… [[Govornik nije uključen.]] tema najava dizanje stope PDV-a u ugostiteljstvu. Stanku u ime kluba tražim. Hvala.
Dobro. Zastupnici? Izvolite.
Tražim stanku u ime kluba Živog zida, 10 minuta na temu RBA zadruge deložacija.
Ispričavam se, možete li samo ponoviti.
Tražim stanku u ime kluba Živog zida, 10 minuta na temu RBA zadruge i deložacije koja se danas odvija u Zaboku. Hvala.
Zastupnik Aleksić.
Klub Promijenimo Hrvatsku SNAGA traži stanku od 10 minuta radi informacije zastupnika o presudi EU suda broj C49/14 koja je u vezi s ovršnim postupcima u Španjolskoj ali ima veze i s nama i o tijeku prekršajnih postupaka na prekršajnim sudovima i na Visokom prekršajnom sudu u vezi sa kažnjavanjem banaka zbog nezakonitog određivanja kamatnih stopa.
Zastupnik Pupovac.
Gospodine predsjedniče. Kao i prije tjedan dana kada sam u ime kluba SDSS-a tražio stanku od 10 minuta zbog pojave skrnavljenja groblja na Gradskom groblju u Kninu, sada tražim iz istih razloga zbog skrnavljenja grobnih mjesta na Gradskom groblju u Pakracu.
Zastupnik Giovanni Sponza.
Poštovani predsjedniče. U ime Klub IDS-a tražim stanku na temu porezne reforme i njenih negativnih posljedica.
Hvala. Odobrena je stanka, ispričavam se zastupnik Bačić.
… [[Govornik nije uključen.]]
Svim zastupnicima koji su zatražili stanku odobrena je stanka u trajanju od 10 minuta. Izvolite zastupnik Grmoja.
… [[Govornik nije uključen.]]
Uključujući i zastupnik MOST-a za ovih 10 minuta molio bih zastupnike da dođu. Hvala. STANKA U 9,35 SATI. Nastavljamo sa radom. Prvi od zastupnika koji se javio za stanku je predstavnik kluba SDP-a Siniša Hajdaš Dončić. Zastupniče izvolite.
Predsjedniče Sabora, dame i gospodo. Klub SDP-a prije svega reagira na najavu iz Ministarstva financija koje definitivno kao što vidimo, vjerojatno konačno je ultimativna o podizanju stope PDV-a u sektoru ugostiteljstva sa sadašnjih 13% na 25%. Ujedno se i čudimo što ni ministar turizma a bogami ni ministar poljoprivrede, dakle upravo je zbog plasmana određenih, reći ću poljoprivrednih proizvoda, dakle ne samo vina nego i inputa dakle koji čine ukupnu turističku ponudu RH ne reagira. Dakle naša je procjena da će ukupno ovaj sektor izgubiti oko milijardu kuna. Sama burna reakcija turističkih djelatnika diljem Hrvatske odlučna je i najbolja poruka Vladi i ministru financija a tu ću nadopuniti i ministru turizma i ministru poljoprivrede da je ovakva najava definitivno ishitrena i neprihvatljiva da se u ovom trenutku udari na sektor koji raste ubrzano, dakle raste ako kompariramo sa drugim sektorima dva puta brže, dva puta više, dva puta više zapošljava nego ostali gospodarski sektori, za nas to predstavlja jednu neprihvatljivost. I mislim da će se usporiti jedan od motora ukupnog gospodarskog oporavka i za to definitivno sada nema nikakvog opravdanja. Isto tako nas zanima zašto najveći dio tereta ove reforme ide na siromašne građane, dakle također najavom dizanja PDV-a na kruh, mlijeko i lijekove i isključivo na jedan od najuspješnijih pošto je turizam, nije gospodarska grana nego je zapravo … [[Govornik se ne razumije.]] gospodarskih grana zašto upravo na turizam i reći ću granu ugostiteljstva. Htio bih naglasiti da trebamo biti svjesni nekoliko činjenica kuda ova nepromišljena reformska mjera, tzv. reformska mjera može i šta može donijeti. Dakle prije svega neizbježan rast cijena i smanjenje konkurentnosti ugostiteljskog sektora. Dakle do rasta cijena dolazi ako gledamo samo na vlastitim iskustvima. Evo ja ću osobno umjesto dvije Craft pive ili dva Zmajska ili Varionice popiti jednu. I to neće biti problem državi, jer će država dobit približno isti prihod od PDV-a ali biti će problem prehrambenoj industriji tj. proizvođačima. Pa nadam se da će i proizvođači poljoprivrednih proizvoda, isto tako i alkoholnih i bezalkoholnih pića također dići glas upravo na ovu jednu nepromišljenu reformu. Isto tako ono što je najvažnije a to je i neka poslovna sigurnost ili pravna sigurnost ili pravna sigurnost na koju se definitivno narušavaju poslovni odnosi i povećava pravna nesigurnost jer je jedan dio i hotelijera i čartera zapravo već ugovorio određene aranžmane za sljedeću godinu, osobito kažem u čarteru a ovim se definitivno mijenjaju cijene upravo zbog PDV-a. Treća stvar koja je ovdje istaknuta a to je rizik usporavanja investicija i otežana naplata već iskorištenih kredita, dakle i preko HBOR-a i preko poslovnih banaka a to možemo vidjeti iz podataka dakle koliko je zapravo kredita plasirano u turistički sektora a tu je zapravo i najvažnija onda pravna sigurnost, zapravo sigurnost nekih uvjeta koji se ne mijenjaju, neki ceteris paribus koji mora vladati dakle u reći ću sektoru turizma. Dakle naše procjene govore da se zahvaljujući smanjenju PDV-a sa 25 na 10, dakle u vrijeme Vlade Zorana Milanovića onda na 13%, da su investicije porasle za 2 milijarde kuna godišnje, sa 2 na 4 milijarde kuna a procjena je naša da upravo ova mjera prijeti da se ove investicije ponovno uspore. O indirektnim posljedicama turizma kao … [[Govornik se ne razumije.]] gospodarskih grana ne treba ni pričati, to je naravno prije svega smanjena aktivnost vezanih sektora, prije svega građevinarstva koje je, budimo iskreni tek sada prošle godine, prije godinu i pol zapravo stalo tek na noge, ali tu je i prehrambena industrija, trgovina, dakle sve ono što je povezano sa turizmom. Isto tako naša je pretpostavka da će ponovno rasti siva ekonomija a mi smo kroz … [[Govornik se ne razumije.]] fiskalizacije koji nije bio idealan i tu još ima puno posla, ipak napravili neki, reći ću iskorak i nismo kažnjavali one ljude koji su vrijedno ulagali, plaćali račune i poreze i definitivno stvorili Hrvatsku kao jednu turističku destinaciju, turističku meku koja je bila konkurentna zemljama u okruženju. Stoga klub SDP-a traži da se ne dira ova stopa PDV-a, u najmanju ruku da se ona obustavi i odgodi primjena ove mjere u korist hrvatskih turističkih radnika, ugostitelja i uspješnosti narodne turističke sezone. I ne bih htio da ovaj jedan dobar sektor bude nezasluženo kažnjen samo zato da bi Vlada zatvorila jedan začarani krug svoje, kako je već netko nazvao ali ću ga citirati superhik reforme. Hvala.
Hvala zastupniku Hajdašu Dončiću. Sljedeći klub koji se javio za stanku je Živi zid, njihov zastupnik Marin Škibola.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, hvala zastupnicima. Danas su zastupnici Živog zida na deložaciji u Zaboku. Radi se o obitelji Goluban iz Zaboka. Oni su uzeli kredit od strane RBA zadruga, nisu ga mogli vraćati, ovo ljeto išli su čak na dogovor sa zadrugom, međutim oni su im rekli da moraju plaćati još dodatnih 90 eura. Bez obzira na sve to kuća je išla na dražbu i navodno je kupljena za 137 tisuća kuna iako je procjena vrijednosti bila 600 tisuća kuna. U međuvremenu im je bila iskopčana struja koju na nakon 4 mjeseca ponovno uključili, sada su uzeli i podstanare u donji dio kuće samo da bi mogli plaćati kredit, 1000 kuna najam. Iz RBA zadruge ne odustaju od deložacije. Znači pitanje RBA zadruga je kontinuirano pitanje koje se iz svakog saziva ponavlja međutim rješenja i dalje nema. Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o potrošačkom kreditiranju kaže pod područjem ništetnost ugovora i posljedice ništetnosti članak 19.j „Ako je ugovor o kreditu sklopio vjerovnik odnosno kreditni posrednik koji nema odobrenje za pružanje usluga potrošačkog kreditiranja odnosno za posredovanje pri potrošačkom kreditiranju ugovor je ništetan.“ RBA zadruge definitivno nemaju odobrenje, HNB nije im dao dozvolu. Odgoda ovrhe članak 19.k „Ako se radi ostvarenja tražbine iz ugovora o kreditu s međunarodnim obilježjem vodi ovršni postupak protiv potrošača koji je podnio tužbu radi utvrđenja ništetnosti sud će na prijedlog ovršenika odgoditi ovrhu do pravomoćnog okončanja postupka radi utvrđenja ništetnosti ne ispitujući postojanje drugih zakonom propisanih pretpostavki o odgodi ovrhe na prijedlog ovršenika.“ Ja evo imam ovdje i dokument mišljenja prethodne Vlade po pitanju RBA zadruga i sada ću ga isto pročitati. Predlagatelj predlaže da Hrvatski sabor donese zaključak kojim se zadužuju Vladu RH da zajedno s HNB-om i mjerodavnim tijelima državne uprave poduzme sve pravne mjere iz svog djelokruga da se onemogući ilegalno djelovanje stranih pravnih osoba na teritoriju RH te da se onemogući provođenje ovrha na nekretninama i deložacija. Odnosno da bez odgađanja donese odluku kojom se obustavlja provođenje ovrha i deložacija od strane austrijskih banaka Raiffeisen grupe nad nekretninama građana korisnika spornih kredita do okončanja istražnih radnji i sudskih postupaka pokrenutih na temelju privatnih tužbi građana i utvrđivanja zakonitosti financijskog posredovanja, poslovanja i kreditnih odnosa a u svrhu zaštite hrvatskih građana i utvrđivanja kaznene odgovornosti sudionika u ovim pravnim poslovima. Također imam i izvješće Odbora za financije i državni proračun što je prethodna Vlada također razmatrala. I ovo je njihov zaključak: kaže ovim bi se zaključkom zadužila Vlada RH da putem ministra pravosuđa izvijesti Hrvatski sabor o dosadašnjim rezultatima istrage a sve u cilju zaštite naših građana koji su postali žrtvama ovih lihvarskih kredita. I postavlja se pitanje da li su posrednici koji su obavljali posao za Raiffeisen zadruge uopće bili u Hrvatskoj? Ukoliko su bili onda je to nelegalno jer nisu imali dozvolu za rad. Također, zaključak kaže zadužuje se Vlada RH da u najkraćem roku a najkasnije u roku od 15 dana od dana donošenja ovog zaključka obavijesti Hrvatski sabor o tome što je učinila po pitanju zaštite hrvatskih građana koji su podizali kredite kod austrijske grupacije Raiffeisen zadruga a koje nemaju ovlaštenje za rad u Hrvatsko sve obzirom na sumnju da su Raiffeisen zadruge u Hrvatskoj radile ilegalno te da posrednici koji za njih obavljaju poslove u Hrvatskoj za to nemaju ovlaštenje. Znači bez obzira na sve ovo što je izneseno deložacije od strane RBA zadruge kontinuirano se nastavljaju, naše građane se izbacuje na ulicu i moramo tome stati na kraj zakonskim prijedlozima i implementacijom zakona koji će to zabraniti. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Škiboli. Slijedeći klub koji se javio je klub Promijenimo Hrvatsku, Snaga. Njihov zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege ispod radara nam je promakla jedna presuda EU suda. Radi se o presudi C49/14 iz travnja ove godine. Upravo se ta presuda nadovezuje na ovo što je govorio kolega Škibla. Naime, španjolski sud je zahtijevao ocjenu. prethodno pitanje, zahtijevao je odgovor EU suda na prethodno pitanje. Pitanje je bilo smije li nacionalno pravo biti takvo da sprječava sud da tijekom ovrhe ispituje po službenoj dužnosti ili na zahtjev nepoštenost ugovornih odredaba potrošača. Odgovor EU suda je da smije. Dakle kod nas to već je tako riješeno, suci kod nas smiju i moraju ispitivati po službenoj dužnosti ništetnost pojedinih odredaba odnosno nepoštenost pojedinih ugovornih odredaba u skladu sa direktivom EU i u skladu sa Zakonom o obveznim odnosima. Međutim, što je bitno u tome? Bitno je da to osnažuje onaj moj prijedlog koji sam imao da se spriječi ovrha svih nekretnina koje su opterećene hipotekama koje su ugovorene ugovorima s nezakonitim ugovornim odredbama o načinu promjena kamatnih stopa. Dakle to osnažuje taj moj prijedlog i htio sam upravo zato napomenuti da je ta presuda EU suda C49/14 jako dobar pokazatelj da je to moguće i da treba u tom smjeru raditi. Druga stvar o kojoj želim govoriti su prekršajni postupci na prekršajnim sudovima i na Visokom prekršajnom sudu zbog nezakonitih promjena kamatnih stopa, zbog nezakonitih manipulacija kamatnim stopama, zbog nezakonitog načina određivanja parametara u promjenjivim kamatnim stopama. Dakle nakon što su prekršajni sudovi započeli kažnjavati banke podnijeto je pitanje za zahtjevom ocjene ustavnosti Ustavnom sudu, Ustavni sud je potvrdio da su prekršajne odredbe za kažnjavanje banaka ustavne, promijenio je samo datum počinjenja prekršaja sa 1. siječnja 2014. na 1. travnja 2014. Nakon toga je uslijedio i odgovor EU suda koji je na zahtjev Bjelovarskog prekršajnog suda odgovorio na prethodno pitanje i utvrdio da su te prekršajne odredbe u skladu s EU pravom i da EU pravo ne sprječava nacionalno pravo da postupa u skladu sa prekršajni odredbama. Dakle banke se smiju kažnjavati unatoč tome što su prekršajne odredbe donesene na način da vrijede za postojeće ugovore o kreditu. Međutim što se događa? Nakon stotinjak prvostupanjskih presuda Visoki prekršajni sud je počeo vraćati te prvostupanjske presude natrag na ponovno odlučivanje, na utvrđivanje činjenica, a činjenice su vrlo jasne. Banke u ugovorima u kojima nisu definirani parametri za promjenu kamatne stope nisu niti definirale, niti uskladile, niti ugovorile sa svojim dužnicima način promjene kamatne stope. Dakle, one posluju i dalje nezakonito. Međutim, suci su izgleda pomalo zbunjeni u svemu tome i sad oni ispituju da li je možda banka prije toga definirala te parametre. Uvažene kolegice i kolege nije dovoljno definirati parametre ako se oni ne ugovore. Zakon o obveznim odnosima je vrlo jasan. Ugovorni odnos između dviju strana je dvostrani ugovorni odnos koji ovisi o voljama obaju ugovornih strana. Dakle, nedopušteno je, zabranjen je jednoj ugovornoj strani tijekom ugovornog odnosa mijenjati ugovorne odredbe bez volje druge ugovorne strane. I upravo zbog toga i postoje prekršajne odredbe prema kojima će se svaka banka koja sa svojim dužnikom ne ugovori promjenjivi parametar, fiksni dio kamatne stope, razdoblja promjena kamatnih stopa biti kažnjena kaznom od 80000 do 200000 kuna. I prvostupanjske presude su glasile tako i sad Visoki prekršajni sud vraća nazad ne bi li se odlučivalo možda drugačije. Mene ne čudi zašto se to događa. U petak smo bili svjedoci da pravnik iz HNB-a tvrdi kao prvo da HNB nije nadležan za prekršajno gonjenje banaka što nije istina, jer je upravo HNB prekršajno pokrenuo postupke protiv banaka tijekom konverzije. I drugo tvrdi da banke nisu morale ugovarati parametre u promjenjivim kamatnim stopama. Imam dojam da banke lobiraju debelo ispod žita i da ih netko sluša. To me podsjećaj na slučaj Miladin, gdje je profesor Miladin nakon kolektivne presude na jednom seminaru ustvrdio da nije moguće utvrditi kolika je šteta po dužnika zbog toga što je banka nezakonito govorila da je promjenjiv način, način promjene kamatne stope na nezakonit način. Dakle, krajnje je vrijeme da mi donesemo po hitnom postupku zakonske izmjene Zakona o potrošačkom kreditiranju i utvrdimo metodologiju za određivanje parametara o promjenjivim kamatnim stopama. Taj prijedlog sam već uputio MOST-u. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Aleksiću. Sljedeći klub koji se javio za stanku je klub SDSS, njihov zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Kolege kao što sam rekao u najavi u traženju stanke u ime našeg kluba razlog zašto se javljam i ovaj put je isti kao i onaj prije tjedan dana samo mjesto nije isto, nije Knin nego je Pakrac. Naime, na pravoslavnom groblju u Pakracu stavljaju se obavijesti na spomenike koji su od povijesne važnosti kao što je ovaj za ugledne građane i mještane toga mjesta koji su bili državni dužnosnici, koji su bili lokalni dužnosnici i koji predstavljaju dio povijesti i dio sjećanja toga grada, na koje se kao i na ovo grobno mjesto za poginule u Jasenovcu, dvoje odraslih i četvoro djece stavlja ova vrsta obavijesti na kojoj između ostaloga kaže: „Sukladno članku 14. zakona ovo grobno mjesto smatra se napuštenim i može se dodijeliti na korištenje.“ Mi razumijemo da postoji potreba da se naplaćuje komunalna naknada, ali ovako se tome ne može pristupati. U protivnom će ispasti da će tehničko-komunalno rješavanje pitanja naplate grobnih mjesta postati način kako će se komunalno-tehnički rješavati brisanje tragova prisutnosti Srba na hrvatskom teritoriju i pri tome će se skrnaviti ono što je najsvetije za svakoga od nas, a to su grobna mjesta. U momentima kada se nosimo sa žrtvama Drugoga svjetskoga rata i kada stvaramo svijest o odgovornosti prema tim žrtvama ovakvo postupanje djeluje krajnje amoralno. Ako je ovo naš moral, onda je doista Huda jama našega morala. I ako nemamo potrebe da se ovoj stvari posvetimo na drugačiji način onda ne jao Srbima, nego jao Hrvatima.
Zahvaljujem zastupniku Pupovcu. Sljedeći klub koji je zatražio stanku je klub IDS-a, njihov zastupnik Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege pred nama je dnevni red sa preko 30 točaka raznih izvješća za 2014. i 2015. godinu. Dakle, kao i obično bavimo se prošlošću ne sa budućnošću. Podsjećam predsjednik Sabora rekao je da će vratiti dignitet najvišem predstavničkom tijelu i stava sam da je porezna reforma idealna tema da sa tim započnemo. Porezna reforma tiče se i imati će utjecaj na život svakog stanovnika Hrvatske, stoga postavljam pitanje sebi i svakom od nas jesmo li doista spremni preuzeti odgovornost i inzistirati da ako treba tjednima, a stava sam da treba raspravljamo u ovom Hrvatskom saboru o učincima porezne reforme. Donositi odluke takve težine, a imati toliko nepoznanica bez ikakvih odgovora smatram kratkovidnim, neodgovornim, nepromišljenim, dugoročno štetnim. Poštovane kolegice i kolege, da li znamo kakav će dugoročan utjecaj i kakav rezultat polučiti porezna reforma u odnosu na održivost mirovinskog sustava. Ne znamo. U odnosu na prijeko potrebnu i temeljnu kurikuralnu reformu, ne znamo u odnosu na obrtnike i poduzetnike, ne znamo, u odnosu na nacionalnu, ekonomsku komponentu, ne znamo. Jedino ono što u ovom trenutku se zna su tri stvari koje zabrinjavaju i zbog kojih trebamo hitnu raspravu u Hrvatskom saboru. Prvo, građani s manjim prihodima, socijalno najosjetljivije skupine građana kojih nažalost u našoj zemlji ima previše, dobiti će mrvice, a bogatije skupine građana kojih ima puno manje dobiti više. Zar nije naša dužnost i odgovornost, poštovane kolegice i kolege, štiti ranjive skupine našeg društva? Ne vidim u ovim potezima socijalnu osjetljivost, a najavljuje se poskupljenje kruha i mlijeka, mislim da to dovoljno govori za sebe. Drugo, ova promjena imati će utjecaj na lokalne proračune. Proračunima se financiraju vrtići, škole, stipendije, socijalna davanja, javni prijevoz, a svi prešućujemo da po zakonu lokalne sredine su već napravile proračune. I pitam ja sada vas, a što ako će se sutra nešto morati rezati? Tko će biti gubitnik ako se budu morali podizati cijene vrtića, ako se nekome uskrati stipendija opet najsiromašniji slojevi društva koji u poreznoj reformi dobivaju mrvice? Kao treće, najavom povećanja PDV-a za ugostiteljstvo ponavljam, doslovno grizemo ruku koja nas hrani. Predloženo povećanje PDV-a za ugostiteljstvo nije pitanje jedne kave, pitanje je što se time turističkom sektoru smanjuje za cca 30% financijski potencijal ulaganja što se time ne valorizira dodana vrijednost u turizmu, a to su ljudi, što se time dugoročno generira manje prihoda u državnom proračunu. U Hrvatskoj se prečesto mijenjaju pravila i propisi, na to nas upozoravaju i obrtnici i poduzetnici, potencijalni investitori, građani i onda ćemo se sutra pitati zašto nema novih investicija, zašto nema novih radnih mjesta, zašto nema novih prihoda, zašto nam mladi odlaze iz zemlje. Donositi odluke od danas do sutra bez sagledavanja cjeline, bez sagledavanja dugoročnih efekata, najblaže rečeno neodgovorno je, a to ozbiljne zemlje i ozbiljne države ne rade. Stoga, poštovani predstavnici i HDZ-a i MOST-a i u Vladi i u Saboru, pred vama je temeljna obaveza da što prije dovedete temu porezne reforme u Hrvatski sabor, a tada na svima nama je odgovornost da iznjedrimo jasna, stabilna, održiva pravila koja će zaštititi socijalno najosjetljivije skupine građana, gospodarstvu dati novi zamah i konačno decentralizirati ovaj sustav kojim kontinuirano namećemo i stavljamo dodatne prepreke. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zastupniku Sponzi. Sljedeći Klub zastupnika koji je zaželio stanku je Klub zastupnika HDZ-a i njihov predstavnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Ja bih na početku rekao da je ovo drugi puta da u Hrvatskom saboru tražimo stanku na temu porezne reforme iako ona još nije došla u Hrvatski sabor. Želio bih reći da je ovo prvi puta da jedna Vlada svega dva i pol tjedna nakon što je imenovana i kapacitirana, izići sa jednom velikom, ogromnom reformom koja će itekako utjecati na gospodarstvo, na standard hrvatskih građana, na rast BDP-a što s druge strane govori o kapacitiranosti te Vlade da se suoči sa problemima u hrvatskome društvu i da je preuzela odgovornost za vođenje država spremna izići odmah sa ovako jednom velikom reformom. Ja bih nas podsjetio svih koji smo već malo duže u ovome Saboru, da je vlada Zorana Milanovića svoju poreznu reformu u prvoj godini mandata svela na podizanje opće stope PDV-a s 23 na 25%, a što je to značilo u prvim godinama vlade Zorana Milanovića, najbolje govore makroekonomski pokazatelji o padu BDP-a, o deficitu državnog proračuna upravo velikim dijelom zahvaljujući i takvoj poreznoj reformi te vlade. Ja moram u ime kluba HDZ-a reći da ćemo mi o ovoj poreznoj reformi raspravljati dva puta u Hrvatskome saboru. ja se nadam da će rasprava o 16 predloženih zakona već nam biti dostupna idući tjedan kada će uvaženi zastupnici koji su se danas javili za riječ i tražili stanku, imati prilike ispred sebe sagledati učinak svih 16 poreznih zakona o kojima ćemo ovdje u Saboru raspraviti i donijeti konačnu odluku, a koji će zakoni onda doista predstavljati cjelovitu poreznu reformu. U ovom trenutku, vi to jako dobro znate da porezni sustav u Hrvatskoj karakterizira nestabilnost, česta izmjena zakona. Samo je porez na dohodak, porez na dobit i porez na dodanu vrijednost mijenjan 47 puta od kada su doneseni što itekako predstavlja prepreku jednom sigurno, stabilnom ulaganju i investiranju u Hrvatskoj jer porezni sustav koji je nestabilan koji se često mijenja svakako nije poticajan za ulaganje u Hrvatsku. Prema tome, sa ovom poreznom reformom koja je cjelovita, koja je svrsishodna koja širi poreznu osnovicu, mi u klubu HDZ-a svakako jesmo zadovoljni i istu podržavamo. Prije svega želim reći da je planirano smanjenje opće stope PDV-a i to od 2018.godine za jedan postotni poen, a nakon toga još za dva postotna poena. Točno je ovo što je kolega Hajdaš Dončić rekao, a to je da će doći do povećanja stope određenih prehrambenih artikala. No ja želim jasno reći da sindikalnu košaricu ne čini samo prehrambeni proizvod. Ako govorimo o kruhu i mlijeku, onda on participira u košarici sa svega 4%. Ali tu istu sindikalnu košaricu čine i režijski troškovi kako komunalnih usluga tako i usluga stanovanja. I kada se promatra smanjivanje stope PDV-a upravo na te komunalne usluge koje čine režijske troškove u sindikalnoj košarici onda slika izgleda sasvim drugačije a to ćemo kroz izračun i kroz raspravu u Hrvatskome saboru utvrditi da li prosječnom hrvatskom domaćinsku i kućanstvu predstavlja veći teret povećanje stope PDV-a na kruh i mlijeko ili s druge strane ga možda rasterećuje kroz smanjenje stope PDV-a na pružanje komunalnih usluga i svih onih drugih režijskih troškova koje čine sindikalnu košaricu. Prema tome, o tome trebamo itekako razmišljati. A da ne govorim da je kroz smanjenje stope PDV-a na inpute u poljoprivrednoj proizvodnji moguće u idućoj godini doći do smanjenja cijena poljoprivrednih proizvoda koji onda također doprinose smanjenju cijene, mogu doprinijeti smanjenu cijene hrane. Ovdje je bilo riječi i o povećanju stope PDV-a u ugostiteljstvu. I to treba gledati cjelovito. S jedne strane o redistribuciji poslovanja, o redistribuciji troškova pojedinih grana u RH. Mi smo govorili o projektu Slavonija u našem izbornom programu. I u tom smislu kroz smanjenje stope poreza na dobit, kroz smanjenje stope PDV-a na inpute u poljoprivrednoj proizvodnji treba gledati i cjelokupnu poreznu reformu, pa u tom smislu i dodatno povećanje stope PDV-a na usluge u ugostiteljstvu. Iako moram reći da ćemo kroz raspravu a to je već i ministar turizma u ovoj Vladi dao određene prijedloge koji mogu ići ka poboljšanju cijelog tog sektora koji se osjećao pogođenim povećanjem stope PDV-a u ugostiteljstvu. Prema tome, ja bih zamolio sve kolege da pričekamo još par dana kada ćemo imati svih 17 zakona, [[Upadica: Vrijeme.]] zaključujem gospodine predsjedniče, pa ćemo biti kudikamo meritorniji u ocjeni ove porezne reforme koja je kao što sam rekao cjelovita i ja mislim da će doprinijeti cjelokupnom razvoju hrvatskoga gospodarstva.
Zahvaljujem zastupniku Bačiću. I zadnji zastupnik koji se javio za stanku je zastupnik MOST-a Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Evo mi već nekih 10-ak i više dana, neovisno o tome koja je tema u Hrvatskom saboru, ponekad kršeći i Poslovnik, raspravljamo o poreznoj reformi. Gospodin Sponza je rekao, uvaženi kolega, da što prije ta porezna reforma dođe ovdje u ovaj Visoki dom kako bismo mogli raspravljati o tome. Pa baš zato gospodine Sponza što mi brinemo o socijalno najugroženijima i vodimo konstruktivne razgovore sa svojim kolegama iz HDZ-a želeći vidjeti kakve će učinke imati na socijalno ugrožene, na hrvatski turizam, kakvi su učinci tih zakonskih prijedloga koji se predlažu, to još nije došlo ovdje pred ovaj Visoki dom. Znači mi vodimo brigu o socijalno ugroženima. Ja bih ovdje govorio o jednoj temi koja je usko vezana uz poreznu reformu i zbog kojeg, a vi ste za to, vi ste tu suodgovorni, vi ste za to digli ruke i vi i kolega Hajdaš Dončić koji je govorio prije vas, znači radi se o poskupljenju električne energije. I porezna reforma i standard hrvatskih građana u idućoj godini godinama koje dolaze su ugrožene jer ste vi za to digli ruke. I vi i gospodin Hajdaš i ekipa koja sjedi ovdje s moje lijeve strane. Znači na zadnjoj sjednici Milanovićeve Vlade ali izvanrednoj sjednici Sabora gdje se pod krinkom socijalnih naknada odnosno vaučera dogodila pljačka koja se mjeri u milijardama kuna. Znači u 2017. godini za interese pojedinih skupina a n uštrb hrvatskih građana jer je donesena takva odluka naša industrija će biti manje konkurentna i ta pljačka Vrdoljaka i Milanovića nju će osjetiti svaki hrvatski građanin na svojoj koži. Znači sljedeće 2017. godine potrebno je za isplatu poticajne cijene 2,1 milijarda kuna a to znači manjak od milijardu kuna, znači koje treba namiriti. A do 2020. godine kumulativno nedostaje 6,23 milijarde kuna. Znači da bi se ovaj ja bih rekao zločinački poduhvat proveo nije bilo dovoljno imati samo ministra gospodarstva, trebalo je okupirati institucije, o tome nitko ne govori. Mene čudi da kolege iz HDZ-a ne govore, ovo je jedna od najvećih pljački u povijesti Hrvatske koja se dogodila jer ste vi za to digli ruke a tada niste mislili na socijalno ugrožene. I MOST će ozbiljno uzeti u obzir znači ove činjenice kako bi se znači sve analiziralo i onda donijela najbolja moguća porezna reforma koja će brinuti o socijalno ugroženima.
