ovome trenutku kada našu djecu autobusi prevoze, školsku djecu, evo u mome gradu Sinju, prevoze autobusi stari mislim ne zna se kolko, evo svaki mjesec izgore po jedan autobus u vožnji prepun djece, tako da ne vidim uopće zbog čega mi na ovaj način raspravljamo kad mi nismo spremni ograničiti da onima kojima roditelji plaćaju, država subvencionira, županija subvencionira, lokalna samouprava subvencionira, barem da tehnički ispravna vozila autobusima prevoze našu dicu, a ne da naši roditelji se ovaj boje poslat svoju djecu, koda ih šalju u smrt. Evo ja govorim svoj primjer, primjer iz mog kraja gdje mjesečno nekolko autobusa izgori tijekom vožnje i samo spretnošću vozača taj prepuni autobus djece nitko nije stradao, a ovdje govorimo o alternativnim gorivima. Imamo li ograničenje autobusa za prijevoz koji su na naftu, na fosilna goriva, godine, nemamo. To smo napravili taksijima. Znate li zbog čega? Jel je postojao interes „Ubera“, il ne znam koga ne, opet na način kako je se napravilo. Međutim, zbog čega, evo postavljam pitanja, nismo ograničili autobusim da zaštitimo znači godine, znači ograničenje u godinama, da bude sigurno u prometu i naravno da ekološki ispunjavamo ove standarde koji su nam zadani i koje se svi kunemo u zelene politike? Znači s jedne strane imamo resurse i potencijale da koristimo energije koje će stvoriti, koje će producirati i neovisnu obitelj i naravno neovisnu Hrvatsku kao državu, energetski govorim, energetski. Ja ne vidim niti jedan razlog zbog čega nemamo to u strategiji da na taj način razmišljamo. Ja bi još jednom napomenio da je Hrvatska po pitanju obnovljivih izvora i po pitanju sunčeve energije na dnu EU, nešto oko 0,3%, a najbogatiji smo po danima, sunčevim danima koje nam je Bod dao. Više Finska koristi sunčevu energiju nego mi, a mi se kunemo u obnovljive izvore, u bioenergiju, u završetak ere fosilnih goriva, zaštitu ovaj smanjenja koncentracije stakleničkih plinova. A u biti radimo sve obrnuto, sve obrnuto uvaženi predstavniče vlade, sve. Jedino vjetroelektrane, e to ste uredno odradili, to ste odradili dok ste bili kod Vrdoljaka, uredno. Ne znate se još, al kad ste bili, to je odrađeno onda u vladi, najprije vlada u kojoj je bio Zoran Milanović SDP-ova, na zadnjoj sjednici vlade je tada doneseno to. A čovjek u Sinju u Karakašici je napravio objekat na koji je stavio solare i ne može se priključiti. Čovjek ne može upasti u kvotu, e zato mogu veliki sustavi upast u kvotu, Vjetroelektrana Krš-Pađene. I mi pričamo ovdje priče, a sve se pogoduje, mislim interesno. Znači najprije nismo neovisni jel čemu mi moramo težiti državni tajniče? Da, evo hrvatska država po milijarde kuna, što lokalna zajednica, mislim, lokalna zajednica, regionalna županija i država pola milijarde kuna godišnje daje ljudima u potrebi za ogrjev. Da je taj novac bilo usmjeriti i da im je zakonski regulirati da se mogu postaviti solari na njihove krovove mi bi uštedili taj novac, a za taj novac, evo neka neko izračuna koliko može se toga napraviti. Dajemo subvenciju milijardu i po kuna godišnje za vjetroelektrane, za energiju iz vjetra, za taj novac, izračunajte kolko smo mogli javnih ustanova, HS je mogao biti također ovaj solari se koristiti, vlada, druge ustanove i institucije. Znači mogli smo te ljude u potrebi omogućit im da budu neovisni energetski i ne svake godine da moraju tražiti pomoć i poticaje. To bi tribala biti nekakva socijalna, ekonomski, energetski planska politika da imamo ne monopoliste kao Krš-Pađene nego da imamo ono šta nam je Bog dao da se radi u interesu čovika ovim zakonom, u interesu čovika pojedinca, a ne u interesu, interesu ovaj stranih multinacionalnih kompanija, il ne znam koga sve ne. I još jednom dok pričamo o biogorivima u prometu, o infrastrukturi koja je potrebna, pošto smo sve rasprodali maloprije je spomenuta od INE koja je predata u ruke znači kad govorimo o neovisnosti. Ja bi na kraju samo ovdje kazao da hrvatski potencijali koje imamo u obnovljivom izvoru energije ima potencijal da budemo neovisni. Evo ja promatram rijeku Cetinu, rijeka Cetina daje 40% hidroenergije RH. A tome području apsolutno ništa nije vraćeno, na tome području bi već ako je tako onda bi tribalo barem biti za svako radno mjesto poduzetniku smanjena cijena energije. Ne, naprotiv doli je puno skuplje. Zbog čega imamo krive politike? I tko će doći živjeti u te krajeve? Znači planirajmo politike da budu ravnomjerne, da budu socijalne, da budu, da imamo neovisne obitelji, da imamo neovisnu energetiku i da pratimo trendove, a ne da pogodujemo stranim interesima.
Sada smo došli do kraja sa raspravama klubova zastupnika, prelazimo na pojedinačnu raspravu, prva je javila poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Budući da nije ovdje gubi pravo govora i onda ćemo još poslušati završno u ime predlagatelja, državnog tajnika poštovanog Ivu Milatića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, zahvaljujem se na raspravi koja je bila ovaj za ovaj zakon i ovaj imam nekoliko stvari za reći. Prije svega Odbor za zakonodavstvo je dao 2 amandmana. Prvi amandman na Članak 14. i drugi amandman na Članak 24. kojega mi prihvaćamo tako da radi zapisnika ovaj da se to konstatira. Što se tiče rasprave i onoga što je bilo u raspravi uvažena saborska zastupnica Vukovac je govorila u stvari u jednome dijelu gdje je praktično izrazila svoju želju i svoju ideju da bi se prešlo na biogoriva skoro pa u potpunom smislu. Hrvatska nije jedan otok sam na svijetu, Hrvatska je dio EU i dio svijeta i mi pokušavamo napraviti ono što je realno moguće. To vaša ideja koju ste tu iznijeli i koja je znanstveno utemeljena ona, do njene realizacije su strašno veliki napori i strašno velike prepreke. Prvo da bi to sve se moglo proizvesti u bio gorivo trebalo bi imati ogromne kapacitete, a koliko znam, koliko me ljudi stručnjaci ovaj, ovaj informiraju postoje i ozbiljni problemi da bi se biogorivo u potpunosti koristilo u ovaj u automobilima zato što jednostavno postoje određene situacije oko alga, oko bakterija, oko stabilnosti, oko etanola koji ljeti funkcionira na jedan način, zimi na drugi način. Znači to što je EU zadala cilj od 14%, a svjesna isto kao i Hrvatska da se 14% neće postići kroz biogoriva 1, 2, 3 generacije nego kroz biogoriva plus električnu energiju. To je otprilike nešto što je realno, mi se držimo toga i mi smo sigurni i svjesni toga da ćemo taj cilj dostići. Što se tiče ovaj, gospodina Pavića i njegove rasprave, točan je podatak da smo mi neovisno o tome što smo imali situaciju nečinjenja više vlada po temu biogoriva. Uhvatili se ozbiljnog posla protekle 4 godine i mi smo danas završili godinu gospodnju 2020. sa 7%, a cilj je bio 10%. Jasno da nismo zadovoljni što nismo dostigli 10%, ali ja vas uvjeravam da ovoliko nismo radili zadnjih 4 godine to bi bilo sramotnih 3%, da smo nastavili kako se bilo krenulo, a možda i manje od 3%. Znači mi smo to napravili maksimalno koliko smo mogli u ovome vremenu. Ono što smo sigurni, a to je da cilj od 14% ako ovako nastavimo raditi, a nema nikakvog razloga da to ne napravimo će se itekako dostići, a posebno u dijelu električne energije gdje imamo strašne kapacitete na turizam, obzirom na naše planove što ćemo sve napraviti u smislu e-mobilnosti i električnih čardžera koji će biti instalirani kroz idućih nekoliko godina po našim cestama i potrošnju koja će se iz njih događati kada nam europski gosti budu dolazili sa svojim električnim automobilima. To će sve dizati europske, hrvatske ciljeve i ja sam uvjeren da ćemo mi te ciljeve bez ikakvog problema postići. Što se tiče rasprave gospodina Lenarta u ime Kluba HSS-a ovaj osobno, osobno je moje mišljenje da ovakve rasprave ovaj nisu baš uputne obzirom da su jednostavno one su uvijek u načelu katastrofične. Mi se ne nalazimo u nikakvoj pećini u odnosu na ostatak EU nego dapače mi smo tu što se tiče obnovljivih izvora u ovaj, u priličnom vrhu EU i u zemljama koje su itekako mogu podičiti sa dosta toga. Stalno se spominjati na određene ovaj situacije da, da nešto tu ne štima u obnovljivim izvorima to je već deplasirano. Činjenica je da mi u obnovljivim izvorima napredujemo, da je točno da je u proteklih, proteklu deceniju se nije na solarnom dijelu napravilo onoliko koliko se očekivali, ali taj dio se sada okreće i evo jučer ste imali priliku vidjeti da je otvorena jedna elektrana, vjetroelektrana Korlat koja nije u sustavu poticaja i koja će imati i solare vrlo brzo koje također će ovaj doprinositi još novih 70-tak megavata i oni ciljevi koji su pred nama će se ostvariti zato što i zakonske i sve ostale preduvjete radimo. Ne može se govoriti paušalno da se ovaj biomasa i sve ostalo što se u Hrvatskoj koristi, odmah se to koristi na način kao da tu nešto se mutno radi, kao da se tu nešto loše radi. Apsolutno podržavam iz kolege iz Ministarstva poljoprivrede koji itekako vode računa o tome, bio masa je jedan ograničeni resurs, on ima jedan problem a to je da korištenje biomase za proizvodnju energije, ako nije povezano sa visokom učinkovitom generacijom i ako nema izdašno financiranje od strane države u smislu poticaja za obnovljive izvore energije je itekako skupo. Znači govoriti da biomasu trebamo pod svaku cijenu koristiti, treba i gledati koji je konačno benefit od cijele te priče, sredstva koja bi se tamo uložila a dobili smo efekt jedan, ako se ulože u solare, dobit će se efekt 5 i isto ćemo imati obnovljivu električnu energiju. Tako da u tom djelu mislim da to nema smisla tako govoriti, govoriti da administriranje za staviti solar na krov je čisto dezinformiranje hrvatske javnosti, u protekle 2 g. na krov je postavljeno 55 MW u smislu samoopskrbe. Pred ovaj cijenjeni dom u manje od mjesec dana doći će novi Zakon o tržištu električne energije u kojemu ćete moći vidjeti da postoje energetske zajednice, da postoje agregatori, da postoje zatvoreni distribucijski sustavi i konačno, ono što recimo g. Bulj često ovdje spominje, kako bi hrvatski građani trebali zarađivati od svojih krovova, oni su sad već mogli zarađivat od svojih krovova u smislu samoopskrbe, znači da proizvode za svoje potrebe u maksimalnim količinama onoga koliko su registrirani u smislu priključka, ali kroz agregiranje i kroz virtualne elektrane koje će novim zakonom moći omogućiti, onda će i oni koji recimo u tim kućama ne stanuju, ako pametno odaberu opskrbljivače i agregatora, moći eventualno imati i korist od toga krova. Znači, jedno je vaša ideja i želja da se to svakako dogodi pod svaku cijenu, a druga je kako da kompletni sustav funkcionira, da to bude i zakonski i stručno i u tehničkom i u svakom smislu izvodivo. Znači i taj dio, idemo i u tom pravcu da ćemo već u ovog godini imati i takvu zakonsku regulativu koja će sve to moći popraviti. Ja bi vas molio da ne govorite da već koliko, ovo je peti put spominjete g. iz Karakašice sa solarima, ja sam vas zamolio, g. zastupniče zadnji put da se taj gospodin obrati ovom ministarstvu, da mu pomognemo o čem se tu radi, ja vas i sad i molim da pošaljete tog gospodina u ministarstvo jer bio je natječaj za mala postrojenja solarna, vrlo brzo će biti i novi. Ako je to točno što vi govorite, da on ima to postrojenje i da ima sve to što ima, on se itekako može javiti na taj natječaj i ući, natječaj je javan, nikomu se ništa ne daje ispod žita, javno savjetovanje za izgled natječaja traje mjesec dana, nekad i više a onda natječaj traje mjesec dana, znači ne može nitko reći da je tu nešto što radi a da se ne zna što se radi. Ali onaj ko misli da će napraviti svoju solarnu elektranu a neće angažirati se osobno ili nekoga ko se razumije u kompletnu zakonodavnu proceduru, ne može se to dogoditi samo po sebi. I kad govorimo o tome koliko papira treba za staviti solar na krov u samoopskrbu, mislim 4 ili 5. Ne više, 4 ili 4 papira, tako da ne bismo govorili da je tu sada neka strašna papirologija. Što se tiče još na kraju samo da spomenem, u Nacionalnom planu oporavka, mi smo znači predvidjeli e-mobilnost, mi smo i predvidjeli projekt oko vodika i proizvodnju vodika elektrolizom, znači značajna sredstva smo tu predvidjeli i jasno, biorafineriju. Kad govorimo o biorafineriji, ono što je potrebno za biorafineriju, potrebno je 12 750 ha poljoprivrednog zemljišta loše kvalitete 5. 3 i 5 ... [[Govornik se ne razumije.]] Znači nikakav problem, sami ste ovdje u raspravi rekli koliko je zapušteno poljoprivrednog zemljišta, znači da ovaj projekt uspije, miskantus je jedna kultura koja jednostavno je najpogodnija za ovo i koliko imamo saznanja, nije invazivna. U tom smislu, ja se svima zahvaljujem i veselim se tome da se ovaj zakon usvoji kako bismo još jedanput donijeli podzakonske akte koji iz njega slijede i kako bi on isti krenuo u primjenu.
Zahvaljujem državnom tajniku, idemo sa replikama. Pardon, znači neće bit povrede Poslovnika? Ne. Onda idemo na replike, prva je kolegica Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, baš ste mi lijepo napravili uvod spomenuvši Nacionalni plan oporavka i otpornosti. Ja se tad kad smo raspravljali, fokusirala na zdravstvo jer mi je struka ali sad sam išla malo više gledati za gospodarstvo i zaista je pod stavkom c 1.2, energetska tranzicija, biorafinerija za proizvodnju naprednih biogoriva Sisak. O koliko sredstava se radi? Dakle, svota me zanima, i još sam vidjela da tu ima nešto projekata vezano uz gospodarenje otpadom, dakle održivo gospodarenje otpadom, odlaganje otpada, program sanacije, ... [[Govornik se ne razumije.]] odlagališta i lokacija oneščišćenih opasnih otpadom pa ima ekologizacija prometa i ovu mobilnost koju ste spomenuli. Znači, o kojim sredstvima se radi? Biorafinerija i ovaj otpad koji sam spomenula. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala. Što se tiče biorafinerija, kao što sam već rekao, radi se o milijardu kuna a što se tiče ovog drugog djela, ovdje sad kod sebe nemam podatke obzirom da je to dio kojeg kolege vode iz otpada, to onda nema smisla da vam sad kažem na pamet ali ne brinite, čim dođem u ministarstvo javit ću vam u klubu.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Državni tajniče, obnovljivi izvori energije su vrlo značajni, tako naravno i biogorivo u prometu međutim činjenica je, ja sam vam nabrojio nekoliko stvari da Hrvatska implementira kroz zakonodavstvo ali u provedbi smo vrlo loši, poglavito biogoriva u prometu gdje sam i kazao da primjer, naše učenike prevoze autobusi koji su to prastari, jednostavno doslovno u prometu često se događaju požari zbog starosti i ne samo da je ugrožena djeca nego i okoliš, tako mi smo loši u provedbi to sam htio reći. A što se tiče solarne elektrane u Karakašici koju je čovjek 30 kilovata sam platio dobio sve dozvole od HEP-a, sve je ugrađeno, HERA mu nije odobrila, a to je on u zadnju sekundu prije nove godine ono istjecanja stare godine, kada bi dobijali ne znam ko Agrokor ili ne znam ko, čovjek nije upao i dobio ovu kvotu.
Izvolite odgovor.
Još jedanput kad su u pitanju ti autobusi stari koje spominjete da vam odgovorim, znači i ti stari autobusi voze na gorivo u kojem ima stanoviti postotak biogoriva. Znači, biogoriva sa starim autobusima i nema neke veze, ali se mogu s vama složiti da onaj prijevoznik koji na vašem području djeluje trebao bi voditi računa da iskoristi sve ono što Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture nudi u smislu financiranja novih autobusa i da isti taj bi trebao voditi računa da autobusi budu što je moguće bolje i učinkovitije kvalitete. A što se tiče gospodina koji je već očito napravo svoju elektranu, ovo što sam vam rekao, njegova je onda budućnost ako on želi i dalje imati tu elektranu svoju na takav način, a nije ušao u poticaje je da kroz agregiranje i kroz suradnju sa opskrbljivačima izvuče maksimum iz te svoje elektrane, a to će itekako biti moguće vrlo skoro.
Povreda Poslovnika kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. gdje ste sami rekli državni tajniče da je taj čovjek, to je prijevoznik tj. vlasnik prijevoza da ga pozivate. Ne tribate ga pozivati jer taj čovjek je njemu pogoduje sustav kako u Splitsko-dalmatinskoj županiji koji dodjeljuje linije tako i cijeli sustav. znači njemu se pogoduje, on je sponzor, to je Mate Jujnović koji doli sad i kopa cijelu plažu makarsku betonizira i sl. sustav mu pomaže.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, šteta da to niste rekli u replici jer ovo sad nije bila povreda poslovnika i moram vam dati opomenu. Idemo dalje, kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani tajniče. Nacionalni cilj Hrvatske je 14% obnovljivih izvora energije u prometu do 2030.g. obveza je smanjenja postotka stakleničkih plinova dakle to je osnovna poruka odnosno prvenstveno smanjenje emisije CO2 odnosno korištenje niskougljičnih goriva. Što vi mislite da uz biogorivo o korištenju prirodnog plina u prometu kao niskougljičnog goriva i stimuliranje konverzije pogona motora na prirodni plin, što nije velika investicija? Prvenstveno sada kada imamo LNG terminal i kada se raspravlja o gradnji velikih plovnih jedinica brodova s pogonom na plin i posebno što se u medijima nalazi da jedan veliki američki brodar ima namjeru graditi luksuzni kruzer u Brodosplitu s pogonom na plin, baš zbog LNG terminala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju. Korištenje plina u prometu je itekako preporučljivo obzirom da je on tranzicijsko gorivo, ali s time ne postižemo naše ciljeve obnovljivih izvora u prometu, ali značajno i višestruko smanjujemo emisije što je jasno dobro zato što em smanjujemo emisije CO2 i smanjujemo jasno i zagađenje jer jasno plin je čistije gorivo. Tako da u ovoj jednoj prijelaznoj fazi između sadašnjih teških goriva prema električnoj energiji i vodiku logično je da će plin odigrati svoju ulogu i da u tom pravcu sudjeluje. Ali za ovaj naš zakon nama je tu presudno biogorivo prve, druge generacije, presudan je vodik i presudna je električna energija i to obnovljiva koja se iskoristi u prometu da bismo došli do 14%.
Kolega Pavić izvolite.
Poštovani tajniče. Smatram da nije u redu da se minimiziraju napori i ostvareni rezultati. S druge strane opet smatram da niti rezultatima ne možemo biti zadovoljni, nisu postigli ono što su trebali postići, ali eto pred nama je vrijeme koje će pokazati da li ćemo to uspjeti napraviti. Mislim da smo se složili i u mojoj raspravi … kasnije rekli ukoliko uzmemo u obzir biogorivo i ostale izvore zelene energije da ćemo postići tih 14% i mislim da je to dobro, ali ostaje pred nama još puno posla. Rekli ste mi prije da više nemamo zakona koje trebamo donositi, a maloprije ste najavili novi zakon koji ćemo donositi u vezi sunčanih elektrana, tako znači da još imamo zakona koje trebamo donositi. Ali ima još nekih prijedloga, recimo u vezi korištenja bioplina na farmama, korištenja biodizela na farmama koje trenutno nema kod nas, tog korištenja nema. Ako gledate što se zbivalo prije 15, 20 godina na američkim farmama, znate da su oni sami proizvodili biodizel i da su bili samoodrživi. Kod nas još uvijek toga nema, šteta je to.
Izvolite odgovor.
Ja se ispričavam ako se nismo dobro razumjeli, ja sam rekao da po ovoj temi kada je u pitanju biogorivo i obnovljivi izvor u prometu ovo je taj zakon, a jasno je da imamo i drugih zakona koji se indirektno i direktno tiču i obnovljive energije i tržišta električne energije, jasno da ti zakoni stižu. Dolazi idući Zakon o tržištu električne energije, a nakon njega Zakon o obnovljivim izvorima energije, ali ja sam vas shvatio tako, ali možda vas nisam dobro shvatio i eto dozvoljavam da se nismo razumjeli, ali mislim da isto mislimo. Bitno je doći do cilja svjesni da se do cilja ne dolazi isključivo sa biogorivima nego i sa električnom energijom i sa vodikom. Električna energija je nešto što je sada pomoglo već 1,5% u dostizavanju cilja, znači nema nikakvog razloga da ne postigne električna energija i 3% kao što i hoće.
I zadnja replika kolega Sačić, izvolite.
Poštovani tajniče. Vi ste u uvodnom dijelu govora govorili o projektu o naznakama projekta proizvodnje biogoriva u Rafineriji Sisak, s obzirom da znamo za dramu i 2018. još kada smo imali 800 tamo zaposlenih pa smo došli prošle jeseni još 220 ljudi je dobilo otkaze, a jedno od varijanti je uvijek bila na stolu i premijer Plenković je o tome govorio i ministar Ćorić da se tamo aktivira proces proizvodnje biogoriva u onom potencijalu koji je postojeći … [[Govornik se ne razumije]] Kakvo je stanje sada s tim i to je bio tako projekt o kojem se govorilo o nekakvim milijunima EUR-a, milijardama itd., ima li šta od toga, da li je to … [[Govornik se ne razumije]] prašina, da li, da li postoji uopće kakva živa priča oko toga još uvijek?
Izvolite odgovor.
Jesam li dobro shvatio, za Biorafineriju Sisak me pitate?
Da, da.
Da, da. Oslobodi Bože da je to sada prašina, pa ne bismo mi stavljali to u Nacionalni plan oporavka da nemamo nekakvu dokumentaciju i ozbiljne papire koji su preduvjet bili da se to ovdje predvidi. Jasno da INA maksimalno radi na tome. Taj projekt je već u postupku da se proglasi strateškim projektom. Sve radnje oko toga idu. Mi kao ministarstvo smo aktivno uključeni. Evo kolegica koja je sa mnom ovdje sad u saboru, ravnateljica Kristina Ćelić, je i na čelu Povjerenstva strateškog projekta Biorafinerija Sisak. Znači mi kao država ćemo jasno taj projekt pratiti i o tome izvještavati hrvatsku javnost gdje i kuda smo došli jer ako smo zacrtali potrošiti ovaj novac tu, nismo ga zacrtali uludo potrošiti nego u projekt i nadam se da ćemo u tome i uspjeti.
Zahvaljujem državnom tajniku. Ovime smo došli do kraja rasprave, ja ju zaključujem, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sada prelazimo na drugu točku dnevnog reda, a to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi, drugo čitanje, P.Z.E. br. 95. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Molio bih predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje navedenog prijedloga zakona. S nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede Tugomir Majdak, izvolite.
Hvala poštovani g. predsjedniče HS, poštovane gđe. saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Zakon o poljoprivredi uređuje dakle ciljeve i mjere poljoprivredne politike, pravila vezana uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda, mjere informiranja i promocije, pravila o jakim alkoholnim pićima, odredbe o hrani uključujući i Nacionalni sustav kodeks alimentarius, kvalitete za hranu i hranu za životinje, sprječavanje nastajanja otpada od hrane, te odredbe o mineralnim, izvorskim i stolnim vodama. Nadalje, Zakon o poljoprivredi uređuje sustav kvalitete poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda uključujući i ekološku proizvodnju, savjetovanje i obrazovanje poljoprivrednika, baze podataka u poljoprivredi, te administrativnu kontrolu i kontrolu na terenu, te upravni i inspekcijski nadzor nad provedbom ovog zakona. Predloženim izmjenama i dopunama trenutnog akta u primjeni osigurat će se provedba odluke Ustavnog suda RH i usklađivanje nacionalnog zakonodavstva s normom pravnom stečevinom EU. Također predlažemo unaprjeđenje određenih postojećih normativnih rješenja koja su se pokazala neodgovarajućim, kao i nomotehničku doradu teksta. Izmjenama i dopunama trenutno važećeg Zakona o poljoprivredi osigurava se pravni okvir za donošenje strategije poljoprivrede kao akta strateškog planiranja od nacionalnog značaja koji obuhvaća područje poljoprivrede i ruralnog razvoja, za donošenje strategije biogospodarstva, te ostalih akata strateškog planiranja za provedbu poljoprivredne politike. Ustavni sud RH u svojoj odluci od 20. listopada 2020. ukida čl. 15. st. 4., te čl. 67. st. 2. trenutno važećeg Zakona o poljoprivredi s danom 1. ožujka 2021. Uvažavajući citiranu odluku i pravna shvaćanja Ustavnog suda RH izmjenama i dopunama trenutno važećeg Zakona o poljoprivredi korisnicima mjere poljoprivredne politike omogućuje se podnošenje žalbe na odluke Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju u pravnom postupku, kao i podnošenje tužbe nadležnom upravnom sudu protiv rješenja kojima je odlučeno o žalbi. Time se osigurava jasna, predvidiva i učinkovita sudska zaštita prava i korisnika u provedbi mjera poljoprivredne politike. U dijelu mjera organizacije unutarnjeg tržišta uvodi se pravi okvir za donošenje posebnih programa potpora na nacionalnoj razini u cilju promocije hrvatskih poljoprivrednih prehrambenih proizvoda. Nadalje, propisuje se mogućnost ukidanja ovlaštenja pravnim osobama za obavljanje poslova razvrstavanja i označavanja goveđih, svinjskih i ovčjih trupova u slučaju neispunjavanja uvjeta i obveza za obavljanje navedenih poslova. Isto tako normativno se preciznije uređuju zahtjevi stavljanja na tržište proizvoda u sektoru voća i povrća. Ujedno je i modificiran tekst odredbe o pravilima za proizvođačke organizacije na način da se normira mogućnost donošenja rješenja o izmjeni i dopuni popisa proizvoda za koje je proizvođačka organizacija priznata, a što se u praksi pokazalo potrebnom. U području pravila o alkoholnim pićima provedeno je usklađivanje i osigurana provedba nove uredbe Europske komisije, Unije iz 2019.g. Slijedom navedenog propisan je i postupak priznavanja novih oznaka u svim njegovim koracima. U svrhu terminoloških usklađivanja s odredbama Direktive Europskog parlamenta i vijeća o iskorištavanju i stavljanju na tržište prirodnih mineralnih voda u dijelu kojim se propisuje stavljanje prirodnih izvorskih voda na tržište naziv „prirodna izvorska voda“ korišten u trenutno važećem zakonu mijenja se u „izvorska voda“. U području sprječavanja nastajanja otpada od hrane nužno je transponirati mjerodavne odredbe Direktive EU o otpadu. Slijedom toga definira se pojam „otpada od hrane“, ciljevi i obvezne mjere plana za sprječavanje i smanjenje otpada od hrane, kao i praćene procijene provedbe tih mjera, uspostavlja se pravna osoba za donošenje programa potpore projektima koji doprinose i na sprječavanju i na smanjenju nastajanja otpada od hrane u svrhu provedbe plana za sprječavanje i smanjenje otpada od hrane, a s ciljem poticanja istraživačkog rada i inovativnih rješenja koja doprinose sprječavanju i smanjenju nastajanja otpada od hrane. U cilju unaprjeđenja sustava doniranja hrane uspostavlja se pravna osoba za donošenje programa potpore posrednicima u lancu doniranja hrane i/ili banci hrane. U području uređenja sustava kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode jasno se definira podnositelj zahtjeva za zaštitu naziva u nacionalnom postupku, zaštite naziva poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Također se uspostavlja pravna osnova za donošenjem rješenja o ukidanju prijelazne nacionalne zaštite i propisuje postupak izmjene specifikacije proizvoda za koji je priznata oznaka iz Nacionalnog sustava kvalitete. Radi terminološkog usklađenja s odredbama relevantne uredbe EU iz 2017. g. pojam kontrolno tijelo, zamjenjuje se pojmom delegirano tijelo. U području ekološke proizvodnje, promjene se posebno odnose na izuzeće od pravila koja se primjenjuju u ekološkoj proizvodnji. U području definiranja informacijskog sustava poljoprivrede, elektronička baza izvora podataka normativno se redefinira elektronička poljoprivredna iskaznica i osigurava pravni okvir za njezinu širu primjenu, što će omogućiti digitalizaciju poslovnih procesa. Normativnim intervencijama uređuje se poljoprivredno-izvještajni upravljački sustav na način da se detaljno definira postupak razmjene podataka iz svih baza podataka, registara, upisnika i evidencija u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede, ali i Agenciji za plaćanje poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Proširuje se mogućnost ustupanja podataka iz podataka Ministarstva poljoprivrede trećim tijelima u vidu privatnih subjekata i osigurava se javnost podataka iz Upisnika poljoprivrednika. Normativno se uređuje upisnik voćnjaka i upisnik maslinika, koji se trenutno vode kao neslužbene evidencije Agencije za plaćanje poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Izmjenama i dopunama trenutno važećeg zakona u poljoprivredi, propisuje se mogućnost podnošenja pravnog lijeka protiv rješenja poljoprivredne inspekcije i odgovarajuće se dodatno usklađuju odredbe vezano za djelokrug rada i područja nadzora nadležnih inspekcija u području poljoprivrede, ali i stočarstva te jakih alkoholnih pića, kvalitete hrane i doniranja hrane s odredbama Zakona o Državnom inspektoratu, odnosno na tekst prijedloga zakona koji je prošao prvo čitanje u HS-u, nomotehnički je dorađen izričaj teksta odredbi konačnog prijedloga zakona. U čl. 11 kojem se dodaje čl. 46 Zakona, izrekom je naglašeno kako provedbu programa za promociju hrvatskih poljoprivrednih prehrambenih proizvoda, ministar propisuje pravilnicima, kako bi se ispravno ukazalo da će se program potpore za svaki pojedini sektor razraditi posebnim podzakonskim aktom. U dijelu u kojem je uređeno savjetovanje poljoprivrednika, čl. 45 konačnog prijedloga zakona, predloženo je propisati da savjetovanje korisnika u području javne savjetodavne djelatnosti koju obavlja ministarstvo, među ostalim, obuhvaća i poslove edukacije te pružanje i stručne i tehničke podrške pomoći u vezi s korištenjem elektronički poljoprivredne iskaznice, ili skraćeno EPI. Čl. 6 konačnog prijedloga zakona, kojim se mijenja čl. 15 osnovnog propisa, uvažavajući specifičnosti područja isplate potpora, dodatno se propisuju odredbe o načinu dostave odluke elektroničkim putem i to putem Agronet sustava, kao trenutak kojim se takav način dostave smatra obavljenim. Novim čl. 46 konačnog prijedloga zakona izrekom se propisuje da stranka protiv odluke o povratu sredstava može podnijeti žalbu kako bi se na jasan način ukazalo da se o navedenom pravnom lijeku odlučuje primjenom pravila upravnog postupka. Zaključno, predloženim zakonom, osigurat će se odgovarajuće usklađivanje nacionalnog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU, ali i sadržajno unaprjeđenje teksta postojećeg zakona u cjelini, uvođenjem novih normativnih rješenja i nomotehničkog doradom i ispravcima pojedinih nesukladnih zakonskih odredbi. Time se poboljšava i pojednostavljuje trenutni okvir za provedbu ciljeva i mjere poljoprivredne politike, a prijedlogom zakona, u konačnici omogućava se jasnije i ujednačenije postupanje nadležnih tijela i transparentan način postupanja te bolji i učinkovitiji sustav. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku. Idemo na replike. Kolega Bulj, izvolite, prvi ste.
