Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Prica. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, poštovani potpredsjedniče HS-a. Danas sam htio iskoristiti slobodni govor kako bi govorio o jednoj temi koja je ne politička odnosno minimalno je politička tema o kojima inače govorimo, radi se o povratu poreza za istraživanje i razvoj. Kroz povijest su razvoj znanosti i tehnologije bili temelj i pokretač razvoja, to je dovelo do rasta standarda ljudi, do društvenoga napretka i razvoja civilizacije. Zato bi bilo dobro kada bismo mi mogli ubrzati taj razvoj odnosno razvoj znanosti i tehnologije. No što može učiniti politika? Ono što politika može učiniti jest potaknuti razvoj kroz porezne olakšice za ulaganje u istraživanje i razvoj. U Hrvatskoj je 2018.g. donesen Zakon o poticanju ulaganja, njime je propisano da će se poticati povrat poreza na dobit za ulaganja u istraživanja i razvoj. Nažalost, nakon toga 6 mjeseci se čekao pravilnik, no nakon toga je to dalje krenulo. Nažalost nisam mogao naći dobar dio podataka što je od tada napravljeno, koliki su iznosi na taj način uloženi, koliko je novca na taj način vraćeno tvrtkama, da li se znaju pozitivni primjeri koji proizlaze iz toga zakona. Također bi trebalo razmisliti da li se refundacije trebaju odnositi samo na porez na dobit ili se možda treba razmisliti o svim davanjima koje tvrtke daju državi, dakle o različitim doprinosima te različitim parafiskalnim nametima. U Hrvatskoj trenutno se u istraživanje i razvoj ulaže godišnje manje od 1% BDP-a, u EU se u istraživanje i razvoj godišnje investira otprilike 2% BDP-a EU dok u razvijenoj Švedskoj taj iznos je 3,5% dakle četiri puta veći iznos nego u Hrvatskoj. Povrat novaca za istraživanje i razvoj bio bi dobar za hrvatsko gospodarstvo, bio bi dobar za stopu zaposlenosti u Hrvatskoj, bio bi važan i za modernizaciju društva ali i države. No, uvijek to moramo gledati i sa jedne druge strane, humane strane, npr. razvojem znanosti i tehnologije pomogao bi se razvoj i lijekova za bolesti. Npr. u slučaju da se za pet godina od sada nađe lijek koji će spasiti živote, a u slučaju da smo imali brži razvoj znanosti i tehnologije, da je danas pronađen taj lijek na taj način bismo spasili sve one živote koji će možda biti izgubljeni od danas do npr. pet godina od sada. Na taj način razvojem znanosti i tehnologije spašavamo i ljudske živote, dakle postoji osim ekonomskog pogleda postoji naravno i taj jedan humani pogled. Pogledajmo samo napredak zadnjih 10, 20, 50 ili 100 godina koliko se promijenio život ljudi, koliko ljudi bolje žive, koliko je standard porastao, pogledajmo samo produljenje ljudskoga vijeka. Nekada je osoba već u 40.-im, 50.-im godinama to se već smatralo starošću, danas u Hrvatskoj, ali i u razvijenim zemljama ljudi u prosjeku žive gotovo 80 godina, a negdje i dulje od toga. Sav taj napredak naravno nije donijela politika, većinu toga napretka donio je upravo razvoj znanosti i tehnologije koje bi bilo dobro dalje poticati. Hrvatska kao mala zemlja mislim da bi bilo dobro da iskoristi ovu šansu, da taj zakon koji je donesen da se u stvarnosti počne dalje provoditi, mislim da bi to bio dobar poticaj za hrvatsko gospodarstvo, a također smatram iako smo mala zemlja, malen je naš udio u svjetskom stanovništvu i malen je naš udio u svjetskom BDP-u, smatram da ako bismo s time nastavili mislim da bi to bilo dobro i za Hrvatsku, ali mislim da bi to dobro bilo i globalno. Hvala vam.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Znate li što je to Zlatna kuna? Pretpostavljam da svi znaju što je kuna, kuna je naša valuta, naš novac koji se koristi u našoj državi Hrvatskoj kojeg se po svaku cijenu pokušava riješiti Vlada Andreja Plenkovića i zamijeniti sa nekakvim eurom. A Zlatna kuna je nagrada koju svake godine dodjeljuje HGK najboljim gospodarstvenicima, najboljim tvrtkama u Hrvatskoj i dodjeljuje je u više kategorija za mala poduzeća, za srednja, za velika, za inovativnost, za životno postignuće. I s obzirom da su najveći i najbolji i najsigurniji poslodavci u Hrvatskoj velike političke stranke koje su na vlasti u državi, to je naš HDZ i lokalno u mnogim gradovima, općinama i županijama, ali također i SDP, ja mislim da bi upravo te dvije stranke morale ove godine dobiti Zlatnu kunu jer su ponovit ću, najbolji, najsigurniji poslodavci, s tim osim što bi im ja dao Zlatnu kunu, ja bi to i objedinio pa bi dao i u više kategorija, za najveća poduzeća, za inovativnost, ali i za životno djelo, tako da bude sve obuhvaćeno da na pravi zasluženi način budu vrednovani odnosno nagrađeni. Danas smo govorili i govorimo o reviziji lokalne samouprave i onda ćemo uštedjeti neki novac ako ukinemo zamjenike gradonačelnika, a te iste zamjenike gradonačelnika zaposlit ćemo gdje? Zaposlit ćemo ih opet u gradskoj upravi kao savjetnike gradonačelniku. Super ušteda. Ja ću vam reći kako to izgleda u mom Šibeniku. U mom Šibeniku vam situacija izgleda ovako, stotine zaposlenih u Vodovodu, stotine zaposlenih u zelenilu u Čistoći tzv. Zelenom gradu, pa stotine zaposlenih u Gradskom parkingu, pa u javnim ustanovama Tvrđava kulture, pa na Podijima, na Bikarcu, pa Gradska tvrtka BAtižele, a da ne govorimo o školama, vrtićima i naravno gradskoj upravi gdje su svi zaposleni naravno zna se na koji način. I to ne bi bilo sporno, onaj tko dobije izbore on ima pravo i upravljati sustavom, jel tako? Ima i pravo zaposliti čovjeka kojeg on hoće na mjesto koje on hoće. Ali je problem znate gdje? Kada jedan djelatnik, ne bitno koje tvrtke od ovih bio to Vodovod ili gradska uprava ili nebitno koja tvrtka se požali svom prijatelju, kolegi da mu je dosadno na poslu i da je evo po treći put završio igricu do kraja i da više nema nivoa levela na toj igrici za igrati, da ga boli prst od klikanja, ali ne od klikanja što je radio nešto za gradsku upravo nego zbog toga što je igrao video igrice. I nije jedini. Neki nemaju afinitet prema video igricama, ali ti imaju afinitet prema raznim portalima, prema društveni mrežama pa onda se čak koristi za stranku pa u vrijeme svog posla klikaju, komentiraju, lajkaju, šeraju, sve ono što im stranačke vođe odnosno njihovi poslodavci zapovjede odnosno što oni žele da oni rade. Ukratko, ušteda bi se mogla dogoditi jako lako, kada bi se stotine, tisuće, deseci tisuća uhljeba koji postoje u raznim gradskim i županijskim tvrtkama poslali na burzu rada. Ja ovdje moram ipak naglasiti da ima ljudi koji stvarno revno rade i zaslužuju svoju plaću, ali neradnika je jako puno. Uštedu nećemo napraviti ukidanjem ponekog zamjeničkog mjesta u gradu kao što bi mogli napraviti upravo suprotno, a to je davanjem otkaza neradnicima kojih ima jako puno.
Sljedeći klub zastupnika je HDZ-a a u ime njega govorit će poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Danas bi progovorila upravo evo nadovezat ću se na ovo pitanje poduzetništva i opstanka gospodarstva. Poduzetništvo i gospodarstvo uvijek mora biti tema i mora biti u centru pozornosti, a evo tema je i u ovo vrijeme kada pandemija hara cijelim svijetom, pa i u Hrvatskoj. Zašto je ovo važno spomenuti? Pa upravo zbog toga što u ovom proteklom periodu, Vlada je poduzela niz mjera kako bi upravo sačuvala gospodarstvo kako bi sačuvala radna mjesta i na jedan način dala podsticaj i poticaj da se ipak radna mjesta očuvaju do te mjere da svaki čovjek ima mogućnost preživjeti u ovim teškim vremenima. Podsjetimo da je do ovog sada period isplaćeno preko 7,6 milijardi kuna za očuvanje radnih mjesta i svim poduzetnicima, a to je preko 107.000 poduzetnika koji su koristili te mjere i preko 650.000 zaposlenika. Moram napomenuti da je ono što je najavljeno do kraja godine će biti ukupno isplaćeno 8 milijardi kuna i ono što treba napomenuti posebno da će se sve mjere zadržati, da će uz mjere koje postoje za isplatu dvije odnosno 4.000 kuna mjesečno naknade za radnike biti još dodatnih mjera. Zato su i uz to osigurano i 470 milijuna kuna za doprinose. Druga mjere koja će se dalje provoditi je pokrivanje dijela fiksnih troškova tijekom zatvorenosti, a ta bi mjera trebala iznositi 250 milijuna kuna. Odnosit će se to na više grana odnosno za sve one koji će imati pad prihoda preko 60% i moći će ih koristiti širi dijapazon poduzetnika. Treća mjera su covid krediti, a to je 1,3 milijarde kuna preko HAMAG BICRO-a što je itekako važno da bi se očuvala i sačuvala likvidnost i da bi se tvrtke mogle barem dijelom oporaviti. Moramo napomenuti da je do sada isplaćeno preko 1,9 milijardi kuna preko HAMAG BRICO-a i ti krediti su korišteni od 5.000 preko 5.000 tvrtki. Treba napomenuti još jedno da je za povećanje likvidnosti od 1,3 milijardi kuna zajmova koji se predviđa za obrtna sredstva da će ona biti po kamatnoj stopi od 0,25% i da će visina tih kredita biti do maksimalno 380.000 kuna za male, mikro i srednja poduzeća. I onda imamo navalu onih koji smatraju da sve ovo što se napravilo do sada i što se čini vrlo promptno i vrlo efikasno da to nije dobro, pa onda prozivaju Vladu za nešto što nije stavila u fokus svojih sadašnjih razmatranja. Da li je cilj bilo koje Vlade i bilo kojeg predsjednika Vlade da ne očuva gospodarstvo i poduzetnike? Normalno nije. Prema tome sva ova događanja koja imamo u zadnje vrijeme da se stavljaju lampaši da se stavljaju vijenci na pojedina ministarstva je nešto što se nikako ne može prihvatiti jer sve to dokazuje da oni koji to rade zapravo ne priznaju ništa od noga što se vrlo kvalitetno, vrlo promptno i vrlo efikasno radi. Prema tome, sve ono što je do sada napravljeno moramo itekako cijeniti da je brzo i efikasno napravljeno i da je na taj način veliki dio radnih mjesta itekako sačuvan. Hvala lijepa.
Hvala. Sada ćemo zastati sa ovom točkom jer je po običaju u jedan sat idemo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokrata govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege zastupnici. Očekivano danas ću vam govoriti o rak rani hrvatskog društva, dakle korupciji koja izjeda i hrvatsko selo. Krajnje je vrijeme da Hrvatska uredi svoju poljoprivrednu politiku prije nego li nam i posljednji građanin ode iz ruralnog prostora raditi u Irsku ili Njemačku. Naime, tijekom proteklih godina hrvatska politika je bila sve samo ne jasna, transparentna i razumna. U ostalim državama članicama EU naši ljudi nalaze poslove upravo na istim takvim farmama i gospodarstvima iz kojih su iz Hrvatske bili prisiljeni otići. Poljoprivreda je svugdje u Europi ogledalo razvoja države, ali i odnosa same države prema selu. Ali ove opće poznate činjenica kao da ne dopiru do onih koji donose odluke. Što se to doista događa u našoj poljoprivredi? Kako je moguće da smo znajući vrijednost jedne od najvažnijih grana gospodarstva svake kulturne i razvijene zemlje toliko obezvrijedili poljoprivredu, time smo obezvrijedili i pošten rad. Sela nam ostaju prazna, ruralni prostor se zapušta od nekad bogatih sela prepunih različitih proizvoda, vrijednosti i bogatstava, mnogobrojnih obitelji u nepunih dvadesetak godina politika je stvorila tugu i jad. Evo npr. 2009. smo imali 65.000 obiteljskih gospodarstava koji su proizvodili hrvatsko mlijeko, a danas desetak godina kasnije ih imamo tek oko 4.000. ali nije to europski trend jer je ukupan broj krava na razini članica EU prošle godine povećan za 7%, a Hrvatska bilježi pad za 11% itekako je domaći zdravi proizvod traženiji i cjenjeniji nego ikad, a sigurnost hrane je prioritet europske politike. Samo Hrvatska jednostavno zatire sve ono što joj je priroda dala i što je hrvatski seljak uzgojio. A što su državne potpore učinile hrvatskoj poljoprivredi? 1% velikih koristi više od 40% potpora dok njih 5% proizvodi na polovici ukupnih obradivih površina u Hrvatskoj. Svjedoci smo kako se dodjela poljoprivrednog zemljišta kao najvažnijeg resursa u poljoprivredi provodi najčešće po političkoj liniji, tu je i šuma propisa koji tretiraju hrvatskog poljoprivrednika kao lokalnog kriminalca dok se bezobzirno pogoduje velikim sustavima i uvoznim lobijima. Pravo je čudo da na selu imamo preživjelih. Kod raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu RH dijelom obvezne natječajne dokumentacije bili su i gospodarski programi unutar kojih su prijavitelji bili dužni navesti postojeću poljoprivrednu proizvodnju kao i podatke o tome što će u proizvodnji povećati ukoliko dobiju zemljište u zakup. Nakon što su temeljem takvih obećanja sadržanih u samom programu i ostvarili prednost i ušli u posjed mnogi su postojeću proizvodnju ugasili, stoku odnosno krave rasprodali, proizvodnju mlijeka ugasili, obećanja o novouposlenim zaboravili i prešli na čistu ratarsku proizvodnju. Nekoliko bioenergana u Hrvatskoj opskrbljuje se silažnim kukuruzom uzgojenim na arealima plodnih oranica uzetim u zakup od RH, a sve na temelju gospodarskih programa u kojima je zakupac obećavao da će zemljište koristiti za povećanje proizvodnje mesa i mlijeka i dok se oni pravi stočari proizvođači mlijeka bore s problemima oko nedostatka zemljišta. Često su podaci o samom programu bili netočni, čak se nisu niti bavili poljoprivredom no prednost su svakako ostvarili. Mnogi su svoje zemljište nakon što su potpisali ugovore sa RH suprotno odredbama ugovora o zakupu zemljište dali trećim osobama na korištenje jer sami niti nemaju mehanizaciju, a nemaju očito ni volje za radom. Neki su radno nesposobni, neki su umirovljenici no potpore ipak primaju. Čest je slučaj onih koji su nakon što su u zakup dobili državno zemljište koje je najčešće okrupnjeno, lako dostupno svoje privatno koje je sitno i zaraslo dali u zakup stočaru. Stočar nema izbora, do državne zemlje nije mogao doći pa je osuđen obrađivati sve što mu se ponudi kako bi on i njegovo stado preživjeli. Pojedini načelnici općina koji su u posjedu zemljišta u vlasništvu RH nikada nisu proveli pravilnik o revalorizaciji cijene zakupnine jer zašto bi sami sebi poskupili cijenu zakupa. Isti načelnici odbijaju provedbu natječaja za zemljište iako su svi ugovori temeljem kojih su u posjedu istekli. Mnogi zemljište uzeto u zakup ne obrađuju nego su ga dali drugome u zakup iako sam zakon, ali i odredbe ugovora kažu da je to zabranjeno. No i DORH se stavilo na stranu onih koji su zemljište dali u podzakup i nijedan ugovor nisu raskinuli. Poštovani, zar sve ovo nabrojano nisu dovoljno koruptivne radnje koje bi obeshrabrile svakog normalnog čovjeka za život i rad na selu. Hvala vam.
Hvala. Poštovani zastupnik Hrelja govorit će u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Danas je 9. prosinac datum na koji se obilježavao rođendan Uljanika, našeg gospodarskog brodograđevnog diva koji je prehranio brojne generacije Puležana, Istrijana, radnika i njihovih obitelji širom bivše i sadašnje države. Na današnji dan godinama su nagrađivani najbolji radnici zaslužni stručnjaci, trčala se trka kroz Uljanik, evocirana je bogata povijest inovativnosti, vještina i znanja Uljanikovih radnika. Prošle godine u svibnju otvaranjem stečajnih postupaka na poduzećima u Uljanikovom sustavu natkrilo se crno nebo nad pulskim poduzećima, nad pulskim velikanom, nad cijelom Pulom i Istrom jer bez Uljanika rasadnika znanja i vještina brojnim Puležanima i Istrijanima nezamisliv je život. Gospodarske i socijalne posljedice gubitka proizvodnje su neizrecivo bolne i velike jer su brodograđevni i drugi proizvodi Uljanika činili značajan postotak izvoza za koji nema alternative. Sve je manje optimista koji vjeruju u oživljavanje brodogradnje kroz novo poduzeće Uljanik 1856. odnosno brodogradilište 1856. koje je obećala vlast davši čak i određene garancije i tu se stalo, nakon toga muk. Uljanik za vlast nije Agrokor, stečajevi idu svojim tijekom i dalje se čeka nešto novo, kažu nema još uvjeta da se pokrene. Nažalost, gospodo, nažalost od nade se ne može prehraniti obitelji, živjeti i raditi se mora. A samo prije četiri godine 9. prosinca 2016.g. na današnji dan Uljanik je slavio 160 godina svog postojanja i rada. Prepuno je tu bilo optimizma, prepuno dobrih emocija i pune knjige narudžbi. Gospodo danas, Uljanik se gasi. Njegovu sliku danas tako čine pusti navozi, zarđali metalni ostaci, žalosne nezaposlene dizalice, prazne hale, mrtvačka tišina. Kao zastupnik PUležan, Istrijan, Hrvat dugogodišnji Uljanikovac osjećam obvezu da danas u ovom Domu na njegov rođendanski dan s nekoliko riječi podsjetim i vlast i javnost na ime i značaj Uljanika. Brodogradilište „Uljanik“ dominira suvremenom povijesti Pule kao i cijelog Istarskog poluotoka. Pula je sredinom 19. stoljeća bio tek grad izmučen malarijom sa svega tisuću duša i 200-njak kuća. 10 godina nakon što je položen kamen temeljac za pomorski arsenal u Puli je već obitavalo 17.000, a 1880.g. već blizu 30.000 stanovnika. Upravo nevjerojatno zvuči podatak da je početkom prošlog stoljeća Uljanik zapošljavao gotovo 15.000 radnika, taj je industrijski zamašnjak u rano doba industrijske civilizacije u svijetu omogućio Puli da se u to vrijeme svrsta među nerazvijenije gradove na Mediteranu. Za vrijeme talijanske okupacije sustavno je zapušten i od saveznika bombardiran i razrušen. Nakon obnove sami brodograditelji obnovili su Uljanik, razvili su tehniku gradnje trupa iz dva dijela i konstruirali najveći brod na ovoj strani Jadrana tzv. Mamut koji je spojen u vodi iz dva dijela. U ratnim prilikama Uljanik je od 1991. do 1995.g. uspio isporučiti ukupno 14 brodova, koncem '90.-tih godina kreće se u veliku tehnološku obnovu brodogradilišta, gradi se nova hala za rezanje sa svom potrebnom opremom i novim strojevima, uključujući i plazmu rezačice i robotsku liniju za rezanje profila. Uljanik se specijalizirao u izgradnji najsloženijih gradnji, bio jedno među svega par brodogradilišta u svijetu koji je imao reference u gradnji vrlo složenih i skupih jaružara. Upravo u Puli gradio se najjači jaružar na svijetu. Hrvatska brodogradnja bez uljanika jasan je dokaz da Hrvatska zaista nema jasnu strategiju brodogradnje. Pitanje je, je li to zato što zapravo ne želi ili zato što se ne zna nositi sa tako zahtjevnom djelatnošću usprkos njezinom gospodarskom značaju? Možda bi apel za spas Uljanika trebalo uputiti osnivačima iz 1856., vjerujem da bi prije nego mi znali što treba učiniti. U nedostatku rješenja u gašenju Uljanika mogu samo konstatirati zidar greške pokrije žbukanjem, a državni bankari stečajem, pri tome ne amnestiram ničiju odgovornost samo ukazujem.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSLS-a i Reformista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Poštovani i uvaženi kolegice i kolege. Poštovani potpredsjedniče HS-a. Danas tijekom cijelog dopodneva govorimo o Zakonu o lokalnoj samoupravi, govorimo o transparentnosti jedinica lokalne samouprave i nekako je cijela ta priča oko transparentnosti dosta uzavrela, pa čak neki naši kolege prozivaju nas da smo se neki od nas prodali za judine škude. Ali pustimo mi ta politikantstva, idemo razgovarati i raspraviti o još jednoj bitnoj temi koja se nadovezuje na tu istu transparentnost. Mi govorimo o transparentnosti jedinica lokalne samouprave, ali mogli bi isto tako razgovarati i o transparentnosti pojedinih sada već možda bivših parlamentarnih političkih stranaka, ja ću konkretno iznijeti jedan stav o onome što se događa, što mislim da je loša poruka i što neće biti nikako dobro prihvaćeno u javnosti, radi se o Stranci s Imenom i Prezimenom. Ta Stranka s Imenom i Prezimenom do jučer je još bila parlamentarna stranka, danas je to već pasivna stranka, usudio bih se reći fiktivna stranka, pa čak i od nekih njezinih bivših ili možda nekih malih do sad koji su još ostali članova, dakle jednostavno stranka koja ne predstavlja više ništa na političkoj sceni i njezini bivši predstavljači govore isto to da jednostavno stranka je pasivna. Stranka je pasivna u svemu, ali u jednoj stvari nije pasivna, a ta jedna stvar pasivnosti se očituje u prihvaćanju stotina tisuća kuna, a u četverogodišnjem mandatu vrlo vjerojatno i preko milijun kuna novca poreznih obveznika, novca koji bi trebao biti namijenjen za rad upravo te pasivne fiktivne stranke. Gospođa Dalija Orešković notorna Janafova odvjetnica je sama rekla da više ta stranka ne egzistira, ali nije im problem prihvaćati stotine tisuća kuna iz državnog proračuna koje će ne znam na koji način transferirati u novoosnovanu odnosno staru stranku Pametno koja je u biti promijenila ima u Pametno u Centar. Znam da većini vas, a vjerojatno i hrvatskim građanima će to biti sve zakukuljeno, malo je zamuljeno, ispada praktički kao da se radi na onaj stari ustaljeni princip osnivaš stranke da bi mogao prati novce preko tih stranaka, više me podsjeća na neku mafijašku organizaciju nego što me podsjeća nekad bivšu parlamentarnu stranku. Kako bi recimo gospođa Orešković isto tako mogla dobiti od poduzeća državnog … bez javnog natječaja posao koliko je škuda tamo zarađeno, to je sad nešto drugo. Međutim, mi stvarno se moramo zapitati da li danas stranke u Hrvatskoj služe kao vešmašine za pranje novca poreznih obveznika. Dakle, to su stotine tisuća kuna koje pitanje kako će se transferirati u neku drugu ili treću ili četvrtu stranku jer gospođa Orešković ih je nanizala već poprilično. To su pitanja ja otvoreno prozivam i pozivam da se i nadležne institucije uključe, a i danas ću osobno podnijeti prijavu nadležnoj Državnoj reviziji koja je zadužena za trošenje novca poreznih obveznika kroz političke stranke, a isto tako i nadležnoj Poreznoj upravi jer možda ćemo i ovdje vidjeti i svjedočiti kroz koju godinu o lažnim fakturama, o lažnim dnevnicama, lažnim putnim nalozima. Mislim da to ne odgovara osobi koja je sama sebe prozvala kao osobom koja je najveći borac protiv korupcije, koja je najveći borac za transparentnost i koja je, nekakav rekao bi zaštitni znak za štićenje interesa građana poreznih obveznika, a u konačnici svih nas. Stoga ponosim danas prijavu nadležnim institucijama da ispitaju kompletan taj cjelokupan proces, sada već bivše, pasivne i fiktivne stranke. Hvaala.
Hvala. Sada ćemo napraviti jednu stanku do 14,10 radi provjetravanja. Vidimo se. STANKA U 13:50 SATI Sljedeći klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Poštovani kolegice i kolege. Bilo je zgodno vidjeti premijera i ministre u vrijeme Svjetskog nogometnog prvenstva na sjednici Vlade kako sjede u nacionalnim dresovima i time daju potporu Luki Modriću i ostalim srebrnim nogometašima. Svi smo tada podgrijavali njihovu euforiju, a oni su znali da ih cijela Hrvatska prati i to je bilo dobro. Ovaj ću govor održati u dresu zato što ću govoriti na temu ravnopravnosti spolova i to zbog uvažavanja, a ne iz sažaljenja. Mi u kolokvijalno zvanom ženskom klubu ni u jednom trenu nismo tražili nikakav popust na slabost niti smo ikad se nazvale ženskim klubom radi isključivog promicanja ženskih pitanja. Naša su pitanja sva pitanja o kojima raspravlja ovaj Sabor, a naša mjera su argumenti i borba za njih po ravnopravnim pravilima sa svakim drugim klubom. Igramo čvrsto, zaradimo i opomene, ali se dižemo i odgovaramo protunapadom, kontrom i protu kontrom, polukontrom kad god stignemo. O ravnopravnosti spolova možemo govoriti na akademskoj razini, možemo i u statistikama, ali ja ću danas to učiniti na jednom vrlo konkretnom primjeru. U tijeku je Europsko rukometno prvenstvo, a Hrvatskoj ga ne prenosi niti jedna nacionalna televizija. Naša državna televizija u svojim vijestima nema čak niti neki aktualno snimljeni gol, nego uz rezultat stavlja neku zamrznutu prastaru sliku s nekog bivšeg natjecanja koje s ovim današnjim nema nikakve veze. Znam da kafići ne rade, pa ne možemo očekivati gledanje tekmi u navijačkim kornerima, ali baš zato što smo svi u svojim domovima možda bismo mogli pogledati naše sportske heroje u svojim stanovima. Ali kolikogod vrtili nacionalne programe nema nigdje ničega. Pa nije moguće da Duvnjaka, Cindrića i Karačića nitko ne želi gledati. I evo nas na temi ravnopravnosti spolova kako je mi vidimo. Europsko nogometno prvenstvo upravo traje u Danskoj, ali ono nije muško nego žensko i da, naše djevojke su ispraćene kao autsajderice, bez ikakvih ozbiljnih šansi pa očito nijedna nacionalna televizija nije imala interes otkupiti ni sažetke, ni snimke, a kamoli izravne prijenose. U redu, sve je to razumljivo, ali sad slijedi ono zbog čega cijelu stvar treba ipak preispitati. Naše su cure dobro zapele i trenirale pa su prve tri utakmice pomele sve najveće favorite. U svakoj su se utakmici tukle gol za gol s jačima od sebe i redom ih pobjeđivale od autsajdera postale su hit europskog prvenstva s najvećim učinkom i plasmanom u drugi krug. Nisu tražile da ih pratimo jer su ženski tim, ali sada su zaslužile da budu primjer što je to ravnopravnost spolova kad se muški za tu poziciju netko izbori. A zapravo one se za tu poziciju uopće nisu izborile muški za taj ravnopravni status jel bi to značilo po nekom automatizmu. Ne. One su se izborile upravo ženski, a to znači da su iz pozicije podređenosti trebale i dvostruko više zapeti kako bi stigle do razine izjednačavanja sa jačim spolom. Pozivam HRT ili neke druge nacionalne televizije da otkupe utakmice za sljedeći krug jer je to možda sad i tržišno opravdano kada smo i onako svi kod kuće pa praćenje naših cura kako se bore i kako ginu za nacionalni dres može značiti i podizanje gledanosti. Volimo s pravom reći da su naši sportaši ujedno naši najbolji ambasadori, danas su to naše rukometašice, bore se do zadnje sekunde i ne žele kapitulirati pred puno jačima od sebe. Pobijedile su Mađarice koje su bile među favoritima, zatim i svjetske prvakinje Nizozemke, a sinoć su stavile i nad reprezentativkama Srbije. Zadnjih 15 min. primile su samo jedan jedini gol, a to znači da iz njih zrači borbenost, zajedništvo, upornost sve ono čega nam danas u društvu toliko silino nedostaje i fali. Pozivam Balića, Džombu, Vorija, Šolu, ali i Duvnjaka i Cindrića pa onda možda Modrića i Dalića da se aktivno po medijima i društvenim mrežama uključe u potporu rukometašicama koje pod svojim izbornikom Nenadom Šoštarićem od autsajdera kroče prema medalji. Pozivam i vas kolegice i kolege, kao i medije i javnost da ih pratimo onako kako su sad to opravdano zaslužile. Stvorimo i njima ugođaj da su naše heroine. I onako smo u izolaciji, sve će izgledati kao sport, a dogodit će se to da će biti i primjer kakva bi trebala biti ravnopravnost bilo koga i bilo čega svaki dan. Dogodit će se ravnopravnost na jednoj tekmi i na jednoj temi koja nas neće podijeliti kao epidemiološki stožer, možda tada shvatimo zašto je i stožer u ovoj krizi trebao biti reprezentativan, a ne ovakav kakav je sada. I za kraj, samo ću pročitati imena naših fenomenalnih rukometašica ovdje sa saborske govornice jer su to zaslužile Tea Pijević, Lucija Bešen, Paula Posavec, Dora Krsnik, Stela Posavec, Ćamila Mičijević [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] Larissa Kalaus, Dora Kalaus, Katarina Ježić, Tena Japundža [[Upadica Reiner: Hvala lijepa. Trebali ste isplanirati svoje vrijeme govora da možete pročitati.]] /Govornici govore u isto vrijeme./ … Bravo cure, sretno do medalje. Hvala.
Ja vas lijepo molim da ubuduće ne premašite vrijeme jer nemate nikakvo veće pravo nego drugi saborski zastupnici. Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Mosta nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Reiner. Kolegice i kolege, lijep pozdrav svima. Hrvatski narode koji ovo gledaš i slušaš. Obećanja su dobra, obećanja su stvari nešto toliko dobro i pozitivno, kada su dobra obećanja onda te ona nose, onda te ona tjeraju naprijed. Obećanja ti mogu ponuditi neku viziju, smjer kamo bi mogao ići, obećanja čak i u nekim mračnim vremenima nose pozitivu. Obećanja imaju veliku vrednotu, obećanja su baš dobra. No, bilo bi dobro da stojimo iza svojih riječi, bilo bi dobro kada bi naš da bio da i kada bi naš ne bio ne. O kako bi bilo dobro da kad komuniciramo jedni s drugima, kada se pogledamo u oči o čemu god razgovarali, koje god teme doticali u koju god priču ulazili da se pogledamo i znamo to je to, to je čovjek od riječi, to su ljudi koji kad nešto kažu onda to tako bude. Ako si damo ruku, ako se nešto dogovorimo onda to tako bude, držimo se riječi. Vladajući su obećali hrvatskoj javnosti veliku transformaciju prema digitalnom društvu. Kolege iz većine, vrijeme leti, nemojte propustiti još jednu priliku da Hrvatsku uvedemo u 21. stoljeće. Ja ću sa svojim timom definitivno tako posložiti Rijeku do potpune otvorenosti, pa možete pogledati kako ćemo mi to urediti u Rijeci. Uglavnom, obećali ste hrvatskoj javnosti pametne gradove, pametne sela, pametne otoke, pametne škole, sve nešto pametno ste nam svima obećali. Dopustite mi reći, čini mi se da dok se sve nešto obećaje pametno mnogi hrvatsko izrazito vrijedni baš radi na koncu i svoje pameti su svoju sreću otišli tražiti negdje izvan granica RH, a to nije dobro. To nije dobro za našu državu, za naše društvo. To nije dobro, za našu državu, za naše društvo. Mi kao država moramo sve učiniti, stvoriti uvjete, atmosferu za povratak naših ljudi, a ne za odlazak. Hrvatska ima dovoljno pameti, vrhunskih stručnjaka i sve njih koji su ostali u našoj zemlji trebaju moći raditi ti ljudi, trebaju moći rasti, razvijati se u društvu jednakih prilika. Kolege zastupnici, to je naša zadaća takvo društvo izgraditi. Evo danas 9. prosinca obilježavamo 9. godišnjicu od potpisivanja pristupnog ugovora EU, tamo smo se obvezali kao država, kao društvo da ćemo razvijati kružno gospodarenje otpada, obvezali smo se da ćemo odvajati biootpad, da ćemo graditi kompostane. Na terenu se pak guraju zastarjeli promašeni koncepti koji u modernim društvima zelene politike jednostavno ne mogu postojati. Ne možemo mirno gledati na onečišćenje zraka, otrove koji dolaze od županijskih centara za gospodarenje otpadom, ne možemo se pomiriti s nepomirljivim, ekocidom, ugrozom zdravlja koje dolazi konkretno od Marišćine, Kaštijuna ili od sulude ideje, pazite sada ovo izgraditi spalionicu smeća na vodozaštitnom području, kao da čitam Alan Ford, možda bi mogao reći više Dilana Doga to je ipak prihvatljivije ne, spalionicu smeća na vododazštitnom području Sušačke Drage. Sva sreća pa Vežićani iz Donje i Gornje VEžice građani Sušačke Drage, Trsata, Sušaka sigurno to neće dopustiti. Pazite, umjesto da vodu stavimo u usta mi se tako nonšalantno ponašamo i neodgovorno prema najvećim strateškim interesima naše države. Danas čitamo kako na najvećoj svjetskoj burzi evo možemo govoriti o Wall Streetu počinje trgovina vodom, dragi ljudi, zastupnici, trgovina vodom kao što se trguje zlatom, naftom, plinom ili dionicama. Hrvatska mora zaštiti svoju vodu i dignuti na najvišu razinu. Hvala.
Hvala.
Poštovane zastupnice i zastupnici dobro jutro. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav predložio je na temelju čl. 247. Poslovnika HS provođenje objedinjene rasprave o sljedeće tri točke: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 76, - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 77 i - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Gradu Zagrebu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 78. Jesmo li suglasni s ovim prijedlogom? Hvala vam lijepo. Budući da nema primjedbi utvrđujem da ćemo provesti objedinjenu raspravu o navedenim točkama. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav i Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Sada pozivam predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani ministar pravosuđa i uprave Ivan Malenica. Ministre izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a. Uvažene zastupnice i zastupnici. Dakle, pred vama su izmjene tri zakona vezane za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, dakle Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima i Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Gradu Zagrebu, dakle cilj izmjena i dopuna ovih zakona je racionalizirati i optimizirati rad jedinice lokalne i područne samouprave te im omogućiti rast i razvoj. Programom Vlade RH definirano je pet prioriteta među kojima je prioritet osnažena državnost, učinkovita, otporna i digitalna Hrvatska. U okviru tog prioriteta uz već smanjeni broj ministarstava i državnih dužnosnika, ukidanjem pomoćnika ministara predvidjeli smo i smanjenje broja lokalnih dužnosnika. Izmjene i dopune zakona koje su pred vama omogućit će smanjenje broja lokalnih dužnosnika, kvalitetnije urediti pitanja koja su se u praksi pokazala nedovoljno precizna i učinkovita. U RH ustrojeno je 428 općina, 127 gradova, 20 županija i Grad Zagreb koji ima status županije. U takvom sustavu biramo 1.247 lokalnih dužnosnika, na lokalnim izborima se do sada bira 671 zamjenik, 434 zamjenika općinskog načelnika, 197 zamjenika gradonačelnika i 40 zamjenika župana uz to iz redova nacionalnih manjina odnosno pripadnika hrvatskog naroda u jedinicama u kojima pripadnici nacionalnih manjina čine većinu stanovništva biralo se 74 zamjenika. Izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i regionalnoj samoupravi broj zamjenika se smanjuje za 618, stoga bi građani na lokalnim izborima u svibnju sljedeće godine birali 53 manje zamjenika gradonačelnika odnosno župana, 29 zamjenika gradonačelnika i 24 zamjenika župana. Dva zamjenika moći će imati župani u županijama s više od 250.000 stanovnika i gradonačelnici u gradovima s više od 100.000 stanovnika. Jednog zamjenika moći će imati župani u županijama koje imaju do 250.000 stanovnika te gradonačelnici u gradovima s preko 35.000 do 100.000 stanovnika kao i gradonačelnici gradova koji su sjedišta županija. Važećim zakonom na lokalnim izborima biralo se ukupno 8.254 članova predstavničkih tijela te se taj broj uvećava za broj članova iz reda pripadnika nacionalnih manjina u slučaju ako je njihova zastupljenost nije osigurana među izabranim članovima. Predloženim izmjenama broj članova predstavničkih tijela smanjio bi se za 10% što znači da bi na sljedećim izborima birali oko 7.400 članova predstavničkih tijela. Neupitno je da će ove izmjene rezultirati određenim uštedama u proračunima jedinica lokalne samouprave, projekcija Ministarstva pravosuđa i uprave ukazuje da će predložene izmjene rezultirati uštedama od otprilike 130 milijuna kuna i to oko 57 milijuna kuna uštedjelo bi se na plaćama i naknadama za zamjenike koje ukidamo. Smanjenjem broja članova predstavničkih tijela za 10% uštedit će se 14,3 milijuna kuna, budući da je u postojećem sustavu za naknade članovima predstavničkih tijela se izdvaja 143 milijuna kuna. Također zakonskim prijedlogom uvode se i maksimalni godišnji iznosi koje će jedinice lokalne odnosno područne samouprave moći izdvajati za naknade predstavničkih tijela, maksimalni godišnji iznosi u županijama odnosno ovisno o broju stanovnika moći će iznositi od 13 do 16.000 kuna neto, a u općinama i gradovima ti će iznosi biti od 4 do 16.000 kuna. Ušteda na toj osnovi bit će oko 48 milijuna kuna, budući da se prema našim procjenama za to godišnje u svim jedinice lokalne samouprave moći isplatiti najviše 80 milijuna kuna. Uz to uštede su i za druge materijalne troškove zamjenike koje je teško u ovom trenutku procijeniti, međutim mi smo to računali poprilično konzervativno i te uštede iznose otprilike 4 milijuna kuna, a isto tako ovim izmjenama smanjuju se troškovi i za političko djelovanje za koje se izdvajati 4,7 milijuna kuna manje u odnosu na dosadašnji sustav. U okviru ovih izmjena uređujemo i pitanje vezane uz zamjene u slučaju duže odsutnosti i raspisivanja prijevremenih izbora. Kada je riječ o općinama i gradovima u kojim se ne biraju zamjenici, u slučaju kada bi načelniku i gradonačelniku prestao mandat prijevremeno u toj jedinici raspisat će se prijevremeni izbori, a do provedbe izbora dužnost će obnašat povjerenik Vlade. U odnosu na gradove i županije u kojima se biraju zamjenici zadržani je isti princip odnosno iste odredbe kao i u važećem zakonu, dakle ako prije isteka dvije godine mandata prestane mandat gradonačelniku ili županu koji imaju zamjenika raspisat će se prijevremeni izbori, a do provedbe izbora dužnost će obnašati zamjenik, a ako je mandat prestao i zamjeniku dužnost će do izbora obnašati povjerenik Vlade. Ako nakon dvije godine mandata prestane mandat gradonačelniku ili zamjeniku koji imaju zamjenika kao i do sada neće se raspisivati prijevremeni izbori već će do kraja mandata tu dužnost obnašati zamjenik. Ako za vrijeme trajanja mandata gradonačelnika ili župana koji ima zamjenika, a prije isteka mandata prestane samo zamjeniku neće se raspisati prijevremeni izbori za zamjenika. Ako mandat čelnika lokalne samouprave nastupi opozivom u toj će se jedinici raspisati prijevremeni izbori, a dužnost će do izbora obnašati povjerenik Vlade. Evidenciju o promjenama tijekom mandata kao i do sada vodit će pročelnik u čijoj nadležnosti su službenički odnosi, o tome će obavijestiti Ministarstvo pravosuđa i uprave. Kada je u pitanju duža odsutnost načelnika općine ili gradonačelnika kojem se ne bira zamjenik, prijedlog zakona predviđa da predstavničko tijelo iz redova svojih članova imenuje privremenoga zamjenika, na taj način se osigurava da tim izvanrednim okolnostima izabranog načelnika ili gradonačelnika koji nema zamjenika bira osoba koja ima izborni legitimitet u toj jedinici. Taj će privremeni zamjenik moći obavljati samo redovne i nužne poslove kako bi se osiguralo redovito funkcioniranje općine, a u to vrijeme će ostvarivati prava načelnika odnosno gradonačelnika. Također uvodimo kroz ove izmjene i dopune zakona uvodimo i odredbu o javnoj objavi informacija o trošenju proračunskih sredstava na lako dostupan i pretraživ način na istovjetan način kao i kod državnoga proračuna. Uređujemo i pitanje privremenog financiranja odnosno proširujemo krug ovlaštenih predlagatelja odluke o privremenom financiranju. Osim općinskog načelnika, gradonačelnika, župana ili povjerenika kao ovlašteni predlagatelj utvrđuju se i drugi predlagatelji utvrđeni poslovnikom predstavničkoga tijela. Podsjećam da smo takvo uređenje imali u zakonodavnom okviru sve do 2017. godine. Također propisujemo da u slučajevima kada je u jedinici konstituirano novo izabrano tijelo nakon provedenih prijevremenih izbora do donošenja proračuna jedinice financiranje se odvija za redovite nužne rashode i izdatke, može se provoditi temeljem odluke koju donosi načelnik, gradonačelnik odnosno župan. Također ovim izmjenama i dopunama uređujemo i pitanja vezana uz postupak ocjene zakonitosti općeg akta, dakle ako Visoki upravni sud u postupku nadzora zakonitosti općeg akta ukine proračun predstavničko tijelo dužno je donijeti proračun u roku od 45 dana od objave odluke Visokog upravnog suda RH u NN, a do donošenje proračuna financiranje se obavlja temeljem odluke načelnika, gradonačelnika odnosno župana. Također detaljnije uređujemo i odredbe vezane za prava osoba koje dužnost obavljaju profesionalno između ostalog i pravi na naknadu plaće i staža osiguranja po prestanku profesionalnog obavljanja dužnosti. Također se sad jasno propisuje da se pravo na naknadu plaće i staž i osiguranje po prestanu profesionalnoga obavljanja dužnosti ostvaruje na vlastiti zahtjev općinskog načelnika, gradonačelnika odnosno župana i njihovih zamjenika te započinje prvog dana po prestanku profesionalnog obavljanja dužnosti. Zahtjev za ostvarivanje tih prava podnosi se najkasnije posljednjeg dana profesionalnog obavljanja dužnosti, a ako u roku ne podnese zahtjev neće moći ostvarivati pravo na naknadu plaće i staž osiguranja. Ovim izmjenama omogućujemo također održavanje sjednice elektroničkim putem u izvanrednim situacijama, nomotehnički uređujemo odredbe vezane uz referendum u cilju jačanja parcipativne demokracije, uvodimo odredbe o vođenju evidencije općih podataka u općinama, gradovima i županijama koje bi vodilo Ministarstvo pravosuđa i uprave, a to ćemo pitanje i obveze jedinice lokalne samouprave za dostavu podataka urediti posebnim pravilnikom. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o lokalnim izborima, dakle u bitnom se usklađuje sa izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Novina uvedena ovim zakonom je ostvarivanje, ujednačavanje ostvarivanja pasivnog biračkog prava na izvršno tijelo … biračkim pravom za članove predstavničkih tijela. Tu odredbu ne donosimo za pojedince već svima omogućavamo da mogu birati i biti birani pod jednakim uvjetima. Također ovim prijedlogom uređujemo i pitanje nespojivosti i mirovanja dužnosti člana predstavničkoga tijela koje će predstavničko tijelo imenovati za privremenog zamjenika općinskog načelnika ili gradonačelnika. Također kada govorimo o zakonu o izmjenama Zakona o Gradu Zagrebu taj zakon se mijenja zbog tehničkog usklađenja sa izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi i odnosi se na smanjenje broja zastupnika u Gradskoj skupštini s 51 na 47. Poštovane zastupnice i zastupnici, dakle reforma lokalne samouprave često se zaziva u ovome Visokom domu. Promjene u teritorijalnom ustroju nisu promjene koje se donose preko noći, bez kvalitetne analize i društvene rasprave, a u skladu sa Ustavom zajamčenim pravom na lokalnu samoupravu. Dugoročni cilj naše Vlade je poticati funkcionalno povezivanje jedinica lokalne samouprave. Ovim izmjenama općinama i gradovima i županijama ostavljamo dovoljno administrativnih i fiskalnih kapaciteta da budu nositelji razvoja. Vjerujemo da će ove zakonske izmjene koje se danas pred vama nalaze dovesti i uvesti određene pozitivne promjene u sustavu lokalne samouprave, prvenstveno na dobrobit lokanog stanovništva. Hvala na pažnji.
Hvala vam ministre. Ostanite ovdje jer imamo replike. Imamo ovdje u dvorani 11, a vidjet ćemo šta će biti još izvan dvorane. Prvi je na redu kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, ovaj zakon je u biti šminka od reforme, u biti teško je i reći da je reforma jer činjenica je ako već da sada načelnici i gradonačelnici svoje zamjenike imenuju za pročelnika, a pročelnici nisu politička mjesta na lokalnoj i regionalnoj samoupravi nego su djelatnici kao hijerarhijski, a u biti ništi, ništa s ovim ne rješajemo, pravo rješenje bi bilo da ste županije ukinuli onda bi lokalna samouprava prodisala, na taj način bi decentralizirana sredstva dolazila gdje trebaju dolaziti, a ne bi bio faraon župan, a svi gradonačelnici i načelnici bi bili ovisni, ne bi bili ovisni o jednome čovjeku i koju načelnik i gradonačelnik ima stranačku iskaznicu. Ovo je jedan pamfletić, pokušaj ničega, jedan mali pomak, al u biti jedno veliko ništa. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Bulj. Dakle, kao što sam u svom izlaganju rekao, dakle ova promjena proizlazi iz programa vlade i jasno smo komunicirali da u ovome prvome dijelu idemo na racionalizaciju i smanjenje troškova na lokalnoj razini u vidu smanjenja broja lokalnih dužnosnika da se na lokalnim izborima 2021.g., dakle bira manji broj lokalnih dužnosnika, da se kontinuirano tokom čitavoga mandata smanje određeni troškovi vezani i za članove predstavničkih tijela odnosno naknade u predstavničkom tijelu, ali isto tako i za materijalne troškove za te zamjenike. Ono što je nama cilj u Ministarstvu pravosuđa i uprave odnosno Vladi RH i to ćemo činiti u slijedećem razdoblju, a to je ići u smjeru funkcionalnog povezivanja JLS-ova, vjerujem da ćemo tu koristiti iz Nacionalnog plana otpornosti i oporavka da zapravo ojačamo JLS-ove u obnašanju poslova koje su im stavljene u nadležnost. Hvala.
Kolega Pavliček, izvolite drugi ste.
Poštovani ministre, ovim izmjenama i dopunama zakona ste napravili jednu čistu kozmetiku. Ovo nije nikakva reforma JLS-ova i dok god Hrvatska u teritorijalnom smislu bude ovako izgledala, imala 555 općina i gradova, nema nikakve uštede na terenu. To znate i vi, to znaju i svi građani. A svi ovi zamjenici koje ste vi sada, ovim zakonom ukidate taj isti gradonačelnik će ih moći imenovati za savjetnika uz astronomske iznose i gdje je tu onda ušteda u lokalnom proračunu?
Izvolite odgovor.
Dakle, naša, naše projekcije su zapravo da će se ovim uštedama, ovim izmjenama uštedit na godišnjoj razini oko 130 milijuna kuna, dakle u jednom mandatu gotovo pola milijarde kuna. Ja neću ulaziti, vi dolazite sa lokalne, iz lokalne samouprave, ne želim ulaziti u način na koji će se lokalni čelnici odnositi prema svojim bivšim zamjenicima, to je njihovo pravo i mogućnost koje im pruža lokalna samouprava. No svakako mi idemo u smjeru da omogućimo određene uštede i vjerujem da će lokalna samouprava, da će čelnici lokalne samouprave sa ovim uštedama koje su poprilične u određenim JLS-ovima iskoristiti ta sredstva, pogotovo za slijedeće programsko razdoblje i za projekte koje pripremaju, pogotovo u vidu sufinanciranja tih projekata. Hvala.
Kolega Štromar, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani g. ministre, ovim zakonom smanjuje se veliki broj zamjenika, načelnika, gradonačelnika i župana, al ja vidim da već gradonačelnici i načelnici i župani rade na sistematizacijama i osiguravaju prostor za posebne savjetnike. Ti posebni savjetnici će u stvari preuzet mjesto zamjenika, a imamo i jedan primjer i recept kako se to radi. Recept je Varaždinska županija koja je kad je gradonačelnica koja je trebala biti gradonačelnica u stvari izgubila na izborima u gradu Varaždinu odjedanput postala posebna savjetnica župana Čačića u Varaždinskoj županiji. Ona je preuzela sve ovlasti zamjenika, zamjenici su postali pijuni, ona je bila uhljebljena kao posebni savjetnik i u jednoj tvrtki u Varaždinskoj županiji. Mene sad samo zanima, imate li kakav recept vi zakonski, a da ne ide taj recept u proceduru u svim drugim općinama i gradovima taj recept Varaždinske županije?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče. Dakle, kao šta je svima poznato, dakle jedno od temeljnih načela u lokalnoj samoupravi je načelo autonomije i samostalnosti. Mi u tom dijelu ne možemo zadirati u način na koji će čelnik JLS-ova voditi grad i koga će zapošljavati odnosno koga će angažirati kao posebne savjetnike. Dakle, mi smo sa ovim izmjenama, kao što sam odgovorio kolegi Pavličeku, dakle oslobodili određena financijska sredstva za JLS-ove da ih mogu koristiti na neki drugi način usmjereni prvenstveno na njihov razvoj. Ono što mi u Ministarstvu pravosuđa i uprave, al prvenstveno u Ministarstvu financija, to što oni rade, dakle vrše nadzor nad trošenju proračunskih sredstava, prvenstveno onog dijela i onoga limita za plaće. Tako da evo vjerujem da će JLS-ovi odnosno čelnici postupat savjesno i da će iskoristiti ova sredstva koja su im tu dana za, prvenstveno za razvoj. Hvala.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, mi smo uputili i jedina smo opcija koja je uputila u proceduru još davno reformu lokalne samouprave, pričali smo tu prije ove rasprave, rekli ste vaš prijedlog je puno radikalniji od ovog našega, ali ni vaš, ni naš prijedlog, da ste išli radikalnije u rezove, to ne bi u konačnici značilo da će se reducirati troškovi JLS-ova. Kolege su već govorile o tome kako postoje načini kako mogu načelnici ili gradonačelnici ili župani zaobići ovo što se predlaže u samom zakonu. Ono što smatram da je nužno u ovom zakonu oko transparentnosti troškova uvesti određene odredbe gdje će se morati javne nabave određene vrijednosti, znači i transakcije iz proračuna prema, ne znam, gradskim ili općinskim vijećnicima, članovima njihovi obitelji, posebno također navesti, pa evo dajem kao prijedlog.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče Grmoja. Dakle, mi smo u izmjenama Zakona o lokalnoj samoupravi predvidjeli odredbu gdje zapravo obvezujemo JLS-ove da objavljuju, objavljuju podatke o trošenju javnih sredstava i usmjeravamo na Zakon o proračun koji će vjerujem ići brzo u saborsku proceduru gdje će se dalje razraditi ta ta obveza. Ja svakako podržavam, dakle tu transparentnost i otvorenost, dakle da se trošenje javnih sredstava ne samo na lokalnoj nego i na državnoj razini, dakle bude dostupno svima i da svi mi, dakle skupa čelnici budemo odgovorni prema trošenju javnih sredstava. Hvala.
Kolegice Peović, izvolite.
Dobar dan. Najprije neki malo širi okvir, dakle šteta što se ovim promjenama nije mijenjalo čl. 48. jer je neprihvatljivost s aspekta demokratičnosti da općinski načelnici i gradonačelnici imaju i razrješuju predstavnike lokalne odnosno područne samouprave u tijelima javnih ustanova, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba. To je protivno i Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi koja kaže, dakle da se podrazumijeva pravo i mogućnost lokalnih jedinica da uređuju i upravljaju uz vlastitu odgovornost u interesu lokalnog pučanstva bitnim dijelom javnih poslova. To je ono što niste, u što niste zapravo ulazili ovim izmjenama i dopunama zakona. Neke tehničke stvari, nije mi stvarno jasno jedna stvar, zašto se uvelo u čl. 9. da se vijećnik mora sukladno sporazumu s poslodavcem dogovoriti za opravdani izostanak s posla, opasna stvar se ovdje uvodi, da poslodavac [[Upadica: Hvala vam]] utječe na vijećnika koji i niz drugih stvari koje su problematične [[Upadica: Hvala vam]] , al da poslodavac utječe na vijećnika.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem uvažena zastupnice Peović. Dakle, svakako nam nije bilo u interesu da poslodavac, da damo mogućnost poslodavcu na bilo koji način da utječe na svog zaposlenika koji je član određenoga predstavničkoga tijela. Mi smo dosada u proteklom mandatu imali određenih problema sa trenutno važećem, važećem odredbom, na ovaj način ipak imamo i nekakvo kompromisno rješenje da se, da je ipak poslodavac je dužan omogućiti svom zaposleniku prisustvovanje sjednicama predstavničkoga tijela, ali isto tako modificiramo način na koji će oni urediti taj, taj odnos, dakle uredili bi taj odnos sporazumom. Tako da je, nije nam svakako bio cilj da poslodavac utječe na svog zaposlenika nego da omogućimo lakše participaciju i sudjelovanje u radu predstavničkog tijela. Hvala.
Kolega Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedniče sabora. g. Ministre, evo za vas 3 kratka pitanja. Kako komentirate neovisno istraživanje općinskog vijećnika iz Oroslavlja, čovjeka koji je u posljednje vrijeme postao vrlo popularan, g. Viktora Šimunića, u kojem precizno stoji da su uštede kozmetičke naravi? To je moje prvo pitanje. Uštede ukoliko i jesu, molim vas da mi odgovorite na pitanje kolika je ušteda sa donošenjem ovih novih zakonskih odredbi u odnosu na naš BDP, dakle u postocima, naravno ako imate taj podatak? I treće, ne nužno precizno ministarsko, nego eto i političko pitanje, zašto se sve oporbene inicijative vezane uz uštede odmah prozivaju populističkima ako znamo da je sa jedne strane političkog spektra tzv. populizam, onda bi sa druge strane bio elitizam i smatrate li vi da je HDZ elitistička stranka? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, naš izračun ušteda koje će se postići sa ovim izmjenama ovih triju zakona, dakle 130 milijuna kuna, dakle i to ću po stavkama reći, dakle da je ušteda 57 milijuna kuna na plaćama zamjenika koje ukidamo ovim izmjenama, zatim da je ušteda 48 milijuna kuna na naknadama za članove predstavničkih tijela, dakle tu imamo 48 + 14,3 milijuna kuna i imamo naknade za političko djelovanje 4,7 milijuna kuna manje koje će biti + imamo i materijalne troškove, dakle od svakog zamjenika kojih će ovim izmjenama biti manje za 618, dakle idu određeni materijalni troškovi i ovim izmjenama i dopunama, dakle ako imamo 618 manje zamjenika, imat ćemo puno manje i materijalnih troškova koji idu za te zamjenike. Hvala.
Sada je na redu kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani ministre, mi ovdje imamo recimo situaciju da gradonačelnik ili načelnik koji nema zamjenika, a zbog duže odsutnosti ne može obavljat svoju funkciju za koju je dobio izborni legitimitet da njemu vijeće bira zamjenika bez prava da načelnik ili gradonačelnik predloži zamjenika i može se dogodit situacija da za njegovog zamjenika ili zamjenicu bude izabrana osoba koja je direktno od njega izgubila na neposrednim izborima, pa se čovjek može s pravom zapitat gdje je tu izborni legitimitet te osobe i na koji način se tu može osigurat dugoročni razvoj jedne lokalne zajednice. Nažalost, smatramo da ovaj zakon, ovo ne samo da nije reforma nego je ovo loš zakon koji nas baca doslovno 15.g. unazad. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Ne znam, ja bi volio da vi meni pojasnite način na koji ste vi došli do toga da ovaj zakon nas baca 15.g. unazad. Dakle, svakako nam je cilj sa ovim izmjenama, dakle određena racionalizacijama i optimizacijama u JLS-ovima. Vjerujem da ćete svi vi ovdje koji dolazite iz lokalne samouprave i koji ste bili u lokalnoj samoupravi, dakle prihvatiti ove činjenice da će se kroz ove izmjene i dopune osloboditi određeni financijski kapaciteti koji će, koji će dakle se utrošiti ne na savjetničke plaće ili dodatne pročelničke plaće nego na određene projekte za koje mislim da su jako bitne za JLS-ove. Što se tiče zamjenika, dakle idemo prama, dakle radi se o određenim situacijama kada je, kada se radi o kraćoj ili dužoj spriječenosti i išli smo prema smjeru jedinica lokalne, prema smjeru predstavničkog tijela koje bi trebalo to odrediti. Hvala.
Kolegice Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani g. ministre, dakle čuli smo iz prijašnjih replika i izlaganja da i pridružujem se mišljenju kako se radi o kozmetičkim promjenama i vezano za to bi vas pitala dva pitanja. Dakle, kako komentirate ili zbog čega niste uredili bolje pitanje manjih općina za koje znamo da sada jedva funkcioniraju, da jedva mogu platiti usluge koje pružaju, na koji način mislite to urediti? I drugo pitanje se odnosi na to zbog čega niste jače primijenili povelju o lokalnoj samoupravi koja citiram govori da se cijela iz Europske povelje o lokalnoj samoupravi da budem točna dakle „cijela koncepcija lokalne samouprave podrazumijeva da se preko vijeća ili skupštine ostvaruje pravo i mogućnost lokalnih jedinica da u okviru određenim zakonom uređuju i upravljaju uz vlastitu odgovornost u interesu lokalnog pučanstva bitnim dijelovima javnih poslova“, dakle pitam vas zbog čega niste primijenili barem dio iz tog dijela? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dakle u svom uvodnom izlaganju ili odgovoru na neka od pitanja uvaženih zastupnika sam rekao da je ovo samo početak ili jedan segment reforme javne uprave i on je pred vama ovdje iz razloga što sljedeće godine imamo lokalne izbore, međutim drugi segment je puno važniji i ide u smjeru jačanja kapaciteta lokalne samouprave odnosno bolje učinkovitosti jedinica lokalne samouprave, radi se dakle o funkcionalnom povezivanju jedinice lokalne samouprave. Dakle, mi ćemo i kroz jedan projekt koji trenutačno provodimo u Ministarstvu pravosuđa i uprave, to je optimizacija sustava jedinica lokalne samouprave, ali i kroz Nacionalni plan otpornosti i oporavka raditi na tome da ojačamo kapacitete jedinica lokalne samouprave da je međusobno povežemo i da građani kroz to funkcionalno povezivanje, ali i jačanje lokalne samouprave osjete brojne benefite, pogotovo u uslugama koje pružaju jedinice lokalne samouprave.
Hvala. Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani ministre. Evo čuli smo i od gospodina Štromara da stvarno jedan dio tih promjena koje ste naveli u zakonu stvarno kozmetičke prirode i da se već lokalni čelnici su se pobrinuli za to da svoje zamjenike smjeste na savjetnička mjesta. Pitanje koje bi vam ja postavio su vezana za transparentnost koju ste spomenuli pa me interesira da li ste predvidjeli da se podaci iz proračuna, znači trošenje proračuna prikazuje na petom nivou da se točno vidi svaka stavka posebno? Drugo pitanje je vezano za platformu, ako znamo da imamo 500 i nešto jedinica lokalne samouprave i da svaka od njih treba prikazati podatke na neki način, mislim da bi bilo jako dobro kada bismo svi u Hrvatskoj imali te podatke na isti način i to na način da ih između ostaloga možemo pretraživati i obrađivati? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče. Pa mislim da je tu kritika koja je većina vas ovdje do sad rekla koje će pretpostavljam i još neki od vas izreći da se radi o kozmetičkim promjenama ne drži vodu. Dakle, kada uzmemo to na mandatno razdoblje od četiri godine ušteda je pola milijarde kuna. Kažem, ovo je samo prvi dio reforme javne uprave, drugi dio će ići na to funkcionalno povezivanje jedinica lokalne samouprave i sam pristup tome zahtijeva određenu ozbiljnost i određene analize i vjerujemo da ćemo u to u ovome mandatu i ostvariti. Što se tiče transparentnosti i otvorenosti, da slažem se s vama, to bi trebalo napraviti jedinstvenu platformu koja će omogućiti svim jedinicama lokalne samouprave da bez dodatnih troškova objavljuju podatke, dakle jedan dio jedinica lokalne samouprave već ima takve platforme, međutim da ne stvaramo dodatne troškove drugim jedinicama lokalne samouprave mi ćemo omogućiti određenu platformu sa open cloudom da mogu to koristiti. Hvala.
Hvala. Kolega Prica, izvolite.
Poštovani ministre. Nažalost ovo nije reforma ovo je antireforma. U Hrvatskoj imamo 556 gradova i općina, 556 gradonačelnika, načelnika, 556 gradskih i općinskih vijeća i sada se miče par zamjenika da bi se zamazalo oči javnosti, zato ovo nije reforma, ovo je antireforma kako se ne bi provela prava reforma. Također ono što me brine je jedan dio elementne demokratičnosti, do sada su članovi predstavničkih tijela ja jedinicama lokalne i područne samouprave imali pravo na neplaćeni izostanak s posla kako bi došli na sjednice. Ovom reformom oni se moraju dogovoriti sa svojim poslodavcima, to može dovesti do toga da jedan dio npr. oporbenih zastupnika odnosno članova predstavničkih tijela neće moći prisustvovati sjednicama. To je jako opasno i nedemokratski.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dakle, antireforma, reforma ovo je promjena u sustavu lokalne samouprave koji je samo dio paketa i promjena koje ćemo mi u ovom mandatu napraviti. Ponavljam to nekoliko puta dakle pola milijarde kuna na četverogodišnjem mandatu nije mali iznos. Što se tiče participacije člana predstavničkog tijela, poslodavac je dužan omogućiti svom zaposleniku sudjelovanje u radu predstavničkoga tijela, a isto tako upućujemo da on to uredi kroz određeni sporazum, dakle dužan mu je omogućiti, ne može niti utjecati niti mu zabraniti sudjelovanje u radu predstavničkog tijela. Hvala.
Kolegice Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre. Jedna od izmjena koja će proizaći iz ovog zakona kako ste sami naveli u obrazloženju je vezano uz program Vlade RH usvojen 23.7.2020., tada ste promovirali činjenicu da ćete uvesti transparentnost proračuna na lokalnoj i regionalnoj razini, međutim ovdje čitavo vrijeme pokušavate spojiti transparentno s otvorenosti unatoč tome što ste svjesni da su to dva potpuno različita pojma, potpuno različita modela. Dokument koji se zove izvješće o izvršenju proračuna, već se danas objavljuje i ne predstavlja transparentnost barem ne onu koju ste promovirali u izbornoj kampanji. Kažete da je reforma dugoročan proces, reforma jedinice lokalne samouprave pa vas molim da definirate dugoročnost jer se istinska transparentnost koju vi ne promovirate niti proklamirate niti zagovarate može provesti u roku od mjesec dana.
Izvolite odgovor.
Uvažena zastupnice hvala na pitanju. Dakle, već sam odgovorio da smo sa izmjenama Zakona o lokalnoj samoupravi stvorili obavezu jedinicama lokalne samouprave za objavu podataka o trošenju javnih sredstva. Vjerujem da će se ova rasprava nastaviti na tu temu kada ovdje bude Zakon o proračunu gdje će se detaljnije propisati obveza prema jedinicama lokalne samouprave. A propustio sam priliku da vašem kolegi odgovorim, dakle kada govorimo o SDP-u i vašem viđenju reforme jedinice lokalne samouprave podsjetio bih vas da ste vi u travnju ove godine rekli da ste za teritorijalni preustroj, za smanjenje broja jedinica lokalne samouprave osim na vašem otoku, da su sve te jedinice lokalne samouprave dobre, a zapravo one su u prosjeku svih drugih jedinica lokalne samouprave, dakle to ste učinili i sa županijama imate određeni selektivni pristup, tako da eto toliko o vašem viđenju reforme javne uprave.
Hvala. Hvala lijepa, nemojte dobacivati iz klupe. Idemo sada na našu video vezu, poštovani kolega Kujundžić, pozdravljam vas. Čujemo se?
Pozdravljam i zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a g. Jandrokoviću. Poštovani ministre Malenica. Istina je zapravo kako ste maloprije rekli da se promjene ne donose preko noći, a isto tako sami znate … [[Smetnje kod video veze, ne razumije se.]] Ja ću vas pitati tri pitanja, prvo zbog čega niste ograničili broj mandata izvršne vlasti u jedinicama lokalne i regionalne uprave i samouprave? Drugo, znate li koliko jedinica lokalne uprave i samouprave imate li analizu zapravo ima fiskalnu stabilnost i opravdanost sa proračunske strane? I treće pitanje, koliko ste vi osobno ministre, baš vi osobno bili autonomni kao resorni ministar u predlaganju i pisanu ovih izmjena ili je tu ipak netko ubacio … sa strane? Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Čuli smo pitanja, malo slabije prvi uvodni dio, ali sve smo ustvari na kraju mogli shvatiti. Izvolite kolega Malenica.
Hvala lijepa na postavljenim pitanjima. Dakle, ova reforma odnosno ova izmjena triju zakona koji se odnose na lokalnu samoupravu je naravno rađena i vođena od strane mene kao čelnika ministarstva tadašnje uprave, a sada Ministarstva pravosuđa i uprave i vjerujem da će polučiti određene rezultate. Što se tiče određenih financijskih aspekata jedinica lokalne samouprave, ja taj podatak u ovom trenutku nema, ali kroz ove izmjene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi stvaramo obvezu jedinicama lokalne samouprave da dostavu podataka ne samo Ministarstvu financija nego i Ministarstvu pravosuđa i uprave, a kroz optimizaciju jedinice lokalne samouprave projekt koji mi provodimo u Ministarstvu pravosuđa prikupljat ćemo puno drugih podataka temeljem kojih ćemo svrstati jedinice lokalne samouprave u nekoliko kategorija koje će nam biti kasnije i temelj za razradu ovlasti i nadležnosti jedinica lokalne samouprave. Hvala.
Zahvaljujem. I zadnja replika kolegica Nemet. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre. Imam jedno pitanje vezano za zamjenike župana i gradonačelnika iz redova pripadnika nacionalnih manjina. Naime, znate da u Istarskoj županiji statutom definirani u županiji i u većini gradova zamjenici pripadnici nacionalnih manjina, ovim zakonom većina istarskih gradova će ostati bez zamjenika koji se biraju zajedno sa gradonačelnikom, ali će moći provesti posebne izbore za zamjenika pripadnika nacionalne manjine. Iščitavajući ovaj zakon proizlazi da u slučaju duže spriječenosti gradonačelnika ili župana u obavljanju njegove dužnosti zamjenjuje ga zamjenik koji je izabran zajedno s njim. Moje pitanje glasi, kako se zamjenici iz redova pripadnika nacionalnih manjina ne biraju zajedno s gradonačelnikom već na posebnim izborima, znači li to da oni neće moći zamijeniti gradonačelnika ili župana u slučaju eventualno spriječenosti po prijedlogu ovog zakona? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dakle, iz Zakona o lokalnim izborima proizlazi ta odredba koju ste vi naveli da se u gradovima i općinama u kojima postoje pripadnici nacionalnih manjina i statutom mogu urediti da se biraju odvojeno predstavnici odnosno zamjenici iz redova nacionalnih manjina, dakle njihov mandat nije vezan za početak odnosno nije vezan za čelnika tijela, dakle oni nisu opći zamjenici u ovoj kategoriji koji se biraju zajedno sa čelnikom tijela niti zamjenjuju kada je on odsutan. Dakle, prvenstveno želim istaknuti da kraće odsustvo i spriječenost je po meni riješen na jedan dobar način da tu ako se dogodi da tu predstavničko tijelo imenuje svoga člana kao privremenoga zamjenika i vjerujem da će tih situacija u praksi biti dosta rijetko. Hvala.
Hvala ministre. Možete se sada vratiti na mjesto. Prije nego što postavim pitanje izvjestiteljima odbora žele li uzeti riječ, javio se kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Tražim tanku u ime kluba Mosta od 10 minuta zbog zakona koji se gura na brzinu sa brojnim nelogičnostima, a vidjeli smo da ministar nema odgovore. Jedinice lokalne samouprave i izbori u jedinicama lokalne samouprave nije dječja igračka, već kad pogledam samo ovaj dodatak u čl. 19. koji se dodaje da će zamjenike gradonačelnika i načelnika gdje nema zamjenika u biti birati vijeće gdje će birati predstavničko tijelo u odsutnosti gradonačelnika onemogućenosti gradonačelnika da obavlja svoju dužnost, što znači da će gradonačelnik koji je izravno izabran u biti predstavničko tijelo dobija da bude njegovoga zamjenika bira, a u biti ne mora uopće biti politička opcija koja je dobila, more biti oporba, ali … i svaku drugu odgovornost ima gradonačelnik koji je izravno izabran što je ruganje sa zdravom logikom. U biti vraćate dio na nekadašnje biranje iz predstavničkoga tijela, a ovdje ste gradonačelnika metnili u biti tu kao nebitnu osobu u tome slučaju u tu političku opciju koji ima političku odgovornost. Inače, ovoliki broj općina lokalnih samouprava tj. gradova ne može opstati u RH, 40% ih nema mogućnosti za jednim dječjim vrtićem. Transparentnost proračuna je vrlo bitna, javne nabave se ne spominju, javne nabave na lokalnim razinama kao i u državi još gore na lokalnim samoupravama su uništili zbog korupcije i klijentelizma su uništile zdravo poduzetništvo, uništile. Još jednom ponavljam, ministre poučite ovo ima toliko nelogičnosti, ovaj čl. 19. di dodajete 43. a ovaj stavak je toliko nelogičan da u odsutnosti gradonačelnika druga politička opcija [[Upadica: Hvala vam]] u parlamentu može izabrat njegovog zamjenika, katastrofa.
Hvala lijepa. Kolega Radin, izvolite. Oprostite, vi ste se isto javili kolega Dretar?
Jesam, hvala.
A je, nisam vidio oprostite, kolega Dretar, pa onda kolega Radin, izvolite, izvolite, samo se neko mora isključit. Isključite se kolega Radin. Evo ga, možete sada.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta i ja tražim stanku u trajanju od 10 minuta. Kao prvo, nezadovoljni smo načinom komunikacije s poštovanim g. ministrom jer nije odgovorio na dva od tri postavljena zastupnička pitanja tijekom replike, pa vjerujem da će imati i naći vremena da odgovori kada mu to postavimo u pismenoj formi, te naravno da još jednom skrenemo pozornost na činjenicu da se radi o zakonu koji još jednom etablira izuzetno neodgovorno raspolaganjem novcem poreznih obveznika. Ušteda jest ono što priznajemo, ali nismo dobili odgovor koliko nam donosi, što nam donosi i naravno još jednom govorimo o apsurdnoj situaciji, govorimo o situaciji u kojoj, hvala mojim kerberima koji paze na svaku moju izgovorenu riječ, vjerujte mi kad bi mene drugi ljudi tako slušali kao ova dvojica kolega ja bi bio oduševljen istinski. Da samo još jednom podsjetimo, jesmo za svaku uštedu, ali ne na način da se štedi kroz troškove koji su veliki i onda se kaže evo malo smo oduzeli. Dakle, tražimo stanku da se cijeli klub još jednom dodatno konzultira oko potencijala ove rasprave. Hvala.
Dobro. Sada je na redu kolega Radin, izvolite.
Hvala lijepa. Također tražim stanku u ime Kluba nacionalnih manjina jer i nas je iznenadilo to da zamjenik gradonačelnika zapravo biran iz redova nacionalnih manjina ne zamjenjuje u slučajevima odsutnosti gradonačelnika iz razloga što ne mogu postojati dvije funkcije koje zapravo se razlikuju po, po, po sadržaju. To bi bilo sada kao da ja ovdje biran od nacionalne, moje nacionalne manjine vrijedim manje od g. Bulja koji je biran od većine i ja mislim da ne vrijedim, da vrijedimo isto. Također, također ovaj zamjenik gradonačelnika i gradonačelnik su obadva dio izvršne vlasti i oni surađuju cijelo vrijeme, a mi sad kažemo da moramo izabrat nekoga iz vijeća koji je zapravo izabran da bude dio predstavničkog tijela, a ne izvršnoga tijela. Zato tražim 10 minuta konzultacije sa ostalim zastupnicima nacionalnih manjina. Ovdje je bio kolega Pupovac koji također mi je skrenuo pažnju na taj problem jer to je doista, doista može predstavljati, predstavljati problem. Neke stranke razmišljaju prije koga će predložiti.
Sada je na redu kolega Hrebak, izvolite.
Uvaženi predsjedniče sabora, kolegice i kolege zastupnici. Tražim stanku u ime Kluba HSLS-a i Reformista kako bismo još jednom istaknuli prednosti ovog zakona vezano uz transparentnost. Naime, tijekom ove jutrošnje rasprave smo shvatili da dosta zastupnika ne zna razliku između otvorenosti i transparentnosti, a isto tako da, smatramo da je izuzetno bitno da se transparentnost našla u ovom zakonu i treba jasno pojasniti da se samo treba raspitati kod pravnih stručnjaka gdje će se vidjeti da je ovaj zakon samo zakon koji donosi okvir za transparentnost jer uređuje područne lokalne samouprave, ali da je Zakon o proračunu onaj koji će urediti područje, koji će omogućiti da se u realnom vremenu prikazuju svi troškovi, da svaki načelnik, gradonačelnik i župan ima obavezu da prikazuje putem interneta, dakle putem sofisticiranih alata kako, na koji način se troši svaka kuna poreznih obveznika. Dakle, vrlo jasno, vrlo precizno, ali naravno kao i po mnogim drugim temama u ovom saborskom, u ovoj sabornici dominira i dalje populizam i demagogija. Dakle, ovo je najkonkretniji potez po pitanju transparentnosti koji se uvodi ovim zakonom i mi ćemo ga sigurno podržati, ali želimo isto tako stanku kako bismo dodatno mogli određenim zastupnicima pokazati i, i ovoga na koji način se formira i na koji način je uređen pravni sustav u Hrvatskoj.
I idemo još jedno obrazloženje stanke, kolega Pavliček, izvolite.
Evo, također tražimo stanku u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bismo se dodatno konzultirali oko izmjena i dopuna ovog zakona. Kao što je predlagatelj rekao, prvenstveno je cilj učiniti određene uštede u JLS-ovima, a do ušteda neće apsolutno nikakvih doći. Međutim, još jedan problem ovog zakona je taj što se i dalje nastavlja zakon tzv. lex šerifa gdje izvršna vlast u JLS-ovima ima apsolutnu moć, a ovi zakon dodatno degradiramo predstavnička tijela, posebice sa novčanim iznosima i naknadama koja su točno definirana, što je apsurdno da ih definirate na godišnjoj odnosno mjesečnoj razini, posebice novčane naknade predsjednika općinskih tijela. Na taj način demotivirate same vijećnike, s druge pak strane imate izvršnu vlast koja ima apsolutno sve ovlasti. A što se tiče izjave kolege Radina moram napomenuti da je teško moguće da zamjenik iz redova nacionalnih manjina mijenja gradonačelnika, gradonačelnika ili načelnika u njegovoj odsutnosti jer je on biran po posebnom zakonu i na posebnim izborima i nema onu težinu kao što imaju ostali gradonačelnici ili zamjenici gradonačelnika. Tako primjerice imate u gradu Vukovaru, ja kao zamjenik gradonačelnika moram dobiti sa gradonačelnikom 6000 glasova da bi obnašao ovu funkciju, s druge pak strane zamjenik gradonačelnika iz redova nacionalne manjine g. Milaković ima 600 glasova i također obnaša istu ovu funkciju koju obnašam i ja, tako da ne možete stavljati u isti koš kruške i jabuke.
Povreda Poslovnika kolega Radin izvolite.
Da, 238. Ustav je jasan u tom pogledu. Po ustavu zastupnici i sve, svi birani, sve birane osobe imaju zapravo ista prava. Zato ono što ste rekli je protuustavno. Ako se vi tako ponašate u Vukovaru to je protuustavno.
Kolega Furio Radin dobit će opomenu, nije lako dati potpredsjedniku HS opomenu, ali ovdje zaista nije bilo povrede Poslovnika, tako da ste čini mi se zlouporabili ipak povredu Poslovnika … [[Upadica ne ne razumije]] Jeste, jeste. Sada je na redu kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. U ime Kluba SDP-a također tražim stanku. Naime, postali smo svjesni jedne dramatične situacije, kad se usvoji ovaj zakon stotine zamjenika iz redova HDZ-a ostat će bez posla, bez funkcije. Niko u ovoj zemlji ne vjeruje da će ostat bez posla, mislim a Borićev zamjenik sam, Klarićev zamjenik, pardon, neće valjda ako pobjedite ponovo oni ostat bez posla. Međutim, postoji jedan problem. Kad im budu HDZ tražio posao imaju običaj ih stavit na čelo domova za starije i nemoćne u doba pandemije. To bi moglo imati doista kobne posljedice za ovoga nastavak pandemije u Hrvatskoj. Tako da mi tražimo stanku kako bi se konzultirali o tome što ćemo učiniti kada stotine bivših zamjenika načelnika iz reda HDZ-ovaca dođu na čelo domova za starije i nemoćne kao onaj u Splitu. Tamo je bilo 20 mrtvih, dakle to bi moglo imat razorne posljedice za, za nastavak, za nastavak pandemije. Prema tome, ako ikako možete ih stavit u komunalna poduzeća, u državna poduzeća, samo nemojte na čelo staračkih domova ko Boga vas molimo nemojte na čelo staračkih domova. Zahvaljujem.
Kolega Bauk, da se ne radi o ovako ozbiljnoj stvari možda bi bilo i smiješno, ali nije smiješno s time se igrati, a neću vam čak reći da ste već najavili očito i rezultate ovih lokalnih izbora i stotine pobjeda HDZ-a, ali to je vaša, vaša procjena. Kolegice Murganić izvolite, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. 238. Poslovnik. Mislim da je nedopustivo da se na ovakav način omalovažavaju institucije i ljudi koji rade na čelu tih institucija u domovima umirovljenika odnosno za starije i bolesne osobe to nisu prije svega starački domovi, na čelu su vrlo časni, vrijedni ljudi i sigurno su svi zaposleni po natječajima, po propisanim zakonskim uvjetima, a ova situacija [[Upadica: Hvala vam]] se toliko zloupotrebljava [[Upadica: Hvala kolegice Murganić]] da je stvar neukusa.
Da, mislim i sam sam se osvrnuo na to i meni je to malo bilo previše, ali evo kolega Bauk isto želi povredu Poslovnika.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Riskirat ću opomenu, dakle kolegica je povrijedila čl. 238., a možda i nije, to ćete vi ocijeniti. Što se tiče funkcija na čelu domova za starije i nemoćne, recite mi dakle arheolog ima veze s time samo zato šta kopa, znate šta kopa, dakle to smo već govorili. Prema tome, natječaji se i uvjeti se uvijek tamo gdje se to događa pišu prema osobnom [[Upadica: Hvala vam kolega Bauk]] [[Govornik se ne razumije]] , tako su pisali i prema ovoj … [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Kolega Bauk, ali već smo imali tu raspravu. Velik broj mrtvih ljudi u cijelome svijetu dolazi nažalost baš iz staračkih domova, tako da nemojmo se s takvim stvarima igrati. Ja vas molim da izbjegavamo na taj način komentirati te tragedije koje su se dogodile, molim vas. Kolega Borić, izvolite i vi ste tražili povredu Poslovnika.
Hvala lijepo predsjedniče. Čl. 238. opet imamo jedno ponašanje koje ne dolikuje HS, pogotovo od kolege Bauka jer pokazuje da ne razumije i uvrijedio je ljude koji zaista rade odgovorno svoj posao, a da je tome tako pokazat ćemo na primjeru. Bilo je prodora virusa i u domove u Primorsko-goranskoj županiji, pogotovo u Delnicama, pogotovo u Voloskom itd., gdje je vlasnik županija Primorsko-goranska. I da bi mi se ponašali na isti način kao SDP mogli bi na isti način to obrazlagati [[Upadica: Hvala kolega Borić]] Nikada to ne činimo i to nam je zaista ispod svake razine … [[Govornik se ne razumije]]
Molim vas da, ajde idemo završiti ovu raspravu. Još jednom ponavljam radi se o teškim situacijama, o smrti, molim da ne politiziramo takve stvari. Idemo dalje sa obrazlaganjem stanki, kolega Štromar, izvolite.
Hvala lijepa. Evo tražim stanku u ime Kluba HNS-a i nezavisnih. Nekako bi politizirali i ovaj zakon koji je dosta bitan, izmjena zakona se svodi sad na tu politizaciju. Mene zanima da li će i naš klub, da li će poslije ovih izmjena zakona građani imati veću slobodu izbora, da li će moći kvalitetnije birati, birati kvalitetnije ljude, vidjeti njihove programe na kvalitetniji ili, i bolji način? I zašto ne bi konačno išli i u ovaj zakon u izborima u lokalnim jedinicama na način da se bira preferencijalno i da se onda može, kao što se dokazalo na izborima za Europski parlament, na izborima za sabor, HS, evo već u trećem mandatu, da možemo birati i one koji nisu baš jako mili političkom establišmentu u stranci ili ako nisu veliki prijatelji onoga ko nosi nezavisnu listu, pa ih se stavlja negdje iza, a dobri su ljudi i žele, mogli bi puno pomoći i biti bolji vijećnici ili bolji načelnici i gradonačelnici od ovih drugih? Ajde, idemo raspravljat o tome i ako nećemo u ovom zakonu, izmjenama zakona sada to stvorit, ali idemo se pripremati da kroz iduću godinu napravimo kvalitetan, dobar zakona o JLS-ovima i izborima. Hvala.
Sada će govoriti kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku kako bismo još jednom naglasili kako ćemo podržati izmjene zakona kako ih je ministar predstavio maloprije. Čujem već tijekom replika od kolega zastupnika iz oporbe kako se radi o kozmetičkoj reformi lokalne samouprave. Htio bih ja čuti konkretno što oporba govori, da li oporba misli ukinuti, koliko ukinuti JLS-ova da ta reforma ne bi bila kozmetička. Mi u Klubu HDZ-a tvrdimo od prvoga dana da je ovakav teritorijalni ustroj i kad je u pitanju broj županija i kad je u pitanju broj jedinica lokalne samouprave apsolutno je primjeren Hrvatskoj. Kada gledate prosječnu jedinicu lokalne samouprave u Hrvatskoj i to komparirate sa jedinicama lokalne samouprave diljem Europe pa ćete vidjeti da je Hrvatska negdje iznad zlatne sredine što znači da je prosječna jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj veća nego u jedinicama lokalne samouprave na razini Europe. Treća stvar zbog čega držimo da je ovakav ustroj dobar, držimo da bi ukidanjem brojnih malih općina u Hrvatskoj predstavljalo demografsku pustoš u Hrvatskoj, to su rekli brojni demografi i analitičari itd. tako da bih želio čuti jedno kvalitetno obrazloženje oporbenih zastupnika. I treća stvar, kolega Bauk brine kako će i kud će biti razmješteni zamjenici gradonačelnika, načelnika HDZ-a, ne samo g. predsjedniče što je na taj način rekao da očekuje ponovo sjajan rezultat HDZ na lokalnim izborima nego se meni čini da bi on trebao s obzirom na trenutno stanje u SDP-u više brinuti o brojnim gradonačelnicima i načelnicima iz SDP-a koji će nakon ovih idućih izbora izgubiti taj status s obzirom na poraz koji slijedi SDP-u na budućim lokalnim izborima. Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Demtlika. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Tražim i ja stanku u ime kluba IDS-a u trajanju od 10 minuta. Naime, iz dosadašnje rasprave vidljivo je da ova reforma neće dati očekivane rezultate, znači puno nejasnoća i puno nedoumica koje su proizašle iz samih replika koje smo kao saborski zastupnici postavili, a odgovori ministra su izostali. Znači samo jačanje kapaciteta lokalne samouprave ministar govori da će se to u narednim fazama reforma riješiti, znači sa ovom reformom prepuštamo uštede načelnicima, gradonačelnicima na lokalnom nivou tako da je ona sama upitna, a … smanjuju samo broj dužnosnika u liku i djelu zamjenika načelnika, gradonačelnika. Znači ovom reformom nema ni funkcionalne ni fiskalne reforme, tj. decentralizacije. A još jedno pitanje na koje želim odgovoriti samom ministru, kada je pitao da objasnimo zašto se vraćamo 15 godina unatrag. Iz jednostavnog razloga ministre jer sada ovim zakonom uvodite ono što je vrijedilo do 2009., znači zadnji zakoni koji su bili 2005.-'09. kada smo imali poglavarstvo i gradonačelnika i zamjenika se bira iz redova vijeća. I sada vi opet predlažete nakon 15 godina da se zamjenik bira iz redova vijeća, a bez učešća samoga gradonačelnika koji je dobio legitimitet na izborima da on je izvršna vlast, a ne iz redova gradskoga vijeća. I mislimo da upravo kroz ovaj zakon koji predlažete da ste tu donijeli jednu nejasnoću tj. zabunu na koji način će se imenovati zamjenik koji će mijenjati gradonačelnika u njegovoj odsutnosti.