Zahvaljujem zastupniku Grmoji. S time da bih stvarno zamolio zastupnike da pokušaju birati riječi u trenutku kada imaju mogućnost govora u Saboru. Budući da smo iscrpili sve stanke koje su zatražili saborski zastupnici, nastavljamo sa dnevnim redom. Povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Prekršeni su članci od 232. do 238., nekoliko njih, ali suština je u tome da vi ne bi trebali moliti zastupnika da ne vrijeđa, jer ovdje su se koristile riječi „pljačka“, to može biti figurativno, stilski, malo lepršavo od Grmoje, O.K, ali zločinački poduhvat, mislim to su vrijeđanja i mislim da bi trebali u najmanju ruku upozoriti zastupnika da se tako ne izražava zbog toga jer bi onda netko mogao posumnjati u sposobnost MOST-a, s obzirom da oni godinu dana upravljaju tim sektorom, zašto to nisu promijenili. Pa zašto ste, ako ste toliko sposobni, zašto u godinu dana zločinački poduhvat niste spriječili gospodine Grmoja? [[Upadica predsjednik: Zastupniče Maras.]] Vi i gospodin Panenić. Zbog čega niste? … [[Upadica se ne čuje.]] A ti imaš pojma, ne? To si pokazao
Zastupniče Maras, hvala na tome što ste upozorili na moguću povredu Poslovnika. Upozorio sam i zastupnika Grmoju isto kao što sam i drugima dao dijelom slobodu i naravno da ću se s vremenom, gospodine zastupnik Grmoja molio bih vas isto kao što ću se tijekom vremena sve više i sve više striktnije pridržavati gospodine Maras, pridržavati Poslovnika što ćete i vidjeti nadam se ne i okusiti. Budući da smo iscrpili ovaj dio prelazimo na slijedeću točku: Budući da smo iscrpili ovaj dio prelazimo na slijedeću točku: - Godišnji financijski izvještaj Hrvatske banke za obnovu i razvitak za 2015. godinu. Podnositelj je Hrvatska banka za obnovu i razvitak na temelju članka 22. Zakona o Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak. Zbog obimnosti izvješća se nalaze na saborskoj web stranici, a po jedan primjerak u pisanom obliku dostavljen je klubovima zastupnika. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li podnositelj dati dodatno obrazloženje? Dušan Tomašević predsjednik uprave HBOR-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane uvažene gospođe i gospodo saborski zastupnici dozvolite mi da vas ispred HBO-a izvijestim o rezultatima poslovanja u 2015. godini. Godišnji financijski izvještaj koji se podnosi Hrvatskom saboru na potvrdu revidirani su od strane neovisne revizorske tvrtke Ernst & Young. Revizor je u svojoj izvješću dao pozitivno mišljenje usklađenosti financijskog izvještaja za 2015. godinu s relevantnim financijsko-računovodstvenim zakonodavnim okvirom koji je usvojen i na snazi je u RH i EU. Podsjećam kako je do danas poslovanje HBOR-a u 15 navrata bilo i pod nadzorom Državne revizije. Zadnji nalaz Državne revizije izvršen je 2014. godine te su nakon svake revizije izrađena bezuvjetna mišljenja što uz godišnju reviziju neovisnih revizorskih tvrtki kao i pozitivne ocjene međunarodnih rejting agencija sada … ukazuje na transparentnost poslovanja i izvještavanja HBOR-a. Prije nego li vas izvijestim o financijskim rezultatima osvrnuo bi se na poslovne aktivnosti HBOR-a u 2015. godini. Po prvi puta banka je u 2015. premašila brojku od 2000 odobrenih kredita a ostvarena kreditna aktivnost je druga po veličini od osnutka banke. Najviše je iznosila 2012. godine u visini od 10,2 milijarde kuna kad su se provodili programi A i A+. U 2015. HBOR je hrvatskog gospodarstvo podržao sa 12,2, milijarde kuna. Kroz kreditiranje plasirano je 7,8 milijardi kuna, izdana joj je garancija u visini 3 milijarde kuna i osigurano izvoznih poslova u visini od 1,5 milijardu kuna. Povećanjem kreditne aktivnosti zabilježeno je u svim segmentima a najaktivniji korisnici HBOR-ovih kredita bili su mali i srednji poduzetnici kojima je odobreno 2147 kredita ili 94% od ukupnog broja odobrenih kredita u iznosu od 3 milijarde i 180 milijuna kuna što je za milijardu kuna ili 51% više nego u 2014. godini. Kreditiranje izvoza i turizma također bilježi povećanje od 14%. Osiguranje izvoznih poslova zabilježio je rast od 45% u odnosu na 2014. godinu. Banke je u 2015. godini podržala hrvatske izvoznike s ukupno 6,8 milijardi kuna i to kroz kreditiranje, osiguranje, izdavanje izvoznih … garancija. Uz povećanje kreditne aktivnost vrlo značajan pokazatelj je i povećanje udjela investicijskih kredita na 82%. Ovakav udio investicijskih kredita HBOR nije bilježio niti u razdobljima prije financijske gospodarske krize a isti rezultat niza mjera za snažnije poticanje investicija poput sniženja kamatnih stopa, produženja rokova otplate kredita i drugi provedenih mjera. Promjena trenda pozitivan je pokazatelj koji se zasigurno pozitivno odražava i na BDP. Promatrajući po djelatnostima koje je banka podržala u prošloj godini najzastupljeniji proizvodne su djelatnosti, prehrambena industrija, metalo-prerađivačka, elektro industrija, proizvodnja kemikalija i kemijskih proizvoda, prva drvna industrija, poljoprivreda, ribarstvo a kod usluga najzastupljeniji je turizam. Sveukupno 23,6% od iznosa kredita odobreno je za projekte u industriji, 19,8% za turizam, a ostale su bile prisutne grane građevinarstvo, poljoprivreda, ribarstvo, trgovina itd. Ostvarene brojke rezultat su niza novih mjera koje je HBOR poduzeo tijekom prošle godine. Podsjećamo da je HBOR s ciljem pomoći gospodarstvenicima tijekom 2014. godine produžio trajanje privremenih mjera sniženja kamatnih stopa za 1% za nove investicije. Mjere su produžene za 2016. godinu a razmatramo da je produžimo i za 2017. godinu. Uvedeni su novi programi kreditiranja namijenjeni olakšanju i poticanju apsorpcije EU fondova te novi programi namijenjeni kreditiranju izrade projektne i ostale investicijske dokumentacije. HBOR trenutno provodi 31 program kreditiranja u kojima su javno i transparentno opisani svi mogući korisnici, uvjeti i kriteriji kreditiranja banke. Sve europskim investicijskim fondom zaključen je ugovor o garanciji u okviru … programa konkurentnosti i inovacije te je započela provedba novog programa mikrokreditiranja uz potporu EU koji je omogućio kreditiranje poduzetnika sa desetak, do desetak zaposlenih uz smanjenje uvjeta osiguranja kredita. S ciljem povećanja brzine i dostupnosti pojedinih kredita HBOR je započeo s provedbom dogovaranja okvirnih poslovnih kredita bankama, a novost je i suradnja s leasing kućama. Od navedenih 7,8 milijardi kuna odobrenih kredita 43% odobreno je putem poslovnih banaka, a 57% izravnim kreditiranjem korisnika. Kako što je i vidljivo banka je iz godine u godinu povećava udio izravnog kreditiranja a kao odgovor na smanjenje dostupnosti dugoročno kreditnog financiranja u domaćem gospodarstvu posebice u pojedinim ciljanim skupinama kao što su mali i srednji poduzetnici, izvoznici i turisti, odnosno turizam. HBOR kao protuteža smanjenoj kreditnoj aktivnosti poslovnih banaka, unatoč navedenom po uzoru na ostale razvojne i izvozne banke, banka HBOR i nadalje nastoji održati suradnju s poslovnim bankama s obzirom da je isto preduvjet za održavanjem i održivo financijsko praćenje domaćih poduzetnika. Što se tiče financijskog poslovanja i rezultata u 2015. godini HBOR je u prošloj godini ostvario financijski rezultat u visini od 205,2 milijuna kuna. Ostvareni je financijski rezultat viši je za 22% u odnosu na 2014. godinu. Veće ostvarenje dobiti u 2015. godini rezultat je najvećim dijelom smanjivanja rashoda i to za 37,8 milijuna kuna. Kamatni prihodi generiraju 98% ukupnog prihoda i u 2015. godini i niži su za 3% u odnosu na 2014. Ovaj trend prvenstveno je rezultat provedbe mjera sniženih kamatnih stopa koju banka provodi od 2012. godine i utjecat će na kretanje kamatnih prihoda i u budućem razdoblju. Potrebno je naglasiti kako je banka kroz održavanje provedbe mjera sniženih kamatnih stopa nastojala podržati sve nove investicije u industriji, poljoprivredi, turizmu i energetskoj učinkovitosti, a pozitivni rezultati su vidljivi i u ranije navedenim brojevima. Kamatni rashodi čine 2/3 ukupnih rashoda i u 2015. godini bilježe smanjenje za 3% u odnosu na četrnaestu kao rezultat korištenja kreditnih linija posebnih financijskih institucija kao što su EIBS, CEB, Svjetska banka, ali i sniženja razine zaduženosti HBOR-a i to u 2013., četrnaestoj i petnaestoj godini. Tijekom te tri godine HBOR je redovno i privremeno otplatio preko 5 milijardi kuna. Prije svega govorimo o privremenoj zatvaranju kreditnih obveza koje su sa aspekta cijene i ročnosti istih manje povoljne u trenutnim tržnim uvjetima. Sukladno Zakonu o banci cjelokupni financijski rezultat raspoređuje se u statutarne rezerve i na taj način se jača kapitalna osnovica banke a i omogućuje daljnje jačanje poslovne aktivnosti banke i preuzimanje većeg rizika. Ukupna imovina HBOR-a na dan 31.12.2015. godine iznosila je 25,5 milijardi kuna, te je za jedan posto smanjena u odnosu na početak godine. Smanjenje imovine najvećim dijelom rezultat veće otplate kreditnih zaduženja od povlačenja sredstva zaduženja. Svakako je potrebno istaknuti da je HBOR u 2015. godini očuvao kvalitetu portfelja te je 86,6% portfelja čine potpuno naplativi plasmani. 10,8% čine djelomično naplativi plasmani, a 2,6% nenaplativi odnosno neoprihodojući plasmani. Stopa potpuno naplativih plasmana povećana je za 1,3% u odnosu na 2014. godinu, a što govori u prilog razboritom upravljanju kreditnom aktivnošću HBOR-a i primjeni dobrih bankarskih praksi. Djelomično naplative i nenaplative plasmane prije svega čine plasmani. Dužnicima nad kojima je otvoren stečajni postupak sveukupno 73 dužnika s iznosom potraživanja od 570 milijuna kuna. Dužnicima koji su zatražili otvaranje ili su u postupku rješavanja predstečajne nagodbe sveukupno 72 dužnika s iznosom potraživanja od 768 milijuna kuna. Dužnicima sa kojima se vode pregovori oko restrukturiranja plasmana, te utuženim dužnicima. Na kraju osvrta na kretanju u financijskom poslovanju dodao bih kako je RH u 2015. u osnivački kapital banke uplatila 32,9 milijuna kuna što je napravila i u tijeku ove godine prije mjesec dana. I do visine osnivačkog kapitala od 7 milijardi nedostaje još 460 i nešto milijuna kuna. Budući da se nalazimo gotovo na kraju 2016. godine dozvolite mi da vam ukratko predstavim glavna ostvarenja u ovoj godini. U prva tri kvartala 2016. godine nastavili smo sa ubrzanim kreditnim aktivnostima odobreno je 11 više posto, 11% više sredstava u odnosu na prethodnu godinu, a ovu godinu odobrenih kredita bilježimo rast od 47%. Tijekom 9 mjeseci odobrili smo 6,3 milijarde kuna kredita i podržali preko 2000 projekata. Izdali smo garancije u vrijednosti od preko milijardu kuna i osigurali 890 milijuna izvoznih poslova. Za potrebe nastanka povoljno financiranje hrvatskih gospodarstvenika pribavili smo 400 milijuna eura od Europske investicijske banke. Upravo je suradnja s posebnim financijskim institucijama omogućila banci povoljnije uvjete kreditiranja domaćih poduzetnika i u razdobljima protekle gospodarske krize. U rujnu smo započeli s provedbom kreditiranja inovativnih poduzetnika uz potrebnu garanciju EIF-a, odnosno Europskog investicijskog fonda. Već sada vrlo povoljno kamatne stope za inovativne male i srednje poduzetnike niže su za 0,422 do 0,572 bazna boda. Banka je unutar ovog proizvoda ugovorila kreditni … [[Govornik se ne razumije.]] od 20 milijuna eura, te će model provedbe uključivati izravno financiranje banke preko postojećih programa kreditiranja čime se olakšava provedba ovog proizvoda. HBOR se uključuje u inicijativu za zapošljavanje mladih koji je pokrenula Europska investicijska banka, a kroz koju se financira i ulaganje malih i srednjih poduzetnika, obrazovanje i vještine kao i zapošljavanje mladih ljudi. Osnovna značajka inicijative je ušteda na kamatnoj stopi. Ukupno sniženje kamatne stope iznosi 50 baznih bodova, a primjenjuje se na 15 bančinig programa neovisno o tome odobrava li se kredit izravno ili putem poslovne banke. Ujedno u 2016. godini se u suradnji sa Hrvatskom narodnom bankom započelo s pripremama za proces … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] čija provedba bi trebala započeti 1. travnja 2017. godine, znači pregled kvalitete imovine HBOR-a. Vjerujem da sam vam uspio u ovom kratkom izlaganju predstaviti sva naša ostvarenja kako u 2015., tako i u 2016. godini. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem gospodinu Tomaševiću. Prvi koji se javio za repliku je zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodin Tomašević je u svojoj raspravi istaknuo rezultate HBOR-a u protekloj i u ovoj godini. I ono što veseli mene posebno je porast kredita malim i srednjim poduzetnicima, a ono što je posebno naglasio nekoliko puta u izlaganju koje smo pozorno slušali je ulaganje u turizam. To se vidi i iz izvještaja 2015. godine gdje je na stranici 22. od pet, šest projekata koje su istaknuli kao ja bih rekao one s kojima se najviše možda i hvale i ponose. Znači od tih pet projekata čak 4 su vezana direktno za turizam. Zašto ovo govorim? Zbog toga šta navedenom i već danas raspravljenom poreznom reformom HDZ-a i MOST-a dolaze u pitanje mnogi projekti pogotovo malih i srednjih poduzetnika financirani preko HBOR-a. Jer ako radite poslovni plan na narednih 10, 15 godina i odjednom preko noći bez konzultacije sa zainteresiranom javnošću, političkom voljom dignete jednoj grani 12% trošak sa 13 na 25% ti planovi više ne vrijede. I šta dolazimo, u koju situaciju dolazimo? Dolazimo prvo da naši poduzetnici će vjerojatno imati velikih problema s otplatom kredita HBOR-u, drugo, da se danas u ovom trenutku ili za 2017. godinu neće javljati novi projekti jer to više neće biti toliko isplativo i neće biti na neki način moguće odfinancirati projekt i naravno, smanjit će kreditna aktivnost HBOR-a jer ljudi neće tražiti te novce. Znači radimo štetu sa poreznom reformom HDZ-a i MOST-a, a najviše u ovom primjeru se može vidjeti oko turizma odnosno oko onih projekta koje je HBOR financirao protekle godine.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Maro Kristić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Tomašević, ja bih prije svega u ime kluba htio pohvaliti vaše kreditne aktivnosti, zaokret prema izvoznicima jer to je pravi put za izlazak hrvatskog gospodarstva iz krize. I postavio bi pitanje s obzirom na ovih 17,5% loših kredita, koliko od tih 17,5% se odnosi na kredite koji su odobreni mikromalim i srednjim poduzetnicima, a koliko na one kredite koji su odobreni velikim poduzetnicima i o kojim iznosima je riječ? Hvala.
Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine Tomašević. Lijepi su ovi postoci koji se govore kada se kaže da je 53% povećanje kreditiranja u odnosu na prethodnu godinu za male i srednje poduzetnike. Ali kada pogledamo da je to samo 128 onih koji su koristili, onda se ja pitam što je to bilo godinu prije, ako je 53% povećanje? Mene malo interesira kakva je sada situacija, da li su se nešto uvjeti mijenjali jer bilo je tu dosta problema oko samih uvjeta, pravilnika koji su posloženi uopće sa kreditiranjem tko sve može dobiti kredit. Ono što me zabrinjava u ovome izvješću je činjenica koju ste i sami napomenuli da su krediti za poljoprivredu među onom grupacijom Ostali, a ustvari bi HBOR po svim onim nekim razgovorima i raspravama koje su bile trebao biti glavna kreditna institucija upravo za poljoprivrednu proizvodnju, što se je to događalo, zašto u 2015. godini poljoprivredni krediti su u kategoriji Ostali? Jer nije bilo interesa ili je bilo nešto drugo u pitanju?
Zahvaljujem zastupniku Hrgu. Prvi klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika SDSS-a i njihov predstavnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče uprave HBOR-a, kolegice i kolege. Nakon niza izvještaja koje smo primali u Hrvatskom saboru, ovo je izvješće koje nosi i sadrži u sebi neke od pozitivnih i ohrabrujućih elemenata. Šteta je što ti pozitivni ohrabrujući elementi nisu mogli doći ranije ili bolje rečeno što nisu došli ranije. Dakle što se tiče kluba SDSS-a prioritetna područja djelovanja koja prepoznaje HBOR i kojima je posvećena u svojoj politici kreditnoj, razvojnoj su poticanje utemeljenja i razvoja malog i srednjeg poduzetništva, s obzirom na činjenicu da preko 90% našeg ukupnog poduzetništva zapravo spada u kategoriju malog i srednjeg. To je od iznimne važnosti i od iznimnog značaja. I isto vrijedi za poticanje izvoza, za razvitak turizma, za financiranje razvitka poljoprivrede i posebno za poticanje korištenje EU fondova kao i inovacija i razvoj novih tehnologija. Podatke koje smo dobili u ovome izvještaju za koje sam rekao da su u najvećoj mjeri ohrabrujući i pozitivni govore sljedeće, da je banka bilo kreditiranjem, bilo osiguravanjem izvoznih potraživanja i izdavanjem garancija podržala 2.589 projekata hrvatskih gospodarstvenika i osigurala ukupno 12 milijardi 400 milijuna kuna u odnosu na 2014. godinu HBOR je podržao 127% više projekata s dvostruko većim iznosom nego što je to bilo u odnosu na 2014. To je iznimno značajan korak i iznimno značajna novina, 2,5% više, uzmimo samo kredite, dakle ukupno je odobreno u 2015. 2.285 kredita u iznosu od 7,8 milijardi kuna od čega 7,3 milijarde se odnosi na novo odobrene kredite, što je dvostruko više nego 2014. godine. To je ohrabrujuće. I zapravo ne znamo što se dogodilo u banci da se događa taj preokret, ali još ću se vratiti na to pitanje. Drugi važan i značajan podatak koji se može vidjeti iz grafikona na 10. stranici koji prati odnos između ulaganja u investicije i ulaganja u obrtna sredstva u razdoblju od 2010. do 2015. I može se vidjeti kako je došlo do potpunog preokreta, 2010. oko 80% sredstava je išlo za obrtna sredstva, kredita je išlo za obrtna sredstva a tek 20% za investicije. Sada je stvar potpuno obrnuta. To je vrlo značajan pokazatelj, iznimno važan pokazatelj za promjenu u našem gospodarstvu, u našoj ekonomiji. Da li ono odražava ukupno stanje, ja to ne mogu reći ali ova slika indicira ili upućuje na izniman porast investicijskih tokova unutar naše ekonomije. Još jedna stvar je vrlo ohrabrujuća. Dakle tokom posljednjih 10-ak godina najveći broj plasmana koje je imala Hrvatska banka za obnovu i razvoj išlo je preko poslovnih banaka. Vi ste u ovom razdoblju, dakle u odnosu na 2014. i 2015. tu uspjeli preokrenuti tako da i 57% plasmana ide direktno. Što naravno plasmane bankama čini, korisnicima, građanima, poduzetnicima čini i dostupnijim a vjerojatno i jeftinijim. I sasvim sam siguran bržim kada je u pitanju postupak dobivanja. Također, broj novo zaposlenih u projektima koje je HBOR podržao gotovo je 3,3 tisuće, što znači 59% više nego u razdoblju 2014. godine. To su iznimno važne i iznimno ohrabrujuće činjenice. Pozdravljamo i politiku smanjenja kamatnih stopa. Dakle privremene mjere sniženja kamatne stope sa za 1%-tni bod, za nove investicije sasvim sigurno djeluju ili mogu djelovati ili djelovale su stimulativno što pokazuju podaci koje smo malo prije stekli. I činjenica da ti krediti se mogu dobiti na rok od 17 godina sa počekom od 2 do 3 godine također pružaju jednu vrstu garantne sigurnosti za sve one koji ulaze u riskantne investicijske poslove. Jednako tako i za izvoznike početnike gdje kamatna stopa iznosi oko 2% kao i za programe u kreditiranju gospodarstva gdje je stopa od 6% isključena a ostale su samo stopa od 2, od 4% odnosno prosječna stopa od 3%. Ukoliko se radi o investiciji na koju se primjenjuje privremena mjera sniženja stope. Postavlja se pitanje gospodine Tomaševiću zašto ne ranije? Što je priječilo upravu da to ne napravi i 2014.? Da li nepovoljne političke okolnosti, da li neki drugi razlozi? Ali nema nikakve sumnje da su ove mjere iznimno djelovanje i pokazuju se učinci o kojima sam govorio na početku. Uvođenje novih programa i izmjene postojećih posebno kada je po srijedi povećanje apsorpcijskih kapaciteta korištenja sredstava EU-a i fondova EU-a, o tome smo često razgovarali povodom neke druge teme. I može se vidjeti da je kada su po srijedi plasirana sredstva za pomoć oko projekata EU da je iznos tih projekata tek negdje oko 150 ili tako nekako, broj projekata, iznos sredstava je negdje oko 7 stotina milijuna kuna što u odnosu na 3 milijarde i nešto kuna koje su se osiguravale kroz većinu kredita nije mali iznos, ali mali je broj kredita. Drugim riječima umjesto da se umnoži i poveća multiplikacija korištenja sredstava iz EU-a i europskih fondova mi zapravo konstatiramo na najmanji dio malčiranja projekata sa sredstvima EU-a još uvijek imamo ovdje. Što pokazuje da nadležna ministarstva poljoprivrede, razvoja posebno i europskih fondova, gospodarstva općenito, sa vama očito moraju osmisliti posebnu strategiju kako to povećati. Ali ne da pričamo kao što pričamo svaki put više-manje kada dođe ta tema ovim povodom ili nekim bliskim povodom u sabornicu nego da stvarno osmislimo način kako će se taj broj sa 150 ili 160 od nekih 2500 projekata povećati na barem 500. Vaša odluka da pomažete izradu projektne dokumentacije, vaša odluka da pomažete sniženjem stope koja kreće od 3% je u svakom slučaju za pozdraviti. Posebno je za pozdraviti ova vaša odluka za financiranje projektne dokumentacije. U nekim područjima i u nekim slučajevima to predstavlja nepremostivu i neprevladivuu zapreku za ljude koji bi htjeli krenuti u neku vrstu razvojnog projekta bilo u poljoprivredi, bilo u turizmu, bilo u zaštiti okoliša ili malom poduzetništvu, neprevladivu. Ono što mi se čini gospodine Tomaševiću o čemu bi još trebalo voditi računa jeste pitanje što ćemo sa edukacijom. Što ćemo i kako ćemo osigurati sredstva da pomognemo ljudima da ne plaćaju sredstva neću reći za ništa loše i ne mislim ništa loše kada govorim o privatnim tvrtkama koje naplaćuju usluge edukacije. Trebaju postojati i nema nikakve sumnje da ih treba ohrabrivati da ih ima više jer je i to način zapošljavanja i to je način poticaja u razvoju. Ali kako što osiguravate poticaje fondovima, kao što osiguravate podjelu rizika bankama pa bilo bi dobro da i ovdje osmislite program koji bi radio u tom pravcu da ti ljudi koji imaju ideju ali strah je jači od te ideje, nedostatak sredstava je mnogo veći od te ideje. Ukupan iznos sredstava za malo i srednje poduzetništvo koje se koristi podsredstvom HBOR-a je 3,2 milijarde ili po broju projekata to je 94% projektnih zahtjeva koji su podneseni ako ja točno čitam vaš izvještaj. Dakle 2285 podnesenih zahtjeva, odnosno zaprimljenih zahtjeva, obrađenih zahtjeva i procesuiranih zahtjeva. Od toga malo poduzetništvo 2147, dakle 94%. Ali kad pogledate iznos osiguranih sredstava onda je golema razlika, golema razlika između onih na početku dakle 12,4 milijarde ili 7,8 milijardi koji se odnosi na kreditiranje. Dakle tih 4,6 milijardi ako ide za infrastrukturu što je također naša nužnost i naša neophodnost kako pretpostavka razvoja bilo koje ozbiljnije grane gospodarstva kao što su ceste bile pretpostavka za turizam tako željeznice moraju biti pretpostavka za bilo koju drugu vrstu gospodarskoga razvoja. Što učiniti da se taj omjer poboljša? Što učiniti da se korelacija između činjenice da gotovo 95% našeg gospodarstva čini malo i srednje poduzetništvo? Gospodin Maras to svakako zna bolje od mene pa će me korigirati ako griješim u nekom postotku, pa i vi gospodine predsjedniče uprave. Ali korelacija osiguranih kredita za malo i srednje poduzetništvo i onoga što stoji u portfelju je još uvijek nesrazmjerno tom udjelu u našem ekonomskom portfelju kad je posrijedi malo poduzetništvo. Što učinit da se to promjeni? I ostavit ću manje od minutu za ono što posebno tišti klub koji predstavljam i u čije ime govorim. To su područja koja idu ispod radara, od Belog Manastira do Obrovca kojima banke neće dati kredite, kojima HBOR ne može dati kredite jer nema pripremljenih i osmišljenih programa niti ima posebnu jedinu koja bi se time bavila da smanji rizike za porast loših plasmana i loše naplate kredita i loših ostvarenja kredita. Što učiniti u tom području ako znamo da su ta područja tradicionalno poljoprivredna područja? Ako znamo da su to tradicionalno područja za razvoj šumske industrije, ako znamo da je dobar dio tih područja danas zapravo kao što je to slučaj u Istri, proširenje potencijala turističkih usluga već postojećih turističkih kapaciteta i stvaranja novih? I zato vas pozivamo da razmislimo što učiniti da se taj radar snizi, da ti prostori budu obuhvaćeni i da banka u pravom smislu te riječi bude razvojna banka i za one koji su potpuno nerazvijeni. Hvala vam gospodine predsjedniče.
Zahvaljujem zastupniku Pupovcu. Zastupnik Gordan Maras javio se za repliku. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Pupovac. S obzirom da ste me pozvali ja ću vam i reći. Znači 99% je tvrtki s manje zaposlenih, 250 u RH u kriterijima koje zadovoljavaju da budu mala i srednja poduzeća. Tako da taj omjer koji ste vi htjeli istaknuti je još i veći ali ja shvaćam da HBOR ne može isključivo pratit taj ja bih rekao, tu dinamiku i taj broj kredita prema tvrtkama po udjelu u broju firmu s obzirom da su velike firme u najčešćem slučaju i korisnici velikih investicija, velikih poslova koji idu prema izvozu. Tako da je normalno da HBOR ima nešto manji iznos plasiran prema malim i srednjim tvrtkama ali je dobro da ga uopće ima u ovoj mjeri u kojoj ga ima i dobro je da to rade direktno. Niste istaknuli ali ja ću to istaknuti u svojoj raspravi, 60% kredita HBOR sada daje direktno. Znači oni su dramatično povećali operativu odnosno izbjegli su plasiranje kredita preko banaka i to je nešto što trebamo pohvaliti kod HBOR-a i treba inzistirati da i još više to u budućnosti rade. Jer prije je bilo taj omjer, prije 4, 5 godina je taj omjer bio 20, 30%. Oni su to uduplali. Tako da puno rade prema direktnom plasmanu, puno rade prema plasmanu prema malim i srednjim tvrtkama a puno rade i prema ovome što ste rekli u područjima koja su manje razvijena. Uočit ćete da su oni napravili i određene podružnice baš u tim područjima. Znači imaju i u Lici, i u Gorskom Kotaru koje pokrivaju to područje kako bi ljudi jednostavnije mogli doći tamo gdje tržište, kreditiranje ili financijskih institucija nije toliko razvijeno. Tako da ima i tu određenih pomaka.