Hvala lijepo. Državni tajniče, kažete da ćete programe potpora u poljoprivredi i poglavito u prehrambenoj industriji, preradi mesa, preradi, proizvodnji voća i povrća, preradi i nabrojali ste toga previše, međutim, činjenica je, poglavito što se tiče ekološke proizvodnje, domaće proizvodnje, znate da nismo samodostatni, međutim, baš te potpore su najveći problem u RH. Hrvatska što je više davala potpora mi smo manje proizvodili, znači postavlja se pitanje kome smo mi davali te potpore? Jesmo mi to davali poljoprivrednicima ili smo davali onima koji apsolutno nemaju nikakve veze sa poljoprivredom, vašim lobistima stranačkim ili ne znam kome, jer jednostavno, ako dajemo potpore kroz programe, onda je činjenica da bi morali imati i povećanu proizvodnju, a u Hrvatskoj je obrnuto. Pa možete li hrvatskoj javnosti objasniti ovo moje pitanje?
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju cijenjeni zastupniče Bulj. Dakle, sustav potpore u oba stupa zajedničke poljoprivredne politike, u okviru izravnih plaćanja te ruralnom razvoju, odvija se na transparentan način i putem Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Temeljem procedura, odnosno provedbom natječaja odnosno uključujući kriterije koji su definirano kako u prvom, tako i u drugom stupu zajedničke poljoprivredne politike. Podnošenjem jedinstvenog zahtjeva za potporu, tijekom proljetnog razdoblja, svaki poljoprivrednik podnosi zahtjev za izravna plaćanja. U okviru natječaja za ruralni razvoj, odnosno IAKS mjere, također se svaki podnositelj zahtjeva na transparentan i sukladno kriterijima, znači održiv način javlja za ovaj vid potpore. Sve te potpore su u skladu sa zajedničkom stečevinom EU kojim smo se uskladili u pristupu Uniji.
Hvala vam. Kolega Bulj tražio je zahtjev za stanku. Izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime Kluba Mosta od 10 minuta jer državni tajnik nije odgovorio na moje pitanje jer je činjenica da je Hrvatska davala sve više i više potpora kroz programe u poljoprivredi, a sve manje smo proizvodili, sve više uvozili, a sve manje izvozili. To je ključno pitanje rješenja hrvatske poljoprivrede. Vi da dođete ovdje sa zakonom koji će ubrzati ili naći modele da se poljoprivredno zemljište uzore i da se navodni, mi imamo znači 800 tisuća hektara poljoprivrednoga zemljišta neobrađenoga. Samo u Dalmaciji 200 tisuća hektara imamo neobrađenog poljoprivrednog zemljišta koje bi moglo hraniti 11 milijuna ljudi, samo u Dalmaciji. Što mi radimo? Mi zabranjujemo, znači otežavamo proizvodnju našega sjemenja, ova Vlada. Mi, umjesto da promičemo našu domaću proizvodnju, da imamo promociju hrvatske proizvodnje, poljoprivrede, prehrambene proizvodnje, mi radimo obrnuto. Zašto obrnuto? Ako u Covid krizi mogu trgovački lanci raditi normalno, a na početku tržnice di su naše bakice, ljudi koji se bave poljoprivredom, ne mogu da ne govorimo da mi ne potičemo i promoviramo domaću proizvodnju a znamo da su bolje epidemiološke mjere vani, na tržnicama. Zbog čega ste to napravili u krizi kad smo morali poticati domaće proizvođače na proizvodnju, pozivati da nismo samodostatni, ja sam cijelo vrijeme to i govorio i moj klub Mosta, davali smo zakone u proceduri kako da zaštitimo domaćeg proizvođača. Da ste vi ovdje došli pa rekli, evo, mi ćemo navodniti naša polja, onda bi ja rekao svaka čast i dat program, međutim niste, samo 0,5% poljoprivrednog zemljišta u Hrvatskoj je navodnjeno. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena ali ćemo nastaviti sukladno čl. 293. b. nećemo odlaziti 10 min nego nastavljamo dalje. Sada je na redu replika poštovane kolegice Martine Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, možete li nam reći jesu istiniti podaci koje smo jučer mogli čitat u novinskim člancima da će Hrvatska za poljoprivredu dobivati oko 25 milijuna eura godišnje manje odnosno u narednom proračunskom razdoblju 181 milijun eura manje? I možete li mi reći koji je stav RH s obzirom da se na razini EU-a vodi žustra rasprava vezano za limitiranje potpora do 100 000 eura odnosno reduciranje iznad 60 000 eure? S obzirom da javnost ne zna ni za smanjenje potpora u narednom proračunskom razdoblju i s obzirom da ne znamo koji je stav RH vezano za limitiranje potpora, možete li nam reći nešto o tome?
Poštovani državni tajnik Majdak.
Hvala, cijenjena zastupnice Grman Kizivat na pitanju. Dakle, naglašavamo da je od početka vezano za predloženi poljoprivredni proračun, Hrvatska kao i druge zemlje članice su se zalagale da se zadrži stopa financiranja odnosno omotnica financiranja na razini kao što je bilo u aktualnom proračunskom razdoblju i to u oba stupa koja sam maloprije spomenuo. Iako konačni ishod pregovora poljoprivrednog proračuna nije u potpunosti u skladu sa stajalištem koje je Ministarstvo poljoprivrede branilo, ne možemo biti nezadovoljni. Činjenica da će Hrvatska u proračunskom razdoblju do 2027. g. imati na raspolaganju ukupno više EU sredstava za poljoprivredu nego do 2020. godine. Dakle, to po stavkama iznosi na slijedeći način, dakle za izravna plaćanja bit će na raspolaganju 2,6 milijardi eura odnosno 374,8 milijuna eura godišnje spram 1,57 milijardi eura u prošlom razdoblju. Također, za ruralni razvoj je predviđen iznos od 2,14 milijardi eura odnosno 297,3 milijuna eura više nego u …
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Kizivat je podigla povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem, potpredsjedniče. 238., pa ja sam pitala državnog tajnika konkretno pitanje, ja nisam tražila da mi čitate stavke nego da mi kažete da li je istina da će Hrvatska dobivati manje sredstava nego u prošlom proračunskom razdoblju i niste mi odgovorili na pitanje koji je stav Hrvatske vezano za limitiranje potpora odnosno reduciranje iznad 60 000.
Dobro, to znate da nije povreda Poslovnika nego da je tipična replika pa dobivate opomenu. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Romane Nikolić.
Zahvaljujem, potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče, Požgaj grupa jedna je od većih izvoznika hrvatske drvne industrije i zapošljava 550 radnika u 6 pogona na 4 lokacije u Hrvatskoj a vi ste svojim ucjenama i obustavom isporuke trupaca, uništili tu grupaciju koja ima tradiciju poslovanja preko 40 g. i opet će zbog vas 550 radnika ostati bez posla. Danas je to Požgaj grupa, jučer su bile šećerane, prekjučer je to bio Meggle. Pa dobro, dokad više tako? Hrvatske šume ne mogu imati monopol i odlučivati koja tvrtka može poslovati a koja neće moći poslovati.
Ovako, prije nego što vi odgovorite, naravno niti trupci, ni Hrvatske šume nemaju veze sa zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi. Ja vas molim sve, ajmo se držati teme. Poljoprivreda je ogromno područje, stvarno ima puno mogućnosti da diskusiju oko toga, ali idemo se držati ovog prijedloga zakona i poljoprivrede. A sad će odgovoriti poštovani državni tajnik, izvolite.
Hvala. Hvala, poštovana zastupnice Nikolić. Dakle, kao što je potpredsjednik Sabora rekao, danas raspravljamo o Konačnom prijedlogu Zakona o poljoprivredi, ovo pitanje koje ste vi postavili, uređeno je drugim zakonskim odnosno podzakonskim aktima ali i natječajima odnosno sporazumom između udruženja drvoprerađivača i tvrtke Hrvatske šume na razini udruge drvoprerađivača pri HGK-u pismom razumijevanja, hvala.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, vezano uz čl. 117. Zakona o poljoprivredo a koji se odnosi na baze podataka, ja vas molim točan vremenski rok ako nam možete reći, u kojem će te baze biti ažurirane i u kojima bi trebali biti dostupni svi točni, precizni, ažurirani podaci, dakle koji su usko povezani sa trenutnim stanjem na terenu jer kakva je situacija na terenu, dakle imate niz situacija koje zapravo upravo proizlaze iz tih nedostupnih podataka pa tako ne možemo provesti izbore u komori jer ne znamo broj OPG-ova koji su obvezni članovi, osim toga ne znamo iznose potpora koje se isplaćuju velikim sustavima nego to moramo saznavati iz medija, ne znamo iznose i količine uvezenog mlijeka u prahu, ne znamo količine ugušćenog mlijeka koje su se uvezle u Hrvatsku ili recimo primjerice, imate veliki broj općina i načelnika koji tvrde da ne mogu [[Upadica Reiner: Hvala.]] ažurirati podatke u programima raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Zahvaljujem.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala, cijenjena zastupnice Vukovac na postavljenom pitanju. Dakle, čl. 117. Zakona o poljoprivredi odnosno Konačnog prijedloga Zakona o poljoprivredi definira upisnike, odnosno registre i podregistre sukladno ovom članku koji vodi Ministarstvo poljoprivrede, odnosno Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Vezano za vaš podupit, vezano za Hrvatsku poljoprivrednu komoru, odnosno usklađivanje OPG-ova temeljem upisnika koje provodi Agencija za plaćanje, trenutno se radi na istom i rokovi su dakle, do sredine ove godine, potpuno usklađivanje, kako bi ovo što ste upravo naglasili, HPK mogla provesti izbore, a za to je potreban Registar upisanih OPG-ova.
Poštovana zastupnica Zmajić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, u 2021. g. kroz Program ruralnog razvoja osigurano je više od 2,4 milijarde kuna bespovratnih sredstava za naše poljoprivrednike i prerađivače. U Slavoniji koja je srce poljoprivredne, mi potičemo mlado stanovništvo da ostane živjeti na selu i baviti se poljoprivredom, pa me interesira koliko je sredstava osigurano u ovoj godini za mlade poljoprivrednike? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala cijenjena zastupnice Ankice Zmajić. Dakle, svake godine Ministarstvo poljoprivrede zajedno sa Agencijom za plaćanje provodi plan, odnosno prije svega najavljuje i objavljuje Plan natječaja, vaše pitanje vezano za mjeru 6.1 odnosno mjeru za mlade poljoprivrednike, ali i u okviru izravnih plaćanja, sve ono što je dostupno mladim poljoprivrednicima. Dakle, za, uskoro će biti objavljen Plan natječaja za ovu mjeru, do sada smo u ovoj mjeri imali dobar učinak, kao i na razini svih mjera ruralnog razvoja, dakle, ovaj program odnosno fond je najuspješniji po pitanju svih fondova, strukturnih fondova koji su na raspolaganju RH. U idućem programskom razdoblju kroz Strateški plan također ćemo omogućiti i mladim poljoprivrednicima, uz nešto povećanu alokaciju, ne nešto, nego znatno, gdje će mladi poljoprivrednici za svoje investicije moći osigurati 100%-tnu potporu u iznosu do 100 tisuća eura.
Hvala. Sljedeća replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. G. državni tajniče. Donošenje ovog zakona preduvjet je i za usvajanje Strategije poljoprivrede koja je u svojoj završnoj fazi, prošla je javno savjetovanje i očekujemo je i na raspravi ovdje u HS-u. To nije jedini dokument na kojem Ministarstvo poljoprivrede radi, obzirom da u okviru reforme zajedničke poljoprivredne politike do studenog moramo napraviti i Nacionalni strateški plan. EU komisija dala je 13 preporuka za naš Nacionalni strateški plan, detektirala je naše dobre točke, prostore gdje trebamo napraviti poboljšanja i utvrdila je da 20% gospodarstava u Hrvatskoj posjeduje 75% zemljišta i prima 77% potpora. Te potpore su ustvari tema oko koje jako puno raspravljamo. Ministarstvo je najavilo jedan drugačiji, bolji, transparentniji način dodjele potpora usmjeren prema malim gospodarstvima i mladim poljoprivrednicima, pa me zanima, radi li se na tom novom sustavu potpora?
Poštovani državni tajnik.
Hvala cijenjena zastupnice Petir. Pitanje, da, u tijeku smo znači e-Savjetovanja za donošenje nove Strategije. U drugom kvartalu i onda će biti upućena na Vladu, Strateški plan, kao što ste upravo kazali, je također, u izradi, a vezano za mala poljoprivredna gospodarstva, nastavno i na mlade poljoprivrednike, kao što sam i u prošlom odgovoru naglasio, tendencija je da oni budu također, prioritet budućih mjera, budućih znači i ciljeva u sklopu kako Strategije poljoprivrede za iduće 10-godišnje razdoblje, tako i za Strateški plan do 2027. g. Također, uključit ćemo i druge osjetljive skupine osim mladih, osim malih, također, i žene u ruralnim prostorima temeljem određenih kriterija.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani tajniče, vjerojatno ste svjesni da je problem ovih poticaja u poljoprivredi to što su poticaju po hektaru. Jedan od velikih problema su krški pašnjaci. Svjesni ste toga imamo ljude koji su dobili te pašnjake u velikim površinama, nekoliko tisuća hektara su dobili najam, a da nemaju stoke. Znači oni stoku nemaju, na njihovim pašnjacima se napasa tuđa stoka i pod navodnicima, oni su zadovoljili uvjete da bi se dobilo poticaj, dižu ogroman novac, to su novci nekoliko desetaka milijuna kuna godišnje, što nije u redu jer oni koji trebaju taj novac, ne mogu dobiti. Drugo, što je veliki problem, to je problem u mljekarstvu, ja ne znam da li ste svjesni, ali rekli ste da imate nove informacijske sustave, ali mljekari trebaju popunjavati sve više i više podataka u različitim informacijskim sustavima. Statistike prema veterinarskoj inspekciji, davati informacije prema Agenciji za ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala.]] i to su veliki problemi za njih i jednostavno tog vremena nemaju.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala cijenjeni zastupnik Paviću na postavljenom pitanju. S jedne strane, dakle kada ste govorili o krškim pašnjacima, i oni su uključeni odnosno korisnici istih kroz svoj stočni fond su uključeni u provedbu zajedničke poljoprivredne politike. Zajednička poljoprivredna politika vezano za potpore omogućava da osim proizvodnje na poljoprivrednoj površini je moguće realizirati i održavanje. Vezano za inspekcijski nadzor odnosno nadzor, kontrolu Agencije za plaćanje, za sve podnositelje jedinstvenog zahtjeva za potporu, ukoliko je riječ o površinama, s jedne strane Agencija provjerava sukladnost pojedinih površina, a s druge strane inspekcija, Državni inspektorat provjerava sve one dakle, stavke koji su vezani za naš zakon, ali i za ugovorne obaveze koje imaju takvi korisnici krških pašnjaka, vezano ne samo Zakon o poljoprivredi, Zakon o poljoprivrednom zemljištu nego i Zakon o šumama.
Sljedeća replika poštovana zastupnice Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, evo ovdje valja još jedanput istaknuti da je zakon jedinstveno podržala i sjemenarska struka i znanstvena zajednica. Dakle u području uređenja sustava kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode jasnije se definira podnositelj zahtjeva za zaštitu naziva u nacionalnom postupku zaštite naziva poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, također se na taj način uspostavlja i pravna osnova za donošenje rješenja o ukidanju prijelazne nacionalne zaštite i prepisuje postupak specifikacije proizvoda za koju je priznata oznaka iz nacionalnog sustava, a sve radi i terminološkog usklađenja s odredbama EU iz 2017. gdje je pojam kontrolno tijelo zamjenjuje pojam delegirano tijelo i to je ovdje za svaku pohvalu. Hvala.
Poštovani državni tajnik Majdak.
Hvala gospođo cijenjena zastupnice Baričević na komentaru. Iskoristio bih priliku da naglasim da ćemo Pravilnikom o nacionalnom sustavu kvalitete poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda i ovim zakonom omogućiti jasnije definiranje pojma dokazane kvalitete kao našeg nacionalnog sustava kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode, ali da omogućavamo kroz ovaj zakon i druge vrste zaštite odnosno transparentniji sustav. Hvala.
Hvala vam lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Poštovana predsjednica Odbora za poljoprivredu Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče HS-a. Državni tajnice, zastupnice, zastupnici. Odbor za poljoprivredu HS-a raspravio je na svojoj 23. sjednici održanoj 27. travnja 2021.g. kao matično radno tijelo Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi koje je predsjedniku HS-a dostavila Vlada RH aktom od 22. travnja 2021.g. Cjelovito izvješće imate na stranicama Sabora, ja ću se osvrnuti samo na najvažnije naglaske. Pozitivnim je ocijenjen prijedlog ukidanja obaveza povrata zateznih kamata u slučaju odobrene obročne otplate duga kod odluke o povratu sredstava, izraženo je također slaganje sa odlukom predlagatelja da prihvati prijedloge Odbora za poljoprivredu vezane uz propisivanje jasnije distinkcije u odnosu na programe promocije hrvatskih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda i savjetovanje o korištenju elektroničke poljoprivredne iskaznice. Izražen je i stav kako bi u budućnosti trebalo raditi na osnaživanju Hrvatske savjetodavne službe jer trenutno jedan savjetodavac pokriva 585 poljoprivrednih gospodarstava. Obzirom da je i na odboru bilo puno pitanja, a i u prvom čitanju vezano uz sustav doniranja hrane donatora i korisnika u tom smislu je rečeno da sustav funkcionira u dijelu uspostave informatičke platforme. U RH ima ukupno 135 posrednika, udio donirane hrane kontinuirano raste, a projekt uspostave banke hrane prijavljen je u Nacionalni plan oporavka i otpornosti sa vrijednošću od 32 milijuna kuna. Ovim projektom planira se uspostava četiri velika regionalna centra u kojima će se infrastrukturno opremiti objekti za prihvat većih količina hrane i stvoriti bolji uvjeti rada posrednika. Prvi rezultati po pitanju uspostave banke hrane očekuju se u 2022.g. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova odlučio predložiti HS-u donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Vidim da je netko podigao povredu poslovnika, poštovana zastupnica Matić. Izvolite.
Hvala lijepa. Riskiram opomenu, ali moram samo negodovati, čl. 238. nema na stranicama Sabora izvješća Odbora za poljoprivredu, ja si to uvijek pročitam, sad ga nema pa evo predsjednice onda malo reagirajte na tehničke službe da dobijemo na vrijeme izvješće odbora. Prištekana sam nema, hvala. A iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti su i onako šturi podaci, ovo mi je jako zanimljivo, zapisala sam si, a evo tih izvješća odbora nema. Hvala lijepa.
Hvala. To nije povreda poslovnika, međutim samo me zanima jesu li zastupnici dobili to izvješće? … [[Upadica se ne razumije.]] Nije disimirano to zastupnicima. Izvoli.
Oprostite potpredsjedniče. … [[Govornica se ne razumije zbog najave.]] nego odgovoriti, ali radi istine poslano vam je jutros dakle Odbor za poljoprivredu je to dostavio službama, službe su dostavile emailom svima tako da imate na emailu, a mi nemamo utjecaj na objavu na stranicama, ali čim se dostavi to se automatizmom stavlja i na stranice, tako da imate na svom emailu možete pročitati. A vezano uz Nacionalni program oporavka bilo je o tom detaljne rasprave i njime je planirana uspostava banke hrane što je detaljno raspravljeno na odboru.
Dobro, mislim da smo stvar raščistili. Nije bila povreda poslovnika, ali nećete dobiti naravno opomenu jer ste reagirali na nešto što očito vam se činilo da nije u redu, međutim meni je važno da su svi zastupnici dobili izvješće, prema tome ta stvar funkcionira. Naravno bilo bi dobro da bude i na stranici Sabora, ali ključno je da su zastupnici na vrijeme dobili izvješće. Hvala lijepa. Izvolite kolega Bulj. Molim? Ne treba ništa, dobro. Onda možemo otvoriti raspravu, pa će prvi biti Klub zastupnika Mosta i vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Božo Petrov i Miro Bulj, najprije poštovani zastupnik Petrov. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici. Je li dobro promicati hrvatske poljoprivredne proizvode? Naravno. Je li dobro zaštititi zemljopisno porijeklo, autohtonost naših proizvoda? Jest. Je li hvale vrijedno smanjiti otpad od hrane? Naravno. Je li neophodno donijeti strategiju za poljoprivredu u idućih deset godina? Apsolutno. Dakle, na teoretskoj razini sve ovo što se najavljuje zakonom bi moglo biti dobro. A u tome i jest problem, sve bitne stvari koje sam naveo nisu uopće definirane zakonom samo je navedeno da će se to raditi. Smjer uvođenja pravila, smjer koje će se skupine poljoprivrednika poticati, kriteriji po kojima će se oni poticati, kako će se primjenjivati ovaj zakon, e to će se donijeti daleko, daleko od ovog sabora. To će se donijeti kroz pravilnike u nekom ministarstvu daleko od očiju javnosti, poljoprivrednika i eksperata. Kako mi onda možemo vjerovati da će ove promjene ići u korist svim poljoprivrednicima, a ne samo nekima podobnima il da će uopće ići u korist poljoprivrednicima? Trebamo možda vjerovati na riječ. A ispričavamo se, ali 20.g. vodite ovaj sektor, 20.g. trend je pada proizvodnje u poljoprivredi, ne možemo vam vjerovati na riječ. Drugi problem je što bi ove promjene mogle biti dobre i znate to je kondicional „mogle“ možda, ali ne moraju. A zašto vam ovo naglašavam? Zato što je dosta pravilnika koje ćete vi donijet kroz ovaj zakon, poslije u svom ministarstvu, također doneseno puno puta u povijesti vašeg ministarstva i bili su se pokazali vrlo tendencioznim, vrlo neučinkovitim, nedovoljno dobrim i nedovoljno transparentnim. Uzet ću vam samo jedan svježi primjer, famozna strategija za poljoprivredu u idućih 10.g., vidim da su je počeli citirati. Znate, bila vam je u javnom savjetovanju neki dan. Znate kolko se je ljudi javilo odnosno tvrtki odnosno pravnih subjekata? Fortenova, INA i još 3-4 OPG-a. I staje priča o strategiji za poljoprivredu za idućih 10.g.. To što je ta strategija potpuno birokratizirana ko ju je pročitao, to što se preko te strategije ne može vidjeti u kojem smjeru će ići naša poljoprivreda, to je druga stvar. Al to zapravo pokazuje nastavak trenda rada u našem Ministarstvu poljoprivrede, a i onoga što čeka i dalje poljoprivredu. Po ovome svemu zapravo proizlazi da je i ovaj zakon jedan samo dio piar marketinga. Dakle, u ovom zakonu se najavljuje što će se radit kao u nekim npr. novinskim člancima. Onda kreće egzaltirana rasprava u HS što će se sve napravit, pa onda ide topot medijskih napisa u iduća 2-3 dana i kraj i tu vam sve stane. I taj reces smo vidjeli već više puta. I to je najveća kritika ovog zakona, dosadašnjih zakona i rada u Ministarstvu poljoprivrede. Ja ću vam uzeti jedan primjer. Zakon o poljoprivrednom zemljištu donesen je prije 3.g.. Molim vas recite mi koliko hektara od 500.000 hektara neraspodijeljenog državnog i privatnog poljoprivrednog zemljišta ste pomoću tog zakona u zadnje 3.g. podijelili? Jeste prešli možda 5%? Niste ni 5%. Ne znam jeste li 2%. Dalje, program ruralnog razvoja. U njemu vam stoji već godinama komasacija. Navedite mi primjer gdje ste proveli komasaciju. Navedite mi primjer gdje ste proveli navodnjavanje. To su zakoni koje ste vi donosili. A ja ću vam uzeti sada primjer Dubrovačko-neretvanske županije odakle je naša ministrica, gdje je ona bila dožupanica prije nego će postati ministrica. Državno zemljište se nije podijelilo poljoprivrednicima zbog čega se ne mogu koristiti novci iz EU fondova. Samo 10.000 hektara poljoprivrednog zemljišta se koristi, 50.000 hektara je u ledini. Prosječna veličina parcele je 0,22 hektara, što čini najmanjim prosječnom parcelom u Hrvatskoj. To je stanje moje županije. I svi se ministri hvale jednom malom Kalifornijom, dolinom Neretve, hvale se Konavolskim poljem. Molim vas recite mi što ste za ta polja i za te ljude napravili, jeste li ih možda obranili od zaslanjenja? Niste. Jeste li možda pružili navodnjavanje? Niste. Jeste li ih možda pripremili i proveli komasaciju? Niste. Imamo najmanje parcele u Hrvatskoj. Jeste li možda napravili strategiju posebno za to područje da to bude jedna od glavnih gospodarskih grana, a ne samo turizam? Niste. I nemojte se okretati oko sebe i pitati tko to nije napravio. Vi vodite tu županiju i to ministarstvo već 20.g. i zato mi ovdje možemo raspravljati o ovom zakonu, o svakoj njegovoj crtici, o svakom zarezu. Zakon kao zakon o kojem ćemo mi danas raspravljati nije bitan jer u njemu ne stoje bitne stvari koje bi trebale stajati u zakonu. Kao što sam rekao zakoni se ne primjenjuju, a poticaji koje ste dodijelili kroz određene pravilnike se ne dijele svima, dijele se većinom podobnima, zato ni ne postoje inspekcije koje provjeravaju dodjelu tih poticaja, niti potrošnju tih novaca, konkretna rješenja. Zahtijevam od vas da krenete u proces navodnjavanja naših polja. Zašto ne želite iskoristiti novac koji trenutno za to stoji u EU fondovima? Počnite provoditi zakone i programe koje ste sami donosili i provedite komasacije, pustite predizborne opsjene. Omogućite nam, ali na konkretnoj razini, korištenje suvremene tehnologije direktno poljoprivrednicima i proizvođačima, tako da u roku od pola godine mi možemo vidjeti pozitivnu promjenu. Nemojte nam govorit „to će doć, ali za 5.g.“. Ne, može doći doslovno sutra. Ono što se može i što se želi napravit to se i može napravit. To je ono što očekujemo od vas. Hvala.