Hvala vam. Evo javio se i kolega Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika SDSS-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo unutar kluba i zajedno sa kolegama iz Kluba zastupnika nacionalnih manjina zauzeli stav oko nejasnoća koje se pojavljuju oko toga kako se zakonom predviđa izbor vršioca dužnosti načelnika ili gradonačelnika u slučaju njegove duže spriječenosti jer u tim odredbama koje imamo, bez obzira da li se radi o tome da se to bira iz redova vijećnika ili se radi o tome da se ne bira iz redova postojećih zamjenika koji su izabrani kao zastupnici nacionalnih manjina postoji čitav niz nejasnoća i slabosti, po našem mišljenju barem na prvi pogled, koje bismo htjeli raspraviti prije nego što uđemo u raspravu kako bismo mogli znati da li ulažemo amandmane, ne ulažemo amandmane i kako ćemo glasati u odnosu prema ovom zakonu.
Dobro. Evo gotovi smo sada sa obrazlaganjem stanki. Dat ću sada stanku od 10,45 sati. Samo bih htio provjeriti žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda ćemo odmah nakon stanke započeti sa raspravama klubova pa neka se pripreme kolega Pavliček i Zekanović. [[STANKA U 10:31 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,47 SATI]] Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom, pa pozivam kolegu Pavličeka, nakon toga kolegu Zekanovića da u ime Kluba Hrvatskih suverenista iznesu svoja stajališta, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, kolegice i kolege. Evo ja bi vas zamolio da nastojite zadržati razinu, samo sekund. Evo molio bi vas da se nastavite koncentrirati u slijedećih nekoliko minuta jer će prvi dio mog izlaganja biti prilično suhoparan, al nažalost činjenično točan. Vinkovci, Vukovar, Županja, Andrijaševci, Babina Greda, Bogdanovci, Borovo, Bošnjaci, Cerna, Drenovci, Gradište, Gunja, Ivankovo, Jarmina, Lovas, Markušica, Negoslavci, Nijemci, Nuštar, Privlaka, Stari Jankovci, Stari Mikanovci, Štitar, Tompojevci, Tordinci, Tovarnik, Trpinja, Vođinci, Vrbanja, Slavonski Brod, Bebrina, Brodski Stupnik, Bukovlje, Cernik, Davor, Donji Andrijevci, Dragalić, Garčin, Gornja Vrba, Gornji Bogičevci, Gundici, Klakar, Nova Kapela, Okučani, Oprisavci, Oriovac, Pocrkavlje, Rešetari, Sibinj, Sikirevci, Slavonski Šamac, Stara Gradiška, Staro Petrovo Selo, Velika Kopanica, Vrbje, Vrpolje, Kutjevo, Lipik, Pakrac, Pleternica, Požega, Brestovac, Čaglin, Jakšić, Kaptol i Velika. Ovo je popis općina i gradova iz 5. izborne jedinice iz svega 3 slavonske županije, Vukovarsko-srijemska, Brodsko-posavska i Požeško-slavonska. Kada bih nastavio sa daljnjim izlaganjem i nabrajanjem svih općina i gradova s područja RH ne bi mi bilo dostatno ovo današnje izlaganje i vrijeme koje mi je preostalo. 555 načelnika i gradonačelnika, 434 zamjenika općinskih načelnika, 197 zamjenika gradonačelnika, 74 zamjenika načelnika, gradonačelnika i dožupana iz redova pripadnika nacionalnih manjina, 8254 vijećnika u općinskim i gradskim vijećima i županijskim skupštinama + vijećnici iz redova pripadnika nacionalnih manjina, nekoliko tisuća pročelnika upravnih odjela, nekoliko tisuća službenih automobila u vlasništvu JLS-ova. Ne, to nisu brojke koje krase jednu Njemačku koja ima 83 milijuna stanovnika i površinu od 357.000 kvadratnih kilometara, nisu ni brojke koje krase jednu Francusku koja ima 61 milijun stanovnika i 543.000 kvadratnih kilometara, to su brojke koje nažalost krase Hrvatsku koja ima danas vjerojatno manje od 4 milijuna stanovnika i površinu od 56.000 kvadratnih kilometara. Mi danas imamo općine koje imaju manje od 1.000 stanovnika, imamo općine koje nemaju liječnika, koje nemaju ljekarnu, koje nemaju vrtić, koje nemaju osnovu školu, koje nemaju benzinsku postaju, koje nemaju trgovinu, koje nemaju kafiće, o restoranima da ne pričam, al svi oni imaju općinskog načelnika i svi oni imaju općinsko vijeće i svi oni imaju jedinstveni upravni odjel i svi oni imaju komunalne redare i kao što sam rekao u replici dok god karta Hrvatske, administrativna bude izgledala ovako sa 555 JLS-ova ne piše nam se dobro. Nažalost, ovakav sustav ne bi izdržale ni puno bogatije države, a kamoli jedna Hrvatska. Jednostavno je neodrživ. I ove izmjene i dopune Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi su ništa drugo doli jedna čista kozmetika. A u samom prijedlogu izmjena i dopuna imamo niz nelogičnosti, pa tako imamo umjesto zamjenika mogućnost imenovati savjetnike. Taj isti gradonačelnik koji će izgubit svog zamjenika može ga imenovati za savjetnika, ne njega nego njih 5, 6, 10 uz astronomske iznose naknada na mjesečnoj razini i na taj način će riješiti svoje stranačke kolege, svoje koalicijske partnere. I gdje je tu ušteda u proračunu JLS-a? Također još jedan apsurd, u ovom zakonu je degradacija samog vijeća odnosno zakonodavne vlasti. Apsurdno je da se mjesečnim iznosima ograničava tj. točno utvrđuje naknada koje će vijećnici odnosno potpredsjednici vijeća ili predsjednici vijeća primati. Danas 5 stotina kuna neće bit isto u vrijednosti 5 stotina kuna za 5.g. Zar ne bi bilo puno korektnije da se ta naknada vijećnika vezala uz određeni postotak prosječne neto plaće u RH? I ovako zadnjim izmjenama i dopunama zakona dobili smo šerife u JLS-ovima koji imaju apsolutno moć, a ovim dodatno degradiramo zakonodavnu vlast, prvenstveno predsjednike općinskih i gradskih vijeća i županijskih skupština. Još jedan apsurd ovoga zakona je da po ovom prijedlogu ćemo imati 53 zamjenika, gradonačelnika i dožupana, a Hrvata u ovoj državi ima 90% pripadnika nacionalnih manjina ima 7,62%, njihov broj zamjenika što općinskih, što gradskih, što dožupana će biti 74, više nego ovih općih zamjenika, gradonačelnika i dožupana. Ako govorimo o uštedama onda uštede moramo snositi svi i pripadnici većinskog naroda i pripadnici nacionalnih manjina. Onda je vrijeme da se mijenjaju i odredbe Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina što se tiče izbora njihova manjinskih predstavnika. Kao što sam rekao, vi danas u Vukovaru morate dobiti 6.000 glasova da bi dobili izvršnu vlast, predstavnik nacionalne manjine dobije 600 glasova ima ista prava i obveze kao onaj gradonačelnik ili zamjenik koji je dobio 6.000 glasova. Jedina istinska reforma je gašenje i smanjenje broja općina i gradova onih koji su ekonomski neodrživi, koji se ne mogu sami isfinancirati i samo je to smjer u kojem trebamo ići. I na taj način ćemo pomoći prvenstveno ljudima u tim općinama i gradovima jer danas imate apsurdnu situaciju da u jednoj općini za novorođeno dijete dobijete 50.000 kuna, svega pet kilometara dalje u drugoj općini koja je siromašna dobijete nula kuna. Danas imate situaciju da u jednoj općini svi studenti i gradu imaju stipendije, u drugom pak gradu niti jedan student ne dobije stipendije od lokalne samouprave. Danas imate situaciju da u nekim općinama i gradovima postoje poticajne mjere za obrtnike i poljoprivrednike u drugim pak općinama i gradovima poljoprivrednici i obrtnici dobiju nula kuna. Gdje je tu ravnopravnost? Po Ustavu smo svi jednaki, svi imamo jednaka prava, očigledno ne jer ako smo rođeni u siromašnoj općini imamo puno manja prava nego oni u bogatim općinama i gradovima. I ne mogu se složiti da se s ovim brojem jedinica lokalne samouprave štiti demografski slom Hrvatske. Upravo zbog toga dolazi do demografskog sloma jer vam se ljudi, posebice u Slavoniji, masovno fiktivno prijavljuju u gradove koji su financijski jači kako bi ostvarili određena prava i samo ubrzavaju postupak nestanka manjih općina, prvenstveno sela. Stoga jedini istinski iskorak u reformi jedinica lokalne samouprave je smanjenje broja općina i gradova koji nisu samoodrživi. Hvala vam lijepa.
Idemo sada kolega Zekanović minuta i 9 sekundi. Izvolite.
Bez pozdravljanja. Hrvatska gospodarska komora svake godine dodjeljuje nagrade u više kategorija za mala, velika, srednja poduzeća, pa onda za životno djelo, inovativnost bankama, osiguranjima, ja bih predložio ove godine da se dodijeli nagrada odnosno ta Zlatna kuna HDZ-u i SDP-u u kategoriji velikih poduzeća, u kategorija inovativnosti i za životno djelo jer su te dvije stranke najveći poslodavci u Hrvatskoj, najveći poslodavci. Govorimo tobože o racionalizaciji pa ćemo ukinuti zamjenike gradonačelnika. Ja osobno znam, a vjerujem i svi oni koji gledaju ovaj prijenos da danas postoje stotine i tisuće djelatnika zaposlenih isključivo po stranačkoj pripadnosti koji jedva čekaju da im prođe radni dan jer su završili sve nivoe na igrici.
Molim vas da obrišemo govornicu pa idemo sada na drugu raspravu za koji nam govornica i nije potrebna jer nam se javlja kolega Kujundžić u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre. Obzirom kako je riječ o devetim izmjenama temljnoga Zakona za lokalnu i regionalnu upravu i samoupravu zapravo jasnom postaje činjenica jednog izrazito lošeg stanja koji traži ozbiljan intervent u smislu prije svega cjelovitosti, a onda prilagođenosti uvjetima i naravno … [[Govornik se ne razumije.]] pa prije svega neozbiljnost i neshvaćanje jednog ozbiljnoga problema u pristupu izmjena ovog zakona kojim bi se zapravo postigao jedan cjelovitiji, učinkovitiji, pravedniji, stabilniji ekonomsko društveni sustav vidljivo je u činjenici stavljanja istoga u hitnu saborsku proceduru te ponovnog lomljenja jedne ozbiljne stvari preko koljena u smislu jednog od najvažnijih zakona te ono što je još nepoštenije prema građanima stvarate jedan oblik privida kojim se nastojite pokazati ozbiljnost Vlade u reformiranju lokalne … [[Govornik se ne razumije.]] Da je riječ o stvaranju privida jasno je ukoliko trenutne izmjene usporedite primjerice sa prijedlogom Zakona o lokalnoj i regionalnoj upravi i samoupravi koji je došao od strane Mosta u bivšem sazivu, ali u ovom sazivu Sabora međutim on još uvijek stoji u nekakvoj ladici. Ministre zapravo zatvorenih očiju nevidljiv cijeli niz fingiranih nekakvih kozmetičkih izmjena koje u usporedbi s onim što ste mogli napraviti, a niste nisu ni tračak nade boljeg i učinkovitijeg lokalnog i regionalnoga ustroja. Primjerice u kontekstu neposrednog odlučivanja građana čl. 3. i 4. samo nomotehnički mijenjate prava građana ne neposredno odlučivanje u regulativnom smislu. Očiti ne interes i bojim se pokazatelj gušenja onog temeljnoga prava za građane, prava propitkivanja inicijativa i odlučivanja, a sve pod nekakvom krinkom demokracije koja to … [[Govornik se ne razumije.]] 20% potpisa građana za raspisivanje referenduma čime potvrđujete ovu prije navedenu tezu nastavka ubijanja demokracije u Hrvatskoj. Most vam je u svome prijedlogu definirao potrebnih 10% potpisa građana za pokretanjem referendumskih pitanja što je s jedne strane i logično ukoliko uzmemo u obzir da je taj postotak na jednoj državnoj razini onaj koji je potreban. Isto tako predložit ćemo vam da je valjana odluka donesena na referendumu za koju se izjasnila većina birača koji su glasovali, ali uz uvjet da ta većina iznosi najmanje 25% od ukupnog broja birača upisanih u popis. Onim suludim izmjenama zakona iz 2010. izmijenjeno je pravednije pravilo po kojem je na lokalnom referendumima odlučivalo zapravo sa većinom birača koji su glasovali uz uvjet da je istom pristupila većina od ukupnog broja birača na određenoj jedinici lokalne uprave i samouprave, što je ujedno vrijedilo tada i za državnu razinu. Pa suluda je i tendenciozna izmjene s ciljem gušenja demokracije su zapravo su izmjene po kojima se u referendumu mora sudjelovati više od polovice upisanih birača zapravo je jedan oblik odredbe koja će i ono malo građanskih inicijativa pod nekakvom krinkom demokracije zatvoriti u totalitarni ormar. Jednako tako su sulude i nelogične odredbe o savjetodavnom referendumu ili peticiji građana koju predlažete izmjenama, no o svemu više u amandmanima s kojima ćete, zapamtite, moći učiniti Hrvatsku boljom, ovaj sustav puno pravednijim i demokraciju demokratskijom. Imat ćete zapravo priliku pokazati da vam je stalo do mišljenja onih od kojih primate plaću i vi, a i mi, no vidjet ćemo hoćete li. Smanjujete primjerice broj članova predstavničkoga tijela sa 10% i planirate uštede ne znam temeljem kojih analiza. Izmjenama definirate godišnju granicu naknada za članove predstavničkih tijela, ali gle čuda, primjerice, u … [[Govornik se ne razumije]] sjednica vodit će član predstavničkog tijela regionalne uprave i samouprave i imat će po sjednici nešto više od 2.000 kuna neto. Što je sa naknadama u različitim upravnim vijećima ili odbori? Pa je li vama jasno da netko u ovoj Hrvatskoj ima mjesečnu plaću 3.500 kuna, a netko će za jednu jedinu sjednicu predstavničkog tijela dobiti taj iznos? Pa ja znam već će netko od vas reći evo sad opet populizam na djelu, ali to je stvarnost, to je stvarnost Hrvatske. Iz financijske dimenzije koju konzumiraju izvršna vlast i predstavničko tijelo, te činjenice koja je polazište ovih izmjena, a to je mikro kontrola birača koju ste zadržali, potpuno je jasno zašto ne idemo u korjenite reforme. Pa zar nije tužna slika Hrvatske u kojoj netko cijeli radni vijek suvoruko provede u tijelima lokalne, regionalna uprave i samouprave egzistirajući na grbači ovog naroda? Ukoliko na ovu sramotu dodamo činjenicu financiranja političkih stranaka potpuno se jasnim otkriva spoznaja kako je politika zapravo postala i čuva se blagodatima za sebe ne za građane, što se ovim izmjenama zapravo i potvrđuje. Pa financiranje političkih stranaka i aktivnosti nije ni spomenuto, kao i ono koje traži hitne izmjene. I znate li koliko godišnje pozoblje sredstava iz proračuna? Negdje oko 130 milijuna kuna. Ako ćete štedjeti ministre onda to stvarno radite. Vidite da se ima gdje uzeti. Stranke financirajte od članarina, a ne novcem građana. Koliko primjerice nelogično u izmjenama nudite, koliko nelogičnosti nudite zapravo svjedoči i činjenica smanjenja broja dužnosnika nekim nelogičnim kriterijima. Udarni naslovi po medijima opetovana nekakva pompozna najava reforme koja u logici načina funkcioniranja lokalne i regionalne uprave i samouprave je možda čak i najveći hitac u prazno ovih izmjena. Prvo, niti će do ušteda doći, a kad bi i došlo do ušteda one ne bi bile onolike kolike ste vi najavili. Ako bi one bile, ako bismo vam vjerovali da bi one bile oko 130 milijuna kuna, pa onda se sramotnom otkriva činjenica po kojoj je 618 zamjenika dužnosnika koje ukidate u prosjeku primalo plaću oko 11.000 kuna u državi u kojoj ćete, vi ćete opet reć populizam, ali ljudi žive daleko ispod granica normalnoga življenja. No kada bismo mi povjerovali stvarno da će te uštede biti tolike kolike ste najavila, činjenica koja vas zapravo demantira vašu dobrohotnost jest omogućavanje današnjim zamjenicima dužnosnika zbrinjavanje sa jednog mandatnog izbornoga razdoblja na, da li pročelnička mjesta sa Ugovorom na neodređeno ili u nekakve ustanove kojima je osnivač lokalna, regionalna uprava i samouprava, što je već odavno viđena praksa, a oni koji ne budu zbrinuti tu, ostaju im ipak neke mogućnosti savjetničkog dijela posla. Pa proračunske brojke će vas osobno ministre potvrditi ili demantirati, pričekajmo, vidjet ćemo. Pa niti jednim slovom zakona vi niste pokušali spriječiti ovo prije navedeno. Pa jednako tako niste niti zakonodavno smanjili ionako sramotno primjerice visoke koeficijente koji stoje na raspolaganju izvršnoj vlasti. I znam, vi ćete sada reći ovaj zakon to ne obuhvaća. Pa znam i ja ne obuhvaća, ali to je alibi priča ministre. Ovaj zakon je mogao obuhvatiti i to. On je mogao biti puno cjelovitiji i puno kvalitetniji da ste vi htjeli i da ste krenuli na vrijeme. Kakav je to na kraju krajeva život i posao u kojem imaš alibi, zašto ne napraviti nešto dobro, a možeš to učiniti? Sve ovo što sam vam naveo mogli ste vi izbjeći smanjenjem samo jednoga jedinoga broja i uz to uštedjeli biste zapravo 15 puta više od projiciranih ušteda ovih izmjena. A znate li kojeg broja? Pa smanjenjem granica koje, gornje granice koja se smije izdvajati za plaće u jedinicama lokalne i regionalne uprave i samouprave sa trenutnih 20% na 10% proračunskih sredstava. Vi biste ovim potezom uštedjeli milijardu i pol kuna i onemogućili gomilanje ovog sustavlja, sustava uhljebljivanja, da ste barem to napravili ja osobno bih vam vjerovao. Da ste to napravili zasigurno u drugom gradu po veličini u Hrvatskoj koji ima 180.000 stanovnika ne bi u administraciji bilo zaposleno 500 ljudi. Usporedbe radi, grad Malbo na više od 300.000 stanovnika u gradskoj administraciji ima 104 ljudi zaposlenih. Pa sva nelogičnost izmjena vidljiva je u bilo kojem retku, članku ili stavku ovog zakona. Pa jasan nam je razlog zbog kojeg čuvate opstojnost svih jedinica lokalne uprave i samouprave neovisno kolike one bile kao onih na kojima zapravo i vi planirate zadržati političke prste i nagraditi lijepom plaćom one koje vaga ne može izvagati nakon mandata. Pa mogli ste ovim zakonom sve to riješiti, niste htjeli ili niste smjeli, svejedno je. Pa mogli ste barem da ste željeli ograničiti broj mandata izvršnoj vlasti, ali niste smjeli, zlobnici bi rekli zbog lokalnih nekakvih metuzalema kojih nemaju gdje i u biti nemaju što bez fotelje, a vladajuće većine bez njih ne bi ni bio u saboru. Zar vam nije jasno zbog čega je važno ograničiti broj mandata ministre u lokalnoj i regionalnoj upravi i samoupravi? Pa ministre zbog smanjenja nepotizma, mogućnosti korupcije u nabavama i da ne nabrajam kad netko pusti pipke i godinama stoji na istome mjestu. Pa kada pogledamo sredstava koja planirate uštedjeti dokidanjem zamjenika, potvrđuje se ono što vam MOST godinama traži i moli, potvrđuje se činjenica ogromnog besmislenog regionalnog ustroja koji je svrha sebi samo. Pa zamislite tek uštede kada biste prihvatili prijedlog MOST-a i kada biste samo ukinuli ovakve županije? Kolike bi uštede tek bile da smanjite broj jedinice lokalne uprave i samouprave. Ma kada biste vi zanemarili i to vam dajem za pravo, prijedlog Mosta pa različite objektivne studije, ljudi koji ne pripadaju strankama i stručnjaka raznoraznih pa već cijeli niz godina smatraju pa ako je za državu veličine Hrvatske … [[Govornik se ne razumije.]] 150 jedinica lokalne uprave i samouprave.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Svi znamo da su stvorena velika očekivanja u javnosti od toga koliko se može uštediti na smanjivanju troškova jedinica lokalne samouprave. Svi znamo koliko je stvorena slika i priča u javnosti da ukoliko se napravi drastična reforma lokalne samouprave da će u Hrvatskoj poteći med i mlijeko i da će u Hrvatskoj biti para za sve. Ja ne mislim tako, da ne mislim da je takva slika točna i ja ne mislim da je takva slika istinita jer da mislim sasvim sigurno bi se založio za to. I nema nikakve sumnje da predloženi zakon je zapravo rađen pod pritiskom takve slike. Idemo smanjiti koliko god je moguće, a da ne napravimo veliku štetu idemo smanjiti troškove za jedinice lokalne samouprave. Da nismo već imali kroz porezne mjere i kroz financiranje jedinica lokalne samouprave dakle onaj set zakona koje smo raspravili prošli tjedan u kojem se uvodi drastično ograničenje za to koliko se može izdvojiti za troškove plaća i uprave u jedinici lokalne samouprave, ja bih razumio gospodine državni tajniče da ćemo još s ovim značajno povećati. Ali ako idemo ovako sa ove dvije mjere, bojim se da ćemo snažno osakatiti jedinice lokalne samouprave i ovdje narušiti osnovnu ideju koju je zakonodavac imao kada je odlučio da ima neposredan izbor načelnika i njegovih zamjenika i vijećnika i da ćemo stvoriti neku vrstu hibrida ili hibridnog stanja. Razumijem i to da zakonodavac može i to uraditi ukoliko postoji valjan i opravdan razlog, ali raditi pod tom slikom pod tim uvjerenjem koji proizvode neki u javnosti da ukoliko ukinemo općine, gradove da će onda Hrvatska biti mnogo jeftinija država nego što jeste. Ma neće. Neće. Nije to nažalost najveći izvor rastrošnosti u ovoj državi. Neću sada govoriti o tome, pokazatelji su mnogo ozbiljniji na drugim mjestima. Ono što hoću sada reći povodom ovoga zakona, da ne kompliciram previše život predlagatelju Vladi i ministarstvu jer nisu oni ljudi bez dobre volje i da pomognemo da se ovo popravi u mjeri u kojoj je to moguće. Prvo, što se tiče zamjenika, dakle uzmite načelniku i gradonačelniku smanjite im plaće kao što je smanjeno gotovo smanjeno uz određene mogućnosti izuzetka, smanjite im kapacitete njihove administracije i sposobnosti njihove administracije, sada ćemo im ukinuti i zamjenike silno ćemo ih osokoliti i osnažiti da rade za jedinice lokalne samouprave, silno ćemo u njima razbuditi poduzetnički duh i razbuditi inicijativu da rade za korist onih koji su ih birali. Oni koji nam drže takvu lekciju ne rade, a da ne rade za pare jer su im pare najvažnije. I neka su, ako je posao u pitanu, ali i ovo je posao za koji neko mora biti plaćen i ovo je posao koji se treba obavljati što je moguće bolje i u što je moguće boljim uvjetima tu se slažemo sigurno. Prema tome, država ima racio da racionalizira, ali ne i da uništava ono što nju čini državom, a sustav državne lokalne samouprave jeste to. Kako ga uraditi, kako ga reformirati? Ja sam apsolutno za to da o tome razgovaramo mi ovdje, oni koji o tome znaju bolje sveučilišni profesori, istraživači koji znaju vjerojatno bolju sliku nego što ih mi znamo, ali ne da se rukovodimo medijskom slikom jer tom ne gospodare ni profesori ni zastupnici nego gospodari neko drugi. I da se vratim na ovo. Što se tiče ukidanja zamjenika za jedinice lokalne samouprave koje su ispod 35.000 stanovnika, izuzev onih koje su sjedišta županija kao što je Vukovar i Pazin, pri čemu će se Knin pobuniti i reći će zašto mi nismo u tome, ali pustimo sada to po strani. Sa ovakvim prijedlogom ste otvorili i ogolili pitanje zamjenika iz redova nacionalnih manjina koji će ovako još više biti fikusi i svako će ih moći ćušnuti i reći ko ste vi, samo zato što su izabrani po drugačijem postupku. A što što su izabrani po drugačijem postupku nisu im ovlasti drugačije, ovlasti su im iste. I na taj način ako bi to ostalo vi biste zapravo donijeli, predložili zakon koji bi bio suprotan Ustavu na što je upozorio kolega zastupnik potpredsjednik Radin. Stoga ćemo mi ići s amandmanom i predložiti da na početku mandata načelnik ili gradonačelnik predloži da ga u slučaju njegove duže spriječenosti može mijenjati ili izabrani zamjenik iz redova nacionalnih manjina i redova hrvatskog naroda tamo gdje je hrvatski narod u manjini u nekoj jedinici lokalne samouprave ili iz općinskog vijeća, ali na početku i jedna i druga opcija koja se pokaže opravdana i najbolja stajališta općina. Drugo što želimo reći na što želim skrenuti pažnju, ovim zakonom je otežana zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina u jedinici lokalne samouprave. Kako? Smanjuje se broj vijećnika, što je u redu, prihvatili smo, dijelimo istu sudbinu, smanjuje se za 10% ali se povećava prag za dolazak do mandata. Tamo gdje sada postoji mogućnost da bude izabran netko iz redova nacionalnih manjina, sutra u nekim jedinicama lokalne samouprave takva mogućnost neće biti moguća. To će koristiti pojedine liste koje su to koristile i do sada koje su shvatile da taj kriterij i da netko mora biti u općinskom vijeću može biti zadovoljen tako ako se koristi lukavstvom, a to je staviš nekog pripadnika manjina Mađara, Čeha, Srpkinju na dno liste i kažeš tamo su osigurana tri mjesta za pripadnike srpske zajednice, jedno mjesto za pripadnike mađarske zajednice oni neće moći, njihove liste neće moći prijeći prag prema tome naša lista će to dobiti gratis, netko tko se politikom ne bavi, netko tko manjine ne zastupa, netko tko u njihovo ime ne govori, a mi ćemo dobiti još jedan broj za sastav toga vijeća. Je li to dobro? Nije. Je li to treba mijenjati? Treba. Zato vas molim prije nego što idete na usvajanje ovoga zakona mijenjajte i čl. 107. st. 3., 4., 5., 6. i 7. neka ostane 1. i 2. i 8. jer mislimo da na taj način ono što je do sada bila praksa i ono što je do sada bilo ustavno uređenje vrijednost da se s ovim zakonom na neki način poremećuje i iz tog razloga predlažemo da to promijenite.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj nacionalnih manjina u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Furio Radin. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Kolegice i kolege. Svaki klub ili zastupnik ovdje će se koncentrirati na određeni segment, da tako kažem, ovoga zakona. Naš klub je zainteresiran najviše za onaj dio koji se tiče termina kojega ja upotrebljavam u ovome Saboru već jako puno godina kao i svi ne samo zastupnici nacionalnih manjina nego i svi oni koji misle da su svi ljudi isti. I to je termin ili pojam bolje rečeno, pozitivna diskriminacija. Određena dvojba kod nas zastupnika nacionalnih manjina izazvala je najprije odredba po kojoj stečena prava na zamjenika gradonačelnika imaju samo one lokalne samouprave koje su iskoristile mogućnosti koje su davale promjene zakona od 2011.g., promjene koje je napisao gospodin Bauk ako se dobro sjećam i to bi kod nas u Istri, pogotovo kod Talijana u Istri pravilo izazvalo određene probleme jer kod nas, pogotovo stranka IDS-a, ali i druge stranke, u paketu i u općinama i u gradovima i u županiji davali su uvijek, nudili su uvijek i jednoga ili gradonačelnika ili zamjenika koji su po nacionalnosti Talijani i takav je bio jedan dio statuta, jedan dio je predviđao i ovo drugo, tako da smo u nekim samoupravama i u županiji imali čak dva zamjenika čime se ni mi nismo baš do kraja slagali, ali zakon je bio takav. Zato talijanska Unija, grad Rovinj i Istarska županija napisale su pismo i ja sam ga supotpiso ministru Malenici koji nam je zapravo dao sva moguća osiguranja da tamo gdje je predviđen statutom zamjenik gradonačelnika da tamo će biti i izabran bez obzira dal je bio izabran do sad u paketu ili je bio izabran posebnim, posebnim izborima. E i ja sam mislio da je to sve ili gotovo sve zapravo odlučeno do danas kada je izašao ovaj na vidjelo ovaj problem da postoje zamjenici prve i druge kategorija. Ja odmah i vrlo sintetično kažem da ne mogu postojati izabrani ljudi čija funkcija nosi isto ime i koji zapravo imaju različite, različite kompetencije ili ingerencije kao što se kaže ovdje, ja se ne slažem s tom riječju, kompetencije. Zašto? Zato što ustav kaže tako, zato što ustav kaže da zastupnici u ovom saboru bez obzira kako su izabrani da li ko manjine i Hrvati izvan domovine ili na osnovi općeg zakona bez obzira u kojoj izbornoj jedinici, imaju potpuno ista prava. Njihov glas je isti. Ono što kažu ima istu težinu od onoga što kažu drugi zastupnici. Uvođenje različitog tumačenja zamjenika gradonačelnika koji se sad ukida u općinama, a ostaje samo za manjine, ali drugačije tumačenje nečega što se isto zove zapravo ruši koncept i pojam pozitivne diskriminacije kaže nam da nismo svi isti i na mala vrata kaže Pupovac nije isti kao neko drugi, neću pravit imena da nikoga ne uvrijedim. Boris Milošević nije isti kao ostali potpredsjednici vlade. I ako baš hoćemo i ja nisam isti kao ostali potpredsjednici sabora. Oprostite, reću vam jednu stvar u tajnosti, među nama, ja se s time slažem. Apsolutno se s time slažem i smatram da je to zapravo jedna diskriminacija. Postoje naravno onda i objektivne situacije. Mi smo zapeli oko toga, pa onda rasprava je išla u krivi smjer, išla je oko suštine, oko i išla je oko zapravo sadržaja i kompetencije dogradonačelnika. Ali zapravo ako je rasprava išla u ovom smjeru ja bi je vratio natrag i reko, i reko bih da možemo, možemo raspravljat o tom problemu, ne da li su isti nego ko će koga zamijeniti time da kažemo da prvi koji je na listi zamjene zapravo je dogradonačelnik, zamjenik gradonačelnika koji je bio … [[Govornik se ne razumije]] nacionalnih manjina. Ali međutim, može se desit situacija i to, mi smo toga apsolutno svjesni da taj zamjenik bude apsolutno suprotne opcije od, od, od većine, izabrane većine i onda se stvara određeni, određeni problem. Zato odlučili smo podržati i potpiso sam i kolega Pupovac je prije naveo kakav ćemo amandman dati, potpisat ću ga i ja, da zamjenik gradonačelnika biran iz redova nacionalnih manjina bira, zamjenjuje gradonačelnika, ali i to određuje i to određuje odmah, odmah u prvih 30 dana određuje gradonačelnika, al to može biti i jedan od, od vijećnika kojeg on određuje, al taj i ostaje onda. A ja ću reći još jednu drugu stvar i to bi htio sada da moji prijatelji iz IDS-a me malo slušaju pozornije. Ne samo prvih 30 dana nego u predizbornoj kampaniji kažete neka oni koji idu na izbore neka kažu u slučaju da ja pobijedim zamijenit će me ta i ta funkcija. To predlažem ja i onda će zastupnici nacionalnih manjina slušati ko što kaže i naći će načina da se to onda pretoči i u rezultate izbora. Znači da, ali prvenstveno ima pravo zamjenik, zamjenik izabran iz redova nacionalnih manjina jer, jer on ima potpuno ista prava kao drugi, kao drugi zamjenici, iste vrijednosti, sve drugo uvodi zapravo do diskriminacije i u ovom domu, u političkom životu i zapravo u, u samoj zamisli pojma pozitivne diskriminacije. I postoji još jedna druga mala stvar, a to je da u izbornom zakonu u onom uvodnom dijelu postoji broj zamjenika gradonačelnika i preporučio bih ministru da promijeni da skine to jer broj još u ovom trenutku ne možemo znati. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Mišel Jakšić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Reiner, uvaženi predstavnici ministarstva, kolegice i kolege saborski zastupnici. Dakle, lokalna uprava i ono što ona znači za svakodnevni život naših građana je definitivno možda i najvažniji institucionalni stup za kvalitetu života i za pomicanje zadovoljstva naših građana, naših ljudi svojim životom. Lokalna uprava je ta koja odgovara za ceste, za javnu rasvjetu, za vodovod, kanalizaciju, struju, za vrtić, kroz županije za domove zdravlja, bolnice, dakle sve ono što čini one najvažnije segmente života koji se tiču upravo izravno naših sugrađanki i naših sugrađana. I ono što me osobno žalosti je što puno puta pričamo o potrebi za decentralizacijom, o potrebi za reformom lokalne uprave, a onda sami sebe putem razoružavamo jer svaki put velikom da, potrebna nam je decentralizacija, da potrebna nam je reforma, a onda ono što dođe pred nas kao saborske zastupnike i što se nakon toga treba provoditi u pravo na terenu se pokaže da ili je kozmetika ili je apsolutno neprovedivo. S decentralizacijom se nismo pomaknuli s mrtve točke, naša zemlja je i dalje poslije Grčke najcentraliziranija zemlja EU i ono što je vidljivo sa posljednjim paketom poreznih reformi koji je usvajan prošli tjedan nismo napravili apsolutno ništa da se pomaknemo s te točke jer svaka Vlada do sada jedine porezne reforme koja je radila su se ticala upravo prihoda jedinica lokalne samouprave. Svaka porezna reforma se svede na kraju na raspravu o stopama poreza na dohodak i o tome kako će se taj isti porez na dohodak dijeliti. Samo da podsjetimo javnost to je i trebao bi biti jedino isključivo prihod jedinice lokalne samouprave pa onda ne znam čega se to točno sve vlade su do sada odricale jer kao zahvaljujući tome one donose građanima veću plaću i veće prihode. Nisam još nijednom vidio da smo potaknuli raspravu o porezu na dodanu vrijednost ili o porezu na dobit i rekli, pa ajmo i to nešto vratiti tamo gdje nastaje, tamo gdje se stvara jer taj PDV i taj porez na dobit stvoren u Novom Marofu, Koprivnici, Čakovcu, Omišlju je od tih ljudi. Nije to zahvaljujući ministru ili premijeru ili bilo kome koji je ovdje s ove strane, to je zahvaljujući ljudima koji tamo žive, koji tamo rade, koji tamo stvaraju, a sve to što oni stvore i što potroše u svom gradu ostaje jedino isključivo prihod državnog proračuna i nacionalne vlasti pa onda kroz te porezne reforme kao nešto kroz kompenzacijske mjere mi vama vraćamo, iako nikad nemamo jasnu tablicu i jasnu računicu koliko zapravo od nekuda dođe, a koliko se onda nečijim prstom pere ili ukazom vrati. Da li ćemo ikada imati prilike slušati raspravu da će jedan ministar reć, da mi ćemo 2% PDV-a, 2% poreza na dobit ostaviti u tom i tom gradu, općini, županiji jer su to stvorili ljudi koji tamo žive i rade. Nismo to dočekali. I onda ova porezna reforma pokazuje koliko teško idemo u smjeru decentralizacije i kao da nas to uopće ne zanima i danas je pred nama nova funkcionalna reforma lokalne i regionalne samouprave. Ja ću se sada malo našaliti da mi ta reforma izgleda ko u onoj šali o vlaku i pruzi, pod A vlak se vozi dolazi do kraja pruge pa onda vele ajmo dalje graditi prugu samo da vlak ide. Onda pod B, vlak dolazi do kraja pruge vele nema dalje pruge, ha trgajte prugu iza pa je stavljate naprijed da se vozimo ipak prema naprijed i idemo dalje. Ali mi smo izabrali reformu C, vlak je stao, pruge dalje nema ajmo sada svi izaći iz vlaka i zaljuljati vlak pa nek ljudi bar misle da se vozimo i da se nešto događa jer uvjeravati javnost da ćemo mi smanjiti broj zamjenika, a da svi ti zamjenici koji više neće biti zamjenici će ostati bez posla ili si neće naći svoje mjesto da li ko savjetnici, da li ko pročelnici, da li ko članovi uprava, da li ko ravnatelji je definitivno ruganje zdravom razumu. Posao nakon ovih izbora tamo gdje ostane isti gradonačelnik neće dobiti samo zamjenik ko u onom filmu „Sokol ga nije volio“, ako ga baš gazda, kum, šef, Sokol nije imao rada onda mu vjerojatno neće dati nikakvu zamjensku poziciju i to je jasno ko pekmez. Zato bi puno važnije bilo kada pričamo o tome koliko će biti ta ušteda i koliko će to kao koštati manje građane da uzmemo točno tablicu pa da vidimo druge godine kako se to odrazilo u udjelu plaća u izvornom prihodu te općine, grada ili županije, tada ćemo vidjeti da li smo napravili stvarne i istinske reforme ili smo napravili samo kozmetiku da pokažemo da li građanima da smanjujemo broj dužnosnika ili smo to možda obećali Europskoj komisiji kada smo dogovarali sve one pakete pomoći teške u milijardama eura i nek ta pomoć dođe. Ali bilo bi nam svima puno jednostavnije i puno lakše da znamo što smo sve obećali da ćemo napraviti i u kojem roku. Polazišna reforma lokalne uprave bi trebala krenuti upravo od onoga što sam sad spomenuo, a to je udio plaća u izvornim prihodima. Svi mi koji bar ponešto znamo o toj lokalnoj upravi smo svjesni da već danas imamo možda i pola općina u RH koji probijaju 20% udjela plaća u izvornim prihodima te općine. Postoje sigurno, možda imamo i neke gradove, a nažalost imamo i neke županije jel kad uspoređujete prihode županija izvorne prihode županija sa gradovima sjedišta županije vidite koliko su to puna puta smiješni omjeri i koliko županija zna ispasti slabija od toga. I zašto onda bježimo od onoga što možemo jasno i empirijski pokazati brojevima, a to je da doista danas imamo previše općina, previše gradova, previše županija? I da, to nije nešto što se može riješiti možda ni u jednom mandatu jedne vlade, ne možemo to riješiti u 3.g., Danska koja je razvijena zemlja od nas je rješavala to 7.g. Al ajmo o tome razgovarati, ajmo pokazati građanima, gledajte mi tu reformu radimo da biste vi živjeli bolje jel mi i danas imamo sela u pojedinim općinama, pogotovo tamo gdje imamo nacionalne manjine gdje ljudi i dalje nemaju struju, da ne pričam o vrtićima i svemu onom ostalom što čini normalan život. I ova korona kriza nam je pokazala koliko su nam nužne strukturne promijene u gospodarstvu, koliko jesmo izloženi i dalje turizmu, ali su i nam pokazale svu nelogičnost teritorijalnog ustroja koji RH danas ima. Pa koliko je u javnost doprlo rasprava u pojedinim općinama da ljudi nisu mogli otići po lijekove, da nisu mogli otići liječniku, da nisu mogli otići na benzinsku pumpu, da nisu mogli otići u šoping centar i kupiti potreban špeceraj jer žive u općini u kojoj toga ničega nema, ha ako nemaš dobar razlog za propusnicu ne možeš otić. Pa dal nam to nije bilo malo onako zvono, alarm, lampica da očito nešto u tom našem teritorijalnom ustroju ne valja i da trebamo mijenjati? Dal nam to što probijamo stalno 20% plaća u izvornim prihodima nije pokazatelj da imamo općine koje nemaju svoj smisao i ne mogu servisirati potrebe svojih građana, a imamo ih? Sa onom predzadnjom poreznom reformom kad je uveden Fond izravnanja i Fond pomoći jedino što smo bili dobili je to da je masa općina na, sad pazite, na milijun kuna izvornih prihoda dobila po 4-5, to nije Fond izravnanja, to nije omogućavanje ravnomjernog razvoja, to je bilo samo umjetno dokazivanje da neke općine imaju svoj smisao i da mogu opstati iako već sad u ovom paketu mjera se priča da te kompenzacijske mjere možda '22., '23. neće ić, dakle opet ćemo ići u smjeru toga da ćemo imati masu onih koji probijaju 20%. I s kuta gradonačelnika Koprivnice volio bi da imamo raspravu o reformi lokalne uprave, da podvučemo crtu tko može bit općina, grad, županija, tko ne jer nema smisla jer nema onu financijsku snagu da to bude, a ne da velimo da ćemo mi poticati funkcionalno spajanje jer ne znam koja će to općina i načelnik i općinsko vijeće izglasati da sami sebe ukinu i da više ne budu načelnici. I da tu napravimo jednu tablicu onda sa jasnim regulama jer može se, može se biti grad bez prireza, može se imati i udio mase plaća u izvornim prihodima od nekih 9%, može se provoditi on line javnu nabavu, može se uzvesti model transparentnosti da su svi računi jasno vidljivi, sve se to može. Ima puno dobrih primjera u RH, drago mi je da je moja Koprivnica u njima, drago mi je da je naš susjedni Bjelovar u njima. Za to nam treba politička odgovornost, politička hrabrost i nakon toga ćemo napraviti jednu pravu reformu lokalne uprave, a ne reformu „ljuljajmo vlak, pa će svi mislit da se ljuljamo, da se vozimo i da se nešto ne događa“ jer realno ovom reformom građanima se neće dogoditi apsolutno ništa.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSLS-a i Reformista u ime kojeg će vrijeme podijeliti, kolko sam shvatio, poštovani zastupnik Hrebak i zastupnica Martinčević. Prvo poštovani zastupnik Hrebak, izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedniče sabora, poštovani uvaženi kolege, poštovani državni tajniče. U ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista mi ćemo podržati ovaj zakon, kolegica Martinčević i ja ćemo svako iz svog kuta reći nešto više o samom zakonu. Naravno, ima dosta argumenata tijekom današnje rasprave i za i protiv, ja uvažavam i neke stavove oporbe, pa evo čak i moj kolega gradonačelnik Jakšić je isto tako neke stvari reko s kojima se ja slažem. Međutim, ono za što ću ja podržati ovaj zakon je upravo to što vidim da zakon ipak ide korak naprijed. Dal je to dovoljno onoliko koliko bih ja osobno htio, vrlo vjerojatno i nije, ali za reforme, velike reforme raditi u ovom trenutku krize nisam siguran koliko bi mi to mogli izdržati i koliko bismo mi uopće postigli nacionalni konsenzus po tom pitanju jer moje osobno stav i stav HSLS-a po pitanju županija mislim da se već zna, al to ne znači da sa dva zastupnika možemo mijenjat svijet, al možemo mijenjati Hrvatsku. Možemo mijenjati Hrvatsku u onim segmentima u kojima 30.g. niko nije ništa napravio. U 30.g. nama treba da bismo u jedan Zakon o lokalnoj samoupravi stavili da načelnici i gradonačelnici i župani imaju obvezu i moraju pokazati svojim građanima kako troše njihov novac da se ne događa da se kupuju kuleni vrijedni milijun kuna, da se ne događa da se troši novac na razne bankete, zabave bez pokrića, da se ne događaju situacije kao što smo vidjeli u samom vrhu države gdje su se maznule doslovce stotine tisuća kuna na dnevnicama samo u jednom uredu u vrhu države, dakle i takve su se stvari događale i kada mi neko populistički kaže što ti to g. Hrebak želiš napraviti, pa to su sve neke male sitne stvari. Nisu, trebalo nam je 30.g. da dođemo do situacije da građanima pokažemo kako ćemo trošiti njihov novac. Korupcija je najraširenija na lokalnoj razini kažu kompletno sva znanstvena zajednica. Korupcija je najraširenija na lokalnoj razini. Zovu nas lokalnim šerifima, e pa gospodo ja nisam lokalni šerif, nije lokalni šerif niti moj kolega Jakšić, nije niti mnogo drugih načelnika, gradonačelnika, župana, sigurno nije lokalni šerif ni kolega Jenkač, dakle ima nas koji časno i pošteno odrađujemo svoj posao, niti lokalni šerifi niti kolege Zur, ni kolega Zurovec, niti kolega Nađi, dakle ima nas koji radimo časno i odgovorno svoj posao, a znam da vas ima još u ovoj sabornici i znam da vas ima i sa ljeva i sa desna koji se slažete sa mnom, al možda neki neće to baš tako jasno i glasno govoriti da se ne bi zamjerili nekim drugim svojim kolegama koji vole malo zaviriti u državni odnosno, pardon u gradski proračun. Dakle, po mom mišljenju ovaj jedan mali korak, koji se čini mali je ogroman korak jer u 30.g. ga nismo vidjeli. Ovaj zakon okvir postavlja da se transparentnost uvede. Čujem sad i neke rasprave sa druge strane ove sabornice kaj kažu razlika između, jasno je meni koja je razlika između otvorenosti i transparentnosti. Ovaj zakon postavlja okvir, a Zakon o državnom proračunu koji stupa na snagu nadamo se odmah početkom sljedeće godine će donijeti sve ono što je potrebno da bi transparentno zaživila kao što primjerice živi u Bjelovaru, kao što živi u Svetoj Nedelji kao što živi u nekim drugim gradovima. I čuo sam neke kolege koji su rekli, šta to oni izmišljaju pa to već postoji. Ne postoji to i nemojte prodavati takvu demagogiju da to ne postoji, to će postojati onog trenutka kada izglasamo ovaj zakon, kada on postane obvezni za sve jer sramota je da u dvije godine od kako je to Bjelovar uveo pa Sveta Nedelja pa neke drugi gradove i općine niti jedan kolega drugi to nije uveo, to dovoljno govori o tome koliko je to njima bitno, a mi sa ovim šaljemo snažnu poruku javnosti da nismo svi isti i da nas ima koji časno, pošteno i odgovorno obavljamo svoj posao. I oni koji to nisu uveli, a koji će uvesti, uvesti će bez ikakvih problema. Predlažem samo ono što će biti bitno za ovu temu, a to je da država raspiše natječaj da osmisli jedno aplikativno rješenje za sve da ne bi bilo da to neke dodatne troškove izaziva prema lokalnoj samoupravi gdje bi mi praktički koristili svi gradonačelnici, načelnici, župni jedno softversko rješenje, ali to je pitanje za neko drugo ministarstvo za Ministarstvo financije za neki drugi zakon, Zakon proračunu gdje će se to i dalje regulirati. To je bio naš izborni program, to je bio rekao bih naš dogovor koalicijskog partnera HDZ-a i HSLS-a i ja sam osobno bio predmet ismijavanja poruga rekli su zeznut će te HDZ, nećete to ispunit, to je samo priča za javnost. Mi smo danas došli da ću ja drage volje sa velikim zadovoljstvom podignuti ruku za ovaj zakon bez obzira što imamo kritiku u nekim drugim segmentima, ali nakon 30 godina nemam pravo ne dignut ruku za ovakav prijedlog koji će uvesti transparentnost gdje ćemo sa svega dva zastupnika i sa malom podrškom HSLS-a omogućiti sa svojim partnerima sa ovom vladajućom većinom da barem sutra Hrvatsku u smislu lokalne samouprave bude jedan korak bolje uspješnija i da pošaljemo poruku građanima da nismo svi isti, da nismo svi lokalni šerifi i da ima nas onih koji radimo časno i odgovorno svoj posao. Jedina šteta je, jedina loša poruka u svemu ovome da nam treba zakon na državnoj razini koji bi nas pritisnuo da to napravimo. Tako da naš klub će sigurno podržati ovakav prijedlog zakona. Veselim se da će transparentnost biti zakonska obveza i da ćemo svi morati građanima podastrijeti račune kako na koji način trošimo njihov novac. Hvala.
Hvala. Sada će nastaviti poštovana zastupnica Natalija Martinčević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Kako se Narodna stranka reformisti sustavno zalaže za provođenje reformi lokalne i regionalne samouprave, pozdravljamo činjenicu da se počelo razmišljati u smjeru optimalizacije sustava i ostvarenju ušteda u proračunima jedinica lokalne samouprave kao i u jačanju transparentnosti u trošenju javnog novca. Predložene izmjene i dopune zakona idu u smjeru da se smanji broj dužnosnika, no kada uzmemo u obzir činjenicu da proračun RH iznosi 150 milijardi kuna ove reforme uštedit će potencijalno 100 milijuna kuna tada je nažalost jasno da ovdje ne možemo govoriti nažalost još uvijek o ozbiljnoj i suštinskoj reformi. Ali sama činjenica da idemo prema smanjenju broja dužnosnika, a koji je neproporcionalno veći u odnosu na broj stanovnika i proračunske kapacitete i za koje velika većina građana smatra da su privilegirana skupina u našem društvu je dobrodošla promjena koju treba podržati. Narodna stranka reformisti smatra da ne postoji nijedan razlog da se ne usvoji naš prijedlog, a koji je na tragu uređenja lokalne samouprave u velikom broju država, primjerice Francuskoj da najveći dio dužnosnika lokalne razine budu volonteri. Kada se već nismo odlučili da idemo u ozbiljnije reforme objedinjavanja općina, naš je prijedlog išao u smjeru da se najmanje jedan dužnosnik u svojoj jedinici lokalne samouprave kandidira i bude izabran kao volonter. Dužnosnici volonteri nisu opterećenje za proračun, za obavljanje dužnosničke funkcije volonterski javit će se građani koji imaju riješeno pitanje svoje egzistencije što može jako dobro utjecati na njihovo obnašanje vlasti jer nisu ovisni o funkciji, nisu ovisni o nuždi da funkciju pošto po to zadrže i nemaju pritisak gdje će raditi nakon što im prestane obnašanje dužnosti. Mislim da smo svi zajedno svjesni koliko upravo taj strah od mogućeg nestanka izvora egzistencije može utjecati na donošenje u razne boje obojenih političkih odluka. Mislim da bi ovaj zakon trebao predvidjeti tu mogućnost, ona je posebno važna kada uzmemo u obzir činjenicu da danas u Hrvatskoj imamo 575 jedinica lokalne samouprave. Postoji cijeli niz općina koje imaju tek nešto više od tisuću stanovnika. Na predloženi način postigla bi se ušteda u proračunu, racionalizacija sustava, ali bi se istovremeno osigurao funkcionalni kontinuitet obavljanja poslova od regionalnog interesa. Naš je stav da bi se trebalo ići korak dalje odnosno da bi se trebalo ići u smjeru da najmanje 50% općina ima načelnike volontere. Ovaka pristup potaknuo bi načelnike da razmišljaju o racionalizaciji svojih uprava, da imaju primjerice jedno računovodstvo zajedničko, jednog komunalnog redara itd. i tako bi se postigle značajnije veće uštede nego li to što je predviđeno ovim izmjenama zakona. Kako sam zastupnica iz Varaždinske županije često govorim o Varaždinskoj županiji, danas nisam mislila ali evo povuklo me za jezik, dakle kada govorimo o stvarnim i konkretnim reformama i brojevima u vrijeme bivšeg župana, danas zastupnika Štromara u Varaždinskoj županiji bio je 101 zaposleni, nakon dolaska novog župana gospodina Čačića smanjen je broj zaposlenih na 88 odnosno za 20%. Također kod preuzimanja državne uprave mi smo broj zaposlenih od 110 smanjili na 54 odnosno smanjili smo broj zaposlenih za 50%. Kako se to odrazilo na kvalitetu rada županije? Sa dna ljestvice gdje smo bili 2017. u vrijeme bivšeg župana Štromara po privlačenju europskih sredstava postali smo prva odnosno daleko najuspješnija županija u Hrvatskoj sa 20% manje zaposlenih. To je primjer kako se provodi racionalizacija sustava. Ovdje je nekoliko puta danas bilo spomenuto da postoje mogućnosti da će se ti ljudi koji su sada zamjenici ići na pozicije savjetnika, pročelnika itd. i tu je Varaždinska županija uspostavila jedan dobar model, a to da su savjetnici koji postoje u županiji volonteri. Zaključno, podržavamo mjere koje potiču uštede, predlažemo model uvođenja dužnosnika volontera, ali i skrećemo pažnju na najveći problem naše lokalne samouprave, a to je činjenica da mi imamo formalnu decentralizaciju iskazanu u velikom broju JLS-ova, ali ne i stvarnu decentralizaciju koja treba biti u financijama i u ovlastima. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Damir Bakić, izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege. Započet ću citirajući ministra iz njegovog uvodnog izlaganja. Vi ste ministre u uvodnom izlaganju i s pravom rekli kako, kako se reforma lokalne samouprave, lokalne i regionalne samouprave često zazivala u ovom domu. Sudeći po ovom što nam se nudi u ovim izmjenama i dopunama nastavit će se tako i dalje, i dalje ćemo nastaviti zazivati stvarnu reformu lokalne i regionalne samouprave, čini se sve dotle dok mi sami ne dođemo u priliku provesti je. Mali napredak u racionalizaciji kako ste rekli zaista je učinjen. Međutim, kako su kazali kolege moji prethodnici upitan je doseg tog napretka o racionalizacija, a naravno upitna je i primjena, upitna je praksa. Sasvim je moguće da to u praksi pervertira do mjere do koje zapravo se zateknemo, zateknemo više-manje u istom stanju. Sve zajedno, čak i ako s nekim optimizmom gledamo na taj eventualni mogući napredak u racionalizaciji to je zapravo samo grebanje po površini, gotovo samo, samo kozmetika, to nipošto nije reforma. I u stvari u tom smislu čak je ovim izmjenama i dopunama ovih zakona učinjena i izvjesna šteta jer kako to obično biva kad je reforma potrebna svaka reforma koja se čini, a koja to u stvari nije, koja završava samo na površinskim izmjenama predstavljajući se reformom svaka takva dakle kvazi reforma ona zapravo blokira i odgađa onu stvarnu onu istinsku reformu. Primjera je bezbroj, vjerojatno svima najpoznatiji i svakako društveno najvažniji od ovih recentnih je zapravo zaustavljanje, takvo slično zaustavljanje kurikularne reforme. Vi ovim izmjenama i dopunama zakona ne samo što niste demantirali šerifske ovlasti načelnika i gradonačelnika koje su činile i još uvijek čine vrlo mnogo štete, proizvode vrlo mnogo štete u mnogim gradovima, ne samo dakle što to niste učinili nego, nego ni dotaknuli ono što nam je zapravo prijeko potrebno, a to je stvarni preustroj lokalne i regionalne samouprave. Mi imamo 555 točno, točno 555 JLS-ova, 428 općina i 127 gradova. Mnogi od tih gradova, a posebno mnoge od tih općina su apsurdno male i ekonomski neodržive. U stvarnosti one teško da služe građanima, one više služe političkoj eliti. A evo koliko su ekonomski neodržive mnoge od tih općina, evo što zapravo kaže o tome Zakon o financiranju lokalne i regionalne samouprave u čl. 8. Za svaki grad i za svaku županiju i posebice za svaku općinu računa se ili izračuna se kapacitet poreznih prihoda. Taj kapacitet se računa kao, kao godišnji, dakle godišnji prosjek po glavi stanovnika i to pomični godišnji prosjek tokom 5.g. ubranih poreza na dohodak i to čak uvećan za maksimalnu, teorijski maksimalnu stopu prireza, bila ona uvedena ili ne, to je dakle porezni kapacitet svih naših općina. Referentni, referentna vrijednost tih poreznih prihoda, to je prosjek tih kapaciteta na teritoriju cijele RH za gradove. Referentna vrijednost tih kapaciteta za općine je međutim 150% prosjeka na teritoriju RH. Prema istom članku Zakona o financiranju lokalne i regionalne samouprave općine imaju pravo iz famoznog Fonda za izravnanje koji je sada dakle prešao na teret državnog proračuna općine dakle imaju pravo na razliku između svog vlastitog poreznog kapaciteta i tog referentnog koji iznosi 150% prosjeka. Mi dakle ne implicitno nego eksplicitno u slovu zakona, u slovu zakona dakle, Zakona o financiranju lokalne i regionalne samouprave mi zapravo priznajemo da općine u stvarnosti ne mogu funkcionirati ili za njihovo funkcioniranje treba barem, barem 150% prosjeka, državnog prosjeka. I na kraju reći ću još ovo nadovezujuć se dijelom na izlaganje kolege Pupovca. U Zakonu o lokalnim izborima u čl. 104. u st. 1. piše, evo citirat ću: Broj članova predstavničkog tijela iz reda pripadnika pojedine nacionalne manjine utvrdit će se tako da se udio pojedine nacionalne manjine u ukupnom stanovništvu te jedinice pomnoži s brojem članova predstavničkog tijela, a dobiveni broj zaokružuje se na cijeli broj bez decimalnog ostatka. Ovo bez decimalnog ostatka u stvarnosti vam znači kolegice i kolege da se taj dobiveni udio ili zajamčeni broj mjesta za pripadnike nacionalne manjine u predstavničkom tijelu taj se dakle decimalni broj zaokružuje na niže. Takva je primjedba došla i u javnom savjetovanju. Predlagatelj zakona se međutim u javnom savjetovanju očitovao na način da se ta primjedba odbacuje pozivajuć se na jednako tako upitnu odluku ustavnog suda još iz 2013.g. Podsjetit ću da je na to, na tu činjenicu, na takvo neprilično i cinično zaokruživanje ukazala već javna pravobraniteljica u svom godišnjem izvješću za 2017.g. Dakle u preporukama u tom izvješću za 2017.g. društvena pravobranitelja, pravobraniteljica ukazuje upravo na to na zaokruživanje na dolje. Mi i danas na isteku 2020. još uvijek mislimo da imamo pravo prema samima sebi i prema našim sugrađanima, pripadnicima nacionalnih manjina, biti toliko cinični da njihov udio izražen u decimalnom broju snižavamo na niže i da ostajemo pri tom i da na tome inzistiramo. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Tomislav Klarić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi ministre sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Danas smo na početku rasprave i svi na neki način koristimo se brojevima, pa ću ja krenut s tim podacima. Dakle, danas u Hrvatskoj postoji 428 općina, 127 gradova, 20 jedinica područne i regionalne samouprave odnosno županija, tu je naravno i Grad Zagreb koji kao glavni grad ima poseban status županije, sveukupno 576 jedinica lokalne i područne samouprave. Zašto govorim o ovim brojevima? Čuli smo iz prethodnih rasprava, dakle tu počinju i završavaju sve špekulacije opravdanosti ili neopravdanosti ovakvog teritorijalnog ustroja RH. Ako se vratimo u prošlost, a mislim da je dobro se vratit i u vrijeme stvaranja neovisne i slobodne države Hrvatske važno je istaknut podatak da uspostava ovakvog sustava koji s više manjih izmjena u kontinuitetu traje do danas zapravo je započela '92.g. Tad je postavljen temeljni zakonodavni okvir. Tu je važno istaknuti i '93.g. kad je na snagu stupio zakon koji je uredio teritorijalni ustroj, samoupravni djelokrug, izborni sustav i način financiranja lokalne samouprave. Tad su provedeni i prvi lokalni izbori. Ovo ponavljam iz razloga što je bitno prisjetiti se temelja današnje države, vremena i ratnih okolnosti u kojima je ona nastala. Upravo te okolnosti često zaboravljamo, a važno je o tome vodit računa jer su ti tek tad ustrojeni gradovi i općine u samim počecima morali sučeliti s brojnim problemima pokretanja mehanizma za uspješno vođenje grada i općine. Od praktično nepostojećeg ustroja, kadrovske i svake druge infrastrukture, nedostatnih prihoda, ratnih okolnosti, uništene socijalističke industrije koja je gašenjem jugoslavenske države već samim time bila osuđena na propast, u takvim vremenima i okolnostima iz godine u godinu više ili manje uspješno su stasale sve današnje lokalne samouprave. Mnogi današnji gradovi i općine izrasle su iz nekadašnjih mjesnih zajednica, neke od njih s malim brojem stanovništva, ogromnim područjem kojim je trebalo smisleno upravljati. I ovo govorim iz razloga što u Hrvatskoj kroz sve ove godine naročito u zadnje vrijeme, a u kontinuitetu, vidjeli smo i svjedočimo tome, i danas traje rasprava koja pokušava pokrenuti reorganizaciju sustava lokalne samouprave. Zagovornici takvih ideja predlažu ukidanje gradova i općina, pa pojedinih županija, uglavnom predlažu promijene modela upravljanja zemljom i mislim da je to opasno. Njihove insinuacije koje plasiraju u javnost su neefikasnost, premali razvojni potencijali, prevelika složenost, nedovoljna stabilnost, neracionalnost, ističu čitav niz teza koje smo i tu mogli danas čuti, pa čak i onu da je današnji ustroj povijesno romantičarska ideja prvog hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana, osobno sam to puno puta čuo, evo od prof. Koprića na njegovim predavanjima. Činjenica je da današnji ustroj podsjeća dijelom na povijesne teritorijalne jedinice koje su kroz hrvatsku povijest na ovaj ili onaj način zadržale svoj kontinuitet. Na prvi pogled kad se tako pokaže problematika kako ju često znaju prikazati svakom ko nije detaljno upoznat s radom i funkcioniranjem JLS-a može se učiniti da su i u pravu, no činjenice ih demantiraju. One pokazuju drugačiju sliku i pobijaju sve ove teze. Od prvog dana uspostave sve do jedne novoustrojene lokalne samouprave bez obzira na veličinu spremno su pokrenule svoj razvoj. Pa i kad spominju efikasnost postavlja se pitanje što je dokaz te efikasnosti? Nisu li dokaz tih efikasnosti desetine novoizgrađenih dječjih vrtića, stotine kilometara izgrađenih ili obnovljenih ili nerazvrstanih cesta, stotine kilometara kanalizacijskog vodoopskrbnog sustava, novoizgrađene škole, školske sportske dvorane, organiziran javni prijevoz, projekti zaštite okoliša, ustrojene su zdravstvene ustanove, novoizgrađena potrebna infrastrukture, briga za sve dobne skupine stanovništva, poticaji za razvoj gospodarstva, stotine milijuna EUR-a privučeni su u razvoj i uloženi u sredstva iz europskih fondova na područjima JLS-ova. Ko je to napravio? Možda neki volonter? Il su to odradili načelnici i gradonačelnici, vijećnici u gradskim i općinskim vijećnicima, djelatnici gradskim uprava? Tu su i desetine stotina tisuća stranica projektnih dokumentacija. Ko ih je pripremio? Prostorni planovi u svim općinama i gradovima diljem RH. Ko ih je izradio? Tisuće i tisuće zemljišnih čestica, svjedoci smo nesređenog katastra i gruntovnih knjiga u RH. Ko to pokreće, ko to odrađuje? Možda neki volonter? Možda onaj tamo nekakav zamjenik kojeg ćemo ukinut? Možda onaj vijećnik čiji broj ćemo smanjit? Možda tih par milijuna kuna koje ćemo uštedit u državnom proračunu zato što ćemo nekoga ukinut? Ovako bi mogao nabrajat stvarno u nedogled. No jednostavnije je kritizirati i ako se tome doda pridjev lokalni šerif maloprije od mog prethodnika smo čuli i taj pridjev, bez greške je ponižen rad ne samo čelnika JLS-ova već i nebrojeni sati rada i ogroman angažman zaposlenih u gradskih i općinskim upravama. Možda bi jednom trebalo sačiniti odnosno izračunati budući da smo tu počesto nekakvi matematičari, kolike štete su nanijeli ti i takvi kritičari JLS-ovima prijavljivanjem, opstrukcijama, razno raznim mantrama, prečesto puta izmišljenim i usporile te nekakve projekte po JLS-ovima koji su bili pokrenuti i pred realizacijom. No u konačnici ono što je dobro i ono što se uvijek pokazalo kao najbolje je procjena građana. Građani su ti koji ocjenjuju rad i nas ovdje u saboru i onih dole po gradovima i općinama. Pokazalo se to i na prošlim izborima i na pobjedi HDZ-a u konsolidiranju ove vlasti, a rezultati takve pravilne odluke su evo i Pelješki most, sredstva iz europskih fondova, pa i promjene i izmjene zakona, sve ovo što se događa na području čitave RH. I prije nego što krenemo na meritum ovih izmjena i dopuna zakona, nisu toliko velike, nisu toliko krucijalne činjenica i nemamo o njima previše prostora za raspravljati, al treba istaknuti neke stvari i osvrnuti se na te teze silnih kritičara današnjeg ustroja lokalne samouprave koje govore o slabim razvojnim potencijalima JLS-ova. Čitava Hrvatska svojim geostrateškim položajem, sa svojim prirodnim resursima, ekonomskim potencijalom je ogroman resurs. I taj, takav resurs jedino možemo iskoristit na ovaj način zajedno u sinergiji i te male općine i toga grada i vlade i ministarstava i nas ovdje u saboru. Izmjene i dopuna, dopune ovog zakona koje su pred nama one nisu izmjene koje su se dotakle svih ovih problema o kojima sam govorio. Prije, one idu u smjeru ušteda troškova koje se izdvajaju na plaće zamjenika načelnika i gradonačelnika, pa župana uz istovremeno smanjivanje broja vijećnika u predstavničkim tijelima JLS-ova. Promjenama su limitirane visine naknada troškova vijećnicima, te predstavnicima predstavničkih tijela. U konačnici, ja ne vidim apsolutno niti jedan razlog da se ne prihvate ove izmjene, a efekat samih izmjena moći ćemo prosuđivat tek nakon njegove primjene u druge polovice iduće godine. Moram upozoriti na pokazatelje učinkovitosti kvalitete upravljanja lokalnom samoupravom. Prisjetimo se razornih posljedica SDP-ovog zakona o skidanju statusa brdsko planinskog područja na područje JLS-a u Gorskom Kotaru, pa i u drugim dijelovima RH. Brzopletim, površnim, nepromišljenim izmjenama zakonske regulative samo je Gorski Kotar tada ostao bez 52 milijuna kuna izvornih sredstava. Od ovog udara uz sva nastojanja današnje vlade poput kompenzacijskih mjera, sredstava za zimsku službu, raznih pomoći goranskim općinama i gradovima, one se nisu ni do danas oporavila, a demografska desetkovanost sve je izraženija. Dogodilo se upravo ono na što smo upozoravali za ovom saborskom govornicom. To je taj apsurdni kriterij indeksa razvijenosti koji se računa po glavi stanovnika. Danas u RH postoje gradovi i općine do 10.000 stanovnika koji imaju proračun veći i od stotinu milijuna kuna, koji imaju brojna trgovačka društva gdje je načelnik i gradonačelnik predsjednik skupštine tih društava. On potpisuje fiskalnu odgovornost i smatram, evo ministre nadam se da ćete uvažiti prijedlog da zamjenika koji je predviđen ovim prijedlogom zakona i trebalo bi ga birati predstavničko tijelo, imenuje upravo taj neposredno izabrani gradonačelnik. Upravo iz tog razloga jer je on odgovoran za proračun koji se donosi, za svaku kunu iz tog proračuna i mislim da je to dobro rješenje i da je prihvatljiv prijedlog, a vidim da je i više govornika o tome ovdje govorilo. Isto tako ukoliko je moguće nek se razmisli i ovaj drugi kriterij koji se odnosi na broj stanovništva [[Upadica: Hvala]] od 35.000 stanovnika, da završim s time, budući da postoje općine i gradovi koji upravljaju zaista ogromnim resursima, velikim sredstvima [[Upadica: Hvala]] i mislim da je tu dovoljan suport i još jednom … [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj IDS-a, a govorit će poštovani zastupnik Marin Lerotić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnikom. Danas su pred nama izmjene i dopune zakona za koje smo prema najavama iz vlade očekivali nešto revolucionarno odnosno potpuni zaokret. Međutim, kad smo mi to dobili na stol, kad smo mi to pročitali, mislili smo da smo dobili krive papire. Gdje je taj revolucionarni zakon zbog kojeg će naši građani živjeti bolje i što je to reformsko u ovoj reformi? Reforma bi valjda trebala značit da će život građana u našim gradovima i općinama biti bolji. Međutim, treba im jasno reći da se to neće dogodit. Ozbiljna reforma znači kombinaciju strukturnih i funkcionalnih mjera koje se provode periodično jer tako to rade razvijene zemlje koje te promjene provede gotovo svako desetljeće. A šta mi točno pokušavamo? Vidjeli smo u ovih malo manje od 3 sata da to ne zna nitko, ni oporba, a niti jedan dio vladajućih. Sve skupa izgleda kao da vlada želi donijeti neki zakon kako bi ispunila kvotu i stavila kvačicu, a to što se tim zakonom ništa značajno nije promijenilo, to što se ne zna kako će sve to izgledati u praksi, hoće li uopće donijeti neke značajnije promijene i neki napredak za naše građane, to kao da nema veze. I to je veliki problem koji se ne mijenja godinama. Spektakularne najave vlade kako će se uštedjeti jako puno novaca, kako općinski načelnici i gradonačelnici gradova s manje od 35.000 stanovnika od narednih lokalnih izbora iduće godine više neće imati zamjenike, kako će se broj vijećnika i zastupnika u općinskim i gradskim vijećima i županijskim skupštinama smanjiti za 10% možda dobro zvuči kad se ovako nabraja, ali suštinski to je mazanje očiju. Najavljuju se ogromne uštede, ali kolike su te uštede, minimalne ili nikakve. Opet se grebe isključivo po površini, a problemi ostaju. Što se tiče promjena da se ukidaju zamjenici, jedno pitanje tko će zamijeniti gradonačelnika ili načelnika ako ne mogu obavljati dužnost na neko određeno vrijeme? Zakon kaže, privremeni zamjenik iz redova članova gradskog odnosno općinskog vijeća. Hoće li to u praksi biti kvalitetno izvedivo rješenje, to nam tek preostaje vidjeti jer činjenica je da je zamjenik sigurno bio više upoznat i involviran s poslovima vođenja općine odnosno grada. I osim toga, gradonačelnik koji je direktno izabran i dobio povjerenje građana da vodi grad odnosno općinu u naredne četiri godine na taj izbor tog zamjenika nema apsolutno nikakav utjecaj, čak ne može niti predložiti kandidata iz redova vijećnika što znači da se u toj situaciji vraćamo na ono što sam rekao i u replici, 15 godina unazad. Može se dogoditi da kandidat koji nije dobio povjerenje građana za upravljanje gradom, a nastavio je djelovati u gradskom ili općinskom vijeću, sutra preuzme upravljanje nad gradom ili općinom. Pa se pitamo gdje je tu volja birača? Gdje je toj osobi izborni legitimitet? Gradonačelnik kao predstavnik izvršne vlasti uz ostalo snosi i fiskalnu odgovornost, ne znam jeste li to uzeli u obzir prilikom pisanja zakona, ali definitivno ste trebali jer ovo može dovesti do brojnih problema i vrlo vjerojatno ćemo to vidjeti u budućem razdoblju kako ste naveli kolega nakon 5. mjeseca. Mi jesmo za racionalizaciju i jesmo za uštedu u lokalnim proračunima, ali ništa od toga ne može ići na uštrb funkcionalnosti i efikasnosti što bi moglo utjecati na život građana, a po nama se ta funkcionalnost ovim izmjenama i dopunama dovodi u pitanje. Ako u gradu koji nema zamjenika se gradonačelniku nešto dogodi zbog čega on nije u mogućnosti upravljati gradom, tko ima izborni legitimitet predložiti osobu koja će njega zamijeniti osim njega samog? Stoga predlažemo i to smo napisali amandman da gradonačelnik u roku od 30 dana od stupanja na dužnost predloži vijeću osobu koja će ga zamijeniti u slučaju njegovog odsustava iz redova izabranih vijećnika do povratka gradonačelnika na dužnost. Ove izmjene neće donijeti ništa, a mogu svašta zakomplicirat i to je sukus ove reforme. Bojim se da tu improvizaciju i površnost koju nažalost zadnjih dana gledamo i upravljanju pandemijom može prepoznati se baš u svemu što dolazi od Vlade, uključujući i ovaj zakon.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a i nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Predrag Štromar. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Kolegice i kolege. Mi danas raspravljamo o jednom izuzetno bitnom pitanju, a to je funkcioniranje jedinica lokalne samouprave i regionalne uprave. Općine i gradovi pa i županija su izvršna vlast koja su najbliže našim građanima. Najviše građana upravo treba usluge i općina i gradova i županija i nama mora biti od interesa da stvorimo tako funkcionalne općine, gradove i županije da građani mogu koristiti uslugu brzo, efikasno, kako god je moguće digitalno bez odlazaka na šaltere i bez dugog čekanja. Efikasnost nam mora biti na prvom mjestu. Ovim izmjenama zakona to sigurno ne dobivamo i ja sam svjestan da ne možemo mi par mjeseci prije lokalnih izbora ići u velike promjene, a i velike promjene su potrebne. Potrebne su i jako ih je teško provoditi jer i u ovom Saboru imamo dosta načelnika, gradonačelnika, imamo ljudi koji znaju kako se funkcionira, ali obično kad treba nešto i reformirati onda su tu i otpori. I zato bi mi trebali iduću godinu donijeti potpuno nove zakone koji bi se primjenjivali 2025. godine, ali da se već iduće godine znaju sva pravila igre i prilikom izbora kako će se održavati '25. kako će funkcionirati načelnici, gradonačelnici, župani, tko će ih mijenjati u nekim slučajevima, koliko ćemo imati vijećnika u pojedinim općinama, kako će se oni birati trebamo već sad razmišljati o tome. Želimo da građani imaju veću slobodu izbora, to možemo samo ako imamo preferencionalno glasanje. Ja sam siguran da ne možemo uvesti to glasanje za iduću godinu, a 2025. preferencionalno glasanje bi omogućilo našim biračima da si sami izaberu ljude koji će biti u vijećima i skupštinama i koji će odlučivati o onim mnogim aktima koji su jako bitni za naše građane od komunalne infrastrukture, od komunalnih usluga, od školstva, od osnovnoškolskog obrazovanja, srednjoškolskog, vrtići. Imamo jako puno stvarno stvari o kojima odlučuju jedinice lokalne samouprave. Druga stvar su ne samo preferencionalni izbori tu su i spajanje općina. Mi bi trebali nagraditi sve one općine koje će se u sljedeće četiri godine spojiti, naravno i uz referendum, a da to prihvate načelnici, gradonačelnici i za pet godina imamo izbore za veće općine i gradove i to u prvom koraku dobrovoljno. Vi sigurno svatko u svojoj sredini imate nekoliko općina za koje znate da puno teže funkcioniraju sami, a kad bi se spojili bi bolje funkcionirali. Kod mene u Varaždinskoj županiji na jugu postoje tri općine to su Breznica, Visoko i Breznički Hum i kad god s tim ljudima razgovaram i političarima i građanima oni smatraju da bi to trebala biti jedna općina. Pa hajmo ih nagraditi onda sa sredstvima decentraliziranima sa 50% više u proračun ako se oni spoje pa da naprave jedan vrtić u centru te tri sadašnje općine i da naši građani imaju onda od toga koristi. Ajmo pokušati i mrkvom ne samo batinama. Financije su jako bitne, nema ovdje gradonačelnika Koprivnice koji je o tome govorio i kritizirao kako u zadnje tri godine se ništa ne radi da općine imaju više novaca. Baš suprotno, 2014. je vlada SDP-a donijela odluke gdje su se srezali skoro sva sredstva iznad nekih normalnih sredstava u općinskim i gradskim proračunima, a unatrag tri godine su ta sredstva izdašno povećana, puno veći dio poreza na dohodak se prelijeva u općinske, gradske i županijske proračune i mogu načelnici, gradonačelnici sa svojim vijećima realizirati puno više nego što se to ikada moglo. I na tragu sam toga da i porez na dobit, jedan dio poreza na dobit mora biti dio prihoda jedinice lokalne i regionalne samouprave. Pa zašto? Time se natječu onda načelnici, gradonačelnici, župani, stvaraju bolje poduzetničke uvjete i privlače poduzetnike kod sebe i kod njih grade i rade industrijske zone, svoje pogone i tamo zapošljavaju i time dodatno povećavaju ukupni gospodarski rast cijele države, a konkretno u toj općini se vidi onda i prihod. Mislim da načelnici, gradonačelnici bi trebali imati duži mandat od četiri godine. Ja bi ga produžio na pet godina, ali bi mogao načelnik koristiti samo dva mandata, biti načelnik u dva mandata. U tih 10 godina svaka ideja ako si sposoban načelnik može se pretočiti u realizaciju u konkretan doprinos društvenoj zajednici. I u mnogim zemljama Europe funkcionira regionalna i lokalna uprava na taj način. Godinama pričamo o reformama, rezovima, birokraciji koja nam je sve veći teret pa idemo onda i djelovati. Država bez šaltera, biljega, hrpe papira država je koja ima potencijal, a ovo nam je možda i zadnja prilika iduća godina da reformiramo općine, gradove i županije. Mi smo uputili na ovaj postojeći zakon jedan amandman jer nam nije jasno tko će mijenjati načelnika, gradonačelnika koji nema zamjenika u slučaju da se razboli i da ga mjesec dana nema na poslu. Vijećnici među sobom? Mislim da to nije u redu nego gradonačelnik, načelnik mora sam izabrat jednog od vijećnika koji je izabran voljom naroda da ga mijenja u takvim situacijama. Uvijek se treba nešto potpisati, uvijek se treba nešto odlučiti, ali to ne bi bile one krucijalne stvari proračun za iduću godinu ili početak neke velike investicije nego onaj redoviti posao koji se mora obaviti. Onda moram još nešto reći oko zapošljavanja, prozvan sam danas kako sam imao puno ljudi zaposlenih u županiji, pa je došao novi župan sa posebnom savjetnicom koja je kao volonterka, smanjio se broj tih zaposlenih. Da, ali se ne vidi koliko se povećao broj zaposlenih u raznim agencijama i u novootvorenima, u domovima zdravlja, u zavodima za javno zdravstvo. Pa posebna savjetnica veli ja sam volonterka, da sa nekoliko tisuća u županiji, ali sa nekoliko puno tisuća u jednoj agenciji koja je otvorena i tamo je zaposlena. Njezin muž isto na neki način je uhljebljen tamo. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Penava. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre i državni tajniče. S obzirom na materiju koja je pred nama i ispred kluba Domovinskog pokreta iznijet ću sljedeća stajališta i zapravo mišljenja da predložene izmjene predmetnog paketa zakona su u svojoj osnovi kozmetičke naravi usmjerene ka predstojećim lokalnim izborima i sasvim neusklađene sa aktualnim trenutkom u kojem se RH nalazi. I stoga nam nikako nije jasno zašto se izradi ovoga prijedloga izmjena zakona nije pristupilo na jedan sveobuhvatniji, temeljitiji način sa puno jačim paketom prijedloga ne samo u smislu ovih zakona nego cijelog jednog paketa koji se oslanja na tematiku rada jedinica lokalne samouprave koji bi u konačnici doveo do suštinskih pomaka na terenu. Čuli smo na kraju i piše i u očitovanju ministarstva na raspravu ovoga paketa koji je javno dostupan gdje ste se referirali i rekli da nije tema da bi se zahtijevala puno širi pristup da bi se neke stvari riješile, međutim meni doista nije jasno koje je to vrijeme kada će to biti pogodno jer bojim se da ono što je aktualno to je samo jedna činjenica da Hrvatska osobito jedinice lokalne samouprave toga vremena više nemaju. Da je tome tako treba poslušati malo teren, a kada pogledate malo što teren govori, on govori da će vrlo skoro pa možda i sada u trenucima dok razgovaramo, dok mi ovdje raspravljamo da će stvari otići toliko u krivom pravcu da se više neće pitati ni izvršnu vlast odnosno Vladu RH niti bilo koga od nas ovdje u Saboru jer se vitalni kapaciteti naših jedinica lokalne samouprave prazne i devastiraju takvom brzinom da se bojim da je vrlo velik broj njih prešao onu točku bez povratka, onu liniju kada je trebalo zauzeti puno čvršći radikalni stav, biti puno hrabriji, a mi smo to nažalost propustili napraviti. Nažalost to dovodi do urušavanja sustava. Nekima ja znam da će se činiti i promašena tema, međutim ja mislim da smo mi danas trebali razgovarati o neki dan je bila emisija o Karlobagu načelnik Općine Karlobag i njegovim suradnicima i grčevitom pokušaju nešto što bi možda prije 15 godina izazvalo ruglo pokušaju da sva sredstva koja ima zapravo plasira u zadržavanje ljudi kroz osmišljavanje novih radnih mjesta. Pričali smo evo kolega Klarić se dotaknuo infrastruktura, vrtići, ma da sve je to bitno, međutim ja sam davno konstatirao da bi tako rado zamijenio sve ceste, sve fasade koje imamo u gradu nove, a da te ceste budu prašnjave i pune djece. Ono što mi nažalost ovdje ne prepoznajemo, dio kolega se dotaknuo toga, da 376 od 428 općina ima manje od 5.000 stanovnika i to su vjerujem stari podaci, to je gotovo 88% da su nam najmanje općine sa 200, 300 stanovnika 400. Ne govorimo ništa, niko valjda nema hrabrosti pogledati u ogledalo ili drugima u oči pa reći da smo u 18 godina primjera radi, čitav niz naših županija, krenut ću od Osječko-baranjske županije s 331.000 pali po procjenama, znači ovo su podaci DZS-a sredinom prošle godine na 273.000 18% stanovništva. I mogu redom od Bjelovarsko-bilogorske županije sa 133 na 106 20% stanovništva izgubljeno i tako redom preko Siska, preko Primorsko-goranske, Karlovačke o Slavoniji da ne pričam. Nažalost na to neslavnom vrhu nalazi se Vukovarsko-srijemska županija čiji pad je s 205.000 na 151.000 po procjeni, znači nagodinu kada se popis bude radio to će biti debakl takvih razmjera da se naprosto čovjek pita što mi to radimo. Danas je taj postotak gubitka stanovništva 26%. Nije da nije bilo prijedloga, išlo se u smjeru, ja moram pohvaliti Vladu u jednom dijelu barem kada je Vukovarsko-srijemska županija i Grad Vukovar u pitanju to je dio mjera koje smo formirali ka dovođenju državnih poduzeća, pa su otvoreni pozivni centri Knin-Vukovar, bio je u planu i Gospić Hrvatskih pošta, HEP-a, međutim tu se stalo. Apelirao sam, pričali ste i sami koliko imamo bogatu državu, međutim šta vrijede šume kada šumama raspolažu i iza raspodjela tih sirovina stoje interesne skupine. Što vrijedi bogatstvo rijeka kad sirovinu iz tih rijeka u vidu šljunka, pijeska ne možemo eksploatirati za razliku od okolnih država. Imali smo inicijativu u Vukovaru vezano za izgradnju hotela, investicije vrijedne 180 milijuna kuna ne ide, ne znam zašto, ali evo ne ide. Imamo rampu upravo od Vlade RH. Doveo sam u Vukovar gospodina Darka Pervana čovjeka teškog četiri milijarde eura, kralja svjetske industrije drvenih podnih obloga, htio je čovjek uložiti novce, ne može pokraj mafije, pokraj struktura koje vladaju ovom državom u pozadini iza svih politika, ne pripadaju nikome zapravo svi njima pripadaju, čovjeku je spuštena rampa, ne možeš imati četiri milijarde kuna, ne možeš imati 1800 licenciranih patenata imati, now how kapital tržište, to ti nije dovoljno u ovoj državi. Imali smo ideju sa novim Zakonom o poticanju investicija u Vukovaru, nažalost taj zakon je potreban puno gradova i općina, volio bi da nije, nismo ga uspjeli progurati. I onda se mi bavimo čitajući ovaj zakon koji ima dobrih strana, ali ispada da je glavni problem u zamjenicima načelnika, gradonačelnika i župana i u broju odnosno broju članova gradskih vijeća, gradskih, općinskih i županijskih skupština. Mislim da to nije tako, mislim da je ovaj pristup duboko kriv, da je aktualan trenutak zahtijevao od nas puno šire poimanje politike države, državotvornosti, opstanka jel doista mi u ovom današnjem trenutku govorimo o opstanku. Svi pokazatelji idu u tom smjeru, ali evo mi se sukladno slušajući rasprave i gledajući ovaj prijedlog koji je pred nama, mi se bavimo koje nisu nevažne, one su važne, međutim po razini prioriteta one su ipak daleko negdje ispod. I jedini zaključak koji mogu izvesti je i pitanje koje se nameće, očekuje li netko da će od ovoga biti bolje? Naravno ovo ni nije bit samih ovih zakona, oni ne mogu sami po sebi ispravit stvari, ali da je trebao sveobuhvatniji pristup to definitivno. Slušao sam i kolegu Radina, imam još nešto vremena, i moram reći da mi je žao što niste uvažili prijedloge Udruge gradova jedne kvalitetne udruge gdje su doista struka prevladava, puno kvalitetnih prijedloga je bilo i trebalo ih je poslušati. Ono što vezano za kolegu Radina, što mi je malo nevjerojatno, svi smo mi za jednakost i ono zašto ja volim prirodne znanosti, matematiku, je što je u matematici znak jednakosti jednoznačan, zna se šta je jednako, ako smo jednaki onda smo jednaki. Međutim, kad uđemo u sferu filozofije onda odjednom se uvede pojam „pozitivne diskriminacije“. Čekajte, ako je pozitivna diskriminaciju onda ako je tu neko diskriminiran onda više nismo jednaki. Međutim, ta sintagma se dugo i uspješno provlači kroz političku sferu u Hrvatskoj i to također nije dobro. Odredba glavna budući mi curi vrijeme i što ću reć da mi je posve neprihvatljivo i jako loš iskorak, a i je zapravo bit ovog zakona da ste zamjenika gradonačelnika, znači izbacili kao predstavnika izravno izabrane, izabrane izvršne vlasti i s tim činom, po meni, napravili jedan korak unazad jer mislim doista [[Upadica: Hvala]] da su ove mjere koje su dosad bile bile izuzetno kvalitetno i da je ovo korak u pogrešnom smjeru.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a, a u ime kluba će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Pa evo danas smo pokrenuli jednu značajnu raspravu oko jednog vrlo bitnog zakona za funkcioniranje RH, pogotovo onih nižih upravnih dijelova kao što su općine, gradovi i županije. Slažem se da ima nekih dobrih stvari u zakonu, no generalno zakon, a neću reć da je loš, nego neće polučiti ono što bi takav zakon trebao polučiti. Smatram i da vrijeme 6. mjeseci pred lokalne izbore nije dobro za donošenje ovakvog zakona, trebalo ga je donijeti barem godinu dana prije, pa da se one koji će izlazit na izbore, kandidirati se, bilo pojedinačno, stranački ili na bilo koji drugi način, znaju pripremiti kako bi polučili što bolje rezultate. Nažalost, ovaj zakon se sakriva iza krinke uštede, racionalizaciji. Pa kada smanjujete članove predsjedničkih tijela kojih ima preko 8.000 za 10%, svi ste svjesni da to nije neka značajna racionalizacija. No međutim, ono što je loše u ovome je micanje zamjenika gradonačelnika, načelnika, župana i svi oni koji duže vremena djeluju u upravi, koji funkcioniraju, slušaju i znaju kako rade udruge, pa znaju da i udruge „Ptica pjevica“ imaju predsjednika i zamjenika ili dopredsjednika. Kada taj predsjednik tj. prvi čovjek koji upravlja nekom udrugom, u ovom slučaju općinom, gradom ili županijom, zbog nekih razloga bude spriječen normalo da ga zamjenjuje onaj koga je on izabrao i onaj s kojim je išao u kampanju, onaj s kojim je predstavljao programe na temelju kojih je dobio izbore i onaj kojega je stavio na listu pokraj sebe da bude odgovoran s njim za vođenje jedinice lokalne i regionalne samouprave i za predstavljanje svojih rezultata na kraju izbora građanima tj. podnošenje računa. Mi ovdje na neki način brkamo razine vlasti, pa dolazimo u priliku da bi zakonodavna vlast trebala izabrati onoga tko će mijenjati direktno izabranoga u izvršnu vlast, što smatram da nikako nije dobro. Jasna je intencija ovoga, vodi se voda na jedan mlin, a ja vas pitam gospodo kada je voda na jednom mlinu, ostali presuše, zatvorit će se, što će biti s ovim mlinom kad se pokvari? Normalno da neće funkcionirati ono što bi trebalo. Smatram da je ovaj zakon trebalo daleko bolje pripremiti, da on treba bit nadstranački jer bi se trebao raditi za neko duže vrijeme i da ćemo s ovim napraviti jedan korak unazad jer sve te uštede će past u vodu samim peglanjem i poravnanjem nakon izbora. Jasno vam je da uhljebljivanje koje je u Hrvatskoj izgleda normalna stvar će i dalje djelovati, ono djeluje i dalje će djelovati. Ja ću krenut od jednog svog primjera, znači ja dolazim i rođen sam u gradu Kutini. Mi u Kutini imamo na vlasti HDZ i HSLS, dva zamjenika gradonačelnika i uz to smo nakon njihovog izbora još dobili pročelnika ureda gradonačelnika, znači nisu mu bila dovoljna dva zamjenika nego još treba i pročelnik ureda gradonačelnika. Ista takva situacija je u Sisačko-moslavačkoj županij gdje je župan Ivo Žinić, također HDZ koji mora imati iz redova HDZ obadva zamjenika, znači nije mu čak niti jedan dovoljan, koji ima minus u proračunu barem 300 milijuna kuna, spadamo u jednu od najsiromašnijih županija i najzaostalijih. U toj županiji ima jedan grad tj. općina, grad je Dvor, jedan moj poznanik je rekao to ti je grad u kojem se okreće autobus, a kaže supruga me je molila da ju vodim u Zagreb samo da gleda izloge da neće ništa kupit. Takav župan ima 300 milijuna kuna minusa. Čuli ste sigurno o mnogim njegovim glupostima koje je napravio u ovoj korona krizi, jednu je napravio i neki dan, pa ću govorit vjerojatno sutra o njoj. No to samo pokazuje da ovaj zakon neće spriječiti sve ovo što se dešava. A onda ću otići do drugog grada, drugi grad se zove Duga Resa, gradonačelnik je Tomislav Boljar iz HSS-a, zamjenica Katarina Srakovčić iz SDP-a i Miroslav Furdek iz HSS-a. Njegovi zamjenici su se odmah nakon izbora opredijelili da neće uzeti naknadu koja ih pripada, da ne kažem da ta naknada je gđi. Katarini duplo veća od primanja koja ona ima na svom radnome mjestu i odlučili su tu svoju naknadu koja nije mala negdje 2,2 milijuna kuna uložiti u djecu u svom gradu, u dječja igrališta, 17 dječjih igrališta, u informatizaciju dvije škole sa projektorima i laboratorijem za fotografiju i za jednu srednju školu koju imaju na području grada. Znači može se drugačije i po ovom zakonu jer sam zamjenik gradonačelnika i gradonačelnik biraju da li će primati naknadu ili ne, znači na njihovoj je savjesti da oni odlučuju o tome. Mi u ovom zakonu svakako moramo imati zamjenika gradonačelnika, načelnika, župana, ali možemo staviti u odredbe da on bude volonter, da ne prima naknadu do onog trenutka dok se ne aktivira kao zamjenik u spriječenosti gradonačelnika ili načelnika, što je vrlo logično i neće ništa drugo promijeniti osim onoga što izgleda da se ne želi ovdje, a to je da gradonačelnik sam izabere onoga tko će njega mijenjat, a što je logično i vi to jako dobro znate i u vašim gradovima će biti nezadovoljni jer neće moć birati onoga koga oni žele. Nažalost evo maloprije sam pročitao jedan citat tj. misao Cicerona koji kaže „što je bliži kraj imperije to su luđi njeni zakoni“, pa zar je to slučaj i ovdje kod nas? Sve luđe i luđe zakone radimo uopće ne razmišljamo o potrebama građana nego se razmišlja o potrebama stranaka, određenih grupacija, pojedinaca tj. onih koji imaju i tako previše. Kolega Hrebak je rekao, komentirajući ovaj zakon, ovdje obrazlažući da li raditi velike zaokrete tj. reforme u doba krize? Pa ili raditi pošteno reformu ili ju bolje onda ne raditi ako nije vrijeme za nju, a svako petljanje će nas skupo koštat. Normalno da ljudi obični koji izlaze ili uglavnom više ne izlaze na izbore neće proučavati ovaj zakon i da im je jednostavno svejedno kakav će taj zakon biti jer oni će rađe reć da ne idu na izbore da im je dosta svega toga, neki će pokupit svoje stvari i otići izvan Hrvatske u nekakav realniji sustav gdje se zna i pravda i pravica i tamo odgajati svoju djecu. Toga smo svjesni tj. neki su svjesni, neki izgleda nisu svjesni. Stanje na lokalnoj razini nam je katastrofalno, sjednite u auto, provezite se kroz slavonska sela, ne samo kroz slavonska, pa otiđite na Banovinu, kuće se same ruše od sebe, ljudi su otišli, neke ceste priroda zarasta i uništava, a to je samo plod politika koje se vode, znači loših politika. Isto tako jednostavno ne želim pisati amandmane kad nema svrhe, sve amandmane odbijate, mogu jedino apelirati na vašu savjest da pokušate poslušati i nas oporbene zastupnike male, pa nešto od toga prihvatiti jer vjerujte da i najveća budala zna nekad pametno reći. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći je Klub zastupnika Centra i GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Počet ću od onoga što je rekao Dario Hrebak. Za njega je ovaj zakon mali korak koji ga veseli. Mali koraci su za male ljude koji za svoje sitne Judine škude čuvaju svoje stolice u društvu korumpirane i koruptivne većine. No drago mi je da je s druge strane Mišel Jakšić u ime Kluba SDP-a napokon počeo pričati o tome da nam je potrebna cjelovita, smislena reforma teritorijalnog preustroja u pravcu smanjenja broja županija, gradova i općina. Nadam se i očekujem da će SDP ostati u tome dosljedan, da neće sve stati na ovim riječima, da će kroz svoje javne politike zagovarati i pripremati provedbu ovakve teritorijalne reforme, bio bi to velik iskorak i promjena smjera u politikama SDP-a koji je nažalost od 2011. do 2015. imao priliku po tom pitanju poduzeti nešto, no nažalost nije napravio ništa. A sad da se vratim na vlastitu političku agendu. Kada sam predstavila svoj cilj i program rekla sam da državu čine institucije, prostor i ljudi. Institucije su nam slabe i neučinkovite, a sustav je osmišljen tako da pogoduje stvaranju i održavanju političke korupcije. Prostor kao jedan od najvažnijih razvojnih resursa je zapušten, devastiran upravo zbog lošeg upravljanja i lošeg planiranja u kojem često koruptivni interesi prevladavaju nad javnim interesom. Postojeća teritorijalna razmrvljenost upravo tome ponajviše i služi. Vidi se to na primjerima promjene prostornih planova u procesu kojeg ja opisujem kao Kuščevizacija Hrvatske, no takvih primjera je čitavo more. Jadran nije dovoljan da se napuni sa svim pričama o korupciji na lokalnoj razini, mahom iz redova HDZ-a. Da kažem nešto i o onoj trećoj komponenti, dakle institucije, prostor ljudi. Što nam je sa ljudima? Ljudi su zapravo najveći razvojni potencijal, no mi smo ljude otjerali, jer su izgubili povjerenje u sustav koji je duboko ogrezao u korupciju, te više ne jamči niti pravnu, niti socijalnu, niti bilo koju drugu sigurnost. I na temelju mog profesionalnog znanja i iskustva, tvrdim da korupcija svoje korijene ima duboko usađene u postojećoj mreži pretjeranog broja županija, gradova i općina. Kroz brojne pravne osobe koje osnivaju te iste županije, gradove i općine i s kojima upravljaju, korupcija se kapilarno širi i cvjeta. Jer sve ono što pojedini lokalni šerif ne može u svojoj županiji, gradu ili općini, može u nekoj odnosno u svakoj pravnoj osobi s kojom ta njegova lokalna jedinica vlada i upravlja, jer su te pravne osobe sasvim izvan sustava kontrole i nadzora bilo koje vrste. Postojeći teritorijalni ustroj i kažem pravne osobe koje lokalne jedinice osnivaju El Dorado su za lopovluk svih vrsta. I kada bismo pogledali kartu Hrvatske, pa je obojali crveno i plavo, s obzirom na lokalnu vlast koju pojedina lokalna jedinica ima, onda bismo shvatili dakle koliko je Hrvatska crvena koliko je plava. Zašto postoji takav politički otpor da se bilo što u Hrvatskoj suštinski mijenja? Pa zna se zašto. Postojeći teritorijalni sustav pažljivo je osmišljen kao bankomat za izvlačenje proračunskog novca za servisiranje stranačkih računa i što je neka politička stranka veća i jača, jače su i prihodi iz proračuna koji se crpi iz postojećeg teritorijalnog ustroja. Kako bi to rekao i opisao Hrebak, ali sve je pri tom po zakonu i transparentno. Da, doista je transparentno to se može provesti, no ja postavljam pitanje, je li pravedno? Je li pravedno prema onima koji javne proračune pune? E pa nije. Zbog poreznih i parafiskalnih nameta koji su uvedeni kako bismo mogli servisirati nabujali ujedno i nepotrebni neučinkoviti, često krajnje nesposobni, ali politički podobni i uhljebljen kadar, slomili smo gospodarstvo, a kad imamo slomljeno gospodarstvo u kojem uspijevaju samo oni poduzetnici koji su si dobri s nekakvim lokalnim pročelnikom javne nabave, slomili smo i sustav javnih usluga. Dakle slomljeno gospodarstvo ne može servisirati javne usluge koje bi uistinu služile građanima, a ne političkome establišmentu. I kad smo slomili gospodarstvo, slomili smo i sustav socijalne sigurnosti. Postavlja se pitanje što nam je činiti? E pa prije svega treba jačati one snage koje će kad-tad formirati drugačiji sastav Hrvatskog sabora, drugačiju parlamentarnu većinu, jer ova većina sasvim sigurno nikad nikakve reforme provesti neće. Teritorijalni preustroj trebao bi biti majka svih reformi, ali da bi ta reforma mogla biti smislena, da bi ona mogla postići svoj konačni cilj a to je bolji životni standard svih građana, ona ne može funkcionirati kao izolirani otok, nju mora pratiti porezna reforma, stvarna a ne kozmetička i uspostava učinkovitog i neovisnog pravosuđa. Ništa od navedenog nikada neće biti HDZ-ova agenda. Danas je i Dan borbe protiv korupcije, pa ću nešto reći i o tome. Prije godinu dana u okviru kampanje za predsjedničke izbore, kao dio mog predsjedničkog programa urudžbirala sam Hrvatskom saboru nacrt Strategije suzbijanja korupcije. Njen sadržaj debelo nadilazi spoznajne i druge kapacitete aktualnog ministra i ta strategija je nedostižna za provedbu dok je god ovakva parlamentarna većina, a ona ima pet poglavlja. Prva je puna fiskalna transparentnost, ali ne ovakva kakvu zagovara Dario Hrebak na lokalnoj razini, nego puna fiskalna transparentnost svih državnih tijela, svih ministarstava, svih javnih proračuna. Drugo poglavlje je pretvaranje postojećeg Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa u puno jače tijelo, dakle davanje mišića, jačih mišića i ovlasti u prevenciji. Treće poglavlje otklanja slabosti u pravosuđu i to na temelju analiza koje proizlaze iz izvješća koja su nadležna tijela uputila Hrvatskom saboru [[Upadica Reiner: Možemo se vratiti na temu, ja bih Vas molio.]] Četvrto poglavlje je teritorijalni preustroj koji je povezan sa borbom protiv korupcije, a peti je reforma izbornog zakonodavstva. Rasprava o ovim poglavljima predstavljala bi pitanje definiranja smjera, kuda ide Hrvatska, a Hrvatska ne de nikud dok god ju vodi HDZ-e. Što nam je potrebno? Pa potrebni su nam okrugli stolovi, uvažavanje struke kojih je davnih dana dala svoje analize što je to potrebno činiti u teritorijalnom preustroju i u reformi lokalne samouprave. Potrebno je angažiranje svih onih koji imaju iskustva i znanja iz prakse, ali tako nešto, tako nešto može provesti samo netko kojem je do Hrvatske i dobrobiti njezinih građana stalo, a to sasvim sigurno nije aktualni ministar i to sasvim sigurno niste Vi. Hvala.