Zahvaljujem zastupniku Marasu. Budući da nema odgovora na repliku sljedeći klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika SDP-a i njihov predstavnik, zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prije nekoliko dana ovdje smo imali izvješće guvernera o financijskom stanju u RH gdje se najveći dio tog izvješća odnosio o poslovanju bankarskog sektora u RH u 2015. godini. Danas je pred nama Godišnje izvješće HBOR-a, znači jedne od banaka koja sudjeluje na tom financijskome tržištu. Kada pogledate ta dva izvješća, izvješće što je dao guverner o poslovanju banaka i izvješću koje se ovdje radi o Hrvatskoj banci, obnovu i razvoj vidjet ćete dijametralno u potpunosti suprotne politike bankarskog sektora i odgovornosti u RH. Kada pogledate šta su radile poslovne banke i cijelo vrijeme sam ovdje govorio o društvenoj odgovornosti, a kroz to i o društvenoj odgovornosti guvernera na to poslovanje i utjecaja monetarne politike za razvoj gospodarstva vidjet ćete kroz konkretne brojke koji je ispravni i jedini put da se gospodarstvo u RH zaokrene i koje su zapravo ispravne politike. Ovdje je nešto bilo zapravo uvodno i govoreno u tom dijelu kako su HBOR je jednu od svojih mjera je donosio određene odluke o smanjivanju kamatnih stopa i da se prosječne kamatne stope u formiranju za određenih programa Odjela za gospodarstvo da se kreću između 2 i 4%. Kada pogledate poslovne banke koje danas posluju na financijskome tržištu, njihove prosječne kamatne stope nalaze se između 6, 8, da ne kažem i više do 10%. Imate poslovne banke koje financiranju hrvatske poduzetnike po 10% i imate HBOR koja financira hrvatske poduzetnike sa iznosima od 2 do 4%. Sad malo vratimo se na kvalitetu portfelja poslovnih banaka i na kvalitetu portfelja Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Kvaliteta portfelja HBOR-a ovdje što je bilo govoreno, znači prosječni, znači oni neprihodujući krediti, tzv. NPL-ovi što ih vole bankari nazivati tzv. non performing lons ili krediti koji ne donose prihode u ovom dijelu se kreću ukupno, znači to su oni B i C kategorija koji B su djelomično nadoknadivi i C koji nisu nadoknadivi se kreće negdje oko 13,4%, ovdje negdje oko iznosa nešto više od 4 milijarde kuna. Kada gledate koliki su ti neprihodujući krediti u bankarskom sektoru oni su na razini poduzeća između 25 i 30%, odnosno građevinskog sektora preko 50%. Na razini cjelokupne Hrvatske su vam 17%. Zašto? Zato što su tzv. NPL-ovi kod građana negdje oko 10 do 12% i oni vuku cjelokupno taj dio kad cjelokupnog poslovnog sektora, da i cjelokupnog bankarskog sektora, da nema tako veliki udio loših plasmana nego da se on kreće između 16 i 17%. Međutim, ukoliko bi se izdvojio onaj dio, jer oni ne financiraju građane, oni financiraju isključivo poduzetnike. I kada bi se usporedio HBOR sa svojim plasmanima koji iznose, znači lošim plasmanima od 12 do 13% i banke koje imaju 30% postavlja se pitanje pa tko je tu lud, tko je tu normalan? A ponovo se veže za onaj dio kamatnih stopa, ponovo se veže za onaj dio kamatnih stopa a izvori financiranja HBOR-a su u njihovoj pasivi negdje oko 1 do 2%, a plasiraju poduzetnicima od 2 do 4%. Znači to su poslovna politika HBOR-a. I ima loše plasmane samo 12%. Poslovne banke vama na štednju daju nula posto, plasiraju po 10%, znači svu tu razliku i imaju loše plasmane 30%. Apsolutno potpuno dijametralno suprotne politike i ogromna društvena neodgovornost za hrvatsko gospodarstvo. Pa upravo smanjivanjem kamatnih stopa, upravo smanjivanjem kamatnih stopa u vrijeme recesije, u vrijeme gospodarske krize se zapravo dalo mogućnost poduzetnicima zapravo da dođu do daha. I upravo takva politika je otvorila mogućnost da imaju manje nenaplativih kredita. Pa to je zapravo bit bankarskog poslovanja, da spusti te kamatne stope kada nije, zapravo kada nije gospodarstvo dobro, kada ne ide gospodarstvu loše. I to im se zapravo ogleda u njihovim financijskim izvještajima gdje imaju puno bolji kvalitetu portfelja nego što to imaju iste poslovne banke. I cijelo to vrijeme kada postavljamo takvoj ekonomskoj politici, odnosno monetarnoj politici, kada mi s ove strane izazovemo kritike prema guverneru i monetarnoj politici doživljavaju se kao nekakvi osobni napadi na guvernera što nije točno. Znači mi govorimo o politikama koje ovdje prikazuju kroz ovaj financijski izvještaj da se pokazuje koja je osnovna svrha bankarskog sektora za gospodarstvo, a to je financiranje izvoza, to je financiranje malog i srednjeg poduzetništva, to je financiranje svih EU projekata koji donose doprinos i infrastrukturi i razvoju hrvatskog društva, a ne financiranje pojedinih njihovih što sam ja više puta govorio, njihovih pojedinih prijatelja koji samo njih stotinjak ne može Hrvatskoj vratiti 6 milijardi kuna. I onda se postavlja zapravo cjelokupni koncept poslovanja bankarskog u Hrvatskoj se vidi na ovom izvješću Hrvatske banke za obnovu i razvoj kakva bi trebala biti društvena odgovornost i Hrvatske narodne banke i bankarskog sektora u odnosu na hrvatsko gospodarstvo. Jer ovo jedini je ispravni put, jedini ispravni put da ćemo imati punu zaposlenost, da ćemo imati veće stope gospodarskog rasta. Sve druge politike koje su zapravo pokazale da su pogrešne, a pogrešne su u ovim brojkama kojima dokazujemo da sve politike koje su strani vlasnici doveli svoje menadžere u RH isključivo je bila politika njihovih bonusa. Isključivo je bila politika bonusa, brze zarade, zarade na razlici u cijeni i ono što iza toga se potop dogodi, oni za to ne odgovaraju nego se vrate u svoje matične zemlje. I u konačnici, veći prinos na kapital ima HBOR nego poslovne banke. HBOR ima 206 milijuna kuna neto dobiti u odnosu na njihov equity to vam je 2%. poslovne banke u ovoj godini su u gubitku, u minusu, znači u minusu ne samo zbog švicarskog franka nego su u minusu zbog svojih loših plasmana u odnosu na društvenu odgovornost, u odnosu na financiranje gospodarstva. I sada se postavlja pitanje, šta bi bilo u hrvatskom gospodarstvu, a oni imaju ukupnu imovinu 25 milijardi kuna, 25 milijardi kuna je ukupna nekakva imovina HBOR-a. kakvo bi bilo hrvatsko društvo, hrvatska ekonomija da ovih 400 milijardi koja i aktiva bankarskog sektora ima strukturu ulaganja kao što ima HBOR? Kakva bi bila hrvatska, imali bi 10% gospodarskog rasta, zato što financiraju izvoz, zato što financiraju industriju, zato što financiraju zaštitu okoliša, znači sve one projekte koji bi trebale Hrvatskoj donositi rast i zapošljavanje i financiraju po stopama od 2 do 4%. Znači financiraju po stopama koji hrvatski poduzetnici mogu vratiti, mogu biti konkurentni. Nijedna ekonomija ne može biti konkurentna sa prosječnom kamatnom stopom od 10%, nijedna ekonomija, to vam samo može vratiti trgovina oružjem i trgovina drogom. Nijedna ekonomija vam ne može vratiti stopu povrata od 10%. I onda kada slušamo guvernera da je to sve dobro i da je med i mlijeko po tom nekakvom financijskom izvješću i onda mora trpiti kritike upravo zbog toga jer cjelokupna monetarna politika nije bila u funkciji razvoja hrvatskog gospodarstva jel ova politika je zapravo u funkciji pune zaposlenosti. To je ono što smo zapravo zajedno i sa kolegama iz MOST-a raspravljali, koja je osnovna funkcija našeg društva je zaposlenost. I to je funkcija svih institucija koje na tome rade, a ne određena stabilnost cijena koja je samo iskreno prividna. Uzmite kakva je stabilnost cijena u narednih desetak godina pa ćete vidjeti da i tu stabilnost cijena nemamo. I zbog toga ja se nadam da ćete nastaviti s politikom HBOR-a još jače u financiranju izvoza i malog i srednjeg poduzetništva. Međutim tu postoji određeni problem, postoji problem koji se nadzire, a to vam je gdje nam je Europska komisija stavila dodatno monitoring nad HBOR. I sada se postavlja pitanje zašto? Da li su to bile određene politike poslovnih banaka koji su išle ne da ne kažem tužit financiranje države da se financira kroz ovaj dio putem HBOR-a, financiranja. Zašto? Zato što vidite da se omjer plasiranih kredita promijenio, da se 57% kredita sada financira direktno, a ne više putem banaka i da HBOR postaje ozbiljni konkurent nekim poslovnim bankama u RH po kamatnim stopama od 2 do 4% gdje uzima jedan dio kolača i funkcionira na pravilnim i ispravnim gospodarskim temeljima. I onda se događa da iz Europske komisije prvi što nam dolaze napomene su da HBOR mora biti dio centralne države. To će vam se otvoriti pitanje i HBOR je već sada, ja mislim da smo jedna od rijetkih zemalja gdje su nam ga gurnuli gdje su nam gurnuli HBOR pod politiku centralnog proračuna, znači izvještavanja u udio javnog duga. Postavlja se pitanje, kako financirati? A ovdje se otvaralo pitanje Junckerovog plana i financiranje projekata i strane Europske investicijske banke koji bi trebali podizati gospodarstvo i financirati ove projekte da budemo konkurentni, povlačiti sredstva iz EU, a nećemo ih moći. Zašto? Zato što su politiku zaduženja HBOR-a stavili pod politiku javnog duga. Postavlja se pitanje da li to rade u drugim razvojnim bankama u Europi? Ne rade. I to je sada otvoreno pitanje kako ćemo odgovoriti jel postavlja se pitanje funkcije razvojne banke ako će biti ograničena proračunskim funkcijama koje su vam dali iz Mastrichta da vam se u tom dijelu i duga i deficita i njihovo poslovanje cjelokupno je gurnuto pod proračun. Mislim da u tom kontekstu trebamo razgovarati, mislim da to nije ispravno. Ako dođu druge razvojne banke u Europi, ako dođe KFV i druge njemačke razvojne banke jer sve europske zemlje imaju takve razvojne banke koje nisu uključene u njihov sustav i deficita i javnog duga, da li će se na ovaj način ograničiti poslovanje HBOR-a u budućnosti. Jel se vidjelo da svojim politikama potpomaže ona područja gdje jednostavno tržišni mehanizmi su pokazali da su zakazali. To vam je primjer izvoza, ovdje je govoreno da imamo 84 ovdje je danas bilo govora u izvješću čini mi se negdje oko 84 činidbene bankarske garancije za izvozne poslove naših poduzetnika u osvajanju izvoznih tržišta negdje oko 2 milijarde kuna. Postavlja se pitanje da bankarski sektor ne želi više financirati izvoz zato što su im došli određeni limiti, došli su do određenih limita i cjelokupno izvozno bankarsko poslovanje se okreće prema HBOR-u koji nema nažalost dovoljno kapaciteta da bi pokrio cjelokupni aspekt naše izvozne politike, nema dovoljno kapaciteta jel ima samo 25 milijardi imovine, samo 9 milijardi ima kapitala u odnosu na 400 milijardi cjelokupnog bankarskog sektora koji se u potpunosti izmaknuo u financiranju izvozne politike. I ovdje su bili brojni projekti, ovdje nekih nenavođenih, to je izgradnja naše građevinske operative koja radi u Alžiru, znači u Africi, građanske operative koja je bila u Norveškoj, u Albaniji, na Kosovu također naših farmaceutskih proizvoda koji se prodaju u Rusiji, također naših izvoznih brodova koje izvozimo po cijelom svijetu. Znači postavlja se pitanje kako će moći ostvarivati i još veće stope rasta ukoliko im se sada kroz HBOR ograniči njihovo daljnje financiranje a poslovne banke ih više ne žele pratiti zato što su jednostavno se polupali u svojim politikama su se polupale u cijelom jednom potpuno drugom segmentu poslovanja a nisu financirale ono što stvara rast, nisu financirale ono što stvara zaposlenost, nije financirano ono što stvara radna mjesta jer ne bi mogli imati tako loš portfelj, tako loš portfelj da su ulagali i investirali u industriju nego su ulagali u firme koje imaju 0 zaposlenih, koji nemaju zaposlenih, u prazna projektna društva gdje se brzo trebao okrenuti određeni profit, odnosno gdje se brzo trebalo zaraditi bonus, gdje se brzo trebalo zaraditi bonuse. I ako pratite izvješća neovisnih revizora koja govore o poslovanju banaka isključivo se govori o politici bonusa, isključivo to. I to je, ako mi u ovome Saboru ne možemo progovoriti koje su funkcije zapravo bankarskog sektora i zato cijelo vrijeme govorimo o guverneru da u tom dijelu treba gledati na koji način se govori o društvenoj odgovornosti, na koji način, vidite da ta pohlepa, pohlepa prema bonusima, pohlepa prema tome da se brzo zaradi je zapravo naštetila hrvatskom gospodarstvu i zbog toga cijelo vrijeme govorim da je račun bankarima trebala ispostaviti Hrvatska država kao što su druge države to radile u Islandu, u Americi i u drugim državama, ispostavili su im račun zbog njihove društvene odgovornosti zato što će Hrvatska zapravo narednih 10-ak do 15 godina još uvijek trpjeti njihovu neodgovornu politiku. Zahvaljujem.
Hvala. Za repliku se javio zastupnik Ivan Pernar, izvolite.
Poštovani gospodine Lalovac, pričalo se o HBOR-u, međutim postoje neke stvari u HBOR-u koje su se događale u doba SDP-a a ticale su se davanja kredita EPH Holdingu, odnosno Ninoslavu Paviću. O čemu se radilo? Brzo ću reći. Naime, što je bilo? Kredit u iznosu od ja mislim 11,5 milijuna kuna dan je firmi EPH sa hipotekom, pazite ovo, sa hipotekom na njihovu zgradu u Odranskoj. To je bila 7. hipoteka na istu zgradu. Gospodo iz SDP-a, 7. hipoteka a bilo je jasno da Ninoslav Pavić, odnosno EPH neće biti u stanju vratiti niti 1. kredit Hypo banci. Što će reći da oni koji su davali kredit iz HBORa- EPH Holdingu znali su da taj kredit neće biti vraćen. I što se dogodilo? Onda su rekli da hipoteka nije dovoljno kao osiguranje, naravno da nije, i onda su rekli kao licenca na časopis Doktor u kući. Znači licenca za časopis Doktor u kući je HBOR primio kao jamstvo, osiguranje kredita od 11,5 milijuna kuna. Postavlja se pitanje zašto nitko nije zato išao u zatvor. Zašto SDP nije odgovorne ljude koji su utjecali na takvo donošenje odluka stavio u zatvor. A odgovor je u tome što su hvalili lik i djelo Slavka Linića i što su podržavali vašu vlast iako je bilo jasno da se odluke koje se donose, donose krive. I to je jedna velika sramota. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik.
Hvala lijepo gospodin predsjedniče, pa moram priznati da ja prvi put čujem za ovu informaciju i svakako bi je trebali uputiti upravi i zatražiti detaljne informacije ukoliko smatrate da je bilo nešto mimo procedure odobravanu od strane HBOR-a. Ja dok sam tamo i sudjelovao, takvi krediti nisu bili davani i ne znam koje godine je to bilo, da li je to bilo 2011. godine ali svakako ono što smatrate da je nešto davano mimo procedura i mimo određenih politika HBOR-a da svakako možete tražiti informaciju od uprave i u pismenome obliku a svakako ako smatrate da je nešto, zakoni da su prekršeni, apsolutno podržavam takav stav.
Zahvaljujem. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Lalovac, HBOR mora postati i trebao bi biti u biti ključna razvojna, za brži razvoj RH poglavito u gospodarstvu. Činjenica je da monetarna politika RH, da je u biti tako napravljena da komercijalne banke u biti usporavaju i koče razvoj toga gospodarstva poglavito kroz kreditiranja malog, srednjeg i poduzetništva u RH što nije u drugim zemljama primjera Brixa u našem okruženju. Također jedan ključni problem je za vrijeme vaše Vlade i svih Vlada je decentralizacija na regionalna područja HBOR-a gdje na područjima koja su udaljena iz Zagreba, jednostavno poduzetnici nisu u istim uvjetima i zbog dokumentacije i zbog raznih mogućnosti koje imaju u Zagrebu jednostavno nisu u istoj mogućnosti. Zbog čega se to do sada nije poduzelo da poduzetnici na cijelom području imaju ista prava, decentralizacijom HBOR-a za obnovu i razvoj gdje imamo brojne ljude koji rade ovdje isključivo u Zagrebu, šta je se poduzelo za vrijeme vaše Vlade? I šta vi predlažete po tome pitanju šta bi trebalo učiniti jer ipak ste bili ministar financija? Hvala.
Zahvaljujem, odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa da vidjeli ste da je i ono što smo ovdje svi potvrdili da je ispravan smjer da se HBOR, nažalost dugi niz godina je bio samo transmisija sa poslovnim bankama. Znači uglavnom ono sve što je HBOR odobravao, odobravao je od određenih podjela rizika i vrlo malo je imao direktnih kredita. Ovo što se sada tu pokušava promijeniti, taj trend da HBOR više izlazi samostalno, jer oni moraju za to raditi i stvarati dodatne svoje kapacitete i kadrovski se ekipirati da mogu odobravati plasmane mimo poslovnih banaka. Ovo što ste se vi dotakli ovog pitanja gospodin također Pupovac mislim da je jedno pitanje gdje ovdje bi se svi trebali onda dogovoriti jer to su područja koja ne mogu nažalost ni putem poslovnih banaka a nažalost ni putem HBOR-a ne mogu zadovoljiti određene uvjete da dobiju određeni dio sredstva zato što postoji vrlo visok rizik ne vraćanja takvih kredita. Međutim, ovdje bih se mogli dogovoriti ukoliko su to, a mi smo to pokušavali i kroz HAMAG i kroz druge agencije da se posebno takva područja koja su ekonomski ne donose određene profite i u tom djelu da se odredi određeni dio novaca možda i kroz politiku HBOR-a da će se taj dio novaca financirati za to, ali onda moramo biti svjesni da povrati kod takvih novaca neće biti tako dobri zato što ovdje je bilo govora o poljoprivredi, čini mi se samo u ovim plasmanima prema HBOR-u kada smo raspravljali da postoji vrlo visoki iznos kredita u poljoprivredi koji se ne vraćaju, koji se ne vraćaju. I onda se treba postaviti pitanje da se kasnije ponovno ne bi govorilo da se nekome pogodovalo. Ako se odlučimo za takvu politiku za nekakvim ruralnim mjestima gdje znamo da ne mogu biti povrati nešto veći onda da vrlo jasno i transparentno kažemo da snosi se cjelokupni rizik a ne da onda bude rizik na upravi koja jednostavno u tom kontekstu i ne može preuzeti tako veliki rizik ako ne naplatite ne znam milijardu ili 2 milijarde kuna a plasirali ste u takva područja. Ali ako se ovdje dogovorimo i kroz izmjene Zakon o HBOR-u ja ću vas u tome djelu podržati.
Hvala zastupniku Lalovcu. Slijedeći klub zastupnika koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. U njihovo ime zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
Predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče uprave HBOR-a, poštovani kolegice i kolege evo sad smo na kraju 2016. godine, zadnje izvješće za 2014. raspravljali smo u ovome domu to je bilo početkom ove godine. Znači više od godinu dana je prošlo od kraja 2014., sad smo skoro opet došli da je opet prošla skoro cijela godina i nekako svi ti podaci i sve te rasprave, onda trebali bi raspravljat o izvješću za tu godinu a mi godinu danas smo pustili da zapravo dočekamo da dođe ovdje i sad možemo tražiti krivicu ali bi svakako trebalo da utvrdimo u kom smjeru to ide i da ta izvješća urgentnije prolaze i vladinu proceduru i dolaze ovdje. I kada raspravljamo da to ne bude samo osvrt na izvješće koje je bilo prije godinu dana, nego bude i jedan smjer i jedna politička potpora ili jedna politička zapravo nesuglasica koju će iskazati ovaj dom prema ustanovi koja izvještava. I mene raduju podaci koje je evo i predsjednik uprave iznio. Već imamo devetomjesečno izvješće gdje se pokazuje povećanje broja plasiranih kredita, povećanje broja poduzetnika koji sudjeluju i tako da to je zapravo jedan novi smjer i meni je drago upravo da sam sudjelovao u Vladi koja je tijekom ove godine taj smjer zadala. To je bio jedan od prioriteta i drago mi je da je HBOR isto tako uvela i mjere kojima je olakšala poduzetnicima dostupnost navedenih kredita. I upravo u tom smjeru i mora se nastaviti ići, to je jedan smjer u kom će se repozicionirati, ovdje se već spominjalo sama banka i ona treba postati prava razvojna banka, državna razvojna banka koja će imati stručnjake i jednu depolitiziranu upravu kojoj će biti nadzorni odbor. Ne samo da su političari stavljeni po funkciji nego isto tako da će oni biti i stručni ne samo u financijskom bankarskom sektoru nego isto tako da će biti stručni i u poslovnom sektoru. Jer uvijek se postavlja pitanje da li bankarski sektor ima razumijevanja, da li razumije poduzetništvo i ovaj smjer ako će biti dovoljno poduzetnika koji imaju taj background. Definitivno će pomoći i radu i kvaliteti plasiranja sredstava HBOR-a. I zato je nužno izbaciti neke političke smjerove koje imamo, politika naravno da je smjer, to je jedan makroekonomski smjer, to je jedna potpora koju mi osjetimo, razgovaramo sa poduzetnicima ali moramo imati stručnjake koji će na zdravim temeljima usmjeriti razvoj banke. I zato upravo i u MOST-u mi se protivimo tome prekomjernom političkom utjecaju na banku jer ako uzmem podatak, evo ja se nadam da je ispravan da je 13. travnja HBOR imamo 2,1 milijardu kuna dospjelih a ne naplaćenih kredita. I ono što je interesantno puno njih može se i povezuje se upravo sa političarima. Ja bi naveo samo pet koji se tamo navode koji duguju petinu toga cijeloga iznosa, gotovo 400 milijuna kuna Puris 93 milijuna kuna još od 2005., pa imamo IMPULSCOMMERCE 112 milijuna 2005., Farma Jelas 47 milijuna 2005., Našice cement, Eurocable. Znači ovo samo govori na činjenicu da se izgleda nisu poštivale interne procedure, da se žurilo, da su se ubrzavali postupci, da se pokušavalo upravo plasirati kredit onima koji su podobni. A izgleda da je taj model vrlo uspješan i meni je žao što MOST-a nije bilo i ranije jer se sigurno taj model ubrzavanja procedura ne bi mogao primijeniti u drugim aferama. A evo tu ću podsjetiti, zapravo je i kolega Maras rekao oko energije, kada uzmemo znači i vjetroelektranama isto tako se ubrzavala procedura, neko je žurio da što prije tim tvrtkama da dokumentaciju i onda nastaje šteta. Znači i ovdje govorim o šteti i vi ste spomenuli isto tako štetu. Ono što je svima nama bitno zapravo da se pomaže kroz HBOR našim ključnim gospodarskim sektorima, a pogotovo onima koji su u problemima. Danas su u problemima sigurno, svi znamo imamo brodogradnju kojoj je nužno potrebna upravo takva vrsta činidbenih garancija, a isto tako sada naš poljoprivredni sektor se suočava sa snažnim problemima znači kako s konkurencijom na europskom tržištu s druge strane imamo sankcije koje su uvedene prema ruskom tržištu. Sve to otežava rad. Znači krediti u poljoprivrednom sektoru i upravo iz toga razloga u brojnim zemljama predmet su rada državnih banaka koji potiču putem subvencioniranih kamata. Tu bih svakako i upozorio i na nekretnine kojima se osiguravaju ti krediti, jer ako poduzetnici dolaze u probleme onda imamo stvarno problem i u sektoru i u bankarskom. Evo ima podatak da je od 277 kredita odobrenih kroz operativne programe koji su išli, većina su bili relativno loše kvalitete pa je čak, navodi se da je 275 reprograma bilo gdje su neki reprogramirani i više puta. A mnogo njih je kad je istekao grace period onda su bili produžavani. To samo govori da stvarno se mora pristupiti ne samo sa jednog financijskog aspekta, nego isto tako i sa onoga gospodarskog prepoznavati probleme. Jer kažem tada su političari bili ti koji su dolaskom pred vrata EU poticali naše poljoprivrednike idete li u investiciju, investirajte, modernizirajte farme, povećavajte obujam proizvodnje da biste ostali konkurentni. I što je nastalo? Nastalo je od toga da su naši kvalitetni poljoprivredni proizvođači koji su do tada servisirali svoje obveze bez problema odjednom zapali u dugove a svi su ostali iskoristili sjećamo se otkupnih cijena mlijeka, mljekarske proizvodnje. Sve je to kraj nesposobne politike prošlo, znači nije bilo jasne niti strategije, niti jasne potpore niti se nastavio operativni program kao takav podupirati strateški u okviru naših gospodarskih politika. I onda kada se uzima našim poljoprivrednim proizvođačima njihove farme, silose, kuće svi oni završavaju na bubnju. I zato kažem, stav mora biti jasan. HBOR kao banka on mora nalaziti modele kako da pomogne svim tim ne samo poljoprivrednim nego i drugima poduzetnicima prvenstveno tražeći s njima rješenja, a ne ići ono što imamo slučaj u bankama u deložacije, u preuzimanja, u prodaju nekretnine. Upravo je to svrha mislim Razvojne banke. Ali unatoč tome svemu ja bih rekao da je uloga HBOR-a neupitna i dobro je da je počeo funkcionirati, dobro je da je počeo funkcionirati u jednom drugom smjeru i ja potičem ovdje da krene još većom brzinom. Ali ono gdje je ta brzina? Još na neki način sa naše strane mora dobit potporu. Sjećate se da evo i ove godine na prvoj sjednici Nadzornog odbora sastalo se sve supa sedmero ljudi. Nedostajalo je troje upravo iz ovoga Doma. Nakon silnih prepirki koji su ovdje nastajali, prijedloge znači Nadzorni odbor nikada nije bio popunjen. Uvijek su nedostajala ta tri člana iz Sabora. Ta tri člana i oni bi dali svoj doprinos i oni bi svoje znanje i iskustvo prelili upravo u potporu i Upravi HBOR-a. Međutim, njih tamo nije bilo. Prema tome, ne možemo stalno govoriti o odgovornosti koje imamo, koje imaju poduzetnici, koje imaju banke ako mi nismo naš dio odgovornosti snosili i imenovali te. Prema tome, sad je vrijeme da se napokon imenuju i da banka zna koji je puni sastav Nadzornog odbora, a sjećate se da je bio isto tako raspisani natječaj za odabir novih članova uprave i on nije proveden jer nije bio puni sastav Nadzornog odbora. Sama ta odluka o natječaju da li je ona sporna, nije sporna to ne bih ulazio u to, nego je cijela je situacija sporna. Ako raspišete natječaj, znači automatski s time nemate povjerenje u upravu koja je postojeća. To bih i ja mogao prihvatiti i bilo tko, tko želi provoditi neku politiku. Međutim, onda ne možete ostaviti pola godine ili tko zna koliko da ta uprava jednostavno nema svoju zamjenu. I ono što je drugo, što nastaje iz svih tih zamjena, sjećamo se 2014. gospodin Kovačev je otišao sa mjesta predsjednika Uprave. Nakon njega dolazi gospodin Kristijan. On je bio nepunih 9 mjeseci, koliko je bilo. Njega se opoziva. Što sve nastaje? Nastaju otpremnine. Ako se pogleda mi govorimo o iznosima koji je preko pet milijuna kuna, pet milijuna kuna koje će platiti porezni obveznici. I zato ja i pozivam da budemo odgovorni, da se formiraju tijela upravo naših ključnih institucija koje trebaju dati potporu razvoju, a ne da to postane politika ili nešto što na kraju košta sve nas skupa. Ja vam tu mogu i podsjetiti evo jer sam si zapisao, da je i naš bivši kolega zastupnik Ivan Šuker istaknuo još 2014. da su smjene rađene političkim dekretom, a ovo je na kraju sve skupa, ja kažem ta situacija se ponavlja. Mislim da je vrijeme sada da struka preuzme posao. Ono što je nama ključno da znamo kroz HBOR, a to je da oni svoju suradnju imaju i sa HAMAG-om i sa resornim ministarstvom jer to je ključ budućega djelovanja gdje ima jasna poveznica strateške odrednice politike plus potpore poduzetnicima. Jer time onda državna banka, razvojna banka će biti dostupna poduzetnicima u svim dijelovima Hrvatske jer se HBOR mora približiti svojim klijentima ne samo plasmanom sredstava nego isto tako i informiranjem, edukacijom i pružanjem savjeta. Mora pružat potporu izvozu, industriji, turizmu i svim drugim sektorima koji čine okosnicu našega gospodarstva. A u posebnom fokusu, ono što je već i spomenuto moraju biti mala i srednja poduzeća, sektori u poteškoćama kao što je poljoprivreda, kao što je brodogradnja. A isto tako ključnu ulogu u financiranju ključnih, velikih i bilo kojih drugih projekata koji imaju sufinanciranje od EU ne da na kraju postane pitanje a tko će nama osigurati sredstva za financiranje našeg projekta kojeg se ulagalo u dokumentaciju, kojeg se prijavljivalo, na kraju kojeg postoji potreba da li u gospodarstvu, da li u infrastrukturi ili bilo gdje dalje. I ono što svakako trebamo pomagati onima koji najviše trebaju, a to su mala poduzeća start up-ovi, poljoprivrednici, poduzetnici koji su trenutno u privremenim poteškoćama, našim mladima koji pokreću poduzetništvo. Moramo isto tako prihvatiti veći rizik za financiranje tih poduzeća i zato je preporuka i da se ide kako u decentralizaciju, tako i jačanje regionalnih funkcija. Ja bih evo zaključno, pozdravio bih smjer u kome banka ide i još jednom ukazao brzina toga smjera mislim da je ključna. Ukazao bi na veću profesionalizaciju, manje političkog utjecaja i ukazao bih da treba povećati pažnju na ugrožene gospodarske sektore i sigurno da evo mi iz Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista u sljedećem izvješću očekujemo još bolje rezultate. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Paneniću. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Kolega Panenić, evo u izlaganjima kolege Lalovca i kolega Bulj se nešto na to nadovezao, znači monetarni transmisijski mehanizam u Hrvatskoj danas je ozbiljno ugrožen zbog nebrige privatnih komercijalnih banaka prema poduzetništvu i to prvenstveno prema inovativnom, malom i srednjem poduzetništvu koje je ključ bržeg razvoja i zapošljavanja. I to bi trebao biti ključan segment financiranja od strane HBOR-a. Uspjeh njemačkog gospodarstva i njihove jake industrije zasnovan je na jakim, regionalnim razvojnim bankama i njihovom efikasnom i učinkovitom suportu malim inovativnim poduzećima. Ja mislim da mi moramo prihvatiti veći rizik za financiranje takvih poduzeća jer to u konačnici rezultira i većim prinosima za cjelokupno gospodarstvo. Znači smatram da HBOR treba još više financijski, organizacijski ojačati jer očito iz one rasprave koju smo imali oko HNB-a i ove današnje rasprave i gospodina Lalovca znači da komercijalno bankarstvo u Hrvatskoj je već dugi niz godina je sve više špekulativno, a sve manje razvojno i tu vidim ulogu HBOR-a pa bih vas molio da to malo prokomentirate. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Hvala kolega Grmoja. Mislim da je svaki smjer razvoja koji se uoči da ne nedostatak na tržištu opravdan je. Prema tome, ja bih rekao isto tako da je opravdano razmišljati o banci, o širenju, preuzimanju funkcija, ono što smo očekivali od naših poslovnih banaka da budu taj servis poduzetnicima, da budu njihovi ne samo poslovni partneri nego da budu prijatelji koji ih poznaju, koji znaju njihovo poslovanje, koji znaju njihovu čestitost da znaju kao ljude kada dođu u teškoće da im budu suradnici koji im pomažu. Nažalost evo pokazala je praksa hrvatskoga bankarstva da nema te čestitosti da ga je ni u bankarstvu koja bi podržala čestitost poduzetnika koji se nije našao u problemima radi sebe, našao se radi okruženja u kom se nalazi, našao se možda radi onih koji su mu to okruženje stvorili da je nepogodno za njega. Kako mi možemo jedino u tome reagirati? Možemo kroz banke koje imamo. Što imamo sada u državnom portfelju? Imamo Poštansku banku, Croatia banka imamo na kraju krajeva HBOR i mislim da je to smjer u kome trebamo ovaj nedostatak koji ste primijetili na tržištu nadoknaditi, moramo naše institucije ojačati da na terenu pomažu. I ne može se dogoditi da neko vidi da u HBOR-u ima priliku doći do kredita i da onda mjesecima nosa papire s nekog kraja Hrvatske da bi došao iz Metkovića ili kod mene od Vukovara da dođe do Zagreba. Mislim da je ključno u svemu tome da radite na povećanju organizacije na njihovoj decentralizaciji prema drugim krajevima i da tamo imaju ljudi stvarne točke u koje kada dolaze rješavaju svoje probleme. I kada nažalost izlete iz poslovne banke razočarani da mi kao država im možemo dati potporu. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Paneniću. Sljedeća zastupnica koja se javila za repliku je zastupnica Strenja-Linić. Izvolite.