Nastavit će u ime kluba poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Mijenjati Zakone o poljoprivredi, a ne kazati dosadašnje rezultate postojećih zakona, pozivat se na strategije na potpore određenih programa u poljoprivredi, poticanju poljoprivrede, sve to kad zbrojimo, rezultat je da u RH Hrvatska nije obradila, neobrađeno je 800 tisuća hektara neobrađenoga zemljišta, navodnjeno je samo 0,5% poljoprivrednoga zemljišta od ukupno milijardu, od ukupnoga zemljišta i u ovome trenutku Hrvatska uvozi preko 3 milijarde eura godišnje prehrambenih proizvoda i to je konstantno u porastu. Covid kriza je razotkrila sve loše politike, katastrofalne politike Ministarstva poljoprivrede, hrvatskih vlada koje nisu radile u interesu RH, hrvatskog sela i hrvatskog seljaka. Ja ću navesti jedan primjer. Jedan primjer cetinskog kraja, Sinjskog polja. Ministre, zamjeniče, tajniče, predsjedniče Vlade, svi koji slušate, župane, koliko je navodnjeno Sinjskog polja? 6 tisuća hektara, koliko je navodnjeno? 0, ništa. Svako 4 godine obećajete navodnjavanje Sinjskog polja. Cetina rijeka teče kroz Sinjsko polja, čista, bistra, pitka, koja proizvodi 40% hidroenergije RH. 40% hidroenergije, vi se niste udostojili navodniti Sinjsko polje. Dolazili su brojni ministri, od Čobankovića, ne znam koji sve, prolazili, rekli su ovo će biti kao u Izraelu navodnjeno. Lagali ste narod, lažete ga opet. Oćemo navodnjavanje Sinjskog polja. Na to taj narod ima pravo. Na to taj narod ima pravo. Možete li objasniti zbog čega nije navodnjeno Sinjsko polje, državni tajniče? Vi i vaš župan koji laže i obmanjuje javnost iz godine u godinu. Zašto nemamo navodnjeno polje? 200 tisuća hektara je samo u Dalmaciji poljoprivrednoga zemljišta, 11 milijuna ljudi bi mogli hraniti, samo Dalmacija.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Martina Grman Kizivat. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je danas konačni prijedlog izmjena i dopuna Zakona o poljoprivredi. Kad slušam državnog tajnika, a još više ministricu Vučković, imam dojam da u Hrvatskoj teče med i mlijeko. Sve je bajno, hrvatska poljoprivreda je idealna, mi smo se ovdje danas našli zapravo samo da bi se uskladili sa nekim sitnicama iz direktive EU. I usprkos tom vašem zadovoljstvu, s porastom proizvodnje, zadovoljavajućoj statistici, prava istina je da je stanje u hrvatskoj poljoprivredi katastrofalno. Stalan je pad broja poljoprivrednih proizvođača, stalan je pad broja isporučitelja mlijeka kojih sada već imamo ispod 4 tisuće, a sve manje imamo i vlastitih proizvoda koji bi zadovoljili potrebe našeg stanovništva. E pa gospodo, to je prava slika hrvatske poljoprivrede. U prilogu poboljšanja stanja u poljoprivredi nažalost ne ide ni situacija sa smanjivanjem sredstva koje će hrvatska poljoprivreda dobivati iz fondova EU. Iz medijskih članaka jučer smo mogli pročitati, gdje saznajemo, iz medijskih članaka da će Hrvatska za poljoprivredu godišnje dobivati 25 milijuna eura manje, odnosno za iduće proračunsko razdoblje 181 milijun eura manje. Pa jesu li to ti silni milijuni s kojima se ministrica na svakoj raspravi hvali, jesu ti miljuni koji će se izdvajati za hrvatsku poljoprivredu? Ja vas pitam, državni tajniče, je li to istina iz novinskih članaka? Ja odgovor danas dobila nisam. Je li to istina što smo mogli pročitati? Mi ovdje imamo stalno raspravu i o tome kako je Hrvatska jedna prekrasna zemlja, kako imamo ogromne resurse, ljude koji vole i znaju raditi na poljoprivredi, a to je pokazala i naša povijest. Ali, jednostavno nekako ne ide pa ne ide. Je li možda zato kriva državna poljoprivredna politika? Možda nam je situacija sa koronom i potresom trebala biti dobar pokazatelj i dobar znak kako se trebamo okrenuti i odnositi prema domaćoj poljoprivredi. Možda su to ipak ti mali i srednji OPG-ovci kojima se trebamo okrenuti. Sjetimo se, kada je krenio prvi lockdown, bilo je toliko rasprava o tome da nismo samodostatni sa vlastitom proizvodnjom i prehrambenom industrijom i da se više nikada ne smijemo naći u situaciji da ovisimo o uvoznoj hrani. Tijekom rasprave o zakonu u prvom čitanju iznijeli smo brojne prijedloge koji u većini nisu čak ni uvršteni u konačni tekst zakona, što je nažalost već uobičajeno ponašanje od strane vladajućih. Stoga u saborsku proceduru šaljemo amandmane vođeni osnovnim ciljem zaštite i davanja potpore preostalim proizvođačima i prerađivačima. Tražimo da se među strateške dokumente o Zakonu o poljoprivredi uvrsti i što prije izradi krizni plan, dokument kojim će se utvrditi mjere za procjenu i upravljanje rizikom koje se mogu pokrenuti u kriznim situacijama i kojima se uspostavljaju mehanizmi za rješenje prehrambene krize u području poljoprivrede, ribarstva i sigurnosti hrane. S obzirom na situaciju uzrokovanu koronavirusom u kojoj smo svjedočili zatvaranju granica, otežanom i ograničenom kretanju stanovništva i prijevozu roba, kao i otežanoj opskrbi hranom, predlažemo da se izradi novi strateški dokument kojim bi se definiralo postupanje u kriznim situacijama na nacionalnoj razini. Da je takav dokument bio pripremljen na početku pandemije, onda kada se dogodio potres i područja koja su potresom pogođena na razini RH, možda bi ovakvo nesnalaženje i kaos na terenu bili izbjegnuti, samo da ste donijeli krizni dokument. Svjesni da je digitalizacija također važan pokretač razvoja u svim segmentima gospodarstva i društva, a čini nam se ministrica rijetko zalazi u ona ruralna područja. Konačnim prijedlogom zakona predlažete da poljoprivrednici sve dokumente skidaju sa mrežnih stranica Agencije za plaćanje. E pa gospodo, ako niste znali, u pojedinim dijelovima RH, ili nema interneta ili je on ograničen. To je ono ključno. Ili interneta nema ili je on ograničen. I kako će tamo poljoprivrednici doći do dokumenata, to vas očito uopće nije briga. Molim vas, recite ministrici da se uputi u te sredine, da pita ljude što misle o tome i što im je potrebno. Što je njima zapravo potrebno? I molim vas ne propisujte odredbe koje će otežavati život tim poljoprivrednicima i ovako teškim vremenima. A što sada reći još i o doniranju hrane? Jer ću vas još jedanput podsjetiti i to moram naglasiti, tu poraznu činjenicu da je Ministarstvo poljoprivrede propustilo rok za prijenos direktive u području sprječavanja nastajanja otpada od hrane koji je bio 5. srpnja prošle godine, o čemu je zaprimljena čak i pisana opomena Europske komisije. Plan za sprječavanje i smanjivanja otpada od hrane RH za razdoblje od 4 g. usvojila je Vlada RH 2019. g. ali odgovora na pitanja kako teče provedba i koje aktivnosti su dosada realizirane, a koje nam predstoje, još uvijek nismo dobili. Po pitanju strateškog planiranja u konačnom prijedlogu zakona, navodi se da će ministarstvo uz Strategiju poljoprivrede pripremiti i Strategiju gospodarstva. Kad vam spominjem tu famoznu Strategiju poljoprivrede, ja ću još jedanput reći, ona se zove Strategija za period 2020.-2030., danas je kraj travnja 2021. Tek je završilo e-savjetovanje. Ja onda stvarno nemam, nemam uopće način kako da objasnim da to može zvat strategija 2020. do 2030. Ja ću osobno podnijet amandman da se ta strategija kad dođe ovdje kod nas, zove strategija 2022.-2030. jer što će nam 2 g. koje su prošle? Koga mi tu zavaravamo? Zanima nas dodatno i molimo informaciju, u kojoj je fazi izrada strategije biogospodarstva? O njoj se uopće još ne govori. Molim vas, dodatno informaciju je li Ministarstvo poljoprivrede planiralo strateški dokument na području šumarstva ili će on biti dio nekakve još strategije? Naime, zašto to govorim? Na razini EU-a, priprema se Strategija za šume kao sastavni dio europskog zelenog plana pa zanima u kojem pravcu ministarstvo djeluje na ovom području? Ja europski zeleni plan spominjem u svakoj raspravi, ali Ministarstvo poljoprivrede ni slova ni riječi o tome. Dodatno, javnost ne zna ni kojim strateškim dokumentom će bit obuhvaćen sektor ribarstva. Nažalost, Nacionalna razvoja strategija i Nacionalni plan oporavka i otpornosti uopće ne obuhvaća te segmente. I na kraju, u ime javnosti tražimo informaciju kojim resursima i financijskim sredstvima će se pripremati navedeni strateški dokument, da opet ne bi imali situaciju da jedna stranica košta kao jedan automobil? Hvala vam lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marijana Petir, izvolite.
Hvala vam lijepa, g. potpredsjedniče, g. državni tajniče sa suradnicom, zastupnice i zastupnici. Obilje prirodnih resursa, raznolikost agroklimatskih uvjeta za poljoprivrednu proizvodnju, raspoloživost sredstava za potpore poljoprivredi, povezanost sa drugim sektorima, rast ekološke poljoprivredne proizvodnje u RH i članstvo u Uniji, prepoznati su kao prednosti u SWOT analizi hrvatske poljoprivrede u čijoj izradi je sudjelovala Svjetska banka. Javno savjetovanje o nacrtu Strategije poljoprivrede RH završilo je prije par dana, sada slijedi izrada izvješća za savjetovanje i izrada konačnom prijedloga strategije. Osnova za donošenje Strategije hrvatske poljoprivrede, prijedlog je Zakona o poljoprivredi o kojom danas raspravljamo i kojim će se stvoriti pravni okvir za njeno usvajanje ali i u usvajanje drugih strateških dokumenata. Ovim temeljenim poljoprivrednim zakonom uredit će se i djelokrug rada Ministarstva poljoprivrede, ciljevi i mjere poljoprivredne politike, zajednička organizacija tržišta, informiranje i promocija, oznake kvalitete, savjetovanje, obrazovanje, administrativne kontrole, prikupljanje podataka i izvješćivanje, sustav i kvalitete, programi potpore, doniranje, sprječavanje nastajanja otpada od hrane i uskladit će se također odredbe sa odlukom Ustavnog suda. Između prvog i drugog čitanja, predlagatelj je prihvatio neke prijedloge izrečene u ovoj sabornici i na sjednici matičnog Odbora za poljoprivredu, što ocjenjujemo pozitivnim. Jasnije je propisano da će se s ciljem promocije hrvatskih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda u mliječnom i mesnom sektoru, u sektoru voća i povrća, proizvodnje meda, jaja, proizvodnje i prerade uljarica, maslina, brašna, šećera i sektoru ribarstva i akvakulture, provoditi sektorski programi financirani iz sredstava državnog proračuna RH. Radi se o programima koji bi kroz promociju naših poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, trebali pripomoći u jačanju njihove prepoznatljivosti. Živimo u vremenu u kojem je na pritisak tipke moguće dobiti tražene proizvode i dobaviti ih, u kojem nam nakon što smo pretraživali po pojedinim pretraživačima, u internetskim tražilicama, u narednim satima i danima pristigne veliki broj informacija o raznim varijantama traženog proizvoda. Zato smatramo kako osobito u vrijeme još uvijek prisutne ugroze pandemije bolesti covid-19 koja nas fizički i prostorno ograničava u uobičajenim aktivnostima promociju poljoprivrednih proizvoda treba usmjeriti prema internetskim stranicama, društvenim mrežama, raznim mobilnim aplikacijama i drugim mobilnim platformama čije informacije brzo i lako dolaze do krajnjih korisnika. Ovi programi po prvi put će se financirati iz državnog proračuna RH, no ne treba ovdje zaboraviti niti sredstva u iznosu od 183 milijuna eura kojima Europska komisija sufinancira informiranje i promociju poljoprivrednih proizvoda Unije unutar i izvan EU. Prihvaćenje prijedlog iznijetog u raspravi u prvom čitanju ovog prijedloga zakona temeljem kojeg je predlagatelj uz ostale poslove koje obavlja Savjetodavna služba uključuje i provedbu poslova edukcije i pružanja stručne i tehničke podrške vezano uz korištenje elektroničke poljoprivredne iskaznice. Ova izmjena itekako će zbog prosječne dobne strukture nositelja poljoprivrednih gospodarstava u RH biti od pomoći starijim nositeljima. Govoreći o tome važnim smatramo usmjeravanje aktivnosti koje će se provoditi u okviru Strategije razvoja poljoprivrede na ubrzanju generacijske obnove hrvatskog sela. Ovaj problem s kojim se susreće i europska poljoprivreda europska sela stare, sve su snažnije migracije iz ruralnih u urbana područja, smanjuje se broj poljoprivrednih gospodarstava pa poticanje generacijske obnove hrvatskog sela smatramo ključnim za daljnji razvoj poljoprivrede i opstanak ruralnih područja. Naša poljoprivreda izlazi iz prvog proračunskog razdoblja financiranog sredstvima EU, imali smo odličnih, dobrih i manje dobrih primjera korištenja sredstava. U nekim situacijama problem je bio u krajnjim korisnicima u nekim u administraciji, negdje se brzalo, negdje smo bili prespori, događale su se greške koje ćemo vjerujem u programiranju i provedbi mjera novog proračunskog razdoblja zbog iskustava koje imamo uspjeti izbjeći. Zato pozdravljamo i prijedlog predlagatelja kojem se kod povrata sredstava Agenciji za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju obročnom otplatom u tekstu konačnog prijedloga zakona ukida obveza povrata zateznih kamata. Predložena odredba za poljoprivrednike će predstavljati značajno financijsko rasterećenje. Dodatna pravna sigurnost poljoprivrednicima osigurana je i novim izričajem st. 5. čl. 56. konačnog prijedloga zakona kojom se izrijekom propisuje da stranka protiv odluke o povratu sredstava može podnijeti žalbu te se tako na jasan način ukazuje kako se o navedenom pravnom lijeku odlučuje primjenom pravila upravnog postupka. Nadamo se kako se naši poljoprivrednici upravo poučeni iskustvima kroz koja su prošli i znanjima koja su iz tih iskustava stekli u budućnosti neće susretati sa problemima vezanim uz povrat isplaćenih sredstava, no isto tako vjerujem da će i administracija prepoznati prilike u kojima poljoprivrednici rade i potrebe koje imaju kako bi u budućnosti politike koje kreiramo bile što učinkovitije. Uz navedeno, a što se može iščitati iz ovog prijedloga zakona, ne smijemo zaboraviti da je poljoprivreda kao malo koja gospodarska grana usko povezana i s drugim gospodarskim granama, ima visok stupanj okolišnog, socijalnog i društvenog utjecaja. S tim povezano važno je podsjetiti kako se ovim zakonskim prijedlogom stvara i pravni okvir za donošenje strategije biogospodarstva. Na razini EU još uvijek traju usuglašavanja o novom okviru zajedničke poljoprivredne politike koja će Hrvatskoj donijeti financijski 5 milijardi eura, a nakon postizanja suglasja o tom paketu reforme slijedi nam izrada nacionalnog strateškog plana. U preporukama Europske komisije za izradu tog plana ističe se kako zahvaljujući bogatim izvorima biomase Hrvatska ima jedan od najvećih potencijala u EU za razvoj biogospodarstva što je prilika za zeleni razvoj ruralnih područja, ali i nove gospodarske mogućnosti za poljoprivrednike. Tome u prilog idu i planirane aktivnosti obuhvaćene Strategijom razvoja hrvatske poljoprivrede u kojima se planira i ulaganje u obnovljive izvore energije usmjerene na male i mlade poljoprivrednike. Puno je izazova koji stoje pred hrvatskim poljoprivrednicima i došlo je vrijeme u kojem ozbiljnu poljoprivrednu proizvodnju više nije moguće promatrati samo kao zasebnu cjelinu. Poljoprivreda je povezana sa proizvodnjom i preradom hrane, sa biogospodarstvom, zaštitom okoliša, klime, zapošljavanjem, očuvanjem ruralnog područja, zaštitom prava potrošača i mnogim drugim područjima zato je ključno vrednovat sve doprinose koje poljoprivreda daje i u osmišljavanju mjera uzeti sve aspekte životnog ciklusa proizvoda od održive proizvodnje do održive potrošnje čemu velik doprinos može dati jasnije propisivanje i označavanje sljedivosti poljoprivrednih proizvoda, ali i upravljanje otpadom od hrane te promoviranje i informiranje o dobrobitima doniranja i u konačnici jačanje sustava doniranja u kojem će se za potrebite osigurati hrana i istovremeno smanjiti financijski i administrativni pritisak na donatore. Počesto volimo zakomplicirati stvari nepotrebnim administrativnim procedurama koje u konačnici ne utječu na cilj koji želimo postići, zato je ključno i u provedbi ovog zakona pojednostaviti procedure i ukloniti nepotrebne prepreke. Prostor postoji na nama je da ga iskoristimo, a stava smo kako je ovaj zakonski prijedlog prepoznao probleme s kojima se susreće hrvatska poljoprivreda i predložio rješenja. Poljoprivreda je strateška gospodarska grana i tako je moramo tretirati pa će biti prilike da kroz usvajanje i provedbu Strategije hrvatske poljoprivrede dodatno učvrstimo to naše opredjeljenje. Vizija strategije je usmjerena prema proizvodnji veće količine visoko kvalitetne hrane po konkurentnim cijenama, održivom upravljanju prirodnim resursima i doprinosu poboljšanja kvalitete života te povećanju zaposlenosti u ruralnim područjima, a sve to možemo ostvariti jedino ako ćemo svi zajedno biti jednako predani realizaciji tih ciljeva na dobrobit hrvatske poljoprivrede i hrvatskog sela. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] Hrvatskoga sabora… [[Govornik naknadno uključen]] dakle za ostvarivanje održivog razvoja poljoprivrede, te njezine gospodarske, ekološke i društvene uloge, ciljevi poljoprivredne politike u RH moraju biti prije svega podizanje razine konkurentnosti poljoprivredno prehrambenog sektora, poboljšanje tržišnih mehanizama za prodaju poljoprivredno prehrambenih proizvoda, održivo upravljanje prirodnim resursima, okolišno prihvatljiva poljoprivreda, uravnoteženi prostorni razvoj ruralnih područja uz unaprjeđivanje života u lokalnoj zajednici uključujući stvaranje i zadržavanje radnih mjesta, kao i osiguranje stabilnog dohotka poljoprivrednika. To sve stoji u našem Zakonu o poljoprivredi koji je današnja tema. U odnosu na navedeno i uvažavajući obrazloženja predlagatelja na moju primjedbu na odredbe važećeg Zakona o poljoprivredi koji i nadalje nisu odgovarajuće usklađene sa odlukom Ustavnog suda RH od 20. listopada 2020.g., osobito čl. 9. prijedloga zakona kojim se mijenja i dopunjuje čl. 44. i to st. 11. i 12. važećeg zakona, kao i čl. 104. važećeg Zakona o poljoprivredi jer se istima ne jamči pravo na žalbu protiv rješenja Ministarstva poljoprivrede. Predlagatelj u svom odgovoru ističe da se citirana odluka Ustavnog suda RH isključivo odnosi na čl. 15. st. 4. i čl. 68. st. 2. važećeg zakona koji su prijedlogom zakona odgovarajuće usklađeni s pravnim shvaćanjima izraženim u citiranoj odluci Ustavnog suda RH. Ujedno se ističe da se čl. 9. prijedloga zakona i čl. 104. st. 5. jamči mogućnost osporavanja rješenja Ministarstva poljoprivrede putem podnošenja upravne tužbe upravnom sporu čime se svakako prema riječima predlagatelja osigurava upravno sudski nadzor i kontrola akata tijela državne vlasti. Apsolutno nam je svima ovdje jasno kako je spomenutom odlukom isključivo uređeno područje konkretnih članaka, kao i mogućnost ustavnog suda da se bavi temom koja je predmet zahtjev za ocjenu ustavnosti i zakonitosti. No, uvažavajući činjenicu kako je stvarno stanje u našoj poljoprivredi još uvijek miljama svjetlosnih godina udaljeno od stanja u poljoprivredi u zemljama u okruženju, a posebno kada govorimo o ranije nabrojanim ciljevima koji trebaju biti smjer kojim bi i sam zakonodavac trebao ići, nadala sam se da bismo mogli uvažiti sugestiju kako osigurati pravne instrumente kojima izlazimo u susret svim adresatima Zakona o poljoprivredi. Obzirom da nema sluha od strane predlagatelja čini se da nam ponovno preostaje obraćanje ustavnom sudu po ovom pitanju i to na članak po članak Zakona o poljoprivredi. Napominjem kako smo ovu ustavnu odluku čekali punih 5.g. Zamislite koliko je OPG-ova u međuvremenu odustalo od poljoprivrede i napustilo hrvatsko selo ili čak Hrvatsku. Ako govorimo o proizvodnji mlijeka, u 5.g. koliko smo dugo čekali ovu ustavnu odluku, otišlo je zapravo oko 30.000 gospodarstava odnosno 30.000 ih je ugašeno, a pitanje je koliko je doista ljudi zbog toga moralo i napustiti naš prostor. Nadala sam se kako će vladajući pokazati malo više razumijevanja prema ovom ustavnopravnom problemu usklađivanja zakonodavnih regulativa. Podsjećam kako najveći broj mladih ljudi koji napuštaju Hrvatsku jasno naglašavaju da je njihov odlazak rezultat razočarenja u pravnu državu, izostanak podrške, kao i niza drugih nepravdi koje su u Hrvatskoj doživljavali. Očekivala sam kako će ove izmjene i dopune Zakona o poljoprivredi omogućiti pravedniju primjenu Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Napominjem kako je kroz isti pristup onemogućena žalba odnosno pristup sudu i samim prijaviteljima na natječaje kojima se raspolaže poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu RH. Ovakav pristup omogućio je niz nepravilnosti i u samoj provedbi natječaja i kasnije i u korištenju samog zemljišta. Onemogućavanjem prava na pristup sudu našim poljoprivrednicima šaljemo poruku da nam nisu važni. Ovom izlaganju dodat ću i podatak Državnog ureda za statistiku koji je ovih dana objavio podatak da u Hrvatskoj imamo čak 14% manje krava u proizvodnji mlijeka uspoređujući podatke s prošlom godinom, dakle za 2020.. A u usporedbi s 2019.g. ukupan broj muznih krava smanjen je za 15,4% odnosno sa 130.000 pali smo na 110.000 grla i to je sve podatak iz Državnog zavoda za statistiku. Što mislite koliko će Hrvati još godina znati što je to uopće svježe mlijeko s hrvatskih farmi? Prema ovim pokazateljima ja bih rekla možda još 5 ili 6.g. Broj mladih goveda također se smanjio sa 151.000 u 2019. na 146.000 u prošloj godini. Prema njihovim podacima i broj rasplodnih krmača manji nam je za čak 11,7%. Što se tiče ovčarstva, prošle godine zabilježen je blagi porast ukupnog broja grla od 0,6% u odnosu na godinu prije uz istodobno smanjenje broja muznih ovaca za 11,2%. To su stvarni pokazatelji i ujedno porazni rezultati svih politika koje se vode prema hrvatskom selu. Hrvatskom selu događa se još jedna nepravda koju vladajući ipak ne priznaju. Dakle, hrvatski poljoprivrednici od ulaska u EU još nikada nisu dobili puni iznos odnosno 100% predviđenih potpora već su uskraćivani svake godine za otprilike od 20 do 25% godišnje i to onog dijela koji ide naravno iz hrvatskog proračuna. Zamislite koliko smo na ovaj način oštetili hrvatsko selo posebno ako radimo paralelnu usporedbu sa primjerice Njemačkom, Bavarskom ili Austrijom i austrijskim selom. Njima njihovo ministarstvo ne otima novac, nego čak dapače osigurava čak i skrivene potpore, no o tome drugi puta. Dakle, kada govorim o potporama koje su definirane Zakonom o poljoprivredi koji je tema današnje rasprave ja bih spomenula samo Članak 23. kojeg bi trebalo promijeniti i on bi zapravo trebao glasiti ovako: Financijsku strukturu omotnice po mjerama iz programa izravnih plaćanja i dopunskih nacionalnih izravnih plaćanja financirat će se sredstvima u Državnom proračunu RH u punom iznosu. Ali ne, njega vladajući ne žele mijenjati pa o njemu ne možemo niti kroz amandmane reagirati. S obzirom na ciljeve poljoprivredne politike s početka moga izlaganja, a to je između ostalog i poboljšanje mehanizama za prodaju poljoprivredno prehrambenih proizvoda još nešto želim dodati. Dakle, direktna prodaja poljoprivrednih proizvoda nam je u konstantnom porastu što je itekako dobro. Posebno je to primjetno posljednjih nekoliko godina, dakle sve veći broj poljoprivrednih proizvođača nastoji svoje proizvode prodati krajnjem potrošaču i takav način suradnje daje naravno obostrano zadovoljstvo. S obzirom na to smatramo vrlo bitnim ovakav način prodaje dodatno poduprijeti i razviti. Međutim, s početkom 2020. godine cijene usluga dostave paketa drastično su porasle i u pravilu cijena dostave prelazi cijenu proizvoda koji se nalazi u paketu čak i nekoliko puta. U tom smislu želim predložiti dakle u dijelu posebnih programa i potpora da se može, ako može naravno vladajući će to procijeniti nadopuniti sa programom potpore, distribucije poljoprivrednih proizvoda OPG-ovima. Nadam se da će barem ovakvi minorni savjeti i sugestije koje bi bile našim poljoprivrednim proizvođačima itekako od pomoći ipak naići na razumijevanje. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HSS-a i HSU-a, a govorit će poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, kaže da se u Hrvatskoj u poljoprivredu, politiku i nogomet svi razumiju i upravo nam tako izgleda poljoprivreda. Ja ne znam da li smo svi svjesni u kakvom stanju je hrvatska poljoprivreda. Da li smo svjesni koliko je u proteklih 30 godina degradirana i uništena hrvatska poljoprivreda? Koliko smo mi daleko od razine proizvodnje prije 30 godina? A znate li koliko se u 30 godina promijenila tehnologija, koliko je znanost otišla naprijed po pitanju poljoprivredne proizvodnje, koliko su dostupniji repromaterijali za proizvodnju s novim tehnologijama pogotovo u povrtlarstvu, voćarstvu, intenzivnijim poljoprivrednim kulturama. Ali unatoč tome svemu mi smo propali u poljoprivrednoj proizvodnji. Uništeno mljekarstvo, svinjogojstvo, voćarstvo, vrtlarstvo. Da li ikada zapitamo što to krivo radimo? Po svemu ovom sudeći nitko se ne pita jer stalno produciramo nekakve nove zakone koji ne popravljaju stanje u poljoprivredi, ali mi ih i dalje radimo, radimo, radimo i nikakve koristi nažalost od njih nema. Nije sve u ovom zakonu negativno. Ja nikada evo u zadnje vrijeme ne prozivam niti ministre, niti državne tajnike nego govorim mi jer mi smo državljani ove zemlje, ovo je naša zemlja, mi smo Hrvati koji živimo ovdje i treba nam svima nama biti važna poljoprivredna proizvodnja i svi se trebamo osjećati krivima zašto je ona u tako lošem stanju. Ja sam agronom, mene to osobno boli, ja sam i poljoprivredni proizvođač koji je sada osjetio ali evo moram odraditi i ovaj posao i vrlo mi je teško slušati rasprave kada se nema osjećaja što je to poljoprivredna proizvodnja. Pozitivno u ovom zakonu je digitalizacija, registri, upisnici. Zbog čega? Pa kako bismo imali uvid što je prava slika poljoprivrede Hrvatske jer ako nemamo pravi uvid ne znamo pravo stanje u poljoprivredni ne možemo ju ni unaprijediti. No, međutim moramo smanjiti administraciju u onom dijelu koji moraju obavljati poljoprivredni proizvođači jer gledajte nakon cijelog dana kada se naradite, dođete navečer umorni u kuću najmanje što vam pada na pamet da sjednete za računalo ili uzmete olovku i idete nešto pisati. Jer evo ima jedna uzrečica da poljoprivrednik ne prestaje s radom kada je umoran nego onda kad završi posao, a posla na imanjima ima uvijek i teško je razumjeti te ljude. Ja shvaćam da je to teško razumjeti nas koji radimo na toj zemlji jer vi morate uložiti gotov novac, morate gledati u nebo, morate gledati na tržište na koje ne funkcionira, morate gledati zakone da ne napravite nešto krivo da ne dobijete kaznu, 100 prepreka. Umjesto da se bavite proizvodnjom, prinosima, unapređenjem svog gospodarstva. Mnogi kolege znaju reći idem proizvodit ovo jer je poticaj toliki iznos u toj proizvodnji. Ja svakoga od njih savjetujem ukoliko ideš proizvoditi radi poticaja odustani od toga. Ako ideš proizvoditi zbog proizvodnje, ako želiš imati natprosječnu proizvodnju, onda ti potpora dobro dođe u razvoju i u opstanku ali ko ide radit zbog poticaja, taj je u startu propao jer ta potpora ili poticaj, možemo ga zvat kako god hoćemo, u narodu ga zovu poticaj je trn u oku mnogima ljudima koji ne razumiju što se u poljoprivredi dešava. Poljoprivrednici često budu crne ovce zbog tih poticaja jer oni dobivaju nekakve silne novce od kojih valjda kupuje aute ili ne znam što. A mi seljaci očito bi se morali vozit na starom biciklu pa da netko kaže, eto sad je taj poticaj iskorišten. Zar vi mislite da poljoprivredni proizvođač nema pravo se voziti u modernom autu, u modernom traktoru, otić na godišnji, letit s avionom, otić u Grčku na more ili tako nešto? Naravno da ima jer se naradi krvavo na svome poslu. Glavna stvar koja se provlači kroz ovaj zakon ili kad bi mogli reći nekakvo opravdanje, elektronička iskaznica. Ja u ovom trenutku ne vidim što ona rješava jer se i s njom funkcionira jednako, ali možda će ono doprinijet tome da vidimo bolje stanje u poljoprivredi i dobro je došla ali trebati imati takta i prema ljudima koji nisu informatički pismeni i koji će vrlo teško se koristiti s takvom iskaznicom i kao takvu ju prihvatiti. U proteklom sazivu smo ovdje klub HSS-a govorili o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu da nije dobar, da neće funkcionirati, ulagali smo amandmane, sve živo nam je odbijeno, bilo smo pokazane kao crne ovce i što sad? Nakon 3 g., ništa ne znači što ću ja reć bili smo u pravu jer nije bitno tko je ovdje u pravu, bitno je da poljoprivrednici nisu dobili zemlju, da nisu na temelju tog zemljišta mogli razvijati svoja obiteljska gospodarstva, da nemaju dugoročne ugovore za zemljište i da ne vide budućnost jer ne znaju kako će ta raspodjela zemljišta proći. Kada treba riješiti nešto u stranačkim interesima, onda se nađu sve rupe u zakonima, onda svi traže zakonske rupe kako bi nekome se nešto riješilo i namjestilo. Ja nisam vidio da smo mi tražili rupe u europskim direktivama kako bismo što bolje i što više novaca dovukli u RH. ne, mi samo prepisujemo europske direktive, klimamo glavom, neću reći neke ružnije riječi. Toliko ima skrivenih potpora, toliko ima skrivenih mogućnosti koje starije članice EU-a koriste, zato oni plasiraju robu sa toliko niskim cijenama na naše tržište, ali mi ne. mi nemamo niti jednu skrivenu potporu. Mi nismo omogućili našim poljoprivrednim proizvođačima da imaju bolji dohodak na temelju nečega što nije došlo iz EU-a. A moramo uložiti svoj nacionalni novac u razvoj poljoprivrede, ne možemo gledat samo u europsku kasu što ćemo iz nje dobit. Poljoprivreda je jedna od najvažnijih grana u svakoj razvijenoj zemlji. Možemo reći da je Njemačka jedna od najrazvijenijih zemalja ali ima i skoro najrazvijeniju poljoprivredu. Moramo težit tome. Često puta se govorilo ne smijemo se bojat bogatog seljaka. Ne znam kada ćemo stat s ovim padanjem prema dolje, propast je krenula intenzivnije od uvođenja stranih trgovačkih centara, koji su normalno plasirali robu iz svojih matičnih zemalja i naša poljoprivreda je jednostavno zamrla nakon toga. Da li ćemo pogledati malo oko sebe što se dešava, evo jučer sam govorio prilikom rasprave o dešavanjima u Poljskoj u kojoj je u proteklih 10 g. nestalo 190 000 farmi a njihovi ljudi koji se bave, koji sjede u EU, govore o tome, upozoravaju o tome, Poljaci su se jako puno borili u tijeku predpristupnog vremena, u tijeku ulaska, iskorištavali su fondove daleko, daleko bolje od nas. Da li je to znakovito za sve nas koji smo kasnije ušli u EU da jednostavno nam nestaju male farme, da nam nestaju OPG-i, da ljudi zaključuju da je bolje da to zatvore, da pokupe kofere i da odu negdje u Njemačku, Irsku ili gdje već smatraju da je bolje. Slavonija je prazna, prazne se i ostali dijelovi, Banovina u Sisačko-moslavačkoj županiji je u katastrofalnom stanju, pogotovo nakon ovog potresa, ali ovaj potres je samo razgolitio ono što je bilo i do sada i evo, oni koji imaju uvide u popise što se tamo popisuje od poljoprivrede, kada mogu vidjeti što je popisano i što stvarno ima, mislim da im se može dić kosa na glavi. Hvala.