Hvala. Sada ćemo preći na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Gospodin Klarić je u svom izlaganju u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice iznio naš stav i po pitanju ovog zakona, ali ono što je ne manje važno nego i u pitanju teritorijalnog ustroja. Ja ću se većim dijelom svojih pet minuta osvrnuti na teritorijalni ustroj u Republici Hrvatskoj koji je u najvećoj mjeri ustrojen, definiran Zakonom o područjima županija, gradova i općina iz 1993., kasnije iz 1997., a i još kasnije je izmjenama tog zakona osnovano nekoliko jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj. Dakle mi smo u Hrvatskoj demokratskoj zajednici apsolutno na stajalištu da je ovakav teritorijalni ustroj, možda bolje reć približno ovakav teritorijalni ustroj pogodan adekvatan u potrebama Hrvatske države i njenih građana. O političkom aspektu potrebe 20 županija i Grada Zagreba koji je po položaju županija uopće niti imam vremena niti imam potrebe ulaziti u političku opravdanost i gospodarsku i regionalnu opravdanost takvog ustroja područja jedinica područne odnosno regionalne samouprave, više ću reći nešto o potrebi ovakvog statusa jedinica lokalne samouprave. Kad sam maloprije rekao da je ovakav sustav i broj jedinica lokalne samouprave gotovo u cijelosti opravdan, pri tome sam prvenstveno mislio na te male općine za koje možda i uz potrebnu financijsku i gospodarsku analizu bi se moglo razgovarati, ali kažem to je vrlo mali broj općina. Treba u kontekstu gospodarskog, prometnog, pa dijelom i povijesnog, ali možda prije svega demografskog razvoja Hrvatske promatrati ove jedinice lokalne samouprave. O tome koliko je u malim jedinicama lokalne samouprave napravljeno u ovih 27 godina jako je dobro prije govorio gospodin Klarić i u dijelu prometne, društvene i komunalne infrastrukture. I da nije bilo tamo te male jedinice lokalne samouprave uz svo dužno poštovanje većih sredina, ta bi jedinica lokalne samouprave bila … [[Govornik se ne razumije.]] No o tome će biti vremena kada dođe rasprava kako je najavio gospodin ministar u onom dijelu u kojem se govorilo o funkcionalnom spajanju pojedinih jedinice lokalne samouprave odnosno o funkcionalnom spajanju i objedinjavanju poslova koji proizlaze iz djelokruga rada pojedine jedinice lokalne samouprave. Mi se često puta, ne mi nego zagovornici tog oštrog reza u dijelu osnivanja jedinica lokalne samouprave vezuju na položaj općina u vrijeme Socijalističke RH kada je 1990. demokratske promjene dočekalo 101 jedinica lokalne samouprave prijašnje skupštine općina. No zaboravlja se da je u to vrijeme bilo, ja imam podatak iz 1973. godine ali je relevantniji podatak kojega nisam uspio sada pronaći, pronaći ćemo i to da je u to isto vrijeme egzistiralo preko 4.000 mjesnih zajednica. Ne misli valjda nitko od nas da bi ukidanje jedne male općine tamo prestala potreba za onim poslovima koja su prije obavljale mjesne zajednice, a danas u velikom dijelu obavljaju jedinice lokalne samouprave. Zaboravlja se da su te mjesne zajednice koje su po određenim poslovima bile gotovo u rangu tih malih općina isto bile pravne osobe, isto su imale svoj račun, provodile su referendume na kojima su se ljudi izjašnjavali i omogućavali da se tamo neki projekti dovršavaju. S obzirom da nemam dovoljno vremena, kada govorimo o tom usitnjavanju jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj, ja ću vas evo na brzinu podsjetiti što to znači primjerice u našim državama u okruženju. Jedna Italija ima prosječnu veličinu jedinice lokalne samouprave od 7.100, ali da najprije kažem Hrvatska ima 7.747 stanovnika po jedinici lokalne samouprave. Francuska 1.805 puta manje, Češka 1.600, Slovačka 1.700, Njemačka na koju se često puta pozivamo 7.100, Austrija 3.421 dakle od svih koje sam nabrojio prosječna jedinica lokalne samouprave u Hrvatske je najveća, najveća. Ne govorim da je to temeljni kriterij jedini, ali kada razmišljamo o tome trebamo voditi računa i o ovome. Hvala g. potpredsjedniče.
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Josipa Begonje.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Branko jedno pitanje. Kaže se da izreka govori da ako se neka laž ponovi više puta da će postati istina. Međutim, laž je laž i ne može biti istina ma koliko je puta netko ponovio. I danas smo čuli ovdje riječ o lokalnim šerifima, ta stigma se često pojavljuje u javnost, a plasiraju je najčešće iz redova oporbenih zastupnika. Ja kao gradonačelnik malog grada uvjeren sam i kolege načelnici i načelnici koji ovdje sjede to ne možemo prihvatiti. U čemu se zapravo ta kaubojština ogleda? Ako smo mi pod lupom javnosti, naše lokalne javnosti, medija, državnih tijela koja obavljaju kontrolu onda ne vidim mjesta za takvu kaubojštinu. A stvaranje nekakvog znaka jednakosti među nama da smo svi isti, odlučno kažem da nismo jer ako i postoji, recimo to tako takvih šerifa, oni kad-tad dođu do Remetinca. I Zato molim vaše mišljenje, da li se ovim zakonom [[Upadica Reiner: Hvala.]] daju neke ovlasti novim načelnicima i gradonačelnicima da provode svoju samovolju?
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine BEgonja. Vi ste i postavili pitanje i dali ste odgovor. Ja moram reći da je jedno vrijeme … nakon 16 godina nakon što je ustrojen ovakav način izbora čelnika jedinica lokalne samouprave egzistirao model prema kojem su općina i gradska vijeća i županijske skupštine birale svoje čelnike. I tada je u Hrvatskoj i na razini hrvatske politike uspostavljen konsenzus da se priđe izboru prvih ljudi, odgovornih ljudi, nositelja izvršne vlasti u jedinicama lokalne i područne samouprave na način da … neposredno birani. Ja mislim da je to dobro, premda se često događa situacija koja daje zapravo nekima koji misle da bi bilo bolje i da i dalje njihov izbor proizlazi iz većinskih stranka i vijećnika u njihovim gradskim odnosno općinskim vijećima i skupštinama. Prema tome, jasna je pozicija gradonačelnika i načelnika nisu nikakvi lokalni šerifi, dapače oni moraju postupati po zakonu kao i svaki drugi …
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče. Ovdje je bilo govora da se zakon nije promijenio već 30 godina i zasigurno je da mi idemo u jedan iskorak i bolje je promjena bilo kakva nego nikakva i vjerujem da će u sljedećem izbornom ciklusu ili dva doći do one razine do koje želimo. Ovdje je isto tako važno naglasiti da mi baš u tim malim općinama imamo ljude koji su odgovorni, koji znaju transparentno koristiti novac za dobrobit mjesta odnosno općine, a meni se čini zapravo pa bi želio čuti vaše mišljenje da je problem što oporba samo kritizira, oni iz ničega ne vide ništa dobro, nikakav bolji pomak nego jednostavno kritika radi kritike. I ja očekujem da ćemo mi zasigurno imati bolji zakon nego što je bio do sada. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Šimičević. Ozbiljne demokratske države svoju organizaciju, ustroj, djelokrug poslova lokalne samouprave rješavaju desetljećima. To nije projekt koji se rješava od izbora do izbora, dapače taj sustav lokalne samouprave mora biti definiran i treba biti vrlo pažljiv kada se pristupa njegovoj izmjeni. Evo stigao je ministar, pozdravljam ga, on je u svom uvodnom govoru rekao i najavio mogućnost funkcionalnog spajanja pojedinih jedinica lokalne samouprave čega ja jesam zagovornik. Ako u Hrvatskoj imamo, a imamo tri vrste gradova, imamo Grad Zagreb koji je po položaju županija, imamo velike gradove, imamo i obične dakle sve ostale gradove ja ne vidim razlog da se na sličnom djelokrugu poslova i ovlasti jedinica lokalne samouprave ne formira dvije ili tri vrste jedinica odnosno općina. U mojoj županiji ima snažnih općina koje imaju veći proračun nego gradovi u mojoj županiji. A ima i onih malih općina koje jedva sklapaju kraj s krajem, prema tome sve to treba uskladiti kroz ovu najavljenu izmjenu Zakona o lokalnoj samoupravi.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Klarića.
Uvaženi kolega. Dosta je isticati sam početak ovakvog ustroja i ono što je potrebno naglasit da veliki broj tih malih općina i gradova o kojima se najviše priča da bi trebalo spajat, ukidat ili nešto se upravo nalazi na onim područjima gdje su bila najveća ratna razaranja i koji još dan danas vape i za demografskom obnovom i svakom drugom obnovom. Nepotrebno je uopće promišljat o modelu da se te općine ili gradove ugase, dapače treba ih ojačat, fiskalno pojačat spoj određene njihove funkcije sa susjednim općinama i gradovima u cilju demografske obnove. Jedino je to model na kojem možemo promišljat … , a model je uspostavljen '92. danom stvaranja ove zemlje.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Klarić. I uvodno i sada ste rekli sve, a s obzirom na dugogodišnji status vrlo iznimno uspješnog gradonačelnika Bakra, iznimno ste pozvani govoriti o ovoj temi. Upravo to što ste naveli da je u tim prostorima Hrvatske koji su zahvaćeni bili Domovinskim ratom, gdje postoji značajno smanjen broj stanovnika ukidanje i jedinice lokalne samouprave, kao posljednje brane koja štiti taj prostor, u njega ulaže kroz prometnu, komunalnu rekao sam i društvenu infrastrukturu već samim time to je razlog da ta jedinica lokalne samouprave opstane. Ali ona ne smije biti na teret drugih, nju možemo sredstvima koje građani stanovnici te jedinice lokalne samouprave izdvajaju za javne potrebe u Hrvatskoj u većem dijelu vrate njima kako bi tamo opstali. Ono što je rekao uvaženi demograf Anđelko Akrap je rekao ukidanje tih općina koje ste vi sada spomenuli, spomenuli bi predstavljali demografsku pustoš tog prostora. I ja mislim da i o tome treba voditi računa.
Hvala. Poštovana zastupnica Jelkovac ima repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić. Da, dobro ste rekli neki se samo načelno zalažu za decentralizaciju, a mi se stvarno zalažemo za takvu decentralizaciju koja će biti u interesu naših građana. Prije svega na tim prostorima malih općina jedino ti ljudi najbolje mogu štititi svoje interese. Ako želimo zadržati ljude na tim područjima onda im moramo omogućiti da se oni sami bore za ono što su njihove potrebe i što je njihov interes. Ti načelnici tih općina zajedno sa svojim djelatnicima sami se bore realizirati one projekte koji su im najpotrebniji na tom području, surađujući sa svojim županijama, a isto tako sa državom. Bez njih na tim područjima bi se još manje ostvarivalo projekata i niko ne može tako dobro brinut za njih kao oni sami. Zato smatram da sve ono što radimo ide u dobrom smjeru. Naravno da ovo nije kraj i da za onu ozbiljnu reformu se moramo pripremati duže i ona se ne radi preko noći.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić.
Poštovana kolegice Jelkovac. U uvodnom sam rekao da je decentralizacija spuštanje poslova javne uprave na razinu prebivališta građana koji tu javnu uslugu treba zadaća svake države i što je u tome država uspješnija ona je razvijenija. Decentralizirana država u pravilu se poklapa sa razvijenom državom i tu je vrlo važno nastaviti ovu decentralizaciju koju smo započeli. Upravo ovaj ministar u njegovom mandatu smo spustili poslove državne samouprave koji su se inače obavljali u županijama, ali su praktično one se rješenja i stavove o tome su doneseni na razini središnje države spušteni na razini županija. I ja očekujem nastavak te decentralizacije i prema županijama i prema gradovima. A brojni zakoni u ovom trenutku mogu ići u daljnju decentralizaciju, primjerice pomorsko dobro itd. da sada ne govorim koji su to zakonu koji mogu pripomoći daljnjoj decentralizaciji.
Hvala. Repliku ima i poštovana zastupnica Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Bačić. Kada se uspoređujemo onda je stalno povika kako imamo previše gradova, općina i županija, ako se samo usporedimo evo sa susjednom nam Slovenijom onda ona ima 212 općina npr. sa upola manje stanovnika nego je to Hrvatska i 12 statističkih regija. Dakle, to govori, a znamo da je Slovenija i za vrijem bivše Jugoslavije isto tako razvijala upravo svoja mala mjesta i podizala industriju i disperzirala upravo u ta manja mjesta, manje gradove, manje sredine, a nije koncentrirala to na velikim središtima. Dakle, ova intencija koja se ovim zakonom postiže upravo da se razvija i cijela ravnomjerno cijela Hrvatska, a ne samo određeni centri.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospođo Perić. Evo primjer Njemačke recimo, Njemačka ima 83 milijuna stanovnika, ima 11.553 jedinice lokalne samouprave i njihova je prosječna veličina po broju stanovnika 7.100. Kada bi se od naših 555 jedinica lokalne samouprave sa strane stavio Grad Zagreb koji diže naš prosjek, koji diže prosjek onda dijelimo puno veći brojnik, kada bimo uklonili Grad Zagreb i podijelili onda ukupan broj stanovnika sa 554 imali bismo gotovo u stotinjak stanovnika prosječnu jedinicu lokalne samouprave koju ima Savezna Republika Njemačka. A Njemačka je nama najbliža, sve druge zemlje srednjeeuropskog civilizacijskog kruga imaju puno manje stanovnika nego što ima Hrvatska po jedinici lokalne samouprave. Prema tome, mi možemo govoriti o nekom manjem smanjenju jedinica koje ne mogu i kada im pomognete ne mogu biti, ali da bi se ovdje išlo u nekakvu značajniju izmjenu broja općina ja ne vidim niti jedan opravdan razlog, a o tome sam govorio čitavo ovo vrijeme. Hvala.
Hvala. Sada ćemo zastati sa ovom točkom jer je po običaju u jedan sat idemo na iznošenje stajališta . [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14:15 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, istekla nam je stanka pa ćemo nastaviti sa točkom i sada će pojedinačnu raspravu imati poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi ministre. Evo želim nešto reći o ova tri zakona, Zakon o lokalnoj samoupravi, o izborima u lokalnoj samoupravi i o Gradu Zagrebu jer je rasprava pokazala da postoji velika zainteresiranost zastupnika da o tome govori. Kada govorimo o reformama lokalne samouprave u proteklih 30-ak godina prošli su jedan podosta dugačak put da bi došli do današnjeg dana. '92.g. donesen je zakon koji je '93. primijenjen, prvi puta su se birali lokalne samouprave ajmo reći po novom zakonu u RH i tada je nastao najveći broj lokalnih samouprava. Neke su nastajale od '93. do 2006. kada su nastale zadnjih pet, tako da su one '93. ili '92. praktički nastale voljom zakonodavnog tijela uglavnom, a one koje su nastajale kasnije bile su izrazita volja građana koji su peticijama tražili da se i njihovi prostori ili mjesto u kojima žive proglase ili da budu općine. Na taj način mi smo danas evo u današnjem vremenu koje je opet kada govorimo o općinama podosta drugačije od onoga kako smo krenuli. Općinu čine prostor ljudi, administrativni i fiskalni kapacitet svakog tog malo ili većeg prostora i kroz to se i država na neki način ponašala u proteklih 30-ak godina. Prve izmjene tog zakona bile su u razdoblju od 2000.-2003. kada je smanjen broj vijećnika u tadašnjim gradskim i općinskim vijećima, nakon toga 2009.g. uveden je neposredan izbor čelnika lokalnih i regionalnih samouprava, 2012. opet se nešto mijenjalo, tada je uvedena mogućnost da nakon dvije godine može nastaviti mandat izabrani zamjenik načelnika župana, gradonačelnika. 2017. uvedena je novina da se može opozvati neposredno izabranog čelnika referendumom i da se može raspustiti vijeće ako ne donese proračun u tekućoj za svaku sljedeću godinu. I sada smo u 2020. kada se predlaže da se ukinu zamjenici. To je nekakav kratki pregled što se događalo kroz te lokalne samouprave s time da sam zaboravio reći da je u 2009. ukinuto i poglavarstvo, to je bilo ono o čemu smo svjedočili u proteklih 30-ak godina. I sada kada smo kod tog statusa tih općina ili gradova, čujemo od mnogih da bi ih trebalo ukidati. Zašto su opće nastajale te općine, ajmo reći uglavnom gradovi su više-manje bili određeni od početka. Općine su nastajale zato jer su to željeli ljudi jer su shvatili da se u njihovom prostoru koji ima dovoljno ljudi koje ima dovoljno mogućeg fiskalnog kapaciteta nitko ne brine na način na koji su oni to željeli, nitko ne bi nastajao kao općina da se netko u tom prostoru brinuo na jedan način kako bi to bilo zadovoljavajuće. Pa tako imamo otoke koji imaju jednu lokalnu samoupravu, imamo ih sa sedam lokalnih samouprava, a onda na kontinentu, čuli smo gotovo 550 lokalnih samouprava. Sve skupa došli smo u tom da evo sada čujemo brojne vapaje tome da se ukidaju takve općine jel da su one ustvari skupe. Gradove ne treba ukidati jel oni nisu skupi. Što se tu događa? Događa se to da se pokušava forsirati jedna tema bez ikakve velike analize. Ako će ti građani prestati plaćati sve što plaćaju sada u općini, ako ih pripojimo nekom drugom gradu ili općini, znači da ne plaćaju ni komunalnu naknadu, ni komunalni doprinos, ni bilo koji drugi porezni prihod te općine ili grada. Ja sam prvi da … općina ukine, ako će oni to činiti na način da ih pripojimo drugoj lokalnoj samoupravi i tamo će sve to isto plaćati, onda bi volio vidjeti te stručnjake da mi objasni da li je trošak izvršnog i zakonodavnog tijela neke male općine koji iznosi nekih 200, 300.000 kuna godišnje opravdani teret gospodarstvu da se na tom prostoru ne treba držati nikakva lokalna samouprava već da jednostavno ih treba ukinuti. Zbog čega? zato jer neće nešto plaćati. Sve će to plaćati, bilo to u gradu, bilo to u nekoj općini to je jednostavno tako. Svi zakoni jednako vrijede i u Gradu Zagrebu kao i u najmanjoj općini. I ti načelnici i gradonačelnici dužni su ih poštivati i provoditi jednako sa sedam zaposlenih kao i neki sa 300 ili 400 zaposlenih i tu postoji razlika. Meni te priče nisu drage, ali jednostavno u vremenu smo kada dolaze lokalni izbori i volio bi da ti koji se zalažu za ukidanje i za teritorijalni preustroj RH da tamo gdje će se kandidirati kažu da si žele da se ukine njihova lokalna samouprava jer da ona nema nikakvog smisla, da je teret gospodarstvu i da ničemu ne pridonose i onda neka pokušaju izaći na izbore. Nikada taj ustroj nije bila volje pojedinog čovjeka ili političara uvijek su općine nastajale voljom građana.
Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Uvaženi zastupniče. Vi ste u vašem izlaganju govorili da su općine zapravo želje ljudi koji žive na tom prostoru i zapravo cijeli život se odvija u sklopu te općine. I što vi mislite o nakanama oporbenih zastupnika koji kažu da treba ukidati te male općine? Jel se vama čini da je zapravo te male općine koje imaju sada određene projekte ukidanjem tih općina da bi nestali projekti i da bi nestao razvoj cijele općine? I jel vi mislite da su ovo političke odluke za koje će na kraju krajeva kada dođu izbori snositi odgovornost stranka koja ovo i predlaže? Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Šimičević, znači objasnio sam na način na koji su nastajale općine od '93. pa do 2006. tih 15-ak, 16-ak novih općina. Ja sam općinu dobio 2006.g. i znam zašto smo je napravili i tada su nas uvjeravali da mi sa svojim fiskalnim kapacitetom ne možemo imati općinu. Mi danas imamo izvorne prihode veće po glavi stanovnika nego Grad Zagreb i žalosno mi je slušati priče da to treba ukinuti zato jer se zove općina i ima 1.200 stanovnika. Zašto to govore oni koji se zalažu za takvo nešto? Zato što nemaju nijednog čelnika lokalne samouprave, nama ih uopće nigdje i nije problem onima koji nemaju nikoga ukinuti svima drugima koji nešto obnašaju dužnosti na određenoj lokalnoj ili regionalnoj razini, zato su te priče o ukidanju i općina i gradova i županija. Oni znaju da u tim prostorima oni ne vrijede i da neće doći u situaciju s obzirom na postotke koje dobivaju da ikada mogu voditi nešto od toga, eventualno neku malu općinu. Uglavnom se nakon izbora pokušavaju prema čelnicima ponašati na način da ih privuku sebi i da se na taj način promoviraju kao politike.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić, vi ste govorili upravo o značaju tih malih općina, a i u plaćanju obveza u tim malim općinama. Pa evo ja bih rekla na primjeru naselja Tribunj koji je bio u sastavu Grada Vodica i dosta njihovih stanovnika nisu doživljavali da je to njihov grad i što su manje oni plaćali obveze prema gradu to se i manje ulagalo u njihovo naselje. Nakon toga što su postali općina oni su to doživljavali kao nešto svoje, jako puno su tu uložili i svog volonterskog rada i puno ljubavi i ta općina je napravila veliki iskorak i napredak od kada je ona postala samostalna općina. Naravno, oni sve više izdvajaju sredstava i sve više sredstava se i ulaže, uz europska sredstva to se vidi na svakom koraku.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala kolegice Juričev. Znači mi smo utvrdili da te općine imaju svoj smisao i kao vladajući podržavamo teritorijalni ustroj takav kakav je sada, ne želimo ukidanje niti općina, niti gradova, niti županija osim što smo rekli želimo njihovo funkcionalno spajanje u nekim segmentima vlastitih ovlasti i da na neki način upravljaju sa svojim resursima učinkovito. Opet kažem, kad me netko uvjeri, ali stručnjak zaista koji zna što se događa na terenu jer jedna je teorija i ovo što mi imamo sa razine države zakone koji se donose, ali život je dolje na terenu u tim općinama i gradovima i tamo se događaju svi događaji koji su dnevni i imate dnevne probleme koje treba rješavati. Kako ćemo ih rješavati na način da se spajamo sa nekim većim gradovima ili općinama to nitko do sada nije predložio osim što svi gledaju nekakve brojke i govore ovo je isplativo, ovo nije isplativo jer je trošak izvršnog i zakonodavnog tijela u općini praktički jedini trošak kojeg ćete moći uštedjeti, sve ostalo ćete imati na trošku i u drugoj lokalnoj samoupravi, pa nek me uvjere da je to jeftinije od onoga što imate sad.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Štromara. Izvolite.
Poštovani kolega. Govorite o ukidanju općina, ali ja mislim da se općine mogu nikako ukinut mogu se samo spojit, udružit možda i ne formalno nego po pojedinim djelatnostima pa da jedna obavljaj jednu djelatnost, druga drugu, treća treću ili da imaju zajednički komunalni pogon ili na taj način da funkcioniraju. Ali ne mislite li da su još neki drugi zakoni tu dosta bitni i trebali bi se regulirati i prilagoditi općinama i gradovima, to je set zakona o porezu pa recimo i porez na dobit da se i on plaća djelomično u općine i gradove kako bi bili zainteresirani načelnici i vijećnici da prilagode svoje uvjete za poduzetnike, a i tu je sada Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Štromar, pa bilo je vremena kada je porez na dobit bio i dio prihoda lokalne samouprave, mi smo to promijenili jer smo smatrali da je to možda i najpravednije jer očito da je bilo gradova i većih gradova koji su o tome itekako dobro mogli ajmo reći dobre prihode, država nešto manje, a male općine nisu jednostavno imale ništa. Onda je država preuzela porez na dobit pa počela je otpuštati dijelove poreza na dohodak lokalnoj samoupravi. Ono što ja želim reći da ono što god plaćali građani u svojo općini da će plaćati i u bilo kojoj drugoj ako se ta općina pripoji nekoj drugoj lokalnoj samoupravi, nitko ih neće osloboditi nikakvog troška i zato su ove rasprave besmislene jer nitko još nije došao ovdje i rekao koga treba kome pripojiti i što će se desiti s prostorom koji će ostati bez svoje administracije i svog fiskalnog kapaciteta koji je stvarao i imao u odnosu na ono što će dobiti sa nekim novim ustrojem koji bi tada bio drugačiji i jeftiniji kako kažu poduzetnici, valjda ne bi ništa plaćali i sve bi bilo besplatno samo zato što bi mi prekrojili broj općina odnosno gradova.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Begonje.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Boriću, bivša Općina Drniš imala je preko 840 km kvadratnih površinu, preko 60 naselja i bila je u skupini nedovoljno razvijenih krajeva u općinskoj upravi je radilo više od 40 zaposlenika. Danas Grad Drniš sa 355km2 16 zaposlenika, 27 naselja ne pripada više skupini potpomognutih područja, a istovremen o novo formirane male općine riješile su brojna pitanja iz sfere komunalne i društvene infrastrukture. Svaka od njih je riješila i realizirala dva do tri europska projekta. Da li samo iz ovih navedenih podataka je opravdano postojanje malih lokalnih jedinica i da li je to u duhu europske povelje o lokalnoj samoupravi? Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega BEgonja, evo cijelo jutro pokušavamo se mi u klubu HDZ-a upravo s podacima komunicirati sa kolegama iz oporbe da im dokažemo da mi jesmo jedna uredno postrojena država, teritorijalno i svakom drugom smislu i da su ove rasprave o ukidanju čisto iz politikantskih razloga jednostavno besmislene jer nitko nije ponudio rješenje što sa svim tim drugim općinama koji će se pripojiti nekom drugom gradu i što će to biti benefit građana koji će odustati od svoje općine da bi onda isto to plaćali nekom drugom gradu. Kad smo od toga otišli '92.g. ili do 2006. jer se nitko o tim prostorima nije htio brinuti na način na koji se to trebalo činiti. Tamo gdje su se gradovi veliki brinuli o većim naseljima koji imaju preko 1.500, 2.000 stanovnika nisu nastajale općine jel su bili zadovoljni načinom na koji su im funkcionirale lokalne samouprave, a nastajale su tamo gdje su vidjeli da te lokalne veće samouprave ne brinu o naseljima koja imaju puno stanovnika i mogu imati svoj fiskalni kapacitet, a nisu ostvarili svoje pravo na lokalnu samoupravu.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stričaka.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Boriću, vi ste u svojoj raspravi istaknuli da pojedini kolege smatraju da su općine trošak za gospodarstvo. Međutim, ja vam iz primjera mogu navesti da upravo zato jer su određena područja imala status općine, da su te općine to dobro iskoristile, prostorno planski predvidjele poduzetničke zone na svom području, izgradile, opremile, privukle investitore i sada u tim zonama radi na tisuće naših sugrađana i imaju izvoz s preko milijardu kuna. Stoga smatram da upravo zahvaljujući općinama inicijativi s terena s područja Varaždinske županije izvoz daleko, daleko digao. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Stričak, slažem se s vama i mislim da tu više ne treba puno dokazivati ništa, mislim da smo bili vrlo jasni. Što se tiče ovih prijedloga zakona, mi ćemo kao načelnici, gradonačelnici gdje smo ostali bez zamjenika moći funkcionirati, pokazao sam kroz vrijeme kako smo postajali sve manji i odustajali od pojedinih tijela, iako danas mnogi žale za poglavarstvima jer smo došli u situaciju da na kolegijima ne možete okupiti, pogotovo u malim općinama dovoljan broj ljudi da možete donositi kvalitetne odluke. Ali kada smo već kod ukidanja zamjenika vjerojatno je ministar onda okrenuo ili otvorio prostor da to učinimo i na državnoj razini jer brojne agencije, zavodi i fondovi imaju svoje zamjenike i tu bi se mogli, ako je razlog ušteda onda bi se i to moglo malo proći pa da i tu stvar konačno riješimo jer ovako će ispasti da su samo neki ostali bez toga što su imali, a neki će ostati onakvi kakvi su i bili i to onda nije ono što bi trebala biti osnovna poruka samog ovog zakona, ali svega onoga što će se događati u budućnosti.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ministre. Kada raspravljamo o ovim zakonskim prijedlozima u biti raspravljamo o političko-upravno-teritorijalnom ustroju RH koji je postavljen još 1993.g. odnosno raspravljamo o županijama, gradovima i općinama. Ali raspravljamo i o djelokrugu poslova iz njihove nadležnosti i to: predškolskom, osnovnoškolskom, srednjoškolskom obrazovanju, zaštiti okoliša, uređenju naselja, parkova, trgova i dječjih igrališta, gospodarskom razvoju odnosno izgradnji gospodarskih poduzetničkih zona, izgradnji i održavanju nerazvrstanih lokalnih i županijskih cesta, ulične rasvjete, vodovoda i odvodnje, zdravstvu i to od ambulanti obiteljskih medicina, pa sve do bolnica. Raspravljamo o svemu onome što je našim građanima bitno, a ja smatram da oni najbolje znaju što im je od navedenog bitno i bitnije. Stoga me zaista čude izjave o ukidanju županija, gradova i općina. Zar itko od ovdje prisutnih kolegica i kolega smatra da zna bolje što treba kojoj županiji, gradu i općini od njenih građana i njihovih izabranih predstavnika? Zar itko smatra da će mlade obitelji ostati u ruralnim područjima bez vrtića, škole ili ambulante primarne zdravstvene zaštite? Zar smatrate da će se takvi krajevi brže, bolje razvijati ako im se ukine mogućnost da sami vode brigu o svom području? Tko bi to po njima iz kojih središta trebao voditi brigu? Stoga bih ovdje ovom prilikom naveo niz dobrih primjera. Upravo na području Varaždinske županije niz općina je iskoristilo taj svoj status, npr. Općine Jalžabet i Gornji Kneginec da nemaju status općine pitanje je da li bi danas imale poduzetničke zone u kojima je zaposleno na tisuće osoba i s izvozom iz tih zona koji se mjeri u milijardama? Bi li se područje Općine Vidovic razvilo u najvećeg proizvođača povrća na sjeveru RH? Bi li se u Općini Sveti Ilija danas gradila nova osnovna škola, a u Općini Martijanec dograđivala škola, naravno uz potporu županije i resornog ministarstva? Bi li se na području Varaždinske županije danas gradilo 13 vrtića? Bi li OŠ Visoko imala svoju školsku sportsku dvoranu da bi … nema status općine? I tu je još puno, puno pitanja bi li. Prema tome najlakše je sve ukinuti, izgraditi je puno teže, zato trebaš imati viziju , neko idejno rješenje i sve to pretočiti u projekte i troškovnike, ishoditi dozvole, raspisati natječaje, zatvoriti financijsku konstrukciju, sve to izgraditi i dati našim građanima na korištenje. E to je puno teže, ukinuti je puno lakše. Stoga kad netko govori o smanjenju broja županija, gradova i općina govori doslovno o populizmu. To lijepo zvuči, a rješenja nema i ne nudi se. Puno primjernije bi bilo da se govori o spajanju županije, općina i gradova. Stoga me živo zanima kako bi kolege recimo iz SDP-a, Mosta, Domovinskog pokreta, lijevo-zelene koalicije objasnile Međimurcima da ih se treba spojiti sa Varaždinom? Baš me zanima tko bi to od njih objasnio Međimurcima zbog čega ih se pripaja Varaždinu ili obrnuto ili Općinu Cestica, Petrijanec, Maruševec, Donje Voću Vinici ili u Koprivničko-križevačkoj županiji Općinu Gornja Rijeka i Kalnik Sv. Petru Orehovcu, baš me zanima tko bi to iz redova naših tu uvaženih kolega zastupnika stao pred te lokalne čelnike, pred žitelje tih općina i objasnio im da je to jako dobro za njih? E to je puno teže. Možda bi u nekom narednom periodu mogli raspravljati i o određenim ovlastima. Da li npr. gospodarenje otpadom bilo dobro da se prenese na županiju ili da i dalje ostane u općinama i gradovima? Zaštita i spašavanje, da li i dalje da ostane na rangu općina i gradova ili možda da o tome brigu vode županije? Uglavnom, tu se otvara puno, puno pitanja [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] isteklo je pet minuta.
Hvala lijepa. Imamo više replika, evo bit će prilike da odgovorite. Prva poštovana zastupnica Antolić Vupora.
Poštovani i dragi zastupniče Stričak. Dolazite isto iz Varaždinske županije, isto kao što ste me na neki način izazvali da s obzirom da sam u Općini Cestica koja je jedna od većih unutar Varaždinske županije, dakle općina koja sasvim sigurno neće doživjeti spajanje niti pripajanje pa nikoga, ni u opoziciji pa nadam se u poziciji ko god da bio u budućnosti. Dakle, da se vratim na pitanje koje postavljam vama, da li stvarno mislite da je u vrijeme gospodarske konjunkture bilo vrijeme sa Zakonom o područjima od posebne državne skrbi priskrbiti općinama i gradovima toliko pogodnosti koje su mogle rezultirati i koje jesu rezultirale napretkom tih istih nekih općina koje sam navela i da je kasnije u vrijeme slavnih vremena bilo nemoguće isto to nastaviti tim tempom. Vi ste to sada popravili.
Hvala. Poštovani zastupnik Stričak.
Uvažena kolegice, predsjednice Županijske organizacije SDP-a Varaždinske županije. Pa sama ste dala odgovor na svoje pitanje, znači kada sam ja spomenuo da li bi bilo dobro da Općinu Cetica, Petrijanec, Maruševec, Donja Voća pripojiti Vinici, vi ste sami rekli ne, Cestica je dovoljno velika, financijski održiva da ostane općina. I sad kada bi bilo kojeg kolegu ovdje pitali iz sredine koja dolazi, da li su spremni da se njihova općina ili grad pripoji susjednoj, svi će isto reći ko vi, ne. Moja općina, grad može preživjeti. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvaženi kolega. Točno se vidi kad netko dođe za govornicu tko zna problematiku funkcioniranja općina i gradova i oni koji paušalno ovdje govore i valjaju svakakve gluposti. Dakle, vi ste se osvrnuli na sjever Hrvatska, vjerojatno je isto tako na jugu Hrvatske, ja mogu govoriti argumentirano o zapadu. Gradovi i općine koje su nastali svojevremeno iz one grupacije oko Grada Rijeke, moja konkretno je tada imala proračun oko 3 milijuna kuna. U ponedjeljak smo usvojili proračun od 102 milijuna kuna i to kad zbrojimo sve te općine u ovom trenutku imaju veći zajedno proračun od Grada Rijeke. Da li je to dovoljan dokaz o učinkovitosti tih malih jedinica lokalne samouprave? Upravo kako ste vi rekli, od izgradnje infrastrukture, od pokretanja poduzetničkih zona, otvaranja stotina i tisuća radnih mjesta na tom prostoru, to je argument najjači koji može biti da te općine i gradove zaslužuju da ostanu u oblicima kako je oformljeno od '92. jer je to temelj ustroja ove zemlje i ona je tako stvarana na ideji i viziji predsjednika Tuđmana.
Poštovani zastupnik Stričak.
Uvaženi kolega. Pa svaki rad je mjerljiv, pa i župana, gradonačelnika, načelnika i njegovi građani najbolje znaju da li taj župan, gradonačelnik i načelnik da li je opravdao njihovo povjerenje, da li postoje rezultati ili ne, da li su ceste izgrađene i uređene, da li svaki njihov žitelj ima pristup vodi, da li se sada uključuju u izgradnju ovih aglomeracija koje financiramo sredstvima EU, uglavnom svaki rad je mjerljiv, samo je pitanje da li mi želimo vidjeti to, da li mi to želimo mjeriti ili paušalno ocjenjivati. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika, poštovana zastupnica Vupora.
Hvala lijepo. Ja bih zamolila g. Klarića koji je pogledom pa i riječima se osvrnuo da oporba paušalno govori gluposti citiram, da u tom govoru ne vrijeđa oporbu takvim načinom izražavanja. Hvala.
Hvala lijepa. Mislim da čak on nije spomenuo oporbu, koliko ja znam, ali u svakom slučaju svi trebamo izbjegavati takav način komuniciranja. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Stričak. Dobro ste opisali što su rezultati rada naših općina od '93.g. Centralno povezivanje je sigurno dobro tj. funkcionalno povezivanje općina je dobro u pogledu upravljanja vrtićima, komunalnim poduzećima, vodoprivredi i to ima svog smisla, ukidanje županija sazivaju samo oni koji su bili kandidati za župane pa nisu prošli i koji su politički u tom smislu propali. Vjerujem da je od '93. sa 500.000 kuna na 156 milijuna kuna općine koje su dosegle u mojoj županiji taj nivo, sigurno su funkcionalne i sigurno rade dobar posao kao i županije. Sve ovo drugo su politikantstva koja nemaju utemeljenja, a rezultati se mogu lako vidjeti od '93. do sada koliko vodovoda, kanalizacija, cesta, škola, vrtića, dvorana je napravljeno uz pomoć države, koliko uz pomoć županije, a koliko uz pomoć …
Hvala. Poštovani zastupnik Stričak. Hvala kolega Đakić.
Uvaženi kolega Đakiću. Dobro ste to primijetili, ukidanje županija, gradova i općina prizivaju upravo one osobe koji su bili kandidati za ta dužnosnička mjesta, kandidiraju se za župana, ne prođeš ajmo sada tu županiju ukinuti. Kandidiraj se za gradonačelnika, načelnika ne prođeš, ajmo ukinuti to sve će propasti jer ja nisam župan, gradonačelnik ili načelnik. Pa da su birači cijenili rad tog kandidata ili ga prepoznali kao kvalitetnu osobu koja bi ih mogla predstavljati i zastupati, dali bi mu povjerenje, a ne da izgubi. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kada govorimo kolega Stričak o ukidanju, danas smo imali nazočiti raspravama recimo u dva kluba, jedan Domovinski pokret, drugi Suverenisti. Gradonačelnik i zamjenik su iz istog grada i u dva kluba, gradonačelnik iz Domovinskog pokreta je za ovakav ustroj i nije dovodio u pitanje da li je ustroj dobar ili nije, ali je njegov zamjenik rekao da općine treba ukinuti. I kada to dolazi od čovjeka koji nije političar opće prakse, kao što je recimo kolegica Orešković koja je također da se to sve ukine. Vi ne možete razumjeti zašto se ti ljudi zalažu jer ako si zamjenik gradonačelnika i imaš svoju lokalnu samoupravu, znaš kako to funkcionira pa zašto to pravo braniš nekome drugome da to isto ostvaruje, bez obzira u kakvim politikama ili na kakvim političkim bojama. To je ono čemu smo danas svjedočili, da ljudi iz istog grad drugačije govore, ali u nijednom trenutku nisu ponudili što ja tražim da ponude ukidanje vlastitih lokalnih samouprava kao program jer očito da to mogu ako žele ostati gradonačelnici ili zamjenici.
Poštovani zastupnik Stričak.
Upravo tako kolega Boriću. Ja bih volio čuti ijednog kolegu zastupnika koji je spreman ovdje reći da je za to i da se zalaže da se njegova općina ili grad pripoji susjednom, samo to. znači svi koji se zalažu za ukidanje općina i gradova nek vele, ja kao saborski zastupnik predlažem da se moja općina, grad iz koje dolazim ili županija pripoji susjednoj, ništa drugo, samo to. evo jel pošteno? Hvala.
Repliku ima i poštovani zastupnik Prica.
Puno ste toga rekli, svašta ste reli ali mislim da mi uvijek moramo brojke gledati. Sljedeće godine je popis stanovništva, kada dobijemo rezultate uzet ćemo popis stanovništva iz 2021.g. uzet ćemo popis stanovništva iz 2001.g. i vidjet ćemo u 20 godina koliko su općine bile uspješne koliko su ljudi zadržale. Vidjet ćemo da li na područjima općina živi 200.000 ljudi više ili 200.000 ljudi manje. Ovo sve drugo je govor, ali brojke nam neće lagati. Također vi govorite o ukidanju općina, prvo ako se ukine općina ne znači da ljudi neće imati pravo na općinsku vlast, uopće neće biti … bit će dio neke veće općine. Također predbacujte to oporbi, pa danas je vaš ministar govorio o okrupnjavanju općina, zanimljivo. I na kraju krajeva ponovno logika, ako u jednoj općini ima 10 ljudi ili 100 ljudi npr. pojednostavljam, ako ima 100 ljudi troškovi su fiksni znači da se 10 puta manje po stanovniku troši. To je čista logika.
Poštovani zastupnik Stričak.
Uvaženi kolega. Pa nisam ja govorio o ukidanju županija, gradova i općina ja sam citirao pojedine dužnosnike, bez obzira da li to bio rang bivšeg, sadašnjeg, budućeg ministra, zastupnika, župana, gradonačelnika, načelnika kandidata koji se kandidirao pa nije prošao pa bi sada ukinuo, znači ja sam njih citirao da je to čista demagogija i populizam. Nek stanu pred birače i vele, ja iz te i te općine ili grada se zalažem da se moja općina i grad pripoji toj i toj i to je najpoštenije. Niko ne ukida jer ti birači, glasači, kuće, crkve, groblja, ceste će ostati, ali u nekom drugom sastavu i onda je daleko poštenije reći, da evo ja sam taj koji će biti prvi u Hrvatskoj koji će predložiti da se moja općina ili grad pripoji susjednoj i to bi bilo pošteno, pogotovo od kolega zastupnika.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Peović.
Pa evo prvo mislim da nema baš tu ako ste vi izdvojili nekog veliko spora između opozicije i vladajućih bar da ja ne vidim, ja sam vidjela među vašim redovima neke koji zagovaraju za ukidanje ili smanjivanje broja općina, smanjivanje broja vijećnika kao što je i ovaj tu. Mislim prijedlog izmjena i dopuna zakona ustvari i podrazumijeva da se smanjuju vijećnici u nekim sredinama gdje će biti stvarno dovedeni do situacije neke oligarhijske moći gradonačelnika ili načelnika koji će još lakše sada provoditi svoju volju. No sasvim konkretno, ako je bila intencija ovog zakona demokratizacija zašto se onda nije išlo recimo na ograničenje mandata na dvije godine gradonačelnika i načelnika? Zašto se nije išlo na smanjivanje postotaka ljudi koji mogu pokrenuti referendum sa 20% na 10% zašto se nije išlo za takvim prijedlozima?
Hvala. Odgovor poštovani zastupnik Stričak.
Pa gledajte, ja sam u svojoj raspravi istaknuo čime se sve bave županije, gradovi, općine i smatram da je daleko bitnije da to funkcionira, da naši građani imaju od toga koristi nego na koji način s koliko brojeva, postotaka se može pokrenuti ili referendum ili nešto slično. Ako je nešto goruće pitanje pa tada čak da je i 20 i 30% u nekoj manjoj općinici nezadovoljnih će se naći dovoljno ljudi da to piše jer u manjim sredinama svako zna svakoga. Ali recimo ja sam 1999.g. prvi puta biran za općinskog načelnika Općine Visoko, nikad to nisam istaknuo, ali evo valjda treba ponekad i to istaknuti, najmlađi Tuđmanov načelnik i 2001. sam pokrenuo inicijativu da se južne tri općine iz Varaždinske županije Breznica, Breznički Hum i Visoko funkcionalno spoje i nije išlo, čak niti funkcionalno spajanje da imamo zajednički jedinstveni upravni odjel.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Željka Pavića.
Poštovani zastupniče Stričak. Mi dolazimo iz iste izborne jedinice, vi ste ovdje naveli nekoliko primjera, jedan dio tih primjera je bio nelogičan, a drugi bi bio nemoguć. Mislim znate i sami da ne možemo spajati lokalne jedinice iz Međimurja i Zagorja, to ne bi nikako išlo, to ne bi funkcioniralo to vam je valjda jasno. No ovog, drugo što sam htio reći nije nam cilj da se spajaju jedince koje su samodostatne, koje su samoodržive i koje mogu funkcionirati bez problema. Smisao je da se napravi analiza i da se nakon toga ako je to potrebno napraviti spajanje da ljudima bude jednostavnije i bolje živjeti. Bit će manje troškova po glavi stanovnika, to je prva stvar. Druga stvar, nije cilj da se spajaju općine na temelju toga da neko kaže javite se koju općinu ćemo ukinuti, to nije smisao, znači detaljne analize da vidimo tko može opstati, tko ne može opstati pa nakon toga da se spoji ili da se napravi referendum o tom da li da se spaja ili ne.
Poštovani zastupnik Stričak.
Uvaženi kolega. Smatram da je najbitnije da ono čime se bave županije, gradovi, općine funkcionira. Predškolsko obrazovanje, osnovnoškolsko, srednjoškolsko, da su nam ulice, trgovi uređeni, da je zdravstvena skrb pogotovo primarna dostupna i da građani time budu zadovoljni i to je najbitnije i zbog toga postoje općine, gradovi i županije. A ovo da li i tko predlaže na koji način spajanje, njemu na dušu. Ali bilo bi opet velim ponavljam, lijepo da se to veli javno, ja taj i taj se zalažem za to, to i to i to bi bilo daleko korektnije nego iznositi floskule previše općina, gradova i županija i to lijepo biračima zvuči, ali od toga nema koristi. Treba biti inicijativa i konkretan prijedlog. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Miroslava Škore.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani kolega zastupniče. Dakle, poznajem vaš modus operndi, vi ste se dogovorili da ćete krenuti u pred promidžbu za sljedeće lokalne izbore, to je vaše legitimno pravo. Rezultat ovog ustroja je barem 400.000 ljudi manje u Hrvatskoj, ali ja bih volio da se prije svega vratimo na meritum stvari. Dakle, mi danas raspravljamo o izmjenama tri zakona koji apsolutno nikakve veze nemaju s ovim o čemu vi pričate. Ovo o čemu vi pričate je Zakon o područjima županija, gradova i općina u RH pa vas lijepo molim da se vratimo na temu i da pričamo o onome o čemu ovi zakoni govore jer ovo o čemu vi pričate stvarno veze nema ili ponovno pročitajte ova tri zakona pa će vam biti malo jasnije. Hvala.
Hvala lijepa. Ja moram odmah reći nažalost je već znatno prije rasprava otišla u jednom smjeru potpuno drugačijem nego što su ova tri zakona. Izvolite, odgovor poštovani zastupnik Stričak.
Uvaženi zastupniče Škoro, predsjedniče Domovinskog pokreta. Vi ste prije tjedan, dva osnivali županijsku organizaciju Domovinskog pokreta za Varaždinsku županiju i u startu ste fulali sve, pa ne možete u Međimurju osnivati županijsku organizaciju za Varaždinsku županiju u Međimurju. To vam je totalna pogreška, to je gore nedozvoljeno, kužite, niti možete u Varaždinu za Međimurje, to ne prolazi gore. Znači to je sad jedan prijateljski savjet, znači ubuduće kad se nešto formira osniva za područje Varaždinske županije mora biti na području Varaždinske županije nikako ne prek Drave. Hvala.
Evo imamo povredu Poslovnika poštovani zastupnik Škoro.
Poštovani kolega potpredsjedniče, po cijenu opomene … vi ste u tom trenutku bili europski i svjetski šampion po broju zaraženih te je bilo zabranjeno svako okupljanje, a ja za razliku do vas ne dijelim tako Hrvatsku, ja volim jednako i Varaždinsku i Međimursku i Istarsku i svaku drugu županiju, ovo je zemalja u kojoj živi 4 milijuna stanovnika za razliku od New Yorka gdje živi 8 ima toliko tih ljudi uhljeba da to nije normalno, a stvorili ste ih vi.
Naravno da vam moram dati opomenu kao što i sami znate za to. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Uvaženi zastupniče. Vi ste rekli dovoljan broj dobrih razloga zašto ste protiv ukidanja općina. Ovdje prije svega treba naglasiti ulogu ljudi koliko su ljudi odgovorni i koliko dobro upravljaju sa državnim novcem da bi bili servis građanima. I meni se čini da su protivnici ukidanja odnosno oni koji su za ukidanje općina, oni koji izlaze na izbore pa učestalo gube te izbore. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Stričak.
Uvaženi kolega Škoro. Točno je da smo mi do tog dana bili najgori, drugi dan je bilo Međimurje najgore. … [[Upadica se ne razumije.]] nisam imao više mogućnost pa sad koristim ovo, znači drugi odgovor dal je bilo Međimurje najgore. Kolega, da postoji više modela, jedan veći dio načelnika su volonteri, jedan veliki broj zamjenika su volonteri za nula kuna. U pojedinim općinskim gradskim vijećima vijećnici su se odrekli svojih naknada pa između ostalog velim kada sam ja bio načelnik dva mandata načelnik poglavarstvo tada, predsjednik vijeća, vijećnici odrekli smo se svih naknada. Znači svake godine u proračunu je bilo planirano, planirani izdaci za tu svrhu, nikad nismo jednu lipu potrošili niti usmjerili za neke svoje egzibicije. Znači to su bila proračunska sredstva, postoji više modela načina ali svakom na njegovu dušu.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Štromara.
Hvala lijepa. Poštovani kolega. Jako ste me zainteresirali i dobro razmišljam o tome postoji li koji saborski zastupnik koji spojio svoju općinu sa nekom drugom, posebno jer oko moje općine su Općina Petrijanec, Općina Cestica, Općina Maruševec koje imaju odličan standard u svemu, koje imaju prekrasne škole i dvorane, koje imaju dobro uređene putove. Neke od njih imaju i poštanske brojeve, a moja općina to nema, ali ipak ja ću se radije boriti za svoju općinu da i onda to sve ima i da u mojoj općini bude bolje.
Poštovani zastupnik Stričak.
Uvaženi kolega. Evo kolegice i kolege, uvaženi zastupnik Štromar dolazi iz Općine Vinica, HDZ je tamo na vlasti mandatima i mandatima i on sam zalaže se za to da Vinica ostane i dalje općina i dalje će je voditi HDZ tj. načelnik Kostanjevec. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Miletića. Izvolite.
Uvaženi g. zastupniče. Kada žaba dugo stoji u močvari navikne se na vonj te močvare. Meni je nevjerojatna vaša igra. Velika Britanija ima 13 puta više stanovnika od RH, a ima manje općina, ah ti glupi Britanci, ah ti glupi Englezi. 30 godina u ovoj državi nitko nije napravio pravu studiju, studiju. Pa nismo na placu, pa nećemo doć na plac i izaberite vi koju ćete ukinut općinu, izaberite vi koju ćete ukinut. Budimo ozbiljni političari, nije napravljena prava studija i onda ne da nije napravljena i mi danas govorimo koju ćemo, mi ne pričamo o ukidanju, pričamo o studiji o svrsishodnosti, pričamo o tome da su u mnogim općinama više od 50% troškova znate zašto troši? Za plaće, to je smisao. Jel to smisao?
Poštovani zastupnik Stričak.
Uvaženi kolega. Pa zato postoji Most da da prijedlog, rješenje. A Most je ono jedna ozbiljna opcija koja ima ono, koliko župana? Nula gradonačelnika? Nula. Načelnika? Nula. I to je ta ozbiljna opcija. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Klasića.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Opće je poznato da naša lokalna samouprava prevelika i preskupa s obzirom na broj stanovnika koji RH ima i opće prihvaćena činjenica da je veliki izvor korupcije. Jedna od izmjena koja će proizaći iz ovog zakona je vezana uz program Vlade RH u dijelu u kojem je utvrđena ta transparentnost javnih financija i obaveza svih jedinice lokalne i područne samouprave odnosno internetsku objavu potrošenog javnog novca na način da informacija bude lako dostupna svima jer građani će onda moći sami procijeniti i kontrolirati kako se troši njihov novac, neće im biti bitno da li njihov gradonačelnik načelnik sa lijeve ili desne strane, bit će im bitno je li taj novac se zamračuje. Očekujem nakon okončanja ove covid krize i daljnju reformu lokalne samouprave te samim time i smanjenje troškova države i mjesne samouprave. Ovim zakonom smanjit će se i broj članova predstavničkog tijela za cca 10%, a ujedno će dovesti do racionalizacije i ograničiti maksimalni iznos naknada za članove predstavničkih tijela na temelju ovih promjena očekuje se ušteda od cca 100 milijuna kuna i to je pozitivno. Ipak moram naglasiti ono što me zapravo razočaralo što sam očekivao u ovom dijelu zakona da će zakonodavac je propustio priliku u ovoj izmjeni zakona unijeti zakonske promjene koje propisuju zabranu kandidiranja za općinske načelnike i gradonačelnike i župane te zamjenike gradonačelnika i župana koji su u tijeku suđenja, a kojima je Kazneni sud potvrdio optužnicu tužiteljstva. Nakon 30 godina afere milijunskih optužnica te jamčevina za izlazak iz zatvora ne smijemo izmjene Zakona o lokalnim izborima ograničiti isključivo na nomotehničko usklađivanje s promjenama u sustavu lokalne i područne samouprave. Zar postoji osoba koja može javno opravdati kandidiranje osoba optuženih za tzv. koruptivna kaznena djela? I vrijeme je da se o tom jednom zauvijek u Hrvatskoj stane na kraj upravo uoči održavanja sljedećih lokalnih izbora. Ja sam to isto očekivao u ovom zakonu da će se unesti. Građani od nas sada, ne sutra očekuju borbu protiv ovih ključnih društvenih problema na svim razinama i bez iznimke. Ključni problem našeg društva jesu nepotizam, korupcija i slabe institucije koje omogućuju da oni kojima se vode sudski procesi ili su osuđeni za teške prijevare mogu biti aktivni u javnom životu i politici. Sami smo svjedoci da mnoge presude sudova koje ne postanu pravomoćne ne sprečavaju pojedine građane da se kandidiraju. Isto smo svjedoci svakodnevno da postupci traju cijeli niz godina, a ti pojedini načelnici i gradonačelnici su i dalje sudionici javnog života. Jedina zamjerka u ovom zakonu što nije to uneseno i što sam očekivao da će se taj dio regulirati. Očekujem da krenemo u tom pravu kada prođe ova covid kriza i da krenemo u ozbiljnu rekonstrukciju i na taj način lokalne samouprave. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Stričaka.
Hvala. Kolega Klasić. Vi ste u svojoj raspravi istakli uštede, mi se nalazimo u jednoj velikoj epidemiji korona virusa, posljedice su već sad vidljive i strašne su i naravno da je svaka kuna bitna, svaka kuna uštede je bitna, a sad ovim zakonskim prijedlozima mi ne ukidamo ne spajamo općine i gradove, a opet dolazimo do ovih 100, 150 milijuna kuna uštede. Pa zar nije onda već sami taj iznos i to rješenje dobro da se podrži? Hvala.
Poštovani zastupnik Klasić.
Hvala. Slaže se, dapače. Svaka ušteda u proračunu i lokalne samouprave i proračunu RH meni se čini da je dobrodošla ova krizna vremena.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Kuzmanića.
Hvala potpredsjedniče. Naime, ušteda od 100 milijuna kuna, to je bacanje pijeska u oči građanima. Sa jednom nabavkom koja evo vidim da je javno objavljena u Americi, a to je za … [[Govornik se ne razumije.]] upoznat sa tim kolega Klasić znade o čemu pričam, vrijednost te nabavke je 757 milijuna dolara, znači 5 milijardi kuna mi ćemo baciti s jedne strane, a ovdje ćemo uštediti 100 milijuna kuna, da bi se što? Da bi se HDZ okolo prezentirao kako on smanjuje lokalnu samoupravu, da bi ispalo kao da se nešto radi, da Vlada štedi naše novce. 100 milijuna kuna kolikogod to zvučalo običnom građaninu mnoge i impozantno, to je kap u moru problema koje ne da rješavamo nego bacamo ljudima pijesak u oči. S druge strane trošimo novac šakom i kapom, a ovdje sada ne znam na nekakvom kozmetičkom smanjivanju predstavničkih tijela i zamjenika u jedinicama lokalne samouprave stvaramo nekakve uštede koje su u usporedbi s onim koliko trošimo gotovo i zanemarive.
Poštovani zastupnik Klasić.
Evo imat ćemo to vjerojatno na Odbor za obranu, ja se slažem s vama da isto tu zapravo dijelimo isto mišljenje što se tiče nabave i vojne opreme i nekakvih izdataka. Što se tiče ovog, ja svaku uštedu u RH pozdravljam i ja ću se osvrnuti samo na Grad Zagreb koliko je neučinkovit taj dio mjesne samouprave gdje imamo 218 mjesnih odbora, ja ću vas podsjetiti da većina tih mjesnih odbora u Gradu Zagrebu ima daleko više stanovnika nego polovica općina u RH. U Gradu Zagrebu vam mjesni odbori imaju cca od 5 do 11.000 stanovnika, ti mjesni odbori su nažalost na godišnjoj razini Grad Zagreb dođu skoro 200 milijuna kuna što je enormni iznos, a na kraju je ispalo iza toga da o svemu na kraju odlučuje gradonačelnik, a ne neki u mjesnoj samoupravi. Po meni je i to višak evo ga što se tiče toga gdje bi trebali štediti u lokalnoj razini u Gradu Zagrebu nema potrebe za 218 mjesnih odbora niti 17 gradskih četvrti, to treba biti daleko manje.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Renate Dračevac.
Dobar dan. Kolega, dakle mogu se složiti s vama da je potrebno regulirati ove kandidate koji su pravomoćno osuđeni, definitivno bi taj katalog trebalo imati i u ovom prijedlogu neću ga nazvati kozmetički promijenjenog zakona nego doslovce estetskom kirurgijom uklonjen je mali viškovi, nadoštukani neki dodaci. Ali recite mi kako da odnosno što vi mislite da li je možda došao trenutak da sada u ove promjene zakona uvrstimo i to da je dovoljno dva mandata za načelnike i gradonačelnike i župane, da to dovedemo u jedan svjetski nivo, ne u ovoj nivo u kojem smo sada? Hvala.
Poštovani zastupnik Klasić.
Dapače, evo ja bih podržao prvi takav prijedlog jer poznato je uopće u Hrvatskoj da se nakon više od dva mandata svi gradonačelnici, načelnici se umreže i nažalost ne znam da li je to dobro za Hrvatsku. Ja vidim iz praktične politike da to nikako ne vodi dobru i podržao bi taj prijedlog.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ahmetović.
… [[Govornica naknadno uključena.]] i tako je opravdavao koaliciju sa HDZ-om. Što piše u prijedlogu zakona, jeste li ga uopće pročitali? Ovo što je on obećavao zajedno sa predsjednikom Sabora ne piše.
Poštovani zastupnik Klasić.
Hvala lijepo. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … zakon i ono što se unutra donosi su veliki koraci za našu državu. Nakon ovoga stubokom će građani moći ocijeniti trošenje svakog … vidim da ste vi to dole podržali i mislim da je to dobar smjer kojim trebaju ići svi gradonačelnici i načelnici u RH jel kao što sam rekao građanima onda više neće biti bitno da li je gradonačelnik ili lijevi ili desni ili bilo koja opcija nego će biti bitno kako troši njihov novac. A iz ovog će se iskristalizirati svim marifetluci što voli reći i gradonačelnik Grada Zagreba što se radi. Ja bi predložio i u zakonskom okviru da se proračuni prikazuju na trećoj razini iz kojeg se vidi svaki utrošak kune.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Taritaš koja će nam se još uvijek obratiti … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Malo sam uranila u strahu da ne izgubim vrijeme. Kolega Klasić, vi ste jedno vrijeme i to jedan duži period bili zastupnik u Gradskoj skupštini Grada Zagreba, u ovom setu tri zakona koja se mijenjaju i dopunjuju jedan od tih zakona je i zakon koji se odnosi na Grad Zagreb gdje se broj zastupnika u Gradskoj skupštini smanjuje sa 51 na 47. Mene zanima vaše iskustvo, vaš stav da li će to smanjenje za četiri zastupnika, dakle govorim za 51 na 47, a vijeće gradskih četvrti i mjesni odbori će i dalje ostati onakvi kakvi jesu, dal će to doprinijeti demokratizaciji, dal će to doprinijeti učinkovitosti Grada Zagreba, Gradske skupštine, dal ćemo tim rješenjem zaista napraviti korak naprijed ili je to samo jedna kozmetika odnosno jedna forma pa me zanima vaš stav u tom smislu? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Klasić.
Hvala lijepo na pitanju. Uvažena zastupnice. Ja mislim da čak smanjenje sa 51 na 47% iako je svako smanjenje dobro nije dobro u Gradu Zagrebu jel građani Grada Zagreba ja ću vas podsjetiti da je to i županijska skupština, meni se čini da su građani Grada Zagreba podzastupljeni u ostvarivanju svojih prava na ostale građane RH jel mi smo i županijska skupština i gradska skupština, dok recimo mogu navesti splitsku, primorsko-goransku gdje Grad Split ima gradsko vijeće i njihovi građani su zastupljeni i u županijskoj skupštini. Ono što je problematično u Gradu Zagrebu što sam i rekao gdje se trebalo učiniti to je smanjene vijećnika u mjesnim odborima i u gradskim četvrtima. Mislim da je ta institucija predimenzionirana da prevelik broj ljudi unutra sudjeluje, a bez ikakvih ovlasti. Nažalost to je posljedica i lex šerif tzv. zakona i mislim da je to mjesto gdje bi mi u Gradu Zagrebu trebali ozbiljno poraditi. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Katarine Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Možemo bez pretjerivanja reći da je danas najčešće izgovorena rečenica, ovo su kozmetičke izmjene. No ovo su jako popularne izmjene, ne i populističke jel postoji ozbiljna razlika između dobrog i lošeg populizma, dobar je onaj progresivni. Predlagatelj je većina, a opozicije se slažu zapravo gotovo u svemu što ovaj prijedlog izmjena i dopuna pokazuje i dobar dio vladajućih i oporbe žonglira s više-manje popularnim oportunim terminima i razumijevanjem lokalne uprave i samouprave kao mjesta uhljebništva, klijentelizma, korupcije i u tome se više-manje slažu, a rješenje vide u smanjivanju broja vijećnika, dogradonačelnika, načelnika, vijećnika ukratko rezovima koji će sve navodno promijeniti. Istovremeno to je puno proturječja, u istom dahu čujem od nekih da svoje ljude smo istjerali iz zemlje i da su brojevi zaposlenih u gradovima i općinama narasli, da su se napuhnuli, da ih treba smanjiti. Čuli smo država bez šaltera, biljega i papira kako je to rekao opozicijski Predrag Štromar, a slične smo ocjene čuli i od pozicije, dakle evo i Darka Klasića ili Daria Hrebaka koji je kao gradonačelnik, podsjetimo se, srezao troškove u Bjelovaru tako da je uskratio socijalnu pomoć ljudima koji nisu željeli sudjelovati u javnim radovima, dakle ljudima na rubu egzistencije uvjetovao je socijalnu naknadu sudjelovanjem u fizičkim radovima i još se k tome hvalio da je puno njih skinuo s grbače grada. Lijepa vizija budućnosti, otkazi i uskrate socijalnih naknada. Ni riječi o sistemskim i strukturalnim uzrocima klijentelizma i korupcije, o siromaštvu i o socioekonomskom okviru koji je prvi razlog i uzrok korupcije koja je itekako povezana s materijalnim uvjetima života, deprivacijom i siromaštvom … te jazom između ponude radnih mjesta i stvarnih potreba. Takvim problemima možemo se suprotstaviti samo promjenom okoštale privredne strukture, ali konkretno u ovim izmjenama i dopunama zakona i demokratizacijom odlučivanja na lokalnim razinama, povećanjem participacije što većeg broja ljudi koje odluke svojih predstavničkih tijela nakon glasanja i žive. Što se zbilja moglo promijeniti ovim izmjenama i dopunama zakona u tom smjeru? Moglo se svakako unaprijediti demokratski okvir za djelovanje kojoj je garancija iskorjenjivanja korupcije i klijentelizma. Šteta da se recimo nije mijenjalo čl. 48., naime neprihvatljivo je sa aspekta demokratičnosti da općinski načelnici, gradonačelnici imenuju i razrješuju predstavnike jedinice lokalne odnosno područne (regionalne) samouprave u tijelima javnih ustanova, skupština komunalnih poduzeća recimo, turističkih zajednica, vrtića, čak škola, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba pa da tako i sami sebe imenuju u skupštine trgovačkih društava u vlasništvu lokalnih jedinica. Zato imamo klijentelizam čak i u imenovanju ravnateljica vrtića i to ne jednom. Protivno je to uostalom EU povelji koja naglašava da lokalna samouprave svoje pravo provodi preko vijeća ili skupština, a da mogu imati izvršna tijela biti nad njima odgovorna. Znači, vijeća i skupštine odnosno predstavnička tijela su primarna kao i radnici u tijelima javne uprave, a ne izvršno tijelo gradonačelnik i načelnik. Time uostalom lokalna samouprava nije ustrojena u duhu EU povelje o lokalnoj samoupravi koju smo ratificirali, a čl. 3. EU povelje o lokalnoj samoupravi kaže: „Pod lokalnom samoupravom podrazumijeva se pravo i mogućnost lokalnih jedinica da u okvirima određenih zakonom uređuju i upravljaju uz vlastitu odgovornost i u interesu lokalnog pučanstva“. Nadalje, problemi s ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona na koje sam uložila i amandmane su sljedeći, čl. 9. njime su uređena prava članova predstavničkih tijela i propisuje se pravo člana predstavničkog tijela da na opravdani izostanak s posla mora tražiti sporazum s poslodavcem, znači sukladno sporazumu s poslodavcem. Ovim se otvara mogućnost utjecaja vijećnikovog poslodavca na odlučivanju u vijeću, niko poslodavca nije birao. Pa hoće li konobar u kafiću dobiti pristanak svojeg šefa da izostane s posla jer mora ići na sjednicu gradske skupštine? Ovime se praktički čini vidljivim ono što je samorazumljivo da se politikom i to ovaj Sabor potvrđuje ne mogu baviti svi slojevi društva, sve klase. Politika nije više za radnika, pogotovo ne radnika u privatnom sektoru. Problem je recimo i čl. 12. gdje se moglo i trebalo ograničiti kako su neki rekli i broj mandata da načelnici, gradonačelnici i župani mogu obavljati najviše dva mandata. Ako se željelo pojačati parcitipativnost onda se moglo to napraviti spuštanjem praga s 20 na 10% potrebnih birača za predlaganje referenduma.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Hrebaka. Izvolite.
Poštovana i uvažena saborska zastupnice Peović. Ja bih očekivao da od stranke koja u nazivu ima rad da promovira kult rada, a ne kult nerada. Mi smo poslali u Bjelovaru ono što me prozivate 200 poziva da sukladno zakonu ljudi koji primaju minimalnu socijalno zajamčenu naknadu dođu i odrade četiri sata rada za uzvrat te naknade što ima pravo po zakonu. Od 200 ljudi koje smo pozvali četiri su došla, od tih četvero rekao sam tajnici pozovite mi tih četiri kod mene u ured, došli su kod mene u ured. Čovjek mi je otvoreno rekao, gradonačelniče ja ću to napraviti jer sam častan i odgovoran čovjek, ali gradonačelniče iskreno, zašto bi ja išao raditi, kad supruga i ja sjedimo doma i primamo 6 do 7.000 kuna. Dakle, idemo se usredotočiti na rad S jednim dijelom vašeg izlaganja se slažem u smislu rada, ali idemo se fokusirati na stvaranje kulta rada, a ne na kult nerada. Hvala.
Poštovana zastupnica Peović.
A prvo socijalna naknada sigurno nije 5 do 6.000 kuna. Drugo, socijalna naknada nije naknada koja se prima tako da se dokazuje svojom moralnošću niti svojim radoholičarstvom. Socijalna naknada je naknada koja se dodjeljuje i daje ljudima koji su u socijalnim problemima koji nemaju nikakve druge prihode i niti vi niti bilo tko drugi ne može biti moralni arbitar ko od tih 200 ljudi može dobiti, a tko ne može dobiti socijalnu naknadu. To je sramota što tamo radite u Bjelovaru. Ja se stvarno nadam da se u Hrvatskoj neće takve stvari dešavati i da nećemo padati pod utjecaj takvih prijedloga gdje se ljudima uskraćuje osnovni uvjeti za život, da se razumijemo, znači temeljne ljudske potrebe zato što se nisu povinovali vašim kriterijima moralnost i vašim kriterijima za dobivanje socijalne naknade.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Hrebak. U čemu je povrijeđen?