Pa ja bih još jednom malo pojasnila ovu priču zapravo način na koji bi trebalo poboljšati rad HBOR-a, a to je da bi trebalo maksimalno decentralizirati sam proces odobravanja ovih kredita i ojačati regionalne jedinice u svim tim procesima od faze pregovaranja, procjene klijenata i odluka u kreditiranju. Dakle oni puno više moraju biti informatizirani da se ne događa ono što se dogodilo sa Lukom u Puli kada su oni praktički devet mjeseci sklopili ugovor, tek devet mjeseci nakon što su dobili zeleno svjetlo. I zbog toga je dizalica za Luku Pula toliko kasnila, oni su morali plaćati penale i nisu mogli izvršiti uslugu za svoje klijente. Znači maksimalna decentralizacija i regionalna organizacija koja će poboljšati taj proces. Hvala.
Zahvaljujem zastupnici Strenji-Linić. Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Kolegice Ines, svakako da mi uočavamo probleme isto tako koji nastaju u institucijama koje su naše i dobro je da smo ih svjesni. I dobro je da ljudi na njih ukazuju i da i mi ovdje možemo isto tako ukazati vama kada podnosite izvješće da prihvatite da je iza vas pošto ste država isto tako postoji ne samo odgovornost da pomažete gospodarstvu ili našoj infrastrukturi nego stoji politička odgovornost jer na kraju politika vas imenuje tamo. Vi radite i onda ovi propusti pogađaju i nas, a vjerujem i vas i svi tražimo taj odgovor koji treba dati. Ovaj slučaj Pule isto tamo postoji direktori koji je htio najbolje napraviti za svoju firmu, on je htio ploče … Pula da. Ali ja kažem isto tako postoji u poljoprivredi tamo neki baja koji nažalost ima toliko posla, a on ne stigne obavljati sve sam. Njemu treba čovjek koji će doći kod njega, koji će ga vidjeti, koji će znati što ima, znači to i naši poduzetnici očekuju. Dođite malo i kod nas, nemojmo da stalno mi idemo prema vama nego se vi malo spustite i na našu razinu i onda bi se to brže rješavalo, znali bi probleme s kojima se suočavaju i kada te netko nazove i znaš ga ne samo imenom i prezimenom, njegovim financijskim podacima nego ga znaš i osobno onda se dokumentacija rješava puno fluidnije i na kraju rješenja budu brža.
Zahvaljujem zastupniku Paneniću. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Panenić vi ste bili zamjenik predsjednika Nadzornog odbora HBOR-a i u trenutku dok sam vas tu slušao učinilo mi se da na početku govori jedan Panenić, a na kraju drugi Panenić. Zbog čega? Prvo ste pozdravili smjer i pohvalili rad HBOR-a, a onda ste u nekoliko minuta kasnije rekli da kao zamjenik predsjednika nadzornog odbora ste tu upravu koju hvalite htjeli razriješiti i raspisali novi natječaj i tražili nove ljude koje by the way niste našli pa ste poništili isto tako pitajući se zbog čega se to dešava a vi ste bili zamjenik predsjednika nadzornog odbora. Pa mi bi vas pitali zbog čega se to desilo jer vi kao zamjenik predsjednika nadzornog odbora ste bili odgovorni za to. Zbog čega ste raspisali natječaj pa niste nikoga imenovali? Da li je to možda ova podjela HDZ, MOST meni jedna funkcija a tebi 4, HDZ-u pa se niste uspjeli dogovoriti. Recite nam zbog čega se to desilo? Vi ste bili zamjenik predsjednika nadzornog odbora. Onda ste u jednom trenutku tvrdili da je 2014. bila politička smjena HDZ-ovog kadra Kovačeva. A na početku svoje rasprave ste spomenuli 4 ogromne afere za koju sam ja neke od tih i ja bih rekao podnio kaznenu prijavu zbog nekih tih stvari koje je upravo taj gospodin proveo. Znači kažete politička smjena a s druge strane kažete pa da nije bilo, šteta što nije bilo MOST-a 2005. kada je Kovačev odobravao sve ove kredite koje ste maloprije vi napomenuli a i onaj koji je napomenuo kolega Pernar. Nije to bio kredit SDP-ove vlasti nego 2011. godine HDZ-ove vlasti i bivše uprave HBOR-a ovaj oko EPH. Znači nemojte s jedne strane reći da je to bila politička smjena a s druge strane se žalite što su svi ti krediti bili odobreni šta ih netko nije zaustavio. Malo ste podvojeni.
Zastupnik Maras hvala. Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Kolega Maras evo ja ću reći, rekao sam nažalost u ono vrijeme, puno kasno, evo dogodilo se da MOST se organizira, da se ljudi nađu koji stvarno nam je vjerojatno došlo do ovdje svih tih slušanja, svih tih afera i da nešto promijenimo. Ali makar smo iskreni, iskreni smo u tome da prozvat ćemo sve što ne valja. I mi radimo greške. Isto tako i kada kažemo možda je neka greška nastala i sposobni smo je iznijeti, nećemo sigurno prenijeti e na nekoga drugoga, taj drugi je kriv ako smo sami krivi. Prema tome prihvatimo i to. Znači vaša Vlada radila je greške, treba ih isto tako pokazati i reći to nećemo više napraviti, radila je Vlada HDZ-a greške neke. Ono što je meni upečatljivo da se ponavljaju jedno te iste greške, jedno te isti modeli i da na kraju treba proći 10 godina da bi netko rekao tada je nastao problem. I sada, što ćemo mi sada sa ovih 400 milijuna, što bismo trebali reći ono 2puj pik ne važi“, to je kriv netko tamo, mi ćemo biti bolji nakon toga. Ne, treba, treba tražiti [[Upadica predsjednik: Gospodine Maras ja vas molim da se suzdržite.]] [[Govornik se ne razumije.]] Nažalost ono što [[Upadica predsjednik: Ja vas molim da se suzdržite, nemate pravo na repliku replike. Izvolite.]] Hvala predsjedniče. … [[Govornik se ne razumije.]] ključno je u svemu tome utvrditi koji će biti smjer da se takve greške ne događaju. I meni je apsolutno kada govorimo o revizijama da li će biti u HNB-u, da li će biti u HBOR-u, bilo kojoj instituciji nije da li će se dogoditi nego što će ona tamo svojim nalazima naći, što će usporediti sa nekim drugim sličnim institucijama i upozoriti upravo ovaj dom da mi možemo kasnije kada donosimo odluku, na kraju krajeva da mi prenosimo našim biračima tko je bio tada, tko je greške … [[Govornik se ne razumije.]] a ne da na kraju moramo mijenjati zakon da ne bi netko bio ponovno nominiran na izborne liste, da bi se mogao ovdje kandidirati i što ona? I onda ga izaberemo, on postaje ministar ta tamo je radio afere.
Zahvaljujem zastupniku Paneniću. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Panenić, svakako ste napomenuli ono što svi želimo da HBOR bude ključ pomoći svim našim gospodarskim subjektima poglavito onima koji su u problemima kako ste kazali poljoprivredi također, brodogradnji, u gospodarstvu i slično. Međutim, iz izvora, kazali ste HNB-a ukazuju brojne činjenice da su nakon njihovih internih analiza kod odobravanja kredita potvrđene brojne nepravilnosti i nezakonitosti u starijim plasmanima znači tih kredita. A interesantan je podatak da se odluka u odobravanju kredita kako kažete donosila u rekordnom roku i bez svih potrebnih dokumentacija kao što je npr. model bio izrazito uspješan. I jedan od primjera je u jednoj od afera a to je koji podsjeća na aferu vjetroelektrana. Također HBOR iščitavao sam to u medijima je bio vrlo pristupačan brojnim kreditima od visoko pozicioniranih dužnosnika hrvatske Vlade, pa njihovoj braći, curama od braće ili djevojkama dodjeljivalo visoko milijunske iznose, znači netransparentnost u određenim dodjeljivanjima kredita bez dovoljne dokumentacije i naravno očito i politički pogodovanih kredita HBOR-a. To ste vi napomenuli u jednome dijelu a poglavito su interesantne vjetroelektrane. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Hvala kolega Bulj upravo što ste spomenuli, znači kod tih upravo vjetroelektrana mi im dajemo povlaštenu cijenu za proizvedenu energiju. Naše društvo, naši potrošači svi mi to ćemo platiti i na našim računima će biti iskazano, ne može se jednostavno pobjeći od toga. Kolega Maras je bio rekao, što niste spriječili. Kako spriječiti nešto što je ugovoreno prije. Ne moguće je, znači nemoguće je spriječiti. Sada iz ove pozicije možemo komentirati. Ali ono što možemo spriječiti, sigurno možemo spriječiti da takvi projekti na kraju dođu u HBOR, da ih HBOR, je li moralno da takav projekt, pa ćemo još dati i povlaštenu kamatnu stopu da bi takav projekt se realizirao. Znači ne da ćemo platiti kroz cijenu energije nego ćemo još participirati u kamatnoj stopi onda ćemo reći pravo smo društvo koje podupire, ma bili domaći, bili stranci i onaj koji ne može vidjeti kako je naštetio ovom društvu. On po meni ne treba imati potporu.
Zahvaljujem zastupniku Paneniću. Sljedeći zastupnik koji se je javio za repliku je zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Panenić, nekako mi se čini da ne trebamo uvijek baš stručnost i politiku stavljati kao pojmove koji su nužno suprotstavljeni ili da kažemo u politici nema stručnih ljudi ili obrnuto. Ali s vama se slažem da stručnost treba staviti ispred politike posebno u odnosu na politički utjecaj koji može politika onda kreirati posebno evo i u ovome djelu kad govorimo o kreditima HBOR-a. I naravno načelo transparentnosti i poštivanja interne procedure mora biti prvo. Međutim, ono što ne smijemo smetnuti s uma je načelo odgovornosti. Sve ovo što vi govorite, u čemu se slažemo u normalnim okolnostima važi. Međutim, ne smijemo zaboraviti da smo mi imali niz ajde da i tako kažem nenormalnih okolnosti. Mi smo imali još tamo 2011. vrlo velik unutarnji dug, imali smo veliki porezni dug, imali smo visoku razinu nelikvidnosti, radnici su radili a nisu dobivali plaće, bila su u opasnosti radna mjesta, pojavila se i predstečajna nagodba kao jedan od modela spašavanja radnih mjesta. Ovdje u sabornici su ljudi s pravom prozivali da je to još jedna velika pljačka. Međutim, neka radna mjesta su uspjela se i spasiti. Kao što ovdje izvješće HBOR-a kaže vidite sad puno više sredstva ide u investicije, a sve manje ide u obrtna sredstva što je prijašnjih godina bilo nužno. Zašto ovo sve govorim? Zato što mi nikad nećemo moći političku odgovornost isključiti. Ne mogu stručni ljudi donositi odluke koje imaju političku konotaciju zapravo i na kraju krajeva odgovornost. Evo jedan primjer, poduzeće u vlasništvu države najveći vjerovnik je, vjerovnik mu je banka koja je isto u vlasništvu države. U predstečajnoj nagodbi se sasvim razumno pita banku hoćete li se odreći svojih potraživanja da bi ovo poduzeće zaživjelo, da bi radnici nastavili raditi da bi sve bilo u redu. Na to jedna osoba koja ja vjerujem da je i vrlo stručna kaže neka vama Andrija Jarak dođe pred kuću pa neka da izvještaj. Shvaćate? Uvijek je politička odgovornost nešto što ćemo morati imat a stručni ljudi nikad neće ni prihvatiti takvu razinu odgovornosti. Ne znam da li ste razumjeli što sam htio reći?
Zahvaljujem zastupniku Žagaru. Odgovor na repliku zastupnik Panenić.
Kolega Žagar ono apsolutno imate moju potporu u tim razmišljanjima zato sam i rekao jedna je razina stručnosti da neko zna procedure koje treba provesti da se dokumentacija koja se obrađuje po svim pravilima koja su zadana a na kraju da prema nama koji na kraju imenujemo, predlažemo u nadzorne odbore, koji stojimo iza Vlade, koji su ministri isto tako u nadzornom odboru HBOR-a gdje provodi se natječaj, gdje se popunjavaju ljudi u nekom mandatu neke Vlade da isto tako onda mi možemo tu odgovornost lakše nositi da ne moramo ovdje se sramotiti ili da ne moramo gledati natpise po novinama gdje nas političare prozivaju za nešto što je trebao biti stručni dio. Naravno da politička odgovornost je da usmjerimo zemlju u kome smjeru želimo ići, ali ne može biti ta politička usmjerenja da cijelo vrijeme govorimo o krizi. Mislim kad smo, mi smo počeli 2008., 2009. govoriti o krizi, danas je 2016. Ako još jednom čujem tu krizu da je danas onda smo negdje pogriješili. Mi govorimo 7 godina o krizi i nikako više da kažemo kao što smo govorili o ne znam šteta Domovinskog rata neka je nenadoknadiva. Nažalost je oštetila, evo moje područje je strašno oštetila, ali vidimo sada nema ni političke potpore, vrijeme je prošlo, ne možemo se vratiti na to. Ako smo to pregrmili kako onda da stalno se pozivamo na financijsku krizu koja je zadesila svijet? Svijet je izišao iz krize, mi još uvijek smo u krizi a na kraju trebamo tražiti modele kako da usmjerimo se u pravom smjeru. Radi toga sam rekao pozdravljam smjer banke, ali želim puno brži ritam da to na kraju donosi rezultate, a ne da cijelo vrijeme vraćamo se na to kako je nama teško. Naravno da je teško ali nama je puno lakše sjediti ovdje u sabornici i razgovarati nego onome tko treba se boriti za kruh svoje obitelji i svojih radnika.
Zahvaljujem zastupniku Paneniću. I zastupnik koji se također javio za repliku je zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Panenić u svoj raspravi iznijeli ste da je bilo dosta plasmana koji su nenaplativi i da je djelom to i zbog određenih političkih odluka koje se nisu trebale donositi, ali i koje nisu trebale politikama vršiti pritisak na plasman tih sredstava. Mene i nas iz HSS-a zanima zašto je 72 projekta su otišla u stečaj, zašto je 73 u predstečajnoj nagodbi i zbog čega se nije ranije reagiralo i sačuvalo taj kapital koji je HBOR plasirala u te projekte. Mislim da se tu trebala politika itekako umiješati i spriječiti takve aktivnosti. A ono što je isto za nas vrlo bitno da treba i pohvaliti da se plasman sredstava preko HBOR-a kao poduzetnicima direktno povećao u odnosu na onaj dio koji ide preko komercijalnih banaka. To je za pozdraviti jer znamo da naši mali i srednji poduzetnici a pogotovo iz sektora poljoprivrede, pogotovo iz Slavonije i Baranje vrlo teško nađu prostora kod komercijalnih banaka da ostvare kreditni program za svoj projekat. I sigurno da HBOR tu mora malo i politički nastupiti za te nerazvijene krajeve, za pogotovo obrtnike, poduzetnike iz sfere poljoprivrede mora imati širom otvorena vrata jer oni direktno u komercijalnim bankama ne mogu doć do poslovnih kredita. A vidimo da komercijalne banke iz izvješća HBOR-a, najveći dio plasmana ide ka građanstvu a da je pad kreditnog plasmana prema obrtništvu i poduzetništvu. I zato HBOR moramo čuvati i jačati. I spomenuli ste da je negdje oko 270 projekata iz poljoprivrede iz operativnih programa doživjelo svoj fijasko i da su zato krive političke odluke i na taj način ste i prozvali korisnike tih kredita iz operativnih programa. Ja tvrdim i mi iz HSS-a tvrdimo da najveći dio obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koji su ušli u te programe pošteno i sa voljom išli u to a da nije odreagirala Vlada i država, jer je pala cijena mlijeka sa 4 na 2 ili 1,5 kunu i da sigurno ne trebate njih prozivati nego one koji nisu učinili da ih spase.
Hvala. Zastupnik Panenić odgovor na repliku.
Evo hvala kolega Vlaović. Ja bih rekao samo jedan ispravak, rekli ste treba politika sada nešto reći, ja mislim tada je politika bila reagirala i radi toga je nastalo upravo ovi veliki krupni i tu ste možda pogrešno shvatili moje izlaganje. Nisam ja prozvao naravno i male poljoprivredne proizvođače, OPG-e, farmere koji su htjeli unaprijediti svoje poslovanje, nego sam prozvao upravo politiku koja je zastupala stajalište idite u investicije, vi morate postati konkurentniji, vi morate unaprijediti svoje gospodarstvo, mi ćemo stati iza vas, mi ćemo dati povoljne kredite, povoljne kamate na kredite, dobit ćete odgode na kredite. Što su ljudi očekivali? Očekivali su jedno stabilno okruženje u kome će nakon investicije onaj otplatni plan kojeg su projicirali uvjete po kojima se kandidirali i da će ostati. A cijena mlijeka tada je bilo znate i sami oko 5 kuna, danas je oko 2 i nešto se vrti. Da li je to njima politika jednom spomenula da može doći do toga, da li je politika jednom spomenula da može švicarski franak toliko otići njegov tečaj u nebesa ono da će biti nemoguće. I što je, mi imamo stalno kategorija gdje politika uvijek se umiješa i kaže idite u tom smjeru. Ali onda kad dođe do problema onda bi se izmaknuli. A onda dođe novi saziv, novi ljudi i vi i ja i ovdje drugi kolege po kojima onda sve skupa udari i kaže vi političari tamo. Ovaj političar nije donosio takvu odluku. Evo neću sad pojedinačno govoriti, ali kažem svi skupa mi ovdje naravno da želimo dati priliku tim poljoprivrednicima, tim farmerima da probaju se stabilizirati, da ne bude ona farma koja je u njihovom dvorištu. Kako ćete vi njima zaplijeniti farmu? Pa vi ste njih iselili, iselili ste ih Slavonije, poslali ste ih u neku Njemačku, Irsku, nema proizvodnje, uvozimo mlijeka, raseljavamo se. Prema tome, smjer je lakše, pomozimo im dok još možemo, a ne kad oni propadnu što ćemo sa farmom koja je u [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] nekom dvorištu u jednom malom selu.
Zahvaljujem zastupniku Paneniću. Sljedeći klub zastupnika koji se javio za sudjelovanje u raspravi je klub Promijenimo Hrvatsku, SNAGA i u njihovo ime, predstavnik zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici Hrvatske banke za obnovu i razvoj, zastupnice i zastupnici. Evo na početku moram izraziti zaista jedno svoje razočarenje sa brojem nazočnih zastupnika u Hrvatskom saboru i mislim da bi bilo najbolje prekinuti sjednicu i da se raziđemo kući, pa kad bude ovdje jedan barem broj 50% da radimo. Ovo je poražavajuće, ovo govori očito da onima o.k. ako nisu mogli doći, a ovi koji su mogli doći da nisu tu, da oni neodgovorno shvaćaju svoju funkciju. I zaista nije čudno što nam je ovako kako jest. Ja ću danas govoriti u ime Kluba zastupnika „Promijenimo Hrvatsku“ i „SNAGA“ o Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj. I odmah ću se pitati zašto je osnovana Hrvatska banka za obnovu i razvoj? I drugo, treba li nama ovakva banka? Treba li nama ovakav HBOR? Podsjetit ću vas on je osnovan 1992. godine, znači u ratno vrijeme da bude specijalizirana za financiranje obnove i razvoja. Međutim, tijekom vremena ova banka je postala s jedne strane politička, odnosno transferna banka dominant. I tu su se izmjenjivali žao mi je da nema ovdje predstavnika SDP-a, bogme ni ovih iz HDZ-a koji su, koji o tome znaju više koliko vidim. Jer ove 23, 24 godine očito puno je toga, povijest je dugačka i moglo bi ih se štošta pitati. Pa čak me iznenađuje i MOST danas jer je kolega Panenić bio je, doduše kratko vrijeme, a i zamjenik predsjednika Nadzornog odbora, vidim da zna neke podatke. Ja bih na njegovom mjestu, a imao je nekoliko mjeseci tražio izravnu akciju u Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj. Sada ću potkrijepiti ovo što govorim. Uglavnom su uprave Hrvatske banke za obnovu i razvoj proteklih 24 godine ispunjavali dominantno želje, političke želje timova Vlada ili ostalih struktura koje su bile u to vrijeme. Molim vas u Nadzornom odboru HBOR-a sjedi 9 ljudi, 6 ministara i 3 predstavnika Sabora i još jedan predstavnik Hrvatske banke za obnovu, Hrvatske gospodarske komore. To je sada 10, bilo je 9, onda nije bilo dovoljno kaže dajte još jednog ministra, kaže. Prema tome, pa to imate osjećaj da je to ni najveća banka u Hrvatskoj nema toliki broj članova Nadzornog odbora, možda multinacionalna kompanija. Sve se to plaća, znači na takav način se povećavaju troškovi. Ali očito da to nekome odgovara. Postavlja se sljedeće pitanje zašto HBOR rijetko posjećuje Državna revizija? To je državna institucija. O.k. ima privatna revizija, ali zašto bi trošili novac kad postoji Državna revizija, pa prema tome to je paradoks da Državna revizija ne ispituje, odnosno ne nadzire trošenje javnog novca jer se dobrim dijelom HBOR financira iz državnog proračuna. E sad da vidimo kako to posluje HBOR? Vidite HBOR posluje, evo i zadnji predstavnik SDP-a napušta dvoranu [[Upadica: Pa kolega imamo odbor, ne možete tako govoriti.]] Ma ja samo konstatiram, nemam namjeru polemizirati. Znači, sretan put. Što se ovdje dešavalo? U ovom kontekstu, gledajte kako funkcionira HBOR? 53% kredita daje preko poslovnih banaka, 47% kredita odobrava sam. Pa čekajte molim vas! Pet prvih godina od '92., četiri, pet godina pa dok se ne uhoda, nije institucija razvijena, treba pomoć poslovne banke, razumijemo, može. Ali od '97. pa do danas pa nema potrebe. Ako je HBOR razvojna banka neka posluje sam, nek' odobrava te kredite. To su te incestuozne veze koje se uspostavljaju između Državne razvojne banke koja je postala politička banka i poslovnih banaka. E pošto sam ja sveučilišni profesor ja vama ne bacam samo izjave, sad ću vam to potkrijepiti. Odakle prikuplja novac za financiranje Hrvatska banka za obnovu i razvoj? Dominantno zaduživanjem u inozemstvu i taj dug iznosi negdje oko 14 milijardi kuna. Ali s druge strane i da vam odmah kažem koliko košta to zaduživanje. U prosjeku oko 5 i pol posto, ponavljam oko 5 i pol posto. Drugi izvor financiranja HBOR-a je državni proračun, a to smo mi porezni obveznici. Pa prema tome, postavlja se sada pitanje, kako funkcionira taj način financiranja preko poslovnih banaka? U prošloj godini HBOR je financirao, prosljeđivao ajmo tako reći novčana sredstva bankama uz prosječno 1,3%, slušajte me dobro, 1,3%, a zadužio uz 5,5% o.k., znači jeftino je snabdio banku napunio dobar dio njene pasive u nastavku poslovna banka odobrava kredite. Naravno, nekome tri, nekom četiri, nekom 5% i od tog profita naravno dijeli se srazmjerno i HBOR i poslovna banka. Rizik se dijeli pola - pola, otprilike pola –pola. Jeli interes banaka kada novac dođe toliki kod njih, a to je bilo prošle godine 12,5 milijardi kuna, ponavljam 12,5 milijardi kuna je došlo u poslovne banke, jel interes banaka da potiču upravo ono što želimo mi i što želi Vlada koja provodi ekonomsku politiku i što bi trebao raditi HBOR? Pa zato imamo ovakvih stvari kao što je malo prije i kolega Panenić rekao, kolega Pernar i još vjerojatno nešto što mi ne znamo. Znači na temelju ovih podataka koje sam rekao argumenata, pokazuje da je ovakva politika neodrživa i štetna. Sljedeći argument, u vrijeme gospodarske krize, recesije od 2008. do 2014. odobreno je oko 8,5 milijardi kuna kredita, 2015. još više, ali slušajte što su tada radile banke, poslovne banke su provodile politiku razduživanja. Znači njihovi su se komitenti razduživali, a i one same pa je prema tome razduženo upravo u tome razdoblju oko osam milijardi kuna, pa ispada da je u tome razdoblju gospodarstvo kreditira ustvari HBOR i da su oni bili u pozitivi. Molim vas, iz ovog se jako puno može iščitati. Pored toga, što je ovdje još važno reći, malo prije predsjednik uprave kaže da su otvorili i jedan dio poslovne politike prema leasing društvima. A ja vas pitam, čemu vam to služi? Prije toga otvoren je jedan link suradnje sa tzv. fondovima za gospodarsku suradnju, čemu vam to također služi? Riječ je o rizičnim stvarima, problematičnim, a tu temu također treba otvoriti u Saboru. Nemam dovoljno vremena da ekspliciram i objašnjavam ove odnos sa leasing društvima, ali tu je HBOR ušao u rizičnu poziciju, a vi sigurno znate zbog čega. Ono što je dobro u 2015. godini odobreno je oko 2.285 kredita u iznosu od 7,8 milijardi kuna najviše do sada na godišnjoj razini, dobar je trend da se ide 80% u investicije, 20% obrtna sredstva, a 2010. godine je bilo potpuno drugačije, to je bio raspašoj. Pa prema tome, ima još jedna zanimljiva stvar, u 2015. godini HBOR je odlučio da će poslovnim bankama za jedan postotni bod povećati fiksnu maržu za poslove koje obavljaju na svoj teret. Jako zgodno i ja bi tako volio raditi. U tom kontekstu postavljaju se još neka važna pitanja, zašto je HBOR prošle godine 2 milijarde 400 milijuna kuna uložio u trezorske zapise države, u državne obveznice i još treće stavke se ne sjećam, 2,4 milijarde. Pa čekajte molim vas, država daje novce iz proračuna da bi se ponovo financirala država ili se skupo zadužujete vani da bi se financirala država. Posao HBOR-a nije to, nego mali prije svega i srednji poduzetnici i dinamičniji razvoj gospodarstva i njihovog poticanja. U tom kontekstu obveze HBOR-a u 2015. su iznosile 15,8 milijardi kuna od čega prema inozemstvu 14,8 milijardi kuna. Iz ovoga mi iščitavamo da praktično da HBOR najveći dio sredstava potrebnih za rad stvara zaduživanjem u inozemstvu. Ja sam osobno mislio da su to jeftini krediti i niski prinosi … obveznice i tu sam se prevario jer je prosjek oko 5,5%. Time HBOR povećava vanjsku zaduženost zemlje, praktično se izlaže valutnom riziku, doduše euro je sada stabilan, međutim to neće trajati vječno. U tom kontekstu, neodrživ je ovakav način financiranja. Ja postavljam ovdje pitanje, zašto nije pružena mogućnost vama hrvatskim građanima koji nas sada gledate, zašto nije emitirana korporativna obveznica od HBOR-a da je mogu građani uplatiti, upisati, a posebno sada kada je prinos u bankama ispod 1% pa da ste dali 1,5% ljudi bi kupovali, a ne zaduživati se u inozemstvu? Puno ovdje ima stvari na koje bi mogao ukazati i zato je bitno ovom problemu pristupiti na jedan drugačiji način. Za usporedbu, njemački kredit … /Govornik govori njemački./ … znači to je verzija njemačka HBOR-a 90% se financira emisijom obveznica, naravno sada vrlo jeftino posebno u Njemačkoj. Dakle ovo govorim da pokažem kuda treba ići HBOR i što tamo treba mijenjati. U tom kontekstu reći ću još nekoliko stvari, a više zaključno i kao preporuke. Zato mi u stranci Promijenimo Hrvatsku smatramo da ne trebamo samo raspravljati u Saboru jer toga građani i stručna javnost nisu toliko željni, oni žele konkretne promjene, a mi u stranci Promijenimo Hrvatsku želimo promjene i mi ćemo to kad-tad napraviti i to odlučno i čvrsto. Što treba napraviti? HBOR treba konačno postati prva razvojna banka s profesionalnom upravom, sa eliminacijom političkog čimbenike, sa uvođenjem nezavisnih stručnjaka u nadzorne odbore, smanjiti nadzorni odbor i smanjiti politički utjecaj i to drastično. Toga ima sada previše i u prethodnom razdoblju. Drugo, zakonom definirati nadležnost Državnog ureda za reviziju nad poslovanjem HBOR-a svake godine. Treće, definirati kriterije dodjele kredita za poticanje izvoza te javno objavljivati sektore, poduzeća, iznose, dakle kredita koji su odobreni od strane HBOR-a. Četvrto, izvještavati Hrvatski sabor o poslovanju HBOR-a, ne samo o ovakvo velikim izvještajima što može biti korisno nego dakle i o svim onim aspektima, posebno onima koji su kritični jer je riječ o proračunskom dakle javnom novcu. Ono što nas posebno zanima u stranci Promijenimo Hrvatsku jest da se odmah objavi popis kredita, korisnika i iznosa a posebno onih koji su odobravani osobama koji su politički povezani znači sa određenim interesnim strukturama strankama ili onima koji su bili članovi uprava ili nadzornih odbora. To treba napraviti i s time ste trebali doći između ostalog u ovaj Sabor. Nadalje, očekujemo i tražimo, mi tražimo putem ovog Sabora, gospodine predsjedniče da se objavi, malo prije je netko spomenuo, gospodin Panenić zašto nije naplaćeno 2 milijarde i 100 milijuna kuna. Kome to nije naplaćeno? Nešto je ovdje, neke firme su nabrojane. Znači li to da je stvar skoro ista kao u socijalizmu, da će tih 2 milijarde ispariti tijekom godina i pojeo vuk magare i nitko neće biti odgovoran? To je odgovornost prema ovoj zemlji. Mi trebamo drugačiju praksu, trebamo drugačiju HBOR. I prema tome možemo onda očekivati i njen snažniji utjecaj i njezinu važniju ulogu u razvoju hrvatskoga gospodarstva. Ovakav današnji, sadašnji, dosadašnji način rada HBOR-a nije više prihvatljiv. Mi moramo redizajnirati, repozicionirati HBOR, on dakle treba konačno postati samostalan, treba eliminirati te veze sa poslovnim bankama, on ima svoj put, on je državna banka, treba ga definirati je li banka, je li fond, kome će odgovarati itd.. Mi želimo HBOR koji neće biti problem i opterećenje i to se mora promijeniti, trebamo HBOR ali HBOR bitno drugačiji. Evo to bi bilo sve, hvala lijepa.