Hvala. Prije nego što pređemo na pojedinačne rasprave, budući da je prošlo skoro 3 sata, mi ćemo malo napraviti jednu stanku radi provjetravanja pa ćemo se ponovno naći u 12, 35. STANKA U 12,17 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,43 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavit ćemo sa radom sa pojedinačnim raspravama i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Govoriti o poljoprivredi, tj. o ovome zakonu, žao mi je što ovdje, kada govorimo o poljoprivredi, o zakonu, znači trebala bi biti resorna ministrica, žao mi je što nije se udostojila doći ovdje evo, cijeli dan pa da pojasni određene stvari koje se ovdje spominju u zakonu. Po meni mi moramo prije svega gledati u budućnost, naravno jer imamo potencijal i resurs koji možemo iskoristiti uz turizam, koji sad evo, u Covid krizi je upitan, poglavito zbog kontradiktornosti određenih mjera, ali poljoprivreda bi tribala biti nosioc cijele te priče, znači OPG-ovi, naše selo i seljak u kojega treba ulagati jer je činjenica da su 2/3 Hrvatske prazne, i mi u ovome trenutku i nemamo drugog izlaza nego ulagati, promicati i poticati. Međutim, kad govorimo o promicanju koje se spominje da imamo i programe i te i onda onaj promociju hrvatske proizvodnje i proizvođača poljoprivrednih i prehrambenih, onda moramo reći da je žalosno što mi otežavamo našem seljaku, poglavito evo, po pitanju sjemena na dorađivanje, koje ćemo morati plaćati, mi otežavamo hrvatskom seljaku jer u nas GMO proizvodi vrve, jer okrenete strani, koji se potiču, koji su proizvodi tretirani, poglavito kroz svinjetinu, tj. tretirani, soja koja se hrani u drugim državama, svinjetina koja je puno jeftinija glifosatom, sve sam te zakone dao, baš zbog ovoga što u zakonu vi predlažete. Znači kad sam dao zakon o zabrani GMO-a, onda, osim u transferne svrhe, onda sam govorio više o ovome da potičemo domaću proizvodnju. Mi danas kad pogledamo poljoprivredu u ovoj Covid krizi imamo nejasno, mislim, kriterije. Covid kriza, ako je Covid kriza na tržnicama gdje se prodaju domaći proizvodi, onda mora biti i u trgovačkim lancima. Ja se sjećam kad je počela kriza i kad je bio lockdown i kad je bilo zatvoreno sve, trgovački lanci, određene trgovine su radile, ali zato su tržnice, koje imaju bolje epidemiološke uvjete jer su otvorene, vani su, nisu u zatvorenom prostoru, su bile zatvorene. Ali u ovom zakonu, sve ove mjere koje vi navodite, ja bih ih potpisao. Međutim, mi jedino što prepišemo te mjere. Ja sam zato i postavio pitanje, da moramo podvući jednom crtu zašto što više dajemo poticaja, potpora, a sve manje i manje proizvodimo. To je ključno pitanje. Ključno pitanje zbog čega mi danas nemamo, samo 0,5% navodnjenih obradivih površina. Od milijun i po' hektara, znači pola je obrađeno, pola nije, samo 0,5%, 0,5%. Znači da mi ne radimo svoj posao ako selo, mi, mislim jednostavno ovi zakone koje mi donosimo, ili su neprimjenjivi ili ti poticaji, potpore za promocije nisu učinkovite i nemaju rezultata. Ako nemamo rezultat, imat ćemo prazno selo. Ja stotinu puta ću ponoviti, bez jaka sela, nema jake države. Nije to moje, to su ponavljali prije mene brojni ljudi i ponavljat će se to, međutim, mi u ovome trenutku ne vidimo izlaza. Zašto? Treba živjeti nada. Ja spominjem svoje Sinjsko polje često. Često. Nije mi jasno zbog čega do danas nemamo navodnjavanje. A imamo blizinu Splita, mi smo u središtu Dalmacije, moj Sinj. Ti proizvodi bi bili, mislim od Makarske do Dubrovnika, Splita, Šibenika na tržnicama, međutim, nema navodnjavanja. Poglavito u tim krškim područjima, u Dalmaciji imamo 200 tisuća hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta. Samo u Dalmaciji. To je ogroman potencijal kojega moramo iskoristiti. A kad govorimo, evo o mljekarstvu, mi smo imali prije ulaska u EU 64 tisuće proizvođača mlijeka, OPG-ova, danas je to spalo na daleko, negdje oko 5, koliki je broj. Znači pitanje je kakav nam je smjer ulaganja i na koji način provodimo sve zakone.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Kirina.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani tajniče, uvaženi zastupniče. Dostatna proizvodnja hrane je pitanje suvereniteta jednog naroda. Čujemo, ponavljate o degradiranoj poljoprivrednoj proizvodnji. Zašto, što je odgovor? Da li je odgovorna država? Da li znate koliko je hrvatska država od 2006. g. uložila u potpore u hrvatsku poljoprivredu? Preko 60 milijardi. Da li imate odgovor gdje su nestala sredstva? Molim vas komentar, trgovački lanci i poljoprivredna proizvodnja. Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo, ovo kolega što ste rekli, rekli ste točno. Znači ogromna sredstva su data kroz potpore i poticaje i ključno je pitanje se postavlja zbog čega nemamo rezultate nego su rezultati sve gori i ja to postavljam učestalo pitanje i ministrici i državnom tajniku. Zbog čega mi nemamo mogućnosti da u zakonodavstvo na lokalnoj razini se prodaju lokalni proizvodi u lokalnim ili lancima ili trgovinama, da imaju obavezu? Zbog čega mi to ne bi donijeli i na taj način zaštitili domaću proizvodnju? Jer očito, poticaji se daju, naravno, ne u ovome slučaju kao što je bio u slučaju gđe. Josipe Rimac što je dato u Gračacu gdje se davalo poticaje za stoku koje uopće nema, za te poljoprivredne površine, nego po meni bi tribalo znači vidjeti točno gdje su te prepreke i anomalije ovoga sustava i to hitno prekinuti jer ćemo imati prazno selo, nećemo imati proizvođača uopće. I to je ključno pitanje. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Marijane Petir. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Državni tajniče, zastupnice i zastupnici, povećanje vrijednosti hrvatske poljoprivredne proizvodnje, smanjenje vrijednosti uvoza poljoprivrednih proizvoda, jačanje položaja poljoprivrednika onog na tržištu i onog vezanog uz donošenje odluka i kreiranje politika razvoja, njihova gospodarska, socijalna i društvena integracija u život ruralnog područja u kojem žive elementi su o kojima ovisi konkurentnost ukupne poljoprivredne proizvodnje RH i svakog hrvatskog poljoprivrednog proizvođača. Ovim se izmjenama zakona stvara podloga za učinkovito planiranje budućih aktivnosti u hrvatskoj poljoprivrednoj proizvodnji, a da nam je to potrebno govore i preporuke Europske komisije o kojima smo upravo jučer vodili politički dijalog sa komisijom na Odboru za poljoprivredu Hrvatskog sabora. Naime, Europska komisija identificirala je 13 preporuka za Hrvatsku izrađenih na temelju 9 ciljeva zajedničke poljoprivredne politike, obaveza iz Europskog zelenog plana i strategije Od polja do stola. Ove preporuke nisu pravno obavezujuće no trebale bi potaknuti daljnje transformacije u poljoprivrednom sektoru koje se za Hrvatsku temelje na 3 cilja. U procesu konsolidacije poljoprivrednog sektora pažnju je potrebno usmjeriti prema jačanju konkurentnosti malih i mladih poljoprivrednih gospodarstava kroz financijske instrumente, digitalizaciju i modernizaciju proizvodnje, vertikalnu integraciju proizvođača, proizvodnju proizvoda sa dodanom vrijednošću, poticanjem kratkih lanaca opskrbe hranom i zaštitu potrošača. Ciljevi zajedničke poljoprivredne politike u segmentu zaštite okoliša u Hrvatskoj trebali bi se usmjeriti prema jačanju zaštite prirodnih resursa uzimajući u obzir opasnosti od erozije tla posebice prisutne u Slavoniji i onečišćenja tla koje stvara pritisak na vode. Zbog nepovoljnog stanja očuvanja travnjačkih staništa Hrvatska treba donijeti relevantne planove te raditi na ubrzanju prilagodbe poljoprivrede nepovoljnim klimatskim promjenama osobito sušama, investirati u smanje onečišćenja zraka i zaštitu voda. Pozitivnim je komisija ocijenila razvoj ekološke proizvodnje u RH i pri tom ukazala na potrebu stvaranja tržišta za ekološke proizvode. Također Hrvatska ima jedan od najvećih potencijala za razvoj biogospodarstva u uniji te bi na tom području trebalo raditi na kreiranju mjera za njegovo poticanje. Vezano uz društveno ekonomske ciljeve zajedničke poljoprivredne politike upozoreno je na razlike BDP-a u ruralnim i u urbanim sredinama, na razlike koje postoje u samoj infrastrukturi ali i na velik rizik ruralnog stanovništva za izloženost siromaštvu. Dodatan izazov je i generacijska obnova, ali i jačanje sustava za razmjenu znanja, digitalizaciju, inovacije u poljoprivredi. Analiza koje je komisija napravila pokazuju u stvari potencijal koji Hrvatska ima u određenim segmentima kao što su najbogatija bioraznolikost u Europi, najveći potencijal za razvoj biogospodarstva, rast površina pod ekološkom proizvodnjom, trend smanjenja rizika povezanih sa upotrebom pesticida i antimikrobnih sredstava, dobro opće stanje i zaštita prirodnih resursa u RH. Takvi nam pokazatelji u stvari nekako daju optimizam da ćemo moći odgovoriti i na izazove koje donosi zeleni plan i zajednička poljoprivredna politika posebno u onom okviru okolišno klimatskih mjera i zahtjeva što je za mnoge države članice posebno velik problem. No, s druge strane naravno da postoje i određeni problemi sa infrastrukturom u ruralnim sredinama, sa demografskom slikom, nedostatkom generacijske obnove, negativnom trgovinskom bilancom, činjenicom da 20% korisnika prima 77% poticaja i posjeduje 75% zemljišta, nedostatnom suradnjom, nedostatkom javne digitalne usluge i širokopojasnog interneta. I sve nam to pokazuje da je puno posla pred nama. U tom smislu, a s ciljem jačanja ruralnih područja potrebno je posebno jačati njihovu infrastrukturu, istovremeno planirati one mjere i politike koje nam omogućavaju fondovi EU. Zato vjerujem da ćemo na temelju dosadašnjih iskustava pametno programirati buduće proračunsko razdoblje kako bi ciljanim i pravim mjerama doprinijeli rastu i konkurentnosti hrvatske poljoprivrede i prije svega očuvanju hrvatskog sela. Hvala vam lijepa.
Imamo više replika na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Okrošaja, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažena zastupnice danas raspravljamo o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi. Pošto dolazim iz poljoprivrednog kraja gdje se ljudi evo hvala Bogu još uvijek bave poljoprivredom i od nje žive, isto tako kao načelnik općine ulažemo dosta truda i sredstava u poticaj mladim poljoprivrednicima da ostanu na svojim, u svojim sredinama i da žive od poljoprivrede. Pa kao jedna od takvih mjera bih istaknuo osnivanje poljoprivredne zadruge za naše povrtlare i voćare što smo napravili prije 4 godine, gdje se oni udružuju, a mi kao općina ih subvencioniramo kroz repromaterijal i oni su organizirani u tu zadrugu kako bi lakše i konkurentnije mogli parirati na tržištu. Isto tako, u fazi smo izrade projektne dokumentacije uz punu potporu Ministarstva poljoprivrede i Zagrebačke županije. Radi se o projektu izgradnje regionalnog centra za stočarstvo u našoj općini.
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo zastupniče Okrša čestitam vam na ovim aktivnostima koje provodite jer mislim da je uspostava regionalnog centra za stočarstvo je nešto što je sasvim sigurno potrebno zbog toga što nam treba i edukacija, ali i potpora znanstvenog sektora kako bi segment stočarstva unaprijedili. A ovo što ste vi prepoznali još prije 4.g. da je važno potaknuti udruživanje poljoprivrednika jest nešto što bi trebalo sve više i više bit prepoznato i u drugim sredinama jer upravo na taj način poljoprivrednicima se omogućava i bolja pregovaračka pozicija, ali i veća konkurentnost njihovih proizvoda na tržištu. Ako želimo da ljudi ostanu živjet u ruralnim sredinama onda upravo takvim mjerama koje nisu financijski jako zahtjevne, ali su dobro odabrane, možemo pomoći i razvoju poljoprivrede i očuvanju hrvatskog sela.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Uvažena kolegice Petir, dakle u vašem izlaganju ste spomenuli i Europski zeleni plan i niz stvari i spomenuli ste nešto što se meni čini da nema dovoljno u našem prostoru saznanja odnosno možda je problem, a to je utjecaj pesticida koji ide vodama, koji ide podzemnim vodama, a koji ima veze s našom poljoprivredom. Zbog čega to govorim? Dakle, ono gdje imate tokove koji su vezani uz susjedne zemlje koje su članice EU imaju otprilike iste direktive kao i mi, ali vi dobro znate kao i ja da mi imamo i u okruženju država koje nisu članice EU gdje vrijede nekakvi drugi standardi, a naravno ide jako puno kroz vode, ide puno kroz zrak i mi imamo te prekogranične utjecaje kroz postupke procijene utjecaja na okoliš gdje morate ocjenjivati. Ali mislim da je tema pesticida izuzetno malo zastupljena i da je to jedan od dodatnih problema koje će poljoprivreda vidjeti u budućnosti, utjecaj pesticida na našu poljoprivredu, ali i nekih drugih zemalja.
Hvala. Poštovana zastupnica Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo zastupnice Mrak-Taritaš na ovoj replici. Baš evo kad smo jučer razgovarali sa predstavnicima Europske komisije u tom segmentu je Hrvatska pohvaljena jer je smanjila taj rizik utjecaja pesticida i antimikrobnih sredstava u poljoprivredi za razliku od nekih drugih država članica gdje je taj problem izuzetno izražen. No slažem se s vama da i dalje trebamo na tom putu ustrajati i da moramo voditi računa o tome što nam stiže prkograničnim onečišćenjem, a u tom segmentu mislim da imamo alate u rukama obzirom da države u našem okruženju streme tome da postanu države članice i u tom segmentu moraju zadovoljiti određene standarde i uvjete u okviru pregovora sa EU. Nije ovo jedino otvoreno pitanje koje mi imamo kad govorimo o prekograničnom utjecaju, posebno u segmentu zaštite okoliša jer znamo da i uz našu granicu niču neke hidroelektrane, termoelektrane i da se baš ne poštuju standardi, tako da to i je predmet rasprave.
Hvala. Slijedeće replike poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice, slažemo se da ekološka proizvodnja još uvijek nije dovoljno zastupljena ni kod nas ni u drugim zemljama, ima svoj potencijal, sigurno ima za cilj zaštititi i tlo i vodu, hrana je zdravija, ima potražnje za njom, međutim još uvijek je proizvodnja te hrane skuplja nego one tradicionalne odnosno standardni način, a i sama hrana je skuplja. Međutim, velim potencijale ima. U ovom zakonu ima nešto stranica posvećeno ekološkoj proizvodnji, međutim tu su mi dosta ono suhoparni nekakvi zakoni, obveze subjekata u ekološkoj proizvodnji, upisnik subjekata itd.. Malo sam gledala načine dobivanja certifikata za ekološku proizvodnju. Imam dojam da je to još uvijek dosta komplicirani put i da naši mali i srednji zapravo poljoprivrednici još uvijek možda nisu dovoljno educirani o tome kako da se orijentiraju na ekološku proizvodnju. Što država još planira učiniti da bi povećala ekološku proizvodnju u Hrvatskoj? Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo. Zastupnice Marić, dakle u tom političkom dijalogu koji smo imali s Europskom komisijom, Europska komisija pohvalila je napredak Hrvatske u povećanju površina pod ekološkom proizvodnjom. I također su tu rekli da je važno paralelno raditi i na osiguravanju tržišta za te proizvode. Mi smo sada u fazi izrade akcijskog plana za ekološku proizvodnju koji bi trebao dati odgovore i na ova pitanja koja ste vi postavili. Prema nekim najavama koje smo dobili na odboru od ministrice poljoprivrede to bi trebalo biti ove godine gotovo. U međuvremenu je zanimljivo možda pogledati plan Zagrebačke županije koja se orijentirala da će kroz slijedeće 10-godišnje razdoblje naporno raditi i propisala je mjere kako bi cijela županija u stvari postala županija sa ekološkom proizvodnjom.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Petir, dobro poznajete europske institucije i politike EU i u tom kontekstu ste u vašem izlaganju spomenuli poveznicu između razvoja ruralnih krajeva i digitalizacije. Imamo kao što znate europski indeks DESI koji mjeri stupanj digitalizacije. Hrvatska je u zadnjih 5.g. napredovala, bila je nekad na 24. mjestu, danas je na 20., ali ima još prostora, pogotovo u ruralnim krajevima. Pa je moje pitanje, u kojem smislu vidite, pogotovo sada kada se i ovim novim planom za oporavak stavlja naglasak i na digitalizaciju, da se upravo to prelije i na razvoj u ruralnim krajevima?
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepa zastupniče Stier. Vi ste potpuno u pravu, digitalizacija jest jedna točka na kojoj je učinjen korak prema naprijed, ali je još puno prostora za napredak potrebno popuniti našim aktivnostima. U tom smislu i kroz ovaj zakon se planiraju određene aktivnosti. Kroz Nacionalni plan oporavka osigurana su financijska sredstva, a poseban naglasak doista treba staviti na ruralna područja. Vidljivo je da je to čak i moguće možda napraviti i brže nego što se prethodno mislilo, a to vam govorim iz primjera potresom pogođene Banovine gdje da bi sustav počeo funkcionirati obzirom da institucije ne mogu raditi jer su im uredi i zgrade srušeni, moralo se ići prema nekim novim rješenjima i u tom smislu je postavljeno nekoliko odašiljača na ključnim točkama kako bi se osigurao Internet za popunjavanje tih aplikacija za obnovu, ali to će koristiti poljoprivrednicima pri popunjavanju aplikacija za poljoprivredne potrebe.
Hvala. Repliku ima i poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice. Kroz vaše djelovanje i rad ste se uveliko posvetili i poljoprivredi. Pandemija je podigla svijest o važnosti poljoprivredne proizvodnje, Hrvati žele kupovati domaće proizvode, ali ih naravno moramo proizvoditi i u dovoljnoj količini. Virtualne tržnice, green marketi su bili jasan pokazatelj da volimo i da smo skloni domaćem. Ova Vlada je poljoprivredu uvrstila kao svoj strateški prioritet u razvojnoj strategiji se može jasno vidjeti koliko je poljoprivreda bitna. Smatrate li da se kroz Nacionalnu razvojnu strategiju, Nacionalni plan oporavka, proširenju i jačanju mjera za financiranje malih i srednjih proizvođača vidi značajan oporavak poljoprivredne proizvodnje?
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo zastupnice Maksimčuk. Točno je dakle poljoprivreda je procijenjena kao strateška gospodarska aktivnost, da to ne bi ostalo samo na riječima potrebno je to bilo i ugraditi u strateške dokumente i samim programom rada Vlade RH, ali i nacionalnom strategijom te planom oporavka to je vidljivo s tim da evo mi smo prošli tjedan zatvorili ciklus javnog savjetovanja oko Strategije poljoprivrede koja bi trebala biti pred nama u HS-u na raspravi gdje se upravo želi postići povećanje domaće proizvodnje i konkurentnost domaćih proizvođača. U tom smislu predlaže se i kroz ovaj Zakon o poljoprivredi otklanjanje nekih administrativnih barijera koje su bile prepreka, a jučer smo raspravljali o Zakonu o nepoštenoj trgovačkoj praksi gdje se na taj način pokušavaju otkloniti one malformacije koje su uočene na tržištu, a koje priječe ustvari bolji plasman domaćih proizvoda.
Hvala lijepa. Sada ćemo malo zastati sa ovom točkom jer je jedan sat pa ćemo ići na iznošenje stajališta. Sad ćemo se vratiti našoj točci o kojoj smo raspravljali pa će govoriti poštovana zastupnica Romana Nikolić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Poljoprivreda je najstarija djelatnost i vrlo je važna gospodarska djelatnost u RH. Zakon o poljoprivredi je temeljni zakon koji propisuje prvenstveno ciljeve i mjere poljoprivredne politike. Ovim konačnim prijedlogom Zakona o poljoprivredi uskladit će se zakon o pravnim aktima EU, provedba je odluke Ustavnoga suda, osigurava se pravni okvir za donošenje Strategije poljoprivrede kao akta Strateškog planiranja područja poljoprivrede i ruralnog razvoja. Međutim, kao jedan od najvažnijih razloga donošenja ovog zakona, navodi se potreba zbog usklađivanja sa Zakonom o Državnom inspektoratu. Podsjećamo da je Zakon o Državnom inspektoratu objavljen u Narodnim novinama 20. prosinca 2018., a s radom je Državni inspektorat počeo 1.4.2019. Navedeno govori kako se skoro 2 godine Zakon o poljoprivredi nije uskladio sa Zakonom o Državnom inspektoratu, što je slučaj i sa nizom drugih zakona iz područja poljoprivrede. Prilikom donošenja Zakona o Državnom inspektoratu trebalo je pripremiti u paketu izmjene i svih drugih zakona iz područja poljoprivrede jer se na ovakav način, prije svega, stvara pravna nesigurnost, a sam sustav uspostavlja godinama bez plana i jasne vizije. Dodatno, kad se radi o ovom Ministarstvu, želimo informirati da su djelatnicima koji su navrat-nanos preuzeti iz savjetodavne službe i Hrvatske poljoprivredne agencije, nakon odluke Vlade o ukidanju tih institucija nove ugovore o radu zaključivali s kašnjenjem od preko godinu dana. Nadalje, Europski zeleni plan donesen je u prosincu 2019. s glavnim ciljem da Europa postane prvi klimatsku neutralan kontinent do 2050., a središnji dio Zelenoga plana je strategija Od polja do stola, očuvanje biološke raznolikosti, održiva poljoprivreda i ruralna područja i brojne druge politike. Zašto se donio Europski zeleni plan? Pa donio se zato da ga upravo mala i srednja poljoprivredna gospodarstva mogu maksimalno iskoristiti, ali unatoč tome što je usvojen prije godinu i pol dana, mi o njemu ništa ne pričamo niti po tom pitanju išta se radi. I danas, umjesto da raspravljamo o novom zakonu kojeg su ugrađene smjernice EZP-a i strategije Od polja do stola, mi donosimo zakon u kojima ispravljamo greške uzrokovane kašnjenjima, nemarom, neodgovornošću ili neznanjem. Poznata nam je ukupna vrijednost Plana oporavka i otpornosti za RH koji iznosi 6,3 milijardi eura bespovratnih sredstava. Jedino ono što nas zanima da, tražimo informaciju od nadležnog ministarstva koliko je tih sredstava namijenjeno za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, odnosno privatna ulaganja u ove sektore, točan iznos. Zahtijevamo da Ministarstvo poljoprivrede što je prije moguće pripremi plan izrade strateških dokumenata i modela izravnih plaćanja u RH kako bi poljoprivrednici i poduzetnici u ovom sektoru znali kad se očekuje završetak izrade nacrta tih dokumenata uključujući primjere izračunate, okvirni datum početka javne rasprave koji bi i oni, a i javnost mogli sudjelovati. Apeliram još jedanput na stratege naše poljoprivredne politike da se trgnu i počnu donositi odluke koje će biti na korist naših poljoprivrednika i u konačnici cijele Hrvatske. Ne učine li to uskoro propast će i ovo malo poljoprivrednika što je još ostalo. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovane zastupnice Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Nikolić vi ste u svojoj replici se osvrnuli na šećerane, na Meggle, na drvoprerađivačku industriju i onda smo ovdje imali priliku čuti da to ne spada pod ovaj zakon, da to vjerojatno ne spada pod resor Ministarstva poljoprivrede. To su rekli ovi vladajući. Pa ako to ne spada u taj resor možete li mi molim vas reći gdje bi to moglo ići, u koje ministarstvo, možda turizma? Hvala.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Hvala lijepa zastupnice Kizivat.
Mogu vam ja dati riječ?
Molim?
Mogu vam ja dati riječ da odgovorite? Poštovana zastupnica Nikolić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Pa da vrlo zanimljivo ovaj zaista ne znam možda spada stvarno u turizam ili u građevinu. Ali znate onu poznatu pjesmu od Jelene Rozge, Ne tiče me se, očito se ih ni ovo ne tiče.
Slijedeća rasprava biti će poštovane zastupnice Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, evo mi smo relativno brzo dobili u drugo čitanje Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi. Kad je riječ o poljoprivredi ovaj zakon, izmjene i dopune bi zasigurno izazvalo puno veću raspravu nego što je u ovom predizbornom ili izbornom dobu vezano uz lokalne izbore pa su ljudi više usmjereni na tu priču, a u saboru nas ima relativno malo. Ali kad je riječ o poljoprivredi meni često pada na pamet, dakle možemo mi mijenjati zakone, možemo ih dopunjavati, možemo imati idealne zakone poljoprivrede bez ljudi biti neće. Pa mi često na pameti ona uzrečica koja je bila kaže drumovi će poželjeti Turaka, ali Turaka više biti neće. Stoga zaista moramo voditi računa kad govorimo o toj problematici da nekako olakšamo život i omogućimo život malim poljoprivrednicima, OPG-ovima, svima onima koji se nalaze u toj jednoj, jednom lancu i koji bi nekako zaista trebali biti i voditi računa da imaju potpore. Naravno kad je riječ o poljoprivredi moramo to gledati u kontekstu zelenog plana i u kontekstu klimatskih promjena. Klimatske promjene su činjenica. Svi mi smo na portalima i ja sam danas na jednom portalu pročitala nešto što zaista me onako malo osupnulo o tome koliko se je os zemlje pomakla usred promjena koje su klimatske promjene. Dakle, stručnjaci o tome pišu, govore o tome da je najosjetljivije područje kad je riječ o podizanju nivoa mora vezano uz rijeku Neretvu. Da će se tamo u budućnosti biti neka druga poljoprivreda i nešto drugo. Jedino nekako kao da idu jedni govore turski, a drugi govore kineski i međusobno se uopće ne razumiju pa sve to moramo voditi računa. Kad? Pa sad. Mi svaki put smo naučili da sa šalicom vode rješavamo požar kad požar nastane, a to što vas upozoravaju bit će požara, bit će na to se ne obaziremo. Jednako tako u strategijama razvoja koje će se deklarativno bazirati na nekakvim zelenim politikama, govorimo o prepoznatim izazovima, govorimo o modelima i sve zajedno, dakle sve to piše, sve to govorimo, ali kad dođemo u realnost onda je ta realnost malo, malo drugačija. Dakle, sve probleme koje imamo su prepoznati. Ja bih iz ovog zakona još na dvije stvari upozorila. Jedna stvar, dakle tema digitalizacije. Ljudi moji nema niti jednog propisa u kojem mi ne uvodimo nekakve nove, novi način dakle i sve to pod osiguranjem transparentnosti kontrole javnog novca. Neću spominjati platformu koja je cijelo vrijeme u javnom prostoru vezana uz zdravstvo, ali tu vidim niz novih i platformi i digitalizacije različitih postupaka. I sve to je ok. To je sve za novu generaciju, za novu priču. Ajde vi meni objasnite kako će sad netko tko se bavi poljoprivrednom imati vremena da koristi to sve zajedno. Govorim o ljudima koji su pri kraju svog životnog i radnog vijeka, mi imamo sve stanovništvo koje je starije i starije. Ja to vidim po mojoj mami kad dođe na more i koja mora putem platforme se upisati da koristimo vikendicu. Pa nema šanse da ona to napravi, ona će jedino otići pješice i napraviti. Dakle, s jedne strane imamo različite, vodimo računa o digitalizaciji i stvarno u jednom dijelu to odlično funkcionira, imamo nove baze podataka, registre, upisnike, evidencije tu naravno imamo firme koje to rade i s tim se zajedno bave, a ne vodimo računa o jednoj direktivi koju je Hrvatska naravno prihvatila kad je postala članica EU koja govori INSPIRE direktiva i koja govori o tome da svi podaci trebaju biti na jednom mjestu, da tim podacima upravlja Državna geodetska uprava i kad dođete tamo vidite da od toga nema apsolutno ništa. I postoji kao što sam već koristila o drumovima i o Turcima dakle između ostalog ovdje je i tema otpada koji nastaje vezano uz hranu. Mi godišnje, nastaje 400.000 tona otpada od hrane odnosno 97 kg po stanovniku godišnje imamo otpada od hrane, a kad pogledate koliko naših [[Upadica: Hvala.]] starog stanovništva je na rubu siromaštva tu definitivno nešto u ovoj zemlji nije kako treba. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo repliku poštovane zastupnice Nikolić.