Poštovani. Saborska zastupnica je povrijedila članak Poslovnika 238. omalovažavala me je da je sramota to što radim. Ja ne radim ono što ja želim raditi nego ono što je naloženo u Zakonu o socijalnoj skrbi koji vam kaže da ljude koji su dobili minimalnu zajamčenu socijalnu naknadu možete pozvati i morate pozvati da dođu i odrade svoje društvenoj zajednici.
Hvala lijepa. Ja predlažem da svi malo smanjimo tonove i da nastavimo konstruktivno raspravljati. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Nade Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice. Niste ovaj puta u pravu vezano za korisnike socijalne skrbi, socijalnu zajamčenu minimalnu naknadu. Naši građani dobivaju ako imaju trajnu spriječenost i nesposobnost za rad oni i njihove obitelji i ovise o skrbi i pomoći države iz različitih naknada izvora, ali oni koji imaju privremenu spriječenost radi toga što nemaju adekvatan posao ili uopće posla nema, ali su radno sposobni. I po Zakonu o socijalnoj skrbi oni imaju obavezu zajamčenu minimalnu naknadu odraditi, čak štoviše jedan dio zarade im se priznaje, ne umanjuje im se zajamčena minimalna naknada kao stimulacija da uđu u svijet rada. I način na koji vi interpretirate zaista pogoduje onima svima koji onda ljude koji zaista moraju živjeti od socijalne pomoći stavljaju u kategoriju onih koji to zloupotrebljavaju. Dakle ne poznate taj propis.
Poštovana zastupnica Peović.
Gospođo Murganić, ovdje se radi o tome da mi u velikoj mjeri i zbog vaše stranke i djelovanja vaše stranke živimo u zemlji koja ima jednu od najnižih zaposlenosti u Europi, najniže plaće u Europi, prekarne ugovore o radu i vi spremate prijedloge zakona izmjena i dopuna zakona, vi ste oni koji ste odgovorni za stanje u državi i smatrate da je moralna odgovornost i individualna krivnja ljudi koji primaju socijalnu naknadu i oni to moraju sami dokazivati i potvrđivati razloge dobivanja socijalne naknade. Pa ne dobivaju ljudi socijalnu naknadu zato što su lijeni i zato što ne žele raditi u javnim radovima, niti gradonačelnik ima igdje pripisano takvo pravo da nešto takvo može raditi, nego ljudi nisu zaposleni zato što nema radnih mjesta. I vama bi to prvima trebalo biti jasno da je to čak argument u vašu korist u ovoj raspravi.
Dobro, ali ja bih molio da mi se sad skoncentriramo na izmjene i dopune Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi jer sad smo još više krenuli, prvo smo krenuli prekrajati državu i raditi nove županije ili više ili manje, općine, gradove svašta smo prekrajali, iskrajali, spajali, razdvajali itd., sad smo se bacili na socijalne potpore. Ajmo se vratiti molim vas na temu. Prema tome, poštovani zastupnik Borić. Izvolite.
Hvala lijepo kolega Reiner. Uvažena kolegice Peović. Evo vaša rasprava obilježila je onaj uvodni dio u kojem ste rekli da su gradovi i općine u biti leglo uhljeba, klijentelizma [[Upadica Peović: Nisam to.]] niste to rekli? [[Upadica Peović: Ne, ne.]] ja mislim da jeste, pročitajte malo poslije fonogram pa ćete vidjet. I sad u međuvremenu traje veliki rat u zeleno-lijevom bloku i koaliciji, tko će biti prvi kandidat da uđe u to leglo uhljeba i u Zagrebu i u Rijeci, vi na jednoj strani, kolega Tomašević na drugoj strani i želite ući u to leglo, zamislite to, da biste razbili tu mrežu klijentelizma, uhljeba itd. Kada uđete kao pojedinac, kao gradonačelnik u tako jedan veliki grad u tu mrežu sa tim stavovima, volio bih vidjeti koliko će to trajati, s obzirom na vašu percepciju tog prostora, ljudi koji tamo rade i … možda da budete u vijeću imali jednog ili dva vijećnika. Baš me interesira kako će to funkcionirati i koliko će to trajati. Znate koliko? Nula, s obzirom da se neće desiti neka ostane u sferi znanstvene fantastike.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala vam na vašoj brizi. Nije uopće opravdana. Ono što vam ja mogu reći da uopće niste razumjeli što sam rekla. Dakle, ja sam upravo replicirala tom suglasju koji postoji između vas i oporbe, da je riječ samo o klijentelizmu kao o nekoj moralnoj korupciji ljudi koji su spremni eto tako pristati na neka radna mjesta koja su im ponuđena preko veze. Upravo sam govorila o socijalnoj deprivaciji i manjku radnih mjesta zbog čega mi imamo stvarno visoku i percepciju korupcije između ostalog. Znači argument koji ste mogli iskoristiti i u svoju korist da tako kažem, uopće niste shvatili što sam govorila. Znači, ono što sam htjela reći da je korupcija nešto što moramo proučavati kao sistemsku i kao materijalnu deprivaciju većine, a ne da se na taj način šamaramo eto zato je bio to dobar primjer kolege Hrebaka, da se šamaramo tim orijentacijama i o nekim ocjenama da ljudi jednostavno ne žele raditi. Ljudi bi radili, a nemaju gdje.
Hvala lijepa. Sada će nam sljedeću repliku dati poštovana zastupnica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolegice Peović. Dakle, možda da se malo vratimo na temu. Dakle, mi imamo ovdje tri izmjene zakona koje idu šest mjeseci prije lokalnih izbora i ono što tim izmjenama zakona zaista je ja ne mogu vidjeti da je nešto suštinski iskorak, ne mogu vidjeti ni da je suštinski iskorak u smislu demokracije nego vidim da se rade izmjene zakona da bi se o nečem pričalo. I u raspravi se puno više priča o svemu onom samo ne što je u ovim zakonima. Ovi zakoni ne donose nekakve poboljšice, ovi zakoni ne donose nekakve druge teme. Kao što sam već i u replici g. Klasiću rekla u Gradu Zagrebu u Gradskoj skupštini u kojoj ste i vi bili zastupnica se broj s 51 smanjuje na 47, koji će to napredak donijet, što će to poboljšat rad gradske skupštine? Dakle, kad donosimo neke zakone tim zakonima bi trebali … korak naprijed, a ne samo raditi predstavu. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Peović.
Ma apsolutno, dakle ono što će se desiti smanjivanjem broja vijećnika sigurno neće biti dobro za demokraciju, pogotovo u manjim sredinama. Koliko će biti vijećnika na Šolti? Pa šta neće biti još veća pogodnost i strukturalna mogućnost da nekakvi lokalni šerifi vladaju do beskraja. Znači ukoliko smo išli prema i trebali smo ići prema demokratizaciji odlučivanja koja uz to i zalog toga da neće biti korupcije, klijentelizma onda smo svakako trebali održati broj vijećnika koji su zalog demokracije, a uistinu demokratizirati proces odlučivanja. A tu je ono što sam i navela mogućnost da se smanji broj ljudi koji je potrebno da se raspiše referendum, da se smanji, ograniči dva dvije godine mandat gradonačelnika ili načelnika, svakako nije demokratska praksa da se od poslodavca traži odobrenje da radnik ode na skupštinu grada.
Hvala lijepa. Sljedeće pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Mirele Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Pompozno najavljivana reforma lokalne samouprave svela se na izmjenu zakona kojim će se uštediti oko 38 milijuna kuna, unatoč tome što tvrdite da će to biti oko 100 milijuna i to nije sporno. Dobro da se uštedi kolikogod se uštedilo, ali loše je kada se potroši više novaca da bi se pripremila izmjena zakona nego što je efekt promjene tog zakona. O čemu govorim? Koliko je ljudi radilo na izmjenama ovog zakona, koliko referenata Ministarstva uprave i pravosuđa, koliko referenata Ministarstva financija, koliko dugo su oni bili angažirani na izmjenama ovog zakona, koliko je sastanaka odrađeno, koliko je kava ispijeno, koliko putnih troškova isplaćeno, koliko usluga konzultanata je isplaćeno, koliko je papira potrošeno, a ušteda je oko 38 milijuna kuna? I kako to ministar Malenica opravdava? Tako što kaže da je ovo prva faza reforme. Ok. Koliko je tih faza? Koliko će te faze trajati? Kada ćemo mi moći reći da je ovo zaista jedna sveobuhvatna reforma lokalne samouprave? Ni riječi o tome. Zakon ne predviđa niti funkcionalni preustroj sustava jedinice lokalne samouprave niti obvezujuće mehanizme borbe protiv korupcije uvođenjem transparentnosti troškova javnog novca. I ministar Malenica uporno uz pojam transparentnosti spominje pojam otvorenosti. Ministra nema, ali bih mu postavila pitanje. I sam je svjestan da otvorenost i transparentnost nije jedno te isto, to su potpuno dva različita modela prikaza trošenja javnog novaca. Od ta dva modela, model transparentnosti ministar ne smije uvesti i ja ga razumijem. Dapače, žao mi ga je jer ne smije raditi ono što zna da je ispravno. Obrazlagao je i pričao ono u što ni sam ne vjeruje, ali mora, ok. Na stranici 37 programa Vlade RH usvojenog 23.7. piše: „Vlada će izmjenom Zakona o lokalnoj i područnoj odnosno regionalnoj samoupravi obvezati sve lokalne i regionalne jedinice na javnu odnosno internetsku objavu potrošenog javnog novca.“ Niste nikoga ni na što obvezali nego ste rekli da ćete to učiniti izmjenom Zakona o proračunu, a onda ćete valjda izmjenom Zakona o proračunu ako je uopće bude, reći da to nećete tad učiniti nego ćete donijeti možda lex transparentnost, a onda će narod i zaboraviti do tad. U predloženim izmjenama ovog zakona riječ transparentnost niti jedan jedini put se ne spominje, osim u obrazloženju pet puta. Pet puta i to samo da bi se spomenula. I nije to ništa strašno, to je nešto što nam je ministar Malenica i sam najavio svojim javnim istupima kada je obrazlagao kako namjerava postići transparentnost trošenja javnog novca. Da stvarne istinske transparentnosti neće biti sam je rekao jer biti je ne smije. Nema kontrole trošenja javnog novac, osim u četiri od 555 jedinica lokalne samouprave, a te su se jedinice lokalne samouprave na takvu vrstu zaista stvarne transparentnosti dobrovoljno, samostalno odlučile nitko ih natjerao nije. Ono što je interesantno, nijedna od te četiri jedinice lokalne samouprave nisu iz političke opcije ministra. Ministar Malenica je naravno otišao jer na moje pitanje nije odgovorio. Zašto nije odgovorio? Jer mu pitanje nije odgovaralo. Pokušao je dociranjem, a nije mu uspjelo. Ovaj prijedlog izmjena zakona je baš to, izmjena zakona i ništa više, nikakva reforma, nikakva faza reforme. I ne bih htjela više nikad čuti ovakve formulacije kada se izmjenom zakona proziva nekakva reforma koja to nije jer to je naprosto kolegice i kolege, ne vrijeđanje samo moje ili vaše inteligencije, to je vrijeđanje inteligencije hrvatskih građana. Nemojmo to činiti. Hvala lijepa.
Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo imam kratko pitanje zastupnici Ahmetović. Ovih dana, a evo sada budući je takva prigoda jer je Zakon o lokalnoj upravi često se spominje lokalni šerif i zakon lex šerif. Vi ste dugo dužnosnica na lokalnoj razini od 2013.g. dakle kako se vi osjećate kada dobijete etiketu da ste lokalna šerifica ili šerif ne znam kako bi to rekla ili eventualno uhljeb ili mislite da to vrijedi samo za HDZ-ovce?
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice. Pa ja moram priznati da nikad nisam dobila etiketu lokalne šerifice, nikad me nitko niti izravno niti neizravno nije nazvao lokalnom šerificom, to je valjda moja sreća. Ali ako itko ja sam poznata po tome da one načelnike i gradonačelnike koji savjesno, odgovorno i pošteno obavljaju svoju dužnost, ma ih koje političke opcije dolazili kao što su to načelnici i gradonačelnik na otoku Krku koje jako dobro poznajem i čiji rad dobro poznajem, a neki od njih potiču čak iz vaše političke opcije nemam namjeru prozivati lokalnim šerifima i volim istaknuti da savjesno i odgovorno obavljaju svoju dužnost. Nemam problema s tim, isto kao što nemam problema s tim prozvati svakoga pojedinačno imenom i prezimenom, bez obzira radilo se o HDZ-ovom, SDP-ovom ili bilo kojem drugom dužnosniku koji pronevjeri javni novac, a možemo i nabrajati.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Hrebaka.
Uvažena zastupnice Ahmetović. Znadete da vas cijenim jer ste slično kao i ja i dvoje drugih kolega uveli punu transparentnost na lokalnoj razini. Međutim, Ustavom ne možete propisati kazne kao što ni Zakonom o lokalnoj samoupravi ne možete propisati kako će se transparentnost koristiti jel to spada pod sferu Zakona o proračunu to jasno piše u ovom zakonu. Druga stvar, Zakonom o proračunu već sam razgovarao sa ministrom Marićem će se to implementirati početkom godine jer se on tako i tako isto tako mora mijenjati i tamo će stajati, evo ekskluzivno sad kažem 100.000 kuna kazne za svakog tog lokalnog šerifa koji ne želi poštivati odredbe zakona, 100.000 kuna. Tamo se propisuju kazne, nemate nijednu kaznu u ovom zakonu jer to jednostavno nije zakon, uvjetno rečeno laički da kažem za kazne, to je zakon koji daje nekakav okvir. Ja bih volio, ja znam da vi to nećete podržati jer ste samo iz oporbe, ali vjerujte mi ovo je veliki korak za sve nas. S druge strane one što mi je bitno za istaknuti, nemojte samo zato što je to HSLS-ova inicijativa … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Ahmetović.
Tko o čemu Dario Hrebak o otvorenosti proračuna. Poštovani zastupniče, vi ste taj po čijem sam modelu i ne kanim to kriti uvela transparentnost, istinsku transparentnost proračuna u Općinu Omišalj i uvodim je u komunalno poduzeće i u TZ i neću stati, ali nemojte govoriti o otvorenosti proračuna je ovo što HDZ-ova vlada predlaže, što je ministar Malenica javno izgovarao je otvorenost i sami ste kritizirali tu otvorenost, pogledajte novinske napise. Nisam ni riječju rekla o kaznama, ali ste valjda trebali iskoristiti vrijeme da nešto ipak replicirate. Međutim, ono što bih ja vas pitala vaša izjava, prvi dan kad postanem zastupnik ću uputiti zakonski prijedlog o transparentnosti u proceduru. Ja čeka, ali od prvog dana taj zakon nije u proceduri. Žao mi je.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović, ovaj zakon je u biti slijed loših izmjena koje je uveo naravno Lovro Kuščević gdje je zbog Milana Bandića i žetončića morao donijeti tzv. lex šerif, jednostavno HDZ se morao prilagoditi, a ovdje dovode do još gore kombinacije gdje u jednom članku kažu da gradovi i općine, gradonačelnici općina ispod 35.000 neće imati zamjenika, ali da će ih u slučaju njihove nemogućnosti obavljanja dužnosti mijenjati netko koga predstavničko tijelo vijeće izabere. Pa šta je to? u vijeću može biti čl. 19. pročitajte izmjena, čl. 19. znači predstavničko tijelo može biti sasvim druga od političke opcije koje je izabrala izravno gradonačelnika tako da ste sada napravili jedan kuršlus zakona koji apsolutno nemaju veze sa reformom osim političkog igrokaza koji će urušiti … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče. Kao što sam u svojoj raspravi rekla, ovaj zakon ne predviđa niti funkcionalno rasterećenje sustava jedinice lokalne samouprave niti uvođenje mehanizama borbe protiv korupcije. Pa zato mislite da su samo ovakve kozmetičke izmjene rađene? Da bi se moglo reći eto mi smo proveli reformu lokalne samouprave za koju ova vlada nema niti volju, niti namjeru učiniti. Ono što je ključno, ključno je da se ne smiju niti spajati, kako god nazvali ukidati, spajati, smanjivati, izostavljati načelnici, gradonačelnici, posebno načelnici općina gdje je korupcija zapravo najviše manifestirana. Zašto? Zbog toga što ih ima jako puno iz redova HDZ-a. A znamo što rade, Požega, Županja, Škabrnja, SEget, Benkovac, Glina, Čeminac, Otok krcate su novine pronevjera javnog novca zbog kulena, parfema i takvih tričarija koje rade upravo ti čelnici jedinica lokalne samouprave.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika i potpredsjednik ovog Doma Miroslav Škoro. Izvolite.
Hvala vam lijepo. … [[Upadica se ne razumije.]] Potpredsjedniče i ja sam tu hvala vam. … [[Upadica se ne razumije.]] ne sve u redu.
Molim vas nemojmo iz klupa.
… hvala vam najljepša. Dakle, poštovana kolegice Ahemtović, vi ste govorili o iznosima pa da približimo ljudima, vi ste govorili 38 milijuna kuna godišnje ušteda, kažu donositelji i podnositelji i predlagatelji zakona 100 milijuna, recimo da je to riječ o neto i bruto, 500.000 kuna će se uštedjeti u Gradu Zagrebu, dakle ovih 100 milijuna kuna ne ide na 0,025% proračuna odnosno BDP-a RH, a ovo je negdje na treću decimalu proračuna. Pa možda da bi samo približili još bolje građanima to je otprilike u vašem slučaju tri do tri i pol gepeka novaca jel, a kada je u pitanju vaš pristup, a kada je u pitanju pristup predlagatelja znači negdje između 8 i 10 gepeka novac a koji možete naći u garaži. Evo toliko će se uštediti godišnje.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče. Žao mi je što vam ne mogu odgovoriti na vaš komentar. Ovo nije bilo pitanje, a sve zbog toga što nisam kompetentna govoriti o gepecima i zapremnini gepeka kad se govorima o buntovima odnosno svežnjevima novaca o čemu bi možda neki drugi zastupnik ovdje mogao bolje govoriti. Nadam se da uvažavate moju ispriku što vam ne mogu relevantno odgovoriti.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Kujundžića.
Poštovana kolegice Ahmetović. Zapravo majka svih zakona za regionalnu i lokalnu upravu i samoupravu je ovaj zakon, to znamo svi mi koji obnašamo dužnost izvršne vlasti da li u lokalnoj ili u regionalnoj upravi i samoupravi. Istina je da je ovaj zakon mogao biti puno cjelovitiji i mogao je biti stvarno reformski, ali nije i tu se mi slažemo. Ja bih vas pitao nešto drugo, dakle … [[Govornik se ne razumije.]] kroz oblik bagatelnih nabava i da ne nabrajam kao i primjera iste dio ste ih vi i spomenuli imajući u vidu … /Govornici govore u isto vrijeme./ … mislim na strukturu u smislu sinergije osovina vlasti prvenstveno u među odnosu … [[Govornik se ne razumije, loša video veza.]] navedenih ograničenjem mandata izvršnoj vlasti.
Bojim se, ne znam kako će odgovoriti poštovana zastupnice ni ja nisam uspio pohvatati. Naime, svako toliko se gubio ton, možda da vidimo jel se može šta popraviti.
Jel me čujete sad?
Čujemo vas.
A je li mogu ponoviti [[Upadica Reiner: Dajte dapače, imate pravo naravno, a mi nismo čuli]] ok. Pa evo poštovana kolegice Ahmetović lijepi pozdrav ponovno. Vi jednako kao i ja kao čelnica koja obnaša izvršnu vlast određene jedinice lokalne uprave i samouprave znate vrlo dobro … da je majka svih zakona za regionalnu lokalnu upravu i samoupravu ovaj zakon i on je istina, slažemo se, mogao biti puno cjelovitiji, mogao bi biti stvarno reformski ali nije. … [[Govornik se ne razumije.]] da li kroz bagatelne nabave, … neke primjere ste vi spomenuli, da li kroz mogućnosti nepotizma u … [[Govornik se ne razumije.]] regionalne i lokalne razine, smatrate li nužnim ili barem boljim rješenjem kako bi se iste spriječile ograničenjem mandata izvršnoj vlasti.
Dobro, iako se gubilo povremeno, ali mislim da ste shvatili ovo pitanje, ja bar jesam. Izvolite poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče. Ako sam dobro shvatila pitanje, ja bih vam odgovarala na ovakav način, ne radi se o ograničenju mandata nego se radi o ograničenju mogućnosti koruptivnih radnji. Dakle, kada bi se uvela i kada bi se imala zaista želja i volja da se uvede stvarna transparentnost proračuna, da svaki stanovnik u svakom trenutku može kontrolirati tko je što kupio, zbog čega je kupio, s koje proračunske stavke je potrošio to što je kupio odnosno za to što je kupio, kada je plaćena ta faktura itd. onda ne bi govorili o koruptivnim radnjama i Hrvatska ne bi bila sa 47 bodova na 63. mjestu 2019., odnosno čak tri mjesta niže nego što je bila godinu prije.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo. Kolegice Ahmetović, mene zanima jedna druga stvar, dakle govorili ste o aspektima ove reforme koja to nije dakle smanjit će se broj zamjenika, načelnika, gradonačelnika, broj vijećnika odnosno vijećnika, ali znači li to istu reformu kao što je HDZ uveo tzv. profesionalizaciju javne uprave odnosno hoće li pomoćnici ministra postati profesionalni, a ne politički? Znači li to da će zamjenici postati samo pročelnici, znači li to da će vijećnici postati zaposlenici u komunalnim poduzećima itd. jer ako je to reforma, onda te reforme evidentno uopće nema. I na kraju ono što je kolega Hrebak govorio o kaznama za one koji ne žele provoditi odredbe ovog zakona što se tiče transparentnosti proračun, ono što mene zanima je tko će te kazne plaćati? Hoće li ih plaćati jedinice lokalne samouprave ili će ih plaćati načelnici odnosno gradonačelnici osobno? Jer ako budu plaćale jedinice lokalne samouprave vjerujte mi vidjet ćemo jako puno tih kazni koje će se plaćati.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. S obzirom na ovaj dio pitanja u kojem problematizirate smanjenje broja zamjenika i mogućnost zapošljavanja tih zamjenika ne nekim drugim pozicija kako je to bilo činjeno prilikom tzv. reforme ministarstava odnosno radnih mjesta u ministarstvu ja zaista ne znam odgovor na to pitanje, ali kako se kaže, povijest je učiteljica života tako ćemo vjerojatno morati dočekati da kažemo povijest se ponavlja. Međutim, ovo što ste rekli vezano uz kazne, je jako je loša praksa, inače da se u slučajevima gdje se krše zakonske odredbe, a sve zbog lošeg postupanja čelnika te jedinice lokalne samouprave kažnjava i općina i čelnik jedinice lokalne samouprave, velika je mogućnost da se i u ovom slučaju ukoliko se kazne budu uvodile upravo taj primjer odnosno način primijeni i ovaj put što je vrlo, vrlo loše poglavito za jedinicu lokalne samouprave.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Grozdane Perić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine pomoćnik ili državni tajnik, ne znam. Evo ja ću progovoriti par riječi i ovom zakonu. Ovdje se silno nastoji pokazati kako ovaj zakon ne donosi ništa, a onda kada se govori onda to bude samo busanje o tome kako je neko jako transparentan, jako pošten i jako značajan, a drugi to nisu. Ovdje kad pogledamo čl. 68.a kaže se da će općina, grad i županija dužne su javno objaviti informaciju o trošenju proračunskih sredstava na svojim mrežnim stranicama, na način da te informacije budu lako dostupne i pretražive. Kada ulazimo i uđemo u značenje transparentnosti kao pojma, izvor je latinski transparens, znači prozirnost, a parere pokazati što znači da je to vidljivost odnosno dostupnost javnosti. Prema tome, dal je nešto vidljivo i jasno transparentno ili je to otvoreno to je sasvim nebitno na koji način se tumači, bitno je da ta informacija dođe i da se ona kao takva pokaže što je evo evidentno iz ovoga gdje se stvaraju preduvjeti da to bude eto svima javno dostupno. Ja kada govorim o ovom zakonu onda ću govoriti o tome da li moja županija koja ima preko 7.000km2 od toga kopnenog preko 3.600km2 i ima nešto više od 170.000 stanovnika, ima 6 gradova, 28 općina i kada govorimo o tome da li je to previše općina i previše gradova onda tvrdim da to nije jer kada pogledate broj stanovnika po kilometru kvadratnom onda je to svega 46 stanovnika na kilometar kvadratni u odnosu na Republiku Hrvatsku koja to ima 75,7. Dakle, svega 4% stanovnika od ukupnog broja u RH živi u mojoj županiji. Kada sad to spustimo na grad koji ima 37 mjesnih odbora i koji je u površini oko 190 km2 i ima u svom sastavu 7 otoka onda možemo reći da je vrlo zahtjevno takvu županiju i takav grad i pratiti i organizirati na način da ono bude itekako ravnomjerno i kvalitetno. Kada usporedimo da recimo neki gradovi kao što su Benkovac, Obrovac koji imaju veliku površinu a imaju puno manje stanovnika da je to isto tako, evo za Obrovac ima svega 4300, Benkovac oko 11000 a i jedan i drugi su oko 500 km2. Prema tome, da li je na takvim područjima potrebno ukidati eventualno ono što kažu da bi trebalo ukidati gradove i općine onda ja smatram da to nikako nije dobro jer je na ovaj način upravo su ti gradovi i općine mogli stvarati preduvjete da bi se i vratilo dio stanovnika i da bi se pokrenuli određeni razvojni projekti. Prema tome, kada se vratimo na meritum ovog zakona onda treba braniti upravo to svatko sa svog stajališta da li je potrebno ili ne da te općine i gradovi zapravo egzistiraju ovako kako sada egzistiraju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Hrebaka.
Uvažena zastupnice, gospođo Perić tu ću se složiti sa kolegicom Ahmetović nije isto otvorenost i transparentnost, znate. Grad Zagreb je transparentan grad po ocjenama određenih institucija, a s druge strane pitajte građane što misle da li je Zagreb transparentan grad. Ali zato u cijeloj javnosti pitajte građane što misle da li je Svega Nedjelja, da li je općina Omišalj, da je li je grad Bjelovar transparentan vidjet ćete kakav ćete odgovor dobiti. Evo danas samo, ja sam danas prijavio gospođu Orešković jer je sama priznala da je članica dvije stranke jedne koja je pasivna, fiktivna, druga koja je aktivna. Članica je stranke „Sa imenom i prezimenom“ koja je fiktivna i članica je stranke sad postala „Pametno centar“ ali joj nije netransparentno uzimati novce nekoliko stotina tisuća kuna koji će doći na fiktivnu stranku da bi ih valjda prebacivala. E vidite, to je netransparentnost. Nije netransparentnost samo za lokalnu samoupravu, nego transparentnost radimo mi svaki dan, a pogotovo to ne bi trebali raditi političari, oni pogotovo koji prozivaju za moralnost.
Poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo. Naši kriteriji kako su postavljeni u toj transparentnosti koja se prikazuje u medijima zapravo je postavio Institut za javne financije, gdje je objavom proračuna i izvršavanje proračuna, odluka o izvršavanju zatim sve promjene koje su se dogodile tijekom godine to govori zapravo o mjerilima transparentnosti i to su kriteriji koje zapravo provodi Institut za javne financije. Prema tome, ovo što, na ovaj način se želi pokazati da li je, kažem ugrađeno je u ovom članku da onda ta dostupnost svih transakcija koje se događaju po žiro računu da je to pretraživo. Evo ovo je zapravo način kako se onda može ugraditi kroz Zakon o proračunu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Sanadera i potpredsjednika ovog Doma.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice vi ste ovdje lijepo elaborirali o opravdanosti nekih općina u vašoj županiji, ali mi ovdje imamo primjere nekih zastupnika koji su glavni budžije kad se o njihovom gradu ili općini ukine bilo kakva institucija, a oni bi ukinuli sve institucije odnosno sve općine i županije valjda da bi i tu bili onda glavni borci kako bi bili protiv da se ukine njihova općina. Kako tumačite taj pojama?
Poštovana zastupnica Perić.
Pa dobro evo kolega Stričak je govorio o tome prije, dakle neka onda svatko kaže da li je za ovu ili onu opciju. Da li je za to da se ukine i neka pokaže prstom koju općinu ili županiju ili grad treba zapravo ukinuti i onda da vidimo kakvo je to opredjeljenje. Mi smatramo da je ovaj način na koji je konstituiran cijela uprava na području RH da je to jedino zapravo ispravno da se na taj način ravnomjerno mogu razvijati svi gradovi, sve općine i županije i da je cilj i kroz mjere koje se poduzimaju, kroz ove porezne reforme dakle izmjenama fiskalnim promjenama da one dobiju zapravo na samoodrživosti i na mogućnosti da mogu aplicirati i na europske fondove i tako se razvijati.
Povredu Poslovnika je čini mi se dignuo poštovani zastupnik Škoro.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Pa znate i vi kao i ja da je povrijeđen Poslovnik u članku 382. Dakle, ja bih stvarno molio da se držimo teme – teritorijalni preustroj RH nije tema o kojoj danas raspravljamo i to bi valjda trebalo konačno ljudima objasniti.
Ja se sa vama slažem što se toga tiče, ali na žalost nametnuli su mnogi tu temu i ta tema očito je postala ne znam zašto i ne znam iz čijih interesa tema iako uopće ona nije, nego kao što sam i molio vratimo se ponovo Zakonu o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi jer je to tema današnje rasprave. Slažem se s vama, kao što sam i sam ranije rekao, svašta smo radili, prekrajali smo zemlju, županije, općine, gradove, spajali, razdvajali ih, pričali o socijalnim pomoćima, o beskućnicima, o svemu i svačemu smo razgovarali, osim ovaj, osim o temi. O temi jesmo, ali smo i o drugim stvarima pričali. Prema tome, vratimo se temi. A o temi će sad govoriti poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Evo, hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo slušamo i imamo na stolu paket zakona koji se odnosi na optimalizaciju sustava lokalne i područne (regionalne) samouprave kao što imamo i prijedlog za smanjenje broja lokalnih dužnosnika i racionalizaciju obavljanja poslova u općinama, gradovima i županijama. Mislim da su ovo prijedlozi koji su hvale vrijedni i koje treba podržati. Naime, ovim prijedlogom se smanjuje broj lokalnih dužnosnika za 618. Ne samo da će se racionalizirati sustav na način da će se osloboditi sredstva koja su se odnosila na primanja ovih dužnosnika, nego sve ono što ide, znači ne samo osobni dohodak, doprinosi, već i kartice vozila i sve ono što imaju ti zamjenici. Nadalje, broj članova u predstavničkim tijelima se smanjuje za oko 10%, a i ograničava se maksimalni iznos naknada, ovisno o broju stanovnika u toj općini, gradu, odnosno županiji. Međutim, ja bih isto tako podsjetila da je ovo nastavak optimalizacije, sustava smanjenje broja dužnosnika, a i racionalizacija koju je već započela Vlada. Naime, sada imamo 16 ministarstava, nedavno smo ih imali 20. Zatim, poslovi državne uprave od 1. siječnja ove godine prebačeni su na županiju i gotovo njih 98%, međutim, i tim prebacivanjem oslobodili smo se i imamo manji broj zaposlenika. Evo u našoj Šibensko-kninskoj županiji, županija je preuzela 73 djelatnika, a gotovo njih 24%, znači njih 23 otišlo je u međuvremenu u mirovinu. Kad se vratimo malo unatrag u 2018. g. imali smo smanjeni broj agencija, zavoda, fondova, trgovačkih društava, instituta, zaklada i drugih pravnih osoba sa javnim ovlastima. Tada smo 54 tijela što ukinuta su, što su spojena s ministarstvom. Ima onih koji su imali po 600 zaposlenika, a bilo je onih koji su imali svega 2 zaposlenika. Dosta priče je bilo o tome kako u manjim općinama ima sredstava gotovo samo za plaće načelnika i njegovog zamjenika. Još nekog zaposlenika koji je tu najčešće, kako znaju kazati, stranački uhljeb, međutim, ja bih tu podsjetila da zakon ne omogućava, već on kaže da masa sredstava za plaće zaposlenih u gradovima, općinama i županijama ne smije iznositi više od 20% prihoda poslovanja jedinica ostvarenih u prethodnoj godini, time da se točno zna da u taj iznos ne ulaze donacije, ne ulaze sredstva EU fondova koja su namijenjena strogo za realizaciju projekata i dalje. Međutim, isto tako postoje članci zakona i problemi koje bi bilo dobro ispraviti, bar prilikom, pomoću amandmana. Naime, kada se govori o načelniku, gradonačelniku koji nema svog zamjenika, onda mislim da ne bi bilo dobro da njega u slučaju njegove odsutnosti mijenja osoba koju će predložiti predstavničko tijelo. Znamo da nerijetko su i suprotne političke opcije u vijeću u odnosu na onu kojoj pripada gradonačelnik odnosno načelnik i kad mu već dajemo sve obveze, odgovornosti pa on potpisuje izjavu o fiskalnoj odgovornosti, onda mislim da mu i ovim zakonom treba dati pravo da on bude ta osoba koja će predložiti osobu koja će ga mijenjati. Može biti i slažem se da treba biti iz vijeća jer i vijećnici i lista za gradsko vijeće, odnosno općinsko vijeće je to koje izlazi na izbore i također, dobija mandat od građana, ali u svakom slučaju, da onaj koji mijenja načelnike i gradonačelnika mora biti predložen upravo s njegove strane. Također, brojni su zamjenici načelnika, gradonačelnika koji vrijedno rade svoj posao, rade ili na europskim projektima ili na nekim drugim projektima, bilo da su zaduženi za rad sa udrugama ili nešto slično, tako da bi i tu trebalo razmisliti da možda ne samo gradovi iznad 35 tisuća stanovnika imaju pravo na jednog zamjenika, već da to pravo imaju i neki manji gradovi jer u biti, evo kad pogledamo malo statistiku u Hrvatskoj, svega imamo jedan grad između 30 do 35 tisuća stanovnika, 5 gradova manjih od 30, a veći od 25 tisuća stanovnika i tako redom, 6 u granicama između 20 i 25 tisuća stanovnika, pa evo, molila bi da se još jednom razmotri transparentnost mogućnost da se [[Upadica: Hvala.]] ova granica i limit stavi nešto više. Hvala lijepo.
imamo više replika na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Begonje.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Juričev. Vi ste rođena Vodničanka i znate kakav su status Vodice imale u sklopu općine, bivše općine Šibenik. Bili ste i gradonačelnica Vodica pa vam je poznato što su Vodice kao samostalna lokalna jedinica sve napravili za svoje sugrađane, ali i za brojne goste, turiste koji dolaze u Vodice. Mislite li da bi se to sve moglo postići u Vodicama da su i dalje ostale u sastavu općine Šibenik, kad govorimo o društvenoj, govorimo o komunalnoj infrastrukturi, ali i kad govorimo i o turističkoj promociji Vodica? Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev.
Hvala lijepo. Hvala lijepo kolega Begonja. Vodice sigurno nikad ne bi mogle to postići da su ostale u sastavu općine Šibenik. Maloprije sam i kroz repliku kolegi Boriću istakla primjer kada je naselje Tribunj bio u sastavu grada Vodica, znači najbolje osjeća bilo svojih građana, potrebe, prioritete tog kraja netko tko je upravo tu, tko živi tu, tko diše za to mjesto i mislim da male općine su nešto, jedno naše posebno bogatstvo koje treba njegovati jer kad vidimo koliko truda ulažu upravo načelnici tih malih općina i koliko truda daju i što sve donose u svoje krajeve, onda bi bilo zaista žalosno da netko kaže da su nam one nepotrebne, da su one trošak i predložila bih, kao kolega Borić onaj koji misli da je njegova općina trošak, nek samo tu za ovom govornicom to izgovori pa da vidimo kako će i kakvu podršku dobiti od svojih mještana.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepo poštovana kolegice. Evo u kontekstu vašeg, vaše rasprave, županija zadarska će umjesto dva zamjenika, imati jednog, grad Zadar će imati jednog zamjenika umjesto dva, u broj članova predstavničkih tijela u županiji, sa 42, bit će 31, u gradu sa 31 na 27. Dakle, tu je vidljivo da se smanjuje broj članova predstavničkih tijela i smanjuje se broj dužnosnika. Prema tome, ovo je još jedan dodatan argument da se postižu određene uštede i ono što sam ja pričala o ustroju i o kontekstu je upravo toga, da li treba ili ne treba onda ukidati ono što te općine i gradovi, zapravo na tako širokom području donose kvalitativno svojim građanima.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolegice Perić, upravo i naša Šibensko-kninska županija, također će umjesto 2 zamjenika imati 1, osim onog kojeg će dobiti još iz reda nacionalnih manjina, grad Šibenik koji je središte županije također, će imati samo jednog, moje Vodice, s obzirom da imaju nešto manje stanovnika od 10 tisuća, neće imati nijednog zamjenika, iako ću za ovom govornicom reći da zaista brojni zamjenici gradonačelnika su vrijedno radili i bilo bi ružno da se stekne dojam da su nam oni višak, uhljebi ili kako već netko od oporbenih zastupnika zna tu izgovoriti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grba-Bujević.
Poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice, u svojoj raspravi ste istaknuli uštede u, vezane uz ovaj zakon, pa s obzirom da smo maloprije čuli jednu, u izlaganju oporbene zastupnice o nekih tričavih 35 milijuna kuna, dugogodišnja ste čelnica lokalne samouprave, bili ekonomistica ste po struci, pa što vi kažete na tih tričavih 35 milijuna, a da ne govorim o svim onim drugim uštedama koje ovaj zakon donosi.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice, kolegice Grba-Bujević. Jako je tužno tu čuti kad nešto kaže da je nešto pišljivo, .../nerazumljivo/... ili omalovažava ni jedan milijun. Najprije, ovaj zakon donosi uštedu od 100 milijuna kuna, a neka i 35 milijuna kuna, baš se pitam kako ove općine o kojima danas jako puno govorimo, kako bi se, kako one gledaju i na 100 tisuća kuna. Kao gradonačelnica, kao što ste rekli, i ekonomistica, pisali smo projekte i jako nas je veseslilo kad bi iz ministarstva dobili 100 tisuća kuna bespovratnih, mogu tek misliti kako na to gledaju male općine i gradovi.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika i potpredsjednika ovog Doma, Ante Sanader.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice, spominjali ste spajanje državne uprave u županijama pa sad nakon 20 godina, možemo li pogledati na to je li to bila uspješna reforma SDP-ove Vlade, znamo da je to SDP uveo 2001. g., tu reformu veliku, tada gdje su razdvojili državnu upravu od regionalne uprave u županijama i sad vidimo nakon 20 godina koliko je, kakav je uspjeh te reforme i vidimo koliko je to bilo praktično korisno i potrebno u to vrijeme. Danas oni koji nama drže lekcije o tome kako ovo ne vrijedi, da vidimo kako je završila ta njihova reforma, što kažete o tom?
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Sanader, točno znamo kad se to i zašto dogodilo. Naime, u županijama redovito dobija u većini županija dobiva HDZ i onda je trebalo, kad je bila Vlada SDP-a imati svoje ljude na tom nivou. Ono sve što radimo svi mi u općinama, gradovima, županijama, a tako i u državnoj upravi, prioritet bi nam treba biti naš građani i snalaženje prilikom bilo kojih njihovih zahtjeva. Naši građani su više-manje bili izgubljeni jer dođu u ured državne uprave pa nešto traže, onda kaže, ne to je u nadležnosti županije, pa onda više mislim i mi koji smo i mlađi i rekla bih i pismeniji i bliži, nismo znali kad u kojem trenu što treba tražiti od županija, a kad od ureda državne uprave. Mislim da je ovo sad izuzetno dobro i pokazalo se da je i optimalno i racionalno.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Spomenuli ste i amandman koji će klub uložiti, a vezano na izbor zamjenika u trenutku ako zbog određenih okolnosti načelnik ili gradonačelnik manjeg grada koji nema pravo na izbor zamjenika ne bude mogao obnašati svoju dužnost i smatram da je ovo kako je predloženo amandmanom da ipak to bira gradonačelnik ispravno u odnosu na ovaj prijedlog koji imamo u prijedlogu zakona zato što je i po samom zakonu po lokalnoj, gradonačelnik i kad ga netko mijenja, i dalje je odgovoran za postupke onog svog zamjenika, znači njegova odgovornost ne prestaje, a isto tako, obzirom da veće jedinice lokalne imaju svoje zamjenike, mislim da, koje sami biraju, onda mislim da je pravedno da ih stavimo u istu poziciju, znači da oni sami odlučuju o svojim zamjenicima. Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Točno, kolegice Jelkovac. Gradonačelni, odnosno načelnik je dobio povjerenje svojih građana i to iznad 50% i mislim da on ima i obvezu, odgovornost, a onda i pravo da u slučaju svoje spriječenosti izabere tko će biti taj tko će ga mijenjati. Naravno da bude član predstavničkog tijela ili ima slučajeva gdje imamo zamjenika koji je iz reda nacionalnih manjina i upravo taj načelnik odnosno gradonačelnik želi da on bude njegova zamjena u slučaju njegove spriječenosti, a isto tako je dobro da to učini i ako ga već zakon obvezuje da to napravi na početku mandata. Ako dođe do bilo kakvih promjena ili u vijeću ne znam postoje različiti razlozi zbog kojih više gradonačelnik ne želi da to bude ta osoba, da u tijeku mandata ponovno promijeni.
I zadnja replika poštovane zastupnice Sanje Udović.
Evo kolegice rekli ste zapravo da smatrate potrebnim da gradonačelnik, odnosno načelnik može birati sam svoga zamjenika na to bih se i ja nadovezala s obzirom da je zaista velika opasnost za jedinice lokalne, odnosno regionalne samouprave da privremeni zamjenik ima ovlasti samo obavljati kako je rečeno redovne i nužne poslove. Ako bismo to podvukli i izjednačili sa Zakonom o privremenom financiranju onda se postavlja pitanje i zapravo dovodi u problem teza koju je ministarstvo u obrazlaganju prijedloga ovih izmjena izreklo, a radi se o tome da ovaj Zakon je zapravo na tragu kako bi se osigurao kontinuitet u radu jedinica lokalne samouprave. Znači, ako se ovdje radi o redovnim i nužnim poslovima onda zaista jedinice lokalne samouprave će doći u probleme provodeći sve one programe i projekte koje su si zadale.
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Udović, mislim da smo tu svi suglasni da zaista treba biti gradonačelnik, načelnik osoba koja će odabrati tu privremenu svoju zamjenu a isto tako kad su u pitanju ovlasti tog zamjenika i tu treba biti dosta oprezan s obzirom da postoje druge zakonske obveze koje vežu i obvezuju gradonačelnika, načelnika unatoč tome što se radi o nekoj drugoj osobi. Jer kao što sam rekla Izjava o fiskalnoj odgovornosti obvezuje tog gradonačelnika i načelnika i u tom zakonu ne postoji mogućnost prebacivanja te obveze i odgovornosti na nekog mada imenovanog od strane čelnika.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika i potpredsjednika ovog Doma Miroslava Škore. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče u odlasku i poštovani gospodine potpredsjedniče u dolasku. Danas je Međunarodni dan borbe protiv korupcije, pa evo samo na samom početku želim čestitati svima koji to slave, provode i štuju. Započeli smo ga izlaganjem ministra na temu izmjena i dopuna tri zakona sa kojima većina rasprava doduše nema nikakve veze, jer se više odnose na Zakon o kao što rekoh područjima županija, gradova i općina u Hrvatskoj i u raspravama se uglavnom pokušava imputirati oporbi da oni žele nešto ukinuti, da žele nešto dokinuti i da su im problem troškovi općina i gradova. Pa eto dame i gospodo nisu nama problem kao i svim građanima Hrvatske troškovi gradova i općina, nama su problem troškovi ljudi koji bez ikakvog razloga te gradove i općine vode, dovode do bankrota i troše ponekad ne samo više od 20 nego 30% pa i cijele te proračune na svoje potrebe. Ali kud svi Turci tu i mali Mujo. Ja ću vam reći da u principu usporedbe radi, jer mi trebamo jedno cjelovito rješenje, ne partikularno rješenje, cjelovito rješenje koje naravno je nemoguće donijeti u jednoj ovako trgovačkoj situaciji u kojoj vladajuća priča je. Naime, ukupni prigodi grada Zagreba su veći od zbroja ukupnih prihoda 120 gradova. 52 općine imaju manje od 1000 stanovnika, Civljane imaju 129, dok Čepin ima preko 10 000 stanovnika, to slučajno znam. No, predloženo rješenje se fokusira na smanjenje broja dužnosnika, a vrlo je upitno koliko je realna ušteda koju najavljuje ministar kad već sad u javnosti imamo izračune koji ukazuju da će ušteda biti tri puta manja i to je legitimno da svatko ima svoje izračune. Vi sto milijuna, netko 38 milijuna, ali i dalje je to u postotku stvarno u promilima u odnosu na ono što mi možemo i trebamo. Tu nema volje, nema vizije, nema snage, kompetencije za stvarne reforme mada ih od nas traže apsolutno svi pa i EU. Lokalna uprava bi trebala između ostalog osigurati ravnomjeran teritorijalni razvoj Hrvatske kao jedan od ključnih, strateških ciljeva rascjepkanosti jer imamo čak 555, 556 općina i gradova i došli smo do jednog gomilanja radnih mjesta što opterećuje sustav i dovodi do demografskog pustošenja mnogih područja. I mi se slažemo s tim da broj tih ljudi mora biti smanjen. To pozdravljamo, ali to je parcijalno, malo kozmetičko rješenje u gradu Zagrebu koji ima gotovo milijun stanovnika sa 51 vijećnika na 47. Drastična razlika i mistična razlika i mislim da ćemo nakon ovoga uistinu krenuti drastično naprijed. S druge strane, moramo se samo odlučiti što hoćemo. Nedavno je vladajuća većina usvojila novi Zakon o strancima kojim se de facto najavljuje donošenje imigracijske strategije. Ne opet cjelovite, nego partikularne jer je Vlada utvrdila, pazi sad ovo, kako u Hrvatskoj postoji tzv. Uspavana područja koja će se revitalizirati kroz naseljavanje stranaca. Utvrđeno je u istom zakonu i kako u Hrvatskoj postoje sve više lokalnih jedinica u ruralnim područjima koje se same ne mogu brinuti o osnovnim problemima svojih mještana, pa je Hrvatskoj potrebno useljeništvo koje će činiti cijele obitelji, a koje će se integrirati u zajednicu. Znači li to da što veli Tado Jurić, dr. Jurić sačuvati državu a izgubiti narod. Znači, Hrvatska se pretvara u useljeničku zemlju u kojoj prema dostupnim podacima uglavnom dolaze strani radnici bez visokog obrazovanja. 9 od 14 županija u kontinentalnoj Hrvatskoj zabilježilo je pad broja stanovnika do 10 do 20% To je krucijalni problem. To je rezultat sadašnje organizacije i ustroja i čestitam vam i na tome. Istovremeno je siromaštvo u Hrvatskoj u značajnoj mjeri koncentrirano u ruralnim područjima, posebno uz istočnu i jugoistočnu granicu. Problemu socijalne isključivosti dodatno pridonose velike regionalne razlike u stopi nezaposlenosti koje se kreću između 4,7% u Zagrebu do 24,3% u Sisačko-moslavačkoj županiji i slobodno me demantirajte. Gotovo 40% nezaposlenih živi u istočnoj i središnjoj Hrvatskoj iako na tim područjima živi tek 1/4 ukupnog stanovništva. Pa da završim. Prevelika složenost, nedovoljna stabilnost, neuravnoteženost, nedovoljna efikasnost lokalne samouprave, slabi razvojni potencijali te osiguranje centralističkog načina upravljanja ovom našom zemljom glavne su karakteristike postojećeg ustroja i mi naravno ovaj paket zakona nećemo podržati. Izvolite sada replike.
Imate dvije replike. Gospođa Marija Jelkovac.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Škoro, vjerojatno ste zbog dojma rekli kako brojne jedinice troše cjelokupne svoje proračune na plaće. Ja ne znam za ni jedan takav slučaj. Voljela bih ako vi znate da mi ga imenujete. To naprosto nije moguće ni po samom zakonu koji definira da je na plaće moguće izdvojiti do 20% izvornih sredstava proračuna. U vrijeme vladavine SDP-a bio je naime problem u nekim malim jedinicama da taj iznos za plaće ne prijeđe 20%, jer su oni naime donijeli neke takove mjere koje su ugrozile proračune jedinica lokalnih i područnih samouprava. Međutim ova Vlada je i kroz poreznu reformu omogućila da zaista ojačamo fiskalno te male jedinice i da one zaista nemaju takovih problema. Što se tiče ovoga, vaše ideje odnosno vašeg navoda što želimo sačuvati, mi želimo sačuvati i državu, i narod. A upravo u tim ruralnim područjima ako ne budemo imali općine tko će ostati?
Hvala gospođo Jelkovac. Hvala. Izvolite gospodine Škoro.
Hvala lijepa. Idemo od dobroga, čuvate od 3 i pol, od 4 i pol milijuna došli ste na nešto manje od 4 milijuna. Čestitam. Druga stvar, vi i ja smo bili zajedno na istom odboru, pa smo se razgovarali na ovu temu i čuli ste i sami da je prijedlog bio čak kolege iz SDP-a čini mi se da će vam podržati ove izmjene i dopune zakona ako vi prihvatite amandman i njihov uvjet da ne smiju prelaziti troškovi 20%, pa ste to odbili. A ovo treće što ste govorili bilo je vezano za, oprostite. Molim. … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas nije moguć dijalog tako. Oprostite.
Aha, dakle što se tiče toga ima li općina koje toliko troše, ja sam to naveo kao primjer jer je bilo takovih situacija. Dakle, bilo je takovih situacija. Pustimo sada to i znači u tom smislu ovo sve skupa što sada radite je čista kozmetika. To nema veze sa onim što se treba napraviti.
Gospođa Renata Sabljar Dračevac.
… [[ne razumije se]] poštovani potpredsjedniče to vam je titula, da. Dakle poštovani potpredsjedniče, govorili ste o ravnomjernom teritorijalnom razvoju. Mi u ovom trenutku u Republici Hrvatskoj naveli ste razliku u nezaposlenosti, ali mi imamo ogromnu razliku u ekonomskim, ali i u razvojnim dijelovima gdje vi imate pojedina područja koja su potpuno devastirana od bilo kakve proizvodnje rada uključujući i kvalitetna poljoprivredna područja koja ne funkcioniraju. Na žalost ne proizvodi se, nego imamo zapuštene oranice. Osobito mi u Zadarskoj županiji kod nas je to jako izraženo. Dakle mene interesira kako vi mislite da bi, koje bi to bilo cjelovito rješenje, naravno slažem se s vama da nam treba jedan kompletni novi Zakon o lokalnoj samoupravi, ali koje bi to bilo kompletno rješenje koje bi moglo nas očito ovi projekti Slavonija nisu dovoljno dobri da nas mogu napokon pomaknuti, pa koje bi bilo to cjelovito rješenje? Hvala.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala vam lijepa. Pa cjelovito rješenje dakle treba stvoriti zakonske pretpostavke da Hrvatska prestane biti zemlja koja se bazira na uvozu i trgovini. Ono što je bitno i što nas uče na Ekonomskom fakultetu je definitivno proizvodnja i izvoz. To bi pomoglo Hrvatskoj. Ali da bi se poticala proizvodnja onda bi trebalo novce koji dolaze za poticaje za proizvodnju uistinu tamo usmjeriti. Mi smo na žalost zemlja koja ima velikih financijskih problema, pa svi ti novci koje i skupimo i koji nam dođu mi ih grecamo od 1. do 1. Prvo za mirovine, potom za plaće i onda prvo što dođe sljedeće na red tranša kredita ili tako nešto. Na žalost kada nemamo viziju i kada nemamo cjelovita rješenja onda ovako partikularno razgovaramo i zabavljamo narod, a na kraju će opet biti 76 ruku u zraku i bit će kako hoće vladajuća većina koja je istrgovala i ovo rješenje. Trebat ćemo sačekati neka bolja vremena.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Hvala. Sada je na redu gospodin Goran Ivanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi članovi Vlade, uvažene zastupnice i zastupnici. Da je Galileo Galilei živ, rekao bi kreće se. Ovdje smo danas slušali u ovim raspravama puno toga. Ja kao čovjek koji dolazi iz Osječko-baranjske županije, iz Slavonije, Baranje, Srijema koji sam evo skoro cijeli svoj politički vijek proveo u lokalnim i područnim samoupravama itekako smatram da ove izmjene zakona nas vode k onom konačnom cilju u kojem većina zastupnika ovdje govori. Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi je donesen 1993. godine. 27 godina sasvim dovoljno da se vidi što smo uspjeli napraviti. Jako puno. Ja ću reći jako puno pogotovo u ovih zadnjih 4 ili 5 godina i ja se bojim da smo izabrali neki drugi lokalni ustroj da ne bi ni blizu postigli ove ciljeve koje sada imamo neovisno koja je politička opcija gdje na vlasti. Da smo ostali pri starim općinama koje su nekada postojale odnosno da su manja naselja bila naslonjena na veće gradove imali bi velikih problema. Ne bi dostigli ni 50% ni komunalne ni društvene infrastrukture koje imamo sada. To je dobro. To treba štititi. Treba čak štoviše još vidjeli možemo li još disperzirati više naselja da dobiju tu pravnu osobnost, da budu oni koji se mogu javljati na fondove EU da mogu participirati naravno i sa resornim ministarstvima. To je dobro. Evo recimo nekoliko primjera. Škoro je ovdje naveo općinu Čepin, to je najveća općina na prostoru RH. Praktički bi mogla imati status grada jer ima preko 10 000 stanovnika. Ali ja sam za to da jedan Višnjevac koji ima 8 i pol tisuća stanovnika također dobije svoju pravnu osobnost, da ne bude prigradsko naselje grada Osijeka jer bi napravio puno više za one koji žive na tom prostoru. Volim govoriti plastično. Kad smo donosili zakon '93. Godine onda su moji Ladimirevci koji imaju 1600 stanovnika postali prigradsko naselje grada Valpova, a 12 općina na prostoru moje županije ima manje stanovnika od ovih mojih Ladimirevaca. I mi 27 godina bez obzira tko je na vlasti, HDZ je bio 27 godina, sada je nezavisna lista ne stižemo više onaj zamah koji smo imali do '93. godine. To je najplastičniji primjer da moramo dobro promisliti zato se slažem sa svima onima koji su u svojoj raspravi istaknuli to, da je ovo vrlo kompleksno pitanje, da je ovo dobar prvi korak da smanjimo onaj dio koji opterećuje naravno i proračune jedinica lokalnih samouprava ali da nam intencija bude ovaj krajnji cilj, a to je novi Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi. Ali vas ponovo molim nemojte olako prilaziti rješenju da ponovo vratimo ovakva mala mjesta poput Vuke, Vladislavaca, ne znam Antunovca, Ernestinova, da ih okrupnimo oko velikog grada. To neće dobro završiti. Danas svi govorimo o toj demografskoj pustoši koja pustoši i Slavoniju i Baranju i Liku i Zagoru. Prema tome, ako budemo ostavili ovu pravnu osobnost ovim jedinicama lokalne samouprave sigurno ćemo prije doći do onoga čemu stremimo, a to je da nam Hrvatska ne bilježi toliki pad broja stanovnika. Bilo je puno govora o transparentnosti. Pa zar nije uloga čelnika jedinice lokalne samouprave da bude transparentan, da jasno kaže svojim građanima na što troši novac, kako ga troši i kuda ga troši. Pa to bi trebao biti nekakav kodeks kojeg bi svaki čelnik lokalne samouprave trebao imati kad priseže na tu časnu dužnost da bude načelnik, gradonačelnik ili župan. Pa to je osnova, to je artikulacija sa onima koji su te izabrali da obnašaš jednu takvu dužnost. Prema tome, puno toga čega smo se dotakli danas je sigurno možda neko sjeme koje je posijano za ono što nas čeka za onu žetvu koju trebamo obaviti kad donesemo taj cjeloviti zakon koji će sigurno riješiti one probleme koje imamo sada. Ali konstatiram i sa time se apsolutno slažem i to ću uvijek promovirati da nismo izabrali ovakav ustroj siguran sam da Hrvatska bi danas sasvim drugačije izgledala. I ako ćemo pravo, pogledajte kolike ostale zemlje u okruženju imaju jedinica lokalne samouprave pa ćemo vidjeti da ovaj naš broj sigurno nije glavni predmet rasprave koja bi se trebala voditi ovdje u Saboru. Hvala lijepa.
Hvala. Imate tri replike. Ostanite. Gospodin Ante Sanader.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega vi ste ovdje lijepo govorili posebno o čelnicima nekih malih općina gdje su mnogi ljudi napravili velike stvari i gdje su se male općine izuzetno dobro razvile. Ova rasprava treba bit vrijeme zahvalit i čestitat svim ljudima, iako su mnogi od njih došli do Sabora i to im je vjerojatno nagrada za ono što su dobro napravili za svoje sredine. Ali mislim da bi ovdje trebalo razmišljati o tome da se općine kategoriziraju u nekoliko razina, da bude najmanje tri razine općina, tri razine gradova. Kod mene doli nije normalno da grad Split i ne znam mala Vrlika imaju iste statuse. Mislim da je ministarstvo tu trebalo posvetiti malo više pažnje, a onda ako treba smanjiti ovih 20% o čemu je govorio gospodin Škoro, da on zna da ima i više, a sigurno toga nema. Ako je 20% puno o tome možemo razmišljati da se i to spaja na 10, 15% ali ne možemo to ovako, neka studija treba pokazati to i da se pravni status da i drugima pa i možda više volontera.
Hvala. Odgovor izvolite.
Slažem se. Ako malo pogledate kako su ostale zemlje istočne Europe riješile to upravo na ovaj način kategorizacije. Kategorizacija je zasigurno nešto što može biti jedno od rješenja, ali ću se vratiti ponovo na ono što je meritum. Reći ću vam za jednu općinu za koju možda ne znate općina Marijanci ima 2000 stanovnika. Ovog trenutka izvodi investicije za 46 milijuna kuna. Sad zamislite da su ti Marijanci koji geografski pripadaju gradu Donjem Miholjcu ostali pri gradu Donjem Miholjcu, ne bi ostvarili ne 46 milijuna, ne bi možda ostvarili 460 000 jer jednostavno Miholjac je centar i naravno da želi ulagati u svoju komunalnu infrastrukturu. Prema tome, ovo je jako dobra rasprava svih nas koji sudjelujemo ovdje da napravimo najbolje za Hrvatsku. Na kraju krajeva zato smo i ovdje u Hrvatskom saboru.
Hvala. Gospodin Radić.
Poštovani kolega Ivanoviću, spomenuli ste Osječko-baranjsku županiju. Ja ću primjerice dati primjer općine Antunovac koja je među brojnim projektima napravila i projekt poduzetničkog inkubatora vrijednog 21 milijun kuna. Osnovni proračun općine je oko 5 puta manji nego je samo vrijednost tog projekta. Općina ima oko 3700 stanovnika. Smatrate li da bi jednoj takvoj općini i njenim žiteljima bilo lakše funkcionirati i da li bi mogli provoditi takve projekte u takvim vrijednostima da su primjerice dio grada Osijeka. Hvala vam.
Hvala i vama. Odgovor.
Hvala lijepo. Ovo je isto jedan od tih plastičnih primjera kad je u pitanju lokalni ustroj. Naravno da ne, Antunovac je danas jedina općina na području Osječko-baranjske županije koja ne spada u onu kvotu nerazvijenih općina koja mora primati pomoć iz Fonda za izravnanje i to je odličan primjer. Ja mislim da ove izmjene zakona o kojima danas raspravljamo polako ali sigurno nas uvode u tu priču i pročitao sam u biti svu onu korespondenciju koja se vodila u javnoj raspravi gdje su se javljale i lokalne samouprave i gdje su upravo sve skoro ukazivale na to cjelovito rješenje. Ovo je dio samo rješenja odnosno početka rješenja koje treba rezultirati sa nešto puno većim, a to je novi ustroj lokalne samouprave na prostoru Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala. Gospođa Antolić Vupora.
Poštovani gospodine zastupniče, ja bih vam uputila pitanje zapravo. Na što ste točno mislili vezano na razgovor odnosno vaše izlaganje vezano na transparentnost proračuna odnosno na transparentnost vođenja općina i gradova? Jer vidljivo je prema podacima da tome baš nije tako, da smo tu slabi općenito u Hrvatskoj i da bi to trebalo urediti ne samo ovim zakonom i ne ovim zakonom, nego nekim drugim zakonima i propisima. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Dapače, slažem se. Meni je nezamislivo da vijećnik mora tražiti od gradonačelnika ili načelnika da mu izlista četvrtu ili petu razinu proračuna. To jednostavno ne može biti. Što mi to imamo skriti u toj četvrtoj, trećoj ili petoj razini proračuna da to ne bi javnost koja nas je izabrala i koja na osnovu našeg programa nam dala povjerenje da mi to javnosti ne kažemo jasno da smo potrošili 100 kuna u nekoj gostioni ako smo imali gosta? Što je tu toliko nešto zakukuljeno da se to ne može? I apsolutno se slažem i ovaj zakon odnosno izmjena zakona upravo kreće k tome da će zakon biti taj pogotovo o izvršenju proračuna gdje će se jasno morati staviti sve do one zadnje razine tako da više nećemo morati postavljati vijećničko pitanje da nam gradonačelnik kaže što se krije na četvrtoj ili petoj razini.
I na kraju gospođa Sanja Udović.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče evo vezano za vaše izlaganje rekli ste da je najveća općina u Republici Hrvatskoj općina Čepin sa nekih 10 tisuća stanovnika. Moram vas ispraviti. To je općina Viškovo, općina gdje sam ja načelnica. 2011. po popisu 14 tisuća 445. Sada skoro 17 tisuća stanovnika. Općina koja je do sada imala 2 zamjenika po prijedlogu ovoga zakona izgubila bi pravo na oba. Hvala.
Izvolite odgovor da vidimo tko je bogatiji.
Ja se ispričavam. Evo ja ću se … [[ne razumije se]] na Istočnu Slavoniju i reći da je Čepin najveća općina. Uistinu je, on je druga u biti po veličini općina na prostoru Republike Hrvatske. No, nije to vjerojatno meritum i ja pozdravljam ovo što je bilo i ovaj amandman koji će uputiti naš klub da jedinice lokalne samouprave iznad 10 tisuća stanovnika imaju jednog zamjenika. To mislim da je zasigurno dobro. To će bitno pomoći načelnicima i gradonačelnicima, a većina je gradova upravo u toj kategoriji od 10, pa do 20 ili 25 tisuća stanovnika. Stoga apsolutno se slažem s tim i nadam se da će i Vlada i predlagatelj usvojiti ovaj prijedlog i to će bitno olakšati rad tih lokalnih čelnika.
Hvala lijepa. Inače gospodin Ivanović, Galileo je rekao: „Ipak se kreće.“ Ni on nije bio siguran. Gospodin Stipan Šašlin ima svoju raspravu. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo kao načelnik jedne od 8 općina u Baranji i Grad Beli Manastir koji trenutno u Baranji funkcionira, htio bih nešto reći o ovim predloženim izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Nekada je u Baranji odnosno cijela Baranja je praktički bila jedna općina odnosno Grad Beli Manastir koji je sada, a danas je kao što sam rekao to 8 općina i grad. Da su tih 8 općina i grad apsolutno opravdali svoje postojanje i svoj rad u proteklih 27 godina najbolje se vidi iz činjenica o izgrađenoj infrastrukturi na području Baranje, prije svega kroz izgradnju lokalnih cesta, komunalne infrastrukture odnosno vodoopskrbe, plinifikacije, sportskih dvorana, vrtića, društvenih domova i svega onoga što nam je u početku bilo neophodno nakon povratka u Baranju odnosno nakon mirne reintegracije, pa i sada kažem u ovim uvjetima. Ovo što ovi zahtjevi oporbe idu u smjeru da se ukidaju pojedine općine jednostavno su težište i težnja da se na neki način općine u kojima su oni već nekoliko puta pokušali doći na vlast, pokušali nekoliko puta se kandidirati nisu uspjeli jednostavno jer nemaju ljude, nemaju infrastrukturu na tim područjima i sada zagovaraju njihovo ukidanje, njihovo spajanje itd. Ja bih to uvažavao kada bi čuo inicijative od ljudi, od mještana, stanovnika tih općina da oni pokreću takve inicijative za ukidanje pojedine općine. Ali vjerujte mi ja evo u ovih, koliko sada, 12 godina kako sam načelnik tamo krećem se među ljudima, običnim ljudima nikada od nikoga nisam čuo takvu inicijativu u tom smislu da predlaže ukidanje svoje općine ili nešto slično. Ima inicijativa, ima ideja i mi smo već dosta toga i učinili na objedinjavanju zajedničkih potrebnih funkcija komunalnog gospodarstva, zbrinjavanja otpada, zajedničke vodoopskrbe, zajednička turistička zajednica na razini Baranje itd. i to se pokazalo dobro i to treba omogućiti i to treba unapređivati. Međutim, ukidanje samih općina doista u ovom trenutku mislim da ne bi donijelo apsolutno ništa dobro niti stanovnicima tih općina, niti cjelokupnoj zajednici. U svim tim jedinicama odnosno općinama uglavnom postoje jedinstveni upravni odjeli koji u prosjeku broje od tu negdje tri, četiri, pet ljudi do 7, 8 najviše u većim općinama. I to su ljudi koji rade na pripremi, na punjenju proračuna, na njegovoj provedbi ali isto tako rade i na provedbi i planiranju svih europskih projekata koji rezultiraju time da su često puta proračuni i po nekoliko puta veći od onog dijela koji je da kažemo izvorni prihod proračuna. Tako da apsolutno kažem, ti ljudi opravdavaju svoje postojanje i nisu sigurno nikakav teret niti jedinicama lokalne samouprave niti tim stanovnicima tamo. Mislim da ono što oni rade, odnosno onih 20% koji se ovdje spominju za njihove plaće koje su jednostavno limitom određene da ne smiju prijeći 20% od izvornih sredstava proračuna, nitko ne govori o tome što je sa onih 80% neovisno o tome koliki je proračun. Znači 80% tih sredstava praktički ostaje i ulaže se u razvoj, odnosno u infrastrukturu te općine. Tako da jednostavno moramo tu gledati, biti što kažem što realniji jer u konačnici i ti dohoci njihovi, njihove plaće to ostaje u toj jedinici lokalne samouprave i to čini tu jedinicu na neki način fiskalno održivom, jednostavno na neki način doprinosi razvoju života u cijeloj toj sredini. Ono što mene na neki način u ovim izmjenama i dopunama zakona na neki način malo može pokolebati to je činjenica da iduće godine imamo i popis stanovništva koji će pokazati možda različite brojke, a s obzirom da su velik broj odredbi ovog zakona upravo vezani za broj stanovnika, znači i broj vijećnika u vijećima i njihovoj naknadi itd. tu možemo doći do određenih raskoraka jer ćemo jednostavno narednih 10 godina onda morati po tom brojnom stanju, po tom broju se vladati a na žalost nemoguće je popis stanovnika završiti prije nego što budu izbori u svibnju iduće godine. Tako da bi tu taj dio zakona trebalo kasnije možda na neki način uskladiti. Evo toliko.
Ali ostanite ovdje jer gospodin Fabijanić je tražio repliku.
Osjećam se difamiranim. Naime, ovdje je bilo riječi o tome da neki u oporbi tvrde da neke općine treba zatvoriti. Recite mi tko imenom i prezimenom, jer ja sigurno to nisam niti rekao, niti izjavio. Politika je stvorena od imena i prezimena. Prema tome, onda treba biti konkretan jer u protivnom zbilja se osjećam difamiranim.
Oprostite moram vam dati riječ, izvolite.
Apsolutno se slažem sa vama. Neka se javi svatko onaj tko misli da je potrebito ukinuti bilo koju općinu, poglavito svoju neka kaže. Ali i bilo koju ako ima argumente zašto neku općinu ili grad treba ukinuti neka to otvoreno kaže. Ali morate priznati da je većina diskusija oporbe bila usmjerena upravo na taj cilj da se ide, jer ste rekli da ovo u stvari nisu, da su ovo kozmetički zahvati, da ovo nije nikakve izmjene zakona jer nema prave reforme, nema ukidanja. To je tendencija koju jednostavno mi kao načelnici zaključujemo odnosno vidimo iz vaših diskusija.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Na redu je gospođa Barbara Antolić Vupora.
Poštovani predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle, nastavila bih čini mi se da sam istrošila sve replike, pa nisam mogla oštro reagirati na nekakvu zapravo zlonamjernu čini mi primjedbu kako je oporba za ukidanje općina. Dakle, ponavljam ja kao zastupnica SDP-a, kao članica jedne od najveće odnosno najveće oporbene stranke, dakle u SDP-u nikada nismo govorili o zatvaranju odnosno ukidanju pojedinih općina. Dakle, ja o tome nemam saznanja, niti ikad sam čula da bi netko od mojih kolega govorio o tome da se jedne općine trebaju zatvoriti ili ukinuti. Dakle, to je objeda i sigurno naše razmišljanje, naši stavovi nikad neće ići u tom smjeru. Dapače, upravo suprotno. Mi ćemo se u našim raspravama temeljiti na tome da omogućimo ljudima što bolju i neposrednije učešće u odlučivanju o stvarima koji se neposredno tiču njihovih života. Dakle, od komunalnih problema do socijalnih problema koje se baš u prvu ruku i najviše rješavaju u općinama i gradovima. To je i najznačajnije i najpotrebnije. I upravo tamo gdje su najmanje sredine taj je način upravljanja osobito važan. S druge strane je pitanje na koji način je to funkcionalno i najbolje urediti. Dakle, na način da se pojedini poslovi spoje i smanje to da, ali nikako ne ukidanjem pojedinih sredina. Dakle, u tom dijelu smo razjasnili a u drugom dijelu posebno bih se htjela osvrnuti na način kako se zakon donosi. Čini mi se da se donosi na način kozmetičkih promjena, ali opet s druge strane bolje nešto, bolje i jedan korak cjelovitoj reformi lokalnoj samoupravi negoli ništa. Dakle, ne slažem se da je sada vrijeme za to. Trebalo je to temeljitije pripremiti i korakom po korakom usmjereno ići prema tome da bi to upravljanje bilo efikasnije. I upravo me zbog toga čudi da se niti u jednom dijelu ne spominje već u replici izrečena povelja, Europska povelja o lokalnoj samoupravi koja je neobično važna za nas, koja tim koracima znači kao lokalne samouprave krećemo i to trnovitim putem prema nekom uređenju koje bi bio svrsishodniji, efikasniji, jeftiniji za našu državu. Dakle, ni jednom rečenicom u izmjenama i dopunama zakona nemate tu Europsku povelju o lokalnoj samoupravi. Posebno opet napominjem da pod koncepcijom lokalne samouprave kako razumije ta povelja kaže se Članak 3. stavak 1. pod lokalnom samoupravom podrazumijeva se pravo i mogućnost lokalne jedinice da u okvirima određenim zakonom uređuje i upravlja uz vlastitu odgovornost i u interesu lokalnog pučanstva bitnim dijelovima, dijelom javnih poslova. Dakle, važno je da se odgovornost i upravljanje iz lex šerifa koje nisam ja nazvala tim imenom nego ga kolokvijalno tako znamo i u medijima i među nama je ta, ta naziv, a ne pridjev opće poznat, žao mi je da je to tako jer činjenica je da je taj lex šerif postao zbog takvog naziva, zbog negativnih implikacija i negativnih djelovanja tih čelnika. Zbog čega? Jer upravo njima, dakle neposrednim izborom je dala, dato na raspolaganje cijeli proračun, da malte ne bez ograničenja raspolažu proračunom, dakle novcima poreznih obveznika i to bez, bez jake kontrole skupština odnosno vijeća. U tom dijelu svakako bi trebalo primijeniti i promijeniti odredbe koje se tog dijela tiče barem u budućnosti. Vidim da mi je vrijeme isteklo, žao mi je, mogla sam malo više. Hvala.
Imate dvije replike. Poštovani gospodin Šašlin, izvolite.
Ovaj, kažu ljudi 100 puta recite laž pa će 101 puta postati istina. Tako i vi vidim koristite svaku priliku da onako slučajno provučete to lex šerif, šerife itd., i onda se čudite odakle to kao kolokvijalno zovu načelnike šerifima. Ja sam načelnik evo već 12 godina i doista se ne osjećam šerfom više bi bio običan kauboj ako mogu birati ovaj ali mislim da isto tako govorite o tome da niste za ukidanje općina, a uvijek provlačite tu tezu da bi to na neki način bilo pravo rješenje, ali eto nitko neće to konkretno predložiti. Pa skupite hrabrosti pa jednom recite ono što stvarno mislite pred javnošću.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Doista je čast izuzecima koji tako misle, nažalost svjedoci smo da je lex šerif ponavljam još jedanput od naziva do onoga što se danas dešava jako blizu. Dakle, dešava se da načelnici i ostali čelnici jednostavno upravljaju novac bez jake kontrole skupštine odnosno vijeća. Dakle, to je žalosno to je činjenica i samim time što su ti proračuni zatvoreni još jedanput se tom činjenicom svjedoči da je to potrebno promijeniti kako bi možda vi i neki drugi imali puno bolji naziv i kolokvijalni u društvu.
Da, koliko se ja sjećam šerif dijeli pravdu …/nerazumljivo/… drži novce jel da, [[Upadica: Da.]] tako da ne znam zašto šerif, lex bankar. Izvolite gospodin Klarić.
Kolegice oni koji su plasirali tu tezu šerif, dat ću vam primjer, ista generacija imamo jednog načelnika, 5 mandata načelnik općine, izgradili i dvoranu i boćarski klub, infrastrukturu, uveli plinifikaciju i sve nakon tih svojih mandata znate šta je čovjek morao napraviti, kupit dostavno vozilo i sad razvozi da bi imao od čega živjeti. S druge strane taj koji ga je nazvao lex šerifom, ne njega nego svih nas, nakon 2 godine mandata ovdje u Hrvatskom saboru sad ima saborsku mirovinu. I o tome nitko ne govori. Ovaj je odradio za svoju općinu, upravljao s tim svojim novcem, posprdno se ga je nazivalo lex šerif, a takvih znamo mnogo, mi koji smo u kontaktu i koji radimo na terenu, a ovi biraju imaju saborsku mirovinu. I oni koji nas nazivaju lex šerifom evo sad smo vidjeli tu da je podnesena nekakva prijava imaju dvije stranke da bi kupili proračunski novac.
Odgovor, izvolite.
Ja se potpuno slažem s vama, dakle meni je neprimjereno da netko tko se trudi bude okarakteriziran tom lošom aplikacijom šerifa koji čuli smo zapravo dijeli pravdu jel. Dakle, on je u pravilu pozitivan naziv, ali je u hrvatskom društvu slijedom tih loših poteza čelnika koji se koriste novcem državnog proračuna da bi ostvarili svoje vlastite interese došao u negativan predznak. Dakle, intencija zakonodavstva je bila dobra, međutim vrijeme je pokazalo da treba i valja razmišljati o nekim drugim modelima predstavničke demokracije. Hvala.
I na kraju gospodin Stričak [[Upadica: Molim?]] ne, ne vi, gospodin Stričak ima repliku još.
Gospodin Stričak?
Stričak? [[Upadica: Da.]] O vidite nakon toliko godina, sad ću zapamtiti.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, kolegice dolazimo oboje iz Varaždinske županije, smatram da i vama i meni je cijelo područje jako dobro poznato, obišli smo ga nekoliko puta i tijekom izbora i općenito kad su manifestacije, otvorenje radova. Smatram da svi naši gradonačelnici i načelnici dobro rade i da su rezultati vidljivi na svakom koraku u svih 6 općina, u 22 općine i 6 gradova. Međutim, ne bi se složio s vama vezano na slab nadzor predstavničkog tijela nad radom gradonačelnika i načelnika. Znači, kod donošenja proračuna svaki vijećnik dobiva proračun na uvid. Može reagirati amandmanima, može javno održati presicu, komentirati, reći s čime je zadovoljan, s čime nije. Kod rebalansa također, kod projekcija također tako da smatram da postoji dovoljno mehanizama da predstavničko tijelo reagira.
Hvala lijepa gospodine Stričak.
Hvala lijepo. Vrlo rado ću vam odgovoriti jednim primjerom. Dakle u Gradu Varaždinu gdje je [[Upadica Radin: Da, da, možete odgovoriti. Izvolite.]] Mogu?
Izvolite.
Oprostite. Ispričavam se [[Upadica Radin: Izvolite odgovoriti. Vratite kronometar. Ne vrijeme, to ne možemo. Kronometar.]] Dakle, željela bih vam odgovoriti jednim primjerom upravo iz Grada Varaždina. Dakle, tamo je vijećnik koji je sada i kandidat za gradonačelnika SDP-a Neven Bosil u nekoliko navrata želio dakle preko prava na pristup informacijama dobiti jedan dio informacija koje se tiče proračuna kojeg on kao vijećnik jednostavno mora poznavati, a da bi ga mogao poznavati u detalje mora dobiti informacije. On čak ne može niti dobiti informacije koje se tog dijela tiče. Dakle, vrlo je upitno funkcioniranje i način kako koji gradonačelnik, načelnik funkcionira. Dakle, odgovornost doista ima ime i prezime.
Hvala lijepa. Sada nemate više replika. Hvala vam lijepa. I na redu je gospodin Erik Fabijanić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mene ne smeta da se nešto zove „lex šerif“. Mislim šerif je onaj koji dijeli pravdu u kaubojštini? Ima jedna stvar, ali to opet nije meritum ovog zakona, a to je da čelnici jedinica lokalne, regionalne samouprave su neposredno birani od građana tako da imaju određeni izborni legitimitet i legalitet. Legalitet imaju i predstavnička tijela. Teško je odgovoriti i naći idealan odnos između predstavničkih tijela i nositelja dužnosti na lokalnoj i regionalnoj razini baš iz ovog razloga jer su neposredno birani. Dok na državnoj razini imamo jedan obrnuti … [[ne razumije se]] Imamo predsjednika s nikakvim ovlastima koji je neposredno biran od građana, a imamo opet premijera koji je biran od Sabora. Tu je odnos najlakši za definirati jer premijer i ministri odnosno Vlada odgovaraju nama, ne građanima zato što su tako i birani. Dakle, to je, vječna će biti polemika i dilema oko toga što je legalitet i koliki legalitet, koliki je legitimitet tu će biti vječna polemika. Ali to nije temelj ovih izmjena i dopuna. Ovdje se govorilo isto tako sa određenim imputiranjima koja su vezana za ukidanje gradova i općina. Gospodo, koliko ja znam, a mislim da sam već jedno 7 ili 8 mandata u predstavničkim tijelima to se ne regulira ovim zakonom. On se regulira Zakonom o područjima općina, gradova i županija. Prema tome, ići imputirati nešto, pa dajte mi recite u kojoj je saborskoj proceduri netko imenom i prezimenom kao ovlašteni predlagatelj predložio izmjene i dopune Zakona o područjima gradova, općina i županija prije nego što počnete ovakvo nešto prozivati? To je trošenje kisika, to je trošenje kisika. E sada dolazimo na ovu temu. Kada govorimo o ovoj temi to je ipak rađeno s brda s dola i rađeno je s brda s dola 6 mjeseci prije lokalnih izbora, pa onda idemo promijeniti naknade i brojke što se tiče predstavničkih tijela. Ok. Ali to tome služi zato da bi se na temelju toga mogli provesti novi izbori i to je ono čemu to služi. Pa što ako služi tome? Ali služi tome, a … vidite ja sam bio među rijetkima koji su zbilja pozitivno bili pozdravili izmjene i dopune koje je donio HDZ-e jer je konačno raščistilo prava i dužnosti gradskih, općinskih vijećnika i članova županijskih skupština koji se člankom 9. sada katastrofalno osporava. Oni su postali totalna blamaža. Dakle, ja se moram dogovoriti s poslodavcem hoće li me i kada pustiti na skupštinu, na gradsko i općinsko vijeće, a vi ste konačno bili donijeli odredbu na temelju koje je to opravdan izostanak s posla jer su me ipak posredno ili neposredno građani birali kroz listu ili kao nezavisnoga kandidata u predstavničkom tijelu, što bi trebalo biti svakom poslodavcu na ponos i diku. I sada ćemo se vratiti na to da jedan radnik mora prositi poslodavca da ga pusti. E, baš će ga pustiti kada je riječ o odluci o komunalnoj naknadi, e baš da vidim kako će ga pustiti. Ili će ga pustiti ali uz uvjet pogotovo ako je vezan za državu, a država recimo ima drugačiju stranačku obojanost. Ne, ne ti moraš ići na vijeće, jer mi moraš srušiti proračun. Dakle, ovako kako je tu sročeno nakon što ste sjajno riješili pitanje opravdanog odsustva da bi se moglo prisustvovati predstavničkom tijelu jer je to ipak časna dužnost ona de facto sada opet postaje nečasna. Tako da o drugim člancima niti ne bi. O kriterijima, o kriterijima dakle koliko je to s brda s dola napravljeno. Ovdje se govori o smanjenju, govori se o smanjenju vijećničkih naknada. Pa radnih tijela ovdje ni nema, ni predsjednika radnih tijela. Nema ih, ne postoje. Dakle predstavnička tijela nemaju svoja radna tijela. Drugo. Ukupno u Hrvatskoj što hrvatski građanin da 10 kuna, 9 kuna ide državi, 1 kunu, niti 1 kunu ukupno dijele sve županije, gradovi i općine. Toliko o ukidanju.
Hvala. Čekajte, čekajte Erik. Gospodin Željko Pavić traži repliku.
Poštovani zastupniče, danas ovdje svjedočimo jednom čudnom događaju. Naime, evo naši kolege sa desne strane govornice uporno imputiraju ljevici da je za ukidanje općina i gradova što nije točno. Ni jedan od naših zastupnika nije to spomenuo, a njihovih je to spomenulo barem deset i o tome komentiralo. S druge strane zaboravili su koji su zakon donijeli u prošlom mandatu. Donijeli su zakon „lex šerif“. Zašto „lex šerif“? Zbog toga što kad gradonačelnik ili načelnik da prijedlog proračuna, ukoliko ga vijeće ne prihvati tko ide na izbore? Gradonačelnik? Ne. Ide vijeće. Prema tome, tko ima apsolutnu vlast? Gradonačelnik provodi zakon na svoj način.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na ovom pitanju. Naime, bilo na ovaj način, bilo u prethodnom sazivu ako ćemo oko ovih tema strančariti nećemo nikada dovesti situaciju koja nam je zajednički cilj, a to je da imamo kvalitetnu lokalnu samoupravu jer je ona najbliža građanima. Ali to se sigurno ne može napraviti kroz jedno blitz e-savjetovanje i dva čitanja po hitnom postupku. To samo govori o načinu na koji mi tretiramo sudbinu naših gradova, općina i županija. Da li se ono zvalo „lex šerif“ ili ne, rekao sam to je pitanje reguliranje određenih odnosa koji mogu biti ovakvi ili onakvi. Ali bilo bi dobro da ih svi u ovom Saboru možemo braniti onog trenutka kad za njih dignemo ruku, a ovo je sad nemoguće.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Hvala. I sada je na redu gospodin Željko Sačić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani predstavniče Vlade, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Ovaj zakon svakako je prekasno došao na naše klupe i on sasvim sigurno nije sveobuhvatan kakvog smo očekivali, kakav je bio u pojedinim dijelovima rasprave u javnosti, u medijima tako da apsolutno su mi bliske i podržavam primjedbe koje su moje kolege prethodnici dali u pogledu njegove manjkavosti posebno u pogledu nedostatka primjerice ograničavanja broja mandata pojedinih čelnika lokalne uprave i samouprave. Nevjerojatno je da ostajemo gluhi, nijemi na činjenicu da neki ljudi unatoč standardima europski ili svjetski ostaju na svojim pozicijama praktično dok su živi ili dok mogu biti živi. Znam, reći ćete mi to je volja građana. Ali kako je ustavna kategorija ograničavajućih mandata za primjerice predsjednika države, zašto ne bi bila isto tako za tri ili za četiri mandata ograničeno na područje lokalne uprave i samouprave. Isto tako, nevjerojatna je okolnost da smo ostali gluhi i slijepi krivo tumačeći ustavnu kategoriju presumpcije nevinosti koja se prije svega odnosi na konkretne stranke u sporu, u kazneno-pravnom procesu na odnos između tužitelja, okrivljenika i suda, države u konačnici i tu vrijedi to temeljno načelo. Ono primjerice nema apsolutni značaj za svekoliku javnost, jer inače bi došli do apsurda da svojim očima vidimo da čovjek čovjeka ubije i on bi za nas bio nevin. Pa naravno da nije nevin kad je ubojica. Prema tome, nemojmo to podcjenjivati. Stavimo isto tako, propustili ste staviti određenu kategoriju u naš zakon postojeći da se ne može kandidirati osoba na takve funkcije ukoliko je prvostupanjskom osudom osuđena za teška kaznena djela iz nadležnosti djelovanja USKOK-a, odnosno uskočkih sudova. To je čitava lepeza strahovito teških koruptivnih kaznenih djela ili organiziranog kriminala ili delikta nasilja ili terorizma ili bilo šta drugo. Također apsolutno mi je prihvatljiva ideja naših kolega koji govore da zamjenike, da gradonačelnik, odnosno načelnici ukoliko su spriječeni da trebaju biti u prilici da oni utječu na to tko će ga doista mijenjati u slučaju da kao što su to kolege iz Istre predložili svoj amandman, jer mogli bi se dovesti u jednu apsurdnu situaciju. E sad što se tiče smanjenja broja zastupnika, odnosno vijećnika u gradskim četvrtima, mjesnim odborima u Zagrebu i u Gradskoj skupštini tu je situacija specifična. Naravno da podržavamo ovu situaciju da sa 51 vijećničkih mandata u Gradskoj skupštini prihvaćamo smanjenje na 47 vijećnika, to je nekih 8%. Međutim, onda smo trebali biti konzistentni i prema gradskim četvrtima zahvatiti određena područja, jer naše gradske četvrti broje negdje čak recimo Sesvete 70 000 stanovnika. Imaju 19 vijećnika u Vijeću gradske četvrti. Neki imaju Zagreb istok – Trešnjevka sjever –jug od 56, 59 također tisuća stanovnika, pa imaju od 17 do neke 15 vijećnika itd. I sad suština priče je u sljedećem. Kada se dogodi kriza mi možemo govoriti o tome da potpredsjednici tih Vijeća gradske četvrti mogu biti u prilici neiskorištenosti, a dobivaju naknadu primjerice od dvije i pol tisuće kuna. Ali situacija je prilično jednostavna za grad Zagreb, jer i predsjednika i potpredsjednika gradske četvrti bira većina. Prema tome, tu su odnosi jasni, ali stanje je sasvim sigurno neodržavajuće u pogledu ovaj predsjednika koji obavljaju svoj posao vijeća gradskih četvrti iznimno odgovorno i dapače njima treba i povećati naknadu.