Hvala i vama, imamo repliku uvaženog kolege Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala, potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Lovrinović spomenuli ste plasmane HBOR-a prema gospodarstvu. Treba istaknuti da je dio tih plasmana išao u partnerstvu sa jedinicama lokalne i regionalne samouprave kroz sufinanciranje kredita za obrtnike i poduzetnike pa i za poljoprivredu od strane regionalne samouprave i županija kojeg neki zagovaraju da se ukinu. A vidimo da je tu bitna uloga i županija jer su sufinancirale kamate 2% za proizvodna zanimanja, djelatnosti, 1% za neproizvodne i da je na taj način otvoreno niz radnih mjesta u toj regionalnoj samoupravi koji su ušli u takve programe. Evo u 2015. u Brodsko-posavskoj županiji negdje oko 25 milijuna kuna plasirano prema takvim malim i srednjim poduzetnicima gdje je sačuvano dio radnih mjesta i 70 novih radnih mjesta otvoreno. Pa vas pitam da li će kroz novu poreznu reformu gdje se najavljuje povećanje neoporezive stope dohotka na 3800 kuna, a znamo da je prihod od poreza na dohodak najizdašniji prihod regionalne samouprave da li će to ugroziti ubuduće ovakve plasmane i onemogućiti županijama da sufinanciraju poduzetničke kredite i na taj način pomognu gospodarstvo u svojim regijama a pogotovo u slavonskim županijama koje nemaju drugih načina kako dići gospodarstvo. Hvala lijepa.
Želite odgovor na repliku?
Poštovani zastupniče Vlaović vaše pitanje odnosi se više na ovu poreznu reformu o kojoj se govori, vrlo jednostavno. Ako se smanji prihod lokalne uprave i samouprave, to je vrlo jasno, onda će one biti manje u mogućnosti da sufinanciraju ove kredite, odnosno da sudjeluju, participiraju u svemu tome. Ali ja bih se ovdje više osvrnuo kada vi govorite o čito o lokalnim sredinama, manjim zajednicama. I to treba biti ono područje gdje HBOR posebno djeluje. Tu ne smije biti velikih koncentracija, velikih kredita, prevelikih. Vidimo tamo kakva je diversifikacija, da ona nije zadovoljavajuća. Pa u tom kontekstu smatram da je ovo vrlo važno pitanje koje se mora rasplesti. Inače ove naše rasprave o financijskim izvještajima, o poslovanju bilo koje državne institucije pa gospodo nemaju nikakvog smisla u ovom saboru. Mi to čujemo, to će se na kraju izglasovati. Ja zbog toga nisam došao u ovaj Sabor. I vjerujte ako se takva praksa nastavi pitanje da li ću dolaziti, možda ću se i ja priključiti ovako ovima koji ne dolaze jer smatram da je to promašeno, znate. Ajmo mi staviti temu kako stvoriti novi, kako repozicionirati HBOR ovdje u Saboru, prethodno u stručne grupe, u Odboru za financije i državni proračun pa ćemo onda imati smisla, onda ćemo mi dati svoj obol kao ovdje saborski zastupnici. Ima nas koji o tome nešto znamo a još više onih izvan koji su eksperti kao i za druga područja kada dođu na dnevni red. Ako budemo radili kao do sada, psi će lajati, karavane prolaziti, za ove velike gubitke, nenaplaćena potraživanja neće nitko odgovarati a ja ne želim na taj način raditi. Hvala.
Nemamo više replika. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. Idući je Klub zastupnika HDZ-a i uvažena kolegica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, predstavnici uprave HBOR-a, kolegice i kolege. Godišnji financijski izvještaj HBOR i razvitak za 2015. godinu je transparentan, daje cjelovitu sliku o financijskom poslovanju ove banke za 2015. godinu od uvođenja novih programa kreditiranja do izmjena postojećih programa koji su namijenjeni olakšanju poslovanja malim i srednjim poduzetnicima, koji su namijenjeni poticanju i apsorpciji europskih fondova itd. Izvještaj je pripremljen sukladno međunarodnim standardima financijskog izvještavanja i Zakona o računovodstvu te revidirano sukladno međunarodnim revizijskim standardima. Vidimo da je banka ostvarila ukupne prihode oko preko 917 milijuna kuna, rashode u iznosu od 711 milijuna kuna i dobit od preko 205 milijuna kuna. Već je to ostvarenje dobiti rezultat je i niže ostvarenog rashoda od kamata za što je najveći utjecaj imala prijevremena otplata pojedinih zaduženja u 2013. i 2014. godini te korištenje kreditnih linija, posebnih financijskih institucija uz posebnu kamatnu stopu. Možemo vidjeti da je EIB omogućavao kredit od svega 0,5%. U cilju pomoći hrvatskim gospodarstvenicima u oporavku poslovanja i pokretanja novog investicijskog ciklusa ova banka je tijekom 2015. provodila i mjeru sniženih kamatnih stopa te se odrekla djela prihoda od kamata. Sukladno zakonu cjelokupna ostvarena dobit u 2015. godini raspoređena je u rezerve. HBOR osnovana je 1992. godine donošenjem Zakona o Hrvatskoj kreditnoj banci za obnovu. I prioritetna područja djelovanja su bila poticanje utemeljenja i razvoja malog i srednjeg poduzetništva, poticanje izvoza, razvitak turizma, financiranje inovacije i razvoj novih tehnologija, financiranje razvitka poljoprivrede, poticanje korištenja europskih fondova i financiranje projekata zaštite okoliša te energetske učinkovitosti i obnovljenih izvora energije. Tijekom 2015. godine HBOR poslovala je s ciljem upravo poticanja poduzetnika na nova ulaganja odnosno pokretanja novog investicijskog ciklusa, održavanje i poboljšanje likvidnosti hrvatskih gospodarstvenika. Tako je kreditiranjem, osiguranjem izvoznih potraživanja, izdavanjem garancije podržano 2589 projekata u ukupnom iznosu od 12,4 milijarde kuna. U istoj godini odobreno je 2285 kredita u ukupnom iznosu do 7,8 milijardi od čega je čak 7,3 milijarde kuna odobreno za novootvorene kredite, novoodobrene kredite. Od ukupno odobrenih sredstava zaista veseli da je čak 82% za investicijska ulaganja dok je svega 18 za obrtna sredstva. HBOR kreditna sredstva odobrava izravno ili putem poslovnih banaka. Veseli činjenica da je upravo tijekom te godine broj novozaposlenih u projektima koje je podržao HBOR iznosio 3,3 tisuće. Sredstvima su podržani projekti iz sektora turizma, proizvodnje prehrambenih proizvoda i pića, poljoprivrede i ribarstva, metaloprerađivačke industrije, kemijskih proizvoda i tako redom. Međutim, zaista kritike koje smo maloprije čuli od kolege Lovrinovića stoje. Kada se kritizira uopće potreba plasmana sredstva preko poslovnih banaka. A upravo je to novina tog ugovaranja tih okvirnih kredita s bankama novost u 2015. godini i ta suradnja sa leasing kućama. Naime, u 2015. zaključeno je 9 ugovora sa poslovnim bankama i uspostavljena suradnja sa 4 leasing kuće. Štoviše povećane su marže bankama s jednog na dva postotna boda za kredite odobrene malim i srednjim poduzetnicima i to je bilo u cijelosti na trošak upravo ove banke kao krajnjem korisniku, kako krajnjem korisniku to povećanje ne bi bio teret. Nastavljena je i provedba modela podjele rizika pri čemu HBOR i poslovna banka dijele rizik povrata kreditnih sredstava. Znači za velike investicije iznad 9 milijuna kuna hrvatska banka preuzima 50% rizika, a banka preostalih 50 od ukupnog iznosa. Malim i srednjim poduzetnicima je odobreno u ovoj godini, u 2015. 3,2 milijarde kuna. Novi kanali distribucije okvirni krediti s posebnim bankama i suradnja s leasing društvima te uvođenje novog programa mikrokreditiranja uz potporu europskih sredstava rezultirali su povećanom potražnjom ovih sredstava i to prvenstveno malim i srednjim poduzetnicima. U cilju što jače pomoći hrvatskom gospodarstvu i gospodarstvenicima u oporavku od gospodarske krize HBOR je kroz nekoliko mjera snizio kamatne stope te se na taj način odrekao djela prihoda u korist razvoja gospodarstva. Snižene su kamatne stope za kreditiranje novih investicija u poljoprivredi, ribarstvu, turizmu, industriji te projekti energetske učinkovitosti i zaštite okoliša. Sukladno ovoj mjeri kamatna stopa iznosi 2, 3 ili 5% godišnje ovisno o uspješnosti poslovanja poduzetnika, o veličini, o području ulaganja i slično. Rokovi otplate kredita za ovakve investicije su do 17 godina s mogućnošću odobrenja razdoblja počeka u trajanju od 2 do 5. Po programu kreditiranja pripreme i naplate izvoznih poslova za izvoznike početnike smanjena je također kamatna stopa za 2 postotna poena tako da sad dosadašnja kamatna stopa po programu je iznosila 2, 4 ili 6% i ukinuta je uopće ova stopa od 6%. Novine su također i kreditiranje krediti namijenjeni poticanju i apsorpciji EU fondova tako da tu imamo kamate na kredit od svega 3%. Ovim programom je omogućeno kreditiranje ponovno putem poslovnih banaka. I upravo ova sredstva povrat bi se mogao očekivati kao vlastito učešće i povrat se može očekivati iz europskih sredstava. Po programu kreditiranja projekata koji se sufinanciraju iz europskih fondova tako je odobreno 700 milijuna kuna, a sufinancirano je 128 projekata. Većinom se radi o malim i srednjim poduzetnicima i poticanju korištenja raspoloživih EU fondova. Jedno je od prioriteta i treba biti jedno od prioriteta Hrvatske banke za obnovu i razvitak. Također novina je financiranje troškova izrade projektne i ostale investicijske dokumentacije, tako da poduzetnici mogu iz tih sredstava financirati izradu idejnih rješenja, ishodovanje lokacijske, građevinske dozvole, studije utjecaja na okoliš, troškovnika i slično. Uloga Hrvatske banke za obnovu i razvitak kao izvozne banke i Agencije za osiguranje izvoza je važna i putem programa kreditiranja izdavanje garancija i osiguranja izvoznih potraživanja hrvatskih izvoznika i tako je kroz poslove osiguranja izvoza podržani su projekti za čak 50 zemalja svijeta. Tako su realizirani veliki projekt poput izgradnje najvećeg broda s kružnim jedrima na svijetu za kupca u Monacu, izgradnja dalekovoda Albanija – Kosovo itd. Novina je također osiguranje naplate inozemnih potraživanja namijenjena malim izvoznicima i izvoznicima početnicima koji tek započinju poslovanje na inozemnom tržištu. Kao dodatnu mjeru poticaja HBOR je usvojio novi program osiguranja naplate izvoznih potraživanja namijenjena upravo onima koji imaju promet do 2 milijuna eura i odgodom plaćanja od 180 dana neovisno iz kojih zemalja su ti kupci. Mali i srednji poduzetnici po svim programima su dobili, bilo je odobrenja za 2147 kredita u iznosu od 3,2 milijarde kuna što je 94% od ukupnog broja kredita koje je odobreno malim i srednjim poduzetnicima. Ona su bila po 26 kreditna programa. Novina u 2015. godini što jako veseli sve nas koji smo na čelu gradova i općina su mjere za jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i pravne osobe u njihovom vlasništvu, tako da je u 2015. odobreno 2,1 milijarda kuna kredita za projekte vezane za unapređenje infrastrukture i zaštite okoliša, pa su tim sredstvima financirani različiti projekti od izgradnje vrtića, obnove škola do izgradnje vodovodne i kanalizacijske mreže. Sukladno odluci Vlade kao nacionalnoj razvojnoj banci povjereni su i ključni poslovi vezano za provedbu plana ulaganja za Europu na području RH i tu se posebna pažnja treba posvetiti kreiranju novih financijskih proizvoda sukladno potrebama gospodarstva. Sudjelovanje u financiranju infrastrukturnih projekata, projekata malih i srednjih poduzetnika, uspostavljanje bilateralne suradnje s drugim nacionalnim razvojnim bankama u provedbi ovog plana. Veseli nas što i u prvoj polovici 2016. godine imamo odobreno 2 i pol puta više, veći iznos malim i srednjim poduzetnicima. Odobreno je 1452 kredita što je 84% više nego što je to bilo u prvoj polovici 2015. godine. Međutim, iako su ovi financijski pokazatelji dobri, Hrvatska banka za obnovu i razvitak mora raditi puno efikasnije, puno kvalitetnije, jer hrvatsko gospodarstvo ima potrebe za njihovim radom. Hrvatska banka za obnovu i razvitak treba još više poticati nova ulaganja, omogućiti što veće i kvalitetnije povlačenje sredstava posebno iz EU fondova, treba omogućiti i poboljšati likvidnost poduzetnika kako bi time sačuvala i otvorila što više novih radnih mjesta. Hvala.
Hvala i vama. Nemamo replika, tako da prelazimo na rasprave opet po klubovima. U ime Kluba zastupnika HNS, HSU uvažena kolegica Božica Makar. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predstavnici Hrvatske banke za obnovu i razvitak, uvažene kolegice i kolege. Evo ja sam sigurna da među nama nema nikoga, a čuli smo to iz današnjih rasprava, tko ne smatra kako je Hrvatska banka za obnovu i razvitak stvarno važna institucija i spada u jedne od najznačajnijih ustanova u RH. Ona raspolaže ogromnim sredstvima, a to predstavlja ujedno i veliki potencijal razvoja kompletnog hrvatskog gospodarstva. Ako uzmemo osnovne zadaće tu spada kreditiranje gospodarstva, osiguranje izvoza od netržišnih rizika, izdavanje garancija poslovno savjetovanje. Međutim, kreditiranje gospodarstva najvažnija je funkcija Hrvatske banke za obnovu i razvitak bez obzira s kojom je namjenom ona osnovana '92. i koje razvojne cikluse je prošla. Do sada je banka dobro obavljala svoju funkciju, svake godine je dostavljala izvješća ovom Hrvatskom saboru to su bila kvalitetna izvješća. U njima smo osim brojaka mogli vidjeti i ostale podatke, pa tako i mjere koje se čine i napori u poboljšanju gospodarske politike i cjelokupne situacije u gospodarstvu. Prilagođavalo se situacijama i potrebama, pa su tako iznalaženi novi modeli kreditiranja. Imali smo one modele A, A+, B, c i tako slično. Imali smo i ciljane skupine kojima su se odobravali povoljniji krediti, pa smo imali povoljnije kredite za poduzetnike početnike, za žene, za izvoznike, za mlade. Dakle, bilo je razno raznih pokušaja koji su za da se pomogne čim više, a oni su slijedili upravo politike koje su se donosile na nivou države. Zadaća HBOR-a stvarno je ta da prati gospodarstvo, da se prilagođava potrebama gospodarstvenika i da im omogući što jeftinije i povoljnije kredite. Bez obzira na ovo smanjenje kamatnih stopa koje smo imali od jedan postotni bod, još uvijek su to previsoke kamate za hrvatske gospodarstvenike. Mi znamo pod kojim uvjetima posluju gospodarstvenici u okruženju. Tamo je kamatna stopa oko 1%, maksimalno do 2% naročito ako uzmemo proizvodnju i ako gledamo koji su to veliki ciklusi odnosno koji je koeficijent u proizvodnoj djelatnosti. I sama sam se susretala u svojim razgovorima s problemima u kojima se nalaze naši gospodarstvenici. Uzmemo li tako drvoprerađivačku industriju koja zauzima značajan prostor u našem gospodarstvu i kada vidimo njihov koeficijent, onda stvarno vidimo koliko oni su prisiljeni dugo vezati sredstva. Naročito je to situacija kod onih koji imaju od trupca pa do finalne proizvodnje. O problemima s kojima se susreću kod nabave sirovina i Hrvatskih šuma, ovog puta neću govoriti jer to je zasebna problematika i vjerujem da ćemo i o tome u ovom Hrvatskom saboru jednom raspraviti. Dakle, godina dana prođe od kada oni moraju platiti sirovinu i do vremena kada stave svoj proizvod na tržite, da li domaće ili inozemno. I sada ako uzmemo onog gospodarstvenika odnosno onog proizvođača iz okruženja koji ima 1% kamata i kojega banka prati i ne treba vezivati vlastita sredstva i našeg gospodarstvenika, e onda stvarno vidimo koji trud, mudrost, znanje i volju moraju uložiti ti naši gospodarstvenici da uopće opstanu na tom tržištu. Tu je naravno i poljoprivreda gdje je isto dugi ciklus proizvodnje. Svaka grana ima svoje specifičnosti pa tako trebamo vidjeti i donijeti odluke u tom smjeru odnosno da smjernice po kojima će raditi HBOR odnosno financirati pojedine grane. Naravno da u HBOR-u kamate moraju biti niže nego su to u poslovnim bankama jer cilj HBOR-a nije profit i nije kao kod poslovnih banaka maksimalizacija profita. Tako dugo dok naši gospodarstvenici neće moći dobiti kredit u HBOR-u pod povoljnijim uvjetima dok će tamo biti papirologije i sve ostalo rigoroznije nego u poslovnim bankama, dok će samo vrijeme odobravanja biti toliko dugo da jednostavno oni neće moći to sačekati oni su prisiljeni se obratiti poslovnim bankama i uzimati možemo nazvati to i lihvarske kredite, međutim za to je u određenom momentu za njih jedino rješenje da mogu držati proizvodnju, zadržati radnike i dalje nastaviti poslovati. A poslovne banke one sigurno nisu takve kakve se prikazuju u svojim reklamama i svojim propagandnim porukama kako su društveno osjetljive, koliko one pomažu društvenoj zajednici i sve ostale, one imaju privatnog vlasnika kojima je prije svega cilj profit. I kada to ne mogu plasirati svoja sredstva pod tim uvjetima, one će to i dalje činiti. Tek u momentu kada mi imamo banku koja će pratiti naše gospodarstvenike i kada oni imaju mogućnost izbora, e onda će i poslovne banke početi razmišljati o mogućnosti poslovanja drukčijeg odnosno plasmana tih sredstava pod povoljnijim uvjetima. One si mogu dozvoliti čak i te rizike koliko imaju nenaplaćenog jer uz te kamate koliko one ostvaruju od naših gospodarstvenika i od građana normalno, ali ovdje govorimo prije svega o gospodarstvenicima jer se radi o HBOR-u koja kreditira jedino gospodarstvenike. Inače kada smo imali u vrijeme krize i bilo je vrijeme stagnacije, padali su i plasmani u investicije. Tako je u 2013. godini plasmani su bili 20% manji nego u 2012., rast plasmana počeo je 2014., nastavljen je u 2015. kada je zabilježen značajan porast, pa je tako podržano 2.580 projekata hrvatskih gospodarstvenika. Evo tu smo brojku već nekoliko puta čuli, ali vjerojatno nam je toliko dobro zvuči da je svaki put ponavljamo, ili je plasirano 12,4 milijarde kuna više što je 124% više u odnosu na 2014. godinu. U 2015. godini značajno je povećana aktivnosti, tako da je u izvještajnom razdoblju odobreno 2.285 kredita u ukupnom iznosu od 7,8 milijardi kuna od čega 7 cijelih milijardi odnosi se na novoodobrene kredite što je dvostruko više nego u 2014. Evo to je podatak koji smo nekoliko puta ponovili, ali zapamtit ćemo ga jer lijepo zvuči. 2015. godina bila je iza 2012. najbolja godina u plasmanu investicijskih kredita, tako da smo 2012. imali 5,396 milijardi, a u 2015. 6,390 milijardi kuna ili 18% povećanja u kredite za investicijske namjene, dakle da se gospodarstvo ipak pokrenulo. Lijepo je vidjeti i podatke u ovoj tabeli koje smo dobili gdje vidimo odnos obrtnih sredstava i investicijskih kredita, pa smo tako 2010. imali u obrtna sredstva odobreno 79% i 21% u investicije, dok smo u 2015. 82% ukupnih plasmana imali u investicije, a manji dio od svega 12% u obrtna sredstva. Dakle gospodarstvo se ipak kreće, međutim treba uzeti u obzir sve ono što sam navela i u prijašnjoj raspravi. HBOR kreditna sredstva odobrava izravno ili putem poslovnih banaka. 2015. povećan je udio izravnih odobrenja i to na 57%. Da li je to dovoljno, smatram da je dobar smjer jer ipak imamo sada taj omjer povoljniji u korist HBOR-a nego što je to bio ranije. Ranije je većina tih plasmana išla preko poslovnih banaka. A već sam ranije navela i jedan od razloga jer tamo nisu bili toliko rigorozni uvjeti prodaje i brže odobravanje je bilo. Naročito je to bilo prisutno ako tebe neka poslovna banka prati i ti već imaš u tom djelu hipoteku koju nisi ponovno trebao davati, ako je dozvoljavao taj iznos, kredit je bio odobren i stvarno brzo, nekoliko puta brže nego bi to bilo da je išlo direktno preko HBOR-a. Veseli i činjenica koju je kolegica prije mene navela, stoji u izvješću da je na 3300 novozaposlenih kroz ove projekte odnosno da je to napravljeno i stvarno studija koja je to utvrdila da su ovi investicijski plasmani doveli upravo do toga. Kud su plasirana sredstva, evo i sami smo pročitali da je podržavan sektor turizma, proizvodnje, prehrambenih proizvoda, poljoprivrede, drvoprerađivača što opet me posebno smeta jer znam da nije u toj mjeri i da tu treba napraviti više i da se može više jer oni su stvarno potencijal, kompletno gospodarstvo RH. Imamo tu još neke podatke što se tiče promjene u imovini, oni zapravo proizlaze iz poslovanja, odnosno vraćanja kredita pa tako ukupna imovina iznosi 25,5400 tisuća, 8 milijuna kuna što predstavlja smanjenje 1% i najveći je rezultat zadržavanja stanja bruto i neto kredita na razini prošle godine. Da ne bi se zadržavali na tome da još velim dvije, tri stvari koje su stvarno mi važne i koje smatramo mi bitnima a to je da HBOR i dalje treba nastaviti financiranje gospodarstva, prvenstveno izvoza te malog i srednjeg poduzetništva. Da kamate koje se kreću od 2 do 4% jesu niže nego su to u poslovnim bankama ali treba dogovoriti razvojne politike koje ćemo pratiti i gdje će one biti još niže. Kada dogovorimo te razvojne politike onda ćemo otkloniti odmah i sumnju da kako se odobravaju krediti da neće biti netransparentnosti u odobravanju jer će HBOR imati smjernice i pratiti će našu dogovorenu razvojnu politiku, potvrđenu od Vlade i ovog Sabora. I na kraju, što da velim od ovog djela, što nam je najbitnije. Bitno nam je sve ali ovaj dio što se tiče ekipiranja, stručnosti, kadrova u HBOR-u isto smatram veoma važnim jer ne bih htjela da nam se dogodi kao što smo imali ranijih godina u nekim mjerama kada se želiš javiti na natječaj onda si preveliki da zadovoljiš uvjete iz jedne mjere ali u drugoj mjeri ne ispunjavaš organizacijske uvjete jer si organizirani kao obrt s dvojnim knjigovodstvom ali ne d.o.o i ne spadaš pod te. Tako da bez obzira na ogromne investicije neki od naših gospodarstvenika nisu mogli sudjelovati u tim mjerama. I klub HNS-a, HSU-a podržati će ovo izvješće. Hvala.
Hvala vam lijepa. Nemamo replika tako da prelazimo dalje. U ime Kluba zastupnika Živog zida uvaženi kolega Ivan Pernar.