Hvala potpredsjedniče sabora. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, nadovezala bih se na vašu raspravu i osvrnula se o izjavama kako se naše ministarstvo brine o svojim proizvođačima. Puna su im usta spašavanja OPG-ovaca, pomoći i potpora. Konstantno govore o tome, al u praksi se to ne realizira koliko bi trebalo. Mali OPG-ovci ne mogu aplicirati na fondove kao veliki, velikima trebaju milijuni, a koliko bi malih moglo održati svoju proizvodnju i egzistenciju sa tim milijunima da se ravnomjerno podijeli. A i onda bi mladi ostali čak i na selu, ovako se mladi iseljavaju. Ali oni ne misle tako, sve je divno i krasno u našoj Slavoniji, rade tvornice, potiče se proizvodnje, sela napučena, a ono di god se okreneš sve se zatvara, sve propada, a mladi iseljavaju.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolegice Nikolić, to vam je, ne znam uopće koji, koji vic da iskoristim, imate ono da li više vjerujete nečijim riječima ili svojim očima ili ono nemoj me molim te više spašavat, ajde probaj da me više ne spašavaš, pa ostavi me da ja tako kako je da tako završim. Dakle, nema niti jednog dokumenta o kojem se mi nećemo referirati i reći da nam je poljoprivreda važna. Ja osobno mislim da nam je važna. Ova korona je pokazala tu važnost poljoprivrede. Nema nijednog dokumenta gdje ne ukazujemo na važnost tih malih i onda dođemo do srednjih, a za velike će se i ovako pobrinuti za sebe i onda dolazimo do stvarnosti i vidimo da to u stvarnosti tako ne funkcionira, da se u stvarnosti nameću neke neprirodne ideje, da se u stvarnosti nameću nekakve neprirodne, neprirodna udruživanja i sve ostalo. Zakone pišemo za ljude, zakone pišemo za nekog koji po tome rade, pa ajmo ih onda minimum pitat šta oni o tome misle.
Hvala. Repliku ima poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, u svom izlaganju ste se naravno ovaj osvrnuli i na zelene politike i na problem gospodarenja otpadom, tu mislim da kao Hrvatska imamo još jako puno posla. Isto tako mislim da je svaki od nas zapravo nedovoljno educiran i o načinima kako kvalitetno zbrinjavati otpad. I još jedna stavka, a to se samo jednom, na jednom mjestu spominje, to je doniranje hrane. Dakle, tu država mora malo aktivniju ulogu zapravo imati da se ljude što više educira. Znači, ja sam sad našla ovaj „Vodič o doniranju hrane“ koji je 2019. izdan i ovaj i nekako nisam na to prije nailazila. Dakle, ljudi koji su ono prosječni stanovnik vjerojatno o tome nema pojam. Znači mi koji nešto pratimo i nešto znamo, ali mislim da tu država još više treba raditi na edukaciji. Pa i sad kad smo imali problem i sa ovim donacijama hrane, potres itd., pitanje je dal nije neka hrana i suvišno bačena, a nije se postupalo prema ovom vodiču recimo. Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, krajem 2018.g. započela je izrada Studije o izvedivosti banke hrane u RH koja je u prvom tromjesečju 2019.g. trebala ponuditi najbolji model sustava doniranja hrane koji je primjenjiv za RH. Dakle, mi se nalazimo u travnju 2021.. Ja apsolutno razumijem da smo živjeli u doba i da živimo još u doba korone ili covida. Ali kad vam se tako nešto desi vi to trebate iskoristiti za neke druge stvari. To je radila, osim toga ja sam dobila odnosno našla sam podatak da je tu studiju izvedivosti radila jedna tvrtka iz Rijeke ako se ne varam i to je trebalo, trebalo je nać najbolji model kako da ide banka hrane i da to imamo, mi to još uvijek nemamo. Ali onda i kad to imate vi morate se educirati i vi to morate staviti na sva zvona da ljudi koji žele u tom sudjelovati imaju mogućnost sudjelovanja.
Hvala. Slijedeća replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice Mrak-Taritaš, govorili ste o problemu bacanja hrane i nastajanja otpada od hrane. Znamo da sit gladnom ne vjeruje i da pitanje gladi nije u stvari pitanje hrane nego pitanje politike kako će se stvari urediti, da li će se na ravnomjeran način ta hrana distribuirati i biti dostupna svima. U tom pogledu sigurno je da je uvijek potrebno ulagati dodatne napore. Ja mislim da je dobro što je uspostavljena informatička platforma posljedica koje će biti uspostava banke hrane u 2022.g. i da se upravo kroz Nacionalni program oporavka i otpornosti osiguralo 32 milijuna kuna za uspostavu 4 veća sabirna i distributivna centra. No spomenuli ste jednu poraznu činjenicu, a to je da svaki stanovnik baci 80 kg hrane godišnje, pa je pitanje što u tom pogledu napraviti, znači što svaki od nas može napraviti da smanji osobno bacanje hrane?
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala vam lijepo. Dakle, ja tu, ja sam od onih štrebera, pa se malo pripremi i skupi podatke jel mi je tako jednostavnije i pripremit se za raspravu. Dakle, problem bacanja hrane su sa dva aspekta, jedan je gospodarski, dakle gospodarska šteta koja je, a drugi aspekt je vezan uz okoliš i treba tako i gledat. Dakle, kaže da se otprilike prema sadašnjim saznanjima na razini svijeta baci 1,3 milijarde tona hrane godišnje, da je to financijski gubitak od 680 milijardi američkih dolara u razvijenim zemljama odnosno 310 milijardi u zemljama u razvoju. Dakle, to je globalni svjetski problem. Jedan od načina na koji se mi možemo ovaj s tim riješiti u našoj maloj zemlji je da imamo banku hrane, dakle to je jedan od načina. Drugi od načina da zaista imamo tu ekološku svijest u trenutku kad i šta bacamo i kako bacamo i da bacamo u one na određeni način, ali to i edukacija je izuzetno važna.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Vilima Matule, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovaj Konačni prijedlog Zakona o poljoprivredi dao je kolegicama i kolegama zastupnicima prilike da ocjenjuju situaciju pogotovo oni kolege koji stvarno žive poljoprivredu, koji su vezani uz poljoprivredu. Osobno već sam to govorio kada sam govorio o poljoprivredi, porijeklom sam da iz Prigorja iz sela i imam vezu sa selom. Isto tako poznajem nešto situaciju u Gorskom kotaru i poznajem otprilike nešto i mislim razgovaram o tome i dolazim u Slavoniju tkao da otprilike nešto i tamo znam. Ovdje su kolegice i kolege spominjali to da je stanje u poljoprivredi vrlo loše, kolegica je rekla da je i katastrofalno stanje. Sada čl. 5. ovog tu prijedloga zakona govori o aktima strateškog planiranja i u tome je ta famozna strategija od 2020.-2030.g. iako smo već u '21. u kojoj su stručnjaci Svjetske banke uzeti i oni su pisali to zajedno sa našim predstavnicima poljoprivredno-prehrambenog sektora kako kažu na stranicama ministarstva i definirana je zajednička vizija prema kojoj će se sad, čujete ovo mislim vrlo generički, proizvodit će se veća količina hranjive i visokokvalitetne hrane po konkurentnim cijenama. Naravno, tko bi mogao biti protiv toga? Međutim ta stvar je toliko prejednostavna da mene podsjeća na onu Hašekovu Stranka umjerenog napretka u granicama zakona ili pivska stranka famozna češka pivska stranka koja je bila u prvom njihovom sazivu prvog parlamenta u demokraciji, a ona je govorila o samo dva parametra, što kvalitetnija piva za što nižu cijenu i oni su tvrdili da sve ostalo će se u državi samo po sebi riješit jer će razumni ljudi na pivi dogovoriti sve ostale stvari. Naravno da tu ima tog čuvenog češkog humora. Međutim, činjenica je evo sve se tu govorilo se i o pitanjima ovih mjera oko doniranja hrane tako da ne bi sve ispalo od ovoga što ja sad govorim katastrofalno, ja želim reći da osim što velik broj mladih napušta Hrvatsku o tome imamo pokazatelje, ali ja osobno poznajem, ali stvarno dosta ljudi i često puta sam i na televiziji sad u zadnje vrijeme vidio u raznim programima, dosta mladih ljudi, mladih parova koji napuštaju Zagreb, to osobno poznajem i druge veće gradove i odlaze živjeti na selo sa svojom djecom da im sami proizvode kvalitetnu hranu. Nešto od toga onda ako ćemo ove ogromne poticaje koji dolaze, a koje nećemo više prelijevati na samo na poticaju za ljude koji žive od poticaja de facto nisu ništa radili, ako ćemo im dati tim mladim ljudima onda stvar ima smisla. Kažem, poznajem nešto i Gorski kotar koji je sustavno zanemarivan, sustavno isto sigurno zbog sastava stanovništva iako tamo nije bilo pobune, sve ono što se sada radi potresa razotkrilo na Baniji kako je sustavno zanemarivana Banija, vjerujete istu stvar mogu svjedočiti u Gorskom kotaru. Međutim, ljudi se vraćaju, dolaze ili dolaze ljudi koji nikada nisu bili i odluče se riskirati sve. I sada na kraju samo želim završiti da dokaz o tome da postoje prilike, a čini mi se da ovaj zakon to nedovoljno, to je sve toliko nejasno, specijalizirane trgovine u Zagrebu, ali i u drugim većim gradovima koje prodaju baš visokokvalitetne proizvode OPG-ova. Čuo sam da su se žalili sada i te jajomate, mlijekomate i sve to medomate što se postavlja pa je to dolazilo sad u problem, međutim te trgovine pokazuju da postoji veliki interes za visokokvalitetne proizvode. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Kolega Matula, mislim da tematsko izvješće Revizorskog suda EU iz 2017.g. ocijenilo je da ustvari velika ulaganja koja se sa razine EU daju upravo za generacijsku obnovu sela, za mlade poljoprivrednike nisu dala željene rezultate, što znači da je potrebno otklanjati neke druge prepreke da bi se tu dobila vin vin situacija. Spominjući mlade ljude koji možda iz dobrih radnih mjesta i iz struka koje su relativno dobro plaćene ipak odlučuju svoj život u gradu zamijeniti sa životom na selu jest nešto što je dobar primjer i to samo pokazuje da ulaganja, ne samo u poljoprivredu nego i u ruralni razvoj imaju smisla jer da bi ti mladi ljudi željeli preseliti iz grada u selo moraju ipak imati osnovne uvjete života i društveno socijalnu komunalnu infrastrukturu koja će biti primjerena. U tom smislu što mislite da je potrebno prioritetno učiniti [[Upadica Reiner: Hvala.]] da bi takve trendove pospješili?
Hvala. Poštovani zastupnik Matula.
Svakako o tome ću govoriti u ovom sljedećem primjeru oko pčelara, oko te digitalne tehnologije jer istina je da dosta informatičara se odlučuje za takvu varijantu, da odlaze jer oni svoj posao mogu raditi i od bilo kuda, a silno im je važno i vrijedno to da djeci daju kvalitetnu hranu koju onda i sami uzgajaju i sami su sigurni što su u tu hranu stavili. Mislim da je prije svega važno potaknuti te mlade ljudi koji zbilja rade i žele proizvoditi njima pomoć, a ono što su skloni gradonačelnici, načelnici, a to je raditi nekakve projekte okolo po gradovima ili po manjim mjestima i ja razumijem da to žele napravit, međutim za početak sigurno treba pomoći tim mladim ljudima da mogu kvalitetno proizvoditi stvarno kvalitetnu hranu.
Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Gorana Ivanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Uvažene kolegice i kolege. Evo, malo ću se nadovezati i na kolegu Matulu i ja volim kad govori zastupnika imaju taj jedan optimistični naglasak. Kolega Matula govori o ljudima koji dolaze u ruralne dijelove i ja imam takvih primjera i mislim da je to dobro za postizanje opće klime. Nikada mi ljude nećemo dovući u ruralne sredine ako im ne damo dobru priliku i ako ne napravimo dobar marketing od toga. Tko će doći? Neće doći vjerojatno nitko ako se budemo zadajali pesimizmom, nekim neostvarivim ciljevima i temama, od toga neće biti ništa. Gđa. Petir je govorila o nečemu što smo jučer čuli od čovjeka koji nešto zna o europskoj poljoprivredi, mi smo dio te europske poljoprivrede, g. Pielke koji nas je putem videolinka upozorio na neke stvari, rekao otprilike gdje hrvatska poljoprivreda ovog trenutka stoji i koje su to pozitivne strane hrvatske poljoprivrede koje imamo i na kojima moramo poraditi. Zajednička poljoprivredna politika i Zeleni plan su nešto na što se moramo fokusirati i nešto što mora biti cilj ove Vlade kada je u pitanju podizanje poljoprivredne proizvodnje. Sraz, odnosno jaz koji vlada između ruralnih sredina i onoga što je grad Zagreb je jednostavno nešto što je ovoga trenutka najveći kamen spoticanja. Dok taj BDP ne bude skočio na područjima iz kojih mi dolazimo, a to je uglavnom, evo, istok Hrvatske, Zagora, Lika, imat ćemo taj problem da jednostavno nećemo moći naći rješenje. Prema tome, fokus rješenja mora biti upravo tu. Kako zadržati te mlade ljude, odnosno poljoprivredne proizvođače u tim sredinama. Ono što je još rekao i što mislim da je vrlo zanimljivo je raznolikost poljoprivrednih proizvoda sa visokom dodanom vrijednošću. To je to. Proizvoditi relativno malo na malo hektara, a proizvoditi vrlo, vrlo skupe proizvode, to je nešto što može unaprijediti hrvatsku poljoprivredu. Govorilo se ovdje o sustavima navodnjavanja. Nije točan podatak da je 0,5% površina u RH pod navodnjavanjem, 2,5 je % i to je malo, to nije ništa. No, tu imamo neki drugi problem da hrvatska Vlada, Hrvatske vode, pogotovo ulažu u sustave navodnjavanja, pa i županije, ali jednostavno se proizvođači još uvijek ne odlučuju za takav vid proizvodnje jer on je dosta težak, trebate puno i radne snage, a toga ovoga trenutka u tom dijelu nema. Inovacije su nešto što moramo, čega moramo biti dio i na čemu moramo raditi. Spomenuti ću jednog čovjeka koji je evo, iz Čakovca je. Firma se zova NovaTech, on je napravio mobilni uređaj za navodnjavanje na solarnu energiju i prvi je u svijetu koji je takav proizvod, koji će se moći mobilno, znači od parcele do parcele voziti i moći će se navodnjavati između 5, 10, 15 i 20 hektara, ovisno o veličini pumpe i samog solarnog pogona. No, ono što je problem. Mi želimo puno poljoprivredne proizvodnje. E sad, to je opet oprečno u jednom dijelu, a to znači puno gnojiva, puno pesticida i puno zagađenja samog tla. To je nešto di trebamo biti oprezni. Da li je 11 tona po hektaru žita ili 8,5 tona po hektaru dovoljno ili ćemo ići ka tome da proizvodimo 15. Ako želimo 15, onda to znači nešto sasvim drugo. No ono što je bitno i na što je ponovo g. Pielke upozorio, a i državni tajnik je o tome i ministrica nešto govorili, to su klimatske promjene. Klimatske promjene je nešto što prijeti, pogotovo istoku Hrvatske, a istok Hrvatske je najpotentniji poljoprivredni dio RH. Erozija tla je nešto što može izazvati ozbiljne probleme u poljoprivrednoj proizvodnji stoga je, evo, i ministrica je jučer istaknula na Odboru za poljoprivredu upravo to, da na toj zaštiti moramo intenzivno raditi i tu moramo imati jasan plan i cilj kako ćemo to ostvariti. Ono što je zasigurno trend 21. st., to je digitalizacija. Bez brzog interneta, bez digitalizacije tog ruralnog dijela Hrvatske nećemo moći naprijed. Mladi poljoprivrednici jednostavno neće dobiti tu priliku koju mogu, a to je upravo, evo ću završiti s tim što je Vilim malo govorio, [[Upadica: Hvala.]] to je uloga lokalnih čelnika da osiguraju uvjete i preduvjete za o čemu sam govorio.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega Ivanović. Znamo kako u poljoprivredi negativni učinci klimatskih promjena u kojih ste se sad i dotakli mogu izazvati gubitak bioraznolikosti, niže prinose, eroziju tla i veću pojavu nametnika i bolesti. Stoga je moje pitanje koliko će klimatske neprilike utjecati na razvoj poljoprivrede na području kraja iz kojeg vi dolazite, odnosno na istoku RH?
Poštovani g. Ivanović.
Hvala lijepo. Utjecat će vjerojatno puno ako se ne budemo pripremili, ako ne budemo aktivni kreatori vremena koje nas čeka, nikada ne smijemo podcijeniti prirodu, priroda ima svoje zakone, nikad ju ne smijemo uzeti više nego što nam ona može dati i ja mislim da tu Ministarstvo poljoprivrede ima zasigurno strategiju koju želimo implementirati kada budemo napravili tu Strategiju hrvatske poljoprivrede za narednih 10 godina. To će sigurno biti jedan od prioriteta i sam sam toga mišljenja jer imamo već preko 50 godina i dobro pamtim kako su naša polja izgledala prije 50 godina, a kako izgledaju sada. Kada je u svakom kanalu koji je prolazio pokraj njive bilo vode i u svakom potoku bilo vode, sad možete na prste jedne ruke nabrojiti gdje uopće te vode više ima. Prema tome, klima se bitno mijenja i moramo bdjeti nad tim.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš ima repliku.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, u jednom uvodnom djelu, prvom djelu izlaganja, spomenuli ste taj odnos Zagreba i ostalih dijelova RH. dakle, do nedavno smo govorili o održivom razvoju, sad govorimo o klimatskim promjenama, kako ide vrijeme, tako govorimo o nekim drugim stvarima. Održivi razvoj znači da vi na svim dijelovima zemlje, imate otprilike iste prilike za rad, za školovanje i sve ostalo. Hrvatska je napravila jedan iskorak i dobro smo prometno povezani, govorim o cestama i povezanosti, o željeznicama možemo govoriti drugačije. Ali djeca imaju iste prilike i na istoku Hrvatske, kao i u Zagrebu, samo u mobitelu gdje imaju isti mobitel. Sve druge stvari nemaju. Dakle, ono što je govorio kolega Matula su pojedinačno slučajevi gdje netko želi dati priliku svom djetetu da odrasta u nekim drugim uvjetima ali mi se moramo početi baviti s nekakvim drugim, da to nije samo pojedinačni slučaj [[Upadica Reiner: Hvala.]] nego da zaista se mladi ljudi [[Upadica Reiner: Hvala.]] i bave proizvodnjom hrane. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović, molim vas držimo se vremena. Izvolite, poštovani zastupniče.
Hvala lijepo. Hvala vam na pitanju, uspio sam naravno shvatiti i to je bio cilj onoga što sam htio reći. nije dovoljno nositi iste patike ili cipele u Slavoniji i u Zagrebu, razlike su puno, puno, puno veće i naravno da na tome treba raditi i ovakvi egzotični primjeri o kojima smo govorili i ja i kolega Matula, zasigurno nisu nešto što će preokrenuti stvar, ali su sigurno nešto što možda daje tu bar jedan tračak nade. U Slavoniji žive vrijedni i pošteni ljudi, no neko je vrijeme koje nije bilo naklonjeno njima pogodilo, sami ne mogu izaći iz situacije u kojoj su se našli, stoga evo, i mi kao Hrvatski sabor, naravno Vlada RH, resorno ministarstvo, moramo staviti to u prioritete jer Slavonija, Baranja i Srijem mogu bitno pomoći Hrvatskoj i to u onom gospodarskom djelu o kojem svi govore.
Poštovani zastupnik Đakić.
Hvala vam lijepo. Uvaženi kolega, govorili ste o klimatskim promjenama koje su ujedno vezane i za potrebu navodnjavanja na našim prostorima pa tako ću naglasiti da ovo što smo čuli o 0,5%, da je to krivo, da 2,5% već ima navodnjavanja, samo u Virovitičko-podravskoj županiji 4 su sustava navodnjavanja pri završetku, 2 su gotova a 2 se završavaju, uz pomoć ministarstva, županije, poljoprivrednici dobivaju navodnjavanje uz sufinanciranje županije bez kune se plaća sustav kako bi funkcionalno pokazali koliko je to dobro došlo, koliko veće količine se mogu dobiti sa hektara i kakva kvaliteta se može proizvesti na našim poljima.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Tako je, razlika unazad 5 g, je očita kad su u pitanju sustavi navodnjavanja i tu uopće nema govora, uz Virovitičko-podravsku pa i Brodsko-posavsku, Požeško-slavonsku, Osječko-baranjska županija također ima ja mislim 6 sustava navodnjavanja, jedan od najvećih u Hrvatskoj, upravo onaj u Kneževim Vinogradima koji je predviđen za 6000 ha obradive površine za navodnjavanje. Jednostavno bez tih novih pristupa poljoprivredi, ja mislim da nećemo dobiti bitku, prema tome ulaganje i Hrvatskih voda i resornog ministarstva ali i lokalnih samouprava kada su u pitanju pripremanje planova i svega onoga što ide ka tome, i budimo iskreni, županije na kraju krajeva će morati zakonom i preuzeti, jel tako, odgovornost za upravljanjem sustava navodnjavanja. Prema tome, na županijskim razinama će biti puno veća odgovornost nego što je bila možda do sada.
Repliku ima poštovana zastupnica Zmajić.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Uvaženi kolega Ivanović, evo danas ovdje u sabornici, puno puta smo čuli od pojedinih kolega da je stanje u poljoprivredi katastrofalno i loše. Budući ste vi bili podžupan Osječko-baranjske županije, a i dandanas se također susrećete sa poljoprivrednicima, pa me zanima da li iz vaših razgovora i komunikacija sa poljoprivrednicima koji se bave znači poljoprivredom i žive od toga, da li je to stanje baš tako loše i katastrofalno kako često čujemo ovdje za govornicom i u sabornici? Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Da je sjajno i bajno, zasigurno nije, ali da je katastrofalno, ni to ne bi nikada potpisao. Poljoprivreda se promijenila unazad 30, 40 g., danas poljoprivreda u Slavoniji, Baranji i Srijemu ne izgleda isto, nekada se u našim slavonskim selima praktički svaka kuća bavila djelomično poljoprivredom. Danas svi u jednom mjestu sa 500 ili 600 ili 1000 ili 15000 stanovnika, imate možda 3 ili 4 ozbiljna poljoprivrednika koji se bave intenzivno poljoprivredom a svi ostali tek tu i tamo sudjeluju. Ono što treba promijeniti, što je i ministrica evo i državni tajnik ističu, da moramo vidjeti taj problem da li je ratarenje najbolji put koji smo izabrali da unaprijedimo poljoprivredu. O tom treba razgovarati, da jedan čovjek drži 600 ili 700 ha, uglavnom pod 4 osnovne kulture, to mislim da nas neće dovesti daleko, prema tome, pojedine stvari po kojima evo, kaže g. Pielke govorio, [[Upadica Reiner: Hvala.]] puno proizvoda, skupih proizvoda, to je rješenje za poljoprivredu.
Hvala lijepa. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede, Tugomir Majdak, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnici i saborski zastupnici. Dakle prije svega zahvaljujem na današnjoj raspravi vezano za Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi. Bilo je danas riječ o puno toga, nešto većinom u kontekstu ovog zakona, ali nešto i izvan njega. Poljoprivreda RH naravno da nam je strateška grana gospodarstva, jedna od strateških grana gospodarstva i to potvrđuje današnja rasprava da je bilo puno pitanja, puno dilema, a vezano uz ono što Ministarstvo poljoprivrede provodi odnosno ono što je navedeno već danas, moramo odgovoriti na neke, neke stvari koje, dakle koje su evidentni podaci. Vezano za ono što je izvan konteksta dakle samog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, to je Zakon o poljoprivredi, to je Zakon o poljoprivrednom zemljištu, dakle trenutno imamo na razini izdavanja suglasnosti JLS-ovima 324 suglasnosti koje obuhvaćaju i 268.000 hektara, daleko ispod onog podatka koji je ovdje izrečen od 500.000 hektara državnog poljoprivrednog zemljišta. 138 JLS-ova provelo je natječaje za ukupno oko nešto malo ispod 40.000 hektara. Također do sada su i dostavljene Ministarstvu poljoprivrede i 37 je dostavljeno odluka o raspisivanju natječaja za prodaju, dakle osim natječaja za zakup JLS-ovi mogu provesti i natječaje za prodaju državnog poljoprivrednog zemljišta do postotka od 25% na razini JLS-a. Što se tiče samog navodnjavanja koja opet je i dio ovog temeljnog Zakona o poljoprivredi naravno da nisu podaci tako porazni kako se ističu. Evo i g. Ivanovnić je iznio klimatske promjene i nužnost posvećenosti kroz budući strateški plan RH odnosno investicije u navodnjavanje, nastavak odnosno kontinuitet onoga što se provodi u aktualnom programskom razdoblju. A kroz dva natječaja, dakle ukupno je do sada realizirano 17 projekata na ukupnoj površini od 7.000 hektara, dakle vrlo zavidna površina ako se zna da smo dugo godina od donošenja programa NAV NAV, dakle prije 15.g. bili oko 24.000 hektara. Dakle kroz samo ova dva natječaja programa ruralnog razvoja Ministarstva poljoprivrede putem Agencije za plaćanje uspio je realizirati sredstva od 600 milijuna kuna za 7.000 hektara. Što se tiče same komasacije također u planu je izrade novi zakon, ali i kroz Nacionalni program oporavka također ova aktivnost će se provoditi. Što se tiče samih sredstava iz EU proračuna, dakle nismo dobili manje sredstava iz EU proračuna već na razini budućeg programskog razdoblja imamo 64,9 više sredstava za izravna plaćanja jer netko vjerojatno ne računa fejsing in razdoblje odnosno prijelazno razdoblje odnosno nacionalni doprinos, govorimo samo o EU sredstvima. Također više ćemo dobiti i sredstava za ruralni razvoj za 6%. Što se tiče, dakle ukupne omotnice za poljoprivredu temeljem ZPP-a na razini svih zemalja članica izravna plaćanja bilježe veću omotnicu za 3,8%, a ruralni razvoj manju za 8%. To je negdje u razini, dakle na razini postojećeg proračuna za ovo programsko razdoblje koje se nastavlja i u idućem programskom razdoblju. Nisam ovdje uračunavao dakle određena sredstva koja su ispregovarana temeljem kohezijske politike, a idu isto naravno u proračun za poljoprivredu. Što se tiče samog Zelenog plana i Strategije „Od polja do stola“ dakako da se ona provodi temeljem akcijskog plana, dakle to je akcijski plan Europske komisije koji nije obvezujući i akcijski plan Europske komisije dakle ima svoj hodogram aktivnosti i neke od njih će se implementirati kroz direktive odnosno uredbe na razini parlamenta i vijeća i bit će u tom slučaju obvezujuće. Dakle, a RH je podržala okvirno stajalište vlade, dakle odnosno vlada je donijela okvirno stajalište, a kroz 3 saborska odbora, znači poljoprivredu, okoliš i EU poslove raspravljeno je o dakle Strategiji „Od polja do stola“ i dano je pozitivno mišljenje na istu. Dakle, raspravljao je ovaj visoki dom o, i raspravljat će i raspravljao je o ovoj Strategiji „Od polja do stola“. Također vezano za krizni plan koji je jedan od sastavnica, dakle akcijskog plana za provedbu Strategije „Od polja do stola“. On se radi na temelju dakle ove strategije. Formirana je ciljana radna skupina koja raspravlja o kriznom planu opet na razini EU i ne možemo mi donijeti taj krizni plan prije nego što se poštuje procedura. Naravno da su predstavnici RH uključeni i našeg ministarstva u rad ove radne skupine. Što se tiče samih intervencija na tržištu to je dio zajedničke poljoprivredne politike i propisani su i mehanizmi, ali i mjere za uređenje tržišta koje RH kao i ostale članice moraju poštivati. Vezano za Direktivu o otpadu, pismo Europske komisije o nesuglasnosti je naravno stiglo u RH, kao što ste naveli. I ne samo vezano za područje Ministarstva poljoprivrede već i neka druga ministarstva su obuhvaćena ovom direktivom. Mi smo odgovorili na način da ćemo kroz Zakon o poljoprivredi dakle implementirati ovu direktivu i nakon toga, znači ne kasnimo nismo dobili neki vid strogog upozorenja već kroz ovo pismo i odgovor na njemu, a kroz ovaj zakon ćemo odgovorit na koji način će ova Direktiva o otpadu biti implementirana, znači EU zakonodavstvo u kroz ovaj zakon biti implementirano. Što se tiče same naše strategije vezano za mlade i male poljoprivrednike odnosno OPG-ove, dakle kroz oba stupa zajedničke poljoprivredne politike, ali i kroz nacionalnu politiku dakle prije svega ovdje podrazumijeva se da je nacionalni dio onaj koji nije obvezujući temeljem EU zakonodavstva, a to je poljoprivredno zemljište. Vodimo brigu kako o malim tako i o mladim poljoprivrednicima. Evo, saborska zastupnica gđa. Petir je istaknula ovaj dio pristupačnosti podataka poljoprivrednicima. Istaknula je podatak da su na Banovini pojačane mobilne postaje. Kako sam član stožera dakle radi se o šest postaja, izuzetno visoka investicije, velike investicije, ali u vrlo kratkom rekordnom roku uz pomoć stožera, Hrvatske vojske, ali i Hrvatskih šuma koje su napravile dva pristupna puta i financirala iste, dakle ovih šest mobilnih postaja je u funkciji kako bi ne samo poljoprivrednici, ali i oni pošto ovdje najviše govorimo o njima dobili dostupan Internet na ovom području Banovine. Vezano za banku hrane, da evo opet potvrđujem ovaj podatak vezano za NPO, znači Nacionalni program oporavka i otpornosti vezano za 32 milijuna kuna koje će se utrošiti u osnivanje banke hrane, jačanje infrastrukture, pokretanje interneta platforme, nadogradnje IT sustava za doniranje hrane. U 2020.g. imamo porast od 13,8% u količinama donirane hrane, porast u nabavnoj vrijednosti ove hrane iznosi 48,4%, a u okviru rasprave prilikom prvog čitanja istaknuo sam sve rezultate dosadašnje provedbe ove politike unutar Zakona o poljoprivredi odnosno resornog ministarstva. Evo to su bili oni odgovori s moje strane odnosno Ministarstva poljoprivrede koji su postavljeni kroz ovu raspravu, nadam se da će i vjerujem da će sam zakon osim usklađivanja na eu razini u dijelu poboljšanja samog teksta doprinijeti učinkovitijem i transparentnijem sustavu i vezano za samu strategiju na kraju naglašavam da je u eSavjetovanju Strategija poljoprivrede za razdoblje do 2030.g. i da se ne spominje više kao ni Nacionalna razvojna strategije godina 2020. niti '21. već razdoblje do 2030.g. Hvala na pozornosti za sada.