Ostanite gospodine Sačić. Gospodin Šašlin vam daje repliku.
Poštovani kolega Sačić, ako sam vas dobro razumio vi se zalažete da se ograniči mandat odnosno na dva mandata maksimalno za načelnika općine [[Upadica: 3 do 4 mandata.]] a 3 do 4 [[Upadica: Tako je.]] to je već drugo međutim [[Upadica: To vam je 12 godina do…]] međutim evo ja ću vam ukazati na, na [[Upadica: Mislim ako nisi ostvario program…]] na činjenicu [[Upadica: Oprostite ne možemo tako.]] mi imamo načelnike općina koji su evo 27 godina već načelnici općina, znači od '93. godine je on načelnik općine konkretno u općini Petrijevci, gospodin Ivan Zelić. I dan danas taj čovjek i nagodinu kad bude se vjerojatno kandidirao on pobjeđuje sa preko 50% u prvom krugu. Na taj način ne da bi mi njemu uskratili, nego bi tim građanima, tim stanovnicima općine uskratili njihovo pravo da biraju koga žele, da žele tog čovjeka, vjerojatno se stvarno čovjek dokazao. Znači ja sam protiv bilo kakvih tih ograničavanja gdje god je to moguće. Hvala.
Hvala, odgovor izvolite.
Pa načelno ja se mogu s vama složiti, međutim postoje temeljni principi i načela demokratske vladavine pa to čak i Putin, veliki Putin u Rusiji poštiva, pa prekida, pa naš predsjednik, institucija predsjednika RH to poštuje da bude 2 mandata, jedino predsjednik HVIDRE on je doživotno gospodin Đakić vjerojatno i ovaj vaš čovjek će i gradonačelnik Bandić, ali to nije demokratski to generira, to stvara uvjete za koruptivna djelovanja. Demokratski svijet to ne poznaje.
Gotovi ste, do 17 i 15 provjetravanje vijećnice. STANKA U 17,06 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,20 SATI]] Idemo dalje. Gospodin Željko Pavić ako se nalazi negdje. Gospodine Pavić, vi ste na redu. Izvolite, sve je očišćeno. Sve je u redu.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zastupnici. Evo ja bih se ponovno vratio na temu koju danas imamo na dnevnom redu i žao mi je što nema gradonačelnika i gradonačelnica koji su govorili o transparentnosti i otvorenosti rada jedinice lokalne samouprave i gospođe Perić. I samo bih htio da se konstatira da to nisu sinonimi. Transparentnost rada jedinica lokalne samouprave i otvorenost rada jedinica lokalne samouprave nisu sinonimi i to trebamo imati na umu. Znači gospođa Perić je objasnila što je to transparentnost, a otvorenost rada ima puno faktora da bi bio rad jedinice lokalne samouprave otvoren, a jedan od njih je da zapravo na temelju prikupljenih informacija i podataka od javnosti zapravo su kao ulazni podaci i informacije za rad lokalne samouprave. Dakle, evo nema tu kolege koji tvrdi da mi ne znamo što je transparentnost, što je otvorenost ali evo vidite da znamo. I ja bih se osvrnuo na članak 22. zakona u kojem se navodi da će se informacije objavljivati na način da budu dostupne i pretražive. Prvo bih napomenuo da se zapravo tu ne radi o informacijama, nego se radi o podacima pa molim predlagatelja da to promijeni u tekstu predloženog zakona. A isto tako napominjem da bi bilo potrebno da ti podaci budu u tabličnom obliku lako dostupni, pretraživi i obradivi. Znači i obradivi sve do nivoa analitike uključujući i taj nivo. To bi omogućilo pravi uvid u podatke i analize podataka u tabličnim kalkulatorima i ostalim alatima za analize podataka. Pa ja sam napisao i amandman, nadam se da će taj amandman s obzirom da ne utječe na ništa osim što zapravo dobivamo podatke u transparentnom obliku. Nadam se da će biti prihvaćeno. Čuli smo već odgovore od gospodina koji je iz Bjelovara da će zapravo pitanje koje sam htio postaviti zašto nije naveden rok u kojem su čelnici dužni objaviti podatke kao i pitanje što se dešava sa čelnicima koji te podatke ne objave ili ih objave nakon propisanog roka ako će taj rok biti pripisan odnosno koje su kaznene odredbe. Čuli smo već te odgovore i sad smo čuli da je zapravo to dio koji će biti obrađen u Zakonu o proračunu. Ali živi bili pa vidjeli da li će to stvarno biti tako ili ćemo čekati na podzakonske akte kojima će se to regulirati. U svezi objave podataka predlažem predlagatelju da se definira i nabavi jedinstvena platforma za objavu podataka o trošenju proračunskih sredstava za sve jedinice lokalne samouprave, te da se na taj način omogući jedinstveni pristup do podataka svih jedinica lokalne samouprave sa jedne strane i uštede zapravo velika financijska sredstva općina i gradova s druge strane. Naime, ako znamo da ima preko 550 jedinica lokalne samouprave bit će velika ušteda ako neće svaka jedinica lokalne samouprave kupovati svoje softversko rješenje i nakon toga plaćati mjesečno održavanje sustava za prikaz tih podataka. Tu se može uštediti čak i desetak i više milijuna kuna. Što se tiče otvorenosti, tu bih se osvrnuo na članak 4. Predloženog zakona koji govori da građani mogu neposredno sudjelovati u odlučivanju o lokalnim poslovima putem referenduma i zbora građana naravno u skladu sa zakonom i statutom jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Propisivanjem prikupljanja popisa od 20% od ukupnog broja birača zapravo je onemogućeno raspisivanje referenduma na inicijativu oporbe. Isto se dešava i u slučaju inicijative trećine vijećnika, jer nakon toga tu inicijativu treba potvrditi predstavničko tijelo. Znači ni u tom slučaju se ne može raspisati referendum na inicijativu oporbe. I još imam jedan odgovor kolegama zastupnicima kojima nije jasno po kome su lokalni šerifi dobili naziv lokalni šerifi, a i ono što me najviše smeta što niste dotakli članaka zakona koji vraćaju značaj i ulogu predstavničkog tijela na poziciju na kojoj je ta uloga bila prije prošlih izmjena zakona, odnosno prije donošenja tzv. „lex šerif“ verzije zakona. Naime, podsjetit ću vas već sam i rekao u svojoj replici, radi se o tome ukoliko se ne prihvati proračun na izbore ide vijeće, a ne ide gradonačelnik. Znači, moramo to mijenjati. Moramo promijeniti način i funkcioniranje gradskih vijeća i skupština.
Hvala lijepa. Imate jednu repliku od gospođe Dračevac.
Poštovani kolega Paviću, ja mislim da je vaša inicijativa doista hvale vrijedna jer ta jedinstvena platforma svima građanima bi omogućila lakše pretraživanje i one četvrte i pete razine proračuna kada bi bila doista jedinstvena. Pitanje je, odnosno čini mi se da ste vi rekli da bi država trebala financirati taj projekt. Ali bi tada uštede bile ogromne, jer bi se i platforma zajednički održavala. Dakle, država ili lokalna samouprava. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Evo ja mogu sa ponosom reći da sam 2004. godine do 2006. godine radio na jednom projektu koji se zvao lokalna riznica grada Zagreba i tu sam mogao još neke stvari reći u vezi transparentnosti jer ti podaci koji su u tom sustavu još uvijek nisu na raspolaganju građanima. Evo nakon 16 godina iako je taj sustav i danas još u funkciji možda još kojih mjesec dana, a nakon toga se kupuje drugi sustav i moja intencija je bila i ranije kada sam imao utjecaj na informatizaciju tijela državne uprave da zapravo imamo središnje rješenje koje bi bilo instalirano na jednom mjestu i dostupno svima. Radi se o tome da se onda obavi centralna nabava, kupi se jedan sustav, održava se na jednom mjestu, na jednom serveru ili na nekoliko servera. Sve jedinice lokalne samouprave imaju pristup do tih servera. Gore ostavljaju svoje podatke. Svi su podaci na isti način prikazani i zapravo svim građanima omogućavamo da mogu pogledati te podatke kako o ni žele.
Hvala. Nemate više replika. Sada je na redu gospodin Davor Nađi.
Evo poštovani predsjedavajući, poštovani kolege zastupnici moram priznati da sam ipak očekivao nešto ambiciozniji prijedlog izmjena ovih zakona. Očekivao sam možda funkcionalno spajanje neefikasnih općina. Očekivao sam možda i spajanje lokalnih komunalnih poduzeća kako bi se podigla njihova efikasnost. Očekivao sam možda i snažne financijske uštede ali dobili smo ono što je već više puta danas spomenuto, kozmetiku. S obzirom na stanje ekonomije javnih financija rekao bih da je to otprilike kao da požar gasite sa bočicom vode. Podsjetio bih samo da je ove godine država u deficitu 30 milijardi kuna, a mi ovdje govorimo o uštedama od navodnih 100 milijuna kuna koje se na kraju realno niti neće dogoditi. Rekli bi neki „tresla se brda, rodio se miš“. No, ne treba biti bit ovih izmjena zakona samo smanjiti broj dužnosnika, nego cijelu lokalnu i regionalnu samoupravu učiniti efikasnijom. Nije pitanje samo koliko ima županija, gradova i općina, nego i koliko ljudi tamo radi, koliko se troši na plaće i materijalne rashode za ta radna mjesta. Toga se ovdje ne dotičemo. Ne moramo ići dalje od primjera Grada Zagreba koji primjerice samo za rashode za zaposlene izdvaja gotovo 5 milijardi kuna. Treba imati na umu da za te zaposlene treba osigurati u nekim slučajevima i računala, mobitele i sl. Dakle, to su sve troškovi koji se gomilaju, a za koje nije uvijek sigurno da su stvarno nužni. Nadalje, u najmanju ruku nam je upitno nama u stranci Fokus imenovanje zamjenike iz predstavničkog tijela. Time se po nama miješa predstavničko izvršno tijelo, a dovodi u pitanje izborni legitimitet takvog zamjenika. Iz tog razloga i ostalih navedenih u ime stranke Fokus predlažem da se ipak i u gradovima i u općinama ispod 35 tisuća stanovnika zadrži jedan zamjenik. No pod uvjetom da svi zamjenici na svim razinama budu volonteri bez naknade. Jedina iznimka od toga bi bila u slučaju kada je čelnik volonter, u tom slučaju bi jedan zamjenik mogao funkciju obnašati profesionalno. Dakle, nas zanima financijska ušteda i podizanje efikasnosti i kvalitetu usluge građanima, a ne sam broj dužnosnika. Na način koji predlažemo bi imali manje dužnosnika na plaće, nego prema trenutnom prijedlogu, a i ne bi se dogodilo da neki čelnici svoje zamjenike pospreme na mjesto savjetnika ili pročelnika, niti bi se birali zamjenici iz predstavničkog tijela. Što se tiče same transparentnosti o kojoj se ovdje govorilo voljeli bi ipak vidjeti i malo konkretniji prijedlog od onoga što je sada navedeno. Primjerice da se jasno kaže da će biti potrebno objavljivati sve ugovore, narudžbenice i fakture bez obzira na iznos po uzoru primjerice na Grad Svetu Nedelju, a i neke druge koji su pratili taj primjer. To bi bio pravi korak prema transparentnosti, a treba imati na umu i da transparentnost nije samo transparentnost financija. No pričekat ćemo da vidimo kako će to biti definirano kroz sam Zakon o proračunu kao što je to bilo ranije rečeno. Za spomenute prijedloge koje sam ovdje sada iznio podnio sam i amandmane. Naravno na vladajućima je da li će ih prihvatiti ili odbiti. No, ukoliko budu odbijeni naravno da neću moći podržati izmjene ovog Zakona kao što su predložene. Naglasio bih još jednom da ovaj prijedlog prema zamjenicima volonterima dakle znači još veću uštedu od one koja je sadašnjim prijedlogom zakona definirana iz razloga jer bi tada i oni zamjenici koji su sada predviđeni u gradovima većim od 35 tisuća stanovnika i u županijama također bili volonteri bez naknade, dok prema trenutnom prijedlogu mogu profesionalno obnašati te dužnosti. Evo, hvala.
Imate jednu repliku gospodina Kujundžića. Izvolite.
Jel' se čujemo?
Da. Izvolite.
Poštovanje. Poštovani kolega Nađi, pa primjerice mjesni odbori nemaju funkciju koju objektivno mogu imati jednako kao ni gradski kotarevi. Nemaju decentralizirana sredstva u obujmu u kojem to objektivno mogu imati. Redefiniranjem broja jedinica lokalne uprave i samouprave i davanjem većih ovlasti mjesnim odborima i gradskim kotarevima kako zakonski tako i onih fiskalnih utvrdila bi se nepobitna činjenica neopravdanosti ovog broja jedinica lokalne uprave. Jednako tako i gradski kotarevi koji najčešće imaju stanovnika više nego 20 jedinica lokalne uprave skupa, a decentralizirana sredstva su im maltene nikakva su sljedeći zapravo pokazatelj suludoga ustroja Republike Hrvatske, a i mjesni odbori i gradski kotarevi su oni koji se biraju na izborima. Ako pođemo od ove postavke u kontekstu brige za infrastrukturu opet će nam biti jasno da ovaj broj jedinica lokalne samouprave postoji kako bi netko primao plaću i nešto odradio.
Hvala [[Upadica Kujundžić: A isto to se može odraditi bez plaće i kroz decentralizirana sredstva.]] Hvala. Jel' se čujemo? Odgovor izvolite.
Hvala. S obzirom da je zvuk bio malo mutan, pa nisam sve baš najbolje čuo. No, ja bih naglasio da mi nismo protiv decentralizacije. Dapače, jesmo za decentralizaciju smatramo zapravo da bi se država trebala odreći, centralna država većeg dijela prihoda u korist jedinica lokalne i regionalne (područne) samouprave. Međutim, ne na način kako se to trenutno radi da se zapravo nagrađuje one najlošije. Dakle, treba jednostavno tamo gdje se stvara vrijednost ostavljat veći dio te vrijednosti i na taj način će svi biti motiviraniji se dodatno potruditi da upravo njihove općine, gradovi, županije budu što bolji. No, međutim isto tako smo mišljenja da treba definirati neke jasne kriterije koje trebaju svi udovoljavati kako bi se vidjelo koja općina ima smisla, a koja možda ne toliko.
Hvala, nemate više replika. Sada je na redu gospođa Renata Sabljak Dračevac. Izvolite.
Evo uključen je mikrofon. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege ja ću dakle nastojati vas ne zamarati sadržajima koji do sada nisu bili izneseni, ali s obzirom da ova rasprava traje 8 sati, nemoguće je više reći nešto novo od ovih 111 stranica koje smo dobili ovim promjenama zakona. Naravno ipak moram apostrofirati neke stvari. Svi se slažemo da se ovdje radi o estetskim izmjenama zakona koje nisu suštinske, koje nisu nedovoljno ozbiljne, a sramotno je da ga donosimo 6 mjeseci prije lokalnih izbora. Nagovještavali ste da će se smanjiti broj vijećnika sa 20%, a to je sada vidimo 10 čak u nekim sredinama i manje. Nevjerojatno je da će poslodavci morat davati dozvolu za odlazak na vijeće ili županijsku skupštinu i tu će sigurno biti problema, a ono što je jako problematično da se kandidat mogu kandidirati, dakle toliko puta za redom, a radi se o jednom civilizacijskom dosegu. Da li postoji ijedna uređena država u kojoj se na neku funkciju možete kandidirati više od dva puta? Dakle, krajnje je vrijeme da mi to promijenimo. Ipak, mene je najviše razžestilo to što građani moraju skupiti 20% potpisa za referendum, a i u isto vrijeme lokalni moćnici mogu bez vijeća ili skupštine raspisati taj referendum. Vlast, ne smijete zaboraviti, vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu, a vi nas ovim vraćate u feudalizam. Hvala.
Imate, ne, da, imate jednu repliku od gospodina Hajdukovića, gospodina Hajdukovića. Izvolite, izvolite gospodin Hajduković.
Poštovanje, poštovanje, poštovanje gospodine potpredsjedniče. Kolegice Sabljak Dračevac dotakli ste nešto što bih želio podcrtati. Naime, iz vlastitog primjera znam jedan slučaj gdje je poslodavac nećete vjerovati državna institucija. Državna institucija sa kojom se vijećnica svaki put mora natezati da bi dobila dozvolu da ode na sjednice vijeća, čak i kada traži neplaćeni mora uzimati godišnji, mora moljakati, mora doslovno ne može biti sigurna da će moći otići na sjednicu. Da sam zločest sada rekao bih da je to zato što ne pripada pravoj političkoj opciji jer ćete pogoditi tko je čelnik odnosno iz koje opcije je čelnik te institucije odnosno poduzeća, a da ona ne pripada toj instituciji odnosno HDZ-u. I sada vi meni recite koliko ćemo ovakvih sličnih slučajeva imati kada već postojeću uredbu iz zakona ne poštuju državne institucije, a kako će poštovati poslodavci kada takve uredbe uopće ne bude?
Hvala. Prije svega čestitke na kulirstvu gospodine Hajduković, otraga. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem vam potpredsjedniče. Da, slažem se s vama kolega to je nešto s čim ćemo se, ako mi sada ovo izglasamo i ako se ovo dogodi i bude upisano u zakon mi ćemo se sa time godinama suočavati sa velikim problemima, jer pazite različiti interesi mogu biti. Mogu biti isključivo samo politički, a mogu biti i neki drugi. Mi znamo da vijećnici moraju se osjećati slobodno, da govore slobodno i da glasaju slobodno i ovo im se time ukida. Hvala.
Hvala i vama, nemate više replika, hvala vam. Sada je na redu gospodin, gospođa oprostite Sanja Udović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, evo pripremajući se za ovu raspravu pažljivo sam iščitala set prijedloga zakona o kojima danas raspravljamo i kako to uvijek radim krenula sam od polazišta koje bi nam trebalo reći zašto raspravljamo upravo sada i upravo o ovakvim prijedlozima. U ocjeni stanja ministarstvo se pozvalo na program Vlade, no ono što se ne spominje su dokumenti koje je Vlada donijela prije, a koji itekako govore o području lokalne i područne samouprave. A to su Strategija razvoja javne uprave vrijedna 880 milijuna kuna koju financira EU sa 85% europskih sredstava. Zatim Akcijski plan 2017.-2020. kao i dokument koji je Vlada usvojila u travnju ove godine, a zove se Nacionalni program reformi 20.-20. Upravo u nacionalnom programu reformi za koji sami kažete da će se provoditi 12 do 18 mjeseci vi ste si dali slijedeći zadatak govoreći o decentralizaciji. Citirat ću: „Prepreka daljnjoj decentralizaciji su nedostatni kapaciteti lokalne odnosno područne samouprave koji rezultiraju razlikom u broju i kvaliteti pruženih javnih usluga. Jedinice lokalne samouprave trebaju imati odgovarajuće administrativne i financijske kapacitete za kvalitetno i učinkovito pružanje usluga iz svojeg zakonom propisanog djelokruga. Krajnji cilj je povećati učinkovitost obavljanja poslova u jedinicama lokalne odnosno područne samouprave vodeći pri tome računa o ujednačenom i ravnomjernom pružanju usluga građanima. Radi uspostave optimalnog sustave lokalne i područne samouprave koji treba biti djelotvoran i učinkovit potrebno je prethodno utvrditi postojeće kapacitete jedinica lokalne samouprave kako bi se zatim dobila jasna slika o njihovim mogućnostima za pružanje javnih usluga. Temeljem tih podataka objedinjenih u bazi podataka provest će se analizi indikatora za procjenu kapaciteta koji su neophodni za kvalitetno i učinkovito pružanje usluga odnosno obavljanje poslova iz zakonom utvrđenog djelokruga jedinica kao i za obavljanje decentraliziranih poslova iz nadležnosti središnje državne uprave. Na osnovi toga izvršit će se odgovarajuće kategoriziranje jedinica sukladno utvrđenim kapacitetima.“ E o tome mi danas ne raspravljamo, ono o čemu mi danas mi moramo ovdje raspravljati je fiskalna i funkcionalna decentralizacija odnosno da li je ovakav teritorijalni ustroj optimalan, koliko jedinica lokalne samouprave uopće sposobno pružiti javne usluge za koje su po zakonu i osnovane odnosno što s njima i kako javne usluge učiniti građanima još dostupnijim. Ovo posljednje je jedna od temeljnih zadaća javne uprave bez obzira na razinu. Bit ću vrlo konkretna, zašto građani po osobne iskaznice, vozačke dozvole i ostale ne bi došli u svoju općinu, grad kod policijskog službenika ili službenika koji bi preuzeo dio poslova državne uprave. Jedan dio lokalne samouprave svakako ima znanja, sposobnosti i kapacitete za pružanje takvih usluga. Zašto danas građani dijel Rijeka, Kastva, Klana i Viškova čekaju na policijsku intervenciju puno više nego ikada? Zašto se osjećaju sve nesigurnije i imaju sve manje povjerenja u policiju? Zato jer danas Rijeka i veći dio riječkog prstena na 100-tinjak tisuća stanovnika imaju 2 policijske postaje i to obje u Rijeci. Od Rijeke do primjerice Klane ima najmanje 20 minuta vožnje, previše za kvalitetnu i pravovremenu reakciju u slučaju prijeke potrebe. Ništa konkretno niste predložili po pitanju decentralizacije i učinkovitosti, unapređenja dostupnosti javnih usluga, već ćete izmjene broja lokalnih dužnosnika Europi prikazati kao veliku reformu. Ali mi je razumljivo s obzirom na dosad učinjeno odnosno bolje rečeno neučinjeno te na iznos koji su Hrvatskoj namijenili upravo za razvoj javne uprave. Izabrali ste varijantu forme bez suštinske reforme.
Hvala lijepa. To je replika, ne nemate repliku, da evo, Boška Ban, gospođa Boška Ban Vlahek.
Poštovana kolegice vezano uz ono što ste napomenuli oko smanjenja broja dužnosnika mene zanima možemo li očekivati povećanje broja zaposlenih u agencijama i državnoj upravi vezano na HDZ-ove zamjenike koji će ostati bez posla i da li možemo očekivati da će se oni zaposliti u realnom sektoru?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Evo, zahvaljujem kolegice na pitanju, pa evo ja se sada ovdje ne bih bavila nekakvim procjenama, mislim da je to vrlo mjerljiv podatak. Morati ćemo samo pričekati godišnji obračun državnog proračuna, a isto tako moći ćemo to iščitati i u proračunima odnosno godišnjim obračunima jedinica lokalne odnosno regionalne samouprave. Doduše morat ćemo pričekati '22. godinu ali tada ćemo moći vidjeti koliki je broj službenika odnosno svih onih zaposlenika agencija i ostalih radnih tijela pri ministarstvima odnosno isto tako u lokalnim tj. regionalnim samoupravama.
Hvala, nemate više replika, hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Domagoj Hajduković, ne vidim ga na ekranu.
Evo me gospodine potpredsjedniče.
Evo, možete početi odmah, izvolite.
Hvala lijepo i hvala na pohvalama za pozadinu. Pa prije svega kolegice i kolege budući da sam među zadnjim govornicima moram reći da sam evo u izolaciji dobio temperaturu od budalaština kojih sam se naslušao tijekom rasprave. A zaista, zaista bilo je ovdje jako puno budalaština, mi smo najmanje smo pričali zapravo o jednoj konstruktivnoj reformi lokalne samouprave, a najviše o nekim vrlo osobnim i vrlo subjektivnim dojmovima što lokalna samouprava je ili što bi trebala biti. Pa da redom. Prije svega slušali smo o opravdanosti postojanja mikro općina i čak je iznesena teza evo što bi naši ljudi radili da tih općina nema da bi odlazili još više i sl., mislim i veću budalaštinu jako dugo nisam čuo. Moramo se suočiti konačno sa činjenicom, naši ljudi ne odlaze zbog nepostojanja općina ili postojanja općina, ne odlaze zbog obnovljenih ili ne obnovljenih društvenih domova i sl., odlaze zbog nedostatka perspektive, nedostatka povjerenja u institucije, nedostatka budućnosti, nedostatka planiranja i ulaganja strateškog od istih ti načelnika, gradonačelnika, župana pa sve do Vlade, dakle bez strateškog ulaganja u njihove općine odnosno jedinice lokalne samouprave, otvaranje novih radnim mjesta i sl. A teško je, složite ćete se, teško da kapacitet za to mogu imati općine do 1000 stanovnika. I sad opet da demistificiramo to da o tezama da se zalažemo za ukidanje općina. Ne, pogledajte kako je Francuska riješila recimo problem koja ima jako puno općina, departmana i sličnih ustrojenih jedinica zbog povijesnih razloga, međutim većina njih i većina dužnosnika koji egzistiraju u tim jedinicama lokalne samouprave su volonterska negdje čak i honorarna odnosno počasna samo ceremonijalno. Vrlo je lako ohrabriti jedinice lokalne samouprave, općine da se okrupnjavaju, da imaju zajedničke urede, da imaju zajedničke komunalne pogone, da nastupaju zajedničko, tako što im država može, recimo sponzorirati dio troškova pod uvjetom da se ujedine, da se okrupne i sl. Slične procese već imamo, recimo, kada smo pričali o sustavu turističkih zajednica, doduše, za sada samo deklarativno, a ne formalno ujedinjavanje, ali idemo k tome. Jer evo, kolega koji je upravo iz Draža, dakle iz Baranje, iz Osječko-baranjske županije, govorio je o svojoj maloj općini. Svojoj maloj, relativno izoliranoj općini, kada pogledamo na karti RH i činjenica da bi on puno više mogao da se ujedini sa gradom Belim Manastirom i ostalim baranjskim općinama. To je ujedno i ona bivša općina kakva je bila, ali koja je imala nekakvog smisla zbog općina i gradova koje gravitiraju gradom. Čuli smo još neke budalaštine, o tome kako bi neka prigradska mjesta puno bolje bi im bilo da su samostalne općine i sl. Možda bi, ali onda bi plaćale svog načelnika, zamjenike načelnika, vijećnike, dakle to je za jedno mjesto od nekih skromnih 5, 6 tisuća ljudi puno, dakle sama činjenica da, da moraju snositi te plaće, gledajte godišnje bruto koliko je to, ali isto tako, ako niste dio grada, ako niste dio općine, onda nema ni javnog prijevoza pod istim uvjetima kao što imate, ako ste prigradsko naselje, onda nema ni čitavog niza drugih komunalnih usluga koje taj grad na koje se općina naslanja, egzistiraju i koje financira taj grad. Pa tako bi u ovom slučaju izostalo i mislim da bi jednom dobrom analizom zapravo se tom prigradskom naselju, odnosno u konkretnom slučaju, u Višnjevcu, nakon analize puno više isplatilo ostati u sklopu grada Osijeka nego izvan njega. Naravno da mikro menadžment, dakle kada govorimo o našim malim općinama, nije nužno loš, ali je loš ovako kako je postavljen i zapravo cijela ova nemoć i apsurd trenutnog postavka jedinica lokalne samouprave je pokazala i korona kriza odnosno prvi lockdown u kojem smo bili, kada smo vidjeli, znači kada su ljudi bili ograničeni na teritoriji svoje općine, da mnoge općine nemaju niti trgovinu niti benzinsku pumpu niti ljekarnu, dakle da ljudi na području svoje općine ne mogu ispuniti ni osnovne životne potrebe, a kamoli da onda pričamo o administrativnim, tehničkim i sl. Dakle, ovo je razočaravajuće zapravo što je sada pred nama i izbori su vrlo skoro, dakle, rekao bih da se radi o jednoj popularnoj mjeri, prije nego nekom zaista želji da se prione reformiranju ovoga sustava koji se očito pokazao na mnogo načina i skup i neučinkovit. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate nekoliko replika. Prva replika, g. Mandarić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Pa poštovani zastupniče Hajduković Domagoj, ne znam jesi li u izolaciji, samoizolaciji ili od korone, bolestan, ali evo, možda bi ovaj vaš istup, vaše obraćanje, moglo poslužiti u znanstvene ili zdravstvene svrhe, očito neki novi simptomi se pojavljuju kod osoba koje su u izolaciji. Možda evo, i tako vidim vašu ovu javnu raspravu. I samo me zanima, ajd se više odlučite sa strane, kolega sa lijeve strane govornice, jeste li za smanjenje broja općina ili niste. Jedni se čvrsto bore zato da to nikad iz vaših usta nije izašlo da vi niste za smanjenje broja općina, a opet, sad vas čujemo pa ni sam ne znam sad koji je zapravo stav kolega sa lijeve strane govornice. Hvala.
G. Mandarić, na osnovi čl. 238. moram vam dati opomenu. Zbog povezivanja ovoga razgovora sa bolešću. To je uvreda ipak. To ja procjenjujem da je uvreda. Izvolite odgovoriti.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče i hvala na ovoj intervenciji da ja ne moram intervenirati ili se spuštati na tu razinu, što naravno neću. Pa evo, kolega Mandariću, ako ste slušali pozorno, a vjerujem da jeste, tada ste čuli da sam i dao prijedlog kako nešto činiti. Znači nije da sam samo kritizirao da bih kritizirao, nego sam i predlagao. Jedinice lokalne samouprave odnosno sada, ovaj ustroj koji sada imamo, treba jednu korjenitu i duboku promjenu. Ovo što ja vidim sada je samo kozmetička promjena koja je pitanje na kraju hoće li nešto uštedjeti ili neće, ali da bi pristupili jednoj takvoj opsežnoj i korjenitoj reformi, trebali bi imati barem početak konsenzusa, trebali bi više razgovarati, trebali bi uključiti sve aktere, uključujući i hrvatsku javnost, pa da onda direktno od građana i čujemo što oni misle o tome i da znamo što misle, a ne da svoje stavove temeljimo na nekim subjektivnim dojmovima.
Hvala. G. Šašlin izvolite.
Evo, poštovani kolega Domagoj, vi ste relativno mlad čovjek i to je meni drago, ja sam malo stariji nažalost i živio sam i radio u onom vremenu u bivšoj Jugoslaviji i znam kako su, kad je jedna općina bila samo u Baranji, odnosno Beli Manastir i znam kako su tada izgledala naša sela po Baranji. Konkretno u mojoj općini, itd., što je bilo, bio je društveni dom nekakav ruševni i to je bilo sve. A isto tako, jako dobro znam što je sada u poslije rata, odnosno po našem povratku u Baranju i u proteklih 10-tak godina uložilo i koliko se infrastrukture izgradilo. Ako ne vjerujete meni, dobro bi bilo da malo prošetate, da dođete, da se provozate biciklom do Batine, do Duboševice, do Topuljskog Dunavca, da vidite što je sve tamo samo u turističkoj infrastrukturi napravljeno u posljednjih 10-tak godina. Vjerujem da ne bi tako pričali. Malo se maknite iz Osijeka, dođite slobodno u Baranju pa ćete vidjeti na što liči i malo ćete suvislije pričati onda. Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite g. Hajduković.
Hvala lijepo g. Šašlin. Pa često sam u Baranji i u vašoj općini između ostalog, i jako dobro znam, ali evo, sad ste sami sebe demantirali. Da, kažete, bolji su društveni domovi, bolja je infrastruktura, sve je bolje, a ljudi nema. A kako to, kako su onda ljudi bili tamo u onim ruševinama, a sad nisu kad je sve divno i krasno. Nemojte me pokušati uvjeriti da turistička zajednica Draž može više i bolje nego turistička zajednica Baranja. Ako su to prepoznale sve općine osim Draža i Bilja, a Bilje još ima neke logike jer je Kopački rit na njihovom teritoriju, onda stvarno ne znam, ali mislim da bi svojoj općini, prije svega kroz turističku zajednicu pomogli da se priključi toj turističkoj zajednici Baranji. Na kraju, ono o čemu sam 100 puta pričao, država niti općine niti gradovi niti sela nisu građevine nego ljudi, a ako ih ne možemo zadržati onda su đaba i građevine i sva infrastruktura i sve ceste kad po njima nitko neće moći hodati, nitko ih neće koristiti.
Gospodin Šašlin ja vam moram dati povredu Poslovnika iako ja ne vidim, izvolite.
Nema veze ovaj, ali doista moram govoriti.
Da, dobro, članak, najprije članak.
Članak 238.
238. dobro.
Ovaj sam sebe demantira jer maloprije je upravo govorio da ljudi ne odlaze iz ovih naših mjesta zbog toga što su izgrađeni ili ne izgrađena infrastruktura itd., nego odlaze zbog sasvim drugih razloga jel. A sada govorite da ja pogrešno tumačim to odnosno da krivo govorim. Prema tome molim vas [[Upadica: Hvala.]] budite dosljedni.
Hvala gospodin Šašlin, da je bila replika jel da. Opomena. Gospodin Šarić izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Hajduković ja se ne slažem sa vama da treba ukidati općine, ali vas molim pošto sam Slavonac [[Upadica: Nisam dao odgovor, nisam dao odgovor jel da?]] kao i vi da nabrojite koje bi općine u Osječko-baranjskoj županiji vi ukinuli.
Izvolite gospodine Hajduković.
Pa ja se stvarno moram zapitati jel moja veza isto puca kao od kolege Kujundžića jer ja ne znam gdje sam ja to spomenuo ukidanje općina. Jeste vi to čuli da sam spomenuo? Dakle spomenuo sam samo da se ne zalažemo za ukidanje općina. Ono o čemu sam govorio jest kako općine okrupniti. Dakle sad imamo ovo što imamo, kako općine potaknuti na suradnju, kako optimalizirati ono što građani od usluge jedinice lokalne samouprave dobivaju za što manje novaca naravno, da ih to što manje košta jer moramo se suočiti sa činjenicom da većina naših općina u Slavoniji nije samoodrživa. Dakle, jedva da može servisirati plaće načelnika i zamjenika, a da ne govorim onda o općinskom vijeću, komunalnom pogonu itd., za razliku recimo od općina na obali mora koje imaju veće prihode zbog turizma. Dakle, moramo na neki način doskočiti ovim izazovima, a kako ja sam dao jednu ideju o kojoj možemo pričati, što nije ukidanje.
Hvala lijepo. Gospodin Siniša Jankač, Jenkač, oprostite.
Evo poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega zastupniče pa evo mene je iznenadilo da vama potpredsjednik nije dao opomenu s obzirom da ste vi u nekoliko navrata izrekli da se ovdje pričaju budalaštine, evo ja neću biti bezobrazan pa uzvratiti vam istom mjerom. Ali evo dao bi vam jednu preporuku ukoliko mislite da se neke općine trebaju ukidati ili recimo kao što želite reći spajati, a spajanje je normalno ukidanje. Pa evo zalažete se za vox populi pa neka referendumom građani te općine kažu da li se žele s nekim spojiti, da li se žele ukinuti. Ja sam siguran da će svi reći da to ne žele jer su se kao što je kolega rekao '90.-tih odvojili od velikih sredina upravo iz razloga jer su bili nerazvijeni, a spajanje tj. spajanje tih općina i gradova kao što sam rekao neka o tome odluče građani. Hvala.
Gospodin Jenkač vi ste donekle u pravu s time da ja imam vezane ruke ako se gospodin Hajduković ili bili tko od nas ne odnosi na jednu osobu ili na dvije osobe, ne kaže neka imena ja ne mogu dati opomenu. Ali donekle ste u pravu. Odgovor na repliku, izvolite, možete se ispričati.
Hvala lijepa. Pa gledajte teško da se mogu ispričat kad zaista onu količinu koju sam čuo jer ja ne znam kako bi drugačije to okarakterizirao. I opet vam ponavljam kolega, kao i vašim prethodnicima, gdje sam ja to govorio o spajanju i gdje sam ja to govorio o ukidanju. Govorio sam o okrupnjivanju, o suradnji, o poticanju suradnje i o državnoj subvenciji suradnje, a to je nešto sasvim, sasvim drugo. Jedan od načina na koji bi se to postiglo je i ovo što vi pokušavate napraviti ovim zakonom, a to je smanjiti broj dužnosnika, ali o tome, barem onih plaćenih, ali o tome trebamo pričati tek kada imao širu sliku i širi zapravo cilj i strategiju, a to je ono što najčešće kod nas izostaje i to je ono što ja najčešće ponavljam u svojim raspravama. Mi uvijek oštrimo ražanj, a zec je u šumi ili imamo pola zeca ili ne znamo gdje zec uopće ali evo naložili smo vatricu. Trebamo pristupat dugoročno i stepenovano ovakvim stvarima i mislim da ad hoc promjene nisu dobre, a ovo je ad hoc promjena.
Sada je na, gotovi smo sa replikama, doviđenja gospodin Hajduković. Gospodin Tomislav Klarić je sada na redu. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici zaista se moram osvrnuti na ovo budući da se gospodin Hajduković nije ispričao za to što je rekao budalaštine, razumijem ga. Ja ću samo podsjetit odnosno pozvat naše kolege iz SDP-ovog tima koji su nas večeras u više navrata ovdje prozivali da mi govorimo o tome kako oni žele nešto ukidati. Čuli ste njegov nastup prije, možda bi dobro bilo da presluša što je sve govorio, ali i oni kolege koji su nas prije toga prozivali i svi zajedno pozivam neka pročitaju svoj program Za novi početak tako se zvao, točka 11. gdje upravo to piše ukidanje, spajanje općina pa sad ne znam tko je tu ovaj o čemu govorio. No vratimo se na temu Zakona o lokalnoj samoupravi gdje je reguliran neposredan izbor za gradonačelnika i župana kad je svojevremeno prestao egzistirati onaj zakon gdje se župan i gradonačelnik birao, načelnik općine birao od strane vijeća. Tada je tom prilikom bilo ukinuto i poglavarstvo. Poglavarstvo je bilo kolektivno tijelo i ja osobno koji sam prošao i jednu i drugu regulativu smatram da je to bilo korisno i dobro tijelo za funkcioniranje same jedinice lokalne samouprave. Ovdje u ovome zakonu je predviđeno ukidanje zamjenika gradonačelnika za općine i gradove od, do 35.000 stanovnika i naša stranka je podnijela na ovaj Prijedlog zakona amandman i ja vjerujem da će biti usvojen i da se ta brojka sa 35 spusti na 10 iz jednostavnog razloga jer je to prosto normalno u ovim okolnostima i modelu funkcioniranja jedinice lokalne samouprave. Ovdje je bilo u više navrata govora o nekakvim uštedama, pa i o tom dijelu smanjivanja broja zaposlenih u gradskim i općinskim upravama. Ja sada postavljam sam sebi počesto pitanje u ovom dijelu malih jedinica lokalne samouprave, a svjedoci smo da na područje jedinice, čitave Hrvatske u ovo vrijeme i u koordinaciji sa ovom Vladom i ministarstvima su ogromna sredstva povučena iz europskih fondova za raznorazne projekte. Dakle neka općina ili grad koji ima svoj izvorni proračun 5, 6, 7 milijuna kuna privukla je možda 10, 11 milijuna kuna za izgradnju nekakvog vrtića, nekakve infrastrukture, kanalizacije, vode. Sada ja pitam tko je to napravio? Da li ovaj volonter kojeg predlaže kolega Hajduković? Da li netko može očekivati po prijedlozima koje čujemo ovdje da će netko od volontera kakav primjerice daju iz Francuske potpisivati situaciju od par milijuna kuna proračunskih sredstava i za to snositi odgovornost i trpiti prozivanje? I budući da imam malo vremena, tu smo čuli gospođu Orešković u njenom nastupu i puno njih koji su govorili o šerifima. Tu je kolega iz redova SDP-a govorio o šerifskim ovlastima. Ja ću se opet vratiti na taj famozni lex šerif i tu retoriku. Postoji nekoliko pojedinaca, ali svaki od njih ima svoje ime i prezime. Ali dat ću primjer koji sam u replici spomenuo. Jedan naš kolega načelnik općine koji je bio 6 mandata to, koji je odradio svu silu kapitalnih projekata u svojoj općini nakon što je prestao biti načelnik više se nije kandidirao. Da bi si osigurao egzistenciju morao je kupiti dostavno vozilo i dan danas to vozi jer nema prihoda za preživjeti. Kakve su to šerifske ovlasti? Kakav je to pak uhljeb bio prema retorici gospođe Dalije Orešković svih tih svojih mandata u to vrijeme? I nije on jedini. Takvih ima jako puno. Sjećamo se našega kolege Kajina i onih njegovih riječi štupido. Prije nego što je izglasavao i dizao ruku za zakon kojim su se ukidale za vrijeme SDP-ove Vlade one famozne saborske mirovine, si je aktivirao mirovinu. I on je nazivao lokalne šerife odnosno načelnike, gradonačelnike po Istri kao lopove, kao kriminalce i sve ostalog. I ne samo on, nego masa ovdje u ovoj sabornici. I onda se pitamo zašto je percepcija naših građana takva prema ljudima koji odgovorno rade na terenu? Netko tko prima tu suprug i njegova žena, obitelj 60-tak milijuna kuna iz državnog proračuna govori nekome da je uhljeb i da se lex šerif. Čovjek koji odrađuje posao na terenu, krvavo priprema projekte i svojim potpisom odgovara za svaku proračunsku lipu.
Hvala. Imat ćete prilike jer imate nekoliko replika. Bile su još dvije replike ovdje isto. Gospodin Bačić i gospodin Borić. Prvi je gospodin Fabijanić.
Ja sam se javio zato da bi Klariću koji je iz moga kraja dao priliku da još malo govori. Uz samo nekoliko ispravaka navoda koji u biti nisu suštinski činjenica je da neposredni izbor gradonačelnika je donesen za vrijeme HDZ-a, a ukidanje poglavarstva za vrijeme SDP-a. Za vrijeme SDP-a je ukinut Županijski dom Sabora. Jesu napravljeni dakako neki rezovi koji danas ipak pokazuju da je nešto racionalno. I u onom razdoblju što se tiče HDZ-a i u ovom razdoblju što se tiče SDP-a ipak su se donosile neke stvari koje jesu suštinske i kojima se nekome u prošlosti nisu sviđali, koji su bili potezi koji su nešto značili. I sada da odmah riješimo jednu stvar. Jedno je reći da je nešto jedna pisanija budalaština, a drugo je reći za nekoga da je budala. Nitko ovdje nije nikoga u tom dijelu spomenuo. Netko će reći da je to pisanija, a netko će reći da je ovo ili da je ono, ali tu nema zle namjere.
Hvala, hvala. Shvatili smo se. Hvala lijepo. Gospodin Klarić odgovor.
Evo ja se zahvaljujem. Kolega je iz moje županije. Baš ste rekli ono što sam ja htio reći i još ste mi potvrdili. Dakle, HDZ-e je donio dobar zakon i dobru stvar. Neposredan izbor gradonačelnika. Svatko od gradonačelnika, načelnika imenom i prezimenom je stao pred svoje građane i dobio povjerenje njih. Ono što je SDP-e napravio, a vi ste to rekli da je SDP-e napravio, napravio je lošu stvar. Maknuo je poglavarstvo. Maknuo je tim koji radi i to niste točno rekli, jer to nije istina da je to tada bilo tako, već je bilo u paketu ovog zakona prvo. Dakle, tu ste u krivu. U svakom slučaju jedinice lokalne samouprave od samog osnutka 93. od prvih konstituiranja saziva do danas, pogledajte njihove proračune tada 90-tih godina, pogledajte danas bez obzira koliko velike ili male bile. Bez obzira u kojem području Hrvatske bile sve su postigle veliki napredak, a da ne govorimo o koliko infrastrukturi i koliko uloženih projekata su odradili.
Hvala. Vrijeme. Gospođa Sanja Udović.
Zahvaljujem. Evo kolega govorili ste o timu i to je dobro. Vidim da je i Klub HDZ-a dao amandman na prijedlog Vlade u smislu da će se zamjenici koji će ići na direktan izbor moći birati znači i u jedinicama lokalne samouprave od 10 tisuća stanovnika. Tu ste spomenuli gradove koliko sam shvatila. Ne znam zašto je razlika između gradova i općina uopće postavljena s obzirom da postoji i niz zakona koji reguliraju lokalnu samoupravu odnosno njihov djelokrug. Napomenut ću da imamo samo 8 općina između 10 tisuća i 35 tisuća stanovnika i zaista ćemo imati apsurd da je općina koja je do sada imala 2 zamjenika zapravo će biti općina bez i jednog zamjenika raspolaže sa proračunom od 100 milijuna kuna i ima recimo 17 tisuća stanovnika. Možda ćete korigirati to, a evo i mi ćemo uputiti amandman. Hvala.
Gospodin Klarić.
Pa evo, na tu temu je bilo više amandmana koliko sam ja danas tijekom javne rasprave primijetio i današnje rasprave ovdje u sabornici. I ja vjerujem da će Vlada i ministarstvo studiozno promisliti o svemu ovome i donijeti odluku koja će biti zadovoljavajuća za svih. I još ono što je bitno ovdje za naglasiti, a nisam u tijeku rasprave rekao je ona priča vezano za imenovanje zamjenika u općinama i gradovima gdje oni neće biti imenovani. Dakle, tu ide ovaj dio amandmana koji se odnosi na to da će izabrani načelnik, gradonačelnik sam na početku svog mandata odrediti, odnosno imenovati osobu koja će ga mijenjati za vrijeme njegove duže odsutnosti. I mislim da je to dobro i kvalitetno rješenje s obzirom na ovlasti, ali i odgovornost najviše u financijskom, odnosno fiskalnom smislu načelnika, gradonačelnika.
Gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolega Klariću, slažem se sa vašom raspravom. Ono što je jasno, znači mi ćemo nekako bez zamjenika funkcionirati i naći ćemo načina da imamo neku osobu koja nas može zamijeniti. Sa vijećem koje je manje svejedno je hoćemo li proračun donijeti sa 5 od 11, 5 od 9 ili 6 od 11 itd. I to možemo. Ali ova je rasprava otišla danas u onaj smjer u koji možda nije dio ove teme, ali je prevladala. Znači ukidanje. I čuli smo Domovinski pokret za ukidanje. Suverenisti sa dvije ruke za ukidanje. Lijevo zeleni blok svakako. Gospođa iz centra također. SDP do pet sati za ukidanje, poslije pet popodne bi ili ne bi. I sad imamo situaciju da smo raspravu razvili ne, ali nitko nema hrabrosti reći do kraja kako to je osim HDZ-a, mi smo rekli da smo protiv toga i da je ovaj ustroj dobar. Još jednom moramo poručiti građanima. Idu lokalni izbori, neka dobro prate što tko ovdje govori.
Hvala gospodine Borić. Hvala.
I kad dođu na listu neka jasno kaže zašto nisu htjeli glasati za njih, jer su im htjeli ukinuti općinu u kojoj živi.
Hvala. Gospodin Klarić, odgovor.
Pa evo kako su nas prozivali čitavo vrijeme da ih zbog toga prozivamo. Kolega i ja smo se potrudili pa smo išli potražiti taj njihov predizborni program, jer smo mislili da smo nešto krivo shvatili. U njihovom programu, u točci 11. a program se zove valjda za njihov novi početak piše upravo to što su nas optuživali da im stalno predbacujemo. Dakle, sami su napisali u program. Gospodin Hajduković je sad to i potvrdio i mislim da više od tog zbora nema. Oni jesu za ukidanje, odnosno spajanje, ukidanje ili kako će to nazvati jedinice lokalne samouprave. I ja osobno mislim, a vjerujem i svi vi da je to loše, jer jedinice lokalne samouprave koje su nastale devedesetih godina one koje su najpotrebitije, odnosno one koje su u najvećim problemima su prošle krvavi put tijekom Domovinskog rata, razrušene, obespravljene, demografski razorene i njihovi počeci su bili strahovito teški. I još dan danas liječe te rane. I razmišljat na ovaj način, progovarat na ovaj način pogotovo spominjat Slavoniju mislim da je katastrofa.
Hvala. Gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Klariću, zakonodavni okvir prema kojemu se načelnik, gradonačelnik i župan biraju posebnim izborom nije potencijalni izvor koruptivnih djela pojedinih čelnika veći nego što je to zakonodavni okvir kojemu se gradonačelnik, načelnik i župan biraju iz predstavničkog tijela. Jer je koruptivnih djela kaznenih bilo i u onom modelu, prema tome ovdje to treba odbiti. Ovdje se radi o osobi imenom i prezimenom koja je tome sklona ili nije. A što se tiče našeg amandmana koji mu mi predlažemo da se u gradovima iznad 10 000 stanovnika također ima dva, da ima zamjenika nije moguće provesti u ovom trenutku i za općine zbog toga što bi to obuhvaćalo vrlo veliki broj članaka u zakonu koji nisu obuhvaćeni ovim izmjenama i dopunama. Moguće je samo ukoliko se radi o usklađivanju sa Ustavom Republike Hrvatske. Prema tome, kad dođu nove izmjene kojima se bude mijenjao sam okvir ja se slažem da bi i to trebalo prihvatiti.
Hvala lijepa. Odgovor.
Evo zahvaljujem se na pojašnjenju. Vjerujem da je takvo i očitovanje Vlade. U ovom dijelu kad spominjete taj neposredni izbor on nikad, pa ni onaj prijašnji zakon nije poticao koruptivne radnje. Koruptivne radnje uvijek imaju ime i prezime, imaju osobu. Ali ako u Hrvatskoj postoji iole bilo koja institucija, bilo koja organizacija koja ima veću kontrolu, veći nadzor od gradova i općina po pitanju državne revizije, porezne uprave, svih mogućih institucija a onda najviše od svega od građana. To su gradovi i općine. I jedini sud ispravnosti rada i gradonačelnika i načelnika i tog gradskog vijeća i oni koji upravljaju gradom su lokalni izbori. Lokalni izbori pokazuju snagu, pokazuju snagu onome tko upravlja dobro i pokazuje snagu onom tko upravlja loše jer ga miču. Dakle, nema nitko veću kontrolu od jedinica lokalne samouprave na području Republike Hrvatske.
Hvala gospodine Klarić. Nemate više replika. I sada je na redu gospodin Mandarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Tri zakona pred nama danas. Evo cijeli dan imali smo stvarno prilike čuti mišljenja kolega zastupnika sa lijeve strane govornice, sa desne strane, sa sredine putem video veze gdje smo ga zapravo onako što se kaže i uzduž i poprijeko isecirali. Ali evo ja bih nekoliko svojih osobnih utisaka i što se tiče prijedloga, ali i koje sam ovako čuo kroz raspravu. Na žalost nisam mogao biti cijelo vrijeme ovdje, bili smo na Odboru za lokalnu i područnu na tematskoj sjednici. Ali kada sam se vratio ovdje nazad, odmah se nekako rasplamsala rasprava gdje su se kolege sa lijeve strane govornice SDP-a silom trudili, trsili reći kako oni nisu za ukidanje općina. Pa evo kolega Klarić se u prethodnoj raspravi toga se dotakao i onoga vašega programa. Pa nije to tako baš davno bilo. Čini mi se da su ove godine bili i parlamentarni izbori, pa dali smo si malo truda u programu novi početak Restart koalicija ali nisam ga printao u boji da ne trošimo bespotrebno materijalna sredstva Hrvatskoga sabora. Dovoljno je i crno-bijelo vidi se. Jasno na nekoliko mjesta piše da će se u početnoj fazi predložit ćemo smanjenje broja jedinica lokalne samouprave pa ćemo racionalizirati, pa ćemo pa onda kaže pokretanje postupka teritorijalnog preuređenja lokalne samouprave sa bitno manjim brojem jedinica lokalne samouprave. Ako ima potrebe mogu vam i dati ovaj primjerak. Sad ne znam gospodina Grbina nema ovdje, ne znam gospodine Bauk vi ste predsjednik kluba jeste možda, evo spreman sam i ovaj primjerak svoj dati. Tako da to odmah otklonimo tko je, a tko nije za smanjenje broja općina. Tko jednu priču priča u predizborne svrhe, jel' to lijepo pada u uho birača, a onda tko okreće ploču kasnije tijekom mandata i onda prigodno priča ono što misli da u tom trenutku mu je povoljnije. Odnos čelnika pojedine jedinice lokalne ili područne samouprave i predstavničkog tijela mislim da je dobro postavljen i trenutnim zakonom i to se previše ne mijenja. Izborni legitimitet čelnika nije upitan, ali ne mogu se složiti sa onim da nas se naziva šerifima, jer šerifi znamo što su oni radili gledajući kaubojske filmove. Subotom u jutro bude svake subote kaubojac pa pogledajte. Šerif je onaj tko je uhićivao, onaj tko je tužio, onaj tko je sudio, izvršavao, zatvarao. Dakle, sve u jedan a čelnik lokalne samouprave nije taj. Zakonom su jasno propisane ovlasti i dužnosti čelnika predstavničkog tijela. U puno mjesta na zakonu propisani i kontrolni mehanizmi. A politikantske izjave i ovdje za saborskim govornicama i u medijima koje bacaju ružnu sliku na jedinice lokalne samouprave i lokalne dužnosnike, samo potpiruju tu priču o šerifima koji troše novac nenamjenski, nezakonito, ne u skladu sa zakonima i kako je predviđeno. Samo potpiruju tu priču o lokalnim šerifima. Htio bih samo još se osvrnuti na općine. U javnosti se također gura priča i percepcija ne trebaju nam male općine. Isto smo imali prilike čuti ovdje. Pa tko je sve te silne projekte i sve te silne EU projekte izrealizirao. Volimo se pohvaliti da 500 vrtića smo izgradili ili gradimo trenutno sredstvima EU. Od tih 500 koliko ih se gradi u gradovima, koliko u općinama. Na primjeru grada Đakova i Đakovštine naših okolnih općina gradi se dječji vrtić iz europskih sredstava i u Satnici Đakovačkoj i u Punitovcima i u Gorjanima i u Semeljcima, u Strizivojni i u Đakovu. 6 vrtića pravimo. A da smo mi svi jedna općina kao što je bilo do '93. Đakovo tada bi imali jedan vrtić. Ovako imamo 6 vrtića. Ogromni benefiti za jedinice lokalne samouprave iz sredstava europskih socijalnih fondova. Opet ću podsjetit na projekt Zaželi. Koliki ljudi su upravo socijalno uključeni kroz taj projekt. Nekom možda smiješan i banalan, ali odličan projekt. Koliki ljudi su zaposleni. Žene koje su na društvenoj margini. Opet tko je te projekte pisao, osmislio, prijavio, provodio? Upravo te općine za koje tako nekako imamo potrebu uvijek ili imate potrebu u javnosti očešati ih se kad god vam se uhvati prilika za tako nešto. Tako da zakon je korak u dobrom smjeru, a u buduće nadam se da ćemo samo još unapređivati sustav lokalne samouprave.
Hvala gospodin Mandarić. Imate nekoliko replika, zapravo dvije replike. Prvu repliku je tražio gospodin Arsen Bauk.
Kod uvođenja novog teritorijalnog ustroja od 1993. godine veliki broj tzv. malih općina iskoristio je to što su dobile tzv. samostalnost od velikih općina zato što su imale dobro vodstvo i veliki broj većih gradova i općina je ostao na i stagnirao zato što su imali loše vodstvo. Ja smatram da broj općina nije ključan faktor u tome hoće li se neka sredina razvijati ili neće, nego vodstvo koje vodi što se tiče onoga što ste spomenuli. Ono što je veći problem je što su takve općine i gradovi vrlo često izvan domašaja javnosti, pa onda pojedini mangupi u vlastitim kako čijim redovima rade nepodopštine koje na loš glas dovode male općine. A kada bi išli po kriteriju ukidanja općina gdje su čelnici loši prvo bi trebalo ukinuti grad Zagreb. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Skoro sve što ste rekli mogu potpisat, naravno zato hvala bogu imamo izbore svake četiri godine. Opet ćemo se pojaviti pred ljudima na godinu u svibnju. Imat će prilike ocijeniti tko je dobro radio, tko nije, nikakav problem. Dobro ste rekli zbog pojedinaca, zbog nekolicine čelnika jedinica lokalnih samouprava stvara se ta fama šerifima sklonih korupciji i kaznenim djelima razno raznih vrsta. Nema to veze sa veličinom općine, sa veličinom grada. Ono što treba malim općinama, gradovima, jedinicama lokalne samouprave treba dodatno financijsko osnaživanje kako bi i dalje mogli biti motor, generator razvoja i obnove komunalne infrastrukture, društvene, kulturne, sportske i svekolike obnove na tim područjima.
Gospodin Šarić.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Mandarić. Dvije godine po meni su iznimno važne u razvoju lokalne samouprave '93. kako je rekao kolega Bauk. To je HDZ napravio i pokojni predsjednik Tuđman napravio ovakav ustroj RH kakav imamo danas. I 2018. godina kada je ova Vlada Andreja Plenkovića i ministar Marić uveli Fond za poravnanje, gdje smo svim općinama malim, velikim gradovima dali priliku da mogu funkcionirati, da mogu raditi, da se mogu razvijati. I na kraju što je najvažnije za sve one koji govore o ukidanju općina. Tko daje nama pravo ili bilo kome od nas da odlučuje u ime onih ljudi koji žive u Slavoniji, u Zagori, u područjima gdje se teško živi gdje je životni standard vrlo nizak tko daje nama pravo da u njihovo ime odlučujemo? Oni su porezni obveznici i to je njihov novac i oni imaju pravo odlučivati sa tim novcem onako kako misle da treba.
Hvala. Možete odgovoriti.
: Ovo za 2018. godinu apsolutno ste u pravu. Preko 2 milijarde kuna iz onog Fonda za izravnanje kroz porez na dohodak je išlo jedinicama lokalne samouprave koje su ispod onog prosjeka razvijenosti. Zapravo ta financijska ogromna injekcija dala je vjetar u leđa i pokazala, dala priliku gradovima i općinama da pokažu sav svoj potencijal i ono zapravo sve dobrobiti ovog sustava lokalne samouprave. Raduje što i u proračun za 2021. Godinu ima stavka od nešto preko 2 milijarde kuna baš za tu svrhu. Toga n am treba što više i ubuduće i što duže. Nije dovoljno 3 ili 4 godine tim tempom razvoja. Takav razvoj nama treba dugi niz godina da bismo sustigli one razvijene.
Hvala lijepa, nemate više. Hvala lijepa gospodine Mandarić. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama. Na redu je gospodin Miro Bulj. Evo izvolite.
Evo cijeli dan raspravljamo o zakonu poglavito zbog izbora. Mislim da je na prečac ovo doneseno. Zbog čega na prečac? Reći ću da ima dosta nelogičnosti kao što je donesen tzv. Lex šerif zbog Milana Bandića u proteklom mandatu i žetončića koji su trebali popuniti jer nije mogao koaliciju imati, a ovisnost u Saboru o većini tada većine dovedeno je u situaciju da sada imamo ovaj zakon. Zbog čega ovo govorim? Imamo znači u članku 19. ovoga prijedloga tj. važećeg zakona 43. koji se dopunjuje s jednim člankom da općinskog načelnika i gradonačelnika kada nema mogućnosti više da obavlja dužnost gradonačelnika i načelnika u gradovima i općinama gdje nema zamjenika da će birati predstavničko tijelo. I koji je to sada sustav? Jel' to sustav izravnog biranja ili poluizravnog biranja? Bit će takvih slučajeva na žalost gdje će gradonačelnici i načelnici u biti ne daj Bog i zbog okolnosti ali to se događa gdje će na kraju vijeće odlučivati tko će biti umjesto tog gradonačelnika i načelnika. Tolika nelogičnost je nevjerojatna. Nevjerojatna da gradonačelnici iznad 35 tisuća stanovnika neće apsolutno imati mogućnosti bez obzira što su ti građani izravno dali potporu možda drugoj političkoj opciji, jer tko kaže to su odvojeni izbori. Mi biramo izvršnu vlast izravno gradonačelnika. Narod mu daje legitimitet izravnim izborom, a predstavničko tijelo tko kaže da mora biti u predstavničkom tijelu ista politička opcija kao što je izvršna vlast. Imamo takvih primjera danas u Hrvatskoj. Tako da je tolika nelogičnost da ne mogu shvatiti da je to netko napisao. Žao mi je što ovdje nije ministar. Ne mogu uopće shvatiti zbog čega se to napravilo, da ste pomiješali predstavničku vlast i izvršnu vlast, jer ona se bira gradonačelnik izravno. Izravno. Ne iz predstavničkog tijela. A u slučaju spriječenosti ili ne znam čega gradonačelnika predstavničko tijelo koje ne mora biti apsolutno biračko tijelo koje nije dalo povjerenje tako da ne znam više s ovim zakonom jel' mi biramo izravno, neizravno, poluizravno poglavito što se tiče zamjene. Trebalo je naći nekakav model da gradonačelnik ili načelnik koji je izravno izabran da on na početku mandata u roku određenog broja dana imenuje svoga zamjenika koga nema tko će ga mijenjati, tko će ga mijenjati u okolnostima. Da li će to biti iz predstavničkoga tijela netko koga on odredi ili na drugi način, a ovako jednostavno ste pobucali lončiće. Mislim ja ovo govorim, ne ne politiziram. Znate moj stav da sam ja za ukidanje županija zbog toga što lokalna samouprava jednostavno ovisi o decentraliziranim sredstvima koji se centraliziraju županima. Župani ako su različiti od gradonačelnika drugih stranačkih iskaznica koče se projekti. Imamo primjere. Bezbroj puta sam ih nabrajao i to su moji razlozi. Međutim, ovo je ozbiljna stvar gdje smo pobucali lončiće. Pobrkali ste sve i izvršnu koja se bira izravno i predstavničku vlast. Ja sam uvijek da se predstavnička vlast vijeća i skupštine budu … [[ne razumije se]] sa gradonačelnikom. Ja nisam bio za to da vijeće ako ne prođe proračun ide na izbore, a gradonačelnik ne ide bez obzira o kome se radi. Mislim da vijeće mora imati svoju težinu. Ali ovdje se pobrkalo. Ovim člankom se pobrkalo. Ne može predstavničko tijelo odrediti da mijenja gradonačelnika u slučaju spriječenosti bilo kakve i ako čovjek odustane ili ako se dogodi iz zdravstvenih razloga, ne znam čega. Tako da uopće nije mi jasno kako to zakonodavac promišlja i pobrkao, to pobucao. Evo ako može da mi pojasnite zbog čega ste pobucali lončiće? To je vrlo bitna stvar. Druga stvar je bitna da nitko nije protiv lokalnih samouprava, pa i manjih. Međutim je činjenica da danas u Republici Hrvatskoj 40% jedinica lokalne samouprave nema snage organizirati financijski kapacitet za jedno dijete za dječji vrtić. Za jedno dijete i tu je problem. Ja ne govorim, mogu vam spomenuti općinu Civljane gdje je HDZ-e i SDSS na vlasti 200 ljudi. Kada … [[ne razumije se]] pričao taj, to način upravljanja i kako upravljaju, kako se mijenjaju i što rade ništa ne doprinose tu ljudima ni srpske nacionalnosti, nacionalne manjine, a ni Hrvatima na tom području. Tako da treba gledati puno šire ovu priču, a ovim zakonom ste zabucali sve živo i doveli ste pod upitnost i zakonitost i ustavnost ovih izbora zbog predstavničkog tijela i ovoga što ste pobucali.
Pardon. Ja sam pogriješio. Dao sam vam 10 sekundi više, ali ostanite ovdje molim vas, jer gospodin Bačić ima prvu repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj u međuvremenu je Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice predložio amandman, vjerojatno niste ga još vidjeli prema kojemu će upravo to što ste rekli budući gradonačelnik, načelnik i župan na početku mandata odrediti jednu od članova predstavničkog tijela koji će ga onda u slučaju spriječenosti onemogućiti, obavljat će dužnost gradonačelnika dok se on ili župan ili načelnik ne vrati na posao i ponovno preuzmu tu dužnost. Evo to bi recimo s obzirom da se vi protivite i da tražite ukidanje županija ostavlja se mogućnost da budete župan na određeno vrijeme ako recimo gospodin Boban, budući župan splitsko-dalmatinski vama kao budućem vijećniku Splitsko-dalmatinske županije da ovlast da ga mijenjate u slučaju njegove spriječenosti.
Izvolite odgovoriti.
Evo krenut ću. Ja sam se kandidirao za župana, da budem posljednji župan Splitsko-dalmatinske županije i vjerujem da će doći do promjena i da će uskoro dogoditi se da bude netko posljednji župan Splitsko-dalmatinske županije. I znate vi da sam dobio dobar rezultat, da sam bio dole sam i znate da ste bili u panici. Sve vi to dobro znate. Međutim, evo ja sam baš jutros govorio o ovome što ste rekli oko amandmana i što je puno bitnije. Znači sami amandman koji ste dali ja sam suglasan s tim amandmanom. Zbog čega? Jer sve ostalo ovo što je pisa zakonodavac je katastrofa. Napravili ste toliki kaos, da jednostavno ja sam jutros, čak sam jutros evo napisa, nisam ga predao, nisam htio se u to petljati jer ne mogu podržati ovo, izmjenu ovakvog zakona. Ali je toliki kaos od „lex šerifa“ do cijele ove priče koju ste sada napravili, da ne zna se tko je zamjenik. Znači vidi se da je ovo bilo ubrzano. Ovo je tribalo ići u dva čitanja puno prije, a ne pola godine prije izbora. Što se tiče župana, župan može pomalo bojati sobu i spremat se za odlazak. U Splitsko-dalmatinskoj županiji imamo čovjeka spremna za preuzimanje Splitsko-dalmatinske županije.
Gospodin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Radin, kolega Bulj. Ja bih ipak htio da hrvatska javnost čuje vaš komentar. Ovdje smo u ovom časnom Domu čuli danas ljude koji su govorili kako 27 godina na čelu jedne općine nije puno. Ono što meni logika govori da svaka voda ako se ne kreće i ako u stvari kraće vrijeme stoji i postane stajačica ubrzo se uzvonja, nestane života pa me zanima da li vi možda mislite da donesemo neki zakon na primjer pa šta ja znam kao papa. Biramo ga do smrti. Imaš pravo je li ipak smo u nekoj demokraciji da sam kažeš da ti je dosta, ali kako ti nije dosta budeš lijepo do smrti. Onda kad ti umreš onda stranka izabere nekog drugog, narod izabere, stranka te postavi i do smrti si.
Izvolite odgovor.
Pa ja bih rekao da u mojoj blizini ima načelnik koji je od samog osnutka općine. Inače to je provikano kao najbolje se živi, međutim kad vidite demografske pokazatelje baš na tome području najviše iseljavanje. Znači, dugovječnost evo na primjer u Hrvacama je najdugovječnijeg gradonačelnika. Ali je najveći demografski pad. Tako da imamo tu problem, gledajte jednostavno kroz socijalne pomoći, kroz predizborna asfaltiranja koja u biti ne donose ništa nova, nego to su asfaltiranja gdje vidite izborne cikluse točno. Znači da izvaditi u tim općinama gdje su dugovječni gradonačelnici točno bi vidjeli na uzorku kad su bili parlamentarni, lokalni, predsjednički, europski, koji izbori. Sve sam ja to prošao. A u biti to ne daje nova radna mjesta osim kojega obnovljenoga nogostupa kojeg … [[Govornik se ne razumije.]] tijela, tako da je postalo preovisno stanovništvo o načelniku i on to dobro koristi i to su veliki problemi dugovječnosti. Treba ograničiti broj mandata. Ja mislim da bi tribalo i ovim zakonom ograničiti na određeni broj godina, da određen broj mandata za gradonačelnika. Hvala.
Hvala. Nemate više replika. Hvala. Sada je na redu gospodin Siniša Jenkač. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo pred nama je novi Zakon o lokalnoj samoupravi o kojemu raspravljamo danas cijeli dan. Ima dobrih stvari, ima malo manje dobrih stvari ali te stvari će se s vremenom popraviti i evo zanimljivo je da se puno mijenjaju zakoni o lokalnoj samoupravi. Nekako ta lokalna samouprava je svima na prvom mjestu, a evo možda bi bilo vrijeme, a vidljivo je iz ove rasprave da više raspravljamo o nečemu drugome. Jer evo čuli smo od kolega, ja ću ponoviti a i možda odgovoriti kolegi Bulju na početku, pa evo nitko nije, tj. nije se sam taj čovjek koji je izabran pet, šest, sedam pa i dvadeset puta birao sam. Birali su ga građani. To je broj jedan. Znači svaki čelnik lokalne samouprave biran je, a ovo je dobar zakon što je biran direktno, znači biran je voljom građana. I koliko god je on puta biran opet je biran voljom građana i mislim da nema boljeg načina nego upravo taj način. Ono što bih ja htio svakako reći, a govorili su i moji prethodnici, ali moram ponoviti a to je što predstavljaju gradovi i općine. Što čine ti gradonačelnici i načelnici u svojim gradovima i općinama, o čemu se brinu ti načelnici i gradonačelnici u svojim gradovima i općinama? O svemu. Apsolutno o svemu. Znači nema stvari koja se događa u toj općini, tom gradu koji ne prolazi kroz ruke tog načelnika i gradonačelnika. I što je taj općina i grad manji to više on ima posla jer ima manje suradnika, manje pročelnika. Većinom su to jedinstveni upravni odjeli i taj čovjek isto zajedno sa svojim pročelnikom, pročelnicom maltene mora biti svemirac jer mora znati o svim zakonima, o nabavi, o svemu puno toga da bi uopće nešto sproveo, da bi uopće nešto učinio. Kod koga dolaze naši građani? Evo ja mogu reći da naši građani prvenstveno ne dolaze kod ministra, ne dolaze kod premijera, predsjednika, niti kod župana, niti kod saborskih zastupnika osim kod onih koji možda daju svoje vrijeme i na terenu jesu i tima čestitam. Ali sto posto dolaze kod svojih načelnika i gradonačelnika i traže od njih rješavanje problema njihovih životnih problema. Znači, načelnici i gradonačelnici, govorim iz osobnog iskustva kao gradonačelnik grada Novog Marofa koji ima 13 i pol tisuća stanovnika, koji ima samo 14 zaposlenih djelatnika, ne 140 ili 130 kao neki gradovi od nekih ovdje kolega kojih nema. Ali evo znam borili su se za izvršnu vlast na državnim razinama, pa su imali 100 i ne znam tri ili 104 zaposlenih, a imaju 16 000 stanovnika. Mogu govoriti ukratko o svojem Novom Marofu. Mogu reći da je najveći po površini u Varaždinskoj, Krapinsko-zagorskoj i Međimurskoj županiji. Znači, najveći po površini u trećoj izbornoj jedinici, da imamo preko 600 km nerazvrstanih cesta, bez županijskih cesta i državnih. To ne brojim, samo nerazvrstanih cesta. Evo da imamo samo 14 zaposlenih koji rješavaju probleme građana i da nemamo profesionalne zamjenike, nikad ih nismo ni imali i da evo primjera radi održavamo sjednice gradskog vijeća u popodnevnim satima kada svi oni koji su zaposleni mogu doći bez problema u pet, šest sati na gradsko vijeće. Pa evo, možda i to neka bude poruka nekim drugim kolegama i mislim da je to dobar model da svi oni koji su zaposleni mogu bez ikakvog problema biti prisutni na sjednicama gradskih i općinskih vijeća bez obzira što možda to u ovom zakonu nije tako definirano. Ono što je definitivno važno i što je važno naglasiti i što sam rekao da probleme građana ne rješavaju pa niti oni šefovi Hrvatskih cesta, niti Hrvatskih voda itd. nego svi problemi građana rješavaju se na lokalnoj razini i žao mi je da nas se naziva lokalnim šerifima. Ako netko negdje griješi i sagriješio je neka bude za to procesuiran.
Hvala. Imate nekoliko replika. Prvu repliku je tražio gospodin Bauk.
Uvaženi kolega, nisam siguran jesam li vas dobro razumio, ali ste otprilike rekli da što je manja općina da to načelnik ima više posla. Pa to je šokantno. U stvari ja bih rekao da su loše organizirani ti koji imaju previše posla. Dakle, bog može raditi 24 sata dnevno, Bandić 20, a mi ostali smrtnici 16. Ne možemo više od toga. To je jednostavno tako. Prema tome, nije to najbolji argument koji ste izrekli. Različite su uloge čelnika jedinica lokalne samouprave tamo gdje on osobno poznaje sve svoje glasače, ali onda im drugačije pristupa na lokalnim izborima. I tamo gdje je jedini način, gdje je velika jedinica lokalne samouprave gdje je to moguće isključivo putem medija. I na taj način drugačije funkcioniraju. Dakle, ja sam prisustvovao jednom kad je bila rasprava o visini pločnika, to nema veze ni sa ideološkim odrednicama, ali i to čine, oni osobno poznaju ljude i moraju sa njima osobno kontaktirati.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Pa jasno evo djelomično ste i odgovorili. Normalno da nije jednostavno komunicirati sa građanima koji dolaze sa svojim problemima i upravo su ti načelnici koji nemaju stotine zaposlenih djelatnika u općinama i gradovima moraju rješavati probleme svojih građana i zato su tamo birani i zato su im na neki način ljudi dali svoje povjerenje. Dapače i dalje stojim na onome što sam rekao, da u malim općinama što je manji grad, što je manja općina ti naši kolege moraju biti kartice za sve i ne mogu se i nemaju se najčešće osloniti na koga kao što se to možda imaju možda osloniti mi u nešto većim gradovima ili kolege u puno većim gradovima što ne znači da ako si u velikom gradu da ne radiš. Dapače, kao što ste i sami rekli to su i neke druge korelacije.
Gospodin Šarić.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Jenkač. Slažem se sa ovom vašom tvrdnjom da je uistinu što je manja općina da ljudi moraju, odnosno čelnici moraju raditi više. Uzet ću primjer, jel' me čujete kolega Bauk? Čujete me? Uzet ću primjer općine Bošnjaci, nije čovjek iz moje stranke, nije iz HDZ-a već je iz HSS-a, uistinu vrijedan čovjek, puno radi, odlično radi, odlične projekte radi za svoju općinu. A vama gospodine Bauk i svima vama koji bi ukidali općine i gradove ja poručujem. Čujte, ja sam u sedmom mandatu gradonačelnik. Živim u mjestu od 6300 stanovnika, kandidirat ću se i osmi put a vama poručujem dajte i vi se svi kandidirajte, pa vidite koliko vrijedite u svojim sredinama. I zapamtite, što je manja sredina teže povjerenje dobiješ.
Evo složit ću se sa vama kolega Šariću apsolutno, ne zato što smo iz iste političke opcije, nego zato što na terenu proživljavamo sve ono što ste rekli i znamo o čemu govorimo. Ja bih kao što ste vi pozvali sve naše kolege koji misle drugačije neka se na predstojećim izborima kandidiraju za izvršne funkcije, neka pobijede i neka okuse to šerifovanje po općinama i gradovima. I evo za kraj, naravno spomenuo bih svakako, a vi ste rekli onu fiskalnu i financijsku decentralizaciju koju upravo ova Vlada nakon 30 godina donijela. Stalno smo se uspoređivali mi sjevernjaci sa Slovenijom, govorili kako se trebamo ogledati na zapad. Evo po prvi puta se možemo ogledati na zapad i upravo sad i ti načelnici u manjim općinama imaju decentralizirana sredstva svojih poreza na dohodak i mogu raditi više, kvalitetnije i bolje.
Gospodin Bulj.
Kolega, neupitno je da gradonačelnici izravno izabrani imaju potporu naroda i mi na to ne možemo utjecati. Možemo se ne slagati s njima ili slagati, ali su izabrani voljom većine. Međutim, vi govorite svoj primjer. Ja ne znam, narod će vas procijeniti na idućim lokalnim izborima. Dobar ste održali predizborni govor sada, dobar ste govor predizborni održali prije lokalnih izbora. Sada hoće li vam to narod nagraditi ili neće, da li je to sve istina ili nije ja ne mogu suditi. Neka narod vašega grada sudi. Međutim, kada promatramo da imamo više općina i gradova nego Sjedinjene Američke Države ili Kina lokalnih samouprava, onda se postavlja pitanje je li je to potrebno na taj način da bude organizirano? Ne govorim ja da manje općine ne trebaju imati financijska sredstva. Međutim, da li trebaju imati toliko uposlenih i svega onoga što ide uz to i predstavničkoga tijela to je sada pitanje za sve nas [[Upadica Radin: Hvala.]] Da li Hrvatska treba imati općina i gradova koliko Kina i Sjedinjene Američke države zajedno?
Odgovor izvolite.
Pa da li nešto treba biti ili ne treba opet je to bila na kraju krajeva i volja građana. Koliko se ja sjećam, a ovako volim pratiti povijest, sjećamo se bilo je ovdje spomenuta i 93. godina kada su masovno građani tražili osnivanje općina i gradova. Znači, građani su tražili osnivanje općina i gradova. Teritorijalni ustroj koji je onda donesen bio je apsolutno podržan od strane građana. I opet naglašavam a odgovorio sam i replicirao gospodinu Hajdukoviću. Neka građani vox populi neka građani kažu da li žele ukinuti svoju općinu i da li ju žele nekom drugom spojiti. Tko smo mi ovdje da mi o tome odlučujemo, da mi njima namećemo i da na neki način ograničavamoi njih u svakom slučaju da li oni žele živjeti i kako žele i na koji način žele funkcionirati u svojoj općini?
Hvala lijepa. Slobodni ste. Sada je na redu gospodin Arsen Bauk. A povreda Poslovnika. Izvolite. Samo trenutak da vas mogu vidjeti. Izvolite.
Kolega je povrijedio članak Poslovnika 238., jer je rekao tko smo mi ovdje da odlučujemo. Pa vi ćete donijeti ovaj zakon. Jeste pitali narod da li treba biti ovakav zakon? Pa vi ste saborski zastupnik koji ovo podržavate, a Hrvatska ima više, ponavljam lokalnih samouprava nego Kina, Sjedinjene Američke Države i bivši Sovjetski Savez ima lokalnih samouprava. Hvala lijepo.
To je bila replika? Samo ćete repliku? … [[Upadica se ne razumije.]] A Bauku replika? … [[Upadica se ne razumije.]] A Bauku prije nego što je počeo govoriti? Ovo ćemo zanemariti sada. Idemo dalje. I gospodin Bauk izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kaže stara narodna poslovica – jutro je pametnije od večeri. E, u ovome zakonu obrnuto večer je pametnija od jutra, jer amandmanima Kluba HDZ-a je ovaj zakon malo popravljen. Vidim da ste me ozbiljno shvatili kada sam se zabrinuo za tsunami HDZ-ovih dužnosnika bivših zamjenika, pa ste to malo ublažili što nije loše i sa ovog pandemijskog aspekta koji sam spomenuo. I onda kada sam mislio tako krenuti ponovno šok i nevjerica. Kolega Jenkač je rekao, pa sam ja u replici htio provjeriti jesam li dobro razumio, izgleda da jesam, da je puno veći posao načelnika u manjim sredinama nego u većim sredinama. Dakle onda ste trebali predložiti da ovi do tisuću stanovnika imaju dva zamjenika, ovi do 10 tisuća jednog zamjenika, a ovi preko 10 tisuća da nemaju zamjenika ako je to tako. Jer ja gledam tu sada kada ste vi to rekli ja sam gledao Borića nekoliko stotina stanovnika, Klarića nekoliko tisuća stanovnika. Gospodin Krstulović je zamrznuo mandat jer ima grad od 150 ili 200 tisuća stanovnika. Izgleda da je obrnuto. Nije baš tako. Dakle, što se tiče ovoga zakona on je imao nekoliko ozbiljnih problema koji su ublaženi. Ovo o zamjenjivanju načelnika koji je privremeno onemogućen je bolje rješenje da ga ovako imenuje on na prijedlog iz vijeća, mislim na nekog iz vijeća. Ali mislim da sam to čak spomenuo na Odboru za Ustav. Dio koji se tiče restrikcija broja zamjenika je, pa i je bitan i nije bitan. Jer ti zamjenici će biti negdje zbrinuti. Dakle to je ona fora sa ovim ravnateljima i pomoćnicima itd. Dakle ono što je ozbiljan kiks predlagatelja je ova odredba o vijećnicima koji moraju se dogovarati sa poslodavcem da ih puste na sjednicu vijeća. Dakle, oni normalni su se dogovorili i do sada, a ovi drugi su radili probleme, ali su izabrani vijećnici mogli reći ja imam pravo na neplaćeni dopust i ne možeš mi zabraniti doći na sjednicu vijeća, a sada će to biti malo teže. I doista mislim da je to nepotrebna intervencija u tekst zakona. Ja razumijem poziciju Vlade koju ovi iz Bruxellesa očekuju nekakve reforme, pa će oni prezentirati evo mi smo smanjili broj dužnosnika za nekoliko stotina minus 40. Prema tome, to je sve više-manje razumljivo. Prijedlog je nedovoljno ambiciozan u smislu reforme lokalne samouprave ne samo zbog ovoga dijela geometrijskog, dakle kako su granice općina itd., nego posebno ovog funkcionalnog. Dakle, u Strategiji razvoja javne uprave koja je donesena 2015. ali ju je i ova Vlada provodila i nije ju promijenila, između ostalog su navedene i funkcionalne stvari. Dakle, ovlasti i tome sl. i bilo bi dobro da se temeljem mjere 20 podnese trogodišnje izvješće Hrvatskom saboru. Dakle to tamo piše i Klub SDP-a je predložio zaključak da se Vlada obaveže da u roku 90 dana dostavi Izvješće o provedbi Strategije za razdoblje 2018. – 2020. Dakle, taman do kraja 3. mjeseca sukladno odluci Sabora i to bi bilo dobro. Onda je to prilika za raspravljanje o sustavu lokalne samouprave. Inače, nema tu neke velike filozofije. Imamo sadašnji sustav gdje imamo veliki broj jedinica lokalne samouprave od kojih su neke velike, a neke manje i one funkcioniraju kako funkcioniraju. Neke dobro, neke loše prvenstveno ovisi o vodstvu, a manje od arhitekture jer mi imamo razvijenijih zemalja koje imaju usitnjeniji teritorijalni ustroj od nas i imamo manje razvijenih zemalja koji okrupnjeniji teritorijalni ustroj kod nas. Ono što je veći problem funkcioniranja je nedovoljna izloženost javnosti. Zbog tako velikog broja ipak se ispod radara događaju svakakve stvari koje onda bacaju i sjenu na cjelokupni ustroj. Naravno moguće je napraviti ustroj koji bi sličio na onome do '93. dakle sa 100 i nešto jedinica lokalne samouprave pod uvjetom da oni imaju ovlasti današnjih županija, a da onda jedinice ispod njih imaju ovlasti što danas imaju općine. Da li bi se to zvalo općina ili bi se zvalo mjesni odbor, mjesna samouprava itd., to je stvar naziva, ali bine su ovlasti. Dakle, ako bi imali, ako bi okrunili općine i ostavili im ovakve ovlasti koje imaju sada to bi bilo potpuno nepotrebno, a također ako bi ih ovoga okrupnili, a dali im veće ovlasti, a na najnižoj razini ostavili ovo što i treba biti najbliže građanima to ne bi puno promijenilo u ovome, u ovome sustavu. Prema tome to je jedna dobra tema kada se krene površno govoriti, ali kada se dođe do konkretnih pitanja vrlo teško je naći rješenje koje je funkcionalno za sva vremena tako da će to uvijek biti tema rasprave. Zahvaljujem gospodine [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] potpredsjedniče.