Preživjeti ćemo, neću se dati tako lako. Htio bih reći, evo, imamo na dnevnom redu danas HBOR. I što nama HBOR nosi? HBOR je banka koja se nekada ponaša kao poslovna banka, nekad kao državna investicijska, ali kako god se HBOR ponašao, tj. koju ulogu preuzimao, mi vidimo da HBOR daje kredite po političkom ključu. Jedan od tih kredita koji je dan na takav način onaj je koji je dobio EPH Holding Ninoslava Pavića, zapazite, 11,5 milijuna kuna, 11,5 milijuna dame i gospodo a pazite, instrument osiguranja je bila zgrada od EPH u Odranskoj koja nije bila dovoljna niti za isplatu kredita prve hipoteke HYPO banci a hipoteka je prije tog HBOR-a bilo već 6. Znači osoba koja je dala kredit EPH Holdingu znala je da taj kredit neće biti vraćen. Dame i gospodo zar to nije šokantna činjenica? Znači 6 sukcesivnih hipoteka je na toj zgradi a ne može se prodajom te zgrade naplatiti niti prva. I na tih 6 hipoteka HBOR daje 7. kredit. I koje posljedice su snosili ljudi koji su tada vladali HBOR-om? Koje posljedice? Nikakve. Nikome ništa, pojeo vuk magare, kako bi rekao Ljubo Česić Rojs „Tko je jamio jamio je.“. I to nije bilo jučer, odnosno nije bilo prije 20 godina ili 10, to je bilo nedavno. Pazite dalje koja se praksa događa. Imate situaciju, to mi je kolega Maras ukazao na nju, kako je Fiolić, Sanaderov mesar dobio preko 50 milijuna kuna kredita koji također nisu vraćeni. Koje je bilo sredstvo osiguranja tog kredita? Logično je dame i gospodo iz HDZ-a da Fiolić nije dobio taj kredit zato jer je imamo dobar poslovni plan, već zato jer je bio povezan sa vašom organizacijom. Vi ćete možda reći ne on je izvrstan mesar, imao je dobar poslovni plan, ti Pernar nama podmećeš jer smo mi tebi opozicija, međutim ne govorim istinu. I pozivam vas ako želite replicirati poslije govora u ime kluba da replicirate. I sad što se događa u slučajevima kad se radi o više milijunskim prijevarama u koje su umočeni ljudi bilo da su izravno bliski vladajućem režimu u tom slučaju Fiolića HDZ-u, ili pak u slučaju EPH koliko sam ja shvatio kredit je odobren od doba HDZ-a a realiziran u doba SDP-a, tako mi se učinilo da je. Nakon dolaska na vlast SDP-a taj kredit dan. Ispravite me ako griješim. E sad o čemu se radi? U tim višemilijunskim prijevarama, višemilijunskim prijevarama nitko ne snosi odgovornosti, nitko. Međutim, vi ćete reći, tj. da samo objasnim što to znači, pokušajte zamisliti da ja Ivan Pernar svoj stan u Pavlanskom putu da ima već, da imam neku firmu u čijem je vlasništvu taj stan i da je na tom stanu već 6 hipoteka i da iznos duga već premašuje ne znam 8 puta ili 10 vrijednost mog stana. Da li bi meni HBOR prihvatio taj moj stan kao jamstvo za kredit od recimo milijun kuna za ne znam proizvodnju kemijskih, npr. karikiram, nebitno? Sigurno da ne bi. Rekli bi ta hipoteka vama nije dovoljna. Međutim, Ninoslavu Paviću ta hipoteka bila je itekako dovoljna. I sad što se događa? Te velike ribe koje su isisavale milijarde njima nitko ništa, a onda dolazimo u situaciju s poljoprivrednicima koji realno gledano su imali višestrukom manje kredite i koji su za razliku od Fiolića i Ninoslava Pavića dizali kredite ne s namjerom da prevare HBOR već s namjerom da te kredite vrate. Znači ovdje je bitna namjera, ti seljaci su dizali kredite s namjerom da ih vrate. Zalagali su svoju imovinu, i sad šta se događa? Od Fiolića i EPH danas Hanza Media naplatit se neće jedna kuna, a ti seljaci poljoprivrednici imaju blokirane račune, ovršene, prodaje im se kuća njihov jedini dom. Koje su to situacije dame i gospodo? Imamo situaciju takvu, imali smo u Dalmaciji zaboravio sam koji grad, Grgić se ja mislim čovjek prezivao, njemu je banka prodavala dom zbog tog HBOR-ovog kredita. Čovjek je kupio ribarsku brodicu. I sad što se događa, imamo sustav enormnog licemjerja, licemjerja u kojem bankar iz HBOR-a koji je odobrio kredit od 11,5 milijuna kuna EPH holdingu neće snositi nikakvu odgovornost, a policajac koji je uzeo 200 kuna mita vi ćete njega izbaciti na ulicu, odnosno dat ćete mu otkaz jer je uzeo mito od 200 kuna. A nitko se ne pita da li je taj policajac kojim slučajem i sam u kreditu i da li bi on mogao vraćati taj kredit koji ima, odnosno da li bi bio deložiran da ne iznuđuje mito od ljudi? Hoću reći da ja se zalažem za pravnu državu, zalažem se za to da se krediti vrate ali zahtijevam da se krene ne od policajca prometnog, već od ljudi koji vode HBOR. Zašto ti ljudi nisu u zatvoru sam Bog zna. Moja pretpostavka je slijedeća: imaju dovoljno novca i potkupili su sve koje je trebalo potkupiti. A policajac koji je uzeo 200 kuna mita koga je on mogao potkupiti? Nikoga. I što se događa? Postoje pošteni policajci, postoje pošteni policajci koji nisu uzeli mito kao policajac iz Rijeke koji je vidio ubojicu sestara Filipović i o tome javno progovorio i kad je nazvao dispečera u policijsku postaju poklopili su mu slušalicu. Zašto? On tvrdi zato jer je vidio sina od riječkog tajkuna i bliskog Sanaderovog prijatelja gospodin Ježića. Što se događa s tim policajcem poštenim? Dame i gospodo iz HDZ-a taj policajac dobio je otkaz. I ne samo da je dobio otkaz, nego je dobio i tužbu od strane tog sina od riječkog tajkuna Ježića gdje on traži odštetu zato jer je on progovorio o tome javno, a pri tom još i mene tuži za odštetu od 100 tisuća kuna. Zamislite koji je to apsurd dame i gospodo iz HDZ-a? Znači vi imate situaciju gdje se zakon prelama na sitnim ribama, na policajcu koji je uzeo 200 kuna mita ili pak na poštenom policajcu koji dobije otkaz i sudski spor, i što ako on sudski spor izgubi a ko vodi pravosuđe, pravosuđe vode isti oni ljudi koji skrivaju kriminal u HBOR-u, isti oni koji su Fioliću davali kredite, odnosno koji su štitili Fiolića kada je dobivao kredit i one koji su mu davali kredit. Znači mi u Hrvatskoj nemamo trodiobe vlasti dame i gospodo. Postoji jedna stranka koja kontrolira sve institucije vlasti i ta stranka po imenu HDZ je čak bila i osuđena na sudu za izvlačenje novca izravno iz državnih poduzeća. I što HDZ radi? Mijenja zakon i onda ta presuda pada na Ustavnom sudu iako je nesporno da se novac uzimao. Vi ćete reći hrvatsko pravosuđe, zašto govorom ovo sve? Govorim zato jer imate još gorih slučajeva. Imate slučajeve gdje u istom predmetu sud osudi i oslobodi. Znači Čobanković je osuđen da je dao mito vašem predsjedniku HDZ-a Ivi Sanaderu bivšem, a Sanader za isti taj predmet, isti sud njega oslobodi da je primio mito. Kako u istoj stvari nešto može biti ili ne bit? Znači ako sam ja Miri Bulju platio ručak, hipotetski iako nisam nikada, kako je moguće da taj ručak nije bio plaćen od strane mene Miri Bulju? Nikako. Znači, naše pravosuđe je koma, horor film. A zašto ovo govorim? Zato jer mi svakog dana, ja znam gospoda iz HDZ-a će reći ovo je povreda Poslovnika. A sada ću objasniti zašto sam morao skrenuti sa teme? Zato jer me svaki dan zovu ljudi koji se žale na korumpiranost institucija pod vašom kontrolom i kažu Pernar pomozi. Pernar u DORH-u su korumpirani, Pernar sudovi sude pristrano. I što ja da kažem tim ljudima? Oni traže sastanak sa mnom. Onda sam rekao, gospodo i dame, sve dok je HDZ na vlasti nema smisla ni potrebe da se ja vama nalazim, jer znam da se u pravosuđu neće ništa promijeniti. A zašto? Zato jer vaša stranka sustavno štiti i pokriva kriminal koji se događa u HBOR-u i sukladno time naravno da ćete glasat za prihvaćanje tog izvješća od HBOR-a, naravno. Pa vašim ljudima su davali te kredite koje oni ne vraćaju. Međutim, za razliku od utjecajnih i bogatih HDZ-ovaca i zaštitnika vašeg režima šta će bit sa siromašnim ljudima koji su se zbog vaše monetarne politike, zbog toga jer ste vi pretvorili HNB u mjenjačnicu, zbog toga jer ste vi novac Zakonom o Narodnoj banci definirali kao dug. Što je s tim ljudima koji neće moći vratit kredit? Ti ljudi bit će izbačeni na ulicu. I kad ću ja vašeg premijera Plenkovića danas sutra pitat ovdje zašto izbacuje te ljude na ulicu? Znate koji će mi odgovor on dati? Eh kaže gospodine Pernar, veli živimo u pravnoj državi, zakoni se moraju poštivati. Dame i gospodo, na kome vi pokazujete da zakoni funkcioniraju? Da u Hrvatskoj postoji pravne države, da postoji u Hrvatskoj institucija pravne države ti ljudi ne bi danas bili deložirani, a oni koji su pljačkali HBOR kao što pljačkaju i sve ostale državne institucije bili bi odavno u zatvoru. I iz tog razloga naravno, naravno da neću podržat ovo izvješće jer znam da na sličan način kako ste vi vodili HBOR na žalost vodio je i SDP, na žalost. I to je najveća tragedija u cijeloj priči. I onda jedni druge morate pokrivati. Meni kaže gospodin Maras, ja sam podnio kaznenu prijavu protiv toga čovjeka u HBOR-u koji je Fioliću dao kredit ali DORH ne reagira. Zašto DORH nije smio reagirati? A kaže meni Maras ja sam bio ministar gospodarstva. Zato jer DORH pokriva i HDZ i SDP. Vi pokrivate jedni druge međusobno, a na najmanjim i najslabijim ljudima kad se na njima pravno iživljavate onda kažete postoji pravna država i zakon se mora provoditi. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika, uvaženi kolega Šipić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Povreda Poslovnika 232. gdje kaže govornik može govoriti isključivo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Gospodin Pernar cijelo jutro se priprema kvalitetno preko 7 modela i gdje osluškuje glas naroda od Trampa pa do Rusije i na ovaj način koristi govornicu. Dakle, 15 minuta govoriti nebuloze da moram tako reći i svaki put nebuloze vrijeđajući svoje kolege zastupnike o kojima pojma nema ni ko su, što su za većinu nas i odakle dolazimo i šta zastupamo. I onda koristiti ovako govornicu na ovako prizivan način, kao kauboj se objesiti za govornicom i na takav način sugerirati građanima da je kaubojština dozvoljena danas, pa možete reći i ono što nema veze argumentiranoj raspravi sa točnim podacima. Dakle, zadnji put sam vam replicirao i govorio da kada govorite o jednoj temi, da govorite odgovorno i istinito a ovdje ne pripremati se i ovako govoriti svaki put koristeći da napadnete što više HDZ kako ste rekli u „Otvorenom“ jer vam je to jedina draga tema, onda je to na žalost za našu Hrvatsku ne korak naprijed, nego korak natrag. A kad već govorite moralne predike onda pogledajte što ste radili u Živom zidu i toj kombinaciji. Jel' to prevara birača ili ne?
Hvala lijepo kolega. Niste spomenuli koji je članak povrijeđen? [[Upadica Šipić: Rekao sam, 232.]] Jeste, onda ništa. Ali u Saboru je govoriti i nebuloze, tako da ću ja dozvoliti da se govore i nebuloze. Evo ovako, idemo dalje. Imamo prvu repliku. To je uvaženi kolega Ivan Mišić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega Pernar slušao sam vas u vašim izlaganjima i tu ima puno istine. Puno, puno ima istine, na žalost. Evo vidite i ovaj naš Sabor sa nekih 29 ljudi, možda sad ima 30, naše građanstvo treba odlučiti da li je to bilo dobro ili mi ovdje da kažemo šta nije bilo dobro. Ali vidimo da nas puno nema. Od 151 negdje 30 ljudi. Kome se dodjeljuju krediti HBOR-a banke? Malo prije je Panenić spomenuo 2 milijarde kuna nisu vraćene. To je dozvoljavao i HDZ i HNS i SDP. Znači, sve stranke koje su ovih 20 godina vladale su dozvolile podobnim privrednicima da dobiju podobne kredite i na kraju da ih ne moraju čak ni vratiti. Pa se postavlja pitanje šta mi to istina radimo u ovoj državi? Za 2000 kuna stavimo ovrhu, uhvatimo ga za noge, izbacimo iz kuće, za 2 milijarde kuna nikome se ništa neće desiti. A naši jadni tužni građani naši poljoprivrednici u Slavoniji koji su ovrhe dobili OPG-ovci koje su uništili, a ovdje se milijarde razbacuju na sve strane i niko ih ne vraća, da ne kažemo o 50 milijardi neplaćenih poreza, 8 milijardi koncesija i takvih sličnih stvari, pa normalno da mi kao država ne možemo funkcionirati. Saborski zastupnici neće doći, šta će, dobit će plaću sigurno. Pitamo privrednike da li može isplatiti svog radnika sljedeći mjesec zato što je sve propalo u državi. I ja sam privrednik pa to pitanje i sebi postavljam, borimo se za radnike da im damo plaće, a drugi žive kao age ne moraju čak plaćati kredite. A tko im to dozvoli? Pa lokalna samouprava i podobni ljudi koji sve znaju prije nego što je seljak i ostali.
Hvala. Vrijeme isteklo [[Upadica: Ispričavam se. Hvala.]] Hvala. Odgovor na repliku uvaženi kolega Pernar.
Da gospodine Mišić, postavlja se sada suštinsko pitanje, ako su tolike milijarde nenaplaćene postoje samo tri mogućnosti ili su ljudi iz HBOR-a korumpirani pa su davali kredite iako su sa ciljem da se oni ne vrate, politički podobnim ljudima, prvenstveno iz reda HDZ-a, ili druga mogućnost je da su ti pojedinci svi imali slučajno poslovne poteškoće. Ali sada ako se radi o tako velikom broju i tako velikom postotku dolazimo do treće mogućnosti, a treća mogućnost je da je financijski sustav korumpiran i da se krediti u biti ne mogu vratiti. Znači ako vidimo srazmjere koliko je kredita ne vraćenih vidimo da se ovdje ne može govoriti o odgovornosti pojedinca, već da postoje samo dvije mogućnosti ili kombinacija dviju mogućnosti, da su ljudi u HBOR-u korumpirani i da je monetarni sustav postavljen na način da su krediti tehnički neotplativi. Postavlja se pitanje, tko će za to odgovarati? Tko će odgovarati za ovu monetarnu politiku? Guverner Vujčić jer njemu čak ne možemo ni odbiti izvješće, gospoda iz HDZ-a sigurno neće kontroliraju sve institucije. Znate tko će odgovarati? Odgovarat će najbjedniji od najbjednijih, odgovarat će ljudi koji nas iz Živog zida zovu da ih deložiraju, ti ljudi će na kraju nastradati. I onda će isti mediji koje kontrolirate reći Živi zid nije nikome pomogao, Živi zid nije nikoga spasio, nemojte glasati za njih oni su vam demagozi, a mi smo vam pošteni ljudi, veliki domoljubi i vjerodostojni koji prije izbora govore da će zaštititi jedinu nekretninu od ovrhe, a nakon izbora tj. na dan kada samu Vladu sazivaju kreću sa svojim paklenim planom. Hvala.
Druga replika uvaženi kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Pernar, moramo ovdje zbog javnosti, ljudi koji nas slušaju reći, prvo rekli ste da sam ja nekoga u HBOR-u prijavio, nisam. Ali kada sam vidio neke nelogičnosti onda sam prijavio i htio sam da se istraže. Znači konkretno nisam nikoga prijavio, ali kada sam vidio da jedan od kredita koji ste spomenuli i koji je spomenuo prije i MOST, tražio sam da vidim kako je moguće da neko u mjesec dana od kada je podnio zahtjev dobije kredit od skoro 60 milijuna kuna i da se taj kredit ne vrati. Pa to je normalno, da čovjek koji je u nadzornom odboru kada vidi tako nešto zahtjeva to pitanje. I onda sam svašta vidio, ali pošto sam u obvezi čuvanja službene tajne neću vam to sada ispričati, ali te sve informacije ima i Državno odvjetništvo. Tako da to moj posao kasnije i istrage i provjere nije nego njihov. I s te strane se ne slažem s vama što su se takve stvari dešavale dok je SDP bio na vlasti odnosno dok sam ja bio član nadzornog odbora jer evo ja ću vam reći rekli ste EPH-a. EPH je odobren 2011. godine i kredit, ne znam kada je točno isplaćen u dan jer ne radim u tehničkoj službi HBOR-a, ali odobren je 2011. godine dok je HDZ bio na vlasti. Imali smo još jedan takav zahtjev, ak se sjećate 21. stoljeća i digitalnih medicinskih servisa, koja je završila u stečaju imali smo također takav zahtjev na nadzornom odboru za 30 milijuna kuna. Nisam htio da to ide i ja sam taj kredit zaustavio jer mi je bilo čudno. Znači takve stvari se za vrijeme mandata SDP-a nisu dešavale i molim vas da onda to ne izjednačavate. Nije to isto. Znači kada neko na ovaj način dijeli ko što se dijelilo i na drugačiji način postupa kao što sam to radio ja, to jednostavno nije isto.
Odgovor na repliku kolega Pernar.
Zahvaljujem se gospodinu Marasu na korekciji i eto nažalost svi znamo da su razmjeri kriminala koje je provodio HDZ asimetrični u odnosu na ono što je radio SDP, na kraju krajeva zato i HDZ-u suđeno kao kako bi to rekao udruženom zločinačkom pothvatu za pljačku države. Međutim što se dogodilo? Pravosuđe, presude su pale, a svjedoci koji su svjedočili da su davali novac, kojisu svjedočili da su potpisivali isplatnice iz crnih fondova oni su preko noći dobili amneziju, zaboravila je blagajnica i računovođa kome je davalo i šta se radilo. Odjedanput svi svjedoci na ponovljenom suđenju, njihovi iskazi više ne vrijede, sada je HDZ na vlasti. I šta se događa? Naravno gospodo iz HDZ-a da vi nećete biti osuđeni, naravno. Zato ćete uvijek mahati pričama o pravnoj državi i poštivanju institucija, a Pernar koji kaže to što vi radite je farsa, to je licemjerje. Vi ćete reći Pernar ne poštuje pravnu državu. Dame i gospodo iz HDZ-a, to što DORH radi, što selektivno gospodine Maras se bavi samo članovima opozicije, a one u redovima vlasti iz HDZ-a ne dira, ne dotiče i štiti ih, to je gospodine Maras nešto što se pod hitno treba promijeniti nakon idućih parlamentarnih izbora. Hvala.
Hvala i vama ali ja bih podsjetio ipak da je mnogo dužnosnika koji su bili iz redova HDZ-a isto tako bilo predmet obrada, to se sjećamo. Tako da nisu baš točni ti podaci, kao što nije točno optuživati HDZ za kontrolu svih institucija jer HDZ nije bio na vlasti dugo dugo godina. Pa se sjećamo i izjava bivšeg ministra financija Linića o radu HBOR-a. Ima razno raznih informacija pa bih vas molio da ih onda objektivno barem stavite u istu košaru. Hvala vam lijepo. Prelazimo sada na pojedinačnu raspravu. Idući je kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa ja sam sudionik dosta više tih rasprave o izvješćima HBOR-a, uvijek su one bile dinamične, ne s puno prijava ali uglavnom uvijek je to bio sraz opozicije i pozicije ovisno o vremenu kada su se rasprave događale. Ono što mogu reći i moje presije u proteklih 10-ak dana, naslušali smo se dosta rasprava o dvije banke, jedna HNB, druga evo danas, HBOR, uz to smo slušali i opservacije o poslovnim bankama koje su u stranom vlasništvu i mislim da se sve može sažeti u možda jednu rečenicu koju sam onako složio. Banke u stranom vlasništvu nam nisu dobre jer nisu u našem vlasništvu a ove koje su u našem vlasništvu ili direktno ili indirektno se s njima nešto radi nisu dobre jer su u našem vlasništvu. Tako da u cjelokupnom sustavu ne valja nam apsolutno ništa. I to je dozvoljeno i Sabor je arena u kojoj se može izgovarati svakakve tvrdnje pa i takve koje se na kraju uobličuju u jednu takvu tvrdnju barem za mene. Što se tiče HBOR-a jasno pokazuju prihodi 2013. 988 milijuna, 2015. 927 milijuna, rashodi 2013. 799 milijuna kuna, rashodi 2015. 721 milijun kuna. Znači da smo u 2015. slabije bili nego u 2013. barem u tim segmentima. Prihodi od kamata manji su 2015., veći 2013. Broj zaposlenih 342, od toga 295 visokoobrazovanih, vjerujem da rade svoj posao odgovorno onako kako to struka nalaže i nisam pobornik raznih teorija urote ili nekakvih drugih koje se ovdje često mogu čuti. Žene čine 68% i mislimo da je tamo ravnopravnost spolova učinila svoje. Što se tiče kreditnih plasmana, ja sam vidio u ovom izvješću samo nekoliko koji su navedeni pojedinačno kao nešto što je bilo dobro u 2015. godini, to je prije svega izvoznici da se evo kreditira jedan brod, kruzer, najveći jedrenjak kojeg je vlasnik neka firma u Monaku a gradi se u našem Brodosplitu. Zatim, izgradnja dalekovoda između Albanije i Kosova kojeg opet radi neka naša firma. Pa se navode i ulaganja u zračnu luku Dubrovnik, izgradnju bolnice u Puli. Mislim da su to dobri primjeri. Na kraju ću reći zašto mislim da je opravdana zahtjevi gospodina Lovrinovića upravo povezujući to s ovime što ste naveli u smislu popisa onih kojih se kreditira u toku neke godine. Ako smijemo mislim znati za ove, bilo bi dobro da možemo znati i u jednom redoslijedu i za sve ostale ako se to neće podvesti pod bankarsku tajnu. Što se tiče kluba HDZ-a rekli smo jasno da prihvaćamo ovo izvješće, ono je uvijek do sada bilo prihvaćeno u Hrvatskom saboru. SDP mi je danas malo bio drugačiji, ali ja njih razumijem, oni su unutarstranačkom procesu, biraju svoje vrijeme ili politike koje žele u budućnosti provoditi i bilo je dosta povika od bivšeg ministra na sadašnjeg predsjednika uprave kojeg je upravo SDP postavio u smislu što bi HBOR trebao raditi i kako bi HBOR trebao izgledati. HBOR kao institucija, kao državna banka gradi se punih 25 godina i ne bih olako prelazio preko nekih tvrdnji koje su ovdje danas izrečene jer 23 godine je ipak neko vrijeme u kojem su se institucije izgradile. Ona je svoju svrhu opravdala ili nije ali brojka jasno kaže da je … [[Govornik se ne razumije.]] 52 tisuće i 976 kredita ukupne vrijednosti 147 milijardi kuna, to nije beznačajan iznos za jednu državnu banku. I bilo je kažem godina kada je to išlo bolje, bilo je godina kada je to išlo slabije. Ali općenito reći da to sve ništa ne valja, da je sve korumpirano i sve je loše, mislim da su preolake tvrdnje. Ja osobno ne vjerujem u teorije urote, u teorije zavjere kao rješenje nekih kompleksnih pitanja koje se pod nas ili pred nas stavljaju. Ali mogu te teorije, kažem kao i u ovoj sabornici izgledati … [[Govornik se ne razumije.]] vrlo primamljive, lako ih je čuti, pa čak i u njih povjerovati ako se gleda samo određene segmente. Što se tiče kreditiranja u 2015. 2285 kredita, 7,8 milijardi. Od 100 milijuna posuđenih izvana od stranih i financijskih institucija 50 je išlo za zračnu luku Dubrovnik i bolnicu u Puli, 50 za programiranje izvoznika ako sam dobro vidio i to je ono što nam treba, treba nam i dobra zračna luka Dubrovnik, treba nam i bolnica u Puli a trebaju nam i izvoznici koji zapošljavaju. Ono što ću sada reći, mislim da je dobro da je u 2015. došlo do konsolidacije u upravljačkom dijelu, znači u strukturi HBOR-a jer smo u 2014. nažalost svjedočili tome da je to možda bila jedna od najgorih godina HBOR-a obilježena brojnim aferama. Znamo da je tada došlo do određenog razračunavanja unutar jedne političke opcije koja je obnašala vlast i smijenjene su kao i do tada 20-godišnji direktor uprave gospodin Kovačev. Poslije njega došao je drugi direktor koji je bio svega 9 mjeseci tamo, gospodin Kristijan a onda gospodin Tomašević kao treći koji je to valjda morao smiriti jer su počele izlaziti afere. Mislim da, evo čuli smo danas neka izlaganja ono što je obilježilo 2014. godinu svakako je bila afera Šegon koja je gotovo dobro protresla tada vladajuću strukturu. Radilo se o tome da je jedan pomoćnik ministra očito iskoristio svoje mogućnosti kako je to tada u medijima izvedeno ili javno objavljeno i dobio nešto što nije smio možda dobiti ili nije imao pravo dobiti. Povukao se sukob interesa i sve ostalo što je jedna takva afera mogla izroditi. Tako da mislim da bez obzira na sve to i to što se događalo unutar neke političke opcije i smjene samog ministra financija radi toga znači da je to bila jedna jezgra ulaska policije u HBOR da se iznose dokumenti iz takve jedne institucije govori da smo pravna država, da se ima postupati po događaju i da nakon toga mi rezultate vidjeli možda neke nismo, jer znamo koje su bile odluke od povjerenstva pa nadalje, smijenjen ministar, došao je novi ali se sustav ustabilio i vidimo rezultate. Ono što ja osobno očekujem da u slijedećem razdoblju koje je ispred nas možda ministarstva kroz dva projekta koje je HDZ jasno zagovarao u svojoj kampanji projekt Slavonija i projekt Dalmacija po uzoru na neke projekte koji su se nekada putem politike, kroz ministarstva osmišljavali, ponovno nešto u tom smislu pokrene. Nije loše sjetiti se jednog programa Poticaja za uspjeh gdje su se izgradili deseci malih obiteljskih hotela koji su danas ajmo reći nositelji kvalitete u hrvatskom turizmu. Pa smo imali izgradnju ribarske flote uz pomoć nekoliko ministarstava i subvenciju tih ministarstava. Taj program je završio ja mislim sa 2014. godinom. Tako da očekujem da kroz ova dva projekta HBOR bude ta institucija koja će i dalje pomagati da se određeni projekti dovedu svrsi i svi zajedno pomognu u zapošljavanju tj. razvoju određenih djelatnosti po područjima od Slavonije do Dalmacije. Ono što bih volio da se ujednače kriteriji redimo na potpomognutim područjima jer vi danas s obzirom na neke djelatnosti koje HBOR kreditira možete dobiti dvije različite kamate a na istom ste otoku. Ako se bavite turizmom i hoćete na Rabu izgraditi ili obnoviti hotel dobit ćete kamatu ja mislim 2%, ako se bavite linijskim prijevozom ili izgradite trajekt koji treba sve te dovesti do tog otoka onda ćete dobiti veću kamatu ili nešto više 4% ili 5%. Mislim da bi tu kroz neke normative ili kroz drugačije odluke same uprave ipak trebalo to izjednačiti jer mislim da je i svaka firma na otoku ili poduzeće veće ili manje na otoku i treba ga jednako potpomagati. To je moje mišljenje bez obzira na djelatnost s kojom se on bavi. I ono što sam rekao na početku, znači što je već kolega Lovrinović spomenuo vidjeli smo dobre primjere koje ste sami naveli čak i u slikama i brojkama, poduzeća tj. firmi koje ste u smislu izvoza kreditirali u 2015. godini pa bi bilo dobro da imamo i sve ostale da ne budemo mi ovdje istražitelji i da mi ne lovimo one koji su u mutnome nešto uhvatili ili nisu, ali da znamo, kad znamo za ove dobre, da znamo za svih što je to HBOR radio, kome su sredstva pasirana da ne razmišljamo kojih je to 100 firmi i 6 milijardi nenaplativog duga a stalno se sve gleda prema nama a možda su svi s one lijeve strane ili negdje u okolici. Tako da i mi budemo svjesni što se iza svega toga krije. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo tri replike. Prva replika je uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolega Boriću u jednom djelu rasprave spomenuli ste kako HBOR vodi brigu o zastupljenosti spolova, o broju zaposlenih, međutim ovo izvješće je puno bitnije čemu služi i šta je ta HBOR a poglavito kad vidimo brojne nepravilnosti i nezakonitosti u plasmanima kredita. Zasigurno nije dovoljno samo otvoriti tvrtku mjesec dana prije, biti djevojka od brata premijera i dobiti recimo nešto manje od 2 milijuna kuna ili biti od premijera mesar, tu nekakav pomoćnik i dobiti brojne milijune kuna. Znači da je to bila u određenim fazama i u određenim praonica para u određenim predmetima odakle se izvlačio ogroman novac po političkoj podobnosti ili rodbinskoj podobnosti šta je eklatantno i šta podsjeća stvarno na vjetroelektrane iz prethodne Vlade što se je događalo. Prema tome, nije to baš sve tako bajno, nije krasno i u biti uloga HBOR-a ona ne ispunjavao ono što bi trebala ispunjavati da potiče preko monetarnih, preko komercijalnih banaka koje ne poštivaju to, da potiču razvoj srednjeg poduzetništva i maloga i poljoprivredu nego a pro po pogoduje se političkim elitama, njihovim članovima, stranačkim, rodbinskim i kumskim vezama. To je iz nebrojenih primjera koji su dosada nabrojani. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku uvaženi kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bulj ja sam naveo samo strukturu zaposlenih, ona je takva i ona nije najvažnija u cijeloj ovoj priči. Ali rekao sam i to da ne sumnjam u stručnost tih ljudi jer su visokoobrazovani i onaj ljudski moment da li je netko nešto napravio izvan sustava i nešto nekome u korist napravio zato jer je politički podoban ili nepodoban to je na području nekih drugih institucija koje se s time trebaju baviti. A mi olako ovdje svi posežemo za sudovima, presudama, optužnicama, pa i sami između sebe od nekih kolega olako izričemo lake nekakve optužbe od zločinaca, kriminalaca itd. I sve to stvara jednu sliku pa i ovoj banci o kojoj danas govorimo. Da je bilo očito nekakvih zlouporaba bilo je. Što tražimo? Tražimo popis koji će izaći pa će biti javan, biti će na webu ili negdje dalje a onda postoje oni koji se s time mogu pozabaviti pa nek se vidi tko šta radi. Ja nemam ništa protiv toga, to je naša banka i s njome možemo upravljati kažem onako kao mislimo da je najbolje. Međutim, nisam a priori protiv toga da imamo lov na vještice zato jer je neki segment ili neki službenik ili netko unutar sustava napravio možda nešto što nije trebao pa su onda i svi ostali koji su koristili usluge takve banke u istom režimu. Ja mislim da to nije tako i pojedinačni problemi uvijek su izašli vani kao afere, kao određeni problemi, kao ljudi pojedinci i o njima se raspravlja. Zasigurno možda ih ima i sad, vidjet će i pokazat će se vrijeme ispred nas što se događalo posebno u dijelu kojeg ste vi spomenuli onih odluka Vlade u zadnjem dijelu kada već te odluke možda i nisu trebali donositi a koje će pasti na teret poreznih obveznika. To će pokazati vrijeme.