Evo imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, molila bih vas da malo detaljnije objasnite ovaj projekt banke hrane. Znači vidjeli smo iz izvješća Odbora za poljoprivredu i iz NPO da je namijenjeno 32 milijuna kuna i da će se uspostaviti četiri regionalna centra, to je po nekakvim planovima model A koliko sam ja informirana, model B bi bila županijska središta. Da li su to ova klasična četiri Zagreb, Split, Rijeka, Osijek ili o kojim se središtima radi i na što će se utrošiti tih 32 milijuna kuna, da li samo na opremanje ili i nekakvu edukaciju dakle, čisto kakvu viziju imate u vezi tog projekta? I još nešto, banka hrane je zapravo neprofitna organizacija u svim državama svijeta odnosno većini jel, međutim naravno da je sad nositelj svega u početku Ministarstvo poljoprivrede, ali pretpostavljam da ćete se onda povući iz toga i da će se na nekakvom natječaju nekakav koordinator imenovati, dakle evo čisto raspored sredstava i vizija kako će to sve izgledat. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Evo ponovit ću ono što sam već istaknuo, znači 32 milijuna kuna kroz NPO utrošit će se u samo osnivanje, jačanje infrastrukture, pokretanje interneta, Internet platforme, nadogradnje IT sustava za doniranje hrane, a dakako da će platforma biti u konačnici nezavisna kao što ste i sami istaknuli, znači neće biti vođena od strane …
Sljedeća replika poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče. Dakle, veliki dio rasprave i puno nas je raspravljalo o kontekstu klimatskih promjena i poljoprivrede. Dakle, biljni i životinjski svijet će se prilagoditi i prilagodio se već određenim klimatskim promjenama i to su pokazale analize i sve ostalo. Mene zanima u budućoj strategiji razvoja poljoprivrede, da li je to jedno od poglavalja koje ćete imati, da li imate nekakva iskustva, da li koristite pojedine institute koji se već s tim bave i govore o tome koje će promjene i koje se mogu očekivati? Riječ je o istočnom dijelu Hrvatske i riječ je pogotovo vezano uz prirodne tokove voda. Ja cijelo vrijeme govorim o dolini Neretve koja je u tom smislu za nas izuzetno veliki potencijal, a gdje je i upozorenje. Naravno svi rade na nekakvim laboratorijskim modelima, ali klimatske promjene su činjenica i zanima me koji dio je u novoj strategiji ćete voditi računa o tome u kojem dijelu?
Poštovani državni tajnik.
Hvala na pitanju odnosno hvala na replici. Dakle, dakako da su klimatske promjene sastavni dio kako strategija na razini EU tako i naše buduće hrvatske strategije za poljoprivredu. Definitivno će kroz ono što definira, a definirat će strategija kroz strateški plan biti implementirane mjere u funkciji navodnjavanja, uključujući ovaj dio klimatskih promjena jel ako se sjećate mi smo u nekim pretpristupnim fondovima nismo mogli tek tako opravdati ulaganja u navodnjavanje, upravo zbog klimatskih promjena i sada nam predstoji to opravdavanje ulaganja u sustave navodnjavanja. A kao što je ovdje bilo više puta istaknuto istok Hrvatske dakle sve više je tamo klima … karaktera dakle suše su učestalije i tu će se izdvojiti sredstva ne samo kroz strateški plan nego i kroz projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“ za održivu poljoprivredu.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Grman Kizivat.
Zahvaljujem. Znači državni tajniče, ako sam dobro shvatila strategija se zove Strategija 2030., 2020. smo maknuli i zna se do kad joj je rok, ali ne zna se početak ili će se znat 2022., recimo? To je prvo pitanje. Drago mi je što smo napravili pomak. Drugo pitanje, ako sam dobro shvatila, dobit ćemo isto sredstava u idućem proračunskom razdoblju kao što smo dobili u prethodnom znači točno u brojčićima, ne znači postotak ovaj, postotak onaj ili ćemo ipak dobiti manje? Možete li dati konkretan točan iznos, ne sad 6% ovdje, 6% manje ovdje, 5% više ovdje itd. I još jedno pitanje koje ste mi ostali dužni od prve replike, koji je stav RH vezano za limitiranje potpora? To sam vas pitala i prvi put. I meni je jako žao što vas ministrica Vučković eto za sva ova goruća i vruća pitanja šalje umjesto da ona dođe pa konkretno odgovori na sva pitanja jer koliko ja znam ona ide u Europu pa pregovara.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala. Strategija je za razdoblje do 2030. godine. Znači provodi se za to programsko razdoblje odnosno razdoblje do 2030. godine, kad se usvoji na parlamentu u saboru onda ide u provedbu. Dakako da se ne može prije krenuti u provedbu. Vezano, dobili ste odgovor, vezano za ovaj dio limitiranja potpore dakako da ćemo strateškim planom definirati i sva ograničenja jer su ona dobrovoljna vezano za pojedinu veličinu gospodarstva ako ste na to mislili i to je bilo i jedno od stajališta koje je Hrvatska zastupala, znači da svaka zemlja članica dobrovoljno odluči o ovom, ovom dijelu. Što se tiče dakle samog iznosa potpore rekao sam da je ako ste pratili nije lako vam prezentirati sad u 3 [[Upadica: Hvala.]] rečenice.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Matule, nećemo iz klupe, poštovanog zastupnika Matule. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče na e-savjetovanju povodom ovog zakona a sada govorimo o strategiji koja je upravo završila prije nekoliko dana, na e-savjetovanju vidjeli ste i sami i netko od kolega je to već danas spominjao koliko je zapravo malo rasprava tamo bilo. Neke od njih govore o tome koliko su zapravo ugroženi mali OPG-ovi i kako je do sada cijela strategija dosadašnja bila na velikim kako on naziva mamut poduzećima odnosno tim kombinatima. Mene zanima kako vi vidite, kako je to moguće da u ovih mjesec dana rasprave je toliko malo rasprave stvarno bilo. Moj dojam je da je ona zapravo isfingirana, da je ona samo se [[Upadica: Hvala lijepa.]] pravi da je rasprava.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala poštovani zastupniče Matula, dakle mi smo u okviru donošenja ovog dokumenta, znači u samoj proceduri donošenja odradili širok krug rasprava sa socijalnim, ekonomskim i svim ostalim partnerima. Dakle, svi oni su bili uključeni u izradu strategije. Jedini moj odgovor na vaše pitanje je da su oni tijekom te rasprave bili uključeni i upoznati sa samim i sadržajem strategije jer su ga oni i dijelom sugerirali u okviru tih radnih skupina koje smo održavali protekle cijele godine na razini više dakle naših sektorskih možemo ih tako nazvati odbora. Znači u stočarskom dijelu, u biljnoj proizvodnji, u ekološkoj proizvodnji i svemu ostalom.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti o ovoj točci. Malo smo otišli jako u širinu jer strategija nije predmet ni zakona ni ništa, ali dobro ja sam to dozvolio, ali volio bih da se dalje držimo ipak teme. Idemo na slijedeći prijedlog zakona, to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uzgoju domaćih životinja, drugo čitanje, P.Z. broj 71. Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u svezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede Tugomir Majdak. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, Zakon o uzgoju domaćih životinja stupio je na snagu 1. siječnja 2019. godine i objavljen je u Narodnim novinama dakle 115 iz te godine. Analizom sadašnjeg normativnog okvira ocijenjena je potreba daljnjeg unapređenja nacionalnog zakonodavstva u području pčelarstva. Zakonom je propisano da se u RH uzgaja siva pčela koja je naša izvorna pasmina, međutim nije propisana mogućnost da se uvjeti uzgoja sive pčele na oplodnim stanicama dodatno urede pravilnikom. Odredbe zakona propisuju da registar uzgajivača matica vodi Ministarstvo poljoprivrede. Ovim zakonskim izmjenama predlaže se da registar uzgajivača matica vodi uzgojno udruženje što ne ograničava vođenje predmetnog registra na jedno uzgojno udruženje. Svaka pravna osoba koja se bavi uzgojem domaćih životinja s namjerom stvaranja uzgojno valjanih domaćih životinja može podnijeti zahtjev za priznavanje nadležnom ministarstvu u skladu s Člankom 5. važećeg zakona o uzgoju domaćih životinja. Odredbe zakona koje propisuju pravila vođenje katastra pčelinje paše brišu se radi otežane primjene u praksi. Operativno vođenje poslova vezanih za provedbu pašnog reda nije propisano važećim zakonom te se ovim zakonskim izmjenama osigurava pravna osnova za vođenje poslova vezanih za provedbu pašnog reda. Poslove pašnog reda Hrvatski pčelarski savez za potrebe Ministarstva poljoprivrede provodi operativno od 2008. godine u čemu sudjeluje 125 pčelara u svojstvu pašnog povjerenika na čitavom prostoru RH. Nadzor nad provedbom navedenih poslova ima Ministarstvo poljoprivrede i Državni inspektorat RH. Glavni cilj izmjena i dopuna zakona jeste osigura pravnu osnovu za definiranje uvjeta uzgoja u zaštiti izvorne sive pčele, omogućiti priznatom uzgojnom udruženje vođenje registra uzgajivača matica te regulirati operativnu provedbu poslova i pašnog reda. U odnosu na prvo čitanje dodani su novi Članci 4. i 5., a dosadašnji Članci 4. i 5. su postali Članci 6. i 7. Novim Člankom 4. prekršajne odredbe zakona se usklađuju vezano za dodani Članak 22. stavak 4. ovog zakona kao i prijelazna odredba iz novog Članka 5. konačnog prijedloga zakona. Člankom 5. konačnog prijedloga zakona propisana je prijelazna odredba na ostanku, o ostanku na snazi pravilnika o držanju pčela i katastru pčelinje paše, a do stupanja na snagu novog propisanog pravilnika. Hvala.
Hvala. Imamo i na ovo vaše kratko izlaganje niz replika. Prva je poštovane zastupnice Vukovac.
Zahvaljujem. Dakle, poštovani državni tajniče budimo iskreni do kraja, dakle ove izmjene koje se sugeriraju ovim zakonom predlažu da se dvjema udrugama dodaju odnosno omoguće dodatne ovlasti, govorimo dakle o priznato uzgojnom udruženju kojemu se daje pravo da vodi Registar uzgajivača matica a drugo je da Udruga hrvatskih pčelarski savez obavlja operativni dio poslova vođenja pašnog reda, pa je onda moje pitanje kako je Ministarstvo poljoprivrede uopće došlo na ideju da neke državni posao može obavljati obična udruga građana? Znate li u ministarstvu da imamo načelo trodiobe vlasti, dakle na zakonodavnu, izvršnu i na sudsku, dakle o tome govori čl. 4. Ustava RH. Ako znate, molim vas odgovorite mi kamo spadaju udruge da se slijedom toga mogu biti za bilo što ovlaštene i to zakonom? Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Dakle, Hrvatski pčelarski savez kao pravna osoba nije priznato uzgojno udruženje već predstavlja oblik dobrovoljnog udruživanja pčelarskih udruga kao temeljnog institucionalnog oblika udruživanja pčelara u RH. Dakle, uzgojno udruženje će postati svaka ona udruga koja se javi Ministarstvu poljoprivrede i za to bude odobrena i koja provodi uzgojni program, dakle u djelu sive pčele u Hrvatskoj, to ne mora biti samo jedna po pitanju matica, ne mora biti samo jedno uzgojno udruženje već više ukoliko u svom dakle uzgojnom programu propišu ciljeve u kojem će biti usmjerene njihove aktivnosti a ti ciljevi ne mogu biti istovjetni, dakle ne možemo registrirati dva uzgojna udruženja za iste aktivnosti.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, naravno da se rasprava u prvom čitanju najviše vodila na temu toga ko će, da će jedna udruga voditi dio posla, pri tom je nekoliko navrata i spominjan Hrvatski pčelarski savez. Vi ste sad u vašem uvodnom izlaganju govorili o tome da od 2008. g. 125 pčelara rade u svojstvu pašnog povjerenika i sad je tema, ako nam treba pašni povjerenik, što on radi kad nešto utvrde, koje su to posljedice, kako to sve zajedno funkcionira jer ako to radi Hrvatski pčelarski savez koji je udruga, ona je pitanje njegove mogućnosti uopće djelovanja i mogućnosti nekakvih posljedica. Što ako on utvrdi da su neke stvari krivo napravljene, što dalje on čini s tim i što je uopće onda smisao da ste to sve regulirali zakonom? Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Dakle, 125 pašnih povjerenika odnosno pašni povjerenici sukladno Pravilnikom o pašnom redu su tu odnosno vezano za njihove aktivnosti osiguravaju sigurnost prije svega građana, ali vode brigu i o sprječavanju širenja bolesti. Dakle, ukoliko se radi o selećem ili stacionarnom pčelarstvu, nitko ne može bez odobrenja pašnog povjerenika prijaviti svoju dakle lokaciju i za to ukoliko ju ne prijavi, a pašni povjerenik utvrdi nepravilnost, on će biti naravno opomenut odnosno sankcioniran. Evo, to je ukratko, dakle način djelovanja, imao sam evo nedavno prilike u praksi jedan takav slučaj, zato vam govorim iz prakse.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Nikolić.
Hvala, potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče, na moje zastupničko pitanje koliko su osobe u tijelima udruge uzgajivača selekcioniranih matica pčela Hrvatske i njihova bliža obitelj dobili sredstva od Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju zadnjih 5 g. iz nacionalnog pčelarskog programa za obnavljanje pčelinjega fonda, odgovorili ste da ta agencija prilikom dodjele sredstava ne vodi i ne raspolaže podacima koji su korisnici osobe u tijelima udruge. Pa jel to moguće da jedna udruga može raditi i dijeliti novac kome god želi i hoće bez ikakve kontrole nadležnog ministarstva? Ako vi ne znate, ja ću vam odgovoriti da znate da ubuduće. 2,3 milijuna kn godišnje i to samo kako izgleda, vašim podobnima. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Ne sjećam se da je ovakav odgovor dan. Dakle, sustav je transparentan pa bi po pitanju udruga ali isto tako i svih onih vrsta potpore koje osigurava Ministarstvo poljoprivrede putem našeg proračuna u okviru državnog proračuna.
Repliku ima poštovani zastupnik Đakić.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Pa g. državni tajniče Majdak, dobio sam jedan mail koji jasno govori o tome da u čl. 34. točki 18. baš o pašnim povjerenicima kojima se daju određene ovlasti iz Pravilnika o pašnom redu, postoje određeni problemi. Znači oni kada prijavljuju pašu određenih pčelara na određenom području, kada pčelari prijavljuju njima, događa se da puno puta njihova nestručnost, bahatost ili nešto drugi dođe do intervencije i čak inspektora, inspektori utvrđuju da je sve onako kako to piše u pravilniku, da li postoje sankcije za te pašne povjerenike?
Poštovani državni tajnik.
Hvala na komentaru. Provjerit ćemo sve navode ali naravno da svaki djelatnik pa pitanju ili zaposlenik, u ovom slučaju pašni povjerenik, mora postupati sukladno dakle pravilnikom odnosno zakonom i drago mi je inspekcija utvrdila da se ipak ne radi o nepravilnosti.
Repliku ima poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo, g. potpredsjedniče. G. državni tajniče, kad govorimo o ovom zakonu i o zaštiti naše autohtone pasmine sive pčele, onda je neizostavno i govoriti o proizvodu koji ona daje a to je med. Znamo da analize pokazuju i na razini EU-a i na razini Hrvatske da je 1/3 meda koja se stavlja na tržište, patvorena. U tom smislu, ministarstvo je pokrenulo određene aktivnosti od strožih kontrola, uspostave laboratorija za analize, ali i zajednički sa sektorom, pokrenulo je i projekt koji se zove Hrvatska staklenka meda. Mene zanima na koji način ministarstvo podupire taj projekt? Ima li još neke mehanizme na raspolaganju da taj projekt bude snažniji i da li se uz taj projekt odvijaju još neki drugi projekti koji bi trebali pridonijeti osviještenosti upotrebe hrvatskog meda?
Poštovani državni tajnik.
Hvala na vašem pitanju. Evo u sklopu promocije, dakle tog visokovrijednog proizvoda koje pčele daju odnosno proizvode, Ministarstvo poljoprivrede je počelo dakle kampanju u svrhu kao što ste rekli osvještenosti dakle samih korisnika, a počevši od prvih razreda osnovne škole i u razdoblju od 2018. do sada kroz „Školski medni dan“ nam se povećava broj korisnika škola djece u okviru 1. razreda. A kroz staklenku, dakle hrvatsku staklenku evo zadnji podatak je da je veći broj pčelara 19. travnja u odnosu na promatrano razdoblje od 3 mjeseca uključen u dakle staklenku, al također raste i broj prodanih prodanih staklenka sufinanciranjem Ministarstva poljoprivrede, obje aktivnosti u ovom segmentu.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Poštovana predsjednica Odbora za poljoprivredu Marijana Petir, izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče, g. državni tajniče sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Odbor za poljoprivredu HS raspravio je na svojoj 23. sjednici održanoj 27. travnja 2021.g. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uzgoju domaćih životinja kao matično radno tijelo. Naglašeno je da razlika između prijedloga i konačnog prijedloga zakona se sastoji u tome da su novi članci dodani s ciljem usklađivanja prekršajnih i prijelaznih odredbi predloženog akta. Kako je bilo postavljeno niz pitanja koja su vezana uz zaštitu ove naše autohtone pasmine pčela, sive pčele, ali i uz proizvodnju meda i suradnju sa sektorom, ja ću ovo ponovo uputit da se cjelovita izvješća pročita na stranicama sabora i provjerila sam doista je tamo. No ono što ću istaknuti od rasprave jest da je zastupnike zanimalo kada će doći do promijene Direktive o medu na europskoj razini i dobili smo odgovor da će se na sjednici Vijeća ministara za poljoprivredu i ribarstvo raspravljati o tome početkom slijedeće godine. Također natječaj iz mjere 5.2.1. programa ruralnog razvoja je u tijeku i temeljem tog natječaja, a u slučaju proglašenja katastrofe i nakon utvrđivanja štete od strane Povjerenstva za procjenu elementarne nepogode za one poljoprivrednike odnosno pčelare koji se jave prihvatljiv trošak je obnova pčelinjih zajednica, košnica i pčelinjeg voska. Ministarstvo poljoprivrede surađuje sa Hrvatskim pčelarskim savezom na promociji hrvatskog meda. 1,3 milijuna kuna osigurano je za provedbu projekta „Školski medni dan“ koji se provodi u 950 osnovnih škola i kojim je obuhvaćeno 39.000 osnovnoškolaca 1. razreda. Drugi vid promocije je mjera iz Nacionalnog pčelarskog programa kojom će se kroz digitalni marketing i moderna sredstva komunikacije potrošačima približiti nacionalna staklenka meda. Također smo izvješteni da je u tijeku projekt, u realizaciji projekt kojeg provodi Hrvatski pčelarski savez zajedno sa Nastavnim zavodom „dr. Andrija Štampar“, a provedbom kojeg će uzorci tla, vode i meda poslužit za tipizaciju hrvatskog meda, što je i početak izrade Hrvatskog peludnog atlasa. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova odlučio predložiti HS donošenje Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uzgoju domaćih životinja. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovani zastupnik Vilim Matula, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Da vas sve ponovo ne oslovljavam, maloprije sam vas sve oslovio, e vas nisam gospodine da, da, da, g. Majdak je bio tu, vas nisam još pozdravio, vas. Kolegice i kolege, ono što imam potrebu reć u ovom Zakonu o uzgoju domaćih životinja, a koji se dakako odnosi prije svega na pčelarstvo, u ovom slučaju, spomenula se Udruga uzgajivača selekcioniranih matica pčela Hrvatske, kolegica je rekla isto i koliki novac daje za, za te udruge i to koliko je preočito da je u pitanju odnos prema toj udruzi koja, ja pretpostavljam, ja ne znam dovoljno o tome, ja čujem samo kritike one druge strane koliko oni stvarno proizvode tih matica i ono što sam čuo od ovih velikih proizvođača meda, a to je da se ta siva pčela može dobiti od vrlo kvalitetne uzgajivačnice matica u Njemačkoj i da oni to rade vrlo kvalitetno i da je to ne znam koliko generacija unazad provjereno sve i da oni dobivaju matice od tamo i to povoljno, kvalitetno i sigurni su u to i da između ostalog na taj način rade. Ono što je u ovoj raspravi i u dopisima koje su dobili moje kolegice i kolege radi se o tim velikim proizvođačima meda koji govore o tome da 2% njih plaća porez od proizvodnje meda. Ja iz Gorskog kotara poznajem stvarno vrhunske proizvođače meda koji su to na razini od hobista koji imaju fantastičan med, pa do recimo manjih proizvođača, ali to svakako nisu proizvođači koji imaju veliki broj košnica na kamionima, prikolicama i koji u datom trenutku mogu otići u bilo koji dio Hrvatske. Po pitanju tog pašnog reda tu jesu očito problemi i iz nekog razloga Hrvatski pčelarski savez sa tim ljudima je u sukobu i ja mislim da se tu nedovoljno radi na tome, ja mislim da je to nepotreban sukob jednostavno i čini mi se da na tome neće se moći samo tako raditi da to ostane pčelarski, Hrvatski pčelarski savez, nekolicina ljudi koji tamo rade koji dobivaju svoje plaće očito je da je tu veliki sukob interesa. Hrvatski pčelarski savez je zapravo savez 150 udruga pčelara i ono što mi govore ljudi to je da brojni ti proizvođači nisu upoznati sa ovim što će ovaj zakon donijeti i govore nam o tome da će kažnjavanja koja će uslijediti dovesti do situacije kakvu su imali i nisu to uspjeli na pravi način riješiti u Sloveniji. Moguće da je to pitanje da nije lako odrediti koliku veličinu smije imati ili to praksa može pokazati što može poduzetnik koji se odlučio ulagati u košnice i sa svime time se baviti, nositi se sa svim rizicima bolesti. Ono što je meni gospodin govorio …/nerazumljivo/… o američkoj gnjiloći, dakako da se sa time treba i može nositi uvjeravaju me ovi ljudi koji to proizvode na veliko da je osnovna stvar da ne smiješ dozvoliti da preko mjesec dana ti neka košnica nije pregledana i da je onda već sigurno ona u riziku u bilo kojem dijelu Hrvatske. Znači ti veliki proizvođači kada su se odlučili u takav posao, oni naravno svode to je i istovremeno i veliki rizik i očito da su izišli, čovjek koji to nama govori bio je pašni povjerenik, ima to iskustvo, o tome smo isto na odboru razgovarali, međutim kada sam spomenu slovenske proizvođače oni svi tvrde da je upravo jedan ovakav neprimjereno strog zakon u Sloveniji doveo do toga da su ti veći proizvođači, svi oni koji su selili, da su na kraju morali odustati, da su propali. Ono što se meni čini kao rješenje i da se izbjegnu sukobi jer recimo ako se ti požališ tom povjereniku koji tebi ne da priliku da dođeš na neko mjesto onda tu je ono sve što je vama i jako dobro poznato, to je pitanje sukoba, pitanje vlasništva određenog, određene parcele ili zakupa ili prava na te hektare koje je netko zasijao recimo sa uljanom repicom i pitanje toga da rojevi lete iznad u bilo koje smjeru i zbog toga pašni povjerenik, naravno da tu treba pomagati u tome da se ljudi dogovore. Ali ako si ti došao sa njima u sukob čovjek nam svjedoči da je imao nakon toga 37 nadzora stočarskog inspektora. To su očito nekakvi osobni sukobi. Ako vi sada tim istim ljudima koji na taj način to rješavaju to je nekolicina ljudi, dajete ovim zakonom u trajnu ono moć, stvarno je moguće da će ta nekolicina tih većih proizvođača stvarno propasti. Tako oni nama tvrde. Ono što ja vidim ovdje kao priliku i jedino rješenje za ubuduće, ako se neće morati dati opet nekoj cvjećarnici i Alan Ford grupi pravljenje digitalnih pomagala, ali ne može mi nitko reći da naši vrhunski IT stručnjaci ako ne idu, opet velim nije samo cvjećarnica postoji ona kraljevska organizacija, kako se zove, da je izravno ne oslovim jer je toliko opasna da je svim našim vrhunskim informatičarima bolje raditi od kuće i u prirodi za vrhunske strane firme nego za domaće. To je ono na čemu postoji odgovornost HDZ-a, postoji ogromna i ovih vlasti. Dakle, želim reći voćari koji su ove godine ovako jezovito stradali sa ovim mrazom, sa ovim ledom od nekoliko dana, tako da neće biti niti jabuka, niti, niti trešanja, niti bresaka, marelica, to je sve ali strašno postradalo. Ono što se može napraviti to je da postoji digitalna aplikacija, digitalna platforma u koju ti možeš vidjeti ako je netko oglasio imam za par dana mi izlazi repica ili ne znam ovdje je bagrem u toj mjeri da se može dogovoriti koja količina eventualno ovih većih proizvođača može doći i da oni stvarno to vide u datom vremenu i da se oni oglase i da eventualno među sobom ne znam da li oko toga onda ima i neke licitacije, ali to u tom smislu bi itekako jedna takva aplikacija mogla pomoći da se međusobno ne svađaju i da ne demonstriraju silu i da ne tjeraju jedni druge baš ono u rizik potpunog propadanja i uništenja proizvodnje. Ponavljam, ovakav zakon kako je sada donesen pogotovo sa tim jedinim registriranim uzgajivačima matica, ja vjerujem, tamo ima ljudi koji se time stvarno nose i to rade jer im je veliko zadovoljstvo i veliki gušt, dobivaju poticaje koje smo čuli, međutim, izgleda da stvar nije riješena, a uvjeravaju nas ljudi da ovaj zakon stvar neće riješiti nego da će stvar samo pogoršati. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Martina Grman Kizivat. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Ja sam danas već nekoliko puta spomenula da je u Hrvatskoj poljoprivreda u katastrofalnom stanju. Međutim, iz prethodne rasprave moram zaključiti da, ne samo u poljoprivredi vlada kaos, nego kaos vlada i u Ministarstvu poljoprivrede. Mi ne znamo kako nam se zove strategija. Sad smo već promijenili strategija do 2030., mi ne znamo koliko novaca iz EU ćemo dobiti u idućem proračunskom razdoblju. Mi ne znamo koji nam je stav vezano za limitiranje potpora, neke države članice su svoj stav već davno zauzele i sada trebamo raspravljati o Zakonu o uzgoju domaćih životinja, naše ministrice opet nema, naša ministrica se očito jučer preforsirala jer šalje na raspravu državnog tajnika i onda državni tajnik je taj koji mora primati pitanja, nekad malo i neugodna samo sa ciljem da saborski zastupnici dobiju konkretne odgovore. Pa državni tajniče, poručite našoj dragoj ministrici da saborski zastupnici ne grizu. Oni postavljaju pitanja, nekad malo i škakljiva, ali čisto da potaknemo ovo naše ministarstvo kako bi napokon počelo raditi svoj posao. Iako pričamo danas o pčelama, mi ne zujimo, mi postavljamo pitanja. Molim vas, puno ju pozdravite i reci te da se dobro odmori, da je za idući zakon i svi saborski zastupnici očekuju jer ovo što stalno moramo vama postavljati pitanja je izvan svake pameti. Ona navodno ide u Bruxelles, ona navodno pregovara, ne znate u konačnici, očito ni vi, što ona to tako pregovara. Mi ne znamo koji iznos sredstava ćemo dobiti. Mi nemamo stav. Čak ni strategija, koju ste toliko vikali, a dobro će biti plaćena, ne znate ni kako se zove. Pa dajte molim vas, dogovorite se više. I sad bi ja trebala pričati o Zakonu o uzgoju domaćih životinja. Pa vam isto tako moram reći nekoliko stvari, da ovaj prijedlog zakona smatramo da treba nadopuniti i istaknuti opet nekakve nedostatke. Prije svega, predlažemo da se pravno uredi postupanje vezano uz poljoprivredna gospodarstva, farme i zbrinjavanje životinja u slučaju prirodnih katastrofa i elementarnih nepogoda. Svjedoci smo da se odluke o smještaju životinja i njihove ishrane donose ad hoc, a nerijetko su prepuštene samim proizvođačima i volonterima, to smo imali prilike gledati nedavno, nažalost. Kako bi se dale jasne smjernice postupanja državnih i javnih službi u navedenim situacijama, inzistiramo da se dopuni zakon odredbama koje bi se odnosile na zbrinjavanje životinja i čuvanje njihove bioraznolikosti te genske varijabilnosti uključujući izvorne i zaštićene pasmine. Smatramo da predloženi konačni prijedlog Zakona o uzgoju domaćih životinja i dalje ne definira jasne prioritete vezane uz Europski zeleni plan, opet ja o Europskom zelenom planu i dugoročne strategije donesene na razini EU. Dat ću vam jedan primjer, naime, iako smo dali primjedbe u raspravi, kod prvog čitanja zakona, u konačnom prijedlogu izmjene zakona nije jasno definirana razlika između bioraznolikosti i genske varijabilnosti. Tako je za banku gena navedeno da je to prikupljana, dokumentirana i pohranjena zbirka ili skup zbirnog i genskog biološkog materijala, dakle genskog i biološkog. S obzirom da nije izvršena potrebna dopuna odredbi i nije uređeno pitanje čuvanje biološke raznolikosti, mogli bi se naći u sličnoj situaciji kao što smo se našli u zakonu sa sjemenom, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja u kojima se ne daje dovoljan značaj o ovoj temi. U većini država članica EU Ministarstvo poljoprivrede i službe pod Ministarstvom poljoprivrede svojim poljoprivrednicima izdaju vodiče, smjernice, pojašnjavaju izmjene pravnog okvira. U Hrvatskoj je to nekada radila i savjetodavna služba umjesto koje je sada ustrojena Uprava za stručne poslove i analize pri Ministarstvu poljoprivrede. Dakle nema ni naznake naziva savjetodavne službe. Analize nam izrađuje opet već spomenuta ta, famozna Svjetska banka po cijenu koju vi znate jako dobro. Dodatno, nekad je postojala i Hrvatska poljoprivredna agencija koja je pružala potporu našim poljoprivrednicima u sektoru stočarstva. Danas je ona dijelom Ministarstva poljoprivrede, a dijelom u Hrvatskoj agenciji za poljoprivredu i hranu. Stoga uzgajivači domaćih životinja kao i brojni drugi poljoprivrednici u drugim sektorima, naravno, prepušteni su, kome? Sami sebi. Još jednom naglašavam da je potrebno uz ekološki uzgoj analizirati i druge oblike proizvodnje kao što je to integrirani uzgoj, permakultura, biološko-dinamički uzgoj i drugi. Navedeni način uzgoja mogu se definirati u okviru programa u području klime i okoliša koji se financiraju preko izravnih plaćanja, ali i mjera ruralnog razvoja. I sve je to trebalo napraviti na nacionalnoj razini prilikom izrade strateških dokumenata, ali nažalost, nema toga u novo izrađenoj budućoj strategiji poljoprivrede za koju ne znamo ni dan danas kako će se ona zvati, jer ona je donedavno bila na e-Savjetovanju. Naravno, kasnimo. Kao i sa cijelim setom zakona. Ali dobro. U samom Zakonu po pitanju vođenja matičnih knjiga, rodovnika i drugih uzgojnih knjiga, Ministarstvo sve prepušta priznatim uzgojnim organizacijama pozivajući se na direktive EU, naravno. Mi podržavamo pristup da se dio poslova povjeri samim poljoprivrednicima, međutim, smatramo da bi takve odredbe trebalo jasno definirati u Nacionalnom programu, krovnom Nacionalnom programu pa ne bi bilo potrebe da se to definira u svakom programu priznate uzgojne organizacije. Iz konačnog prijedloga zakona i dalje nam stvarno nije jasno zašto se vođenje Registra matica pčela prenosi s ministarstva na priznato uzgojno udruženje, a operativi dio poslova vođenja pašnog reda prenosi se na Hrvatski pčelarski savez. Koliko znamo, navedeni katastar je uspostavljen još 2011.g. i za njega su izdvojena značajna sredstva iz državnog proračuna. Katastar je osnovna baza pčelinjaka i praćenja medonosnog potencijala kao važnog čimbenika za razvoj sektora i povećanje proizvodnje. I sad ministarstvo baca sav taj novac i ukida katastar. Bravo. S druge strane prenošenje zadataka na druge dovest će do novih troškova, naravno za koga? Pa za pčelare. A samo ministarstvo, koliko mi znamo, ima sasvim dovoljan broj službenika i može obavljati sve te poslove. Pa oni su uostalom i plaćeni novcem državnog proračuna. A čiji je taj novac? Pa to je novac hrvatskih građana. Znači mogli ste se samo bolje izorganizirati. Ja bi vam sad tu mogla dati još niz niz primjedbi, ali iz svega navedenog razvidna je potreba za izradom novog zakona kojeg vi naravno kao ni prethodne zakone kada smo rekli da treba napraviti novi zakon ne bi prihvatili, kojima bi se naravno jasno definirali prioriteti iz Europskog zelenog plana kojeg ja spominjem, ali ni slova, ni govora o tom Europskom zelenom planu s vaše strane, a sve to bi se uredilo i uredila bi se pojedina pitanja koja to sada u ovom zakonu nisu uređena. I za kraj još jednom državni tajniče puno pozdravite ministricu Vučković i poručite joj da saborski zastupnici ne grizu, ne zuje, nego samo postavljaju konačno poštena i prava pitanja kako bi se riješilo stanje hrvatske poljoprivrede i smanjite prvo kaos u vlastitim redovima jer na ovakav način kaos u hrvatskoj poljoprivredi vi sigurno nećete znati riješiti. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Marijana Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče HS, državni tajniče sa suradnikom, zastupnice i zastupnici. Predložene izmjene i dopune Zakona o uzgoju domaćih životinja potrebno je prvenstveno promatrati kao alat za zaštitu hrvatske autohtone pasmine pčela, sive pčele, pa samim time i planirati adekvatno upravljanje ovom pasminom sa ciljem očuvanja njene genetike. To nam je bitno jer je uzgoj sive pčele iznimno zahvalan, a njena otpornost i neagresivna narav pozicionirale su ovu pasminu pčela kao značajnog proizvođača meda u RH, kako u našim ruralnim tako i u urbanim područjima. Mirnoća i visoka razina prinosa meda u kombinaciji sa genetski pojačanom otpornošću na neke pčelinje bolesti i nametnike, ali i brz razvoj pčelinje zajednice i manje potrebe za zalihama hrane tijekom zimskog perioda mirovanja kombinacija su koja uz dobru klimatsku godinu garantira našim pčelarima visoke prinose meda, a nama potrošačima kvalitetu meda. Zbog svega navedenog su pčelinje zajednice sive pčele jedna od najvažnijih i najpriznatijih pasmina pčela u RH. Kako bi se to nastavilo i u budućnosti, a percipirajući istovremeno i pojavnost križanja sive pčele sa drugim pasminama pčela, što je prisutno u nama susjednim državama i uzrokuje poteškoće u selekcijskom radu i uobičajenom uzgoju matica, važno nam je raditi na očuvanju ove populacije, a upravo se u izmjenama i dopuni zakona o kojem raspravljamo postavljaju osnove za nacionalni pravni okvir za pčelarstvo kojim će se osigurati zaštita pčela kao nedjeljivog dijela biološke raznolikosti, ali i osigurati očuvanje jedine izvorne pasmine pčela na području RH sive pčele i zaštititi njen genetski materijal. Jednostavnim rječnikom rečeno, hrvatski pčelari su koristeći sivu pčelu za prikupljanje meda stvorili prakse i aktivnosti koje provode tijekom godine, a koje su usklađene s potrebama pčelinje zajednice sivih pčela. Zato je važno očuvati njihov genetski materijal jer bi moguća potencijalna pojava križanaca u bitnom utjecala i na uobičajene prakse koje provode naši pčelari u proizvodnji meda, a posljedično bi to utjecalo i na same troškove proizvodnje meda. I zato je dobro da se ovim zakonskim prijedlogom veća pažnja usmjerava upravo prema definiranju uvjeta uzgoja i zaštite izvorne sive pčele jer će se na taj način udruzi uzgajivača selekcioniranih matica pčela Hrvatske, dakle stručnom tijelu koje se ovim poslovima bavi više od 20.g. omogućiti vođenje Registra uzgajivača matica, pa i rad na uzgojnim programima putem kojih će se raditi na jačanju genetike sive pčele, a time i na očuvanju praksi koje naši pčelari provode u proizvodnji meda, a koje sam već spomenula. Dakle, ne radi se ovdje samo o nadležnosti nad vođenjem Registra uzgajivača matica, a to je obaveza koja s Ministarstva poljoprivrede prelazi na priznato uzgojno udruženje, već je ovdje riječ o opsežnom zadatku sa širokim spektrom mogućih utjecaja i na samu sivu pčelu i na njezinu ulogu u proizvodno hranidbenom lancu, na njezinu ulogu u oprašivanju, na njen značaj za poljoprivrednu proizvodnju, ali i za hrvatske pčelare. Zato je dobro da ove aktivnosti obavljaju oni koji su u svakodnevnom kontaktu sa pčelama i pčelarima i koji svojom svakodnevnom prisutnošću na terenu mogu najbrže upozoriti, alarmirati i pokrenuti aktivnosti sa ciljem sprječavanja potencijalnih ugroza. Isto se može reći i za izmjene koje se predlažu odnosno na vođenje pašnog reda. Svi znamo da ove poslove već godinama, točnije od 2008.g. obavljaju pašni povjerenici, članovi Hrvatskog pčelarskog saveza. Radi se ovdje o 128 pašnih povjerenika koji provode poslove organizacije kretanja pčelinjaka na svom području prikupljajući podatke za ustroj i vođenje evidencije pčelara i pčelinjih zajednica. Ovo je obaveza koja proizlazi iz članstva RH u EU i do sada su ovi poslovi bili regulirani podzakonskim aktom, a predloženim izmjenama zakona jasnije će se propisati ovlast prikupljanja ovih podataka. Generalno gledajući jasnije propisivanje nadležnosti i delegiranje administrativnih funkcija za selekcioniranje, brigu o očuvanju genetike i razvoj programa za izvorne pasmine trebalo bi rezultirati i učinkovitijim upravljanjem populacije sive pčele što će osigurati njenu zaštitu i korištenje svih dobrobiti koje nam ona daje, što je vjerujem cilj svih nas jer je uloga pčela i njihov doprinos očuvanju ekološke ravnoteže i biološke raznolikosti podcijenjena i potrebno je raditi na njenom osnaživanju. Opasnost od smanjenja broja pčela predstavlja opasnost za nastavak poljoprivredne proizvodnje koju poznajemo i održanja biljnih vrsta koje nas okružuju, a posredno i na dostupnost hrane. Zato je osobama koje su svoj život posvetile brizi o pčelama i proizvodnji meda potrebno olakšati poslovanje kako bi nastavili raditi odgovoran i koristan posao, ali i privukli nove pčelare. Značajan element potencijalnog interesa za bavljenje bilo kojom vrstom gospodarske aktivnosti, pa tako i pčelarstvom jesu financije, a one su pak usko povezane i sa dostupnošću tržišta i mogućnostima prodaje proizvedenih proizvoda. Zbog toga je u daljnjim aktivnostima i planovima između ostaloga i u provedbi ovog zakona potrebno raditi na nadogradnji prepoznatljivosti meda kojeg su proizveli hrvatski pčelari kako bismo potrošačima omogućili dostupnost svih informacija o proizvodu koji kupuju te im omogućili donošenje odluke o odabiru domaćih proizvoda. Nacionalne projekt dobrovoljnog označavanja staklenki meda oznakom hrvatska staklenka meda jedan je od takvih primjera koje u budućnosti treba poticati i u koje je potrebno uključiti veći broj hrvatskih pčelara. Povećanjem broj pčelara uključenih u ovaj projekt posredno potrošačima dajemo do znanja da kupuju hrvatski proizvod. Neposredno se ovom odlukom određujemo protiv nepoštenih trgovačkih praksi koje se događaju u prometu i trženju medom i to je potrebno naglašavati, informirati naše građane i tako utjecati na njihovu odluku o kupnji hrvatskih proizvoda. Ključnim smatramo iznalaženje dodatnih mehanizama od strane Ministarstva poljoprivrede kojima bi se poticalo hrvatske pčelare na uključivanje u projekt dobrovoljnog označavanja oznakom hrvatska staklenka meda. Dodatno, ne manje važno, RH zajedno sa drugim državama članicama EU treba ustrajati u postupku usuglašavanja oko izmjena Direktive o medu kako bi se propisalo uvođenje obaveznog označavanja zemlje podrijetla proizvodnje meda i na taj način spriječile prijevare povezane s trženjem meda u EU, a i smanjio udio patvorena meda na europskom tržištu. Posljedično bi se time otvorila mogućnost boljeg pozicioniranja na europskom tržištu onog pravog nepatvorenog meda, meda koji nije proizveden u garaži već meda koji su proizvele stvarne pčele u košnicama stvarnih pčelara koji pčelarskom proizvodnjom i brigom o pčelama utječu ne samo na poljoprivrednu proizvodnju već i na održavanje ruralnih područje. No dok se ne postigne dogovor na europskoj razini važno je sa nacionalne razine pojačati aktivnosti vezane uz kontrolu podrijetla, kvalitete i zdravstvene ispravnosti meda i ciljanim programima raditi na zaštiti pčela te jačati ulogu hrvatskih pčelara vrednujući njihov doprinos očuvanju biološke raznolikosti i proizvodnji hrane. Hvala lijepo.
Hvala. Prošlo nam je opet tri sada pa ćemo napraviti jednu stanku kratku za provjetravanje. Vidimo se u 15,30. STANKA U 15:23 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege evo stanka nam je istekla, pa ćemo nastaviti i sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice zastupnice, dakle Člankom 1. Zakona o uzgoju domaćih životinja propisano je da se isti odnosi i na sivu pčelu. Budući se Uredba EU 2016/1021 Europskog parlamenta i vijeća od 8. lipnja 2016. ne odnosi na sivu pčelu, a u Zakonu o uzgoju domaćih životinja uvodi se i ta životinja smatramo da nema potrebe razlikovati pčele od drugih životinja na koje se odnosi uredba. Stoga predlažemo da se postupak i uvjeti priznavanja uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija u pogledu uzgojno valjanih životinja čiste pasmine siva pčela provodi na isti način kako je propisano za ostale životinje što znači u skladu s Člankom 4. stavka 3. Uredbe EU 2016/1012 Europskog parlamenta i vijeća od 8. lipnja 2016. godine. Kako se u Zakonu o uzgoju domaćih životinja ni za jednu drugu životinju ne propisuje postojanje registra niti se određuju uvjeti za oplodne stanice, niti bilo kakvi drugi uvjeti držanja smatra se da je suvišno i protivno načelu jednakosti navedeno određivati za sivu pčelu. S druge strane, predlagatelj je u svom obrazloženju nacrta konačnog prijedloga zakona iznio kako se odredbe zakona koje propisuju pravila vođenja katastra pčelinje paše brišu radi otežane primjene u praksi. S druge strane predlaže se da se odredi pčelinja paša. Pojmovi katastar pčelinjih paša i pčelinja paša se sadržajno preklapaju. Kako se katastar pčelinje paše nije mogao odrediti i primijeniti jasno je da se ni pčelinja paša u praksi neće moći dovoljno egzaktno odrediti kako bi se osigurala pravna zaštita adresata ovog zakona. Jedinstveni registar domaćih životinja postojeća je baza podataka o uzgajivačima i posjednicima domaćih životinja, broju i lokacijama domaćih životinja. Stoga nije potrebno iz državnog proračuna RH izdvajati dodatna sredstva za evidenciju pčela i pčelinjaka, operativno provođenje pašnoga reda i pašne povjerenike. Time se za početak štedi oko milijun kuna godišnje koji se sada izdvajaju iz Državnog proračuna RH u korist Hrvatskog pčelarskog saveza na ime evidencije pčelara i pčelinjaka. Hrvatska poljoprivredna agencija nije u položaju tržišnog natjecatelja sa uzgajivačima i posjednicima pčela stoga ne postoji bojazan zloupotrebe osobnih podataka koje prikuplja za razliku od Hrvatskog pčelarskog saveza čiji članovi su konkurentni na tržištu sa adresatima prijedloga zakona. Državna tijela imaju u svakome trenutku uvid u lokacije pčela za slučaj ugroze zdravlja ljudi i životinja i to putem jedinstvenog registra o držanju životinja i broja koji se postavlja neposredno uz pčelinjak. Pojava nektara kod biljaka koji pčele sakupljaju radi proizvodnje meda je uvjetovana prirodom i zbog toga uvijek nepredvidiva. Stoga uzgajivači i posjednici pčela svoje odluke o mjestu postavljanja pčela često donose netom prije postavljanja. Internet omogućuje prijavu u svako doba uključujući i neradne dane. Danas spomenute udruge građana već primaju sredstva iz državnog proračuna. Tako Hrvatski pčelarski savez i Ministarstvo poljoprivrede su još 2017. sklopili ugovor u visini od milijun kuna kojim se Hrvatski pčelarski savez obvezao dodijeljena novčana sredstva za financiranje upotrijebiti za obavljanje poslova evidencije pčelara i pčelinjaka, praćenje proizvodnje i trženje meda pri čemu se pute spomenutih sredstava financira rad pašnih povjerenika. U iste svrhe sklopljeni su i ugovori u 2018., 2019. i 2020. godini. Za što su to porezni obveznici dali novce i to bez javno natječaja? Prvenstveno za obavljanje poslova evidencije pčelara i pčelinjaka i rad pašnih povjerenika. Dakle, sukladno Članku 129. Zakona o poljoprivredi evidencija pčelara i pčelinjaka sastavni je dio jedinstvenog registra domaćih životinja. I tu evidenciju zapravo treba voditi ministarstvo. Inače jedinstveni registar domaćih životinja vodi Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu i u taj registar su svi držatelji domaćih životinja dužni sami izravno prijavljivati broj životinja. Odakle onda ministarstvu zakonski osnov da prepusti udruzi građana prikupljanje podataka za evidenciju i da bez javnog natječaja sklopi ugovor o financiranju. Time dolazimo u situaciju da svi držatelji životinja svoje životinje prijavljuju izravno u JRDŽ putem aplikacije osim pčelara. Pčelari pak svoje životinje prijavljuju pašnom povjereniku, pašni povjerenik podatke prosljeđuje Hrvatskom pčelarskom savezu, zatim Hrvatski pčelarski savez prosljeđuje podatke ministarstvu i konačno ministarstvo u jedinstveni registar o držanju domaćih životinja. Ovaj lanac prebacivanja podataka košta građane najmanje milijun kuna godišnje. Pčelari su dužni jednom godišnje u prosincu obaviti dojavu broja košnica. Pčelara je prema navodima ministarstva oko 8.500, čak da ne postoji, a postoji elektronski pristup jedinstvenom registru o držanju životinja u kojeg posjednici izravno upisuju broj domaćih životinja, nego da je ministarstvo i zaposlilo jednu osobu za stalno da ručno upisuje u JRDŽ dostavljene podatke s bruto plaćom recimo od 6.600 kuna tada bi trošak bio najviše 100.000 kuna. Drugo što navodno radi Hrvatski pčelarski savez je praćenje proizvodnje i trženje meda. Ni jedna udruga građana nema pristup podacima o proizvodnji. Proizvođači nisu dužni niti bi trebali dužni dostavljati podatke nekoj udruzi o svojem poslovanju jer to zapravo predstavlja poslovnu tajnu. S druge strane, postoji Državni zavod za statistiku koji prikuplja podatke o proizvodnji, prodaji roba od poslovnih subjekata, zatim je do stupanja na snagu odredbi iz Pravilnika o upisniku OPG-ova postojala obveza poljoprivrednika o vođenju evidencije proizvodnje poljoprivrednih proizvoda. Danas pak sukladno tom Pravilniku postoji obveza poljoprivrednika izravno elektronski dostaviti podatak o poljoprivrednoj proizvodnji. Dakle opet, unatoč postojećem državnom prikupljanju podataka, poreznici obveznici financiraju udrugu da radi isti taj posao još jednom. Bilo bi dobro i da nam ministarstvo može predočiti rezultat, dakle u obliku pisanog dokumenta o prikupljenim podacima o proizvodnji i trženju meda za sve godine od kada porezni obveznici navedeno financiraju. Dakle, statistike pokazuju da imamo drastično smanjenje broja pčelara i košnica u posljednje 3 godine, čime nam se smanjila proizvodnja meda, a povećao uvoz, najveći dio uvezenog meda je iz trećih zemalja, dakle, govorimo o Kini, koja nam plasira jeftin med upitne kvalitete. Uzroci gubitka pčelinjih zajednica mogu biti brojni. Kao što je već i spomenuto danas, klimatske promjene, primjena pesticida, neučinkoviti tretmani protivnametničkih bolesti, itd., itd. Promatrajući probleme hrvatskih pčelara, trenutno ne postoji uređen sustav kojim bi se sama djelatnost reorganizirala, olakšala, unaprijedila i uskladila u svim procesima koji je prate. Zakon je zapravo o ovome trebao voditi brigu, odnosno predlagatelj zakona, a ne o tome kako pogodovati pojedincu. Dakle, za kraj ću postaviti samo još jedno pitanje državnom tajniku. U čijem je doista vlasništvu nacionalna staklenka koju je Ministarstvo promovirao kao nacionalnu? Tko je i kome i pod kojim uvjetima kupio i omogućio izradu i trženje ovom staklenkom? Zahvaljujem se.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnikom. Kolegice i kolega. Pred nama je u drugom čitanju Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o uzgoju domaćih životinja. Dakle, bazičan zakon je iz 2018. g. i sad kad čitate obrazloženje ovog Zakona, onda između stoji da se to radi zbog daljnjem unaprjeđenja nacionalnog zakonodavstva u području pčelarstva, da nasu propisani uvjeti za sivu pčelu koja je naša izvorna pasmina, da će se na taj način omogućiti zaštita i očuvanje genetike sive pčele na području RH, da će se osigurati pravna osnova za provedbu operativnog dijela poslova pašnog reda. I sve to onako, kad čitate, zvuči sasvim okej, onda pogledate malo zakon, zakon ima sve zajedno 7 članaka od kojih su ona 2 da su, zadnji da će ministar donijeti ovaj, pravilnik, a predzadnji, a zadnji kad stupa na snagu i onda odjedanput i u prvom čitanju, a bogme i u drugom čitanju, malo se iskonzultirate i malo vidite što se tu dešava na terenu. Pčele inače, ona je jedna zgodna životinjica koja je i u crtićima i u knjigama po, pa neke se iz djetinjstva sjećaju pčelice Maje, a jednako tako, i med ostavlja nekakav dobar okus, sve, ali ove izmjene i dopuna zakona ostavlja gorak okus u ustima nas svih. Dakle, postavlja se nekoliko pitanja koji su postavljeni i u prvom čitanju, a na koja pitanja nismo dobili odgovor. Prvo pitanje koje se postavlja je zašto. Dakle zaista, zašto? Kad je riječ o pčelama se ne koristi Hrvatska poljoprivredna agencija, koja može voditi računa i prikupljati podatke o uzgajivačima i posjednicama pčela, koji za razliku od Hrvatskog pčelarskog saveza, koji su članovi su konkurenti na tržištu, to nije i na taj način bi apsolutno izbjegli sve ove razgovore o kojima smo i koji i u repliki, i u prvom čitanju i u replikama, ukazivali. Ukaziva se na taj problem, dakle Hrvatski pčelarski savez je udruga. To je udruga koja je prema podacima koje imamo, učlanjeno niz članova i sad kad vidite, čl. 3 koji kaže da pašni red podrazumijeva način i uvjete korištenja i dodjele nad korištenjem pčelinje paše, uzimajući u obzir broj i smještaj košnica. Sve okej. I onda vidite da od 2008. g. se na području prostora RH Hrvatski pčelarski savez, dakle putem 125 pčelara imaju svojstvo paškog povjerenika. Ja vas pitam, pitam sve zajedno nas. Da li vam se ne čini kad dođe nekakav drugi, novi pčelar sa svojim košnicama i dođe kod tog pašnog povjerenika, da tu neće biti nekakvih želja da sačuva neki prostor za nekog ili da ima nekakve druge stvari i ne razumijem, zašto mi u zakonodavstvo, to stvarno ne mogu principijelno razumjeti, zašto u zakonodavstvo stavljamo u poziciju udrugu koja radi posao koje inače rade tijela s javnim ovlastima? Ovo nije prvi zakon u kojem vi to radite. Sjetite se kad je bilo u čitanju zakon o .../nerazumljivo/... izmjena Zakona o veterinarstvu, i tamo ste odjedanput krenuli u sustav javne uprave, odnosno javnih poslova koji je kod nas vrlo jasan, vi odjedanput uključujete udrugu koji rade određeni posao. Što kad jedan pašni, pašni povjerenik napravi zloupotrebu svoje pozicije? Koji je uopće postupak u odnosu na njega možete raditi? Točno nikakav, dakle on je član udruge, on ne odgovara za svoj niti dobar, niti loš postupak u sustavu javne uprave i tu smo priču završili. Ja zaista moram ponoviti, ne razumijem zašto ste u jedno zakonodavstvo uveli priču jedne udruge, tak svejedno hoće biti jedna, dvije ili tri udruge to se jednostavno ne radi. I doći ću do one teme koja je meni bila vrlo interesantna na koju sam ukazivala i u prvom čitanju, a ukazivat ću i danas. Dakle, vi ste odredbom čl. 5. rekli da do stupanja na snagu novog pravilnika iz čl. 1. ovog zakona ostaje na snazi pravilnik o držanju pčela i katastru pčelinje paše. Dakle, pravilnik o držanju pčela onemogućuje da se pčele drže na urbanim područjima. Onda kako kod nas u zakonu imate međusobno usklađeni ili neusklađeni zakoni imate zakoni koji su zakoni o komunalnim djelatnostima, temeljem toga svi gradovi rade svoj Zakon o komunalnom redu i između ostalog definiraju prostore na kojim se eventualno mogu držati životinje. I primjer Grada Zagreba, dakle na području Grada Zagreba ne možete imati urbano pčelarstvo ili držati ili imati pčelinjake. I sad naravno da se malo oko svega toga zajedno interesirate i onda vidite odnosno dobijete informaciju da budem precizna do kraja, dakle na užem području Grada Zagreba na centru Gornji Grad, Medveščak dakle to je jedan … području ima 600 pčelinjih zajednica. Zašto? Jel pčele ne znaju gdje je granica grada, pčele ne znaju gdje je grad, a gdje nije grad. Pčele kao što dobro znamo ide od cvijeta do cvijeta i onda kad imate na području grada zelene površine tamo su pčele. Pčele u Gradu Zagrebu imate u dimnjacima i onda se pozivaju ljudi koji su za to zaduženi kad vidite da imate pčele i onda oni te pčele moraju nositi negdje izvan granica grada jer se ne može neko baviti urbanim pčelarstvom na području Grada Zagreba. Pokazalo se da između ostalog drugi gradovi imaju to kao uopće ko nekakav iskorak, pa imate gradova koji na svojim odnosno države da budem precizna, glavni gradovi na svojim parlamentima imaju uzgoj pčela i onda proizvode med i onda kada pijete čaj ili već što u nekakvim restoranima imate taj med koji je rezultat toga i to govori zapravo o jednoj ekološki osviještenosti pojedinih gradova, a u Gradu Zagrebu je to zabranjeno. Mi smo u jednom trenutku kad govorim mi onda govorim o stranci GLAS išli sa zahtjevom da se promijeni to u odluci o komunalnom redu Grada Zagreba i to je izazvalo dosta žestoku raspravu u kasnim večernjim satima na Gradskoj skupštini i onda je rečeno, ali da i hoćemo, a naravno nisu htjeli, prije toga se mora to omogućiti zakonom odnosno bolje rečeno omogućite ovim pravilnikom o držanju pčela i katastru pčela koji je iz 2008. pa je onda u nekoliko navrata dopunjavan. Oni koji se bave uzgojem pčela govore da između ostalog uzgoj pčela služi i za ljude koji imaju određenih psihičkih problema, da je to ne samo što imate proizvod i zdravo i sve ostalo, mi to onak, to nama nije ni nešto presudno u prvom čitanju sam u dva navrata i na odboru, a kasnije i u plenarnoj raspravi pitala državnog tajnika dal se uopće o tome razmišlja. A onda mi je onako odgovoreno vrlo suhoparno, da to nije predmet izmjena i dopuna i čak i to možete regulirati u ovom pravilniku da hoćete, samo da bi nešto napravili morate htjeti. Ono što zaključno hoću reći sljedeće, doći će jedan zakon u saborsku raspravu, relativno je jednostavan, čini vam se da tu nema nekakvih velikih prijepora no onda iza toga zapravo vidite da se nešto skriva odnosno skriva se jasna ideja da se zakonom regulira jednoj udruzi jasna mogućnost rada odnosno da 125 ovih pašnih povjerenika će imati neke mogućnosti i neke ovlasti, a stvarno i sve zajedno je dobro kad sve dobro funkcionira, sve zajedno je dobro kad nemamo prijepor, ali prvi prijepor će izazvati puno problema i uopće ne razumijem zašto ste išli sa izmjenom i dopunom zakona i to otvarali, osim ako to nije nečiji interes. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Da, ako to nije nečiji interes rekla je kolegica Mrak Taritaš. Pa do sad smo većinu vremena razgovarali o zakonima koje smo usklađivali s direktivama i uredbama EU. Vrlo nam se rijetko događa da na vlastitu inicijativu predlažemo ili određene zakonske izmjene ili čak nove zakone. Dakle, rekla bih u ovom kratkom mandatu koliko sam do sad svjedočila, a bila sam aktivna u većini rasprava da smo rijetko zakonodavno proaktivni. I onda se dogodi situacija da ovdje preuzimamo inicijativu što je pozitivna stvar, međutim ispada da u pozadini te inicijative leže nečiji interesi. O tome je već dosta bilo riječi danas i opravdano je bilo riječi danas i ja ću nastaviti postavljati to isto pitanje s dodatnim obrazloženjima jer mislim da prije nego što se odlučimo dati podršku ovom zakonu doista zaslužujemo mnoga obrazloženja, a bilo bi i korisnije kada bi zakonodavac bio toliko otvoren za raspravu i pravedan ili da povuče ove izmjene zakona ili da usvoji amandmane koje će vjerujem, većina oporbenih klubova predložiti. Dakle, u čemu je problem? Očito je, i mogli ste čuti u svim ranijim raspravama da postoji problem s ovim zakonom. Dakle, postoji nešto što tvrdi Hrvatski pčelarski savez koji nam se doduše obratio sa svojim priopćenjem tek danas, i postoji nešto što tvrde pojedini pčelari koji već neko vrijeme pokušavaju doći do saborskih zastupnika kako bi ih uputili na potencijalne probleme i malverzacije koje mogu proizaći iz ovih zakonskih izmjena ako one budu usvojene. Što nas navodi na sumnju da su pojedini pčelari koji su nam se obratili, možda doista i u pravu za razliku od Hrvatskog pčelarskog saveza? Prvo, jučer se konačno u Saboru ukazala ministrica. Prije nego što sam joj postavila pitanje o nepoštenim trgovačkim praksama, napomenula sam da bismo je svi rado vidjeli i danas kada je doista primjereno da ona bude u Saboru jer se govori i o velikim izmjenama Zakona o poljoprivredi. Dakle resorna ministrica na svom temeljnom zakonu, a govori se i o ovom zakonu o domaćim životinjama koji je manji ali nije nimalo beznačajan. Ministrica je odgovorila da ona ranije nije mogla biti prisutna jer je bila u Bruxellesu. Dakle, zar je danas opet otputovala? Zašto ovdje nema ministrice? Usudit ću se pretpostaviti da ministrice nema a smatram da ne postoji obaveza koja je važnija od ove da pred Saborom obrazlaže svoje temeljne zakone, zato što zna da će ovdje biti problema. Druga stvar koja navodi na sumnju je činjenica da evo, baš ovaj mali zakon o nečemu što zvuči tako benigno, a to je rješavanje nekakvih zakonskih uredbi koje bi pomogle uzgoju sive pčele i našim pčelarima, baš zadnji na rasporedu, u trenutku kada znamo da većina medija saborsku raspravu više ne prati, jednako kao što nemaju ni priliku hrvatski građani osim onih koji imaju saborsku televiziju, a takvih je manjina, ako je uopće i prate, dok oni koji su dobili zadatak popodnevnog praćenja od strane naše informativne agencije, s obzirom na tip teme koji toliko politički potentan osim ako ne uđete u sam sadržaj, i na način kako se obično popodnevne rasprave prate, možemo očekivati neko šturo obrazloženje u kojem će se spomenuti prva dva, tri kluba i tako će cijela ova rasprava pasti u zaborav. A to onaj ko radi raspored u Saboru, itekako dobro zna. Znači, niti je došla ministrica a sama rasprava o zakonu gurnuta je na kraj u popodnevne sate. I tako bi sve ovo što mi danas govorimo, trebalo proći nevidljivo. Osnovni politički problem s ovim zakonom, neovisno o tome tko je u pravu od onih koji su nam se obratili je što postoji jedan saborski zastupnik koji sudjeluje u ovoj vladajućoj većini a koji u ovom zakonu bi trebao ostati suzdržan a da je imalo morala u politici. To je saborski zastupnik Bilek. Zašto bi on trebao ostati suzdržan? Zato što je bio pčelarskog saveza u onoj fazi kada je on bio optužen za subvencijske prevare. I gdje onda dolazimo do problema? Dakle, ovdje za ovom govornicom, otvoreno pozivam navedenog saborskog zastupnika s obzirom na njegovu direktnu i interesnu upletenost u Hrvatski pčelarski savez, da pored jedne moralne poruke, ostane suzdržan. E gdje je onda problem? Problem je u tome što onda većine više nema. A nije naš zadatak ovdje držati većinu i tek sada vidimo što znači imati tako tanku većinu. Dakle, ukoliko bi morala u sabornici bilo, ovaj se zakon ne bi mogao izglasati jer većina bez tog jednog saborskog zastupnika, nije dovoljno snažna. Što će se doista dogoditi, kako će se ova situacija raspetljati na glasovanju koje će biti tek idući tjedan pretpostavljamo, vidjet ćemo, no sudeći po dosadašnjoj praksi, vjerojatno o moralu nitko neće razmišljati, a ruke koje trebaju use dignuti će se dignuti i time će sve ovo što mi govorimo, pokazati se suvišnim odnosno past će na neplodno tlo. Dakle, kada govorimo o medu i o pčelama u Hrvatskoj, treba znati da načelno med je ona sorta s kojom imamo veliki problem na razini cijele EU-a jer je barem 1/3 dokazanih prevara upravo u distribuciji odnosno u pripravljanju meda. A oko 50% meda se uvozi iz Kine. U Hrvatskoj imali smo i imamo još uvijek, sve mogućnosti da budemo samodostatni. Naravno to ne sprječava tržište da nabavlja i različite druge proizvode jer nismo dovoljno zaštitili i regulirali našu proizvodnju meda, o tome je govorila i saborska zastupnika Petir, mogli smo smanjiti barem PDV na med kako bismo pomogli našim pčelarima kojih je doista i mnogo manje u odnosu na broj košnica, što pokazuje da se može itekako raditi na tome da se njima pomogne u pojačanju njihove proizvodnje. Mi ne znamo koliko Hrvati konzumiraju meda godišnje, Grčka i Austrija prednjače na razini Europe sa 1,7 kg po stanovniku dok prosječno Europljani konzumiraju 0,7 kilograma. S obzirom na našu tradiciju i tradiciju uzgoja meda, za pretpostaviti je da Hrvati konzumiraju velike količine meda, zbog toga ovaj zakon nije nimalo nevažan jer će on na neki način odrediti kako se vlast postavlja prema pčelarima hobistima i do koje mjere dozvoljava da određena udruženja koja su bila optužena za malverzacije, imaju pregled i monopol na tržište. Ovdje je već rečeno i ja ću to ponoviti da ono što se s ovim događa je da jedna udruga koja je konkurent na tržištu odnosno obična udruga građana koju čine oni koji također proizvode med za tržišne potrebe dobiva privilegiju u odnosu na sve ostale proizvođače meda. Potpuno je nejasno zašto se to tako mora urediti, pogotovo ako imamo u vidu činjenicu da ta subvencijska prevara, o kojoj je ovdje više puta bilo riječi, još uvijek nije dobila pravorijek, a mi ne znamo zašto nije dobila taj pravorijek. Sve što mi znamo je da je ministrica od toga oprala ruke jer kao što je sama na sjednici odbora rekla „ona je proslijedila sve dokumente nadležnim tijelima“ i tako to, kao i mnogo toga što se tiče subvencijskih prevara, što može biti i puno veće od ovih milijuna koji su se do sada spominjali, ostaje u nečijoj ladici. Zbog čega? Ponovo nitko nije odgovoran. Budući da ću sada ionako imati pojedinačnu raspravu, ovu raspravu u ime kluba zaključit ću s time da je korisno da budemo zakonodavno proaktivni, no vrlo je štetna poruka ukoliko se to događa samo kada od toga neki konkretni subjekt može profitirati.