Gospodin Zekanović je još prije, prije, prije tražio repliku.
Poštovani kolega Bauk, evo želim čuti vaš komentar na izjave evo nekih kolega u saboru da treba pitati stanovništvo neke općine hoće li se ona ugasiti ili ne. Pa ja mislim da ne postoji općina u Hrvatskoj koja bi na to pristala. Vi mi recite jednu općinu gdje bi stanovništvo na referendumu glasovalo za gašenje i ja ću odmah reći da je to čudo jer to se jednostavno ne može dogoditi. S druge strane mislim da ste zaboravili da upravo ovo tijelo, ovo tijelo donosi zakone i mi određujemo gdje će biti općine, koliko će ih biti, koliko će imati stanovnika, gdje će biti granice. Tako da mislim da ste krivo, malo ste obrnuli tu priču. Kad bi danas pitali ne znam ja radnike Hrvatske pošte koliko treba biti djelatnika na šalteru oni bi rekli treba biti 50 iako ima jedna transakcija dnevno, ali eto uprava Hrvatska pošte kaže treba biti jedan djelatnik ne 50. Evo čisto malo komentar vaš.
Hvala, izvolite.
Može, to bi bilo malo kompliciranije jer bi onda i ovu susjednu trebalo pitita jeste li zato da vam se ovi priključe. E to bi tek bila zanimljiva ovaj rasprava. Referendum je jedan od načina donošenja zakona prema našem Ustavu i moguće je Zakon o područjima općina, gradova i županija u RH donijeti na referendumu, to je teoretski moguće. Prema tome to pitanje bi vjerojatno izgledalo tako da se nekakav zakon cjelovit stavi na referendum i ako ga se donese na referendumu sukladno Ustavu on će biti proveden, ako ne, ne. A ostalo je savjetodavni referendum pa onda na osnovu toga se može donijeti određeni zaključak. Ja bi recimo volio da se na mom otoku provede takav referendum jeste li za to da ostane ovakav ustroj il da budemo jedna općina [[Upadica: Na našem otoku.]] na našem otoku dobro. Dakle, da se ono provede i ok, ja bi bio među onima koji bi glasao da bude jedna, ali se ne bi puno baš bunio ako ostane i ovako. Dakle, narod odlučuje. Hvala.
Izvolite gospodin Bačić. Gospodin Bačić izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bauk dugo sam u ovom poslu, bio sam načelnik već one, u onom prvom sazivu 1993. godine i inače promjena teritorijalnog ustroja bi trebala podrazumijevati pribavljeno mišljenje stanovnika sa čije se status mijenja, to je bilo i tada i danas bi trebalo biti pravilo što to ne obvezuje zakonodavca, ali je mudrom zakonodavcu itekako jasna poruka. Što se tiče malog načelnika ili načelnika male općine, da on je Katica za sve, možda on nema posla koliko ima gradonačelnik velikog grada, ali se bavi sa svim spektrom poslova koji se mogu pojaviti iz razloga što nema niti opranih …/nerazumljivo/… niti nitko od zaposlenika. I treća stvar pitali ste me za zamjenika načelnika općine preko 10.000 stanovnika. Kada je donesen Zakon o lokalnoj samoupravi, prvi zakon u Hrvatskoj 1992. godine onda je svako mjesto koje je imalo više od 10.000 stanovnika [[Upadica: Hvala.]] bilo proglašeno gradom, e kako je općina Viškovo, Viškovo ispala iz toga ja stvarno ne znam.
Hvala. Odgovor gospodin Bauk.
Pa ispala je doseljavanjem mislim, to nije neki, neka filozofija, ali ok. Dakle, što se tiče pribavljanja mišljenja upravo sam odgovorio gospodinu Zekanoviću. Da na referendumu je moguće pribaviti mišljenje stanovnika, svih stanovnika RH kad se glasa o cijelom zakonu, to je ustavno, zakonito i logično, ako će se neka vlada usuditi u to ići ili potpisima, kako god hoćete. Što se tiče ovoga iskustava, malo prisjećam, dakle moja prva funkcija bila član poglavarstva općine Pušišća '97. i bio sam vijećnik općinskog vijeća '99. i vijećnik županijske skupštine 2017. Dakle, prošao sam cjelokupnu, cjelokupnu, cjelokupnu strukturu, dolazim iz male općine, sa velikog otoka iz najveće županije ovoga, a obnašao sam i razne dužnosti u raznim tijelima tako da mislim da mogu objektivno, objektivno sagledati. Nisam za navijački pristup oko toga i nisu male općine krive za sve u ovoj zemlji.
Hvala lijepa. Gospodin Jenkač.
Evo, gospodin Bauk vi ste vješti na riječima pa možete ovaj simpatično izvrnuti i okrenuti situaciju u svoju korist, normalno zato i jesmo ovdje u saboranici. Evo drago mi je čuti da ste vi prošli jedan ove predstavničke, znači bili ste članovi predstavničkog tijela, pa evo još se samo trebate kandidirati načelnika i gradonačelnika i imat ćete čitavi spektar iskustva. Ja pozivam sve kolege, a drago mi je da ovdje vidim s desne strane jedan dio kolega koji su prošli čitavi spektar od vijećnika, poglavara, načelnika i gradonačelnika i oni promišljaju na jedan način. Možda sa vaše strane evo nešto manje takvih kolega i kolegica, pa evo ja pozivam njih da se u svakom slučaju kandidiraju, da se na kraju krajeva budu izabrani i da onda možda sa drugačijeg spektra će promišljati o vrijednostima načelnika i gradonačelnika.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Nemam namjeru pisati znanstveni rad baš pa da moram sve obnašati ovoga dužnosti. U drugoj polovici moje političke karijere razmislit ću o raznim funkcijama tako da ovoga se ne morate brinuti, ali bio sam se kandidirao za župana. Eto obećao sam i sve ono što sam tamo nabrojio to je i aktualno i danas, dakle nemamo gdje zbrinjavati otpad, loše se upravlja obalom, pitanje školstva koje je u nadležnosti županija također, također upitno, a što se tiče općine da ali nije mi napeto moram reći evo. Mislim imam, ima još funkcija na koje se nisam kandidirao, stigne se još, 30 godina mlađi od Joe Bidena, eto tako je. Zahvaljujem, zahvaljujem evo čekam da Milanović odradi drugi mandat pa možda tko zna.
A ja očekujem da postanete zamjenik od Trumpa. Izvolite, gospodin Fabijanić.
Evo čisto da unesem još malo zabave oko Članka 9., mene baš interesira da li dakle netko tko predsjedava predstavničkim tijelom jedinice lokalne odnosno regionalne samouprave kako će on doći do znanja da li je član predstavničkog tijela postigao dogovor s poslodavcem. Imaginarno rečeno netko tko nije državni dužnosnik, a radi u vladi de facto ja bi trebao imati saznanja od premijera konkretno od gospodina Plenkovića da li je pustio djelatnika u Vladi dakle koji nije dužnosnik da može prisustvovati sjednici recimo gradskog vijeća ili županijske ili županijske skupštine.
Izvolite gospodin Bauk.
Pa sada ako vam je taj vijećnik ključan ili prevaga onda ćete sigurno znati jer će vas zvati bilo da ga pustio, bilo da nije ako ste predsjednik, a pretpostavljam da onda pripadate parlamentarnoj većini što može naravno biti jedan politički instrument da se taj neka odluka ne donese, neki proračun da se ne donese itd., i doista je to po meni jedan od najslabijih dijelova ovoga prijedloga. A što se tiče onoga što su popravljali amandmanima Kluba HDZ-a bit će zanimljivo, u stvari to je naravno sudbina onih koji predlažu kad im stranka nešto naredi da sve ono što su odbijali naše prijedloge u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću sad moraju reći prihvaća se amandman Kluba HDZ-a koji smo inače odbili u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, ali dobro sudbina, sudbina je to. Prema tome, bit će tu raznih situacija sa ovim poslodavcima. Mislim da je, da će se možda to preispitivati ustavnost baš te odredbe mislim, trebalo bi, al dobro. Hvala.
Replika gospođa Anka Mrak Taritaš.
: Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bauk, vi ste u svojoj pojedinačnoj raspravi ukazali na neke bitne stvari. Dakle, mi imamo izmjene i dopune 3 zakona i meni se čini, a zanima me i vaše mišljenje da je došao pred nas jedna poluproizvod. To temeljim na činjenici da ono što u raspravi sa zainteresiranom javnošću predlagatelj nije želio uopće niti razmatrati će sad morati razmatrati jer je došao amandman Kluba HDZ-a. Dakle, imamo prijedlog zakona i onda Klub HDZ-a koji je naravno vladajući klub daje sam amandman. A što se tiče odnos poslodavaca i predstavničkog tijela to će biti vrlo, vrlo zanimljivo. Dakle u tijeku je između ostalog paralelno sa saborom i sjednica Gradske skupštine Grada Zagreba, trajala je jučer cijeli dan, traje danas cijeli dan i trajat će sutra, e to će biti baš zanimljivo vidjeti što će i kako će u budućnosti funkcionirati. Pa imamo već neka iskustva [[Upadica: Hvala.]] pa na temelju tih iskustava se trebalo donijeti izmjene i dopune zakona. Hvala lijepo.
Gospodin Bauk.
Dobra je stvar da su većinu mojih dobronamjernih prijedloga prihvatili, ovaj još nisu, ali ima još vremena da se rasprava, do kraja rasprave da se, da se prihvati i taj dio. Dakle, osnovno je da doista ako postoji mogućnost sporazuma s poslodavcem ok, ali zakon se, propisi se ne pišu uvijek za idealne situacije. Dakle, postoje situacije kada se netko zatvrdoglavi i kaže ne može, ne znam moguće je da recimo nekad firma posluje s općinom i ovaj je iz opozicije i sada će načelnik reći, a gle ako mi pustiš ovoga na vijeće moš mislit kad će slijedeći put dobiti ne znam asfaltiranje ili nešto. Bolje bi bilo izbjeći takve situacije i doista evo mislim da ljudi koji imaju iskustva u lokalnoj samoupravi da bi trebali još sugerirati kolegama iz ministarstva da to malo poprave. I obrazloženje šta piše Članka 31. je logično, dakle obrazloženje je dobro, a sam tekst zakona nije dobar. FURIO RADIN:
Gospodin Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bauk ne mislite li da je malo podcjenjivački stav kolege Jenkača koji tako paušalno govori o iskustvu iz lokalne samouprave sa lijeve strane sabornice, a očito je da ne zna i za vaše iskustvo i za moje iskustvo ali i iskustvo puno drugih kolegica i kolega koji su prošli vertikalu od lokalne samouprave, ne nužno uvijek na izvršnim mjestima, a nekad i na izvršnim mjestima koja nisu gradonačelnici i načelnici. To je jedna stvar. Druga stvar je i postojeći zakon, u postojećem zakonu u primjeni postojalo je puno poteškoća jer ja znam nekoliko primjera, a radi se o poslodavcu koji je država odnosno državna firma, institucija, kada nisu željeli pustiti određene vijećnike odnosno vijećnice na sjednice predstavničkih tijela i to je uvijek iziskivalo posebne pregovore sa rukovoditeljem, molbe, čak uzimanje i godišnjeg odmora jer drugačije se nikako nije moglo. Dakle ako smo sa ovako već postojećom zakonskom odredbom imali problema, ako ostane ova stara kakve probleme tek možemo imati.
Odgovor izvolite.
Što se tiče drugog dijela vašeg pitanja, izmjene, popravci te odredbe oko koje je bilo problema trebale bi ići u smjeru da se pozicija vijećnika olakša, a pozicija poslodavca malo ipak spusti. Dakle, da ako se radi o poslodavcu da se ne bavi, da se ne bavi politikom na način da doista utječe na volju građana. A što se tiče ovoga prvog što ste pitali, kolega Jenkač obzirom da me je pohvalio da sam vješt u ovim retoričkim ima popust na početku, ali ako to bude ponovio onda ćemo, onda ćemo reagirati na to podcjenjivačko ponašanje. Ja vjerujem da nije znao, skoro sam i ja zaboravio na ta moja početna ovaj bavljenja lokalnom samoupravom. Tako da ovaj, tako da evo imate popust kolega Jenkač, ali ne više ovakve kikseve kao podcjenjivanja. Zahvaljujem.
... [[Govornik naknadno uključen.]] bili ste slobodni i prije, je l' da? G. Ante Kujundžić će govoriti završno u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Hvala g. predsjedavajući. Pa čitajući izmjene predloženih zakona i slušajući cjelodnevnu raspravu, argumente i sve ono što većina pokazuje, na vidjelo je izbacilo onu vječnu vjerojatno ljudsku, ovozemaljsku borbu, dokazivanja sebe i politika kojima pripadamo kao svojevrsni oblik ... [[Govornik se ne razumije.]] naše svakodnevnice i nas ponaosob. Čak pomalo djetinjasto, logično, a nikako ne onu zbog koje jesmo tu gdje jesmo. Ono zbog čega smo tu u ovom svetom domu koji je to već odavno prestao biti, zasigurno nije skrivena vlastita tamnica nekakve prividne beskonačnosti i samobitnosti, tu smo kako bismo stvarali bolju Hrvatsku, pravedniju Hrvatsku u kojoj čovjek živi i radi životom ... [[Govornik se ne razumije.]] čovjek. Hrvatsku koja nije starica izmorena i isisana do zadnje kaplje krvi, nego Hrvatsku vedru, veselu i razigranu. Hrvatska ovakva može biti ako mi to želimo, a ako se oslobodimo nekakvih veriga, zaborava, čovjeka na ulici i njegovih strahova, želja i nada. Pravednije je zapravo, i pošteniji su zakoni koji će Hrvatsku opet učiniti Hrvatskom ponosa i ostanka i zakoni koji su u službi čovjeka pored nas, a ne interesa već odavno neargumentirane politike čopora u kojoj je i onaj pokoji preostali argument postao utvara od koje se ne vidi stvarnost. Zakonima koji su vjetar u jedra, a ne odrpani konopac koji je zavezao ruke i noge ostavljajući Hrvatsku u blatu, a može biti prečista i najsjajnija. Nažalost izmjene ovog zakona pokazuju da će Hrvatska ipak pričekati Hrvatsku željenu i nadama stvaranu, pravedniju i za život bolju. Umjesto šturog ponavljanja članaka i stavaka ovog zakona, pravednije bi zapravo bilo progovoriti i razumljivim egzistencijalnim jezikom, jezikom razumljivim čovjeku izmorenom svakodnevnicom u kojoj više stvara i daje od onoga što on uistinu natrag od te iste države i dobije. Dakle što hrvatski čovjek mora znati i shvatiti kada je riječ o izmjenama Zakona o lokalnoj i regionalnoj upravi i samoupravi koju je predložila ova Vlada? Čovjek do nas ne shvaća činjenicu kako je glavni krivac skromnog života u Hrvatskoj u kojoj svaki pojedinac svaku kunu u ruci dva puta okrene prije nego što je potroši upravo ovakav teritorijalni ustroj s ogromnim brojem voždeva kojima treba osigurati lagodnost življenja u ispijenoj Hrvatskoj koji se ovim izmjenama ne mijenja. Druga stvar, od planiranih ušteda do kojih će ove izmjene dovesti, taj isti čovjek na ulici do nas, kojega susrećemo, neće na svoju ... [[Govornik se ne čuje.]] koži osjetit da živi bolje i bez ... [[Govornik se ne razumije.]] u svakodnevnici. Međutim, taj isti čovjek treba znati još važnih činjenica. Primjerice, za promjene koje bi njegov život učinile boljim ne treba puno, treba samo malo političke nesebičnosti i stvarne želje i osjećaja za tog istog čovjeka. Samo to treba. Ali ovim izmjenama to nije slučaj i naposljetku taj isti čovjek ne shvaća da ovakvoj politici nije stalo do njega, nije stalo ni do naroda, pa nije stalo do nasmijane, do bezbrižne i do vesele nam Hrvatske. Pa taj isti hrvatski čovjek ne shvaća da sva nadanja i želje koje je sažeo u onaj kružić na izborima za politiku nije ništa drugo nego brojčani trag kemijske olovke i u takvom neshvaćanju taj isti čovjek opet ili bira istu politiku ili ostane kući. A slijedom izrečenoga, Mosta neće podržati niti ovaj, ma niti bilo koji budući zakon koji život čovjeka u Hrvatskoj ne bude činio boljim. Hvala vam.
Hvala i vama. Sada će g. Marko Milanović Litre govoriti ispred Kluba zastupnika Suverenista. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora [[Upadica: Hrvatskih suverenista, ispričavam se.]] hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, poštovani kolegice i kolege. Izmjene zakona o kojima smo danas raspravljali su predstavljeni kao reforma lokalne samouprave koja bi hrvatskim građanima trebala uštedjeti 100 milijuna kuna godišnje. No ubrzo su izašle analize koje govore da ta brojka nije ni blizu. U tim analizama govori se o uštedi o 30-tak milijuna kuna, što je pohvalno i to je brojka kojom se ne trebate sramiti. Ali je pitanje hoće li se uopće uštedjeti ovakvim reformama. Hrvatski suverenisti podržavaju svaku ušteđenu kunu poreznih obveznika od strane države i državnih institucija. U vremenima kada nam je neizvjesna ekonomska i gospodarska sudbina, moramo biti odgovorni prema našim sugrađanima, u potrošnji njihovog novca. Pogotovo u vremenima recesije u kojima se nalazimo. Ako još k tome pogledamo katastrofalno stanje privatnog poduzetništva i gospodarstva, onda je jasno da uštede moramo tražiti po svim razinama državnih službi. No te uštede moraju biti transparentne i jasne, što ovom reformom one svakako nisu. Ako je plan da svi oni koji su bili zamjenici načelnika, gradonačelnika ili župana budu premješteni na neku drugu poziciju unutar lokalne samouprave, kao što su mjesta pročelnika ili savjetnika, onda će planirana ušteda ove reforme ovisiti isključivo o dobroj volji lokalnih moćnika odnosno njihovoj snalažljivosti, domišljatosti i kreativnosti. Onda ovakva predložena reforma neće imati baš nikakav učinak. Ako pogledamo ove izmjene i dopune koje su predstavljene danas, možemo vidjeti da će gradonačelnici i župani moći imenovati svoje savjetnike bez ikakvih ograničenja naknada, što će omogućiti lokalnim šerifima kupnju savjetnika, odnosno političkih protivnika koji će im biti na usluzi, a sve će to platiti s novcima poreznih obveznika. Takvim primjerima smo bili svjedoci. Sjetimo se vukovarskog gradonačelnika Sabe ili političke trgovine u Sisku između dvije svjetonazorski ne spojive političke opcije. Ovo je reforma koja će takvima i takvi, koje će takvi dočekati otvorenih ruku. Nakon ove reforme njima će samo nebo biti granica. Do sada smo bili svjedoci kupovanja tona i tona kulena, pršuta, parfema, ženskih torbica, bundi, vina, poklona i tko zna čega još. Kupovali su se i općinski auti vrijednosti od 450.000 kuna s minimalno 200 konja, kojeg po nekima svaki načelnik bi trebao imati u svom voznom parku općine jer našim sugrađanima ne trebaju vrtići, škola, igrališta, rasvjeta, nogostupi, ne, njima je nužna potreba da njihov načelnik vozi auto od 200 konja jer ipak treba doći sa jednog kraja sela na drugi. Sramota bi bila da se vozi u auto koji ima manje konja nego što ima njegova općina stanovnika. Ovakvom reformom degradira se zakonodavna vlast definiranjem naknade predsjednicima, potpredsjednicima i vijećnicima. Hrvatski suverenisti žele dijeliti sudbinu svojih sugrađana, stoga apeliramo na vladajuće da razmotre i usvoje naše amandmane kojima bi se naknade vijećnicima smanjivale i povećavale u odnosu na prosječnu hrvatsku plaću. Smatramo da su ovakve reforme još jedan u nizu dokaza manjka volje i hrabrosti vladajućih da se jednom i zauvijek riješe problemi lokalne samouprave počevši od najvećeg problema, a to je prevelik broj općina koje ne mogu samostalno funkcionirati i koje su sami sebi svrha, same sebi i velikim strankama koje na taj način zbrinjavaju svoju vojsku poslušnika. I upravo na tom tragu je još jedna ključna mana ove reforme, a to je smanjivanje broja vijećnika po vijećima i skupštinama lokalne samouprave što se opravdava uštedama, a zapravo ide isključivo u političku korist velikih stranaka. Broj potrebnih glasova za ulazak u neko od predstavničkih tijela će biti povećan i time će velike stranke profitirati jer će se riješiti jednog dijela svoje opozicije. Ove izmjene zakona omogućit će lokalnim moćnicima određenih općina i gradovima apsolutnu moć u svojim vijećima i skupštinama te će se poremetiti demokratski procesi u lokalnim sredinama. Nakon odmaka vremena bit će sasvim jasno da će ove izmjene zakona hrvatsku politiku približiti korak bliže prema dvostranačkom sistemu. Hvala vam.
Hvala i vama. I sada je na redu gospođa Dalija Orešković, koja će završno govoriti ispred Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice u jednom trenu čini mi se da ste to baš vi rekli da smo se odmaknuli od teme, da smo ponajmanje govorili o paketu zakona koje je predložila Vlada, a više o svemu ostalome. To samo pokazuje da se zakoni upućuju u proceduru nedovoljno pripremljeni, da ti zakoni ne čuju i ne osluškuju što zapravo trebaju i što traže naši građani, što traži ekonomija, što zaziva i već godinama predlaže struka. Mi smo svi pogotovo iz oporbe mada na različite načine, u različitom sadržaju govorili o nužnosti provođenja teritorijalne reforme, teritorijalnog preustroja neovisno o tome što imamo različite vizije i modele kako bi ona trebala izgledati. I činjenica je da već više od 10 godina naši ugledni pravni i drugi stručnjaci s područja javne uprave i upravnog prava imaju izrađene sve gotove analize i projekcije, detaljno razrađen plan kako bi tu reformu i javne uprave i teritorijalnog preustroja trebalo provesti. Međutim nema političara koji bi za njihove riječi imamo ikakvog sluha. I to me podsjeća na ovu situaciju sa otpuštenim znanstvenicima u ovoj pandemiji korona virusa. Država koja ne sluša struku, država koje ne uvažava one koji imaju znanje i iskustvo i koji bi o pojedinim temama imali što za reći, država je u kojoj je javni interes ponižen. I ovo danas, ova rasprava o ovim zakonima, a jasno je da bismo trebali pričati o potrebi teritorijalnog preustroja također je jedna slika, jedne ponižene Hrvatske. Ponižene i uneređene kako to u svojem rječniku kada se meni obraća spominjući pelene često ističe Branko Bačić. I nadam se da ćemo promijeniti taj trend i taj smjer i očekujem povredu Poslovnika. Postoji nekoliko tema koje je ova rasprava trebala obuhvatiti, a nažalost nije. Primjerice trebali smo spomenuti to da je prije 10 godina Ustavni sud progovorio nešto o tome da naše izborne jedinice nisu ustavne jer ne prate kroj županija i teritorijalnog preustroja, pa smo ovu temu također trebali povezati sa potrebom preispitivanja jesu li onda i rezultati izbora u dovoljnoj mjeri ustavni i doista tim više što smo u posljednjih nekoliko godina imali veliki val iseljavanja, imamo li mi u svim područjima RH jednaku težinu svakog izbornog glasa. Također nismo progovorili ništa ni o problematici koja proizlazi iz dualnih mandata. Činjenica da imamo velik broj gradonačelnika i općinskih načelnika koji su ujedno i saborski zastupnici. Pa je li to baš ujedno najbolje rješenje ili je krajnje vrijeme i da se tu nešto mijenja. Ništa nismo progovorili zapravo niti o tome čemu lokalna samouprava treba služiti. Ne služi vama koji dobivate mandate 5, 6, 7 uzastopnih za redom, nego služi tome da građani na lokalnoj razini dobiju veću kvalitetu javnih usluga, a znamo iz iskustva da je ona iz godine u godinu sve manja. Mnogi su, ne u ovoj raspravi, ali u brojnim drugim spominjali da nam treba Hrvatska dva nula, da nam treba nova republika, pa Hrvatska dva nula i nova republika započet će onog trena kada se ozbiljno primimo reforme teritorijalnog preustroja. A kako završna riječ daje mogućnost da se na neki način sublimira sve o čemu se raspravljalo onda ću se dotaknuti i nekih stvari koje su imale vrlo osoban prizvuk i poprilično sam bila i osobno apostrofirana tijekom današnjeg poslijepodneva, spominjali su se nekakvi fiktivni mandati, fiktivne stranke pa odgovorno tvrdim da nema ničeg fiktivnog u načinu na koji sam ja osvojila svoj mandat niti moja politička stranka. U svakom slučaju to je pobjeda izborena povjerenjem građana i glasača i nepodvijanjem repa samo zato da bi se priklonilo onima koji eto, trebaju još par ruku kako bi se sačuvala njihova koruptivna većina. Ono što eventualno može biti fiktivno, može biti fiktivno prizivanje i pozivanje nekih na transparentnost, jer u i onim jedinicama koje su donekle tu transparentnost uvele, pune transparentnosti nema. Kada govorim o tome, mislim na trgovačka društva za koja ne znamo kako zapravo i kuda teku novci, ne znamo kako se zapošljava u ustanovama i drugim pravnim osobama [[Upadica: Hvala.]] i ne znamo zapravo [[Upadica: Hvala lijepa.]] kuda pozivanje na fiktivnu transparentnost [[Upadica: Bili ste jasni, hvala, ali vrijeme je…]] i fiktivnu borbu protiv korupcije vodi. Hvala.
…isteklo. Hvala. I na kraju, g. Josip Borić koji će iznositi završno stav Kluba zastupnika HDZ-a o ovom klasteru zakona.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Radin, g. Bukarica, uvaženi državni tajniče. Evo, na kraju smo, završno obraćanje u ime kluba koje je jasno sa većinom podržao prijedloge 3 zakona, Zakona o lokalnoj samoupravi, Zakona o lokalnim izborima i Zakona o Gradu Zagrebu i na to smo od ovih nekih 10 sati skoro rasprave, potrošili možda 2 sata, a najveća rasprava ipak se vodila o zakonu koji nije u proceduri, to je Zakon o područjima općinama, gradova i županija i tu smo potrošili nekih 7 sati, i mislim da smo jasno ipak iskristalizirali stavove između vladajućih i oporbe. Što smo mi to htjeli poručiti kroz ova 3 zakona? Da smo i dalje na onom programu koji smanjuje broj dužnosnika, koji smanjuje broj agencija, zavoda, što smo radili u prethodnom mandatu, nastavit ćemo u ovom mandatu i da želimo olakšati i građanima i gospodarstvu ovaj njihovo funkcioniranje, njihovo poslovanje, naravno i smanjivati troškove. Ono što smo predložili je da se u gradovima do 10 tisuća stanovnika i općinama ukidaju zamjenici načelnika i gradonačelnika, a da opet različite kategorije gradova i župani imaju svoje zamjenike kao i manjinske zamjenike. Smanjujemo broj vijećnika u svim predstavničkim tijelima, od općinske, gradske do regionalne razine. Ušteda, procijenjeno negdje oko 130 milijuna kuna i mislim da su to one osnovne poruke koje su se mogle čuti iz rasprave tokom cijelog dana. E onda se, kažem, rasprava malo i proširila i došli smo do toga se pokrenula rasprava o ukidanju općina, tj. da li je potrebno da mi općine imamo ili ih treba ukidati i tu su se vidjela 2 stava. Jasan stav oporbe i to redom, Domovinski pokret za ukidanje općina u RH, Hrvatski suverenisti za ukidanje općina sa 2 ruke sam danas rekao i vrlo ustrajno u tome su bili i od svih zastupnika njihovih i od onih koji su govorili u ime kluba, ali i pojedinačno. Imali smo zastupnike lijevog zelenog bloka koji se već svađaju oko tih fotelja u gradovima i općinama unaprijed, posvadili su se svi, ali su za ukidanje i općina, a vjerojatno bi ukinuli i neke gradove. Tako da imamo i taj stav. Most se danas malo primirio, ostavili su samo jednog zastupnika, tj. dva, pardon, ispričavam se i vrlo jasno su rekli da su i oni za ukidanje određenih općina i gradova iako su ostavili malo i prostora da možda i to ne bi htjeli. I na kraju, najveća oporbena stranka SDP do nekih 6 poslijepodne su bili za ukidanje općina i gradova, a onda su malo reterirali i ostavili mogućnosti da se ne ukidaju, tj. da ne dođe do teritorijalnoj preustroja. To građani moraju znati, zašto sam to naveo u završnom govoru? Zato jer su pred nama lokalni izbori. Mnogi od ovih koji ovdje sjede bit će kandidati na tim lokalnim izborima. Mi smo tu u vladajućoj većini koji ćemo ih podsjećati na ovu raspravu. Nije korektno da se kandidiraš u općini, u gradu kojeg bi ukinuo, kojeg bi ti u nekoj svojoj raspravi politiziranoj, populističkoj, itd. ukinuo. Vi to možete raditi, ali ćemo vas podsjećati. I vas, kolega Bulj i kolegu Grmoju i kolegu Zekanovića, gdje ćemo ih sigurno naći na nekim listama. Neće oni preskočiti, nijedne izbore ne preskaču pa neće niti lokalne. To građani moju znati, zbog toga, na drugoj strani je većina koje je protiv teritorijalnog preustroja, u ovakvom je obliku, kakav je sada, mi smo s njime zadovoljni i pokazujemo i dokazuje da taj sustav može funkcionirati. Dali smo presjek na koji je način išlo, stabilizacija cijelog tog sustava od 90-ih do današnjih dana. Zadnje promjene koje smo imali prije nekoliko godina, ono što se ovdje nazivamo lex šerifom su ustabilile sustav lokalne samouprave. U protekle 4 godine imali smo ja mislim 3 ili 4 neke izbore za općinska vijeća koja nisu donijela proračun. Prije toga, sjetimo se što smo imali, na koji način su se ponašala vijeća. Znači nismo napravili loše izmjene, napravili smo dobre izmjene. Ovo što smo predložili, ukidanje zamjenika, rekao sam, možemo to izdržati, možemo izdržati smanjenje broja vijećnika, ali teritorijalni ustroj mora ostati jer ti prostori imaju i ljude i fiskalni kapacitet i mogu funkcionirati jer se to pokazalo u proteklih [[Upadica: Vrijeme. Vrijeme.]] 30 godina. Zbog toga ćemo [[Upadica: Imamo. Imamo dvije povrede Poslovnika.]] podržati ove zakone koji su u proceduri. I dali smo amandman.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Prvu povredu Poslovnika, g. Miro Bulj. 3 povrede Poslovnika. Da, može, da, 3 povrede Poslovnika. Izvolite, g. Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Borić je povrijedio je čl. 238. gdje vrijeđa zastupnike, poglavito govoreći nekim zastupnicima da su se suzdržali. Županije triba ukinuti i nadam se da ćemo dobiti evo u Splitsko-dalmatinskoj županiji posljednjeg župana i pripremajte vi primopredaju vlasti kolega Boriću, a najčudnije je što vi to govorite koji kao čelnik jedne jedinice lokalne samouprave svake godine od županije tražite pola milijuna kuna … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepa. Naravno bila je replika, opomena. Izvolite g. Litre.
Milanović Litre.
Milanović Litre.
Morate se dogovoriti sa g. Baukom on me zove Milanović vi Litre pa … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Dobro, g. Marko Milanović Litre. Izvolite.
Hvala. Povreda Poslovnika br. 238., poštovani g. zastupniče Boriću Hrvatsku suverenisti nisu za apsolutno ukidanje općina. Mi smo za apsolutnu racionalizaciju općina i lokalne samouprave, molim vas da razlikujete jedno od drugog. Hvala.
Niste se čak pozvali niti na članak, opomena. Bila je replika u svakom slučaju. Gospodin Grmoja.
Dakle, evo ja vidim da sam nedostajao danas kolegi Boriću da se plaši da ja ne bi neke izbore preskočio, naravno da ih neću preskočiti, a ne treba se bojati i neću mu doći tamo u Lopar i skinuti ga s načelničke pozicije iako su sada ovim izmjenama zakona omogućili da se mogu bilo gdje kandidirat. Čl. 238.
Ovo nije bila ni replika, ni pozivanje na članak to je bilo samo iznošenje vašega stava da mogu dao bi vam dati težu opomenu, a mogu samo jednu dat. Izvolite, g. Borić također oće povredu Poslovnika.
Povredu Poslovnika 238. kod sve tri kolege koje su se javile jer opet se ne ponašaju kako treba u sabornici, a pogotovo kolega Grmoja. Zašto? Zato jer je kolega Grmoja bio kandidat Mosta koji je promijenio ime i zove se ponovo Most i kada je htio postati župan skočio je s mosta pa mu ja savjetujem da to ponovno učini, a HDZ će u Dubrovačko-neretvanskoj županiji ponovo imati župana, a vi možete glumiti, skakati što god hoćete, ali vas ljudi … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Gospodin Borić hoćete sam sebi dati opomene ili da vam ja dajem? Opomena. Gospodin Arsen Bauk će govoriti završno ispred Kluba zastupnika SDP-a.
Zahvaljujem. Ja inače volim ovu dinamiku u sabornici, ali opet ako ja mogu nešto reć. Poštovane kolegice i kolege, kako ste rekli kolega Boriću ovu si su s dvije ruke za. E mi smo jutros bili s četiri ruke protiv ovih zakona … [[Upadica se ne razumije.]] da, da za ukidanje općina. Mi smo jutros bili s četiri ruke bili protiv ovog zakona, onda smo jednu odlučili skinut kad ste popravili ovo sa ovim zamjenjivanjem načelnika na temelju našeg prijedloga, nije loše, onda smo drugu ćemo također skinuti protiv zato što ste 2. amandmanom popravili i ovo što se tiče broja zamjenika u gradovima, zato što ste time oslabili ovaj pritisak na domove za starije i nemoćne za 40, 50 ljudi to nije loše. Međutim, ostaju još dvije dva razloga zašto ćemo biti protiv ovih zakona. Prvi je što ste ostavili ovu odredbu o vijećnicima koji se moraju natezati s poslodavcima da bi došli na sjednicu, to doista i dalje ne razumijem zašto jer obrazloženje čl. 31. u Zakonu o lokalnoj samoupravi je napisan logično, ali odredba nije napisana onako kako bi jasno dala do znanja da vijećnici ne moraju dobiti sporazum s poslodavcem da bi došli na sjednicu vijeća nego da mogu doć, a onda da im je to opravdani izostanak s posla. I naravno zadnji dio zašto smo protiv je zato što ne želimo biti baš kulisa tzv. racionalizaciji i smanjenju broja političkih dužnosnika zato što znamo da će svi oni koji će prestat biti zamjenici na kraju završiti negdje ili u javnim tvrtkama ili u komunalnim tvrtkama ili će biti zaposleni u upravnim tijelima ili u državnoj službi. Prema tome, to je već višekratno viđen scenarij, dapače sad kada budu išli u te institucije, ne moraju se više svake četiri godine bojati hoće li ići na izbore, pa dobit izbore, izgubit izbore, dakle smanjili ste i stres. To je jedna antistresna mjera za ove koji su sada dužnosnici. Prema tome, to ima određenih svojih prednosti samo ne volimo da nam onda to prodajete pod racionalizaciju, tako da ne možemo podržati ove promjene. Eto, ako do glasanja bude još koji amandman da popravljate ono što ste ničim izazvani sami pokvarili, mi ćemo to promatrati i gledati sa simpatijama i evo nadam se da ćete ovo s manjinama dogovoriti također oko ovog zamjenika iz reda manjina, da ćete razmotriti ostale amandmane vladajuće klubova vladajuće većine kojih ima pa ćemo vidjeti kako će to izgledati, a onda možda vam se potkrade da prihvatite koji dobar oporbeni možda. Možda nas doista iznenadite. Gospodine potpredsjedniče, ja bi volio ja znam vašu privrženost demokratičnosti i parlamentarizmu obzirom da nema beskonačno puno amandmana za ovaj paket zakona ih raspravljamo i glasamo u isto vrijeme kad bude glasanje [[Upadica Radin: Prenijet ću.]] Neki običaji su se promijenili, a to je malo pretjerano. Dakle, mi bi doista voljeli obzirom na broj amandmana, na sadržaj njihov da mi znamo na kraju za šta glasamo, dakle da se zna šta je prihvaćeno, šta nije prihvaćeno i o čemu se glasa taj dan. Nema ih toliko da bi sada to zahtijevalo preveliki boravak članova parlamentarne većine na sjednici, ali na kraju krajeva to je vaš izbor. Poštovane kolegice i kolege čekajući dalje rasplet oko popravaka ovoga što ste ničim izazvani pokvarili čekamo i glasanje. Zahvaljujem.
Ono što vam ja mogu obećati da ću prenijeti dalje vaše ovaj, vaše prijedloge. Također ću zaključit raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, ali provjetrit ćemo sada vijećnicu i provjetrit ćemo također i naše glave malo sa jednom malom šetnjicom od 10 minuta. 19 i 45, ja prvi, 19,45. STANKA U 19,32 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 19.46 SATI]] Evo kolege nastavljamo dalje s radom. Sljedeće je - Prijedlog zaključka o Izvješću Vlade Republike Hrvatske o radu Stožera civilne zaštite Predlagatelj je Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista. Na temelje članka 165. Poslovnika Hrvatskoga sabora Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege saborski zastupnici, dragi hrvatski narode za kojeg se iskreno nadam da ga ova činjenica što se važne oporbene rasprave uvijek guraju u zapećak pred sam kraj vremena nije obeshrabrila da … ovo što se itekako tiče vaših života i vašeg zdravlja sve vas srdačno pozdravljam. Činjenica da u 10 mjeseci od izbijanja pandemije koja hara i Hrvatskom i cijelim svijetom, hrvatska Vlada nije podnijela ni jedno izvješće Saboru o radu Stožera koji upravlja našim životima u ovim izvanrednim okolnostima, kojima se na žalost ne nazire kraj, predstavlja jedno od najvećih ako ne i najveće poniženje Sabora u novijom hrvatskom povijesti. Ali to nije samo poniženje i obezvrjeđivanje Sabora, već i poniženje demokracije i poniženje hrvatskih građana čiji smo ovdje izabrani predstavnici. Sjetimo se samo nedavnog igrokaza koji se ovdje odvio kada smo prihvaćali zadnje izmjene zakona i kada ste odbili naš jedini konstruktivni amandman, a onda ste sami sebi podnijeli zaključak koji ste naravno prihvatili o tome da ćete ovaj Sabor servisirati izvješćem samo 3 puta godišnje. Naravno, to 3 puta godišnje, čak i to rijetko 3 puta godišnje neće početi odmah, nego tek negdje tamo iduće godine. Vi se možete igrati demokracije. Vladajuća većina može Vladi podnositi zaključke koje će ta ista Vlada prihvaćati, ali to igranje demokracije osim što obezvrjeđuje ovaj Sabor nešto i košta. Taj vaš besmisao koji nije funkcija Sabora itekako se dobro plaća. Tu sramotnu činjenicu možemo objasniti samo totalitarnim impulsom vladajućih nastojanjem da pošto poto zadrže 100%-tnom kontrolu nad situacijom koja je očito već odavno nadrasla njihove kapacitete. Zaboravili su kako odbijanjem da traže i prihvate što širi konsenzus i suradnju upravljanju krizom svu krivnju za pogreške i loše posljedice preuzeli ste isključivo na sebe. Pa kao što su politički profitirali pobjedom Vlade na COVID-19 kako je u svibnju slavodobitno isticao premijer Plenković što je … sloganom „Sigurna Hrvatska“ što osobito cinično sada zvuči kada je Hrvatska najnesigurnija u Europi, uz rekordno nisku izlaznost omogućilo vam je pobjedu na korona izborima. Tako će i danas jer ste to sami tražili i stvari tako postavili i provodili, sami ćete snositi posljedice za ovaj poraz političke, moralne, a moguće i pravne kada se jednom na miru sve počne raspetljavati, a uvijek se sve na kraju raspetlja. U tom smislu u ime predlagatelja u ovom trenutku govorit ću o 4 stvari: o tome što je Stožer, dakle o njegovoj legalnosti, o najvažnijem možda pitanju, a to je podsjetit ću gdje je nestalo povjerenje u Stožer govorit ću o njegovoj moralnosti. Zatim ću govoriti i o onome o čemu se ne govori o tajnosti. Doći ćemo i do neotvorenog pitanja odnosa Stožera javne nabave i korupcije. I zaključno ću reći nešto o tome što konkretno u ovom izvješću koje tražimo očekujemo. Dakle, govorit ću o onome što je prijeko potrebno hrvatskim građanima u kriznim vremenima i što uporno i uporno odbijate, o konstruktivnosti, o ruci koju vam oporba ovakvim zahtjevima pruža, a vi ćete onda morati objasniti zašto vam je kao saborskim zastupnicima ukoliko ovaj prijedlog o izvješću ne podržite draže da radite manje i da vam se Vlada opravdava 3 puta godišnje umjesto da se vama koji ste predstavnici u najvažnijoj instituciji obraća jednom mjesečno, što podsjetit ću u svakoj pristojnoj demokraciji u vrijeme ovakve krize sve vlade već odavno čine. Jednom mjesečno, pa čak i jednom trotjedno zajedno podnose izvješće parlamentu, a onda revidiraju mjere. Jedino u Hrvatskoj totalitarni impuls i dalje prevladava. Krenimo o prvoj stvari o kojoj sam rekla da ću govoriti. Reći ću nešto o tome što je pravno gledano Stožer odnosno o legalnosti njegovih odluka. Ako već niste htjeli aktivirati članak 17. Ustava izbjegavajući time potrebu dvotrećinske većine koju ste paradoksalno imali osiguranu, jer oporba je bila konstruktivna, nije lešinarila pa su zakonske izmjene imale 2/3 potrebnih glasova, dakle ako ste to željeli izbjeći ostaje visjeti pitanje. Zašto vladajući nisu postupali po Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti što je zakon koji je kreiran upravo da podnese takve situacije već po Zakonu o sustavu civilne zaštite? Je li to zato što je uzde trebao preuzeti Božinović, a ne Beroš? Da citiram naše pravne stručnjake, Grđana i Roksandić. Naime, posve je nejasno zašto bi se za teoretski slučaj pojave epidemije neke opasne zarazne bolesti primjenjivale odredbe Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, a da se po pitanju Covid-19 ne primjenjuju odredbe Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti već se primijenila odredba Članka 22. Zakona o sustavu civilne zaštite, ne zakona koji je donesen da služi tim potrebama. Pa u čemu je problem što se pribjeglo drugom zakonu? Pa u tome što se time poslala važna poruka, a potencijalno i opasna poruka hrvatskim građanima da u trenutku krize zdravstvene vlasti nisu spremne podnijeti teret te krize već se u suzbijanje krize i još više suzbijanje slobode naših građana moraju uključiti redarstvene snage. Ostaje otvoreno pitanje o kojem će se još dugo nakon ovoga raspravljati je li to bilo nužno i zašto zdravstvene snage nisu bile dovoljne, jesu li one doista iscrpile sve svoje mogućnosti? No, glavno političko pitanje koje se tiče legalnosti odluka stožera odnosi se na izmjene i dopune Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti gdje je Vlada RH preuzela nadležnost i na prijelaznu i završnu odredbu iz Članka 18. navedenih izmjena koja omogućava retroaktivnu primjenu zakona odnosno daje dodatni legitimitet odlukama stožera. A iz toga proizlazi, da ponovo citiram naše uvažene pravne stručnjake. Da ne biste pribjegli argumentu koji često neopravdano koristite, a to je da se oporba isključivo nabacuje nekakvih populističnim terminima bez njihovog utemeljenja iz ovako intoniranih izmjena Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti proizlazi opasna indikacija da doista dosadašnje odluke Stožera civilne zaštite RH imaju dvojbenu valjanost što je prvenstveno važno političko pitanje. No, važnije je pitanje zašto te odluke nije donosio ministar nadležan za zdravstvo poglavito jer nije bilo proglašeno izvanredno stanje. A ako već ne želite slušati političke poruke ili nas ne smatrate dovoljno ozbiljnima da bi o ovoj temi htjeli s nama razgovarati, pa evo odgovarajte na ovakve prozivke naših uvaženih pravnih stručnjaka. Druga stvar o kojoj ću nešto reći koja je možda i najvažnija i koja nas sad sve itekako košta i zdravlja i života naših građana odnosi se na pitanje gdje je nestao moral. Gdje je nestalo povjerenje u stožer u odnos stožera i politike? Podsjetit ću na samo nekoliko slučajeva koji ukazuju jasno i nedvosmisleno to gdje su građani prestali vjerovati stožeru, gdje je ta bajka s divnim početkom zbog koje su svi u startu podnosili itekako restriktivne mjere upitne važnosti jer smo tada imali najžešći lockdown čije ćemo posljedice tek osjetiti. Gdje je ta divna bajka završila? Pa sjetimo se da smo imali članice stožera koje su nagrađene zastupničkim mjestom za svoj rad u stožeru. Sjetimo se da smo imali transparentne članove vladajuće većine koji su jednako tako transparentno transcendirali preporuke i mjere epidemiologa da bi sudjelovali u proglašenju te iste većine. Sjetimo se proglašenja izbora usred pandemije kada pandemija više nije bila tako žestoka u trenutku kada su se izbori morali proglasiti. Sjetimo se da postoji nekakav znanstveni savjet koji je trebao biti pa usudit ću se reći zloupotrijebljen kao dimna zavjesa donošenja isključivih, ishitrenih i političkih odluka koji se sada raspada, što dodatno narušava povjerenje u stožer koji je ipak tu kao zadnje tijelo da donosi te odluke, a sada kada saznajemo da ne sluša znanstveni savjet i da nema jasnih preporuka od znanstvenog savjeta pitamo se opravdano na temelju čega su te odluke stožera donesene. Sjetimo se i da su se odluke stožera prvo donosile tako da vrijede za sve primjerice maske u školama, a onda su te iste odluke počele vrijediti regionalno. Pa u nekim županijama su se maske ukinule, u nekima su ostale. Zašto su ikada vrijedile za sve, ako su već u startu mogle vrijediti regionalno i po kojim kriterijima su se ukidale, a po kojim kriterijima ponovo stavljale? Sjetimo se da je bilo i pokušaja nadzora mobitela koji su srećom brzom intervencijom oporbe odbačeni. Sjetimo se državnih tajnika koji su tulumarili, sjetimo se kluba u Slavonskoj gdje su se članovi Vlade za vrijeme lockdowna dobro zabavljali. Sjetimo se za kraj i najčešće ponavljanog slučaja našeg uvaženog premijera i njegovog bliskog kontakta s tenisačima koji naravno nije bio epidemiološki opasan. To su tek neki primjeri koji pokazuju zašto su naši građani izgubili povjerenje u stožer, a statistika koju sada gledamo pokazuje koliko nas to povjerenje nažalost doslovce košta. I ne zaboravimo da to koštanje se broji u nečijim životima. Ako su mjere doista i političko i ekonomsko pitanje, a ne samo zdravstveno pa se ne slušaju nužno isključivo zdravstveni savjeti onda treba podsjetiti da živimo u parlamentarnoj demokraciji i da je najvažnije političko tijelo u ovoj zemlji upravo ovaj sabor RH i da je to osnovni razlog zbog kojeg stožer duguje saboru RH svoje izvješće. Pri samom kraju reći ću nešto o onom o čemu se ne govori, o onome što još nije zagrebano, a što je već davno trebalo biti provjereno i o onome o čemu ćemo se sada angažirati da bi spriječili. Reći ću nešto o odnosu korone i korupcije. Naime, podsjetit ću da je još 2018. godine UN se usredotočio na korupciju kao prijetnju svjetskom miru i sigurnosti. Jednako tako je godinu ranije istaknuo kako je zdravlje među najprofitabilnijim, ali i najkorumpiranijim sektorima. Isto tako, upravo se očekuje da će postupak javne nabave potrebne opreme za vrijeme ove krize biti itekako povezan sa korupcijom i da će se time stvoriti dodatni teret na leđa hrvatskih građana i ne samo hrvatskih nego i svjetskih. Ali da je to dodatna opasnost ugroze za zdravlje, jer ono neće moći biti sačuvano kod onih najpotrebitijih upravo zbog te iste korupcije. U zdravstvenoj korupciji u mirnodopskim vremenima gubi se gotovo 500 milijardi dolara. U vrijeme ove krize procjenjuje se da će se u postupku javne nabave izgubiti preko 32 trilijuna. A što je sa Hrvatskom i korupcijom? Je li itko do sada postavio pravo pitanje odnosa korupcije i korona krize? Mogli smo čuti nekakve opravdane ili ne optužbe o pojedinim članovima znanstvenih savjeta, ali to su tek iako i to nije nevažno i sve treba istražiti pogotovo sukobe interesa, a nikada sukobe mišljenja o cijenama nekih testova. No, to je tek vrh ledenog brijega, to je tek igla u plastu sijena u odnosu na svu medicinsku opremu koja je u Hrvatskoj do sada nabavljena i koja će se nastaviti obavljati. A ta ista medicinska oprema 17. Ožujka odlukom Vlade točkom 25. je izuzeta od postupka javne nabave i njezino nabavljanje proglašeno je tajno. To se tada opravdavalo činjenicom da se zaista nalazimo u kriznom trenutku, da se različita dostava opreme presreće i da trebamo čuvati naše strateške interese jer je to prvorazredno sigurnosno pitanje. Međutim, kolegice i kolege saborski zastupnici, od početaka ove krize, od trenutka donošenja te odluke prošlo je 9 mjeseci, tržište se odavno resetiralo. U početku smo morali ograničiti cijenu maske na 12 kuna, a sada ne znamo gdje ćemo sa svim tim dezenima koji nam se nude u izlozima i koji su trenutno jedino što nam se nudi. Pa kolegice i kolege, zar nije vrijeme da tu odluku revidiramo? Klub zastupnika MOST-a podnio je stoga zaključak Hrvatskom saboru da se makne oznaka tajnosti sa postupka javne nabave, odnosno i da se svo nabavljanje medicinske opreme vrati u postupak javne nabave. Podsjetit ću vas da je susjedna Slovenija još u lipnju ove godine imala veliku korupcijsku aferu oko nabavke respiratora. Ta susjedna Slovenija prema svim indeksima po pitanju korupcije stoji duplo bolje od Hrvatske. I zamislite, oni su već prije pola godine imali korupcijsku aferu u vrijeme ove krize, u vrijeme krize kada se hitno nabavlja medicinska oprema što je na žalost plodno tlo za korona profiterstvo. A mi ništa, nigdje, tišina. Što nam to govori? Pa prvo što nam to govori je da za razliku od nas gdje je taj postupak morao biti tajan i gdje se mogla preskočiti javna nabava u Sloveniji se očito ta transparentnost nije suspendirala, pa su oni svoje afere i otkrivali. Pozivam vas stoga da budete transparentni za ono što se Vlada proklamirano zalaže i da dopustite hrvatskim građanima da imaju priliku i uvid u to zašto se nabavlja medicinska oprema, koja se medicinska oprema nabavlja i po kojoj cijeni. Ja ću vas podsjetiti samo na jedan detalj. Podsjetit ću vas na činjenicu koju može otkriti svaki hrvatski građanin ako malo istraži, a to je recimo primjerice da antigenski testovi u Njemačkoj koštaju pet eura i 90, dok u Hrvatskoj koštaju 103 kune. Mi smo se hvalili time da smo nabavili najbolje testove. Odlično! Zar jedni Nijemci nabavljaju lošije testove za svoje građane ili ako se već odlučujemo na nabavljanje tih testova za što ih točno koristimo? Nedavno smo imali istraživanje među srednjoškolcima, no to istraživanje isto nije uzeto u obzir, odnosno njegovi rezultati kada se odlučilo o zaključavanju škola. Dakle, jesmo li mi bacali novce i bez veze istraživali što je s koronom u srednjim školama? To su sve pitanja koja vas čekaju i na koja ćete morati odgovoriti jednom kada se udostojite skinuti oznaku tajnosti sa dosadašnjeg i s budućeg, još više budućeg, jer tko zna koliko će ova kriza trajati nabavljanja sve potrebne medicinske opreme. Tek tada ćemo moći zagrebati pitanje korupcije. I zaključno reći ću nešto o tome što točno tražimo. Tražimo mjesečni izvještaj o stanju na terenu i učinkovitosti dosadašnjih mjera. Tražimo jer želimo biti konstruktivni, tražimo jer želimo doprinijeti. Tražimo jasne kriterije u izvještaju za pooštravanje i ublažavanje mjera. Tražimo stvarnu regionalnost, a ne onu koja se malo događa, pa ne događa. Tražimo argumente zašto baš određene mjere i dosljedno primjenjivanje mjera ne može neki sportovi da mogu, neki da ne mogu, da shoping centri malo mogu, malo ne mogu. Da ugostiteljski objekti ne mogu spravljati kavu, a Tisak kiosci mogu itd. Budite dosljedni! Tražimo i ono o čemu sam sada govorila. Što se sve nabavljalo od medicinske opreme? Kojom procedurom i po kojim cijenama? Tražimo i detekciju stanja na terenu koliko imamo sanitarnih inspektora i ostalog osoblja koje kontrolira situaciju na terenu? Dakle, tražimo jednostavno rečeno transparentnost, dosljednost, logičnost i sustavnost i to je naša konstruktivnost. Iskrena i jedina namjera iznošenja svega navedenog je natjerati Stožer na bolji i transparentniji rad u cilju zaštite života i zdravlja naših građana, ali i spasa ekonomije, društva, parlamentarizma i elementarnog povjerenja u institucije. Možete vi sada odrijemati i pustiti nas da odverglamo svoje ne obazirući se na iznesene argumente. Ali podsjećam vas da su ovi prijedlozi i za vaše dobro, jer ćete po vašem vlastitom izboru vi i samo vi morati podnijeti politički i svaki drugi račun hrvatskim građanima. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Bože Petrova.
Kolegice Raspudić možemo vidjeti da u najvećoj krizi hrvatskog Domovinskog rata i ne samo financijskoj, nego i društvenoj, ljudskoj jer smo zbog slika, informacija kojima nas obasipaju ljudi su postali preplavljeni strahom. Postali smo društvo straha i u takvoj situaciji tijelo koje upravlja krizom ne nalazi za shodno gotovo godinu dana dati informacije na koji način upravlja, po kojim parametrima se vodi, zbog čega donosi mjere, zbog čega nekim ljudima su neke stvari omogućene, drugima nisu. I sada ono što mene zanima zbog toga, kolegice Raspudić koliko je teško, koliko je komplicirano dati kvalitetne točne informacije zbog čega ćemo se bolje nositi sa epidemijom? Kako će nam te informacije pomoći? I ako je to jednostavno, i ako će nam te informacije pomoći zbog čega se ne vode transparentnošću? Hvala.
Vrijeme. Odgovor.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle, da biste informacije mogli podastrijeti prvo ih morate imati. Da biste o kriterijima mogli govoriti prvo ih morate definirati. Mi smo mogli čuti neki dan gospodina Capaka koji je rekao da rade na tome da definiraju jasne brojke zbog kojih će se mjere pooštravati odnosno ublažavati. Odlično. A na temelju čega ste vaše odluke donosili ranije? I ono što vladajući uporno previđaju je da nije da mi njih nešto tražimo ili da oni nama nešto daju, nego smo mi tek predstavnici hrvatskih građana. I ono što oni trenutno taje, a to je kako se donose odluke u Stožeru koje u bitnom mijenjaju živote i zdravlje svih naših građana donose, taje hrvatskim građanima, a ne nama. Mi smo tek njihovi glasnogovornici.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo zastupnice Selak Raspudić, svi smo naravno svjesni da ova korona kriza možemo slobodno reći nedoživljena u našim životima ima mnoge posljedice: i ekonomske, gospodarske, sociološke, psihološke, političke. Teško bi ih sve bilo nabrojati. No, dozvolite da u ovom vašem izlaganju samo naglasim jednu. Da krenemo malo u spekulativne vode. Spomenuli ste famozni klub u Slavonskoj. Pa eto, neka se malo sada zabavljamo spekulacijama. Mislite da je taj famozni klub bio jedno jedino mjesto gdje su se mali faraoni okupljali tijekom prvog zatvaranja? I mislite li da i ovoga časa u ovom tzv. Šepavom lockdownu postoji neki novi drugi klubovi u kojima se nazdravlja i dijeli novac poreznih obvenika? Evo mala špekulacija.
Odgovor.
Zahvaljujem na ovoj primjedbi uvaženi zastupniče. Naravno da je to samo špekulacija. Ali za pretpostavit je da je taj klub bio tek nastavak određene prakse, a ne njezin početak. No vratimo se na ono što je ključno ovdje jer smo mi zakonodavno tijelo, a to je zakonodavni okvir. U trenutku kada su sve ovlasti o djelovanju Stožera vraćene u ruke Vlade, onda je Vlada i najodgovornija za njegovo postupanje i za praćenje i provedbu njegovih mjera. A kada ta ista Vlada, članovi te Vlade krše te mjere za vrijeme lockdowna boraveći u određenim klubovima onda se ne postavlja samo pitanje moralne, nego i pravne odgovornosti.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Andreja Marić.
Poštovana kolegice referirala bi se na problematiku koju ste iznijeli vezano uz antigenske testove. Evo, ja sam postavila pitanje, zastupničko pitanje ministru Berošu, pa me evo zanima kakav će biti njegov odgovor u onom zakonskom roku. A zanimalo me koliko je novaca utrošeno na antigenske odnosno na PCR testove od početka epidemije do danas u Republici Hrvatskoj po zdravstvenim ustanovama, koliko je nabavna cijena, koliko je izlazna cijena. Pa evo vidjet ćemo onda što će se odgovoriti ili će to još uvijek biti tajna ili će biti transparentan odgovor. I također bih podcrtala ono što ste govorili, a što se zapravo odnosi na Cost-benefit analizu. To stalno ponavljam, nismo dobili odgovore niti od nacionalnog stožera, niti od ministarstva, niti od Vlade. U više navrata sam govorila s jedne strane antigensko testiranje treba biti masovnije, a s druge strane troškovi za opremu, za respiratore, da ne govorim o ovim gospodarskim zapravo učincima koje ćemo tek vidjeti.
Odgovor.
Zahvaljujem. Mislim da je temeljni zadatak barem nas kao oporbe ako već vladajuća većina se ne želi odlučiti na isto, upravo ovo što ste rekli, a to je da inzistiramo na transparentnosti toga kako je do sada trošen novac. Jer zamislite, to je kod nas tajno i nema javne nabave. Možda smo mogli u panici složiti se i s time u početku? No, što se događa sada kada se tržište resetiralo, kada se nabava itekako povećala i kada se barem taj dio situacije u vrijeme ove krize smirio? Zašto mi i dalje nemamo pravo znati što se sve nabavlja, kome se pogoduje i po kojim cijenama? Kada dobijemo izvještaj o tim pitanjima tek ćemo započeti govor o rastućem i gorućem problemu na koji upozorava UN i sve važne svjetske institucije, a to je porast korupcije u pitanju javne nabave u vrijeme svake krize, pa tako i ove korona krize.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice Selak Raspudić ja bih se referirala na vaš uvodni dio. Meni se čini da su ovdje kada je riječ o Stožeru i o Izvješću o radu stožera stvari apsolutno okrenute naopako. Kao da živimo o nekom imaginarnom svijetu, umjesto da Stožer odnosno Vlada bude ta koja predloži, inzistira i dođe pred Hrvatski sabor i govori o onom što je napravila, onom što nam je dala napraviti, kako je napravila. Mi evo raspravljamo u kasnim večernjim satima, dakle u onom periodu da što manje ljudi čuje o čemu ćemo raspravljati. Dakle, ne u onom prime time kao što dobiju neke druge teme, nego u kasnim večernjim satima kao da se želi sakriti, kao da se ne želi o tome govoriti, kao da je to nešto o čemu se ne treba govoriti. O tom se treba govoriti i apsolutno sam sigurna, zanima me vaše mišljenje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] da je okrenuta pila naopako. Hvala lijepo.
Odgovor.
Slažem se sa uvaženom zastupnicom Mrak-Taritaš. Riječ je o jednom sustavnom omalovažavanju Hrvatskog sabora i svih njegovih članova. Dakle, mi smo i sinoć razgovarali o korupciji i sada u ovim kasnim satima kada se već građani opravdano odmaraju od svih informacija i sadržaja kojima su bili obasipani tokom dana, njima se podastrijeva ova rasprava koja je presudna za njih. I ovaj put na žalost doslovno ne metaforički za njihove živote. Dakle, ponovo se radi na tome da se prikrije i rad i glas saborskih zastupnika, da bi se onda u prime time koji se koristi za neke druge stvari, isključivo za poslove Vlade u kojem ponovno vladajuća većina plješče sama sebi i podastire samoj sebi zaključke ismijavalo sa oporbom kao populističkom, nekonstruktivnom i radilo isključivo na vlastitim prijedlozima, odnosno vodilo jednu vrstu monologa.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Evo mi smo kao klub MOST-a dali više prijedloga, znači uputili smo amandman na Vladin prijedlog. Tražili smo da se raspravi ovo Izvješće Stožera, međutim Vlada to ne želi učiniti. I dobro su primijetili oni koji su govorili prije mene, mi imamo jako važne teme ovih zadnjih nekoliko dana u kasnim večernjim satima. Otvoreno se bavi nacionalnim stadionom, ne kažem da nogomet nije važan ali u vrijeme ove krize sigurno građani o tome ne razmišljaju. I zapravo kakva se poruka šalje ovakvim ponašanjem Vlade što mi možemo uopće učiniti osim što možemo inicirati ovakve rasprave. Jasno je da je njihova namjera ispucati sve ove za njih opasne teme sada u ovo vrijeme, a vidimo što se događa sa Stožerom i sa Znanstvenim savjetom. Sada kada se utakmica gubi svi žele pobjeći sa broda koji tone i želi se svaka rasprava u hrvatskom društvu ugušiti.
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Neću biti pesimistična. Sabor radi, mi radimo svoj posao i vrlo ga ozbiljno shvaćamo proučavajući sva inozemna iskustva i svu relevantnu znanstvenu literaturu konzultirajući sa našim Savjetom kako bismo donosili odluke i kako bismo podnosili ovom Saboru zaključke. A gruda koja se trenutno kotrlja kada govorimo o sve više ujedinjenoj oporbi po pitanju korupcije, pa sada i po pitanju ovog Izvješća Stožera polako se pretvara u lavinu. Sabor radi, Sabor će i nastaviti raditi a njegov glas će se bez obzira u koliko kasne i sitne noćne sate bio gurnut vjerujte mi čuti. Samo polako! Mi smo podnijeli ovaj zaključak, sad smo već podnijeli novi koji se tiče nabavke medicinske opreme. Nećete nas zaustaviti niti ćete nas spriječiti da radimo. Hrvatski građani imaju pravo znati da postoji alternativa koja je konstruktivna.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice Hrvatski sabor je jedini koji može kontrolirati, ima pravo kontrolirati rad Nacionalnoga stožera. Međutim, vidimo da je tu Stožer u problemu, da svi oni koji nemaju stručnjaci stranačku iskaznicu ne mogu pomoći, jednostavno nisu poželjni. A što se tiče kontradiktornosti odluka možemo ih nabrajati, vi ste ih nekoliko nabrojili, ja ću malo poslije, a vidjet ćete što je kazala članica Nacionalnog stožera Civilne zaštite u to vrijeme evo naša kolegica saborska zastupnica ovdje kolegica Bujević. „Zaista nema potrebe da kupujemo te maske i da hodamo sa njima po gradu, da hodamo sa njima na posao jer neće taj virus tako priječi, neće nas maska zaštititi od ulaska virusa. Znači nikakve koristi? Ona je po vama potpuno bespotrebna? Potpuno je bespotrebna.“ Ja bih samo rekao na kraju da toliko kontradiktornosti i tolike štete na ljude napravio taj Stožer [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] da mi saborski zastupnici moramo iznositi ovaj zaključak. Hvala lijepa.
Odgovor.
Biti ću dobronamjerna i biti ću razumna. I uvažena kolegica saborska zastupnica doista možda u tom trenutku kao i mnogi nije znala jesu li maske korisne ili nisu, jer se znanstvene spoznaje trenutno mijenjaju iz trenutka u trenutak i neću vas kriviti čak za sve loše odluke koje ste do sada donijeli. Ali ću vas kriviti što upravo sada i ovaj tjedan ranije niste pristali tu praksu promijeniti. Nije bitno što je učinjeno, bitno je što sada zajedno možemo učiniti u ovoj teškoj situaciji a tu vi onda recite hrvatskim građanima zašto tu istu ruku odbijate. Ako već ne u prihvaćanju naših prijedloga, onda barem u prihvaćanju našeg nadzora što je temeljni zadatak ove institucije. Znači ne ono što ste do sada činili, nego zašto tu praksu niste odlučili promijeniti.
Idemo na izjašnjavanje klubova. Prvi je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Klub MOST-a aktivno i dalje traži, inzistira na tome da Sabor i saborski zastupnici obavljaju svoj posao koji mu Ustav nalaže, a naravno i povjerenje koje je nama saborskim zastupnicima dao hrvatski narod. Ovdje cijeli dan čekam ovu raspravu. Naravno da ovo ne prenosi javna televizija, ima puno bitnijih stvari nego danas govoriti o problemu korona virusa, problemu rada Nacionalnog stožera. Jer ovaj Dom je beznačajan za nacionalni javni servis, tako da nitko ne prenosi i to je napravljeno tako danas, baš se držalo striktno mjera umjesto da svakih sat ili dva vremena da se prozrače prozori, prozračavali ste ih svako 10 minuta isključivo da ova rasprava ode daleko u noć. Međutim mi ćemo i dalje inzistirati kao Klub MOST-a zajedno sa našim kolegama iz oporbe, jedinstveno, jedinstveno da ovaj sabor obavlja onu ulogu koju ima Ustavom. Sabor je dao ovlasti nacionalnom stožeru, Klub MOST-a tada nije glasao za, bili smo suzdržani zato što vremenski period nije određen, to je prvo. Drugo vrlo bitno je šta nacionalni stožer se ne ponaša u skladu sa onim što preporučava jer ministar Beroš kao ključna osoba, super Vili, znate da je u početku super Vili da su djeca u dječjem vrtiću slali na Otvoreno svako veče je bila ovaj emisija kao super Vili heroj koji leti on, ministar Božinović to je letilo ko da im je 11 godina, a ne već koji su u nekim godinama kao i ja. Tada je narod imao toliko povjerenje u te ljude da doslovno da je rečeno da odate, da je rečeno da je mjera da moramo odati goli po ulici, odali bi goli. Doslovno toliko su ljudi bili, imali povjerenje. I šta se događa? Događa se da ministar Beroš kaže molio bih mlade da se ne druže zbog svojih, da ne idu u diska, da rastojanje 2 metra, međutim on bez ikakvog problema sa našim estradnim zvijezdama se slika zagrljen i objavljuje na svoj facebook, bez ikakve grižnje savjesti. Premijer Plenković se slika sa tenisačem, ne sa tenisačem u fizičkom kontaktu, fotograf ga fotografirao, fotografirao ga kolegice Bujević došao i ne ide premijer koji je fizički u doticaju sa Novakovićem nego ide onaj fotograf on iđe u izolaciju kao priko slike je prišlo fotografije je prišao virus. Toliko nebuloza, toliko nebuloza. Sport, spotaše ste doveli, poglavito djecu, djeca u razredu skupa side cijeli dan, skupa idu na marednu, skupa se druže, poslije toga kaže ne morete trenirati zajedno, nema treneniga. Prva i druga liga može, a djeca ne mogu. Pa šta će sačuvati djecu našu nego sportska aktivnost? Pridržavaju se naravno mjera. Ako side zajedno u kupama ne vidim razloga zašto se ne bi bavili sportom, pridržavaju se mjera, ali ne, o tome sabor ne smije raspravljati, ne smije dati ovdje izvješće nacionalni stožer i Andrej Plenković koji je preuzeo odgovornost, ne more Pilatovski prati ruke, otrest od sebe sve što ne valja. On je odgovoran. Vi kolegice i kolege ako pristajete na ovo da stožer bez toga da mi koji smo jedini nadzor, jedini kontrolor nema drugog kontrolora predali sve ovlasti Vladi, da mi apsolutno smo kao, zato je nepovjerenje ljudi u ovo tijelo. Zašto? Zato što Vlada vam vodi glavnu riječ, Vlada je izvršno tijelo, a mi smo oni koji dajemo okvire u bilo čemu tako i u ovom pitanju. Kaže šta će saborski zastupnici, oni nemaju poima o ničemu. Pa mi smo oni koji da pitamo nelogičnosti koje se događaju i nepovjerenje ljudi u ovaj dio rada stožera. Pa znanstvenici ne mogu tu pristupiti kao stručnjaci u nacionalnom stožeru kao savjet Vladi ako nemaju stranačku iskaznicu, pa to sramota u demokraciji. Pa jel to sramota? Pa u komunističkoj partiji kad je bila Jugoslavija ipak neko od znanstvenika dođite dajte savjet ljudi …/nerazumljivo/… a sad još gori diktat, Kardelju evo vidi se diplomirano na Kardljeu, Kardeljev način upravljanja. Sramotan način. JANAF tri ministra u lockdownu arče, banče, rastaču novac na brojaču u Dragana Kovačevića klubu. Jesu dobili sankciju, kaznu? Lako je uvoditi sankcije i kazne običnom puku, čovjeku koji je orao oranicu 3 km u krugu da uzmeš šestar nema nikoga oko njega njemu 8.000 kuna, opala ga. Došli izbori, pitaju Božinovića velikog maestra Božinovića kako će se ljudi ponašati pa ipak je demokracija da ljudi svaki ima pravo na izbor, birati jel, ništa kaže stavi masku, ode na biračko misto, zaokruži i izađe, a čoviku …/nerazumljivo/… 8.000 kuna što je gnojio jadnik svoju oranicu da bi moga preživit, 3 km nikog oko njega. To su te kontradiktornosti, to su kontradiktornosti na rad stožera, ali je on političko tijelo. Mi smo znači izglasali na prijedlog Vlade, ovaj sabor, tj. prošli mandat, MOST nije podržao jedini kao klub i vidimo da smo bili u pravu. Sad tek vidimo da smo bili u pravu, da ste vi prevara. Vi ste išli, vi ste prevarili saborske zastupnike i kolege moje iz SDP-a jer su vjerovali da je to u najboljoj vjeri. A mi smo vidli da vi, šta vi želite, vi želite Kardeljevu način upravljanja iz diplomskoga rada Andreja Plenkovića, to je najbolje izučeno, Kardeljev način. Kardeljevština ovdje vlada uz pomoć Šeksa i sad ti tome viruj, kako ćeš virovat, ne moš virovat. Ali stavimo sve na stranu, kolegice i kolege mi u ovom trenutku nemamo drugo alata i građani to od nas očekuju da stožer da izvješće građanima, kad daje građanima daje i nama, pred javnosti da da izvješće Hrvatskom saboru. Vrlo jednostavan zaključak. I jedini kontrolor i jedini kontrolor. Davali smo vam na mjere, davali smo vam na mjere amandman koji je bio korektan, bio je, da vam ga i Klub MOST-a, daj ga, da svaki mjesec dajete izvješće. Niste ga tili prihvatiti. Pa šta bi onda tribali ovdje biti roboti, najbolje da robote meti 76 robota ovdje Andrej Plenković. Ža mi je što veliki demokrata Pupovac Milorad on onako teatralno zna skoro do suza dovest nas ovde za govornicom. Di je demokrata, što ne štiti demokratska prava parlamenta? Pa ovo je kršenje Ustava, ovo je kršenje demokracije, ovo je diktatura. Ovo je diktatura i onda dođe još jednom premijer, kaže svaki mjesec dođe premijer. Dođe premijer, mi ga pitamo jedno on, mi ga pitamo ne znam o ministru Ćoriću, on odgovara o Istambulskoj konvenciji. On govori MOST, SDP, HDZ, Domovinski pokret u koaliciji. A on plače cilo vrime što nije doša u SDP jer Milanović mu reka da mu je bolje ići u SDP gospodine Bačiću. To me on savjetova. 2011. je uša u HDZ na nagovor Zorana Milanovića kaže prije ćeš se probit tamo uz Jandrokovića i take koji su oko Sanadera. I to je to. Jadranka Kosor to gurnula i eto ga, tu je di je. I on nama govori pa šta bi tribala bit oporba nego jedinstvena oko biti značajnih za život ljudi i stvari. Šta bi tribala bit oporba? Vama ne odgovara što je oporba ujedinjena. Vama bi tribalo odgovarat da je oporba ujedinjena kao vaš kontrolor, kao kontrolor hrvatske Vlade. I da prihvatite vi da Izvješće Nacionalni stožer daje svaki mjesec. To bi trebala biti obaveza Stožera prema hrvatskim građanima, ne prema Miru Bulju. Ja znam da me vi ne morete vidit nacrtanog, nacrtanog me ne morete vidit, ali narod me bira. To je sad drugi problem. To je drugi problem kolega Borić sa puno više glasova nego saborski zastupnici koji će biti roboti. Najbolje je robotizirati Sabor. Ne tribaju dezinfekcijska sredstva, ne triba držat razmak, ne tribamo ništa. Ništa mi ne tribamo, nego lipo uključiš, oni dignu ruku i to je to. A najviše me razočarao i ne samo to, vi sad imate kaos u koaliciji. Vidim neki peru ruke Radimir Čačić pere ruke od vas, napada vas, dobro vam dere kožu. Dobio 5, 6 tisuća glasova jedan mandat i on vam drži vagu ali to je tako u demokraciji, izbornom zakonu kojega vi štitite, kojega je sastavio također Šeks i Mato Arlović zajedno kako se ne bi nitko treći nikada pojavio, nikada. Da, to je taj zakon i izborni zakon da je moguće da čovjek dobije 6000 glasova na ciloj Republici Hrvatskoj i da on bude i neka vas vuče za nos i neka radi šta hoće. Međutim, naša obaveza je kolegice i kolege ovo izglasati. Pozivam vas zbog demokracije, zaštite ustavno-pravnog poretka i našega naroda glasajte za ovaj prijedlog.
Sad će u ime predlagatelja gospodin Nikola Grmoja.
Dragi kolegice i kolege, mi smo kao klub MOST-a dakle uputili ovaj zaključak, tražili smo raspravu ovdje u Hrvatskom saboru, pružili smo i nekakvu ruku suradnje vladajućoj većini. Bili smo spremni čak i podržati određene prijedloge i izmjene Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti ako bi se prihvatio ovaj amandman kojeg smo dali jer smo smatrali da se mjere trebaju donositi ovisno o stanju na terenu i na temelju nekakvih ulaznih podataka, parametara. Dakle, da znamo što trebamo postići kako bismo ublažili mjere, kakvo stanje na terenu oko broja zaraženih, umrlih, znači su potrebni da bismo uvodili nekakve strože mjere. Nikakvih parametara nema. Mjere se uvode, ne znam kako se sjete u Vladi. I ja nemam nikakav problem čak ni s tim, ali onda treba biti pošten i reći mi smo cijelo ovo vrijeme donosili političke odluke. Ne se skrivati iza struke. Cijelo vrijeme su se donosile političke odluke. Ja sam ako ste me dobro slušali još u ožujku i travnju govorio da u Savjetu, Stožeru ne smiju sjediti samo epidemiolozi. Vi ne donosite odluke koje utječu samo na zdravstveno stanje nacije, vi donosite odluke koje utječu na psihološko stanje nacije. Govorio je kolega Petrov o strahu koji vlada među hrvatskim narodom. Vi donosite odluke koje utječu na ekonomsku situaciju, gospodarsku situaciju, na socijalnu situaciju, na siromaštvo koje nas potencijalno čeka. I ja sam se zalagao za to da Vlada na temelju preporuka i savjeta i epidemiologa i ekonomista i psihijatara i svih onih koji bi trebali biti uključeni u rad Savjeta i Stožera, da onda Vlada donosi političke odluke. Ali problem je što ste vi sve predstavljali kao nekakve odluke struke, a na kraju je sve ispalo politizacija i politika. I kao što je rekla kolegica Selak Raspudić, nemam ja problem sa tim da je netko pogriješio i to sam ja rekao ovdje ministru Berošu. Znači evo kolegica Grba Bujević, ali onda je trebalo nakon te pogreške, jer ovo je nova situacija ne samo za vas, za ovu Vladu, ovo je nova situacija za cijeli svijet. I nema Vlade koja nije pogriješila, ali kad se pogriješi onda se prizna da se pogriješilo i ispravljaju se pogreške. Vi to niste spremni i zato narod gubi povjerenje u Stožer. Zato imamo znači u Savjetu svađe između članova Vladinog Savjeta, zato odlaze znanstvenici iz tog Savjeta, odnosno vi im se zahvaljujete, pa onda demantirate. Ni sami više ne znate gdje ste. I to vam je ono kao kad se izgubi utakmica onda se traži krivca, a kad je bila dobra situacija onda ste se svi željeli okititi time, onda ste željeli i na izborima profitirati zahvaljujući toj dobroj situaciji i na tome ste dobili izbore i to ste nam ovdje nekoliko puta ponovili. Ali sada preuzmite odgovornost. Ne može sada hrvatski narod biti kriv za lošu situaciju, a dok je bilo dobro onda ste vi ti koji ste zaslužni za stanje. A situacija će na žalost biti sve gora i gora. I daj Bože da ovo sve prestane i da vas mi nemamo razloga prozivati, znači zbog situacije posebno zdravstvene oko korona virusa, nego da se bavimo onim starim problemima kojima smo se bavili ovdje kao što smo se sinoć bavili korupcijom. Ali nikoga ta rasprava sada pretjerano nije zanimala, a i vi ste se potrudili da nikoga ne zanima. Ali mi ćemo i dalje upozoravati na sve ono loše što se događa i oko zdravstvene situacije i oko korupcija. Kolegica Selak Raspudić je otvorila danas jednu jako bitnu temu korupcije u koroni ili korupcije tijekom korone ili korona profiterstva i o tome ćemo govoriti. Ne zato što se nadamo da ćemo na tome nešto dobiti nego zato što je to važno za hrvatsko društvo. Netko o tome treba sada govoriti. I bit ćemo vam tu za vratom kada već niste željeli imati oporbu s kojom možete zajedno donositi odluke s kojom možete surađivati onda ćete imati oporbu koja će budno pratiti što radite. Hvala.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, evo pažljivo sam slušao i uvodni govor gospođe Selak i vas, pa sam htio pitati da li je znanstveni savjet MOST-a i vrsnih epidemiologa predvođenih vama s obzirom na izrečeno, znači podnošenje trodnevno podnošenje izvještaja, trotjedno podnošenje izvještaja njemačkom parlamentu da li ste uzeli u obzir utjecaj tog podnošenja izvještaja na ono što se događa u toj državi ovih dana posebno zadnjih 8 dana da biste mogli govoriti da je netko kriv ili manje kriv. Ne znam da li ste se konzultirali sa tablicama ili sa svim onim podacima koji su dostupni. Znači u zadnjih 10, 8 dana 150.000 zaraženih u toj državi i 3.500 umrlih, od toga jučer najgori dan preko 600 umrlih. Što doprinosi toj izvještaj u tom parlamentu i kako sprječava širenje te zaraze i broj nažalost onih koji preminu, da li ste to konzultirali?
Odgovor.
Kolega Boriću ja se nikada nisam predstavljao kao epidemiolog i nisam se skrivao iza struke. Ja sam političar i donosim političke odluke na temelju razno raznih imputa znači i konzultiranja struke, a vi ste se skrivali iza struke, a donosili ste političke odluke i to sam vam rekao kod Vukovara. Zašto se bojite reći da je to politička odluka? Vukovar nam je važan i idemo u Vukovar usprkos ovoj epidemiji i narod bi vas poštivao. Narod zna koliko je Vukovar važan i bitan. A vi se skrivate između struke i muljate, jedan dan ovo, drugi dan ono. Što se tiče Njemačke, znate zašto je bitno, bez obzira na situaciju, ja nisam epidemiolog i ne mogu sad procjenjivati na temelju njemačkog broja stanovnika je li u njih gora situacija ili je u nas gora, ali ono što mogu to je da Bundestag i njemački političari će sigurno imati više povjerenja hrvatskih građana za, njemačkih građana za provođenje mjera ako narodu podnose izvještaje.