Hvala. Druga replika je uvaženi kolega Ivan Lovrinović.
Evo uvaženi kolega Borić, naravno da nije svijet crno-bijeli, ja nisam u svom izlaganju tako ni rekao. Naveo sam i neke stvari koje su dobre, ali sam istaknuo prije svega ono instituciju da mi nju moramo repozicionirati. HBOR nije više ono iz '92. godine. Ovdje je indikativno to da stranke koje su bile na vlasti, imale svoje uprave da su danas bezrezervno podržale ovaj izvještaj. Upravo su te iste stranke podržale izvještaj Hrvatske narodne banke prošli tjedan. Dakle, u ovoj zemlji se nešto, ključne stvari ne mijenjaju. Mi moramo odgovoriti na pitanje zašto je to tako. Ali evo ja ću se osvrnuti na dio koji ste rekli da vam postavim pitanje, a evo i ovdje sa desne strane SDP, HDZ prebacujete lopticu jedni drugima. Pa dobro, prođe 4 godine, siđe HDZ. Ode HDZ-ova uprava, dođe SDP-ova. Pa zašto vi jedni drugima niste objavili taj za javnost znači popis kredita. To mora biti javno, to je proračunski novac. Ja sam zaboravio ovdje naglasiti u izlaganju do sada je od '92. do danas uplaćeno 6 i pol milijardi kuna proračunskog novca da bi se mogla financirati, odnosno odobravati kredite Hrvatska banka za obnovu i razvoj. Pa ako ste vi, vi ste rekli nećete lov na vještice da jedni drugima objavljujete što je tko radio, pa možda bi ovo dobra prilika za građane da konačno se dogovori HDZ, SDP u kojoj mjeri za ove 2 milijarde kuna nenaplaćenih potraživanja tko je odgovoran. Ali mi moramo odgovoriti na to pitanje. Zanima nas kao građane, a ne prihvatit će se izvještaj, završit će ova sjednica, nastavit će se sve kako se radi gospodo 2 milijarde su užasno veliki novac. U njima se ova zemlja može plivat, to je monetarna kiša. Netko za to mora podnijeti račun. Pa evo recite molim vas, odgovorite konačno na ovo pitanje lijevo ili desno kako stoje stvari.
Odgovor na repliku, uvaženi kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Lovrinović, niste me dobro slušali. Ja sam rekao ja ne želim da ovaj Sabor bude onaj koji pokreće lov na vještice u smislu da mi sami kao osobe, pojedinci imamo pravo reći taj i taj je uzeo toliko bez ikakve odgovornosti ili bez mogućnosti da te netko uopće tuži s obzirom da na ovoj govornici što god je izrečeno je izrečeno i nitko te ne može pozvati na odgovornost pa čujemo sve i svašta posebno iz jednog kluba gdje se imenom i prezimenom zaista prozivaju ljudi. Ja ne znam da li je to tako ili nije, od kud ću ja to znati? Ali ako ste vi rekli da treba popis, pa to je već bilo kroz nekoliko rasprava. SDP je imao tu priliku. Poslije toga je postavio svoje uprave tri, znači dvije pardon. Smijenio je gospodina Kovačeva koji je tamo bio 20 godina i gradio je taj sustav i mislim da je jako dobro upravljao s tim sustavom. Zašto je smijenjen? Ne znam. 2014. je kažem bila turbulentna godina i afera Šegon je u potpunosti razmrdala odnose unutar te banke. I danas imamo 2016. godinu, uprava je iz 2015. i vidjet ćemo što će pokazati buduće vrijeme. Ja očekujem evo za sljedeće vrijeme da li će nova uprava to nama dati. Pa evo možda ja ne želim osobno, da li će to biti moguće ne znam da se nitko ne pozove na to je bankarska tajna pa mi ne smijemo. Zato sam rekao da postoje svijetli primjeri koji su ovdje navedeni kao nešto što je dobro kreditirati, pa ako smijemo te zašto ne bi znali i ove ostale. Što bih ja nekoga štitio zato što je uzeo kao gospodarstvenik kredit, propao i nikome ništa. A građani za nekoliko tisuća kuna mora ostati bez svoje imovine. Ali ja o tome govorim već nekoliko godina. Zašto smo ušli u taj sustav da je gospodarstveniku dozvoljeno sve, a privatnoj osobi sa 7 jamstava i hipotekom ništa. To je pitanje o kojem ćemo sigurno i dalje raspravljati, ali u smislu da nađemo neko rješenje koje će zadovoljiti a da ne budemo mi ti koji lovimo te vještice i stalno izmišljamo pojedince koje treba pribiti na stup srama ili stup javnosti i onda ih u ovom Domu raščerečiti bez da imaju pravo i sami nešto odgovoriti. Evo protiv toga sam od početka u ovom Saboru.
I treća replika, uvaženi kolega Stevo Culej.
Kolega Boriću, ja se slažem s vama da sve mora biti objavljeno, ništa ne smije biti zatajeno. Zašto bi neke strukture hrvatskoga društva morale imenom i prezimenom odgovarati za svoja djela ili nedjela posebice kad vidimo kako hrvatski branitelji koje može se prozivati, razvlačiti, suditi po 20 puta po svim vijestima ih vrtit po novinama, vrijeđati njihove obitelji i njih same. Pa isto tako moram i odgovoriti na ovo danas o Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj koja je izgleda bila špar kasica prasica za određene ljude iz vlasti. Isto tako morat ću i sjetit se gospodina Bulja, nije mi bilo teško kao Pernar da i ja odem malo na Google, da proguglam, pa da vidim nešta. Pa isto tako ovdje piše nije lov na vještice, nije lustracija, ali piše Večernji list otkriva samo dva mjeseca nakon dolaska Zorana Milanovića za premijera tvrtka supruge njegova brata Krešimira Milanovića, žao mi je što moram reći ime piše tamo tako Miglu autobraone dobivala je 250000 eura kredita od HBOR-a. Tvrtka je osnovana u travnju 2011. nepunu godinu kasnije dobila je kredit sa 4,4% kamata, rok otplate 7 godina i 9 mjeseci. Ja ne znam šta bi neki hrvatski poduzetnik dao za ovakve kamate ili za ovakav kredit, jer ja sam digao kredit nedavno jako velik sa 9% kamata. Pa ja bih dao ne znam šta, koji glas za ovo samo da mi date malo manju samo kamatu. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Borić.
Hvala lijepa. Kolega Culej, pa zato se ja malo i čudim sa naše druge strane danas slušamo o pričamo, evo gospodin Maras iznosi jedan primjer i on je zaboravio sve ove svoje koje su bile kažem temelj toga da se u 2014. temeljito zatrese Hrvatska banka za obnovu i razvoj. I sada slušamo ovo, kao što danima čitamo u medijima, ne znam, neko je nekome dao petsto eura da šuti tjedno za troškove i sto tisuća kao nagradu za kraj jer si vidio nešto što nisi smio. I svi smo mi kriminalci, svi su to neki pošteni ljudi i svi mi trebamo ovdje šutjeti i to sve gledati i nije problem. Ali dajmo budimo ti koji smo na tragu onoga što smo i ponudili kroz premijera koji je rekao hoću uključivost, hoću svih da vas čujem da surađujemo da iznalazimo najbolja rješenja, da prijeđemo preko nekih stvari koje su nas određivale u prethodnom vremenu. I drago mi je evo da je recimo ideologija možda u jednom velikom dijelu iščezla iz ove sabornice i da razgovaramo o nekim stvarima koje su stručne, koje su bit života danas čovjeka u Hrvatskoj i koje nas trebaju interesirati kao one koji su izabrani da o tome misle. Imat ćemo poreznu reformu vrlo brzo na raspravi, evo vidimo uvodna izlaganja su negativna, ali saslušajmo da vidimo što će se to zaista događati. I osuđivati ovu Vladu koja je tek počela nakon dvadeset dana samo zato što je počela i kriva je za sve, mislim da nije korektno, ali je dozvoljeno. I bit će vremena ispred nas, nadam se cijeli mandat, da raščistimo sve neke naše nedoumice i da raščistimo tko je šta radio ili nije. Ali temelj u svemu nam mora biti da uvažavamo institucije kao i državu koja se gradi 25 godina kao i HBOR koji se gradio i da olako ne izgovaramo neke tvrdnje koje zaista znaju biti uvredljive i vrijeđaju zdravu pamet hrvatskog građanina, bez obzira s koje strane dolazili, a nemamo mogućnosti da nam netko s te druge strane odgovori jel su takve poslovničke mogućnosti ili ti nisu baš nazočni u ovoj sabornici. Mislim da ćemo kroz vrijeme ipak krenuti u boljem smjeru. A … ima ispred sebe unutar stranački proces i sve mogućnosti. Vidjet ćemo gdje će završiti.
Hvala kolega Borić. Hvala vam lijepa. Evo sada ćemo uvažene kolegice i kolege napraviti stanku do 15,00 sati. Prva pojedinačna rasprava je uvaženog kolege Gordana Marasa. Hvala vam lijepo. STANKA U 13,30 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolegice i kolege završila nam je stanka, pa nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. I prvi je na redu uvaženi zastupnik Gordana Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kada pričamo o HBOR-u a to se vidjelo od samog početka, rasprave su živahne, ljudi imaju određene argumentacije, sjećanja, ideje, ali prvo da kažem nekoliko stvari vezano uz samo izvješće. Ja ga naravno podržavam, mislim da ljudi, pogotovo sada u zadnje dvije godine tamo rade vrlo kvalitetno, da su se napravile mnoge dobre stvari, to se vidi i po porastu broja kredita i po tome koliko novih usluga nude, po padu kamatnih stopa. Naravno tu trebamo reći da je tome doprinijelo globalno tržište i mogućnosti i izvori koji se pred HBOR podstavljaju kao sada banku, instituciju zemlje članice EU, sve to jedno s drugim je dovelo do toga da naši poduzetnici imaju veći izvor, niže troškove i veću mogućnost financiranja svojih projekata. Na početku sam rekao da mene posebno veseli da se dostupnost tih sredstava jako puno prelile na male i srednje poduzetnike i to treba podržavati i dalje bez obzira što jedan veliki dio sredstava ulažemo u infrastrukturu, vidjeli smo ovdje projekte poput zračne luke, poput Pulske bolnice. Znači ima jako puno projekata poput brodogradnje koja ja sam siguran ne bi opstala da nije HBOR-a i tako treba nastaviti i dalje. Htio bih vam skrenuti pozornost na jednu stvar a to je, treba uvijek pogledati u izvješćima i financijske pokazatelje, mene veseli da kada uspoređujemo 2011. i 2015. godinu vidimo da je HBOR u kreditima izdašniji a u troškovima skromniji, znači uz više posla manji troškovi, ukupni rashodi su manji za više od 10%, 11, 12%, skoro stotinu milijuna kuna. I to se pokazuje da se može, da se može na kvalitetan način odraditi posao koji se pred instituciju postavi. I sa druge strane kamatni prihodi su također tu negdje a 10% više je kreditnog plasmana odnosno onoga što je HBOR plasirao ili onoga šta HBOR ima izvan ja bih rekao svoje kuće. Sa te strane, tako evo treba nastaviti i dalje ali ono što posebno treba istaknuti, treba dati podršku ljudima koji rade kvalitetno da ne treba ja bih rekao zbog trenutnog političkog, trenutka ili želje da se postavi svoje kritizirati a neki zastupnici imaju problem elementarne logike. Kada kažu da određeni projekti iz prethodnog razdoblja su kao suspektni, pogotovo volje istaknuti razdoblje 2011. u 2015. a pohvale onoga tko ih je izdavao. Znači svi projekti koji su navodno suspektni, koje je gospodin Borić u svojoj raspravi istaknuo su odobreni upravo od gospodina Kovačeva. Pa dajte se odlučite malo. Rekli ste da je čovjek 2014. politički smijenjen, da je radio izvrsno svoj posao a onda iz rukava ili sa googla ili sa youtube vučete informacije da su ti krediti koje on odobravao nisu dobri. Znači ne može biti jedno i drugo. Ne može biti čovjek profesionalac i znalac a s druge strane imati projekte koje je izdavao, koji su po vama loši, koji pokazuju ne znam kakve skandale itd.. Znači morate izabrati jednu ili drugu stvar. I tu se vidi u biti da je naknadna pamet vrlo loša stvar. Ja sam u HBOR-u uvijek bio konzistentan i trudio sam se da gledamo javni interes prvo našeg društva, poduzetnika, građana, naravno da su, HBOR je uvijek podupirao … [[Govornik se ne razumije.]] koji su malo više rizični nego šta bi to banke bile voljne napraviti, one neće ući u projekt financiranja nekih stvari koje su Hrvatskoj interesantne a rizik postoji, zbog toga i je razvojna banka koja mora napraviti posao da hrvatsko gospodarstvo od toga ima koristi. S druge strane mi moramo iskoristiti trenutak a to je gospodarski rast, veliki izvor financiranja iz sredstava koje HBOR za obnovu i razvoj ima. Moramo taj pozitivni trenutak, uzlet hrvatskog gospodarstva iskoristiti da krenemo još i dalje i ne smijemo raditi upravo ono što se u ovom trenutku u Hrvatskoj radi. A radi se to da se ljude destimulira da se ulaže pogotovo u jednom vrlo važnom sektoru kao što je turizam. Radi se to da se mijenjaju pravila ponašanja od danas do sutra bez javne rasprave gdje 20, 30 tisuća hrvatskih poduzetnika uopće ne zna u kojoj će poziciji biti za mjesec dana, mnogi od njih su korisnici kredita u HBOR-u, ja vam garantiram od ovih 2300 poduzetnika, ne znam točan podatak ali njih 5 stotina minimalno je vezano za turistički sektor. Pa mi smo u jednom trenutku se znali i našaliti i reći da se HBOR treba preimenovati u Hrvatska turistička banka za obnovu i razvoje jer većina velikih projekata 2014., 2015. su bili turistički. I zbog toga i jesmo pokrenuli gospodarstvo, građevinski sektor, turizam i zbog toga je došlo do 2015. gospodarskog rasta, 2016. još i više. I sada to ugrožavati pa to nema nikakve logike. Ja se zbilja čudim ljudima koji su odgovorni za gospodarski resor u Vladi da idu s jednom takvom nepromišljenom politikom. Ja bih rekao excel trpi sve, unutra ubaciš koliko ima tvrtki, prihod, rashod, porez i naštimaš kako ti paše. A da li će se to ostvariti ne vjerujem i na kraju krajeva mislim da ćemo svi biti tome svjedoci ukoliko se uz svoje ove ne poduzetničke, ne turističke mjere koje predlaže Vlada HDZ-a i MOST-a. I zato još jednom apeliram ako želimo iskoristiti potencijal HBOR-a, ako želimo da 2016. bude izvješće još i bolje napravite sve da se poduzetnike ne opterećuje. Toliko novca koje vi želite uzeti hrvatskim ugostiteljima, neko govori 3 milijarde kuna, pa koji sektor to može izdržati? I onda se baci sitnica, kaže oslobodit ćemo malo i srednje poduzetnike 8% poreza na dobit. Da li itko zna uopće koliko je to novca od evo ovdje saborskih zastupnika i onih koji bi trebali to znati? Radi se o 300, 400 milijuna kuna a sa druge strane uzimamo 3 milijarde i to sektoru koji nas je izvukao iz krize. I onda se bacaju, evo za govornicom danas smo čuli i ja bi rekao bezvezne optužbe oko struje jer će i struja poskupiti zbog nesnalaženja ove Vlade i ukoliko je bilo potrebe da proteklih godinu dana se reagira upravo ministar koji ovdje sa nama danas sjedi, nije u sabornici ali moram spomenuti žao mi je, gospodin Panenić je mogao reagirati. Mogao je napraviti da struja pojeftini, ali ne sada da će i struja poskupiti i onda im je kriv netko šesti koji na vlasti već nije godinu i nešto dana. I tu se pokazuje u biti da mi nemamo neku koncepciju niti u MOST-u niti u HDZ-u, niti u partnerima koji tu vlast podržavaju. Ide se otprilike do prilike, hrvatski poduzetnici i građani će platiti cijenu, vjerujte mi ovih 400 milijuna kuna oslobođenja poreza na dobit neće nadomjestiti sve ove probleme koje imamo. Hrvatski građani također neće osjetiti nikakvu korist i slijedeće godine kada budemo imali izvješće HBOR-a nemojmo se čuditi kada kreditna aktivnost bude manja. A da kažem nešto o sposobnosti bivše Vlade, MOST-a i HDZ-a dovoljno vam govori situacija u HBOR-u kada se nisu mogli dogovoriti oko člana nadzornog odbora 9 mjeseci, bio je sukob između Šukera i Marića tko će sjest u nadzorni odbor, zbog toga nismo u Saboru imenovali trojicu u nadzorni odbor, nisu se mogli dogovoriti oko imenovanja nove uprave, potpredsjednik nadzornog odbora gospodin Panenić je bio tamo jedan od najodgovornijih. I o čemu mi onda pričamo ovdje? O tome da se nešto rješava u Hrvatskoj, da je pozicija za naše poduzetnike i građane da će biti bolja? Nažalost neće i ja se bojim da slijedeće godine bez obzira da li ostaje ova uspješna uprava ili dođe netko novi izvješće koje ćemo pogledati i vidjeti biti će puno lošije nego ovo što je danas.
Hvala lijepa. Vidim da ste vi ustrajni po onome jednog latinskog odnosno rimskog političara Ceterum Censeo pa onda nastavio tako i vi o poreznim zakonima, o čemu god se radi, koji se još uvijek nisu pojavili pred nama, ali dobro. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prvo izlaganje, prva replika je uvaženog zastupnika Branka Hrga. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras rekli ste puno rečenica, a ona koja je mene natjerala na repliku da se danas ljude destimulira da ulažu da rade. Ja ne znam jeste se vi probudili iz nekoga sna čudnoga ili što se je vama dogodilo ali lošije klime destimulirajuće ja ne pamtim praktički u hrvatskoj državi od vremena kad ste vi bili ministar malog i srednjeg poduzetništva i obrta. Da li ili možda vi mislite da je stimuliranje poduzetnika da dižu i kredite i razvijaju se i da na način da sa poduzetnicima koji duguju državi par stotina tisuća kuna, milijun kuna za poreze da je u redu da ministar sa njima jaše po onim prigorskim obroncima tamo gore na konju i na taj način potiče poduzetnike da se razvijaju a s druge strane im vješa onu listu srama za dugove. Ako to smatrate nekakvim poticajima za razvoj poduzetništva i stimulirajući faktor onda mi je čudno da ste opće bili ministar. S druge strane moram reći još jednu stvar, kad ste raspisivali natječaje za povlačenje sredstava iz europskih novaca za male i srednje poduzetnike znate što su oni uvijek rekli? Ja sam par sastanaka s njima odrađivao, to nije za nas, mi do tih novaca ne možemo doći, to je ko ono lisica i roda, dobiš u čupu lisica da dođe iznutra, a roda na tanjuru juhu da kljuka iz nje, vidiš ju ali ju ne možeš kušati.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Gospodine Hrg, to da se vi ne sjećate loših vremena za poduzetnike mene ne čudi jer se vi ipak time ne bavite i niste baš obratili pozornost na taj segment i normalno da se ne sjećate. Sjest ćemo na kavu i ja ću vam sve objasniti ukoliko imate pet minuta vremena neće bit dugo. Ali ako vi meni ne vjerujete, pa vjerujte onda doing business tablici koja kaže da smo 2015. godine pali za 4 mjesta na toj tablici zbog neprovođenja porezne reforme i zbog težih uvjeta poslovanja. Ne vjerujete Marasu, ne vjerujete Bulju. Vjerujte doing business tablici. Šta je tu jednostavnije? Znači evo to ću vam isprintat i uzmite si, pročitajte i onda ćete vidjeti da iako se vi ne sjećate 2014. ili 2015. da je tijekom ove godine još gore nego što je bilo tada po vama. Ne treba se dugo unazad vraćati. Što se tiče mojeg slobodnog vremena, pa dajte dozvolite da ja sam odlučujem šta ću ga i kako ću ga i gdje ću ga provoditi. Recimo meni je jako ugodno bilo u vašem rodnom selu u Kalničkom Potoku kada smo otvorili DVD dom i gdje ljudi znaju tog gospodina o kojem vi pričate gdje je on apsolutno pobijedio vas i vašu listu. Pa kako ga ljudi tako dobro poznaju, znači da je pobijedio tamo. Pa meni je drago onda biti u takvom društvu gdje ljudi prepoznaju. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ma pustite vi šta je on potrošio, šta nije potrošio. Ja vam kažem [[Upadica Reiner: Nemojmo polemizirati na taj način, molim vas.]] da mi je jako bilo lijepo u Kalničkom Potoku gdje ste vi izgubili izbore, to je vaše rodno mjesto, a gdje je taj gospodin pobijedio. I zašto ne bi opet otišao u Kalnički Potok. Zašto ne bi opet otišao u Kalnički Potok gdje mi je jako lijepo?
Hvala lijepo. Kolega Hrg, nemojmo s mjesta. Molim vas sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Steve Culeja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Kolega Maras, ja kad vas slušam ja kao da vidim Robina Huda hrvatskoga naroda, hrvatskoga čovjeka, čovjeka koji do zadnje kapi krvi, zadnje kapi znoja bori se za hrvatski napačeni narod, građane, radnike i sve ostalo. Pa me isto tako, upravo su mi poslali jednu poruku. Kaže 2014. Maras dok je bio u HBOR-u nešto je radio tamo vjerojatno, kod njega su tražili kredit iz RIZ-a naši djelatnici i predstavnici i dobili su nula kuna. Kaže mi smo narodna svojina i njegove su riječi. Zaposlio je tajnika kod sebe, nekoga, supruga od neke gradonačelnice iz Siska, francuski Thompson koji je isto proizvodio odašiljače. Kao i RIS dobio je bespovratne milijune eura od Francuske koja ulaže u svoje poduzetnike. Pa ja bih isto tako rekao ovdje je bilo govora i o nekome registru korisnika kredita HBOR-a. Bilo bi jako dobro napraviti taj registar, da se vidi tko je dobio te kredite iz HBOR-a po kojim preferencijama i zašto. Pošto imali smo za vrijeme vašeg mandata i registar branitelja koji je rezultirao time da imaju svi adrese hrvatskih branitelja gdje ih mogu progoniti. Pa smo imali iz vaših redova, vaših kolega koji sjedi blizu vas, sad ga nema, koji je napravio jedan registar iliti stup srama gdje su pribijali sve hrvatske poduzetnike koji su zapali u određena dugovanja zbog klime u hrvatskom poduzetništvu i ulaganja u iste i to na način da su njih stimulirali sa 17% kamate na njihove porezne dugove pa kamata na kamatu, pa im je to ušlo u glavnicu, pa su ti ljudi ušli u kredite i močvaru gdje se ne mogu nikako izvući. A pritom je zaboravio svoju suprugu sa 10 milijončića kuna da i ona negdje nešta zamračila, pa bih vas molio iskomentirajte mi to.
Evo odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Nisam čuo čiju suprugu pa ne mogu? [[Upadica: Nečiju.]] A čujte, ja se u tuđe supruge ne diram. Ne? [[Upadica Reiner: To je pohvalno!]] Tako da gospon Culej Stevo drago mi je da ste evo primijetili ove neke stvari, to ne primjećujete samo vi, nego i hrvatski građani da se ja borim za njih. Hvala i vama na komplimentu. Što se tiče informacija nisam baš Robin Hod, ali neke stvari znam. Znači primjerice ovo što ste sada rekli 17% nije istina jer u Hrvatskoj ne postoji takva kamata koja se naplaćuje. Znači zatezna kamata je 12%. To za sljedeću raspravu da imate kad se javite. Znači maksimalno je 12%. Ako, a vidim da ste dobri u Gogleu ne, pa da ste proguglali ja iskreno nisam ni radio u HBOR-u na izdavanju kredita, tako da se kod mene po kredite nije moglo ni ići. Znate, ja kad se bavim nekim poslom onda se pazim toga da netko osobno kod mene dolazi i traži kredit, jer to onda nema potrebe da ima sustav, nema potrebe da ima organizacija. Takav jedan postoji i u Zagrebu, sve on rješava. Znači ja si ne umišljam da znam sve, niti želim sve raditi. Postoje stručne službe u HBOR-u i kod njih se obraća, tako da se kod mene nije trebalo ni dolaziti po kredit. A sa ljudima iz RIS-a smo razgovarali puno puta. Na žalost najviše razgovora je bilo oko toga kako tvrtku sačuvati jer se tamo htjelo to raščerupati radi zemljišta itd. Što se tiče mojeg tajnika, moj tajnik kako ja ošo, tako i on ošo. A sad ćemo imati ko fol javne natječaje u ministarstvima gdje će ljudi ostati zauvijek. Znači gospon Culej, ne dajte to da ljudi dođu s ministrom i ostanu zauvijek, to je praksa HDZ-a [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] Kod mene kad sam ja otišao otišao je i on.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Maras, iako ste vi malo odstupili od teme mislim da je ovo vrlo važno što ste rekli. Mnogi poduzetnici, a posebno u Slavoniji će se ja ću to naglasiti koji su ušli u određene investicije bilo da su to putem kreditnih linija poslovnih banaka ili HBOR-a, koji su planirali svoje poslovanje s jednom stopom PDV-a teško da će izdržati taj udar, tu se radi o 12%, ako ti navodi budu točni, 12% to malo koji poduzetnik može izdržati. Naravno tumačenje je bilo da i oni jako da kada im se PDV snizio nisu snižavali cijene. Međutim kada govorimo o ugostiteljstvu moramo razlikovati turizam na Jadranu i kontinentalni turizam ili općenito jedan kafić u Slavoniji. Tamo je vrlo teško zapravo nemoguće smanjiti cijenu pića jel ta cijena je i onako na granici ekonomske isplativosti. I u tom smislu mislim da je ovaj vaš komentar vrlo važan. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, moram vam reći jednu stvar, a to je da uopće nisam odstupio od teme, to je u biti najvažnija tema oko ovog izvješća HBOR-a. Da li ćemo i kakve uvjete imati za one koji su najveći korisnici HBOR-a, a to su ljudi koji su ulagali proteklih godina najviše, a tu se radi o ljudima iz turističkog sektora, tu se radi o onima koji će biti pogođeni za 12%. I ako me pitate šta mislim, rekao je kolega Reiner, kaže još niko nije vidio, ha gle, nije vidio ali smo čuli i to iz relevantnih izvora, i ako me pitate što mislim o tome to je čista katastrofa. Nemojte to ljudi raditi. Prijedlog porezne reforme je katastrofa, a još veća će katastrofa biti ukoliko je usvojimo na ovaj način na koji je predložena. Vidim glasove razuma u Vladi, vidim i neke ministre koji se tome protive. Podržite ih. Ne treba pokazivati silu preko koljena. Ako ljudi mislite da su zarađivali ne znam kakve novce, pa di su ih skrivali? Zašto nisu isplaćivali dobiti? Zašto se to ne vidi? Pa imamo fiskalizaciju, nije moglo biti krađe. Kako je moguće da je toliki novac promakao prošle godine onda ministru Mariću, nije naplaćen, a mi ga ne vidimo na saldima tih ugostitelja o kojima pričam. Tri milijarde kuna ih želimo dodatno opteretiti. Nećemo njih opteretiti, opteretit ćemo i ljude. Na kraju krajeva u ovoj teškoj situaciji i našim ljudima otežavamo onaj elementarni dio života, druženja, izaći van, sjesti u kafić, želimo ih tu opaliti, a s druge strane neće dobiti apsolutno ništa.