Hvala lijepo. S obzirom da je poštovana zastupnica Selak Raspudić prva u pojedinačnoj raspravi može ostati ovdje i odmah možemo počet s njenom raspravom, izvolite.
Nećemo ovoga pobrisati za mnom da ne bih samu sebe zarazila. Dobro, znači nastavit ću s ovom temom, ponovo ću izraziti svoje negodovanje time što je ova rasprava gurnuta popodne, a postoje ozbiljni problemi koji se tiču i korupcije koja je temeljni problem hrvatskog društva, a pronalaze se unutar ovih zakonskih izmjena zato što ako uopće ne ulazimo u ono što nam nije u potpunosti poznato, a to koja je strana od dvije suprotstavljene strane pčelara koji su hobisti i Hrvatskog pčelarskog saveza u pravu da se nalazimo u situaciji u kojoj ono što je sigurno to je da postoji određena subvencijska prevara koja je već dokazana i ne može se tek tako reći, pa novci su vraćeni, to nije dovoljno. Dakle, postoji nešto za što je netko odgovoran tko je pogriješio unutar Hrvatskog pčelarskog saveza. Dakle, sada kada se hrvatski saborski zastupnici bune protiv toga da taj isti savez dobiva veće ovlasti ovim zakonskim izmjenama onda nije problem u njima, niti su oni pod ičijim utjecajem nego treba uprijeti prstom u onu osobu koja je bila dio tih istih prevara, a ta osoba će se sada naći unutar vladajuće većine. I što ako se ona usudi biti moralna, pa se izuzme iz odlučivanja o ovom zakonu, hoćemo li srušiti vladu? Pa vlada bi trebala i pasti na ovom zakonu ako bi bilo morala u politici. Kako onaj tko je dio cijelog tog procesa subvencijske prevare koji nije do kraja procesuiran na nadležnim tijelima može odlučivati o zakonu koji će dati veće ovlasti istoj toj instituciji unutar koje se ta prevara događala. Na nama nije da arbitriramo, na nama nije da ulazimo u različite argumente strana koje nam se obraćaju i zauzimamo nekritički stav, al na nama je da provodimo neke jasne principe u djelo na kojima počiva demokracija i antikorupcija i uopće djelovanje HS i u tom smislu mislim da je ovdje pozicija saborskih zastupnika za koje bi se trebali zalagati nedvosmislena. Dakle, ono što treba učiniti je jednostavno ne dozvoliti da tolike ovlasti preuzme udruga građana, dakle udruga, stoga što je ona s jedne strane udruga, a s druge strane kao što je poznato optužena za korupciju koja nije do kraja procesuirana. Znači neki od argumenata u koje ću ovdje ući, a koji se ovdje govore i tiču se pašnog povjerenika koji bi trebao procijeniti koliko košnica može biti na određenom području zbog čega su se i mijenjale određene, određeni zakonski članci, dok postavljaju se u pitanje jer je teško reći na koji bi način oni to isto mogli učiniti. S obzirom da je naš primarni resurs med, a med je kao što je i ovdje djelomično spomenuto rezultat nebrojenog mnoštva prirodnih varijabli, tlaka zraka, postotka vlage u zraku, zemlji, samoj biljci, količini sunca, osunčanosti, temperaturi, vjetru, oblacima, jačini i sposobnosti same pčele i nebrojenim drugim prirodnim varijablama na koje nemamo utjecaja. Ne postoje znanstvena istraživanja o mogućnostima konkretnog prinosa meda na određenom području. Pitanje je hoće li se to ikada i moći metodološki precizno izmjeriti jer nemamo mogućnost kontroliranja svih prirodnih varijabli, što bismo svakako htjeli učiniti. Znači ista mikrolokacija, isti broj stabala, pojednostavljeno jedne godine da karikiram 500 kg meda u mjesec dana, druge godine 10 tona meda u samo 5 dana. Zbog toga se i ove izmjene i ovlasti koje se daju pašnim povjerenicima stavljaju u pitanje. A nije zgorega spomenuti da je sličan manevar pokušan 2018., ali isto nije prošlo. U tom smislu vrijedi zaključno spomenuti da treba dobro razmisliti što učiniti s ovim zakonskim prijedlogom. Pozvat ću još jednom onog člana vladajuće većine koji je u direktnom sukobu interesa da se suzdrži od glasovanja, a ostale saborske zastupnice da ne daju olako ovlasti konkretnim udrugama građana, čime ih stavljaju u privilegiranu tržišnu poziciju u odnosu na sve one ostale nezaštićene subjekte, medare čiji rad moramo podupirati.
Hvala. Ostanite, imate jednu repliku, gđa. Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice Selak Raspudić, slažem se s vama kad kažete da mi tu ne bi trebali arbitrirat. Ono što nas treba zanimati, da se ovaj posao obavlja stručno i pod nadzorom. Obzirom da ovo nije jedino iskustvo jer i za druge životinje postoje uzgojni programi i provode ih ovlaštena uzgojna udruženja, primjerice, za autohtonu pasminu konja hrvatski posavac, to radi njihov savez, a hladnokrvnjaka to radi njihov savez. Dakle ovo nije nikakva inovacija, nego se sad kroz zakon ustvari legalizira ono što oni ionako provode već godinama i rade taj posao dobro i stručno i matica, i Udruga uzgajivača matica i Pčelarski savez, dakle mislim im tu stručnost ne možemo osporiti. Kako ste u svom izlaganju bili spomenuli pitanje PDV-a na med, ja sam tu inicijativu uputila ministru Mariću, dobila sam odgovor da je u tijeku izrada analize jer su i drugi zastupnici upućivali neke prijedloge za smanjenje PDV-a na određene druge [[Upadica: Hvala.]] proizvode tako da se očekuje kroz sljedeći [[Upadica: Hvala lijepa.]] krug rasterećenja informacija o tome.
Izvolite odgovor.
Što se tiče ove inicijative o smanjenju PDV-a na medicinskih koji svesrdno podržavam jer smatram da je s obzirom na naše resurse i mogućnosti, pa i interes u Hrvatskoj koji postoji za proizvodnju meda, riječ o našoj komparativnoj prednosti u odnosu na ostatak EU, gdje, ne samo da možemo doprinijeti zdravom životu i jednom kvalitetnom hobiju, ali i ozbiljnoj poslovnoj aktivnosti, nego od toga možemo kao država profitirati, tako da taj dio svakako pozdravljam. Što se tiče ovog drugog dijela gdje postoje druge udruge koje se bave u pogledu drugih životinja time da reguliraju način postupanja s njima, to je djelomično istina, međutim, ovdje imamo specifičnu situaciju, prvo, razlika je u tome da li udruge nešto rade i rade to dobrovoljno, ovisno o njihovom članstvu i kada učinimo zakonsku izmjenu, da one budu jedine koje to smiju činiti, a drugo, mi ovdje imamo ozbiljan problem kriminala koji još nije do kraj procesuiran. Kada bi to dobilo svoj epilog, onda bismo mogli razmisliti o tome što treba činiti Hrvatski pčelarski savez.
Hvala. Nemate više replika. Hvala lijepa. Sad je na redu gđa. Marijana Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče HS-a, državni tajniče sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Pred nama su zakonske izmjene kojima se predlažu određene administrativne i stručne poslove na neki način koji se odnose uz uzgojna udruženja matice pčela, operativni poslovi koji se odnose na pašni red, povjeriti onima koji to ionako već rade godinama i taj posao znaju obavljati na stručan način. Sve sa ciljem da bi se siva pčela očuvala u svim njenim važnim ulogama. Zašto je ova važna? Pa zato što je oprašivač koji ima ključnu ulogu u održavanju biološke raznolikosti i u proizvodnji hrane. Pitanje položaja i zaštite oprašivača, pitanje je koje je puno šire od onog što smo danas ovdje slušali, od samog registra ili pašnog reda i to posebno ako znamo da provedene aktivnosti zaštite oprašivača, kako kod nas, tako i u drugim državama članicama EU, nisu ispunile svoju svrhu, to je posvjedočio i nalaz Europskog revizorskog suda iz srpnja prošle godine. Osobno se ponekad, kad čitam i ta europska i hrvatska izvješća o bioraznolikosti, o stanju zaštite okoliša, a načinu upravljanja našim prirodnim bogatstvima kojima se s pravom Hrvatska ponosi, zapitam koliko ustvari mi ozbiljno kao društvo shvaćamo promjene koje se oko nas događaju na tom klimatskom i okolišnom planu, koliko smo svjesni našeg utjecaja na te promjene i koliko smo svjesni da naše aktivnosti koje provodimo ustvari mogu izazvati disbalans u prirodi, a to je upravo situacija s oprašivačima koje uzimamo zdravo za gotovo i mislimo kako to nije naš problem i neće na nas utjecati. Druga strana ove priče je sinergija koja je potrebna između poljoprivrednika i pčelara kako bi se izbjegle situacije kojima smo nažalost svjedočili kad je riječ o pomoru pčela u Međimurju i to upućuje da nam je potrebna i sinergija između stručne i znanstvene javnosti, ali i savjetodavne službe koja će prenositi znanja koja ima o potrebnim aktivnostima kako bismo adekvatno zaštitili oprašivače, uključujući i sivu pčelu. Govoriti o pčelama, a ne govoriti o medu, bio bi sasvim sigurno veliki propust, a ono na što ja još jednom želim upozoriti su manipulacije i prijevare koje se događaju s medom koje treba zaustaviti, hrvatskim pčelarima treba dati punu podršku, treba omogućiti potrošačima dostupnost svih informacija o podrijetlu i kvaliteti meda. Otpor koji se pruža u usuglašavanju direktive o medu na europskoj razini ne treba, s druge strane, nas u Hrvatskoj obeshrabriti da mi sami poduzimamo neke aktivnosti kako bi dali potporu našim proizvođačima i pojačali aktivnosti vezane uz kontrolu podrijetla, kvalitete i zdravstvene ispravnosti meda i, isto tako, uveli neke ciljane programe na zaštiti pčela i jačanje uloge pčelara. U Hrvatskoj postoji više ovlaštenih laboratorija koji imaju akreditiranu jednu ili više metoda za analizu kvalitete meda, a pčelari su me izvijestili kako se med na analize šalje izvan RH jer kod nas ne postoje dostatni kapaciteti za obavljanje tih analiza, posebice kad je riječ o medu kojeg izvozimo i koje mora proći kontrole u referentnom laboratoriju kakvog Hrvatska nema. Tad se uzorci šalju u laboratorij u Bremenu, što predstavlja znatno financijsko opterećenje za pčelare i iz tog razloga su oni više puta adresirali potrebu uspostave referentnog laboratorija za analizu kvalitete meda u Hrvatskoj. Kako trenutno ne postoji mogućnost znanstveno utemeljenom metodom utvrditi izvornost određenog proizvoda odnosno hrane, meda, maslinovog ulja, sira, vina, pršuta, u Centru za sigurnost i kvalitetu hrane na čijoj se uspostavi radi, a nositelj je Nastavni zavod za javno zdravstvo, provodit će se znanstvena istraživanja temeljena na prikupljanju uzoraka tla i vode s ciljem utvrđivanja karte izotopa odnosno u svrhu određivanja izotopnog omjera karakterističnih elemenata sa ciljem izrade informacijske baze hrvatskih autohtonih i ekoloških prehrambenih proizvoda čime će se ostvariti preduvjeti za njihovu prepoznatljivost na domaćem i inozemnom tržištu. Rezultati te aktivnosti bit će izrada hrvatskog peludnog atlasa koji će biti važan alat u analizi meda i suzbijanju prijevara sa medom.
Hvala. Gospođa Nikolić, prva replika.
Hvala potpredsjedniče sabora. Poštovana zastupnice Petir, pa vi ste kao zastupnica u Europskom parlamentu poticali našu proizvodnju iz naših polja i stoga me jako čudi sad što vi podržavate ovakav zakon gdje se ograničava proizvodnja meda, gdje ne podržavate pčelare i time se štiti, time se čini velika gospodarska šteta našim pčelarima jer na šta mi ukazujemo je to da ti povjerenici koji su imenovani od strane udruge građana Hrvatskog pčelarskog saveza ne mogu svojom voljom odlučivati tko, gdje, kada, koliko svojih košnica može postaviti na svoju ili na neku tuđu nekretninu.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepo na replici kolegice Nikolić. Ovaj zakon ni na koji način ne ograničava pčelare u njihovoj aktivnosti niti ne ograničava proizvodnju meda. Moja zalaganja za potpore pčelarskom sektoru su opće poznata zato što je mojim amandmanom koji je usvojen na europskoj razini se uvode potpore po pčelinjoj zajednici u novoj zajedničkoj poljoprivrednoj politici, a da ne govorimo kolike sam grupe pčelara iz Hrvatske vodila u Bruxelles, predstavljala njihov med pa čak i pred princom Albertom iz Monaka. Dakle, postoji pravilnik o pašnom redu i nitko samovoljno ne može odlučivati bez kriterija da li se netko nekom sviđa ili ne sviđa nego se zna na koji način se uspostavlja pašni red i koja je uloga onih osoba koje u tom postupku sudjeluju.
Izvolite gospođo Nikolić, povreda Poslovnika.
Povrijeđen je Članak 238. i već evo riskiram opomenu, ali moram samo ukazati da taj pravilnik na koji se gospođa zastupnica Petir poziva je iz 2008. i on je srušen na Ustavnom sudu što znači da je neustavan.
Dobro, ali 238. se ne bavi s time pa moram dati opomenu. Gospođa Selak Raspudić.
Vratite vi nama mogućnost dodatnih replika pa neće biti potrebe za disciplinskim opomenama jer očito ima potrebe za diskusijom izvan ovog pravilnika koji bi također trebalo srušiti na Ustavnom sudu, a nadamo se da će se to jednom i dogoditi. Uvažena zastupnica Petir pitala bih vas kako komentirate činjenicu da postoji jedinstveni registar domaćih životinja koji je postojeća baza podataka uzgajivačima i posjednicima domaćih životinja, broju i lokacijama domaćih životinja. Dakle, postoji taj registar. I zašto onda iz Državnog proračuna RH izdvajati dodatna sredstva za evidenciju pčela i pčelinjaka, operativno provođenje pašnog reda i pašne povjerenike jer ukoliko to ne bismo činili nego bismo koristili ovaj registar koji imamo za početak bi uštedjeli barem milijun kuna godišnje koji se sada izdvajaju u korist Hrvatskog pčelarskog saveza upravo na ime te evidencije koja se može činiti i unutar tog postojećeg registra domaćih životinja.
Hvala lijepo, oprostite Selak Raspudić potpuno se slažem s vama na Ustavnom sudu svaki zakon može dat pa i ovaj, niti meni se ne sviđa, moram ga primijeniti. Izvolite odgovor.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Pa sad se moram i ja nadovezati na ovu raspravu o Poslovniku premda mi to prvotno nije bila namjera. Koliko ja znam Predsjedništvo Hrvatskog sabora je odlučilo odnosno donijelo odluku i pozvalo sve klubove da predlože izmjenu postojećeg Poslovnika o radu Hrvatskog sabora jer je i više klubova i više zastupnika izrazilo svoje neslaganje sa pojedinim odredbama. I koliko sam informirana to je u nekoj fazi procedure, dakle pretpostavljam onda da su i vaši predstavnici kluba u tom sudjelovali pa ćemo vidjeti kakav ćemo na kraju uradak dobiti i da li će nam taj novi Poslovnik omogućiti jednu drugačiju možda konstruktivniju raspravu tamo gdje za to postoji prostor, ali isto tako i otkloniti one doista nekonstruktivne rasprave i stanke koje se možda zloupotrebljavaju više nego što bi to bilo potrebno. Tako da sad ćemo morati obzirom da mi je vrijeme isteklo [[Upadica: Hvala lijepa.]] kasnije razgovarati o ovoj temi.
Inače, inače interesantna ova rasprava o domaćim životinjama jel da.
To ste vi rekli potpredsjedniče.
Gospođa Grba Bujević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče sabora, kolegice Petir, mene zanima što je točno rekao nalaz Europskog revizorskog suda, nisam to baš pratila, to nije neko područje kojim se ja bavim, a mislim da tamo ima interesantnih stvari barem sam ja tako, ovako sakupila nešto informacija. Pa biste li ukratko samo rekli što je to u nalazu.
Izvolite odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa zastupnice Grba Bujević, pa da inače su izvješća revizorskog suda jako interesantna jer je riječ o nezavisnom tijelu koje u stvari kontrolira na koji način se financije EU namijenjene određenom području distribuiraju i da li su te mjere u koje smo uložili financijska sredstva dale rezultate. Ja sam imala prilike osobno sudjelovati u raspravi koja je primjerice bila vezana uz mlade poljoprivrednike gdje se izdvajaju izuzetno visoka financijska sredstva kako bi se pomoglo generacijskog obnovi sela. Revizorski sud je analizom tih mjera u stvari zaključio da unatoč toj velikoj volji i visokim izdacima sredstava nismo uspjeli postići generacijsku obnovu jer novac nije dovoljan potrebno je još uvesti neke druge instrumente. Slična stvar je kad govorimo i o oprašivačima. Dakle, mi imamo određene mjere koje smo osigurali kroz zajedničku poljoprivrednu politiku i koje dajemo upravo u tom segmentu. Uz to naravno treba uzeti u obzir okolišne i klimatske aspekte, a jasan je utjecaj i pesticida [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] i neonikotinoida na pčele. Tako da same financije nisu dovoljne ako mi ne promijenimo svije ponašanje.
Hvala, hvala lijepa nemate više replika. Sada je na redu gospođa Romana Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Nakon prvog čitanja Prijedloga Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uzgoju domaćih životinja ostalo je niz otvorenih pitanja glede usklađenosti ovog pitanja sa Ustavom RH, Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016., Ugovorom o funkcioniranju EU-a i svrsishodnosti prijedloga zakona. U Konačnom prijedloga zakona o izmjenama i dopuni povrh toga je dodano da se na snazi ostavlja Pravilnik o držanju pčele i katastru pčelinje paše koji je sam protivan Ustavu RH. Pčelinja paša predstavlja izvor meda. Dakle, to je bilje koje suština proizvodnje i izvor nabave za proizvođača meda. Ukoliko se ovlasti udruga građana da određuje ili ministar odredi kako će proizvođači koristiti tu pašu, tko će koristiti tu pašu i s kojim brojem košnica, to predstavlja ograničavanje i nadzor proizvodnje i time se vrši podjela tržišta izvor nabave. Stoga davanje citiranih ovlasti jednoj udruzi građana ili propisivanje od strane ministra, nužno ima ako ne i za cilj, onda barem za posljedicu sprječavanje, ograničavanje ili narušavanje tržišnoga natjecanja. Prema odredbi čl. 9. stavka 3. Pravilnika, povjerenik izdaje pčelaru suglasnost za smještaj pčelinjih zajednica na obrascu iz Priloga 1. koji je tiskan uz ovaj pravilnik i njegov je sastavni dio. Navedena suglasnost ima svoje odluke rješenja o pravu da netko stavi svoje pčelinjake na svoju ili tuđu zemlju. Iz navedenog je vidljivo da povjerenik odlučuje o nečijem pravu, konkretno o pravu nekoga da se smije smjestiti pčelinjake na nekom zemljištu. Iako povjerenik nije državno tijelo ili sa javnim ovlastima te je time povrijeđeno pravo jednakosti ljudi pred zakonom iz čl. 14. stavka 2. Ustava. Da vam pojasnim. Pčelar se obraća povjereniku da bi pčele dovezao na neko područje, podnosi zahtjeve, bez ikakvih kriterija, samovoljnom povjerenika, pčelaru ovisi dobivanje suglasnosti. Ukoliko mu ne izda suglasnost, isti nije dužan dati objašnjenje niti postoji žalbeni postupak zašto odbija pčelara. Kako su pčelari konkurencija drugima udrugama, pašni povjerenik je kao štit pašnih resursa pojedine udruge pčelara. Bez obzira što resursi radije propadaju, udruge su spremne zabraniti na samoprozvanom svom području dolazak pčelara. Tako imamo situaciju da čak i vlasnik zemljišta ne može postaviti pčele na svoju lokaciju jer mu suglasnost nije dao pašni povjerenik. Pravilnikom o držanju pčela koje ministarstvo prenosi iz starog zakona, propisane su udaljenosti između puta, od susjeda, prerađivačke, turističke djelatnosti, stacioniranog i selećeg pčelinjaka. Kada se radi o stacioniranom pčelinjaku, drugi pčelinjak mora biti udaljen 500 metara. Što znači ta odredba? Npr. vlasnik parcele koja je udaljena 300 m od stacionara koji želi imati pčele na parceli, ne može svoje pčele držati na njoj jer pravilnik propisuje minimalnu udaljenost od 500 metara. Ova odredba se kosi sa Zakonom o vlasništvu jer se onom drugom vlasniku zabranjuje uporaba parcele za držanje pčela. U načelu, trenutni Pravilnik o držanju pčela koji je prenijet iz 2008., apsolutno je nezakonit i neustavan. Nadalje, navedenim odredbama, ministar je dao ovlaštenje HPS-u da vodi evidenciju pčelara i pčelinjaka te povjereniku da prikuplja podatke za evidenciju iako nigdje u Zakonu o uzgoju domaćih životinja nije dano ovlaštenje ministru da daje ovlaštenje nekim drugim pravnim i fizičkim osobama da vode evidenciju pčelara i pčelinjaka niti da prikupljaju podatke za evidenciju pčelara i pčelinjaka. Pravilnikom se omogućuje jednoj udruzi da prikuplja podatke od osoba koje nisu članovi i koji su u tržišnom natjecanju sa članovima udruge i to ne bilo koje podatke nego podatke koji predstavljaju poslovnu tajnu, kao što su proizvodni resursi, veličina gospodarskog subjekta, broj pčelinjih košnica, lokacije itd. Stoga ovakvo ovlaštenje iz pravilnika predstavlja apsolutno kršenje prava pojedinca na poslovnu tajnu. Postoji i velika vjerojatnost i ozbiljan rizik za prava i obveze pojedinaca jer obrada ovih podataka može dovesti do diskriminacije i financijskog gubitka. Razvidna je izvodna neekonomičnost prilikom evidentiranja pčelara i pčelinjaka. Najprije pčelar mora dostaviti podatke pašnom povjereniku, zatim pašni povjerenik dostavlja podatke HPS-u, zatim HPS dostavlja podatke ministarstvu i konačno se ti podaci dostavljaju u jedinstveni registar. Ne postoji razlog zbog kojeg pčelar ne bi izravno dostavio podatke u jedinstveni registar domaćih životinja na način kako ih je dosada dostavljao podatke sukladno propisima kojima je reguliran registrom. Koliko još imam? Dobro. Pitanje seljenja pčelinjih košnica i kako da država kontrolira gdje se te košnice nalaze u bilokom trenutku, vrlo lako se može riješiti tako da se pčelare obveže da elektroničnim putem dostave te podatke u već postojeću bazu, sve to na isti način na koji uzgajivači drugih domaćih životinja redovito dostavljaju promjenu broja stoke. Postojeći pravilnik omogućuje bezakonje, arbitrarnost, neodređenost, slobodnu diskrecijsku ocjenu stoga postoji opravdana bojazan da će predloženi zakon dovesti do pada poljoprivredne proizvodnje u pčelarstvu, što zbog ograničavanja broja košnica na nekom području, što [[Upadica Reiner: Vrijeme.]] zbog novih administrativnih obveza, samovolje pašnih povjerenika, financijskih obveza ... [[Govornik se ne razumije.]] sankcijama. Hvala.
Hvala, gđo. Nikolić Imate jednu repliku gđe. Petir.
Poštovana zastupnice Nikolić, vi ste rekli kako pčelari neće moći na svoje zemljište koje je njihovo vlasništvo, postavit svoje pčele, što nije točno. Mi smo jučer o tom detaljno raspravljali na Odboru za poljoprivredu i tražili smo očitovanje predstavnika ministarstva o toj temi jer je takvo pitanje bilo između ostalog postavljeno i to je demantirano obzirom da je riječ o vlasništvu, dakle i Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, svaki pčelar na svojoj zemlji može postaviti svoje pčelinjake. A kad je riječ o dovoženju pčela u neku drugu sredinu, onda se koristi Pravilnik o pašnom redu i tad se pristupa prema proceduri koja je za to predviđena.
Izvolite, odgovor.
Zahvaljujem, zastupnice Petir. Pa meni je jasno da mi imamo različito tumačenje ovoga zakona i pravilnika. Kao što sam već rekla, pravilnik iz 2008. je neustavan i potrebno ga je pod hitno donijeti, ne možemo mi donijeti zakon a pravilnik još nije ni počeo se izrađivati novi, rečeno mi je na odboru da će 2022. A što se tiče povjerenika, dane su mu velike ovlasti, i to neosnovano, i on će se definitivno po svojoj volji odlučivati kome, kada i gdje može postaviti svoju košnicu i to je ono što je ključni problema toga svega.
Hvala lijepa, nemate više replika. I sada je na redu još jedan Klub zastupnika zeleno-lijevoga bloka, završno, g. Tomislav Tomašević. Nije se ukazao, nema ga. Zato zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sutra, petak, 30. travnja, u 9 i 30 nastavljamo sa jednom točkom dnevnoga reda, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o vodama. Jedna ali jako vrijedna. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 16,27 SATI