Slijedeći Klub zastupnika je SDP, uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, već mjesecima upozoravamo što na presicama, što u izlaganjima u saboru u priopćenjima da od rujna stiže novi val, drugi val epidemije, da sustav treba pripremiti, da će se dogoditi eskalacija epidemije. Liječničke udruge u nekoliko su se navrata obraćale Vladi, nacionalnom stožeru, javnosti. Pojedini članovi Vladinog znanstvenog savjeta, znanstvenici i stručnjaci izvan savjeta također su kao i svi mi spomenuti prijedlozima, savjetima, upozorenjima kontinuirano naglašavali potrebu ranijeg uvođenja konkretnih mjera, prije nego što se tek nedavno poduzelo. Vjerujem da nam je svima cilj hitno smanjenje broja zaraženih odnosno oboljelih time i umrlih. Zdravlje ljudi je nadstranačko pitanje i stalno pozivamo na konsenzus. Unazad preko 9 mjeseci kako nacionalni stožer imenovanjem od strane Vlade svojim mjerama nastoji upravljati krizom krajnje je vrijeme da o svom radu izvještava najviši dom u RH, dakle Hrvatski sabor. Među mjerama koje su donesene 26.11. ove godine ima niz mjera koje su trebale biti uvedene već par tjedana prije, pogotovo one koje ne ulaze u domenu lockdowna, a odnose se na smanjenje grupiranja ljudi, nošenja maski, dezinfekciju prostora, ograničenja u javnom prijevozu. Možda ne bi niti trebalo doći do zatvaranja teretana, kafića, restorana ili bi ih trebalo uvesti samo u pojedinim regijama, naravno pogođenijim, a ne cijeloj Hrvatskoj. Očito je izostao balans i koordinacija između lokalnih stožera i nacionalnog stožera. Premijer Plenković je na konferenciji za medije 26.11. ove godine kada su predstavljene ove strože mjere rekao, citiram: „Pozivali smo sve na maksimalnu odgovornost i solidarnost i upozoravali da se situacija brzo može pogoršati ne budemo li se pridržavali mjera. Nažalost u tome nismo uspjeli i sada smo primorani dodatnim ograničenjima za društveni život i gospodarske aktivnosti pokušati suzbiti širenje epidemije.“ Završen citat. U daljnjim aktivnostima i izjavama vladajući isplivalo je da se odgovornost prebacuje na građane. To smo čuli i danas na Odboru za zdravstvo od pojedinih kolega iz vladajuće kvote. Da ima jedan dio građana koji se ne drži mjera, koji ne priznaju postojanje virusa, koji se ponašaju neodgovorno, koji barataju teorijama zavjere dok im njihovi susjedi umiro od korone, koji se inate javni red i mir. Za takve jest novčano sankcioniranje. No upravo nedosljednost u mjerama koje propisuje stožer, dvostruka mjerila, kontradiktornosti, prilagodba mjera kako i u kojem trenutku politički odgovaralo premijeru Plenkoviću i Vladi, doveli su nakon onog početnog podržavanja od strane struke i građana, nakon nekoliko mjeseci do pada povjerenja u rad stožera i Vlade i do zbunjenosti građana, a time i do eskalacije epidemije. Tek 4.12. ove godine na sjednici Hrvatskog sabora nakon donošenja Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti pučanstava od zaraznih bolesti donesen je zaključak kojim se zadužuje Vlada RH da Hrvatskom saboru 3 puta godišnje dostavlja izvješće o učincima provedbe mjera iz navedenog zakona dok je na snazi odluka o proglašenju epidemije bolesti Covida. Navedeno stoji u mišljenju Vlade koje smo dobili danas u svega 2 rečenice. Dakle, ovo što govorimo zaključku i da se predlaže Hrvatskome saboru da ne prihvati prijedlog današnjeg predlagatelja. Niti pola stranice teksta. Naravno da ćete vi sa svojih 76 ruku izglasati što ste naumili, no ja vas pitam zašto se bojite transparentnosti i komunikacije, u čemu je problem? Postavljam još pitanje, zašto je to sve skupa nastupilo 4.12., zašto samo dostavljanje izvješća 3 puta godišnje? Zašto vladajući ne prihvate višemjesečno traženje oporbe odnosno danas predlagatelja da se podnosi izvješće o radu barem jednom mjesečno, a ovisno o eskalaciji epidemije i češće. Zašto ne prihvatite pruženu ruku da zajedničkim promišljanjima iznesemo najbolje alate za borbu protiv pandemije? Zašto ne slušate savjete većine iz Vladinog znanstvenog savjeta? Korona je i psihička bolest. Već smo govorili i danas smo čuli, u Stožer morate uključiti i psihologe, rastu anksioznost, strah, uključite i komunikologe. Mi ne obezvrjeđujemo dosadašnji rad i napore članova Stožera, no očito nešto ne štima kada mjere koje se donose nisu polučile adekvatne rezultate. Najgori smo u Europi. Još nešto vezano uz mjere koje su se mogle uvesti, a nisu. Ja sam još 16.11. sam se obratila Lokalnom stožeru civilne zaštite u Međimurju s dopisom, inicijativom da se uvedu dodatne mjere koje nisu lockdown već uključuju više testiranja, online nastavu, itd. O tome sam govorila i za ovom govornicom, naravno da nisam govorila napamet nego sam konzultirala stručnjake, znači specijaliste infektologije i epidemiologije, tu ističem ponovno prof. Branka Kolarića, člana Vladinog znanstvenog savjeta kojeg se također, nastojalo izbaciti. Dakle, idemo redom o kojim se mjerama radi. Tražila sam testiranje PCR svih zaposlenika zdravstvenih ustanova na području Međimurja te zaposlenika i štićenika domova za starije i nemoćne, uključujući i privatne. Međutim, tek sada kada smo već neko vrijeme najpogođenija županija u Hrvatskoj, odnosno najgori u Europi se govori o antigenskom testiranju, dakle nabavljeno je 1250 testova kojima bi pristupili korisnici i zaposlenici u domovima za starije i nemoćne. Zbog proboja virusa na „necovid“ odjele u bolnice, u bolnici, odnosno u domovima, zbog sve više oboljelih zaposlenika navedenih ustanova, sad se, hoćete, nećete, mora pristupiti većem broju testiranja. Evo i ja sam jučer 5. puta testirana kao zdravstveni djelatnik, a sve skupa se moglo i ranije. O najavljenom testiranju u nekoliko naših škola koje se najavljivalo iz Zagreba i u medijima, naši epidemiolozi nisu bili upoznati pa se od toga odustalo. Vidjeli smo da se započelo u Zagrebu i nakon toga se shvatilo da je potrebno prijeći na online provođenje nastave u školama. Ali samo u srednjima. Druga mjera, masovno testiranje brzim antigenskim testom asimptomatskih ljudi, ciljano, zaposlenika poduzeća, tvrtki, kafića, restorana, škola, zaposlenika vrtića, dakle svugdje gdje radi više ljudi. E sad, da se to već počelo ranije raditi, ne bi se dogodilo ovakvo širenje zaraze među zaposlenicima u poduzećima, što vidimo na terenu, ne bi se dogodilo tajenje kontakata oboljelih jer se boje za posao jer u izolaciji imaju manja primanja, jer si neki poslodavci tjeraju na posao čak i dok čekaju na rezultate testiranja, a onda ispadnu pozitivni, itd. Korona se nažalost uvukla u svaki kutak, što naše županije, a što i šire. Masovnija testiranja su jedini ispravni put kako bi se što prije izolirali pozitivni odnosno oboljeli građani. Struka i znanost kažu da epidemija nije više pod kontrolom, kad je pozitivno preko 5% testiranih. A kako je kod nas? Od 30 do preko 50% testiranih. U prosjeku u zadnjih tjedan dana u Hrvatskoj 35,6% je udio pozitivnih u ukupnom broju testiranih, a danas u Međimurju od 606 testiranih, 317 pozitivnih, znači preko 50% pozitivnih. Dakle, treba još više testirati. Treća mjera, masovno testiranje brzim antigenskim testom svih asimptomatskih stanovnika iznad 10 godina starosti, blisko testiranju u Slovačkoj. Navedena mjera se čini naizgled jako skupa i teško provodljiva, no prema izvješćima, nakon testiranja velikog broja stanovnika u Slovačkoj, od 3,5 milijuna testiranih, preko 38 tisuća je bilo pozitivnih antigenskim testiranjem koji su onda izolirani i nisu više širili bolest. Četvrta mjera, javni poziv svim simptomatskim stanovnicima da se hitno jave nadležnim liječnicima kako bi se provelo PCR testiranje. Mi u praksi svjedočimo da se mnogi oboljeli i dan danas kasno javljaju liječniku, neki i s teškim kliničkim slikama. Smatram da je dobro da se uvode tzv. pozivni centri, kao što je evo, uvedeno u 11. mj. u našoj županiji, koji je otvoren za sva pitanja sugrađana, no potrebna je kontinuirana edukacija naših građana i stalni poziv da se javljaju liječnicima ako imaju simptome, što prije naravno. Peto, provođenje nastave u višim razredima osnovnih škola te srednjih škola i fakulteta online kroz 4. tjedna. Znači to sam predlagala još prije 3 ili 4 tjedna. Ne samo srednje škole i fakulteti već i viši rezultati. Rezultati antigenskih testiranja, ali i istraživanja van Hrvatske, pokazali su da je među djecom i mladima velik broj asimptomatskih ili s blagim kliničkim slikama koji potom prenose bolesti starijima, dakle članovima obitelji, odnosno starijim sugrađanima. I evo friška vijest, u mojoj županiji kreće i za više razrede, ali tek od 14.12. Šesto je bilo ograničenje vanškolskih aktivnosti na 4 tjedna, dakle, cilj je bio što više smanjiti kontakte i među školarcima i među drugim građanima. I rad od kuće gdje god je moguće. Dakle ovdje je jedan cijeli niz mjera koje stoje na raspolaganju i koje su jednim dijelom zakasnile, ali za poboljšanje nikad nije kasno [[Upadica: Vrijeme.]] Evo, hvala.
U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Marin Miletić ima riječ.
Poštovani g. Sanader, potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege, hrvatski narode. Iskreno, vama želim ono što želim sebi. Da ova pandemija čim prije završi, iskreno i da što manje našeg naroda strada. Iskreno. Situacija je ozbiljna i ozbiljne situacije zahtijevaju odgovorno ponašanje. Ozbiljne situacije traže i razboritost i u ozbiljnim situacijama nitko ne bi trebao paničariti. Pa koliko god zahtjevna bila ta ozbiljna situacija teška nema panike, ne bi trebalo biti panike. Život mora teći. To znate vi, ovdje vas ima nekoliko hrvatskih branitelja, neke poznajem, o nekima sam čuo. U najtežim situacijama život mora teći, ne smije stati. Ono što hrvatska javnost vidi, vidi da su donešene mjere koje su dobrano posvađale hrvatske znanstvenike između sebe, poduzetnike, sportaše. Sad vidimo učitelje, roditelje, učenike. Uspjeli su ove mjere posvađati čak vjerovali ili ne svećenike između sebe, vjernike. Dopustite mi reći, čini mi se da vam je fokus na trenutnom i kao da se ne razmišlja koje su posljedice po psihofizičko zdravlje koje donosi ova pandemija anksioznost, depresija mladih ljudi. Svatko razborit je za one mjere koje donose sigurno dobro građanima. Imamo li pravo pitati se jesu li sve mjere logične? Čini mi se da se nagazilo one najmanje koji su možda minimalni rizik za zdravlje, a veliki centri, evo konkretno kroz koje prolaze tisuće ljudi u zatvorenom, u zatvorenom prostoru oni rade. Smijem li postaviti pitanje sa ovog časnog mjesta kako je to moguće? Kako je moguće da veliki trgovački centri rade, a terase ugostitelja ne mogu raditi? Terase ugostitelja? Terase na otvorenom? Kako je moguće da građani poput Luke Krmića zabranjeno im je bilo prodavati svoje mandarine na otvorenom štandu u svoj kombi, a uvozne lobije što? Štitimo? Crkva uznesenja blažene djevice Marije u Rijeci, mi je zovemo Riječani fiumani vela crikva, ogromna je predivna crkva u koju vam stane između 600 i 800 ljudi, 800 hajde ako se nagruvamo, ali 600 ljudi bez problema. I u tu crkvu može 25 ljudi, to su mjere. U redu. I onda imamo u istom gradu crkvu Fabijana i Sebastijana, nedjeljom je i tamo misa. Crkvica možda ima nekih 40 kvadrata ako, jedva stane 30 ljudi. E sad i u tu crkvicu može samo 25 ljudi. Razborito, ne bih rekao. Nagazilo se sportaše bez kriterija i iznimaka. Zabranjeno je trenirati plivačima u plivačkom klubu koji plivaju u svojoj stazi, roniocima, onima koji skaču u vodu sami a ne mogu trenirati. U istom tom bazenu vaterpolisti slobodno treniraju. Zabranjeno je jedrenje. Jedrenje? Gdje su sportaši u svojoj jedrilici na morskom zraku a trener je 10 metara od njih u gumenjaku. Zabranjene su teretane. Vidimo da su podnešene ustavne tužbe zbog nejednakog tretmana. Pazite ovo, u teretanu vi ne smijete ući u istoj obuči sa kojom ste došli u teretanu, obvezno je presvlačenje odjeće, korištenje osobnog ručnika, dezinfekcija, čišćenje svake sprave nakon korištenja. Pa mislim pa nitko ne plazi jedan po drugome u teretani. Taj znoj pa ne šprica on na 10 metara oko tebe. Tamo dolaze ljudi snažnog imuniteta, zabranjeno. Imamo apsurdnu situaciju u stadionu u Splitu dva nogometna kluba, jedan atletski klub. Svi treniraju na istom terenu. Radnički nogometni klub Split je u trećoj ligi, on ne može trenirati, a ženski nogometni klub u prvoj ligi najnormalnije trenira na što je upozorio profesor Čular sa Kineziološkog fakulteta u Splitu. Puno ima nelogičnosti. I evo zato držim da je važno da budemo razboriti, razboriti. Ovom prilikom na kraju želim posebno pozdraviti rukometašice iako ni jedna jedina utakmica nije prenešena, one su izvojevale ogromne pobjede. I vjerujem da i u ime oporbenih i vladajućih veliki pozdrav našim sportašicama. Hvala.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Rad u Hrvatskom saboru nas saborskih zastupnika i naših klubova traži poznavanje sadržaja o kojem se govori ali i poznavanje forme i Poslovnika Hrvatskog sabora. Tako da moram reći slušajući do sada ispred mene uglavnom članove kluba MOST-a osim uvažene zastupnice Marić, ne znam o kom mi dokumentu već razgovor imamo. Ili vi gospodo u MOST-u ne znate o kojem dokumentu govorimo. Dakle, ja ću vas podsjetiti o čemu mi ovaj čas raspravljamo. Mi večeras raspravljamo o prijedlogu zaključka MOST-a da se zadužuje Vlada RH da u roku od 30 dana dostavi Hrvatskom saboru Izvješće o radu Stožera Civilne zaštite za razdoblje od 6 mjeseci počevši od 18. ožujka. Gospođa profesorica Marija Selak Raspudić kaže nama zastupnica a što mi tražimo i citirat ću je, kaže: „Tražimo mjesečno izvještavanje Hrvatskog sabora od strane Vlade RH o radu Nacionalnog stožera.“ Mogli ste se bar potrudit malo, pa amandmane donijeti prije nego što krenemo o ovome jer mi ovaj zaključak možemo usvojiti jer je on čak ispod onoga što smo mi predložili kao Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice kad smo zadužili Vladu da nas u prvom mjesecu izvijesti o aktivnostima, učincima provedbe mjera Stožera Civilne zaštite pod nadzorom RH. Ovako mi možemo slobodno ovo prihvatiti, ali ovo je manje od onoga što smo mi predložili. Trebali ste kao klub, ozbiljni klub u Hrvatskom saboru doći ovdje sa amandmanima i te amandmane uskladiti sa vašim nastupima, vašim govorima, s vašim raspravama. Ovo što vi govorite nije ono što piše ovdje, to smo svi pročitali. Prema tome, ono što vi govorite to je bio amandman. Vi ste još očito u prošlom tjednu, a od tad je prošlo 9 dana, život ide dalje. Amandman, mi ne raspravljamo o vašem amandmanu kojega ste vi poslali na zakon. Zaboravite na to. Mi raspravljamo o ovome što ste napisali i što ste sa 30 ruku podržali da uvrstimo u dnevni red. Mi smo uvrstili u dnevni red zaključak kojega ste vi napisali u rujnu, a ne amandman kojega ste dostavili od prije par dana. To je bitna razlika, to je forma. I prema tome, tražite od nas da podržimo nešto, a govorite o nečemu trećemu. Mi ćemo glasovati o onome što piše, što ste vi zatražili u dnevnom redu, a ne o čemu vi govorite. Kad bi to i prihvatili ne bi ništa sa time donijeli. To je u nesuglasju sa onime što ste predložili. Ali dobro je, to je forma, nema veze. Važniji je meritum. I o tome možemo govoriti. I sad ćemo govoriti o meritumu, dakle. Kažete da odbijamo pruženu ruku suradnje. Ruka suradnje je bila poštovani prijatelji predlagatelji onog trenutka kada je Vlada došla u Sabor sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. To je bila ruka. Što ste vi predložili? Što ste vi? Čime ste vi izišli prema Vladi osim amandmanom da se jednom mjesečno Vlada upozna Sabor. Sa kojom ste vi to mjerom izišli? Jeste jednu mjeru predložili? Pa da smo je mi odbili, pa biste onda imali pravo, s punim pravom reći ne prihvaćate naše amandmane, naše mjere. Mene interesira jedna mjera. Jednu ste mjeru, da ste jednu mjeru predložili i da ju je Vlada i vladajuća većina odbila e onda bismo mogli govoriti o tome da ne želimo prihvatiti pruženu ruku suradnje. Niste! Dakle, to niste napravili. Uporno se pozivate na članak 17. Ustava i donošenje odluka dvotrećinskom većinom. Ali ste onda kad to tražite, trebali ste pročitati odluku Ustavnog suda. Odluka Ustavnog suda govori da je Sabor ovlašten odrediti da li će se u ovoj epidemiji svoj način obrane od ovog virusa temeljiti na članku 16. Pa će zakonima jednim, pa drugim, pa trećim, pa njihovim izmjenama propisivati mjere kojima će ograničavati ljudska prava i slobode nebi li zaštitili zdravlje naših građana. To je rekao članak 16. Mi time idemo. Idemo u zakon sa takvim prijedlozima zakona. I ne govorite istinu kada tvrdite da ste dvotrećinskom većinom prihvatili zakone. Niste gospodo! Niste! Pročitajte to nije teško ići na mrežne stranice Hrvatskog sabora. Dvotrećinskom većinom smo samo donijeli izmjene Zakona o sustavu Civilne zaštite, ali najvažniji zakon koji je donesen u Hrvatskom saboru za borbu protiv epidemije, covida-19 je Zakon o zaštiti pučanstva i njegove izmjene. I znate s kojom smo to većinom donijeli? Sa 80 ruku. Toliko je tada brojila vladajuća većina u Hrvatskom saboru, ne dvotrećinskom većinom koju nam stalno podmećete pa bi se mi trebali osjećati krivim jer ste nas vi podržali na početku. Niste! Pogledajte vi koji ste bili zastupnici, a možete i vi koji niste, a mogu i naši gledatelji koji to gledaju neka provjere na mrežnim stranicama sa kojom smo većinom. Nismo, nego sa 80. Da se vratim na ovo što je Ustavni sud rekao. Nije Ustavni sud rekao da se u slučaju aktivacije članka 17. Na što se vi pozivate zakonima ograničavaju ljudska prava i slobode dvotrećinskom većinom. Ne, ne. To nije rekao ni Ustav ni Ustavni sud. Ustavni sud je rekao da ukoliko se zakonodavac odluči aktivirati članak 17. da do onda odlukom a ne zakonima, odlukom utvrđuje koja se to prava i slobode hrvatskih građana mogu ograničiti isključivo dvotrećinskom većinom. I ja vas molim u ime vladajuće većine, u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice izađite sa tom odlukom umjesto što nam docirate svakodnevno u Saboru i pozivate na članak 17. Jednom iziđite. Dajte to, donesite to, donesite tu odluku, napišite je umjesto ovog krivog dokumenta o kojem govorite, a drugačije pišete o onome što od nas tražite. Dođite u Sabor sa odlukom o dvotrećinskom većinom koje ćemo to mjere. Podržat ćemo vas. Recite koju mjeru ćemo predložiti da je aktivira Nacionalni stožer, a što nije sadržana u zakonu koji osporavate. Dajte jednu mjeru. Mi smo, predložili smo samoizolaciju niste je podržali. Niste, nego je to morala donijeti vladajuća većina sa 80 ruku. Niste podržali samoizolaciju. Jeste li toga svjesni? Dajte vi neku treću mjeru, dajte neku mjeru koju mi ne znamo, dajte kao oporba pa onda kažite da vam ne pružamo ruku suradnje. To što ćemo izvještavati Hrvatski sabor o.k. izvijestit će ga Vlada prema zaključku HDZ-a u siječnju na prvoj sjednici odmah prvi tjedan će Vlada izvijestiti što je napravila. Mi ćemo još ovaj i idući tjedan biti u Hrvatskom saboru. Usput u tjedan dana tri puta govorimo o toj temi, tri puta. Prvi put na Zakonu o zaštiti pučanstva, drugi put večeras, a treći put ćemo sutra opet. Dva puta po prijedlogu oporbe. Dva puta o tri u Hrvatskom saboru. O ovome raspravljamo po prijedlogu oporbe. Na ovo ste večeras vi predložili jer ste sa 30 potpisa zatražili da o ovome raspravljamo. I ok. Kada sam ja bio oporbeni zastupnik 4 godine nisam mogao svoju interpelaciju raspraviti u Hrvatskom saboru, 4 godine nisam mogao a mi smo izmijenili Poslovnik gdje vi to možete svaki tjedan imati svoju točku dnevnog reda. A sutra našom voljom, ne vašom ćemo raspraviti opet oporbeni prijedlog o interpelaciji zbog stanja u zdravstvenom sustavu u Republici Hrvatskoj. Prema tome, naša ruka suradnje je pružena, ali ne na općim načelnim stvarima koje smo mi već donijeli zakonima u Hrvatskome saboru. Nego dajte predložite konkretne mjere, mijenjajte što želite, predložite zakone koje vi mislite da mi ne znamo, a vi znate. A da bi ti zakoni kada bi ih mi usvojili pomogli Nacionalnom stožeru da ih izvlači po potrebi u datom trenutku. To napravite. Ako tada mi to ne raspravimo, ako mi to odbijemo, pa čak da te mjere možda nisu odmah u startu dobre onda biste nam mogli sa pravom govoriti da smo isključili, da ne znamo ili da ne želimo suradnju sa oporbom u Hrvatskom saboru. Mi tu suradnju želimo. Imali ste priliku prije tjedan dana, jednu mjeru za koju mislite da je bila dobra, a da mi se nje nismo prisjetili predložiti, pa da ste je predložili a mi odbili onda bismo bili isključivi, onda bismo bili jedna vladajuća većina koja nema taj osjećaj da u teškim trenucima kad je potreban konsenzus u državi, kad se ne smijemo dijeliti na političke stranke, na mi ili oni da smo isključivi. Ali vi nama tu priliku niste dali osim što tražite da se, da provodimo borbu na temelju članku 17. za koga je Ustavni sud rekao da ne treba, da je na nama da odredimo koji će biti. I mi smo odlučili da je ovaj sustav puno bolji. Eto hvala.
Ima jedna povreda Poslovnika. Uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Bačić je povrijedio članak Poslovnika 238. Gdje je rekao niz tj. uvreda i neistina prema saborskim zastupnicima. Prije svega, Klub MOST-a je predložio ovim zaključkom da se da Izvješće za razdoblje od 18. ožujka 2020. znači posljednjih 6 mjeseci za šta niste dali izvješće, a niste prihvatili naš amandman koji smo dali, recimo ako ga prihvatite da ćemo čak podržati vaše mjere premda Stožer ne radi svoj posao [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Drugo. Laže cijelo vrijeme da MOST nije davao mjere. Mi smo više davali mjera za gospodarstvo koje ste vi prepisali, 90% je tih mjera naših prijedloga. Hvala vam što ste ih podržali.
Ovo je bila replika. Dobivate opomenu i molim vas, vi ste treći zastupnik MOST-a pa da napustite dvoranu. Treći ste zastupnik MOST-a Miro. Da. Izvolite u ime predlagatelja uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Kolegice i kolege, govoreći sad u ime predlagatelja probat ću malo pojasniti kontekst i namjere i ciljeve podnošenja ovog zaključka. Datum kada smo ga uputili je 16.9. 16.9. je situacija iz današnje perspektive gledano bila sjajna, prekrasna. Kako je bilo tada, a što se događalo i kako je eskaliralo kasnije kada smo onda išli sa amandmanom gdje smo tražili da se jednom mjesečno u toj situaciji eskalacije dalje podnosi izvješće. Nije točno da nismo predložili nikakve konkretne mjere. Čuli ste puno konkretnih mjera. Recimo u samom tom amandmanu smo tražili da se iznesu jasni parametri. U raspravama smo navodili inozemne primjere različite modele kako se to sve radi, primjerice model semafora britanski. Jasne parametre na temelju kojih bi se jednom mjesečno Stožer mogao odrediti nakon rasprave u Saboru. Hoće li se mjere pooštravati, ublažavati ili možda čak ukidati. To ste odbili. Mi ovaj zaključak nismo napisali, uputili u proceduru samo zato da bi vas sramotili, da bi vas doveli u situaciju da odbijete taj zahtjev u jednoj parlamentarnoj demokraciji u situaciji ovakve pandemije i ugroze se podnese za tih pola godine izvješće što je Stožer radio. Nismo to podnijeli zato. Podnijeli smo to u vjeri iskrenoj, možda naivnoj da ćete postupati kao odgovorni saborski zastupnici poštujući i to zašto sjedite ovdje i da ćete taj zaključak usvojiti. Ja doista još uvijek se nadam da će vas bit dovoljno koji ćete podržati ovaj zaključak, pri čemu ne mislim da time politički trebate kopati jamu samima sebi i svojoj većini, nego postupati u vlastitom interesu. Ako baš hoćete istupati Makijavelistički, a ne Kardeljevski. Kolega Bulj je rekao da je Kardelj se zalagao za samoupravni socijalizam, dakle nešto što je ipak nosilo konotaciju demokratizacije iako je to u političkoj praksi socijalističke Jugoslavije uvijek izgledalo karikaturalno. Međutim, meni se čini da se ovdje postupa po nekim obrascima Lenjinističkim čvrste partijske kontrole. Bila je jedna šala u Sovjetskom savezu o razlici između Kardeljevog delegatskog sustava i sovjetskog socijalizma. Kaže koja je razlika, pa u Sovjetskom savezu se funkcioneri voze u limuzinama, a u Jugoslaviji se radni narod vozi u limuzinama ali preko svojih političkih predstavnika preko funkcionera. To je ta razlika. Meni se čini da se ovdje politička volja delegatskim sustavom delegirala kada su se slagale izborne liste i onda se napunio Sabor, a onda Vlada tj. predsjednik Vlade donosi sve odluke a u Saboru se samo poslušno dignu ruke. Tako mi se čini, ali dubinski želim vjerovati da to nije tako. Ja ne mislim da ste 76 robota koji se tu moglo postaviti, pa da premijer Plenković pritisne gumb za i onda da sve te ruke onda pritisnu za. Ne mislim da je tako. Ja se stvarno nadam da će nekoliko vas evo uzevši gospodina Hrebaka koji toliko inzistira na transparentnosti, pa u čemu je problem da se transparentno bar jednom u pola godine. Ja ne znam da li u i jednom parlamentu u Europi da ima tog slučaja da od početka pandemije, uskoro će bit godina dana ni jedno izvješće nije podneseno Saboru. Ja se iskreno nadam evo iako gospodin Plenković je odrastao na Kardelju i gospodin Božinović koji vode glavnu riječ, ali nadam se da su negdje čuli za Machiavellija. Postupite Makijavelistički. Machiavelli preporučuje vladaru, a možemo to proširiti evo na vladajuću strukturu. Kaže da one ugodne odluke i vijesti priopćava i donosi sam, ugodne za podanike, a neugodne da prepusti svojim ministrima. Što to znači? Ako treba priopćiti povećanje plaća, mirovina, smanjenje poreza to će vladar sam uraditi. Ako treba priopćiti smanjenje plaća ili povećanje poreza ili neke restrikcije to će preko svojih ministara. Dakle, vi ste ovdje dobili priliku nakon ovih 9 mjeseci da podijelimo odgovornost i to je u vašem interesu da tu odgovornost podijelimo. Ali čini mi se da vi idete drugim putem. I doista odbijanjem evo i ovakvog minimalnog prijedloga zaključka da se bar za tih pola godine podnese prijedlog. Napominjem 16.9. je to podneseno. U međuvremenu je eskalirala situacija. Kao što smo već čuli preuzimate apsolutnu krivnju za sve ovo što se događa i što će se još događati za to čete platiti račun. Platiti ćete ga politički, a neki će ga bome platiti očito i pravno kad se stvari počnu raspetljavati. Hvala.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik, a pardon nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Raspudić, našim zaključkom Kluba zastupnika HDZ-a konzumiran je vaš zaključak, konzumiran. Mi ćemo za 30 ili 35 dana raspraviti ono što vi tražite. To ste valjda i vi toga svjesni i koliko god pokušavate retorički od toga pobjeći, tu ste, tamo gdje smo mi rekli u istom smo roku. Mi govorimo prvi tjedan siječnja kada sabor započinje s radom, a vi govorite o roku 30 dana. Ja mislim da smo, da je to, nema tu razlike. Prema tome, u meritumu ste konzumirani našim zaključkom. Što se tiče ozbiljnosti ja to nisam prije imao mogućnosti replicirati jer je bilo čini mi se u ime kluba. Odgovornost se pokazuje vlastitim primjerom. 5. rujna je vaš zastupnik na Festivalu slobode pokazao [[Upadica: Vrijeme.]] što on misli o ozbiljnosti situacije sa koronom.
Odgovor na repliku.
Ovaj zaključak je upućen 16.9., vi ste mogli u 9. mjesecu porazmisliti što vi hoće, pa onda pomisliti pa možda stvarno nije u redu da pola godine već nema nikog izvješća pa da donesete do 1.10. to izvješće. 35 dana je puno, u ovakvoj situaciji je puno naročito od gospodina Capaka čujemo rečenicu da oni sad izrađuju kriterije na temelju kojih će donositi mjere. A na temelju čega su ih 8 mjeseci donosili ili 9? Znači ljudi su zbunjeni, ljudi su izgubili povjerenje. O tome je riječ. Dakle, nije riječ o 35 dana nego je riječ o razdoblju od 16.9. kad ste možda mogli razmisliti malo o toj inicijativi pa donijeti izvješće, pa sve do konca siječnja izgleda kada ćemo to prvo izvješće čuti.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Pa stvarno je cinično da kolega Bačić govori o tome da mi nismo dali prijedloge. Pa ako je itko dao i prijedloge i mjere i amandmane i na proračun i mjere za pomoć gospodarstvu i predlagali nekakve modele kako bi se zapravo stožer trebao ponašati i kako bi Vlada trebala donositi odluku to smo mi. I onda kaže da su oni konzumirali naš prijedlog. Pa imali ste naš amandman znači na zakon da jednom mjesečno podnosite izvješće. A ovo je staro kolega Bačiću, gotovo 3 mjeseca ovaj naš prijedlog i ja sam morao potpise skupljati da ovo dođe na dnevni red. I što nam poručujete danas? Mi ćemo za 35 dana podnijeti izvješće. Ma podnesite izvješće odmah. Situacija alarmantna, odmah podnesite izvješće.
Odgovor na repliku, oprostite povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolega Grmoja je povrijedio Članak 238., on izvrće moje riječi. Kolega Grmoja u međuvremenu je od vašeg, od vašeg zaključka kojega nismo raspravili Vlada podnijela izvješće, godišnje izvješće je podnijela Vlada u kojem izvješću je, pročitajte ga, najveći dio je posvećen borbi protiv korupcije. I mi smo to raspravili u Hrvatskom saboru čini mi se prije mjesec dana [[Upadica: Vrijeme.]] izvješće kojim se reflektira na koronu.
Ovo je bila replika, imate opomenu, a zastupnik Grmoja povreda Poslovnika.
Da, povrijeđen je Članak 238., kolega Bačić grubo krši Poslovnik, nije uopće ničim opovrgnuo ono što sam ja rekao da Vlada ne želi podnijeti izvješće o radu stožera. Nas izvješće o radu Vlade ne zanima, nas zanima što je stožer radio, kako je donosio mjere. I na to kolega Bačić nema odgovora osim što može izaći iz sabornice što upravo i čini.
Zastupniče Grmoja ovo nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika, imate i vi opomenu. Izvolite, slijedeća replika uvaženi [[Upadica: Odgovor, odgovor imam na ovu repliku.]] a ispričavam se.
Dakle, u izlaganju gospodina Bačića rečeno je kako smo mi zahtijevali aktiviranje Članka 17. Ustava, mi to nikada nismo činili. Hipotetski smo govorili uvijek isto, kad već niste se odlučili na aktiviranje Članka 17. Ustava začuđuje i vidjeli smo već znanstveni radovi hrvatskih znanstvenika, profesora na Pravnom fakultetu izražavaju isto čuđenje i nedoumicu zašto se nije postupalo po Zakonu o zaštiti pučanstva od civilnih bolesti koji je nota bene donesen za situaciju zaraznih bolesti što Covid apsolutno jeste, nego se postupalo po Zakonu o sustavu civilne zaštite. Jedino logično objašnjenje je to da je uzde trebao držati gospodin Božinović. A ono što je još problem je medijsko izvještavanje. Bilo bi dobro da je premijer na onom famoznom sastanku s urednicima medija ih savjetovao drugačije. Javnost je bombardirana svakodnevno i zbunjena svim što se događa. Ovaj reality show članova stožera samo u Hrvatskoj. Pratim strane medije u više zemalja, samo u Hrvatskoj svaki dan se sastaje stožer, tiskovne konferencije stožera [[Upadica: Vrijeme.]] onda na 5 televizija svi članovi stožera svaku večer i tako godinu dana.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Andreja Marić.
Poštovani kolega Raspudić evo ja bi se referirala na ono što ste govorili da je MOST poslao ovaj zaključak 16.9., dakle sasvim razumno pojašnjenje i uopće ne vidim razloga da kolege zapravo i ne postupe po tom zaključku. Također bi podsjetila da osim onog što ste vi podnijeli amandman evo upravo imam pred sobom ono što smo i mi podnijeli kao Klub zastupnika SDP-a da se prihvati zaključak da tražimo da se izvješće stožera podnosi jedan puta mjesečno. Dakle, o ovome svemu smo govorili, ja ne znam da li je to gospodin Bačić slušao ili nije. Također nije mi jasno zbog čega sve ove mjere, svi ovi savjeti, svi ovi konstruktivni prijedlozi koje mi dajemo nisu dovoljni kolegama u vladajućoj većini. Stalno se prebacuje ta loptica, zašto vi niste podnijeli ovo, zašto niste ovo, mislim ispada da smo mi ti jedini koji moramo nekakve mjere i nekakve prijedloge podnositi. Podnosimo ih, ali ih ne prihvaćate.
Odgovor.
Zahvaljujem, doći će vrijeme kad će se podvući crta i svoditi računi. Sve ove situacije izvanredne prođu, prošao je i rat i u ratu su ljudi svašta činili opijeni nekakvim trenutkom i moći misleći da nikada se neće sravniti računi, ali doći će vrijeme preispitivanja. Tako da će se vidjeti tko je što radio i kada i tko je što predlagao, tko je odbijao. Oporba je bila konstruktivna cijelo vrijeme, ja to doista mogu reći za cijelu oporbu i za one s kojima se u većini drugih stvari ne slažem, oporba nije lešinarila, bila je konstruktivna, bila je 2/3 većina proljetost koja se pokazala i paradoksalno nama ako bi gledali vlastitu političku korist ovo danas nije trebalo. Preuzeli ste potpuno odgovornost evo nosite je sada do kraja. Nije više situacija pobjede skupo plaćene lockdownom kad ga vjerojatno nije trebalo čime se Plenković hvalio pobijedila je moja Vlada Covid u 5. mjesecu nego je situacija poraza, pa nosite skroz taj poraz. A mi želimo podijeliti odgovornost ovakvim prijedlozima zato me čudi što barem makijavelistički vladajući ne razmišljaju pa podijele tu odgovornost i loše vijesti da ih zajedno priopće.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Uvaženi kolega Raspudić, ono što zapravo čudi, čudi da ne raspravljamo zapravo o meritumu nego vladajući pokušavaju stvar prebaciti na način kad je netko podnesao zaključak. Riječ je o zaključku kojeg ste vi podnijeli 16. rujna. Između 16. rujna i danas 9. prosinca je velika razlika i u broju zaraženih i u broju mrtvih. I umjesto da se vladajući poklope po ušima, oni su već dakle već je stožer mogao dati izvješće. Bilo je sasvim dovoljno vremena od rujna do prosinca da se to odradi, ali ne oni nikad ne ulaze u taj meritum nego ulaze u formu zašto je netko napravio ovo ili ono. Ono što zapravo hoću reći, ako želite nešto napraviti dovoljan vam je jedan razlog, a ako ne želite onda ćete naći 122 razloga. Tako da ja se duboko nadam da će ipak doći pameti i da će se ovakav jedan zaključak prihvatiti. Hvala.
Odgovor.
Evo, navodili smo strane primjere, Njemački parlament jednom u 3 tjedna to radi, Englezi jednom u 2 tjedna, mi smo tražili razborito u ovoj situaciji eskalacije jednom mjesečno to nije, to nije bilo prihvaćeno. Evo nemam što dalje dodati. Doista je skandalozna činjenica koju ću ponoviti još jednom da u ovakvoj pandemiji koja je poharala i Hrvatsku i cijeli svijet i zdravstveno i ekonomski i psihološki i na svaki drugi način da mi kao parlamentarna demokracija u 10 mjeseci nemamo još uvijek izvješća u Hrvatskom saboru.
Posljednja replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Raspudiću, kolega Bačić je u svome izlaganju reka niz neistina niti je odredio kriterije kad su donosili, kazne kažnjavati ljude, niti kriterije niti cilj, neg jednostavno ajmo kažnjavati ljude zbog nenošenja maski, zbog svega, međutim nikakav kriterij ni ciljevi. Toliko se je stožer izgubio da ne možete vjerovati. Objasnite koja je poruka građanima ako mi saborski zastupnici ne možemo dobiti izvješće od stožera, saborski zastupnici, a sam zakon koji su ovdje prezentira Beroš i kojega je većina nažalost prihvatila nema ni ciljeve, ni kriterije kad povećavati kad smanjivati mjere, koliko je to tisuća ljudi njima normalno il nenormalno da je zaraženih, apsolutno jedna konfuzna situacija. Pa evo recite što će građani kazati nakon svih tih zakona i nepoštivanja oporbe od strane robota ili većine.
Odgovor.
Vrlo teško je očekivati povjerenje javnosti kad u parlamentu koji bi tu javnost trebao predstavljati još uvijek nema izvješća i diskusije. Ako je u početku se i moglo griješiti, davati neke neodmjerene izjave jer je situacija bila nova, virus je nov i nije se znalo, mi sad iza sebe imamo 10 mjeseci iskustva cijelog svijeta. Puno statističkih analiza u različitim kontekstima, u različitim zemljama kako su koje mjere davale rezultata na taj, taj i taj broj zaraženih na 100 tisuća ili milijun stanovnika. Vi u Engleskoj imate taj sistem semafora, dakle lakše stanje, srednje i teško stanje gdje za svaku životnu situaciju prosječnog čovjeka vi točno znate na taj broj zaraženih je li vam ide dijeta u školu, je li radi javni prijevoz, je li možete u teretanu, u restoran ili ostalo. Kod nas nakon 10 mjeseci, ponavljam to i iz statističkih podataka i iskustava cijelog svijeta još nemamo nešto slično i kako će se ljudi ravnati kad očito ni stožer ne zna po čemu se ravna u donošenju mjera.
Slijedeća rasprava u ime Kluba Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani predsjedniče sabora evo već je 9 i 23 minute, ja ću početi na malo jedan neuobičajeni način, nemojte mi zamjeriti samo kratko, kratko ću evo, šta mu je, aha tehnologija malo …/Govornik uključio snimku tonskog zapisa: „Predsjednika Vlade, pitat ću s ovog mjesta predsjednika Vlade, ministra zdravstva jesmo li spremni, jesmo li spremni za moguću epidemiju korona virusom?“/… neću duže evo ga mogao bi zapravo pustiti cijeli govor, ima 7, 8 minuta, a radi se o govoru koji sam ja s ovog mjesta imao 5. veljače. 5. veljače ove godine naravno i onda se sjećam odmah nakon tog govora ovdje kolega Orepić mi se izrugivao, korona virus Zekanović budaletino, a onda kasnije su mi se i kolege, neki nisu ni sad više u saboru HDZ-ovci isto ismijavali, ali evo došao je korona virus i imamo probleme velike je li. Znači 5. veljače ja sam onda pokušao kupiti maskice, nisam našao maskice, pa sam upio naći rukavice, pa sam pitao imamo li mi te maskice, ali u tom trenutku to Andreju Plenkoviću nije bilo u fokusu. On je u to vrijeme razmišljao hoće li ostaviti Kujundžića, hoće li postaviti Beroša, pripremao se za unutarstranačke izbore, sve je to legitimno. Onda kasnije 11., ne 11. ili koji već je dan bio, bili smo već u, bili smo već u INI tamo smo zasjedali. Nakon što smo dali apsolutnu vlast i moć Stožeru civilne zaštite, ja sam pitao dobro ok, dali smo tom jednom novom tijelu mogućnost da upravlja hrvatskom državom, stvarno je ključno vrijem i rekao sam otprilike ovako, da će se vrijeme brojati kao što se po Bibliji gledamo, znači prije Krista i poslije Krista je li, prije naše ere, naša era i prije naše ere je li, da će se govoriti prije korone i znači poslije korone, nakon korone. I tako će stvarno biti. I kad je tako velika kriza koja lomi vrijeme na pola, onda svaka odgovorna država pokušava okupiti sve i oporbu i vlast, ali ne samo formalno u nekim trenucima nego onako stvarno. Ali naša vlast je pokušala tu krizu iskoristiti i u političke svrhe, pa je pokušala što je legitimno ja ću reći, to je legitimno, ništa nije Andrej Plenković pogriješio i da dobije izbore. I uspio je u tome, malo mu se posrećilo, ali evo uspio je dobiti izbore. A ja se sjećam '90.-tih godina, onih prvih godina '90.-tih kad je postojala Vlada nacionalnog jedinstva, kad je bila stvarno teška situacija i onda se i oporba i vlast svi su stali zajedno i nije bilo prepucavanja u Hrvatskom saboru, svi su gledali kako će se obraniti hrvatska država. Ova kriza je barem toliko teška ja ću reći, onda su škole radile, danas ne rade, onda su crkve bile uvijek otvorene, mi mjesec dana i više nismo mogli otići na svetu misu, onda su kafići bili otvoreni, danas nisu otvoreni, a gospodarski pad je i danas i veći nego što je bio u tom razdoblju. Dakle, imamo golemu krizu i sad kad mi ovdje zapomažemo i kažemo ok, ajde malo da vas korigiramo vas vladajuće neke stvari ne valjaju onda se tu sa visine kolege iz HDZ-a postavljaju, može im biti. Kolega Bačić je spomenuo da nismo bili konkretni u mjerama, ja ću spomenuti dvije mjere banalne, smiješne, evo tu su iz sabora, ja sam upozoravao i rekao ok, ako nas smije biti 41 zastupnik odjednom u saboru nek to bude bez obzira na stranačku pripadnost, jer Hrvatski suverenist ne može zaraziti samo Hrvatskog suvrenista korona virusom niti HDZ-ovac, HDZ-ovca ili HDZ-ovku, nego se korona virus prenosi znači na bilo koga. Pa onda dopusti da uvijek bude 41 čovjek, a ne samo po stranačkoj pripadnosti. Odbili ste to onako, zašto, zato što možete. Postavio sam jedno konkretno pitanje na koje evo još uvijek nemam odgovor. Evo kolega Raspudić je prebolio koronu i ja sam prebolio koronu i moj kolega Pavlićek i sad već znam sigurno 20 zastupnika je imalo već korona virus i imaju svi prema onome što nam govori gospodin Beroš imamo antitijela. I mnogi su se serološki testirali i dokazali to. Pa čemu onda maskice. Ja sam čak i postavio pitanje predsjedniku sabora odnosno predsjedništvu oni su to poslali na HZZO i onda mi je Capak odgovorio, na maskicu morate imati jer se na sluznici kao nosa može nešto, bez veze to nema veza s ničim, nema veze s ničim, to je smiješno. Evo ja ću morati objaviti taj njegov dopis da vidi koje je to obrazloženje. To je kao da stavljam maskicu sad i na ovu govornicu jer tu isto može biti korona virus. Kao da pokrivamo maskicama sve predmete na svijetu jer svugdje može biti korona virus. Ljudi znanstveno je dokazano da ljudi koji su prebolili korona virus sa srednjim i jačim simptomima da već evo Kinezi tvrde od prvog mjeseca do danas ima imunitet, znači to je godinu dana. I to je znanstveno, ajmo se držati znanosti. Hoćete li kasnije kad se ljudi budu htjeli cijepiti i njih tjerati da nose maskice, ja nisam za to. E to su konkretne mjere, a meni je Capak napisao nosi bez obzira. Ma ok, ja kužim da je maskica poruka jedna i mi kao odgovorni političari šaljemo poruku ljudima budite odgovorni, ali ja bi volio da imamo malo i tog znanstvenog pristupa. Susrećemo se sa golemom krizom jednom od najvećih kriza u povijesti čovječanstva, ne vidimo joj kraj, ja se nadam evo da mi možda se mogao dogodit taj famozni imunitet krda uskoro s obzirom na veliki broj zaraženih u našoj državi, ali nismo sigurni. A volio bi da i sa ove strane ponekad se čuje i naš glas i da se shvati da nije svaki put i taj prijedlog koji se da izvješće neš ti sad velike stvari, kog briga za izvješće, nije stvar izvješća, jesmo ga predali, jesmo podržali, ma stvar je da se osjeti, a to se osjeti, to se zna, to se čak ni ne rješava u sabornici, to se rješava na hodniku da treba ruka zajedništva. I samo još jednu stvar ovdje, što se tiče nekog tog zajedništva to je spominjala i kolegica Selak itd., i neki drugi, što se tiče ovih fronta i SDP-ova i šta ti ja znam ja se s njima neću nekakvo zajedništvo, samo da ne budete možda u nekakvoj zabludi. Tu zajedništva nema niti će ga biti, niti će ga biti. Oko nekih točaka se možemo malo složiti, ali ja to neću nazivati zajedništvom to je čisto nekakva možda suradnja oko nekih tema, ali zajedništvo što se tiče suverenista nemojte računati kao ni svi oni drugi koji ne pristaju na ideju suverenizma i na kršćanska načela, ali ne fake, nego ono stvarno. Eto toliko sa moje strane o zajedništvu. I ja nisam dio jedinstvene oporbe, mi nismo dio jedinstvene oporbe. Mi smo Hrvatski suverenisti.
U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Evo žalosti me što je otišao kolega Bačić, on je rekao niz neistina, dezinformacija poglavito o ovome zaključku, a njemu to dobro i ide jer je čini mi se postaje učenik bolji od učenika. Šeks mu je kum i učitelj, tako da ga pomalo dostiže, toliko manipulacija da je rečeno jer je MOST to predložio prije dva mjeseca ovaj prijedlog. Znači u 9 mjesecu i tražili smo da u posljednjih pola godine od osnutka Stožera tj. od kada je ovaj Sabor dao ovlasti Stožeru da se od tada da izvješće Hrvatskom saboru. To nisu prihvatili, nego nasumice su prije nekoliko dana ovdje predložili zakon kojega su napravili preko vikenda o kaznama, mjerama kada su izgubili skroz, skroz kontrolu. Više nisu znali što će. Ne mogu apsolutno niti jednu mjeru oni nisu mogli iskontrolirati. I taj Stožer je došao ovdje i daje prijedlog u biti bez cilja i konkretnih ciljeva. Znači koji je cilj bio ovoga zakona? Kada? Šta? Koji je kriterij? Kad će, mi smo dali amandman. Klub MOST-a je dao amandman, nije prihvaćen. To je činjenica. To je radi istine. Jer ovo šta kolega Bačić radi u ime kluba HDZ-a moram reći da je to neistina, laž i obmana. Ja drugačije ne mogu to okvalificirati. A što se tiče kluba MOST-a, klub MOST-a je dao brojne prijedloge i u proteklom mandatu po pitanju ne samo zdravstvene krize nego i gospodarskih mjera, da se uvedu prije svega ono što je Slovenija donijela, da se zaštiti naše gospodarstvo i naši ljudi, da se da na godinu dana moratorij na kredit, … [[Govornik se ne razumije.]] moratorij na kredite i kamate. To je mjera prva koju je dala slovenska Vlada. Niste to prihvatili, nego ste dali mogućnost bankama da dadu moratorij bez, znači na kamati tako da će u konačnici ispasti skuplji krediti našim ljudima koji su imali moratorij zbog tog perioda moratorija kad će platiti kamate. Brojne druge prijedloge smo davali, ali konfuzije je uveo Stožer a mi u biti blagoslovimo. Ne možemo blagoslovit konfuziju. Mi kao kontrolori, jedini kontrolor, jedini mi, nema drugoga, Hrvatski sabor. I mi dajemo tolike ovlasti Stožeru koji se doslovno ne snalazi najbolje i to javno govore svi stručnjaci koji nemaju stranačku iskaznicu većine HDZ-a, bilo većine. I u ovakvoj konfuziju ne saslušati oporbu, ne tražiti podjelu odgovornosti o čemu je govorio kolega raspudić, podjelu odgovornosti, podržavati nije dobro, nije dobro. Andrej Plenković je ovdje, ljudi griješe. Pa vi kolegice i kolege nemate to hrabrosti reći, ja to razumijem. Vi iz većine, međutim griješi. Griješi jer nije htio podijeliti odgovornost sa oporbom i donosite konfuzne odluke, uvodite paniku, strah, gospodarstvu stvarate nesigurnost i oni koji mogu raditi. Vidite da poduzetnici postavljaju vijenac ispred ministarstva ministra Ćorića ugroze i gospodarstvu. Znači to vidite o čemu se radi. Vaši koalicijski partneri vas pomalo napuštaju brod i oni vas najžešće napadaju. Zašto? Jer niste tražili podjelu odgovornosti. Htjeli ste iskontrolirati taj sustav, ali ja bih volio da meni Andrej Plenković objasni ovdje kada je on rekao da smo mi pobijedili koronu, da je Hrvatska pobijedila korona virus ko da su ga oni hvatali, ko da korona virus u mene ima 110 kila. Pa nisu ga vatali oni, korona virus je bio nepoznanica. I ja razumijem kolegicu Bujević da je tada davala konfuzne izjave, ali ne mogu razumiti da danas nakon svega ne žele prihvatiti prijedlog koji mi dajemo kao oporba, klub MOST-a nego destrukcija vladajućih, destrukcija oporbe, miniranje oporbenih prijedloga. Pa čak sad oporba … [[Govornik se ne razumije.]] ovi su suverenisti, ovi su mostovci, ovi su ne znam ovi. Međutim, ovo je prijedlog za dobrobit i zdravlje naših građana, da imaju kriterije i da je Stožer odgovoran Hrvatskom saboru. Ovo nije pitanje ideologije i svjetonazora vi koji se bojite da ćete izgubiti koji glas.
Sljedeća rasprava je uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene kolegice i kolege. Moram priznati da mi je mrvicu neugodno da evo sad u kasnim večernjim satima mi saborski zastupnici, zapravo predstavnici građana RH uopće moramo raspravljati o ovom prijedlogu ne naravno zato što bi prijedlog bio loš. Predlagatelj je potpuno u pravu da predlaže obvezu Vlade da Saboru podnese izvještaj o radu Stožera Civilne zaštite koji odgovara Vladi, a Vlada odgovara Saboru. Predlagatelj u tome ima podršku našeg kluba CENTRA i GLAS-a. Ono zbog čega mi je neugodno je da mi to uopće moramo tražiti, da moramo iz opozicijskih klupa, kao članovi najvišeg zakonodavnog predstavničkog tijela ove države tražiti ove jedne neobične Vlade da nam da izvještaj o radu Stožera, Stožera koji vedri i oblači ovom zemljom već osam mjeseci bez da je bilo kome položio račune za bilo što osim ono što naš premijer voli reći a to je da sve prolazi kroz njegov ured. pa kao da je to dovoljno. I moramo se pitati da li smo mi država koja ima demokraciju, i Sabor i građane koji su izabrali svoje zastupnike, ili smo neka čudna država u kojoj se o životu i smrti, o zatvaranju cijelih gospodarskih grana, o ograničavanju Ustavom zajamčenih sloboda i prava građana odlučuje u Uredu premijera? Naravno da tražimo i izvješće Stožera i to pod hitno. Ne tamo u nekom siječnju i ne tamo kad je to odlučio HDZ-e iako naravno da moj vapaj kada je HDZ-e u pitanju teško da će biti uslišen. Bit će točno onako kako oni hoće, jer su nas i oni i doveli točno tu gdje jesmo, na dno. Hrvatska je eto i u borbi s korona virusom kao i ekonomskim posljedicama krize opet najlošiji đak u Europskoj uniji i to po smrtnosti, i nošenju s krizom i po gospodarskom padu. Hrvatska Vlada i njen stranački privjesak Stožer kroz tu krizu vode nas kaotično. Toliko kaotično da pogledajte svojim očima vjerujte kako to plaćamo ljudskim životima. I naravno da tražimo da izvješće tog Stožera i Vlade dođu pred Sabor. Hrvatska je među najgorima u Europskoj uniji po broju preminulih na 100 tisuća stanovnika. To na žalost nije ni čudno s obzirom na stanje pripreme zdravstvenog sustava za jesenski val pandemije, ali to će biti tema naše sutrašnje rasprave koja sam sigurno će isto biti ovako u kasnim večernjim satima. Nije to ni čudo s obzirom na selektivni politički motivirano propisivanje pojedinih mjera, pa onda nekima nije dozvoljeno prodavati niti kavu na prozorčiću kafića, a drugi mogu imati 250 ljudi koji sat vremena stoje u zatvorenom prostoru. I eto, to su razlozi zašto tražim izvješće Stožera. Ova kriza i ponašanje premijera, Vlade i Stožera jasno su pokazali jednu stvar. Za njih Hrvatski sabor, a samim tim i hrvatski građani ne postoje. Dugo nakon završetka ove krize raspravljat će se o tome kako se gazio Ustav, kako se potpuno na stranu bacio Sabor i svi mi koji u njima zastupamo građane Hrvatske. Time uopće ne želim reći da je baš svaka odluka bila loša i da mnogi od njih ne bi dobili podršku u Saboru da je HDZ-e imao imalo poštovanja prema Ustavu vlastite države na koju se toliko često poziva. Ali većina odluka koje su se ticale ljudi u ovoj zemlji i bitno određivale njihove živote i egzistencije nisu smjele biti donesene bez rasprave ovdje na ovom mjesto i žalosno je da se to zaobilaženje Sabora cijelo vrijeme događa uz podršku i blagoslov zastupnika iz većine. Naravno za to treba imati ne samo mrvu poštovanja prema Ustavu, institucijama i vlastitim sugrađanima. Treba imati i ideju, plan, program, strategiju, razrađene scenarije razvoja događanja i prikladne odgovore na svaki od tih mogućih scenarija. To naravno ni Vlada, ni Stožer niti imaju, niti im je uopće stalo do toga, a bojim se da za tako nešto nisu ni sposobni. Pa nije Hrvatska sasvim slučajno najlošija u gotovo svim disciplinama u kojima se ova zemlja može mjeriti s drugima. Kako nas vode u svemu drugome, tako nas na žalost vode u koroni. Još jedna stvar koju želim istaknuti i koja me neizmjerno smeta u ponašanju premijera, Vlade i Stožera je pozivanje na presudu Ustavnog suda oko mjere. HDZ-e je presudu počeo koristiti kao da je Ustavni sud tom jednom odlukom koja se odnosila na nekoliko konkretnih situacija dao bjanko dozvolu i odobrenje za baš sve što im padne na pamet, loše, glupo, nedemokratski, nepromišljeno, bez glave i repa, što god odluče to može zato što je Ustavni sud tamo negdje pred neko vrijeme donesao neku odluku. E, pa ne može. Ustavni sud je nakon 5 mjeseci čekanja odbacio prijedloge za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti nekoliko odluka s Ustavom i zakonom, jer su te odluke već bile izvan snage ili značajno izmijenjene, a podnositelji nisu naveli ustavno pravo relevantne razloga da Ustavni sud procijeni hoće li pokrenuti postupak ocjene ustavnosti. Pritom moram naglasiti da ja nemam nikakvu namjeru polemizirati s Ustavnim sudom, ali ta i takva odluka ne govori da su mjere bile u skladu s Ustavom i zakonom. Ono što ta odluka još manje govori, da su te mjere bile dobre, korisne, razmjene i najprikladnije za postizanje cilja. To naravno ovaj zadnji u nizu … kojim se HDZ-e služi da bi narušavao demokraciju Hrvatskoj ne zanima. Oni svaki dan, to čujemo tu odluku koriste kao neki krunski argument da sve što rade je najbolje, da nitko drugi nema pravo niti postavljati pitanje a kamoli kritizirati, čak kao što smo vidjeli i neki dan i ako ste član Vladinog zdravstvenog savjeta za koronu. Tražimo da Vlada i Stožer dođu pred Sabor. Tražimo da građankama i građanima Hrvatske jasno kažu što su radili, da nam još jasnije kažu zašto su radili to što su radili, da nam objasne kako to da smo uz njihovo savršeno upravljanje krizom opet na dnu Europe i što se tiče bolesti i što se tiče gospodarstva. Ono što tražimo da nam predstave moguće scenarije razvoja događaja i odgovore za svaki od tih mogućih scenarija. Tražimo da se odluke o ograničavanju ljudskih prava i sloboda donose u skladu s Ustavom naše zemlje. U prvoj situaciji kada je nastupila kriza mi smo pokazali da imamo autoritativnu, nedemokratsku vlast kojoj je Ustav mrtvo slovo na papiru. Ja sam kolegice i kolege i drage građanke i građani Hrvatske zabrinuta zbog toga što mi to moramo tražiti umjesto da se to događa samo od sebe. I uopće me ne čudi za razliku od našeg premijera da su u Saboru gotovo svakodnevno postale situacije u kojima cijela oporba nastupa zajednički bez obzira na svjetonazorske i druge razlike. Našli smo se u jednoj novoj situaciji, da moramo braniti Ustav ove zemlje, njene zakone i Sabor u kojima zastupamo građane. Stoga ono što bi bio minimum, minimum bi bio da Vlada dođe pred ovaj Sabor i da imamo konačno u ovom Saboru raspravu i Izvješće Stožera. Ali ono što zaista deprimira, deprimira da mi to kao oporbeni saborski zastupnici trebamo tražiti. Da mi to trebamo tražiti već na kraju 2020. godine koju ćemo svi puno radije odmah zaboraviti i ja ne želim zaista više kažem da živimo u jednom novom vremenu. Želim da ovo vrijeme prođe, želim da se vratimo u ono staro vrijeme u kojemu se nećemo bojati jedne nepoznate bolesti. Ali ono što uvijek moramo želiti i uvijek nam mora biti na pameti to je Ustav, to je Sabor, to je da građanke i građani RH trebaju dobiti odgovore. Gospodine premijeru, ne morate dolaziti ovdje i davati odgovore nama saborskim zastupnicima. Ono što morate dati, morate dati građanima Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala. U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Kao i sinoć kad smo imali raspravu o istražnom povjerenstvu koje je tražila oporba o utjecaju politike na rad neovisnih institucija nema junaka. Evo vidimo tu bivšeg ministra koji je poznat jedino po tome što je kupovao parfeme na račun ministarstva. On mene sada fotografira, valjda da pošalje u središnjicu Andreju Plenkoviću, dakle da ovdje i dalje traje rasprava. Znači zna to premijer Plenković, on sve budno prati, sa svog tavana sve budno prati što se ovdje događa u Hrvatskom saboru. Ne trebate mu slati bilo kakve fotografije gospodine Paviću. Bilo bi dobro da se malo uključite sa nekakvom replikom na ovu raspravu ili se slažete sa svim što smo ovdje iznijeli. A ono što smo mi ovdje iznijeli jako je opasno i za vas i za ovu Vladu i za Stožer koji upravlja ovom krizom. Sasvim je jasno, a to je sve očitije i hrvatskoj javnosti da je Stožer pogubio sve konce iz svojih ruku, da uopće se više ne zna tko tu pije, a tko plaća, odnosno zna se tko plaća, plaćaju hrvatski građani, da je toliki sukob i unutar samoga vladinog savjeta da jednostavno hrvatski građani uopće više ne znaju što se događa. I sve što mi tražimo gospodine Paviću je da Vlada podnese Izvješće o radu Stožera. Jedina smo zemlja u kojoj se to nije dogodilo. Morao sam skupljati potpise kako bi ova točka nakon više od tri mjeseca došla na raspravu ovdje u Hrvatskom saboru. I kimam vam kolega Habijan da se slučajno ne javite za repliku, jer sasvim je jasno da vi ne želite uopće raspravljati o ovoj temi. Vi bi biste najradije sve gurnuli pod tepih, ali kad tada morat ćete podnijeti izvješće o onom što ste radili, o mjerama koje ste donosili, o pogreškama koje ste napravili kroz cijelo ovo vrijeme. Mi nećemo prestati upozoravati na ono što je loše, ali isto tako bit ćemo odgovorna i konstruktivna oporba koja će nuditi i rješenja. To smo učinili i na državni proračun i na Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i kroz ove zaključke ovaj koji danas raspravljamo, koji smo prije više od 2 mjeseca, gotovo 3 mjeseca uputili u proceduru ali i zaključak oko nabavke medicinske opreme kojeg je kolegica Selak Raspudić danas uputila u proceduru. I ja znam da bi vi najradije da ne raspravljamo o korupciji. Vama čak odgovara i ova psihoza koja je trenutno prisutna i u medijima i u javnosti na žalost i među hrvatskim narodom, ali da se nikako ne govori o vašim propustima nego da se govori o tome kako Vlada odgovorno postupa. Teme na javnom servisu su kao što sam rekao sinoć na primjer bile nacionalni stadion. O tom vi želite o takvim temama koje jesu važne, jako su važne. Da nema ove krize i zdravstvene i gospodarske i ekonomske i što nam poručuju ministri gospodine Paviću vaše bivše kolege. Vi ste se malo poskliznuli pa niste više bili dovoljno dobri da budete u ovoj Vladi. Što nam poručuje kolega Ćorić? Da oni koji pale lampione ispred Ministarstva gospodarstva da je to morbidan potez. Pa on bi se trebao brinuti upravo o poduzetnicima i obrtnicima. Nije njegovo da se brine o zdravstvenom aspektu ove krize. Tu je ministar Beroš, tu je uostalom i premijer Plenković, tu je uostalom taj vaš famozni Stožer. Upravo zadatak ministra Ćorića je da se brine o poduzetnicima i obrtnicima. I on kaže da je njihovo paljenje svijeća, ljudi koji su zabrinuti za svoje poslovanje, zabrinuti su hoće li moći očuvati radna mjesta u svojim obrtima, u svojim poduzećima on kaže da je morbidno što pale svijeće u strahu jer ne znaju što nosi budućnost. To su poruke koje dolaze iz vaše Vlade.
Hvala. Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Damir Habijan. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega povrijeđen je članak 238. stavak 1. točka 1. govori o temi koja uopće nije predmet rasprave. Točku 5. omalovažava i vrijeđa pojedine zastupnike u ovom Saboru. I točka 6. svojim ponašanjem odstupa od općih pravila u ovom Saboru. Kolega vi ste postali očito komentator. Inače Liga prvaka je trenutačno na 2. kanalu HRT-a, ali odlično vam ide i ovdje. Dakle, komentirate trenutačno što se događa. Uopće se ne držite teme o kojoj mi raspravljamo. Govorite o svemu samo o onome što nije predmet upravo vašeg zaključka. Hvala lijepo.
Dobro. Nije bila povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika,digao sam ruku. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne može ruku. Kako iz druge dvorane? Ja sam u dvorani, ja nisam u Saboru. … [[Upadica se ne razumije.]] Nisam u sabornici. Inače nisam ovdje. Nemam palicu. Ne mogu sjediti jer ste nas izbacili ovdje.
Molim vas, gospodine Grmoja [[Upadica Grmoja: Povreda Poslovnika.]] Pa imat ćete priliku Grmoja. Nemojte.
Tražim povredu Poslovnika [[Upadica Sanader: Hajde izvolite. Izvolite.]] Digao sam ruku. Dobro, ne može.
Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Klub zastupnika Domovinskog pokreta uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora, kolegice i kolege, oni najuporniji koji nas gledaju preko YouTubea. Moram se dotaknuti činjenice da je uistinu skandalozno da tema koja je od životne važnosti za naše građane krene u 8 sati navečer i to nije prvi put. Podsjetimo se Interpelacija, Krš Pađane, povjerenje ministru Ćoriću, Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, jučer, evo danas nekako baš je to zgodno da te teme koje interesiraju naše građane dođu na red u vrijeme kada više medija nema. Ali nekako dođe to do naših građana. Oni opet ostanu informirani. Pa i ti pokušaji su sve nekako onako neprimjereniji. Ali dobro, tako je kako je i onda raspravljamo o formi, je, nije, jel' treba jednom mjesečno, jel' to od prije skoro 3 mjeseca zaključak koji kaže da bi u 30 dana Vlada trebala, pa jel' bi Vlada ili Stožer kao da to nije isto. Pa tko je u Stožeru? Ministar Beroš, ministar, potpredsjednik Vlade i ministar Božinović. To mi sve više liči na ono što je starije kokoš ili jaje. Nama je svejedno. U čemu je problem? Zašto bi bio problem doći jednom mjesečno u ovaj visoki dom i podnijeti izvješće? Ako se ima vremena za tiskovne, ako se proljetos imalo vremena davati intervjue jednom uglednom zdravstvenom časopisu koji se zove „Glorija“ koji čitaju baš zdravstveni djelatnici jel' zašto ne bi svaki mjesec Vlada, Stožer odaberite nama je svejedno, jer ionako sve te odluke se donose na Vladi. To je već nekoliko puta predsjednik Vlade ponovio, pa je potpuno svejedno tko će doći jednom mjesečno, podnijeti izvješće. I ipak mislim da Hrvatski državni sabor bi u jeku epidemije trebalo izvijestiti jer previše je te neizvjesnosti na koju mi ne možemo utjecati. Ali barem možemo onda znati što se dešava, što se poduzima, a ne da to slušamo na vijestima pa ovaj je rekao ovo, ovaj je rekao ono. Hajdemo se barem jednom staviti u poziciju onih na koje se te mjere odnose, na primjer poduzetnika. Danima su slušali kako strožih mjera neće biti, a onda odjednom blago zatvaranje koje za neke poput ugostitelja znači ustvari ključ u bravu, nula prihoda, a troškovi idu. Troškovi najma, komunalne usluge, režijski troškovi i mjere donesemo, a u isto vrijeme nema paketa pomoći gospodarstvu, nego kreću nekakvi pregovori, cjenkanje, nešto što smo navikli gledati na arapskim tržnicama – ja ovoliko, ti ovoliko pa se nekako nađemo na sredini. Kako raditi u takvom okruženju? Kako da naši poduzetnici planiraju kada ne znaju što ih čeka? I zato smo mi tu danas gdje jesmo i budimo iskreni do kraja. Znači ovo je nova situacija ne samo za nas, za manje-više cijeli svijet. Imamo novi virus koji nas tjera da u hodu učimo i prilagođavamo se. Istini za volju i teško je ostati konzistentan u takvoj situaciji. Teško je zadržati povjerenje i ne čudi što je povjerenje u Stožer i odluke Stožera iz dana u dan sve manje i manje. Neću se previše osvrtati i ponavljati ono što svi znamo, što je rečeno već puno puta o tome kako su se mjere primjenjivale selektivno, kako je bilo kontradiktornih izjava. Neću puštati nikakve snimke. Svi znamo da proljetos nije bilo dovoljno opreme i bilo je kako je bilo. Učimo u hodu. Neću se osvrtati na to, ali ipak treba reći da smo mi u nekoliko mjeseci od toga da ne treba nositi masku došli do 500 kn kazne ako ne nosi se maska. Isto tako svi znamo i svima je poznat slučaj koji je kolega Bulj spomenuo poljoprivrednika koji je dobio kaznu jer je vozio stajnjak na svoju njivu. Ja sada ovdje postavljam jedno pitanje. Što se desilo sa visokim dužnosnicima koji su za vrijeme proljetnog zatvaranja ili kako se to uvriježilo lockdowna, ali ja volim hrvatske riječi jer ovo je Hrvatski državni sabor, znači oni su išli u ilegalni ugostiteljski objekt koji bi mi u Slavoniji nazvali opskurdnom jednom podrumskom birtijom, a mediji su to mjesto nazvali klub valjda da ljepše zvuči? Jer to podsjeća na one klubove na zapadu u koje ide elita. Ali ovdje nije bilo u pitanju nikakva elita, već društvance koje se očigledno postavljalo iznad zakona i mjera koje su se odnosile na sve nas. Oni se nisu imali potrebu čak ni ispričati javnosti ili barem ponuditi ostavku. I mene interesira, evo ja sad ovdje postavljam pitanje je li nekome od njih barem napisana kazna za kršenje mjera jer su ih kršili. Jesu. Ako nije pa zašto se čudimo da građani više Stožeru ne vjeruju i tko bi im vjerovao nakon svega. Ono što je ključno u ovakvim situacijama to su tri stvari povjerenje, odgovornost i zajedništvo. Povjerenje je narušeno, na odgovornost nas svi pozivaju, članovi Stožera, mediji, poznata lica sa malih ekrana, ponašajmo se odgovorno, držimo distancu ili razmak. To već i vrapci pjevaju na granama. Ali možda bi trebali krenuti mi sami od sebe političari, javne osobe i promicati ne samo riječima nego i svojim djelom i primjerom tu odgovornost koju tražimo od građana. Često se ova situacija i kolega Zekanović je to usporedio sa velikosrpskom agresijom devedesetih i večeras. Kao netko tko je proveo cijelo vrijeme te agresije na ratom zahvaćenom području u Osijeku mogu samo poručiti njemu i svima ostalima nemojte to raditi. U ono vrijeme imali smo zajedništvo. Te dvije situacije nemaju previše sličnosti i činjenica je da tada smo imali zajedništvo na svim razinama, a danas to zajedništvo nemamo ni u ovom Visokom domu. Budimo iskreni prema sebi, prema građanima. Činjenica je, kolega Bačić je malo govorio o tom zajedništvu. Pa pružali smo ruku i prošli tjedan, pruža se ruka kod Zakona o obnovi Zagreba koliko je bilo glasova za? Znači mi u Domovinskom pokretu uvijek smo rekli što je dobro za građane Republike Hrvatske mi ćemo podržati neovisno sa koje strane dolazi. Možemo se mi dijeliti po pripadnosti strankama, imamo mi ideoloških razlika, svjetonazorskih. Ali kad je nešto što je važno, što je bitno za građane Republike Hrvatske i što je dobro za njih mi ćemo to uvijek podržati. Pritom iskreno teško mi je reći da, teško mi je nekako složit se da vi prihvaćate ruku kad sjetim se one situacije kad se izglasavao proračun, kad ste odbijali amandmane oporbe onako ko na tekućoj traci. Pa zar 300 amandmana. U tih 300 nije bio ni jedan koji je bio smislen, opravdan, valjan, pa su svi odbačeni onako. Nema tu zajedništva na žalost, pa ga onda nema ni među našim građanima. U ovoj situaciji kad nam je uistinu potrebno, jer ovo je situacija bez presedana i ja bih samo podsjetila da 75 zastupnika oporbe predstavlja na tisuće građana Republike Hrvatske. Imajte to na umu svaki puta kada odbijete prijedlog oporbe. Ovaj zaključak je smislen kao što je bio i onaj amandman o izvještavanju svaki mjesec i mi ćemo ga podržati. Hvala.
Sljedeća rasprava u ime predlagatelja uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora gospodine Sanader, poštovani gospodine Bukarica, kolege, kolegice u Hrvatskom saboru, poštovani dragi hrvatski narode. Pričao sam tu evo u ovoj prostoriji sa kolegama i onda me pita jedna osoba je li ti teško? Kako će bit teško, nije uopće teško govoriti, boriti se za hrvatski narod tamo gdje nas je hrvatski narod izabrao i poslao da budemo njihov glas. Moj dojam je da barem dio hrvatskog naroda misli da je ostavljen, a držim da nije dobro da itko bude sam i držim da nije dobro da hrvatski narod misli da je ostavljen, da je napušten, da se o njemu ne misli dovoljno, da nam nije u fokusu svima i vladajućima i oporbi dovoljno. Meni se čini da ne slušamo jedni druge ili barem ne slušamo dovoljno. Čini mi se da su iskopani neki rovovi. Ne sviđa mi se to i onda ušlo se u te rovove duboko i ni metar nema izlaska. Stojimo, pucamo jedni po drugima riječima naravno ne dao bog nikad drugačije nikako i ne sviđa mi se ni to. Držim da kriterij dvostrukih mjerila ne bi trebali postojati. Kolegica Selak Raspudić je vrlo jasno upozorila, govorila je kako od početka korona krize prije 9 mjeseci je cijelo tržište se resetiralo, kako se dogodila ozbiljna ugroza i od korupcije ne samo po zdravlje. I mi i dalje nemamo podatke na koji način se nabavljala oprema, koliko se plaćala oprema, što se događa. Taji se. A što se taji? I onda je dobro kolegica Marija Selak Raspudić primijetila kako je još u rujnu 2018. Vijeće sigurnosti UN-a je korupciju označilo kao sigurnosni problem, a mi danas taji se. Ne znam zašto. Govorio sam prije i želim još jednom progovoriti, kad se nagazi malog čovjeka, nagazilo se neke moje Riječane, vlasnika kafića, jedne male trgovine zdravom hranom. Pazite sad, pa možda bih mogao reći klasični oksimoron. Čovjek sam u maloj trgovini stoji iza ovakvog pleksiglasa. Dakle, mi možemo a narod ne može. Uđe kontrola, 30 000 kuna kazne radi nenošenja maski iza pleksiglasa je čovjek stajao. A ono što je apsurdno zakon tada nije donesen. Kako se može itko kažnjavati za bilo što u RH, u našoj državi ako zakon nije donesen. Na temelju čega? Svaki pravnik dobro zna da u stvari te kazne koje su bile prije donošenja zakona su neustavne i neutemeljene. Ono što hrvatska javnost vidi da postoji mnogo svađe, da je puno nadmenosti, da je puno oholosti i da nisu kriteriji jednaki za sve i to boli. To boli dijete u osnovnoj školi, to boli dijete u srednjoj školi, to boli studenta, to boli čovjeka koji ima svoju tvrtku, to boli zaposlenike. Svakoga boli kada osjeti da kriteriji nisu jednaki, a kriteriji bi trebali biti jednaki za svakog građanina u Republici Hrvatskoj neovisno gdje god bio, s čim god se bavio treba u našem društvu stvoriti kriterije za svakoga jednake. I ovo tu večeras ne znam je li to jedino što mi kao oporba možemo napraviti. Tu sam nekoliko mjeseci i dalje učim. Ali upućujemo vam apel, apel nemojte bit bahati, nemojte bit oholi, nemojte bit nadmeni. Stara je mudrost tko bi gori sad je doli, a tko doli gori ustaje. I zato ako ništa onda radi te istine, a to je čak i matematika budimo razboriti. Hvala.
Idemo na pojedinačne rasprave. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Predsjedavajući gospodine Bukarica trebali ste po Poslovniku gospodine predsjedavajući Bukarica dati mogućnost kolegi Grmoji da iskoristi povredu Poslovnika. I to bi bilo korektno i konkretno od vas kao predsjedavajućeg u ovom trenutku kolega Bukarica pošto do vas gospodin očito ovaj put ne vodi sjednicu. Ja bih samo kratko rekao da ova rasprava koja je značajna za građane RH gdje se radi o prijedlogu da posljednjih 6 mjeseci, tj. od same pandemije kada je Sabor dao ovlasti Stožeru, Nacionalnom stožeru za Civilnu zaštitu da bi bilo u najmanju ruku korektno reći prema ljudima, prema našem narodu da vladajući ne žele prihvatiti ono što bi bilo normalno. Ja još jednom predlažem premijeru koji je ovdje sad faraon u biti, vi ne smijete drugačije ponašati se, da zaista ovdje donesemo robote, da mi ne dolazimo, da izglasaju te zakone uvažena kolegice, bivša ministrice. Ja mislim da bi bilo najkorektnije to prema građanima i najmanji bi trošak bio, ne bi se trošile maske, dezinfekcijska sredstva, ne bi se putni troškovi trošili i sve ostalo. Tako da je bespotrebno raspravljati o ovoj značajnoj temi koja interesira naše građane ne samo zdravstveni radnici nego ljudi se boje za svoju egzistenciju, isprepadali ste. U stvari doveli ste ljude u konfuziju od škola, obrazovanja do svega. U biti vidimo da je u Saboru došlo do promjene, da kolega Bukarica je predsjedavajući tako da bi pošto predsjeda kolega Bukarica sjednicom kao saborski zastupnik sa velikim brojem glasova koji je izabran u ovaj Sabor, našega naroda, bilo bi dobro da i robote uvedemo da vrlo jednostavno na jedan klik petkom izglasuju ono što tribaju izglasati. Jer je besmislena demokracija očito u RH ili će narod napokon progledati. Ili postoji ona veća opasnost da će dalje iseljavati iz ove krize narod kad vidi na koji način se ponašamo u Hrvatskom saboru. Od 300 amandmana kluba MOST-a 150 amandmana na proračun, između kojih su bili i mjere za socijalno ugrožene, za liječnike dodatak, kovid za liječnike vi ga niste prihvatili. Evo kolegice Bujević kako vi niste mogli, Maja Grba Bujević pita kolegicu kako ste glasali vi kao čelnica tog Stožera u uniformi ste hodali sa Berošem, hvatali ste virus, narod vam je vjerovao. Kako ste mogli glasati protiv covid dodatka za zdravstvene djelatnike, za svoje kolege koje je dao MOST kao amandman. Evo neka sad iza mene ona dolazi uskoro, pa može pojasniti to ljudima. Ne znam možda kod kolege Habijana hvataju gore isto virus Stožer kad ste kupili poene da dobijete glasove i preuzmete vlast. Ali ćete odgovarati za ovaj nemar jer niste odredili kriterije. Niste odredili kriterije! U Splitu ste imenovali dom za starije i nemoćne, u dom čovjeka koji je izgubio samo izbore u Omišu, nikakav drugi kriterij nije imao. Ja pozdravljam sve zdravstvene djelatnike, ali neka znadu da kolegica njihova Bujević nije podržala dodatak na zdravstvene i nezdravstvene djelatnike u zdravstvenome sustavu. Pa primjer, niste podržali te starije koje pozivati trebao bi biti naš zaštićenik da prijemnik koji mijenjate sada koji se sada prijamnik podržali da to … [[ne razumije se]] da mi to subvencioniramo kao država tim ljudima kroz vaučere ili druge. Premda je do sada kad se god mijenjao prijamnik država je tu ulijetala. Međutim, sada u korona krizi sada to ne treba. Ne podržavate naše uopće nikakve amandmane, nikakve prijedloge, konstruktivne prijedloge ne vidim razloga zbog čega, možete li pojasniti. Ne znam zbog čega vi to ne podržavate. Ili da vi predložite, prepišete amandman i predložite ga ovdje. Vrlo je to jednostavno i tako će biti konstruktivno. Inače mogu slobodno robote ovdje staviti, najjednostavnije bi bilo.
Imamo povredu Poslovnika. Maja Grba-Bujević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora. Gospodin Bulj je povrijedio članak 238. Uvrijedivši vas kao saborskog zastupnika nazivajući gospodina Bukaricu potpredsjednikom Sabora. To smatram da zaslužuje opomenu. Osim toga iznio je puno, puno neistina. Između ostalog je iznio i neistinu o dodatku na plaću. Dakle Vlada Republike Hrvatske je donijela odluku o povećanju 10% za djelatnike koji rade u COVID centrima i to smo svi naravno pozdravili iz vladajuće stranke. Hvala vam.
Ok. To je bila replika. Dobivate opomenu. U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, žalosno je evo da o ovako važnoj temi tri zastupnika Hrvatske demokratske zajednice sjede ovdje u Hrvatskom saboru, da je kolega Bačić u nedostatku argumenata morao otići i povući se. Nadam se da će se vratiti i da će nešto replicirati. Ali nema zapravo što reći na ovo što smo iznijeli, jer jasno je da nitko normalan ne može opravdati činjenicu da od ožujka mjeseca Stožer nije podnio izvješće odnosno da Vlada nije podnijela Izvješće o radu Stožera, a problema je puno. Njima svjedočimo svaki dan. Svjedočimo o sukobima u Znanstvenom savjetu Vlade, svjedočimo tome da se Vlada zahvaljuje znanstvenicima znači neovisno o tome što ja mislio o pojedinom znanstveniku iz tog Savjeta onome što oni predlažu. Ali je činjenica da jedino kroz slušanje drugih možemo doći do najboljih rješenja. Ne kroz slušanje samo onoga što epidemiolozi govore, to zastupam od početka, nego od slušanja svih onih koji imaju što reći o svim aspektima ove krize koja nije ponavljam samo zdravstvenog karaktera. Ovo što se trenutno događa utjecat će na standard naših građana, na njihov život, na njihovu kupovnu moć, na njihove poslove i o tome isto tako treba voditi računa. Sjetite se da smo ovdje odmah po izbijanju krize tražili otpis, a ne odgodu. Vi ste prvo predlagali odgodu za davanja koja daju naši poduzetnici i obrtnici. Na kraju ste prihvatili to. Evo kolege Bačića. Čuo me. Znači konačno se vratio u sabornicu. I ono što ponovno želimo sa ovoga mjesta jasno reći, vrijeme je da podnesete račun. Podnesite račun za ono što ste radili kroz cijelo ovo vrijeme. Podnesite račun za ono što je bilo loše. Podnesite račun za ono što je bilo dobro, a bilo je i dobrog. Znači nismo nekakvi kritičari koji iz opozicije samo kritiziraju. Bilo je i dobrih stvari i to treba priznati, a za loše stvari se treba ispričati. Ne sada govoriti o tome kako su građani krivi jer je trenutno loša situacija. Ne mogu građani biti krivi kada je loša situacija, a vi biti zaslužni kada je situacija dobra. Znači, vi biste pokupili trofeje i onda biste možda kao što imamo situaciju s Dinamom riješili se dugova a hvalili se slavnom prošlošću. Znači, to ne ide. Na to ne možemo pristati. Dakle, morate reći što je bilo dobro, što je bilo loše i na temelju kojih kriterija ste uvodili određene mjere i što trebamo postići. Jer građani će puno lakše podnositi ove mjere ako im kažete ljudi, poštujte mjere, budite strpljivi, kada dosegnemo te i te brojke ići ćemo u ublažavanje. Ljudi ništa ne znaju. Mene pitaju na ulici, oni se nadaju još da će se ne znam kafići, ugostiteljski objekti možda otvoriti za Novu godinu jer niste dali nikakve kriterije. Oni misle da ćete vi to napraviti, popustiti mjere ne znam kako bi ljudi proslavili možda Božić i Novu godinu. Treba im jasno reći do kada se trebaju strpiti i koji je naš cilj. Gospodine Bačiću koji je cilj? Što želimo postići da bismo išli u moguće ublažavanje mjera? Ili kakva situacija treba biti da bismo mjere pooštrili? To do dan danas niste rekli hrvatskoj javnosti i zato nepovjerenje u vas, u vašu Vladu i u Stožer pada. Vidjeli smo da je sada negdje oko 30% građana vjeruje Stožeru. To je rejting HDZ-a, 1% možda bolji od trenutnog rejtinga HDZ-a, a bili ste i vi na puno većem rejtingu, a da ne govorim o Stožeru. Bili ste na većem rejtingu na ovim izborima koje ste nagurali u vrijeme epidemije kako biste zadržali vlast. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo na početku moram reći da sam bio prilično zbunjen barem prvih dobrih pola sata, možda i sat vremena jer pogledao sam materijale za ovu sjednicu. Dakle, materijal MOST-a od pola stranice koji govori o zaključku da se zaduži Vlada da podnese Izvješće o radu Stožera. Obzirom na ono što je uvodno bilo ovdje sve rečeno, o čemu se sve govorilo, o kojim sve točkama je bilo riječi i koji je bio sadržaj i uvodni u ime predlagatelja ali i ostalih zastupnika iz redova predlagatelja bio sam prisiljen čak i pogledati na internetskim stranicama da li sam nešto propustio, da li nešto krivo gledam. Ali eto očito sam bio u krivu. Netko je ovdje spominjao sram, pa se sad ja pitam obzirom na ovakav opet ću reći kao i za onu interpelaciju uradak koji ste ovdje podnijeli koga bi trebalo biti sram? Dakle, neki od vas ovdje spominju, očito ne znaju niti sadržaj onog što su podnijeli, spominju kako je Vlada dužna po ovom zaključku koji predloži jednom mjesečno davati izvješće. Onda je malo prije netko drugi u ime predlagatelja govori da ako se ne usvoji ovo da će staviti amandman na njihov vlastiti prijedlog. Ja moram priznati da je pitanje na čijoj strani bi trebao biti sram. Govori se ovdje o reality showu koji je radio Stožer jer je imao pressice redovito i obavještavao javnost o kretanjima, broju zaraženih, broju na žalost preminulih naših sugrađana. A sa iste strane se sada kritizira da nema izvješća. Znači, jednoj strani ne paše ako Stožer izvještava svakodnevno što se dešava u Republici Hrvatskoj, a s druge strane sad se traži izvješće i to pazite u vašem zaključku jednom. Dakle, da se podnese izvješće jednom. A imate od petka zaključak koji je predložila vladajuća većina, da se tri puta godišnje podnosi izvješće. Dakle, ovaj vaš zaključak kao što je rekao i kolega Bačić u ime kluba HDZ-a je konzumirani, sadržan je u ovom. Ono što sam ja najmanje očekivao da ćete vi kao predlagatelj, obzirom na zaključak koji je bio usvojen prošlog petka ovaj svoj prijedlog odbaciti, odnosno povući jer je konzumiran, jer je obuhvaćen. Ono što me još više čudi za taj zaključak koji je prošlog petka usvojen glasalo je 77 zastupnica i zastupnika ovog Sabora. Dakle, jedan iznad većine, vladajuće većine, dakle jedan koji je očito objektivno prosudio da je zaključak dobar. 15 je bilo protiv, 36 suzdržanih. A sad najedanput predlažete zaključak koji u manjoj mjeri obvezuje Vladu da dostavlja izvješće. Moram priznati vrlo čudno. Spominjete ovdje, odnosno bilo je riječi o odluci Ustavnog suda da se ovdje ona krivo interpretira, da se tumači na način kako paše vladajućoj većini. Prošli tjedan u raspravi sam a i više zastupnika iz redova HDZ-a govorilo je upravo o odluci Ustavnog suda ne zato što to nama paše, nego zbog činjenice i zbog istinitosti da javnost zna što je Ustavni sud rekao. Ustavni sud je vrlo jasno rekao da jedino ovaj Visoko dom, Hrvatski sabor ima pravo odlučiti da li će postupiti temeljem članka 16. kao što je postupio ili će ići ono što vi cijelo vrijeme govorite ali ne predlažete temeljem članka 17. i zapravo aktivirati izvanredno stanje. Ustavni sud u svojoj odluci isto tako kaže da je Stožer stručno, operativno i koordinativno tijelo za provođenje mjera i aktivnosti. Ustavni sud isto tako donio je nekoliko rješenja, odnosno odluka vezana za mjere koje vi ovdje propitkujete od zaštitnih maski, od samoizolacije. Vrlo jasno rekao svoj stav, vrlo jasno. Ustavni sud je isto jasno rekao svoj stav o Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, vrlo jasno je rekao svoj stav. Ovo sve što vi ovdje govorite, propitkujete u principu propitkujete odluku Ustavnog suda u najblažu ruku to je prilično zabrinjavajuće ono što mogu reći. Bilo je puno toga ovdje rečeno, međutim ništa od toga što ste vi ovdje govorili nije uopće predmet ove točke. Dakle, predmet ove točke je pola vaše stranice gdje tražite da se zaduži Vlada da podnese izvješće o radu Stožera. To smo riješili prošlog petka, štoviše Vlada će tri puta to napraviti godišnje u roku u kojem vi isto to tražite. Ali tri puta, ne jednom. Hvala lijepo.
Nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani kolega Habijan, vi očito ne slušate dobro ili su vam ubacili jednu ploču koju samo reproducirate bez ikakvog razumijevanja. Ovaj zaključak nema to što biti nekakav uradak, to je samo zaključak kojim se obvezuje Vlada da podnese izvješće o radu Stožera. Nema tu velike pameti. Ovdje je samo pitanje volje želi li to Vlada napraviti. I ovo je napravljeno prije tri mjeseca ovaj zaključak i tražili smo da Vlada podnese izvješće. I pod našim pritiskom ste vi donijeli da ćete donositi tri puta godišnje. I kada? U siječnju mjesecu tek, a vidimo kakva je situacija. Mi tražimo da se sada to napravi. I tražili smo prije tri mjeseca da se sada napravi, a naravno da će u raspravi biti izneseno sve što ljudi misle o radu Stožera i Vlade.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Malo prije sam vam rekao, obzirom da se svakih pet minuta javljate za riječ i komentirate zapravo što tko radi u ovoj sabornici, što tko govori na jedan vrlo neuobičajen način da je na HRT2 prijenos Lige prvaka obzirom da ste uzeli ulogu komentatora danas ovdje u ovoj sabornici. A što se tiče vašeg zaključka ja ću ponoviti. Dakle, radi se o običnom uratku. I mene bi doista bilo ovako nešto podnijeti doista sram. Hvala lijepa.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Uvaženi zastupnik Habijan iznio je niz neistina i izvrnutih teza. Vrijeđa ovaj podnesak nazivajući ga uratkom. Valjda bi on trebao imati deset stranica, jedan jednostavan zaključak. Je li vas sram da vaša većina u 9 mjeseci nije podnijela izvješće Saboru o radu Stožera? Vi to odlučujete. Govorite neistinu da smo o ovome govorili kao da po ovome jednom mjesečno treba podnositi izvješće. Nitko o tome nije govorio. Onda stavljate nama u usta nešto što je spomenuo gospodin Bačić kao hipotetski da stavimo amandman na sam ovaj prijedlog. Dakle, nismo mi to govorili. Nikad nismo govorili o tome da treba aktivirati članak 17. Nego hipotetski kad već niste aktivirali članak 17. Zašto niste postupili po zakonu po kojem je trebalo postupiti. Smiješno mi je da vi uspoređujete jednosmjernu komunikaciju gdje Stožer izbifla brojeve i priču svaki dan sa nečim što je podnošenje gdje Stožer izbifla brojeve i priču svaki dan sa nečim što je podnošenje izvješća Hrvatskom saboru čiji ste i vi zastupnik unižavate i vlastiti dignitet time kao zastupnika. 35 dana vama je malo. Pa u Varaždinu je umiralo po 10 ljudi dnevno od korone. To je možda 350 mrtvih ljudi u Varaždinu i mi to da čekamo da nemamo nikakvog izvješća i parametara?
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Što se tiče amandmana na ovaj prijedlog, pa to vam je malo prije kolegica ovdje rekla u ime Domovinskog pokreta ili kog, upravo to. To nisam ja rekao. To je kolegica rekla, to je kolegica rekla. Što se tiče članka 16., 17. ja ne znam što nije jasno? Dakle ja ću vam evo ako nije problem imam više primjeraka dat ću vam Odluku Ustavnog suda pa pročitajte ili se konzultirajte sa gospođom Selak Raspudić. Ja mislim da je ona dobro tu materiju usvojila koliko sam uspio primijetiti. A što se tiče Grada Varaždina ja vas molim da ne širite u javnom prostoru nepotrebnu paniku. Situacija je složena, ali ne na ovaj način koji ste vi sada ovdje prikazali i to nije dobro. Nije dobro da uznemirujete javnost i dolijevate ulje na vatru.
Povreda Poslovnika uvaženi Nino Raspudić.
Članak 238. vrijeđanje. Ja sam iznio točan podatak da je u Varaždinu umiralo i po 10 ljudi. 35 dana je potencijalno pošto se ne smanjuje potencijalno 350 mrtvih ljudi samo u Varaždinu, a vama nije problem da se eto čeka još 35 dana iako je to puno više dana, jer smo ovo podnijeli 16.09.
Ovo nije bila povreda Poslovnika. Imate opomenu. Sljedeća replika uvažena zastupnica Katica Glamuzina.
Poštovani kolega možda sam krivo shvatila, ali molim vas ispravite me ako jesam. Jeste li vi zaista u svom izlaganju u jednom trenutku sugerirali da se dnevne presice Stožera o broju novozaraženih i umrlih trebaju tretirati kao izvještaj o radu Stožera, učinkovitosti mjera koje su donosili, o načinu donošenja raznih odluka itd.?
Odgovor.
Ja sam prije svega išao na kontradiktornost koju je rekao kolega Raspudić ovdje, gdje je nazvao dakle presice Stožera reality showom i govorio sam da ako Stožer govori o podacima o broju zaraženih, o broju umrlih istodobno odgovara na sva novinarska pitanja odnosno ono što javnost zanima, na neki način daje izvješće o trenutnom stanju epidemije. Ja ne vidim da sam išta krivo rekao.
Povreda Poslovnika Nino Raspudić.
Molim predsjedavajući da me pažljivo saslušate i da mi ne dajete opomenu, jer ću biti vrlo precizan. 328. Uvrijeđen sam time što mi je stavljeno u usta nešto što apsolutno nisam izgovorio. Dakle, ja nisam rekao da su presice reality show. Ja izraz reality show nisam upotrijebio. Ja sam samo govorio o tome da pratim izvještavanja od Italije do Engleske i da nigdje se nemaju svaki dan presice stožera nakon kojih 4, 5 članova stožera ide u svaki dnevnik nacionalne televizije i tako 9 mjeseci, da to zbunjuje javnost. Dakle, reći reality show za presicu stožera je vrlo uvredljivo i ja to nisam napravio. Preslušajte snimku.
Imate opomenu, jer ste se pozvali, pozvali ste se na članak 328. koji ne postoji u ovom Poslovniku. … [[Upadica se ne razumije.]] Drugi put. Imamo sljedeća replika uvažena zastupnica Maja Grba-Bujević. Samo da vas upozorim ako bude povreda Poslovnika onda ide oduzimanje riječi. Izvolite zastupnice.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Habijan, rekli ste ispravno naravno citirajući iz zakona da je Stožer civilne zaštite Republike Hrvatske stručno, operativno i koordinativno tijelo koje osniva i imenuje Vlada Republike Hrvatske. S obzirom na zakonsku, a vi ste pravnik, ja vas lijepo molim da to još jedanputa to točno definirate kako zakon kaže tko koga osniva. Hvala vam.
Odgovor.
Hvala lijepa. Točno je kolegice. Upravo to sam i rekao. Ovo što sam citirao, citirao sam Odluku Ustavnog suda koji govore o Stožeru civilne zaštite. Dobro da ste me podsjetili ono što zapravo nisam u svom izlaganju rekao, a to je da je također Ustavni sud zapravo u svojoj odluci govorio i o legitimnosti cilja i o načelu razmjernosti, koja je isto ovdje bila dovedena u pitanje za koje je također utvrđeno da je neupitna legitimnost cilja obzirom na zaštitu zdravlja i živote ljudi, a isto tako razmjernost je utvrdio u onoj drugoj odluci gdje o pojedinačnim mjerama je također zauzeo svoj stav i utvrdio da nije bilo nikakve potrebe za utvrđivanje suglasnosti sa Ustavom Republike Hrvatske.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Habijan pa evo, raspravljamo do kasno u večer o ovom uratku koji ste sami rekli zaključku koji je kratak, koji samo traži da se tu izvještava. U biti cijelu večer raspravlja o nečem drugom, a to je da bi htjeli da se tu dvotrećinskom većinom odlučuje. Sve zemlje u Europskoj uniji prebacile su to na operativna tijela. Da postoji magičan štapić već bi našli rješenje. Morali smo naučiti živjeti sa korona virusom, baviti se isto tako i zdravljem nacije, ali i ekonomijom. Imamo situaciju da je 800 tisuća radnih mjesta spašeno. Nezaposlenost gotovo nije rasla. Zaposlenost je nešto mala rasla. Prema tome, mjere koje je Vlada donosila idu u tom smjeru. Borimo se. Doći će cjepivo, a do tada očuvali smo i zdravlje koliko je bilo moguće i radna mjesta.
Odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Paviću upravo tako i spomenuli ste ovaj dio koji je također isto bitan. Dakle, sve ono što je Vlada učinila, a ovdje se danas čulo svašta, da nije učinila za ovo vrijeme zapravo za gospodarstvo ništa. Treba spomenuti dakle gotovo 8 milijardi kuna koje je uloženo u gospodarstvo. Dakle pomoć mjera poduzetnicima. Treba reći isto tako da uspješnim vođenjem u prvom dijelu dakle ove pandemije i turistička sezona zapravo je bila iznad očekivanja, gotovo 60%. Treba spomenuti i danas liniju HAMAG BICRO dakle koja je izašla za kreditiranje poduzetnika do 380 tisuća kuna. Kamatna stopa 0,25%. Pomoć kao što smo čuli od kolegice Maje dakle vezano za uvećanje plaća liječnicima koji se bore sa ovom pandemijom i sa osobama koje su zaražene, pogođene ovom korona virusom. Prema tome, to treba isto tako imati u vidu. Međutim, danas o tome nije bilo riječi, jer to očito oporbi ne odgovara. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava u ime predlagatelja uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Nakon ovog povijesnog govora mog prethodnika koliko obmana, dezinformacija i nakon toga što je kolega Raspudić rekao da pita svoju gospođu Raspudić Selak aludirajući na partnericu. Pitajte vi svoga partnera ili partnericu o ovome stanju, vi gospodin Pavić pa nam izvijestite što oni kažu o ovome problemu. Zasigurno su oni zabrinuti u vašem Varaždinu ili odakle je gospodin Pavić, gospodin ministar od parfema i dobroga vina, dobre kapljice. Kolega spominjali ste da je svakodnevno tiskovna konferencija koju drži Stožer, ujedno izvješće o stanju epidemije. Drugo je izvješće o stanju epidemije na dnevnoj razini, a drugo je Izvješće Stožera koje treba dati Hrvatskom saboru. Oni iznose tu brojke koliko je testiranih, koliko je oboljelih, pozitivnih, koje su tendencije u biti, tako da o sasvim drugačijem kontekstu govorimo. Drugo, iznijeli ste jednu neistinu, laž i obmanu da MOST traži ovim zahtjevom klub MOST-a i oporba, da traži u biti da se svako pola godine da izvješće. To je netočno. Kolega Habijan, ja ne znam, znam da to svjesno govorite. To je zatraženo prije tri mjeseca, da se da od ožujka izvješće do trenutka kada smo mi dali zahtjev to je u 9 mjesecu, prije dva mjeseca da se da izvješće Stožera za to razdoblje. Lako je to pročitati. I to je vrlo jednostavno. Vi kažete na pola stranice. Što bi kao i vi trebali svaki dan prepisivati zakone, prenormirati zakonodavstvo hrvatsko da bi se mogli hvaliti kako ste se dobro dodvorili Angeli Merkel, Tajaniju, Tusku i ostalima. Vrlo je jednostavan zaključak da nam da izvješće Stožer za ovaj period od trećega mjeseca kada je Stožer dobio ovlast od Hrvatskoga sabora do trenutka kada smo dali zahtjev a to je bilo u 9 mjesecu prije dva mjeseca, 15.9. čini mi se. I to je … [[Govornik se ne razumije.]] obmana i laž. I nemojte ići putem kolege Bačića. On je, je dobrog kuma ima i tu liniju sa Šeksom, sa Šeparovićem iz Ustavnoga suda to je ta linija koja je povezana i nemojte tom linijom jer govorite netočnosti. Svi koji mogu pročitati, ja evo donijet zaključak pa ćete vidjeti da cijelo vrijeme Bačić, Habijan, svi ovdje koji se javljaju u biti iznose laži, neistine, dezinformacije o ovoj ozbiljnoj temi, epidemiološkoj i zdravstvenoj prije svega, ali i gospodarskoj. Niti jedan amandman niste prihvatili na proračun. 300 je bilo amandmana oporbe i sam sam ja dao 70 amandmana. Kolega MOST je dao amandman i na zakon gdje ste mijenjali Zakon o zaštiti pučanstva od epidemije, gdje ste uveli sankcije bez ikakvih kriterija. Sramotno bez ikakvih kriterija i ciljeva. Koji je cilj vama dostignut, šta vam je rekao Stožer? Jel' vas sramota? Bez ciljeva i kriterija. Mi smo dali amandman ciljevi i neki kriteriji kad smanjiti, kad povećati, koji je taj broj, ili će se mjere ublažavati ili povećati, ništa. Nego ste se pogubili. Pogubili ste se. A Andrej Plenković je izjavio u petom mjesecu prije raspisivanja izbora hrvatska Vlada je pobijedila korona virus, Andrej, Andrej. Prije Ivo, Ivo Sanader, Jadranka, Karamarko, živili! Nitko ne zna ih više. Pa nemojte se tako ponašati, nije ovo vaša samo država. I drugi su stvarali ovu državu, vole ovu državu. Pa ne tribaju se niti slagati sa vama u nekim stvarima, ali ovo je problem svih ljudi. I Sabor se ne smije kolega Habijan pritvorit u glasačku mašineriju bilo koga, pa ni Andreja Plenkovića. Znam da ga cijenite, vaš je predsjednik. Ja ne ulazim u to? Ali ovaj članak i zaključak je sasvim drukčiji od onoga što ste vi rekli. Nemojte nasjedati na bedastoće koje vam podmeće Branko Bačić, njegovim igrama jer on dostiže pomalo svoga učitelja, svoga učitelja Vladimira Šeksa, kuma u tim podvalama. Jer jednoga dana more oporba biti vlast, a vi oporba. I zato se nemojte izrugivati sa prijedlozima koji su konstruktivni, koji stvaraju dobre temelje za preuzimanje odgovornosti zajedničke i rješavanje problema ili pokušaja rješavanja problema koje imamo zbog covida. Hvala lijepa.
Ima jedna replika, uvažena zastupnica Katica Glamuzina.
Hvala. Kolega Bulj, apostrofirala bih ovaj dio kad ste spomenuli izvještaj o trenutnom stanju pandemije. Dakle, kolega Habijan je jasno rekao da se dnevne pressice Stožera trebaju smatrati Izvješćem o radu Stožera jer su one Izvješće o trenutnom radu epidemije. Valjda je to Izvješće o trenutnom stanju pandemije izvještaj, uvodno rečeno uspješnosti te pandemije. Izvještaj o radu Stožera bi trebao biti izvještaj o tome koliko se taj Stožer uspješno bori protiv pandemije, na koji način donosi odluke, jesu li te mjere uspješne ili nisu, kome u Znanstvenom savjetu Vlade se ide na ruke, a koga se ne sluša, pa onda izbacuje iz tog Savjeta. Takav izvještaj tražimo. Ne zanima me koliko ljudi umire svaki dan, to dobijemo svaki dan iz medija, ne treba nam Stožer za to.
Odgovor.
Pa čak bi se u ovom dijelu svakodnevnog izvještavanja ljudi da bi to bilo ponekada prenormirano poglavito u početku čak su Stožeri na županijskim i lokalnim samoupravama oblačili odijela, metali činove ko da su generali, ko da vataju evo doslovno je to djelovalo evo ga tu je virus 120 kila u njemu, tribamo trčat za njim do proglašenja pobjede kad je proglasio pobjedu Andrej Plenković, kada je rekao mi smo pobijedili, ova Vlada je pobijedila korona virus šta je bila laž i obmana samo dok dobije izbore da bi prevario narod. Samo zbog toga je napravio. Zbog izbora je riskirao život hrvatskih ljudi i to je sramotno. Naravno da je razlika svakodnevno izvještavanje može ići putem medija, ne na tiskovnoj, a može to je odabir Stožera ja se u to neću miješati. Moj osobni stav je tu manje bitan, a drugo izvješće Hrvatskom saboru o svim mjerama, kriterijima, ciljevima da li su dostignuti i koju su rezultati tih mjera.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Maja Grba-Bujević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. „Stožer civilne zaštite Republike Hrvatske je stručno, operativno i koordinativno tijelo, koje osniva i imenuje Vlada Republike Hrvatske, a koje se sastoji od rukovodećih osoba iz središnjih tijela državne uprave, operativnih snaga sustava civilne zaštite i drugih pravnih osoba od osobite važnosti za sustav civilne zaštite.“, citiram Zakon. Koncept civilne zaštite i Stožer civilne zaštite nije novotarija ove Vlade, niti at hock tijelo osnovano zbog epidemije COVID-19, jer je Stožer civilne zaštite funkcionirao od samog početka samostalnosti Republike Hrvatske ako smo zaboravili i u njenim najtežim danima tijekom Domovinskog rata, pa sve do danas. Temelj za osnivanje i imenovanje današnjeg Stožera civilne zaštite je Zakon o sustavu civilne zaštite, koji je 2015. godine predložila Vlada Republike Hrvatske u jednom drugom sastavu i u srpnju 2015. u ovoj sabornici potvrdila saborska većina u isto tako drugom sastavu vodećem i u odnosu političkih snaga. Zakon je 2018. i ove godine kvalitetnije uređen, ali iz prije navedenog jasno je da koncept Stožera civilne zaštite nije jednokratni projekt ove Vlade, niti ove saborske većine stvoren za rješavanje novonastale situacije, već tijelo koje je prepoznato kao potrebito od samog početka stvaranja neovisne Republike Hrvatske i od svih političkih aktera donesen. Stožer civilne zaštite Republike Hrvatske u širem, ali i u užem sastavu kontinuirano djeluje, a Vlada Republike Hrvatske je tijekom 2020. godine imenovala u Stožer dodatne članove koji su zbog svojih stručnih znanja i vještina i rada u institucijama koje imaju izniman značaj za borbu protiv epidemije potrebni za što kvalitetniji rad Stožera. Prepoznavši potrebu za unapređenjem pravnog okvira Hrvatski Sabor je na prijedlog Vlade Republike Hrvatske koja je na vrijeme uočila opasnost od širenja bolesti COVID-19 u ožujku 2020. godine donio Zakon o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite, kojim je Stožeru civilne zaštite Republike Hrvatske dana ovlast da može donositi odluke i upute radi zaštite života i zdravlja građana, očuvanja imovine, gospodarske aktivnosti i okoliša te ujednačavanja postupanja pravnih osoba i građana. To ste saborski zastupnici vi izglasali. Stožer je pokazao svoju operativnost i svrsishodnost, jer je odmah po stupanju na snagu dopuna Zakona krenuo sa donošenjem odluka. Do sada je Stožer civilne zaštite donio više od 240 odluka kako za područje Republike Hrvatske, tako i za jedinice područne uprave i samouprave. Isti Stožer je u ovom odgovoru na epidemiju mobilizirao 60 objekata i preko 70 pravnih osoba te mobilizirao preko 18 tisuća pripadnika civilne zaštite na odgovor na ovu epidemiju. Osim Stožera civilne zaštite Republike Hrvatske ustrojeni su i stožeri civilne zaštite jedinica područne regionalne samouprave s kojima je uspostavljena neprekidna suradnja i pristupilo se donošenju mjera prilagođenih stanju i potrebama na terenu u svakoj jedinici područne regionalne samouprave. Takav decentralizirani pristup omogućuje veću fleksibilnost i kvalitetniju borbu protiv epidemije COVID-19. Potvrdu ustavnosti i zakonitosti pojedinih odluka, pa i rada samog Stožera dao je Ustavni sud kada je zauzeo jasan stav da su rad i odluke Stožera u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske. Od samog početka borbe sa epidemijom COVID-19 Stožer je vodio brigu o nabavi zaštitne i medicinske opreme za borbu protiv COVID-19 koja je kao što znamo bila i sada je osigurana u dovoljnim količinama. Posljedice nenabavljanja opreme bile bi strašne. Zaključno. Stožer civilne zaštite Republike Hrvatske svojim je dosadašnjim djelovanjem opravdao i dokazao neophodnost njegovog ustrojavanja, a pravovremenim poduzimanjem mjera i donošenjem odluka koje su u datom trenutku bile najprimjerenije olakšao borbu s epidemijom COVID-19.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice članica ste bila Stožera i znam sigurno iz prve ruke da ste za vrijeme dok ste bili članica aktivno radili, mogu reći danonoćno. U svom izlaganju ste dali presjek rada Stožera od njegovog osnutka u povijesti, pa sa posebnim osvrtom za ovo vrijeme koje je radio Stožer vezano za ovu COVID krizu i zastupnici koji su zahtijevali da nešto čuju i da imaju ipak jedan presjek rada Stožera nisu poslušali ovu vašu raspravu. Ali naravno to je samo jedno moje zapažanje, a vas pitam kako gledate na to da se cijelo vrijeme poziva na struku, na ljude koji znaju nešto o ovoj problematici, a da u isto vrijeme svi više znaju o ovom radu Stožera i o mjerama, nego ljudi koji uključujući rade na tome?
Odgovor.
Hvala vam kolegice Murganić. Baš vam hvala iskreno na tom pitanju. Dakle, kada je trajala, odgovor, članovi Stožera su zaista radili od 0-24 i ne samo oni, nego more jedno ljudi u pozadini koji su zapravo davali svoje stručne impute bilo za opremu, bilo za odgovor na epidemiju, bilo na, na bilo koji drugi način. U samom stožeru su bili, stalno se priča o tome da su to samo epidemiolozi ili nema epidemiologa ili dakle to naša oporba onako više to priča kako bi ušlo u narod pa da oni to zapamte kao istinu. To nažalost nije, na njihovu žalost to nije istina. U stožeru su zaista radili veliki broj ljudi i veliki broj stručnjaka i stožer je apsolutno transparentno radio prema svim kriterijima koji su propisani pravnim i podzakonskim aktima o radu stožera.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Upravo kao što je kolegica Murganić rekla, struka u ovom saboru što se tiče epidemiologije i Covida to ste vi. Bili ste heroina početku kad je krenula pandemija, bili ste u stožeru, hvala vama osobno, hvala i svima zdravstvenim radnicima, hvala i svima koji rade sa Covidom, Vlada je to upravo znala nagraditi na zadnjoj sjednici Vlade je i novčano se zahvalila svim zdravstvenim radnicima i svim i u policiji, vojsci koji su uključeni. Spomenuli ste opremu, oprema je nabavljena iz EU fondova, recite nam malo koliko je ona bila bitna s obzirom da smo ju osigurali, a ja stvarno ne vidim potrebu za ovolkom nervozom oporbe u ovakve kasne sate. Možda je to radi toga jer ne dobivaju političke bodove na ovoj temi jer struka ste vi u ovom saboru i vrlo jasno, kompetentno možete govoriti, a Vlada očito ima potporu i građana [[Upadica: Vrijeme.]] u rješavanju krize.
Odgovor.
Hvala kolega Pavić, dakle oprema je bila ono što je zaista bilo nužno potrebno jer da se zaštitna oprema za djelatnike koji su se susretali sa Covid pacijentima nije bila na vrijeme nabavljena, razbolili bi nam se zdravstveni radnici i onda ne bi imao tko liječiti sve one ljude koji su se kasnije razbolijevali. To struka će sigurno reći da sam u pravu, oni koji ne žele to čuti nije niti važno.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Poštovana kolegice Grba Bujević, bili ste i članica stožera pa ste nekako i mjerodavni odgovor na ovo prvo pitanje, a to je … [[Upadica: Možete li molim vas samo glasnije, nemojte se ljutiti, ali vas ne čujem.]] da, da, kao i bivša članica stožera mjerodavni ste i odgovoriti na ovo pitanje. U čemu je problem već 9 mjeseci da stožer ne može, da se ne može podnijeti izvješće o radu stožera saboru? Da smo to 16.9. morali tražiti ovim zaključkom o kojem tek danas raspravljamo, a kasnije nakon eskalacije i amandmanom koji je odbijen da se to radi jednom mjesečno što je uzus u europskim zemljama. Zašto do sada po vašem mišljenju nije podneseno izvješće stožera saboru? Evo, kako, kako na to gledate?
Odgovor.
Kolega Raspudić, svakodnevno se zaista svakodnevno izvještavalo sve koji su god željeli doći do nekih informacija. Ne možete nikako reći da niste bili dovoljno informirani o tome što se događa, ne mislim pri tom samo o tome koliko ima oboljelih, koliko ima umrlih ljudi, koliko ima testiranih ljudi, nego i svim onim mjerama koje su svakodnevno svaki puta kad su se uvodile su jasno interpretirane upravo na tim sjednicama stožera. Tamo su izneseno puno podataka, osobito naravno onih koji su mjerodavni za donošenje mjera, a to su epidemiolozi, koji su svaki puta objašnjavali zašto je ta mjera neka uvedena, zašto ta mjera se sada ukida, koja je tendencija, što želimo, nažalost neki puta to ne dopre do javnosti.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, evo sve ste lijepo rekli obzirom i da imate mnogo iskustva i kao stručnjakinja i kao jedna od članica Stožera civilne zaštite samo se postavlja pitanje što bi bilo ne daj Bože da u početku ove pandemije nije bilo kriznog odnosno Stožera civilne zaštite ko što je to bio recimo slučaj od 3. siječnja 2000. da do 23. studenog 2003., kada je odlukom SDP-ove vlade i Zakon o zdravstvenoj zaštiti stožer civilne zaštite izbačen, nije ga bilo. A tada je postojala i bila ona afera Baxter, znamo sve dobro šta se je desilo i koje su bile posljedice. Hvala lijepo.
Odgovor.
Samo u vrijeme koalicijske Vlade nije bilo Stožera civilne, Kriznog stožera Ministarstva zdravstva, to je jedini period kada ga nije bilo i tada se dogodila afera Baxter gdje je zaista zbog nedovoljnog protoka i koordinacije rada utvrđeno smrt, odgovornost za smrt 23 osobe što je strašno, to je uopće nemjerljivo. Na svu sreću odmah iza toga je novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti ponovo aktivirao već prije ovaj postojeći Krizni stožer Ministarstva zdravstva.
I posljednja replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena saborska zastupnice, ja ću vas pitati za vaše mišljenje vezano uz jednu mjeru stožera koja je donešena iza toga kako ste vi prestali biti članica zbog toga što ste saborska zastupnica. Naime, stožer je donesao odluku da se ne može kad je riječ o sportu jedriti. Ja nekako si umišljam da nešto malo o tome znam. Dakle, jedrenje je govorim o jedrenju klasom optimist odnosno u jednosjedima to je za dob djece do 15 godina odnosno djeci iznad 15 godina, u jedrenju oni na sebe obuku odijelo u kojem jedre, dakle na postojeću odjeću, opreme barku, izađu van i jedini kontakt koji mogu imati je sa trenerom koji se nalazi na gumenjaku, a oni se nalaze na svojoj barci. I sad je donešena odluka da se ne može jedriti, ja ne mogu to razumjeti iz kog razloga, možda mi vi [[Upadica: Vrijeme.]] možete pojasniti. Hvala lijepo.
Odgovor.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš svaka mjera treba ju gledati općenito. Dakle, nakana svih ovih mjera koje su sada donesene je što manje okupljanja ljudi na jednom mjestu. Dakle, to je sigurno kako se ne bi zapravo širo virus, to je sigurno razlog zbog čega se razmišljalo, nije tu navedeno posebno jedrenje, ja o jedrenju moram priznati ne znam ništa, ali jedrenje nego treba to pogledati kao što manje okupljanje ljudi. Dakle, sigurna sam da i na jedrenje dođe više djece koja se tamo okupe, ali nisam sigurna da se baš striktno išlo na jedrenje kao takav sport, nego da je to zapravo obuhvaćena da se djeca što manje grupiraju kako ne bi eventualno poslije donosili svojim kućama i da mogu zaštiti starije i sve one koji su tamo.
Hvala. Evo sad ćemo napravit provjetravanje zbog epidemioloških razloga. Nastavljamo u 23 i 5. STANKA U 22,56 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 23,06 SATI]] Nastavljamo dalje. U ime predlagatelja Miro Bulj, izvolite.
Evo u ime predlagatelja moram kazati nakon kolegice Bujević da zaista žao mi je šta nije ovdje da mi nikako nije jasno, razumijevajući da ona tada nije imala sve informacije, ali da je mogla izjaviti 24.2. ja ću pustiti samo izjavu još jednom da ju dobro čujemo …/Govornik uključio tonsku snimku: „Zaista nema potrebe da kupujemo te maske i da hodamo s njima po gradu, da hodamo s njima na posao jer neće taj virus tako priječi, dakle neće nas maska zaštiti od ulaska virusa. Znači nikakve koristi i ova pomama potpuno bespotrebna? Potpuno je bespotrebna. Vrlo je vjerojatno i vi se slažete pretpostavljam da će korona virus mora doći u Hrvatsku…“/… evo ja bi samo kratko rekao da razumijem taj sami početak. Međutim evo mi smo sad ovdje ugradili ovu plastiku ispred sebe i ja sada kad sam vidio da se ona pridržaje tih mjera da drži masku onda i ja kažem neću skinuti masku računam da ima nekakvo znanje pa mi nije jasno zbog čega kolegica i sada drži masku ovdje kada nitko od nas saborskih zastupnika ne drži. Nije mi uopće jasna ta poruka. Tako da je ta konfuzija koju su oni stvarali cijeli vrijeme, a najviše me zanima tijelo u kojem je ona bila, u kojem je ona bila heroina kako kaže ministar od parfema i kvalitetnih vina i oborite ribe, ministar Pavić bivši sada naš kolega zastupnik, kada je rekao da heroina bila i je tako je bilo, to su bile emisije svakodnevno, svi mediji su pisali u to vrijeme i imali su povjerenje građana. Nego znam da je u vrijeme kada je bila izbjeglička kriza 2015. godine, da je ona također bila u timu nacionalnom stožeru za zaštitu kada je bio SDP-ov ministar u slučaju tada izbjegličke krize, pa mi nije jasno kako je onda bila onda, a sad jedno može ona kao drug član druge stranke je bila u stožeru kada je bio SDP na vlasti, a sada kada je HDZ na vlasti nitko ne može biti u stožeru osim članova stranke. Također mi je nejasno prije neki dan na jednoj nacionalnoj televiziji je pitalo šefa stožera Capaka kolika je smrtnost ljudi koji su na respiratoru, on je rekao ne znam, ona mu je rekla koliko u Njemačkoj i u drugim državama, on je rekao ne znam provjerit ću. Tako da je čudna ta konfuzija koji daju javnosti ovaj informacije ili ne znaju informacije, ali je činjenica i žalosti ta činjenica da u Hrvatskome saboru većina ne podržaje niti jedan konstruktivan prijedlog od oporbe kako u ovoj Covid krizi po pitanju zdravstvenih djelatnika. Žao mi je šta kolegica nije podržala i amandman MOST-a koji je davao na proračun da se Covid dodatak dobiju zdravstveni i nezdravstveni djelatnici unutar zdravstva koji se bore protiv Covida. Nije mi jasno, a ona je iz toga sustava, heroina toga sustava, nije mi jasno nije dala to obrazloženje, a i pitao sam je prije ovoga. MOST nezavisnih lista je dao amandman da se razumijemo i na zakon izmjene zakona koji je bio nedavno o pandemiji, utjecaj na pučanstvo. Niste ga podržali da svaki mjesec daje nacionalni stožer izvješće Hrvatskom saboru tj. građanima ako daje hrvatskim saborskim zastupnicima, niste ni to podržali, a ovaj prijedlog da se razumijemo, da se razumiemo dobro, ovaj prijedlog je napisan 15.9. i upućen je u proceduru. Što znači da smo mi tražili da se da izvješće od trenutka kada, da se da izvješće ovim zaključkom i ne vidim niti jedan razlog da to ne podržite, da taj prijedlog bude, u ovome prijedlogu da se da izvješće od svih mjera. Znači što su te mjere donile, da li su donile dobro, da li je bilo nepotizma, klijentelizma, korupcije kod prodaje maska sjećamo se da su maske koje sada vrijede pola kune bile po 20 kuna, po 50 kuna u ljekarnama. Znamo da je se švercalo i dobivalo ogroman novac na tim ovaj dezinfekcijskim sredstvima. Tako da mi želimo kao saborski zastupnici vidjeti korupciju, klijentelizam, nepotizam, suradnju sa u tom, u toj pljački ljudi koja se događala po pitanju [[Upadica: Vrijeme.]] maski i dezinfekcijskih sredstava. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Kolegice i kolege, podsjetit ću joj jednom na kronologiju zahtjeva oporbe konkretno nas iz Kluba zastupnika MOST-a po ovom pitanju o kojem raspravljamo večeras. Dakle, 16.9. zbunjeni činjenicom da već 6 mjeseci nema izvješća o radu stožera u saboru podnijeli smo ovaj zaključak. U međuvremenu kako je situacija sve više i više eskalirala do te mjere da nam iz današnje perspektive stanje 16.9. izgleda gotovo idilično uložili smo amandman na predložene izmjene Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti kojim bi se stožer obvezao i Vlada da jednom mjesečno podnosi izvješće saboru i da se u tom izvješću navedu jasni parametri i kriteriji o eventualnom postrožavanju, ublažavanju mjera ili ostavljanju istih mjera ili u idealnim scenarijima ukidanju mjera. Ništa od toga nije ispoštivano. Danas kad raspravljamo o ovom zaključku čuli smo od vladajućih da smo govorili neke stvari koje nismo govorili. Štoviše čak su nam i riječi zastupnika HDZ-a stavljane u usta. Tako je govoreno da smo mi rekli ono što je hipotetski spomenuo kolega iz HDZ-a Bačić. Zatim je spominjano da smo govorili o članku 17. a mi ga nikad nismo spominjali da ga treba aktivirati, nego kad već niste postupili po članku 17. to je ponovio i kolega Pavić koji kaže da smo mi tražili da se dvotrećinski odlučuje što bi kao usporavalo reagiranje Stožera. To nije istina. Mi smo tražili i tražimo da Stožer podnosi Izvješće o svom radu Saboru RH. Isto tako spominjano je malo prije da mi negiramo odluke Ustavnog suda. Ne, mi ne negiramo odluke Ustavnog suda. Ustavni sud je presudio kako je presudio, da je ono što je bilo doneseno u skladu sa Ustavom. Ali to nije bianco mjenica Stožeru za sve ono što će raditi u budućnosti da se ne propituje, a pogotovo Ustavni sud barem koliko ja znam nije presudio da Stožer ne smije slučajno podnositi izvješće nikakvo Saboru o svom radu. Kolega Pavić govori o nervozi oporbe. Da, mi jesmo nervozni. Sam sam nervozan večeras, ali nisam nervozan radi vas iz vladajuće većine ili radi toga što priopći Stožer nego sam nervozan zato što u Hrvatskoj svakog dana umire jako puno ljudi i na žalost izvjesno je sljedećih tjedana, ne daj bože i mjeseci da će biti tako. To mi stvara nervozu, a nikakvih parametara nemamo za mjere, nikakvih još uvijek kriterija. Ponavljam punih 9 mjeseci nemamo izvješće o radu Stožera u Saboru koje je najviše političko tijelo ove države. To je ono što mi stara nervozu. Kolegica Grba Bujević je rekla kako Stožer svaki dan ima ta priopćenja, obraćanja javnosti itd. da se informacija ima. Pa dobro, ako je tako gdje je problem da oni dođu u Sabor i ponove to isto. Ali tu im možemo postaviti neka pitanja i nadam se dobiti neki odgovor. Dakle, važno je da hrvatska javnost i to ću ponoviti po deseti put shvati, da ono što smo tražili ovim zaključkom upućenim 16.9. i onim amandmanom kojeg smo uložili u najboljoj vjeri i krajnje konstruktivno prošli tjedan smo samo tražili da se Saboru podnosi Izvješće o radu Stožera koji upravlja našim životima i koji donosi glavne odluke u našoj borbi kao čitave zajednice protiv corona virusa. Između ostalog i zbog toga jesmo ovdje. Ne mogu tiskovne konferencije Stožera zamijeniti Izvješće Stožera Saboru i pitanje protupitanja, argumenti, ono sve što se ovdje događa. Jer komunikacija Stožera je jednosmjerna komunikacija. Ne može novinar koji postavlja pitanje zamijeniti saborskog zastupnika koji predstavlja narod, a narod je nositelj suvereniteta, iz njega proizlazi i njemu pripada. Dakle, izrazit ću još jednom nadu da će biti dovoljno svijesti, savjesti i u dijelu vladajuće većine da podrži ovaj zaključak, da se ovo Izvješće podnese što prije. Najbolje bi bilo sutra ili već sljedećeg tjedna, a ne da se čeka spomenutih 35 dana, jer to znači još jako puno mrtvih i puno problema. Hvala.
Imamo dvije replike. Prva je Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Raspudiću vidim da ova rasprava koju su ciljano bojkotirali, stavili u ovo vrijeme jer cijeli dan se prozračivao ovaj prostor svako pet minuta, svako 10 minuta sa stankama samo da narod ne bi čuo ovu ozbiljnu raspravu i ovaj ozbiljan prijedlog da Stožer Civilne zaštite daje Izvješće o onome što je učinio u prvih šest mjeseci, sve greške koje su napravili, mjere ili što su dobro napravili da se iznese pred hrvatskom javnosti a poglavito tu je dio i korupcije, covid korupcije koja se događala poglavito što se tiče dezinfekcijskih sredstava, maski. Moramo znati da je maska koja vrijedi pola kune jedno vrijeme se prodavala za 20 kuna pa i više. I što se događalo to cijelo vrijeme, zbog čega se davale kontradiktorne izjave i nepovjernje u Stožer [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Ali oni to ne žele.
Odgovor.
Mi smo dobili veliku čast i veliku odgovornost kad smo se nakon što smo se kandidirali dobili povjerenje građana da ih kroz četiri godine ako taj mandat potraje toliko predstavljamo u Hrvatskom saboru. To je velika odgovornost. Ako se posao odradi dobro, to znači neku doživotnu čast i za nas i za našu djecu i unuke da kažu djed ili baka su dobre stvari radili u ta vremena u Hrvatskom saboru. Ali isto tako odgovornost u smislu ako stvari budu loše, ako stvari rade neodgovorno, ako se stvari rade tako da budu loše posljedice po hrvatske građane, da će imena ostati zauvijek obilježena. Ja sam jučer ovdje u Saboru o Deklaraciji o Hrvatima u BiH pet puta spomenuo ime veleposlanika Tončija Staničića. Na njegovu sramotu koji se hvalio da je prvi čestitao Komšiću. Imate veliku odgovornost. Nemojte da vam imena netko povlači ni za pet, ni za deset, ni za dvadeset godina jer ovo je teška i ozbiljna situacija. I u Saboru Stožer treba periodički podnositi izvješće.
Sljedeća replika Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani gospodine Raspudić, kako na kraju krajeva i vjerovati Stožeru i da podnese izvješće na kraju krajeva na mjesečnoj razini, kako vjerovati, temeljem čega i kojih kriterija. Pa primjerice, evo naša kolegica Grba Bujević koja je još uvijek tu prisutna i jednog trenutka u prvom valu izjavila da joj je neozbiljno pružanje političara bez distance, da je to neodgovorno, da je to ovakvo ili da je to onakvo da bi vrlo malo nakon tog bila u društvu bez distance, bez maske sa premijerom, Capakom što je jasno vidljivo u medijima. Dakle, ako ja izmišljam mediji u Hrvatskoj su svi to prenijeli. Da ne pričam o onoj suludoj izjavi o maskama, da ne pričam o tome da se stožer ispočetka zapravo jednim ne znam načinom natjecao tko će dati izjavu ne vodeći računa o nekakvoj srži suglasnosti između njih. A na koncu konca su ove mjere koje su donijeli mislim da je više riječ o jednom suludom bezkriterijskom donošenju i bubanju [[Upadica: Vrijeme.]] mjera kojih se oni isti koji ih donose ne drže.
Odgovor.
Sve što ste rekli stoji, ali idemo spašavati što se spasiti može. To sve znamo. Ja bih ispravio kolegu Nikolu Grmoju on je govorio ovo to smo vidli premijer u svibnju kaže moja Vlada je pobijedila Covid-19 znači kad je dobro ja sam pobijedio, a kad je loše izgubili smo ili izgubili ste kaže trener igračima kad izgube. Ali ovo je sad jedna paradoksalna situacija zato sam spominjao Makewelia bar malo makevelizma sad stvari idu jako loše, a sva odgovornost je na vama. Pružamo ruku usvojiti ovaj zaključak, imati tu izvješće koje ćemo svi skupa raspraviti ako treba, ako se kvalitetno i odgovori i podržati. Ovo je prilika da ne bude odgovornost samo na vama nego da doista bude na cijelom saboru. A dok izvješća u saboru nema odgovornost je isključivo na stožeru i vašoj većini koja ga je podržala i koja podržava i dalje to da on ne podnosi izvješće.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Dakle, evo ostalo je dvoje zastupnika vladajućih na raspravi o ovoj bitnoj točki. Dakle, sasvim je jasno što smo mi ovim tražili. Tražili smo izvješće o radu stožera i to odmah, a ne za 40 dana posebno ako se uzme u obzir da je prošlo znači gotovo 9 mjeseci od početka rada stožera. Znači vi ćete nama podnijeti izvješće o radu stožera gotovo godinu dana nakon što smo zapravo ušli u ovo jedno izvanredno stanje iako nije proglašeno, ali ovo nije redovno stanje, dakle nije normalno stanje i nije novo normalno kako ste nam vi poručivali. Kakvo novo normalno, zna se što je normalno, što je nenormalno, nema, nema novog normalnog niti ćemo na to ikada pristati. Ovo je stanje iz kojeg hrvatski građani žele što prije izaći. Ljudima je dosta znači svega ovoga što se događa i ovo nije redovno stanje i bio je red da podnesete izvješće. Govorile su kolege o komparativnoj praksi, što se događa u Njemačkoj, što se događa u Britaniji, ne znam negdje je 3 tjedna, negdje je i manje, podnosi se izvješće o onom što je napravljeno. Postoje jasni kriteriji kada se mjere pooštravaju, kada se ublažavaju, kada se ukidaju. Hrvatski građani ništa ne znaju, u neizvjesnosti čekaju božićne blagdane i Novu godinu jer ništa jasno ne komunicirate. I vi se vadite na to kolega Habijan da smo mi protiv presica stožera. Što građani saznaju na presicama stožera? I bez tih presica stožera pošalje se priopćenje koliko je zaraženih tu, koliko je zaraženih ovdje. Mi tražimo izvješće o onom što ste radili i kako su te mjere utjecale. Što ste prepoznali i vidjeli kao dobro, što kao loše. Na što su hrvatski građani reagirali dobro, na što su reagirali loše. I pričate o odgovornosti, ja sam zadnji čovjek u ovom saboru koji bi branio SDP-ovu vladu, ali spominjali ste neke afere ja znam da su akteri tih afera dali ostavke nakon toga. Tko je sada dao ostavke osim što ste vi razriješili članove savjeta, znanstvenog savjeta Vlade. Tko je dao ostavku zbog onog što se događa? Nitko, nitko nije dao ostavku, osim što ste poznati po tome odnosno Vlada koju vi podupirete da vam je otišlo znači još u prošloj vladi gotovo cijela vlada, nema ministra koji je počeo mandat i završio mandat. Ali to sve radite naknadno ne u jeku afera, nego kada se Plenković više ne može obraniti, kada to postane teret za njega, pa žalosno je od Frke Petešića, čini mi se pristojan, obrazovan, pametan čovjek, mnogi ga ismijavaju ne čini mi se kao netko koga treba ismijavati, koliko sam čuo iz hrvatske emigrantske obitelji. Što radite od čovjeka? Kaže mu Plenković da zove znanstvenike da im otkaže suradnju i onda kad vidi da je nastupila medijska šteta onda on jadan ima nekakve izlike, nekakvu presicu, pa što radite od čovjeka, držite li do ljudi? Sramota. To je sramota. I sramota je da u godinu dana niste podnijeli izvješće, gotovo godinu dana bit će toliko kada ga podnesete ovdje Hrvatskom saboru. To je sramota kolega Habijan. I ne znam zašto su vas tu ostavili, kakav dug morate vratiti zašto ste tu napušteni vi i kolegica Bujević, zašto morate biti ovdje u Hrvatskom saboru? Ne znam je li možda to vaš ulog u kandidaturu nekakvu u Varaždinu, što se događa, ali znam da vam nije ugodno i ne bih vam bio u koži. Ne bih vam bio u koži. Slušati ove argumentirane kritike, ne imati odgovora, nije vam lako.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega, pa ovdje sam zato što mi je vrlo interesantno i vrlo zabavno slušati ovo sve što govorite i govorite neargumentirano. Dakle, sve ovo što govorite i kolega Bačić i kolegica i ja apsolutno sve smo mu kazali da je potpuno drugačije. I uopće se cijelo vrijeme ne držite teme. Dakle, tema je zaključak od pola stranice. Vi govorite o nekim stvarima koja uopće nije tema. Dakle, vi ste ovdje prošli cijelu dnevno-političku scenu u zadnjih 9 mjeseci, to uopće nije tema. Izvješće ćete dobiti upravo zato jer je zaključak izglasan prošloga petka. Dobit ćete ga i to u roku u kojem ste vi tražili svojim zaključkom, ali ste tražili samo jedanput, a sad ćete imati tri puta godišnje.
Odgovor.
Kolega Habijan, nemojte više radi vas vas molim. Kao što mi je stalo do kolege Frke Petešića, tako mi je stalo do vas. Nemojte dakle, govorite o tome da mi ne raspravljamo o temi. Što je po vama tema? To da tražimo da Vlada podnese izvješće. Pa to isto da smo uputili zaključak da HNB podnese izvješće i da pričamo o tome kako HNB vodi monetarnu politiku i da vi kažete da to nije tema rasprave. Pa Stožer je tema rasprave kolega Habijan. Pa vi sjedite na ušima cijelu večer ovdje. Pa kad ste već ostali tu, kad ste vojnik partije, onda slušajte o čemu se govori i što je tema. Slušajte što je tema. Znači Izvješće o radu Stožera, to je tema današnje rasprave.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući, poštovani gospodine i kolega Grmoja. Pa bilo koji inače logičan slijed misli a samim time i bilo kakvo pitanje, ne samo po pitanju Stožera nego generalno općenito bilo čega drugoga koje je upućeno prema vladajućima, njihov odgovor bude najčešće u nekakvoj kategoriji okarakteriziran dječjom logikom koja je neutemeljena i zapravo jasno bude vidljivo da u samoj pozadini tog odgovora, tog njihovog odgovora ne stoji jedna ozbiljnost i odgovornost. Ako je to već tako a je, to je pokazatelj vrlo opasan da se zapravo stvarnost doživljava na potpuno iskrivljen način. Samim time onda i životi građana, a samim time i donošenje odluka koje vrlo teško Hrvatsku mogu učiniti sretnom. Argumentacija kojom će vladajući ovo pobiti je 16% vjerojatno birača koji su ih birali. A kada se netko uzoholi a to je [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] u Vladi i u Stožeru zna se kako ga život prizemlji.
Odgovor.
Ja mislim kolega Kujundžiću da vladajućima nije jasno što se zapravo događa i koliko nepovjerenje i nezadovoljstvo u hrvatskom narodu raste. Budite toga svjesni i molimo se dragom bogu da ne bude radikalizacije o kojoj vi sada pričate, a koje sada nema i daj bože da je ne bude. Niste svjesni toga i takav neodgovoran pristup znači samo stvara dodatnu ljutnju i razočarenje kod hrvatskih građana. A vama kolega Kujundžiću hvala iako ste u samoizolaciji odgovorno radite svoj posao i što ste sa nama ovdje večeras u ove kasne sate u raspravi.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Sanader, poštovani gospodine Bukarica, kolegice i kolege. Prvo neka hrvatska javnost zna da su vladajući ovu priču shvatili na ispravan način mi bismo o njoj raspravljali u pravo vrijeme. Mi bismo o njoj raspravljali u jutro, mi bismo o ovoj krucijalnoj i najvažnijoj temi za hrvatski narod, za naše društvo, za sve ljude raspravljali pred prepunom sabornicom, raspravljali bismo pred lupom medija, raspravljali bismo pred cijelom hrvatskom javnosti, a netko je mislio da ćemo možda se umoriti, da ćemo možda odustati. E nećemo. Mi u klubu MOST-a nećemo nikada i hvala kolegama iz oporbe koji su ovdje iz SDP-a sa nama do kraja u ovoj borbi. Još jednom ću ponoviti, kažu Latini da je repetitio est mater studiorum. Uistinu kad bih imao neki dekret, ja sad iz MOST-a sad bih vam ga dao, evo vjerujte mi. Znači u oči vas gledam i da taj dekret sutra riješi pandemiju i vjerujem da tko god je iole razborit on bi to napravio. Mislim što drugo. Evo vam i kad se u jutro probudimo da nema pandemije. I dao bog da tako bude. Ali ono što nas brine da 9 mjeseci ovome časnom Domu, zastupnicima koji su birani od hrvatskog naroda Stožer ne želi doći ovdje da im mi postavimo pitanja ne pod nekim igrokazima, pred kamerama, pod nečijom redateljskom palicom, pred možda ne znam naručenim pitanjima i onda odgovori svaki dan. Ali gospodo to nije izvješće o radu Stožera, to je izvješće o trenutnoj situaciji pandemije koju imamo koliko je zaraženih, koliko je na žalost preminulih. Mi nemamo izvješće, mi nemamo konkretne podatke. Izvješće kao što dolazi stožer u njemački Parlament svaka dva tjedna, kao što dolazi u britanski Parlament svaka tri tjedna. Valjda tamo ne znam gdje je demokracija na pravom nivou onda se to može, a kod nas stalno neki bahatluk. Zašto? Čemu to kolege zastupnici? Možemo drugačije. Možemo bolje. Izvješće donosi sve dokumente. Izvješće od nabave ma nije problem pa platit ćemo maske 5 tisuća kuna svatko, ako treba zadužit ćemo se mi zastupnici ako će ona spasiti hrvatske građane. Ali dajte da znamo koliko je plaćena ta maska. Dajte da znamo koliko je novca potrošeno obveznika Republike Hrvatske i na što je utrošen taj novac dajte nam da znamo. Imamo pravo znati. Hrvatska javnost ima to pravo znati, a ne pričam ti priče. Niti znamo zašto na tolikom broju zaraženih kada se išlo u koju mjeru, zašto se išlo u tu mjeru, zašto se išlo sa zatvaranjem. Kolegica je rekla prije nekog vremena ne znam ja za jedriličare. Ja znam. Ja sam Riječanin. Jedriličarski klub Lovran, o da, zabranjeno treniranje, a dečki lijepo sjednu u barkicu i odu lijepo na more. Ne možeš. O tome pričamo, o kriterijima. Naravno da želimo zaštititi naše građane. Pa tko ne bi htio zaštititi građane tko god ima iole zdravog razuma? Naravno da moramo držati fizičku distancu. Ali kako možete zatvoriti ugostitelje, zatvoriti im terase, a onda kažete trgovački može? A to može. A čuj, to je uvozni lobi ili što? A ugostitelje ne može, terase ne može. Sve nešto što je na zraku ne može. Teretane zatvorite. Ljudi dižu ustavne tužbe. Oprostite. Radi čega? Radi toga što ih dvoje trenira na 200 kvadrata. To nije u redu. To nije pošteno. Htjeli smo vam biti Šimun Cirenac. Uistinu vam kažem htjeli smo vam pomoći nositi taj križ, taj teret. Htjeli smo kao oporba reći u redu vi ste vladajući ali otvaramo svoje ruke, naše srce, nosit ćemo zajedno. To je država. Nosit ćemo zajedno, a vi odbijate prihvatiti da ste pali. Pali ste.
Sljedeća pojedinačna rasprava. Imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Miletić pa svakodnevni praktični i teorijski političko-medijski defetizam kojemu svjedočimo kako mi u sabornici tako i ljudi koje susrećemo na ulici i s kojima razgovaramo zapravo je pretvorio ovo društvo u jednu tempiranu bombu čije je bitan eksplodiranja samo pitanje trenutka. Crnilo kojim nas se pumpa rezultiralo je onim nekakvim ružnim događajima koji iz ni jednog segmenta ne mogu biti opravdani. Konkretno država je devastirana. Zdrava logika je devastirana. Devastirana je i jedna čestita politika fingiranim nekakvim domoljubljem i poštenjem od onih od kojih to nije smjela biti, od političara. S druge pak strane ta ista politika je formirala jedan ovakav stožer koji jednim ovakvim pristupom donosi mjere koje će opet rezultirati nečim. S treće strane [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Ne shvaćam iz kojeg razloga taj isti Stožer ne vrati povjerenje ovakvim izvješćem na mjesečnoj bazi. Hvala.
Odgovor.
Poštovani kolega Kujundžiću, ja stvarno želim vjerovati da ćemo naći rješenje. Želim vjerovati da ćemo izaći iz rovova u koje možda ne znam možda je nečiji plan bio da budemo u rovovima. Želim vjerovati da ćemo hrvatskim građanima biti primjer i reći u redu ne slažemo se svjetonazorski, ideološki, ovako ili onako. Ali u temelju svega je zaštita zdravlja ljudi. U temelju svega je pronaći najbolje rješenje koje možemo u ovom trenutku da bi ljudi i nastavili živjeti, da bismo razmišljali koje posljedice sve pandemija donosi po hrvatsko društvo, psihofizičke. Što je s našom mladosti? Što je s djecom koja odrastaju u nekim čudnim okolnostima? O tome nitko ne razmišlja, a potrebno je. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. U Seviljskom brijaču ima jedna arija koja se zove La calunnia e un venticello. To zna i kolega Raspudić zato što zna talijanski. Što to znači? To znači kleveta je povjetarac. A kleveta je bilo. Sloboda govora, zastupnički imunitet, ali neodgovorno govorim o nekim stvarima, pa ono pet puta kada se kaže jedna laž ona postane istina. Kada govorimo o Račanovoj Vladi, Račanova Vlada je imala međuresorni stožer, međuresorno tijelo unutar same Vlade vezano za krizne situacije, jer je preuzimala na sebe odgovornost. Nije se skrivala iza odluka stožera. I stog razloga neovisno o tome što se afera Baxter dogodila u jednoj bolnici ministrica Ana Stavljević-Rukavina je iz moralnih razloga dala ostavku i to je to. Ako netko misli da je tome drugačije slobodno neka mi replicira. Ja mu neću odgovoriti, ali bih volio da to zasniva na argumentima i na činjenicama. Meni je jasno da kroz razne retoričke figure konkretno i silogizme, konkretno iz silogizme, po kojima ako riba živi u moru a more je plavo da je riba plave boje. Pa onda možemo reći da je ova točka dnevnog reda konzumirana. Pa nije konzumirana. Pozdravljam dakako zaključke koje je predložio HDZ vezano za učinkovitost mjera svaka tri mjeseca, odnosno tri puta na godinu. Točno je da su dani rokovi koliko i jesu. Međutim, tu se govori o učinkovitosti mjera. Ta učinkovitost mjera gledam je svaki dan na televiziji kad dobivam brojke od svoje županije, od čitave Hrvatske, od prijatelja iz Zagreba, iz drugih krajeva Hrvatske koja je epidemiološka situacija u toj sredini. Ja bih prije rekao da su dakle, pa nemam ništa protiv da su HDZ-ovi zaključci konzumirani. Ovo u biti nije konzumirano kao što nije ni konzumiran amandman MOST-a, pa i ova točka, kao što nije ni konzumiran ni zaključak koji je bio predložio SDP. A oni su vezani za rad samog Stožera. Rad je jedno, a učinak je drugo. Učinak je nešto sasvim drugo. Naime, iz kojeg razloga to govorim? Zato što ljudi obolijevaju, neki na žalost i umiru neovisno za koga glasali na ovim parlamentarnim izborima, neovisno o parlamentarnoj većini i to je činjenica. Isto kao i ljudska suza. Ljudska suza nema boju ni za crnca, ni za Azijata, ni za Slavena, ni za Germana, nema. Ona ima istu boju kod svih, kod čitavog ljudskog roda. I čitav ljudski rod umire zbog ove pandemije. Ali postoji jedna stvar ljudski je griješiti, na greškama učimo pogotovo o nečemu što je nepoznato kao što je ova bolest koja nas pogađa, a znamo sve više i više. Ali isto tako bi trebali i na greškama učiti u onom dijelu koji se tiče funkcioniranja i kako smo se počeli boriti sa tom pandemijom. Grešaka je bilo i u Hrvatskoj i u Francuskoj i u Italiji. Pogotovo u Francuskoj. Naime, po onome što, meni kćer živi tamo. Dakle što se tamo dogodilo? Tamo prvo što je rekla vlast, vlast je rekla da je to jedan oblik gripe i da se ne treba brinuti, da bi onda postale ove brojke koje postoje. U Italiji je bila slična situacija. I zbog toga najprije su vjerovali vlasti, a onda smo imali eskalaciju pandemije. Ali ima jedna stvar koja je jako bitna, ali to ću, zato ću iskoristiti priliku kad ću govoriti u ime kluba saborskih zastupnika.
Jedna replika, uvažena zastupnica Maja Grba Bujević.
Poštovani kolega, dakle morat ću vas demantirati. Činjenice vas demantiraju. Zakon o zdravstvenoj zaštiti nije poznavao pojam kriznog stožera u doba koalicijske vlasti to je jedna star, a druga stvar je Baxter to je dobro poznato medicinskoj javnosti nije bio u jednoj bolnici nego upravo je to bit bila da se proširilo prije nego što se, dakle iskordiniralo uočeni, stvarno sam umorna, uočeni događaj se nije na vrijeme prepoznao. Dakle, bilo je u više bolnica. Ja to kao liječnik znam.
Zahvaljujem na ispravku, ali ovdje nije riječ o ukidanju Civilne zaštite. Druga je stvar koje je operativno tijelo koje se bavi samom krizom. A što se Baxtera tiče to je točno, ali nisu svi ljudi, nije čitavo ukupno hrvatsko zdravstvo pogođeno nego pojedine bolnice. Množina, ispričavam se.
Sljedeća rasprava završna u ime kluba MOST-a nezavisnih lista uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Sanader, poštovani gospodine Bukarica, kolegice, kolege. Stvarno bih htio u ovom mom zadnjem obraćanju večeras u završnoj riječi u ime Kluba zastupnika MOST-a probati sumirati nekoliko misli. Tko god je razborit njemu je jasno da se nije moglo znati što će se dogoditi u veljači, u ožujku pa možda i u travnju. Vidimo da čak su i neki znanstvenici koji su struka imali posve različite prognoze pa i u ožujku i u travnju i u svibnju i u lipnju i u srpnju pa vidimo i u kolovozu i ne možemo ne primijetiti da je tu bilo uistinu različitih šumova u komunikaciji i ne možemo ne primijetiti da jednostavno evo u toj cijeloj situaciji pandemije i covida koji se dogodio u našem društvu se mnogi nisu snašli na najbolji način. I ja ne bih čak ovdje išao nikako ne bih išao ad hominem, ne bih čak išao u neka direktna prozivanja, ali mislim da je važno radi hrvatske javnosti da mi ovdje raspravljamo o tome na koji način se donose mjere, zašto se u datom trenutku donose baš takve mjere, koji je učinak tih mjera, što se dogodilo u samom Stožeru ako konkretno govorimo o nabavci opreme, koliko je ta oprema plaćena. I držim da hrvatska javnost ima to pravo znati, to su legitimna pitanja i kao što sam u prijašnjem govoru spomenuo nekoliko puta. Ako imamo parlamente sa puno snažnijom demokracijom gdje u ovoj teškoj situaciji njihov stožer dolazi, podnosi konkretna izvješća, vrlo konkretna svaka dva tjedna, svaka tri tjedna pričam o Njemačkoj, o Velikoj Britaniji, onda držimo da bi bilo razborito stati ovdje u ovom časnom domu ispred zastupnika koje su birali hrvatski građani i da ovdje ispred nas budu raspoloživi odgovoriti na pitanja. Možda bi ti odgovorni nas umirili? Možda bi umirili hrvatsku javnost? Možda ste samo trebali doći, stati i reći trudili smo se ljudi, radili smo sve ono što mislimo da je trebalo učiniti u datom trenutku? Možda je trebalo reći nismo se snašli? Možda je trebalo skupiti hrabrosti i reći oprostite, trudit ćemo se još snažnije, napravit ćemo što više toga je moguće da se ova priča privede kraju? Naravno koliko je moguće u ljudskoj dimenziji. No, Stožer je cijelo vrijeme izgubio autonomiju. Izgubio je kredibilitet. Izgubio je ja bih rekao slobodu u znanosti. Pretvorio se kao neka produžena mehanička ruka koja donosi vrlo nerazborite mjere. Nije razborito da se zatvore javne terase, a da su otvoreni centri u kojima po par stotina ljudi svaki dan šeta. To nije razborito. Nije razborito da u jednom gradu u Hrvatskoj, pričam o Splitu na vanjskom terenu imate ekipu žensku nogometa i da oni mogu trenirati, a onda na tom istom igralištu pod istim uvjetima dečkima nije dopušteno jer su oni liga niže. Dakle, to je alanfordovski, to nije u redu. I to je ta razboritost o kojoj govorim i na koncu za koju sam držao da mi kao oporba moramo upozoriti. Svatko može pogriješiti. To se svakom događa. Živ čovjek pogriješi, ali onda ako imaš obraza staneš ispred svojih kolega, staneš ispred hrvatske javnosti, staneš ispred hrvatskog naroda i kažeš pogriješili smo. Žao nam je. Molim vas prihvatite ispriku i hajmo dalje vidjeti što možemo zajedno napraviti, e to bi bio potez državnika. To bi bio ispravan potez. Hvala.
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovane kolegice i kolege, da vas opet sve ne pozdravljam. Ima jedna stvar, kada je počela pandemija, kada je bio onaj najgori lockdown pokazalo se koje su najveće naše slabosti. Odlazili smo čekajući redove u markete. Nije bilo brašna. Nije bilo ni krumpira. Mnogo toga nije bilo. Vidjelo se koliko ovisimo o uvozu. Vidjelo se koliko domaće proizvodnje u biti nam nedostaje. Vidjeli smo mnogo toga. Vidjeli smo i kakav nam je sustav koji je vezan za dakle sa zatvaranjem svega i svačega i onda su ljudi dakako imali jako puno vremena za razmišljati o tome što se u ovoj državi zbiva. Nakon toga u 6. Mjesecu smo imali premijera koji se hvalio da je i to je istina mislim, to nije neistina, koji je rekao javno više puta obilazeći Hrvatsku da je pandemija pobijeđena. Dakle, on je pobijedio pandemiju. Onda smo imali turističku sezonu. Nakon turističke sezone sada nam se događa druga stvar. Događa nam se stvar koja je vezana za to da sada više nitko nije odgovoran. Krivi su građani što ne nose maske i sada će morat plaćati kazne što ne nose maske. Da se razumijemo ja jesam za to da se maske nose i da jer time se ugrožava tuđe zdravlje i normalno bi bilo da se ljudi sankcioniraju. Otom-potom kakve bi sankcije trebale biti odnosno ja mislim da je besmisleno da pričamo o licitiranju u kojim iznosima bi trebala biti riječ. Ali smo čitav niz nekih međufaza koje su druge države i to je ono što nemamo prilike raspravljati, jer ako mi raspravljamo o učinkovitosti mjera a ne sučeljavati se sa političkim odlukama i iskustvima koje su donijele druge države možda lockdowna nije trebalo niti biti. Vidite, u jednoj državi vi imate obrazac. U drugoj državi imati komad papira gdje ja Erik Fabijanić izjavljujem da idem do prvog marketa kupiti kruh. Kupiti kruh, ok. Ne mogu se šetati po korzu. Moram se spustiti do najbližeg dućana. U protivnom slijedi kazna jer sam dao javnu izjavu. To je jedan od načina da se nešto limitira bez aplikacija na Smartphonu koje su plaćene i koje ne uspijevaju. … [[ne razumije se]] papira. Mislim i na mobitelu možeš napisati tu izjavu ako je tvoj mobitel. Dakle, ne moraš ni papir trošiti, budimo ekološki. I zato je bitno sučeliti se sa raznim razmišljanjima. Zbiti glave zajedno u čitavoj ovoj situaciji, jer mi nismo ovdje zbili glave zajedno. Navest ću jedan banalan baš kada je bio najgori lockdown. Primorsko-goranska županija je osnivač Zavoda za javno zdravstvo. Imaju ga i druge županije. Rijeka ima i Medicinski fakultet. Ima i nekakve viđenije stručnjake koje vidim po televiziji, vidimo Jonjića, ovoga, onoga, ima ih, nije da ih nema. Čak i tehnologiju za testiranje, molili smo i kumili nadležne u Zagrebu da počnemo testirati da se u tome usavršimo onog trenutka kada je Svjetska zdravstvena organizacija govorila, testirajte, testirajte, testirajte, ovako si vozio uzorke u Zagreb, iz Zagreba si ih dobivao nazad. Čemu, zašto? Da nije možda pitanje …/nerazumljivo/… ko i kod Baxtera gdje je netko drugi nabavljao, a ministrica dala ostavku, a ministrica dala ostavku. O čem mi pričamo? Ali nije ovdje, nitko ovdje ne bi trebao biti gladan krvi, ali bi trebao biti odgovoran, ne kriv, odgovoran. Odgovoran za svako djelo. I znate šta je odgovornost, kad meni neki ljudi govore šta je odgovornost pogotovo od ljudi koji se busaju u domoljublje, ja sam to doživio nažalost. A to je kad se vratite s ratišta pa idete majci umrlog vojnika objasniti zašto je on umro [[Upadica: Vrijeme.]] to je za mene odgovornost. A ovo ostalo je …/Govornik govori stranim jezikom./… Hvala.
U ime predlagatelja zastupnik Bulj.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege koje su ovdje strpljivo raspravljali o bitnoj temi 3 minute prija pola noći, znači dugo vremena raspravljamo o ovoj bitnoj temi, žao mi je što većina nije prihvatila ovaj prijedlog da vidimo što su napravile mjere, stožer kojemu je sabor dao ovlasti da se te mjere iznesu ovdje u saboru pred hrvatsku javnost i da vidimo rezultate tih mjera u, koje su poduzete u korona krizi. Znači jednostavno što je oporba, što su vladajući ovdje govorili demantira ih ovaj prijedlog koji je dan 15.9. i jednostavno nisu ga htjeli prihvatiti dok kolege iz oporbe nisu potpisale ovaj prijedlog Kluba MOST-a da napokon zbijemo glave, da ovaj problem koji imamo i ovu konfuziju i ovu psihozu u hrvatskom narodu, u hrvatskom društvu naravno i terete koje nose ljudi na svojim leđima u bojazni za svoja radna mjesta ne samo po pitanju zdravstvene krize i opasnosti koje može uzrokovati Covid kriza. Žao mi je što većina ne želi razgovarati, što bahato odbija bilo kakvu suradnju zajedničku da budu glave na kupu i da svi zajedno preuzmemo dio odgovornosti i da pokušamo pomoći, svi zajedno donositi jedinstvene odluke. Međutim očito je jedino potrebna stranačka iskaznica da bi i znanstvenici bili u savjetu Vladi što nije dobro. I tu poruku moram odale poslati i nadam se da će to vladajući čuti. Ponavljam da mi ovdje, nama nije bio interes da mi tražimo krivnju i da se napijemo krvi. Mi razumijemo da je bila teška situacija, da je bilo teško donositi odluke, ali moramo sad da je bilo i drugih načina i primjera vođenja ove krize. To moramo prihvatiti i moramo te rezultate ovdje dobiti jer vidimo nezadovoljstvo od onih koji stvaraju dodatnu vrijednost. To su poduzetnici koji pred ministrom Čorićem prosvjeduju ispred ministarstva čak postavljaju vijenac da je ministar Čorić zabio zadnji čavao u lijes hrvatskog gospodarstva tako da ova kriza može uzrokovati veliki, strašno negativne posljedice, a mi moramo sve napravit da ne bude tako. Ovdje se tribamo bojati i demografskoga odljeva još većega iz RH nakon ove krize, granice će se otvoriti, ova će kriza završiti ako Bog da što prije, nadam se, i tada će se ljudi ostat će bez radnih mjesta, a brojni će morati nažalost poslije ove krize otići u druge zemlje tako da nas čekaju brojne mjere i poslije Covid krize za zaustavljanje ovih, tih trendova koji prate Hrvatsku već godinama. Oporba se u ovome trudi, ja mogu samo nadodati i kazati da je ova kriza razotkrila sve loše politike, korona kriza koje se vodile u RH od samodostatnosti po pitanju prehrambene proizvodnje, poljoprivrede vidjelo se da naše oranice nisu uzorane i tada su se pogubili pa je čak premijer Plenković jedno vrijeme i ministar Marić su govorili da je vrlo bitna samodostatnost i da će se sve učiniti, međutim ništa se nije učinilo. Dapače i dalje je 800.000 hektara poljoprivrednoga zemljišta ne uzorano. Ja sam davao i prijedlog zakonski i u onome mandatu i u ovome da se olakša podjela poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu države, a to je 400.000 hektara, sad je vidljivo i u svinjogojstvu da u Hrvatskoj ljudi jednostavno koji se bave svinjogojstvom da uvoz prevladava, uvozni lobij radi svoj posao. A također vidimo udar i novim prijedlozima zakona koje daje ministarstvo koje pogoduje GMO proizvođačima, uvoznim lobijima, Mosantu oko sjemena gdje će naše, gdje će nam biti puno strože mjere za vlastito sjeme, nego će biti točno unificirano i tu ćemo se morati prilagođavati. Brojne mjere koje su donesene ako ih mi ne vidimo u biti evo primjera teleoperaterima, to je više preko dinastije Mišetić, Tene Mišetić njih utjecaja na premijera. U 5. mjesecu čini mi pred sami kraj prošle vlade donesena je odluka da se teleoperaterima oprašta 50% naknade za frekvencije, 50% s tim da nisu smanjeni računi našim građanima, a teleoperaterima je ostalo 100 milijuna kuna ako ne i više u džepu. Ne znam točno, ali govore ljudi preko 100 milijuna kuna za frekvenciju, dok za naše ljude koji sada mijenjaju prijemnike, a i to je nekakav čudan posao. Čak mi to miriše na korupciju da u ovoj krizi kada mijenjamo TV prijemnike DBT2 mijenjamo sada u ovome vremenu kada je najgore vrijeme mijenjati prijemnike, jer ljudi poglavito stariji to je njima jedini prozor u svijet i vi to mijenjate i taj amandman oporbe niste prihvatili. Znači oporbe, Mosta kojega smo mi dali. Ja sam ga dao na rebalans, a kasnije moj klub ga dao i kroz proračun. Brojne druge prijedloge koje smo dali, 300 amandmana na proračun, uglavnom su bili amandmani vezani uz COVID krizu sa područja dakle dolazimo, ali moramo znati evo spomenut je Gorski kotar. Slično je i u Dalmatinskoj zagori. Slično je i u Slavoniji da svi ti amandmani koji su se dali imali su tu nekakvu poveznicu sa COVID dodatkom za naše socijalno ugrožene, za naše ljude koji teško žive i koji teško proživljavaju ovu krizu. Meni je nejasno da vi ne prihvatite amandman kojima bi se pomoglo ljudima ne samo poduzetnicima COVID dodatak, nego bi se pomoglo ljudima koji su izgubili svoj posao. Pa mi imamo podatke da je toliki snažan porast beskućnika zbog toga što nisu svojom krivnjom izgubili posao, nego krivnjom loših mjera koje je Vlada davala tako da su ljudi ostali bez radnih mjesta. Sve više i više imamo beskućnika jer ne mogu plaćati svoje obaveze i ostaju na cesti. To su ozbiljne teme koje su možda uzrokovale krive mjere koje smo vukli tada na prečac koje su bile predizborne da bi Andrej Plenković u jednom trenutku prije izbora u 5. mjesecu rekao ova Vlada, hrvatska Vlada, moja Vlada, Vlada Andreja Plenkovića, ja pobijedio sam COVID, mi smo pobjednici. Kao da je stvarno kao da je on hvatao, takva je bila atmosfera kao da je taj COVID težak 100-tinu kila, 110 kg i mi ga hvatamo. Pa znam dolje u mojoj županiji obuće se župan ovo ono dok je bilo dobro tražili pljesak, kada je ušao sa zada gdje nije smio u 75 minuti što kaže Beroš u Dom za starije i nemoćne onda nema više, onda se šalje dožupan … [[ne razumije se]] neće više župan Boban, nego dožupan … [[ne razumije se]] a on u jamu kao kad mu je god bilo kritično uvijek u jamu bežanija, tako je bilo i kad je grmilo i kad se pucalo i kada se trebalo ginuti. Jednostavno na taj način ne možemo se ponašati i odnositi prema našim građanima. Pijarovski ste htjeli pokupiti političke poene. Donosili ste očito loše mjere. Ovdje nije pitanje krvi nečije. Ovdje je pitanje zato što se sve i ciljano radilo da bi se dobili izbori, a ova COVID kriza je nanijela velike štete gospodarstvu, ljudima, zdravstvo se razotkrilo skroz da je neorganizirano. Ministar Beroš se pogubio skroz. Čovjek od nacionalnog heroja kojega su crtali sa našom kolegicom Bujević, sa Capakom to su crtali da lete mislim. Svaka emisija vi ste bili na njoj dok niste otišli u Sabor. Sada ste malo šutljiviji. I onda ste rekli da ne treba maska, sada čak držite masku i gdje ne treba. Evo ovdje držite masku, tako da stvarno vi kao junaci, heroji ste ostavili snažan dojam na hrvatsku naciju poglavito u to vrijeme i tražili ste čak da vam se plješće. I razumljivo, trebalo je stvarati povjerenje hrvatskoga naroda prema vašim maglama i obmanama koje ste bacali da bi dobili izbore. I kada ste dobili izbore naravno i na izbornoj noći ste se toliko izgrlili, izljubili, stisnuli da je to nevjerojatno odmah na izbornoj noći, niste čekali dan, nego na izbornoj noći. Tako da nije sve u izborima i nije sve na vlasti i nije ničija do vijeka i smatram da mjere koje su bile trebamo dobro prostudirati, vidjeti gdje smo griješili, a pred nama je još puno teže vrijeme. I ne mogu, kada kolega Bačić kaže vi ništa ne raditi mi smo … [[ne razumije se]] ja sam sam, ima sada u proceduri ja mislim 10-tak zakona. Pa vi i sadašnjim zakonima i prijedlozima koji su sada … Ministarstvu poljoprivrede pogodujete … [[ne razumije se]] i GMO proizvođačima. Želite zabraniti da mi u vrtu ne možemo posaditi svoje domaće sjeme evo sada. Sutra ću držati tiskovnu evo o tome koliko pogodujete svojim, naravno svojim prije svega svojim sponzorima političkim kao što su teleoperateri, jer vi ih ne smijete spomenuti teleoperatere. Oni su jaki oglašivači. Znate neće, novina ne smije ne napisati, kako će napisati protiv teleoperatera, mediji bilo koji kad ih on financira, žive od njega? Onda lažu. Mislim oprostiti pola naknade za frekvenciju teleoperaterima kada je najveća COVID kriza, a maska kolegice Bujević vi ste jedini ostali kao heroina iz ovog teškog pandemijskog rata, maska je koštala 20 kuna kada ste vi govorili da ne treba, maska to je uopće bespotrebno. … [[ne razumije se]] maska. Tako da ta korupcijska hobotnica je najviše zaradila za vrijeme COVID-a tako da ljudi danas sumnjaju uvijek i u farmaceute, u farmaceutsku industriju i nemojte misliti da bez … [[ne razumije se]] ljudi ne razmišljaju drugačije, nego što su prije razmišljali. Ali pouku izvući iz ove korona krize moramo, rješenja moramo tražiti, podvući crtu i zaključke vidjeti jer ona je razotkrila sve politike koje ste vidjeli da su bile promašene. Sve do jedne. Mi se svi testiramo u korona krizi. Ti nesretnici, izbjeglice tj. ilegalni migranti ulaze kroz granice. Niti ih tko pita što, niti, gore po Gorskom kotaru rade čudesa. Niti ih tko kontrolira, niti je koga briga. Ljudi su prepušteni sami sebi ti ljudi koji naravno bježe, a naravno poglavito ti stanovnici. Tako je u vrgoračkom području. Evo tko spominje danas … [[ne razumije se]] iz Vrgorca porijeklom iz moje Zagore, tko spominje danas poplavu u Vrgorcu? Pa ja godinama dajem amandmane da se riješi to da ljudima poplavljuju voćnjaci, da … [[ne razumije se]] dolje sa čizmama. Išao sam 100 puta sa gradonačelnikom. … [[ne razumije se]] briga je koga što je to poplavilo i još smo imali ministra koji je bio utjecajan, potpredsjednika mog suborca i generala Krstičevića, ja mu govorio 100 puta pa daj riješimo, poplavljuju ljudima vinogradi, voćnjaci, ljudi pilaju voćnjake vrgoračke, vrgorske jagode, mislim ljudi su u problemima, ma ne brige koga za tim krajevima, bitno je da Andrej Plenković uvatio virus i riješio problem u 5. mjesecu, da je on pobijedio to je bilo najbitnije. I oni plješću ko i Sanaderu Ivo, Ivo, Jaco, Jaco, Tomo, Tomo i uvijek isti iza njega, doduše ne zna više nitko Sanadera, nisu ga ovaj, nije ga poznavao naš potpredsjednik sabora Ante Sanader nikad nije vidio Sanadera, Bačić nema on poima ovaj koji je taj, čujem čak kad razgovaraju Jandroković i Bačić da se pitaju znaš ti ovoga čovika, kad vide Sanadera na televiziji. Toliko da je to sve u biti licemjerno, destrukcijski i to je ono najgore što utiče na Hrvatsku, a jučer smo vidjeli kad je bio ovdje predsjednik Vrhovnoga suda da nepovjerenje ljudi ne samo u institucije kao što je Stožer civilne zaštite mora imat povjerenje, pa čak i moji lokalci su bili ovaj počeli oblačiti ona odijela sa činovima, to je odalo, mislim stvarno je djelovalo da, da samo fali mitraljez da ovaj zalegnu na sinjskoj pijaci iza crkve doli, da pucaju po virusu. Toliko loše poruke ste slali ljudima, destrukciju da su ljudi, toliko je nabijena atmosfera da more eskalirat. A da ne eskalira moramo zajedno i mi vam predlažemo da zajedno sa vama vidimo te mjere, raspravimo što ste radili od kad je stožer dobio ovlasti od sabora. Pa vi ste htili pratiti, pratiti priko mobitela građane RH, zamislite šta ste htili napravit. Pratit ljude, mislim koji je interes, da kontrolirate sve. Znači ja imam sad mobitel ostavim ga ovde ako imam Covid i odem vanka popit kavu mobitel je tu, jel tako? Pa mislim pa šta triba pametan da ste vi bili u tome stožeru, pa veće ludosti nitko živ nije čuo. I ugrožavat slobode ljudi i prava na taj način da vi znate tko s kim priča, nije to nacionalna sigurnost. Nacionalna sigurnost nije bitno što priča kolega Fabijančić i ja, Miletić, Grmoja, kolegica, to nije bitno, šta je ko reka kome, kako je ko reka, ko je protiv Plenkovića, ko je za Sanadera u HDZ-u u Splitsko-dalmatinskoj županiji, ko je za Bobana, ko je u Sinju za Sanadera, to je bitno. Brige njih za ostalo, bitno je kesa u vašim rukama, pa bio on Kerum, bila, daj mu koncesiju cijeli Split, bio ko, to je bitno. I to ljudi vide i to su loše stvari, a to može sad eskalirat, ljudi su gladni. Neka nam 3 dana zatvore granicu mi nemamo hrane za 3 dana, a 800.000 hektara neobrađenih površina i vama je smišno kad ja kažem triba navodnit Sinjsko polje, triba navodnih Ravne kotare, triba navodnit Drniško, Petrovo polje, riješit problem Vrgorskog polja poplave Imotskoga i navodnjavanja, to je vama smišno i vi protiv, protiv. Zašto protiv, koji je razlog, zašto je protiv? Praznu Hrvatsku ste ostavili, onda trka kad i, mislim moram ovo spomenut, najsmišnije mi je bilo kad je bila trka, kad je bio, mislim najsmišnije, kako traži opravdanje za ljude koji izgube izbore. Danas smo imali i ovaj zakon gdje više neće biti zamjenici načelnika, pa on će ih zaposliti do izbora sve, evo do jednoga, do jednoga ili će biti zdravstveni ustanova ravnatelji ili će biti direktora škola premda nemaju veze škola, plaćat će im portale da imaju svoje, da mogu udarat po Miru Bulju, da oni mogu to će sve riješit Sanader i ta klika i oni plaćaju novcem županije, pazi županije i to je katastrofa i to su kao HDZ-ovci. Nema veze kad je bio Tuđman u ratu dolazio šta su oni i njiove čače zviždali Tuđmanu to je lako, šta su im bili roditelji udbaši to je još lakše, bitno da su oni sad u HDZ-u. Ne smije nitko kvrknut od njizi, ne smije se mačka …/nerazumljivo/… Loše, loše radite, centralizam je ogroman, županije stvaraju ogroman problem lokalnim samoupravama, ne samo da je ovaj Covid loš nego centrom za gospodarenje otpadom ugrožavate i naše vode, pitke vode. Vidimo koliko znači uz hranu i vode. Centar za gospodarenje otpadom Lećevica pomeli su 30 miliona kuna. Znate šta se uložilo? Može stat i ubrat tratinčicu bez problema, dobro zima je, ništa. 9 zaposlenih 15 godina Ante Sanader bivši župan kaže 2009. evo u 2009. kad su bili izbori evo sad će za misec dana otvorit se centar za gospodarenje otpadom, do danas isto, ledina, kupina. I bolje, srićom Božjom samo što je novac uložen bez veze. I još zatvore otpad u Vrgorcu i prigonjaj ti to u Sinj uz rijeku Cetinu bez ikakvog mislim, u rijeka Cetina koja napaja pola Splitsko-dalmatinske županije, ugrozili ste Jadro, ljudi u ovoj korona krizi za svake manje kiše cili Split ne može imati pitku vodu, Split cili, ugrozili su Jadro, ugrozili su Jadro. Brojni tuneli, do Kozjaka tunel, izlaz, izlaz na Vučevicu to je Sanadera Ive selo, a vjerojatno rodom, ja ne znam bar da ulažu da ima svita tu nego lisica poštu nosa, a vuk zvoni, nigdi čovika, zvoni podne. Nema izlaza za Sinj i cetinski kraj 50.000 ljudi Cetinska krajina brza cesta 20 km problem. Nema para, 40% hidroenergije daje cetinski kraj. Pa naravno da su ljudi zgroženi, da su zgroženi naš nacionalni resurs vjetar s Dinare, puše vitar s Dinare, domoljublje piva one vjetre s Dinare, kad ono vitar s Dinare pare u tuđi džep, na štetu naroda, puše vitar ono u Pađanim se vrti svaki okret kuna svakom čoviku iz džepa dole, pa pa. Loše, loše od Gorskog kotara koji ima ogroman resurs šume, koji ima, u ovoj korona kriza smo tribali o tome razmišljati kriza je ona kad najbolje nam je onda se novac štedi. Niste imali hrabrosti tako i u cijeloj Hrvatskoj, niste imali hrabrosti ono što je Slovenija napravila. Zašto premijer nije bahat Plenković …/nerazumljivo/… kad dođe u sabor ovdje onda poslovničke mogućnosti, mi pričamo o jednoj temi o Čoriću, on o istambulskoj. Vi iz SDP-a ste za istambulsku. Vi iz Mosta ste protiv, ovaj je za. Tu se razbahatio … [[ne razumije se]] Da je onakvih bilo 41. ne bi trebao nitko ići u rat. Došli bi do Japana. A ne može reći bankama moratorij na kredite i kamate godinu dana da ljudima ostaje novac, da imamo veću potrošnju, da naši gospodarstvenici mogu prodavati svoje proizvode to ne može. E, to ne može. U ponoć i 16 minuta i 44 sekunde e to ne može i to su loše poruke. Ova vlast, a poglavito ova većina se robotizirala tako da predlažem zbog umanjenja troškova i COVID krize da se ovdje stave roboti i da mi ne dolazimo više ovdje jer nema smisla. Hvala lijepo.
Ovo je bila vrlo nadahnuta rasprava po ovoj temi. Sada smo sve razumjeli. Zatvaram raspravu. Zaključujem. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra u 9,30 Prijedlogom nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030. SJEDNICA JE PREKINUTA U 00,17 SATI