Hvala. Zadnja replika uvaženi zastupnik Nikola Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras, o izvješću o HBOR-a vrlo ste malo govorili. Vi ste govorili o učincima porezne reforme, ja sam sada provjeravao ko da je u materijalima, vidim da nije u materijalima niti je točka dnevnoga reda. Naravno da bi se trebalo vratiti sada na HBOR, a vi ste bili jedan od članova tijela u HBOR-u, pa dobro bi bilo, evo što su kolege i prije mene kazale da se vidi registar svih koji su digli kredite pa da vidimo da li je istina da li je u bivšim vladama djevojke od braće od premijera ili mesare od premijera koji su tu bili dobijali kredite i po kojim uvjetima da su ispunjavali uvjete kao i drugi građani. O tome bi se dalo razgovarati, ali vi zasigurno puno znate o tome, puno više od nas svih ovdje jel ste prozvali ministra Panenića koji je bio vrlo kratko. Ali je činjenica također kada vi već kršite poslovnik kada govorite o vjetroelektranama da je to katastrofalni ugovor koji je potpisala hrvatska Vlada tj. izglasala na zadnjoj sjednici mandata Zorana Milanovića u kojoj ste i vi bili. Je ne znam, možda ste vi bili protiv da ne bi griješio dušu koji su učinci bit će razarajući, a dobit će ići u džepove nekome drugome, a morat će plaćati nažalost siromašni građani, nažalost. Prema tome vratimo se temi HBOR-u koja je očito ovdje što je poštanski funkcionira i dijeli novac, međutim kriteriji nisu poznati, to je najgore u ovome svemu. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Bulj, prvo ne znam niti za jedan kredit u HBOR-u vezan uz vjetroelektrane koji bi bio na štetu HBOR-a ili da ne bi bio vraćan. Može tu predsjednik uprave reći, bilo je nekoliko takvih slučajeva, nešto se nije po mom sjećanju govorim, ali to su bili dosta fizibilni projekti, dosta često su banke išle 50-50 sa HBOR-om. Čime one idu znači da u tom omjeru znači da nije baš tako veliki problem za taj projekt, tako da mislim da tu nije bilo nikakvih problema. Doduše ne znam o čemu govorite, non-stop govorite o nekoj katastrofi, a nikako da konkretizirate. Recite točno šta je katastrofa, šta je toliko štetno za Hrvatsku i građane da to svi znaju. Najlakše je reći nešto je katastrofa, ošteti će hrvatske građane i onda se sada ljudi zamisle i razmišljaju o tome šta bi to moglo biti. Recite konkretno. S druge strane, ako ćete malo pogledati, a možete, upišite moje prezime HBOR i lista kredita i onda ćete vidjeti da sam ja upravo taj koji je zagovarao cijelo vrijeme da se pokaže koji su krediti dodjeljivani od kada do kada. To nije nikakva tajna, to sam nažalost nekoliko puta govorio nijednom nisam uspio realizirati, zato što je bio veliki otpor. A znate koga je bio veliki otpor? Ha ovog stručnjaka kojeg kolega Borić brani, gospodin Kovačev ili gospodin Šuker on također nije to htio i vrlo se jako protivio na sjednicama nadzornog odbora jer bi to kaže naštetilo instituciji, gledalo bi se koje dobio ko nije pa bi se onda neko našao i rekao ovaj je dobio, ovaj nije. Upravo sam ja taj i to opet kažem možete provjeriti na internetu tko je nekoliko puta tražio ali nisam naišao na razumijevanje i onda zbog linije manjeg otpora da se ne, kada nema konsenzusa ne sukobljavaju onda to pustiš i nikada se to ne desi. Ali u HAMAG-u postoje svi, sve firme gdje sam ja bio odgovoran, postoje sve firme koje su dobile jamstva i poticaje. Evo pogledajte to na internetu imate, znači tamo gdje sam ja bio sam odgovoran, to smo objavili ali u HBOR-u nažalost nisam uspio.
Hvala. Sljedeća pojedinačna biti će ona uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi predsjedniče uprave HBOR-a gospodine Tomašević sa suradnicom, kolegice i kolege. Nastojati ću u kratkoj raspravi dodirnuti nekoliko točaka koje mi se smatraju bitnim spomenuti a vezano uz ovo izvješće. Prije svega htio bih pohvaliti sam sadržaj izvješća, izvješće je opširno. I naravno ova prezentacija koju ste dostavili uz izvješće je dobra. Ono što možda, a vidi se i u ovoj raspravi, što možda nedostaje, kada se osvrćemo na prijašnje godine možda više tih podataka oko tih kredita koji su bili rizični, zapravo koji nisu, koji dan danas nisu naplaćeni, to je možda nešto što zanima zastupnike, evo vidimo to se u raspravi i pokazalo. Izvješće nam pokazuje put kojim bi trebali ići a naravno evo u tom smislu i put kojim ne bi trebali ili kojim smo išli prije a bio je pogrešan. Ono što je dobro a što treba svakako pohvaliti a to je povećanje iznosa kreditnih plasmana. I naravno ovaj omjer u kojem se ti kreditni plasmani idu u korist investicija izvoza u odnosu na ono što se prije išlo a to su bila uglavnom obrtna sredstva ali što je razumljivo s obzirom na stanje poduzetništva u toj prijašnjoj fazi. Dakle ono što možemo vidjeti da je gospodarstvo sa milijardu i 755 milijuna kuna, izvoz 2 milijarde 374. I malo i srednje poduzetništvo milijardu i 600 milijuna kuna. Ono što je kolega Lalovac naglasio u svojoj raspravi u ime kluba a vezano je uz strukturu odobrenih kredita. Vidi se da sve više u plasmanu sudjeluje HBOR a sve manje osnovne banke. I ono što je iz izvješća vidljivo da je HBOR imao dobit od 205 milijuna kuna a ovdje je kolega Lalovac naglasio da su poslovne banke, da su isključivo, njihovi motivi su bonus i uprava koje dođu, kratko vrijeme sa … [[Govornik se ne razumije.]] njih nije zapravo briga hoće li hrvatsko gospodarstvo napredovati ali to svakako treba biti briga HBOR-a. Ali mislim da u tom dijelu se vide zaista pomaci ka naprijed i što je posebno pozitivno. Na kraju bih samo htio reći ono što je tu naglašeno isto u raspravi a mislim da je izuzetno važno a to je edukacija. Vi imate razne programe putem HBOR-a, putem i HAMAG-a. Ali ljudi jednostavno se ne snalaze. Ono što bih svakako a to je netko naglasio ovdje da treba isfinancirati dakle i projektna dokumentacija, treba ljudima i pomoći. Jer često puta upravo zbog nepoznavanja ljudi se ni ne jave na natječaje i onda ne iskoriste ona sredstva koja bi im bila eventualno na raspolaganju. Spomenut ću jedan primjer, čovjek je imao vrlo dobru namjeru, riječ je o izgradnji svinjogojske farme. I pazite kada je u to krenuo, to je, čak je i poslovna banka rekla da je taj projekt ok, međutim pojavilo se niz poteškoća. Jako je teško zapravo prognozirat, u poslovnom planu navesti koja će cijena svinjskog mesa biti za nekoliko godina i koliki će zapravo biti ulazni parametri i hrane koja je potrebna. I onda čovjek, pretpostavljam da je tako bilo, čovjek samo zato što nije to znao dobro složiti, nije prošao a pazite on je bio, on i njegova obitelj su bili spremni sve uložiti, sve što imaju i staviti na hipoteku. I njihovu obiteljsku kuću, i sve gospodarske zgrade, nisu prošli pa su se onda jednostavno pitali je li budućnost ovdje više za nas ili moramo poći kao i drugi svi van. I u tom smislu mislim da je ta edukacija bitna i da bi HBOR morao, mislim morao, napraviti takve programe da jednostavno, vidim da imate ovdje ispostave po terenu, znači postati ljude na teren, razgovarati s ljudima, kontaktirati sa županijskim razvojnim agencijama, sa gradskim razvojnim agencijama jer prije svega doći do OPG-ovca i prezentirati mu ono što bi on možda mogao i realizirati iznimno je važno. Evo, puno vam hvala.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Branka Hrga.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Žagar, spomenuli ste ovaj slučaj sa poljoprivrednim programom. Ako ste primijetili u ovom izvješću plasman kredita iz HBOR-a u 2015. godini za poljoprivrednu djelatnost vam je u onoj rubrici ostali. Ona bi trebala biti na puno višem statusu u HBOR-u jer je to jedina banka ustvari koja bi mogla čuvati i braniti poljoprivrednu proizvodnju. Ne znam kako komentirate da se to tako jako srozalo u 2015. godini. Zašto je poljoprivredna proizvodnja i kreditiranje poljoprivredne proizvodnje došlo pod rubriku ostali. Tu govorimo o dobrom izvješću, kolega Maras je govorio o izvrsnoj situaciji i opće političkoj, gospodarskoj i sve ostalo, jest da je negdje u tom periodu oko 5 tisuća obrta manje bilo i o tome govorimo ovdje ali znamo što se događalo sa poljoprivrednom u tom vremenu i ovo je ustvari samo dokaz jedne katastrofalne politike prema toj grani proizvodnje koju je upravo ovdje trebalo čuvati, dakle uništeni su.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Hrg ja se s vama mogu složiti da je stanje u poljoprivredi dosta teško. Ono što poljoprivrednike dugi niz godina muči zapravo je cijena njihovih proizvoda. Mislim da je tu osnovni problem i šta god oni, kako god oni planirali svoje buduće aktivnosti uvijek su suočeni s time da ne znaju zapravo koja će cijena njihovih proizvoda biti kada ga oni budu skinuli sa svojih njiva. Kada su u pitanju mjere kojima se, s vama se slažem svakako da u rubrici ostalo, mislim da bi poljoprivreda trebala imati posebnu stavku da točno vidimo što je to, što se realiziralo, što se nije realiziralo. Nisam zapravo siguran i kada govorite i o radu Vlade, sada već pretprošle Vlade u kojoj je bio i ministar Jakovina, nisam baš siguran što aludirate. Slažem se da je bilo tu propusta recimo sa mjerom 4.1, međutim, generalno u poljoprivredi postoji već 20-ak godina veliki niz problema počevši od raspolaganja poljoprivrednim zemljištima. Mnoge su općine i gradovi to napravili dobro. Međutim postoje još uvijek na terenu situacije u kojima vam stvarno iako su u posjedu ti ljudi ne obrađuju zemlju, pa onda daju to u podzakup i onda se zapravo stvara situacija u kojoj vi ne možete napraviti dobar poslovni plan za uspjeh u poljoprivrednoj proizvodnji. Zato sigurno nije kriva ni ona pretprošla Vlada, a sutra ako na tome ne bude radila ova Vlada i sadašnji ministar neće ni on daleko dospjeti jer stvari se u poljoprivredi moraju rješavati. Mi smo imali 19 ribnjaka, od tih 19 samo 2 su imala valjane ugovore. Nismo imali ni knjigu zakupnina, knjigu dospjelih potraživanja u poljoprivredi. Znači to su stvari koje u poljoprivredi moramo srediti jer poljoprivreda je sigurno poduzetništvo. A da bi naši OPG-ovci mogli na tom tržištu opstati moraju se educirati, mora im se pomoći i s vama se slažem da bi HBOR kao evo jedina banka koja bi mogla u tom smislu pomoći morala posvetiti više pažnje a posebno u tom odlasku na teren i razgovoru s njima.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Bože Ljubića. Izvolite. Uključite se molim vas. Nešto ne štima. Ili se vi niste uključili ili kolega Žagar vi.
Kolegice i kolege zastupnici, poštovani predsjedatelju prošao sam da vam budem iskren dijagonalno kroz ovo izvješće HBOR-a od nekih 195 strana i naravno nisam se javio za raspravu jer smatram da ima pozvanijih i kompetentnijih da o ovome govore. Međutim, poticaj da se sad javim za ovu repliku mi je da rasprava kolege Žagara koji je govorio o potrebi dakle edukacije i … u javnost potencijalne investitore i gospodarstvenike, akcija i programa HBOR-a pa sam u tom kontekstu zapravo htio a isto tako predložiti da se i prema hrvatskoj dijaspori koja dakle raspolaže sa najkvalitetnijim ja bih rekao kapitalom di se miniraju mogućnosti ulaganja i pruži potpora HBOR-a za investiranje u RH. Također sa pozicije Hrvata iz BIH smatram da se kroz nekoliko segmenata aktivnosti HBOR-a može potaknuti investiranje, zapošljavanje, ostanak u prvom redu Hrvata u BIH što je strateški interes ja sam siguran i RH i strateški nacionalni interes i na kraju krajeva i premijer je u svom ekspozeu BIH identificirao kao prioritetni vanjsko politički cilj. Dakle, kreditiranje iz financiranja projekata financiranih iz EU fondova, to je nešto dakle što sigurno može ispuniti interes i Hrvatske i hrvatskih područja u BIH. Smanjenje kamate za kompanije koje iziđu sa kvalitetnim projektima koji podrazumijevaju investiranje da tako kažem u BIH a to onda zadovoljava i taj segment uloge HBOR-a koji se tiče izvoza. Konkretno dakle sigurno određena proizvodnja bi se mogla izmisliti u BIH, kažem potaknuti zapošljavanje ljudi tamo, ostanak. Ali isto tako i Hrvatska u svom izvoznom cilju može profitirati na način što su neka tržišta dostupnija kompanijama iz BIH, a neka naravno koja su Hrvatskoj potpuno nedostupna su dostupna iz BIH. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Vrlo kratko. Poštovani kolega evo budući sam i član Odbora za Hrvate izvan domovine vrlo dobro ideja i predlažem da to organiziramo kao jednu tematsku sjednicu odbora i da na toj tematskoj sjednici raspravimo ovo pitanje. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će ona uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, slijedom ovog izvješća koje smo danas dobili, odnosno prije više dana na stol kao i dosadašnje rasprave uvjerenja sam da ovakvo izvješće HBOR-a ne treba prihvatiti. Pa bih ga, htio bi kratko obrazložiti ono što zamjeram u ovom izvješću pri tom ne bih htio trošiti vaše dragocjeno vrijeme na način da se referiram na preveliki politički utjecaj pri upravljanju i dodjeli kredita što su već spominjali neki zastupnici posebno kolega Pernar. Radi pravilnog informiranja javnosti treba reći da HBOR nije banka u pravom smislu te riječi s obzirom da ona ne posluje s ciljem, primarnim ciljem ostvarivanja dobiti niti posluje po računovodstvenim pravilima, niti ima poslovnice, niti prikuplja štednju a jedini joj je cilj dakle kreditirati razvoj gospodarstva. S obzirom na to da joj je to jedini pravi posao HBOR ima nerazmjerno i nepravedno visoke kamate koje dakle iznose od 3 do 6%. Treba podsjetiti da su one bile u nekim razdobljima ranije samo 1%, znači sada su to povećane kamate i također je loše to da se većina kredita dakle iznad 50% plasira preko komercijalnih banaka. Što znači da korisnici ne mogu direktno doći u kontakt sa HBOR što bi ustvari trebala biti dobra praksa svake slične banke u Europi. Naime, tu nije samo pitanje ovoga centralnog registra koji bi morao postojati i gdje bi moralo biti objedinjeno dakle sve što se treba znati o klijentima nego općenito postoji vrlo loš osobni kontakt HBOR-a s korisnicima. Oni ne poznaju svoje klijente, oni vrlo rijetko s njima osobno kontaktiraju a još manje rijetko izlaze na teren da bi upoznali one kojima te kredite daju. Također Hrvatska banka za obnovu i razvoj osim što daje te previsoke kamate, kamatne stope ona ih daje i po promjenjivoj, dakle daje promjenjivu kamatnu stopu koju ona sama može promijeniti. Mislim da bi ta kamatna stopa, dakle definitivno morala biti utvrđena prema nekim drugim parametrima. Također želim napomenuti da tijekom ove rasprave dobivamo jako puno pritužbi ljudi koji su poslovali sa Hrvatskom bankom za obnovu i razvoj, koji se žale da je banka vrlo troma, vrlo spora pa i neugodna u komunikaciji. Da se neka rješenja za kredite rješavaju duže od godinu dana, a da se tijekom odobravanja kredita javljaju brojne prepreke birokratske naravi kao i parafiskalni nameti. Postoje slučajevi da su pojedini korisnici kredita morali predavati i više od 50 dokumenata da bi dobili kredit, a pritom su neki od uvjeta bili u suprotnosti sa kako hrvatskom, tako i europskom pravnom praksom, pa su na primjer vlasnici dioničarskih društava morali jamčiti svojom osobnom imovinom za povrat kredita što dakle ni u jednoj banci u Hrvatskoj takvi uvjeti ne postoje. Također u Hrvatskoj postoji loša praksa parafiskalnog nameta tzv. trošak obrade kredita koji nigdje u Europi praktički ne postoji. Hrvatska banka za obnovu i razvoj naplaćuje trošak obrade kredita 0,8% što znači da netko za kredit od 10 milijuna kuna mora dati banci 80000 kuna potpuno neopravdano jer ti djelatnici imaju u svojem opisu radnoga mjesta, dakle obradu kredita i nema nikakvoga razloga da se tako visoki iznosi naplaćuju, dakle korisnicima kredita ponavljam tim prije jer takve prakse u Europi nema. Ako ima onda je taj trošak obrade kredita minimalan, znači maksimalno do 0,2%. Također u građevinskim dozvolama se dakle već u onom početnom stanju nalaze suglasnosti Ministarstva okoliša a onda HBOR traži dodatno na 4 stranice ispunjavanje isto takve suglasnosti čime korisnicima kredita uzima dragocjeno vrijeme, ali i nabija dodatne troškove. Ljudi su se žalili da Hrvatska banka za obnovu i razvoj također vještači troškovnike iz građevinskih dozvola što je potpuno nepotreban posao i služi i podsjeća u stvari, aludira na, dakle pogodovanje nekakvim svojim partnerima jer su oni ljudi koji rade troškovnike u građevinskim dozvolama u pravilu daleko kompetentniji nego vještaci koji rade isti taj posao. Također postoje slučajevi da je Hrvatska banka za obnovu i razvoj tražila procjenu buduće vrijednosti objekata i poslova što je doista nevjerojatno jer to već prelazi u neku sferu vidovitosti da netko sazna kako će, dakle određeni projekt, objekt izgledati za tri, pet ili za deset godina što zaista nigdje na svijetu nema da se takve procjene vrše. Također poznati su slučajevi da je HBOR tražila da se, dakle tvrtke, da izvještavaju o svakom iznošenju oporezovane dobiti što znači da su oni na neki način sebi uzeli za pravo da predstavljaju upravu pojedinih tvrtki, praktički prinudnu upravu. Takvi uvjeti poslovanja vrlo su loši posebno kad čujemo da oni nisu jednaki za sve, da se dakle oni primjenjuju selektivno, a ne prilikom obrade svih kredita, a posebno ne kao što smo čuli kod ovih nekih kredita kao što su krediti za EPH ili za, dakle mesare iz redova podobnih stranaka. Dakle, izvršenje korištenja kredita trebalo bi dakle nadzirati, ali ne na takav način da se ljude maltretira i da im se u stvari ubija volja da rade nešto u Hrvatskoj, pa da onda slijedom toga mnogi od njih razmišljaju ili da svoj posao ostave ili da ga presele negdje izvan Hrvatske. Cijelom ovom, dakle kompletu prigovora možemo pridodati i loš dojam koji stvaraju povlastice kojima se služe zaposlenici HBOR-a koji na neki način pokazuju tendenciju da HBOR bude sam sebi svrha isto kao i HNB. Zanimljivo je pritom primijetiti da ni u HBOR ne ulazi Državna revizija, isto kao ni u HNB, ali da ga niti HNB nema pravo nadgledati. Osim što zaposlenici HBOR-a imaju vrlo visoke plaće, oni sebi isplaćuju i stimulacije koje su navodno poslovna tajna. Isplaćuju si nagrade, voze službene automobile, imaju službene mobitele, plaćaju si police osiguranja, vrlo visoke otpremnine što je skandaliziralo javnost čak i za mali staž u upravi. Imaju pravo na trošak odjeće, imaju pravo na medicinske odmore, imaju pravo na terapiju po preporuci liječnika i sad ne znam da li još to uvijek ima, volio bih da mi odgovori predstavnik HBOR-a u svojoj završnoj riječi subvencije na kredite. Dakle to je jedna upravo sramotna praksa da neko uz sve te pogodnosti koje ima i svu tu zaradu koju ostvaruje uz relativno slabe rezultate, još uzima povlasticu da novcem poreznih obveznika subvencionira svoje osobne kredite [[Upadica: Hvala.]] Iz svih tih razloga ja želim reći da me ovo izvješće nije uvjerilo, ponavljam još jednom da mu dam prolaznu ocjenu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Josipa Križanića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Želja mi je današnjim izlaganjem ukazati na niz problema s kojima se susreću gospodarstvenici prigodom ishođenja kredita i ja sam jedan od njih i imao sam prigodu ishoditi kredit u HBOR, pa dio toga mi je već i kolega Bunjac uzeo, ali ima još dosta toga što želim ukazati. U izvješću Odbora za financije i proračun između ostalog piše da je u 2015. godini odobreno 2.285 kredita i da je najveći u dosadašnjem poslovanju HBOR-a. Posebno je naglašeno da je povećan omjer kredita odobrenih za investicije 82% i onih za obrtna sredstva 18, te među … kamatne stope jedan bod. To je pohvalno i dobro i to je o.k. Postavljam pitanje nama jeli HBOR-a Hrvatska banka za obnovu i razvoj? Je vjerojatno. Jeli interes HBOR-a dobit od 206 milijuna kuna ili razvoj gospodarstva i zapošljavanja te stvaranje dodane vrijednosti, a posebice u ruralnim područjima i hrvatske poljoprivrede. U temeljnim izvješćima HBOR-a piše koje je korektno izrađeno, piše da je HBOR poslovanjem u okviru svojih ovlasti i nadležnosti potiče sustavni održivi ravnomjerni razvoj RH, pa piše da su prioritetna područja djelovanja razvoj malog i srednjeg poduzetništva, poticanje izvoza, razvitak turizma, razvoj nove tehnologije, financiranje razvitka poljoprivrede, EU fondovi, zaštite okoliša i …. E sada ja postavljam pitanje, može li i mora li hrvatski agrar nositi kamatu od 4% ili 6 gospodarstvo u 2016. godini? Dakle to su kamate koje su bile ugovarane prije sedam ili osam godina i da li se takva kamata danas može smanjiti npr. 1%? Nije li upravo zadatak HBOR-a reprogramiranjem nepovoljnih kredita ugovorenih ranije, da pomogne gospodarstvu i poljoprivredi, a ne da preuzima tisuće farmi, a vlasnike baca na prosjački štap jer bi te farme vrlo vjerojatno danas bile u funkciji da su se smanjile kamatne stope. Stoga mene zanimaju sljedeća pitanja koja se nameću sama po sebi. Prvo, i to je vrlo važno pitanje još danas nitko nije spomenuo, zašto klijent HBOR-a mora plaćati učešće od 25% prigodom dojele HBOR-ovih kredita, čija je to ideja? Da li mi to možemo kao saborski zastupnici promijeniti, ako možemo onda to treba promijeniti jer za to ne vidim ama baš nikakav razlog. Dakle klijent ne dobiva primjerice milijun kuna nego 750 tisuća. Dalje, vrlo važno pitanje, zbog čega se svake godine radi procjena iste nekretnine date u zalog npr. građevinskog zemljišta koje vrijedi 50 milijuna kuna ona je hipoteka za kredit od 10 milijuna kuna? Vi svake godine morate ponovo raditi procjenu tog istog građevinskog zemljišta. Šta da je i pala vrijednost takve hipoteke u osmoj godini kredita, a klijent redovito plaća rate? Hoće li ga HBOR onda prestati pratiti? Neće. Čemu onda procjena iste nekretnine svake godine? Nije li to vrlo veliki parafiskalni namet? Nadalje, zašto HBOR jedini naplaćuje naknadu za prijevremenu otplatu kredita? Nije li sama naknada za odobrenje kredita već je govorio kolega Bunjac o tome od 0,4% HBOR-u i 0,4% poslovnoj banci to je ukupno 0,8% ogromna naknada, ne može li se HBOR odreći te svoje naknade kada već naplaćuje kamatu, te treba naravno nastojati uvesti model kompletnog izravnog plasmana sredstava HBOR-ovih kredita gospodarstva. Zašto se prilikom isplate svake tranše kredita mora čekati do 15 dana? Zašto to primjerice nije pet ili sedam dana? Takva ležernost državne banke ili … sektor kojemu je svaki dan prije isplata znači život. Sada se postavlja pitanje nije li HBOR preskupa banka? Koliko traje odobravanje kredita u HBOR-u, kako se formiraju cijene kredita za krajnje korisnike? Koliko razina odobrava kredite u istoj kancelariji? Onda idu na kreditni, nadzorni, upravu i to traje mjesecima. Postavljam pitanje efikasnosti, organizacije i odgovornosti. Ko koga snima, koliko traje njegov posao jel je obavio svoj posao na vrijeme i kakvi su mu rokovi? Dakle cilj moje rasprave uvaženi predsjedniče uprave nije kritika rada financijskog poslovanja HBOR-a, već sam htio ukazati na niz učestalih životnih praktičnih problema gospodarstvenika na koje treba odmah reagirati i mijenjati ih na bolje, a sve u svrhu ekspeditivnosti. Također ova moja rasprava ne umanjuje u ničemu snažan pozitivni pomak ukupnog poslovanja HBOR-a u 2015. godini, a vezano uz plasman kredita gdje nas svaki dobar rezultat raduje. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvažene zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine Tomašević, ja u biti imam pitanja vezano za HBOR, prvo da se razumijemo, ja podržavam sve aktivnosti koje potiču mikro i male poduzetnike isključivo mikro i male zato što smatram da bi na zdrav način postali srednji i veliki, prvo trebaju biti mikro i mali poduzetnici. Ja inače dolazim iz realnog sektora i to upravo iz sektora mikro i malih poduzetnika. I inače sam osnivač prve poduzetničke potpune institucije u Splitsko-Dalmatinskoj županiji, jedna je od tri privatne u državi cijeloj. Tako da sam u svom prethodnom radu realizirala preko 300 i firmi, dakle mikro malih i obrtnika kao i dva inovatora početnika od kojih jedan već na svjetskom tržištu tako da jako dobro znam koji su problemi krajnjeg korisnika sa HBOR-om a oni bi u biti trebali biti najbitniji u ovoj cijeloj priči, pa ću onda krenuti da pitanjima koje ubiti imam za HBOR i molila bih ako je moguće da mi to i odgovorite tijekom vašeg završnog izlaganja. Na stranicama HBOR-a vidljivo je da imate 342 zaposlena, da li je točna informacija da od 342 zaposlena je u biti samo 30 onih koji se odnose na broj kreditnih referenata a još manje onih koji su u izravnom kontaktu sa klijentima jer ako je ta informacija točna onda nas uopće ne bi trebalo ni čuditi to što za odobrenje kredita preko HBOR-a treba od 4 do 6 mjeseci a mislim da bi trebali biti svjesni da tih 6 mjeseci poduzetnik u svakom, a pogotovo početniku itekako znači. Ja sam sama evo prva bila ta koja je svakog poduzetnika uputila na nekakav alternativni kredit, vjerovali ili ne postoje krediti koji se riješe kroz mjesec dana i sa boljom kamatnom stopom a ja mislim da bi upravo HBOR trebao biti taj koji ima najbolju priliku za naše poduzetnike. Drugo pitanje, ako kažete da ste plasirali gotovo 50% više kredita da li to onda znači da je to rezultiralo i sa 50% više novih radnih mjesta u odnosu na prethodne rezultate. Treće, koji je interes HBOR-a po reorganizaciji iz ožujka da se ukinu odjeli poljoprivrede i turizma koji su od strateškog interesa za RH. Da li u HBOR-u namjeravate raditi programe za poduzetnike koji … [[Govornik se ne razumije.]] i na nacionalne i na EU fondove, pogotovo ovdje naglašavam EU fondove pošto to trenutno nemate. Dakle primjer poduzetnički impuls koji vam traži od 50 do 80%, odnosno oni financiraju do 50 ili 80% pa često poduzetnici nemaju onaj drugi dio, da li je to, odnosno da li planirate kroz HBOR omogućiti kreditne programe kroz koje oni mogu realizirati svoje sufinanciranje. I na posljetku da li je istina da HBOR namjerava širiti svoje poslovanje na cijelu regiju, otvaranjem područnih ureda u susjednim državama? Ako je to istina koji je interes HBOR-a za obnovu i razvitak da otvara urede u BiH-a, Srbiji i Crnoj Gori i tko će plaćati plaće zaposlenika u drugim državama kao i sve ostale troškove koji su potrebni za njihovo tekuće poslovanje. Dakle koji interes u tome svemu ima HBOR? I za kraj bih vam samo jedan savjet ako smatrate da ga možete, a trebali bi ga uvažiti a to je da kada jedan poduzetnik kreće u infrastrukturne projekte da se onda uvaži da on može ući u pregovore sa HBOR-om u momentu kada već ima zahtjev za građevinsku pa da onda pri odobrenju vam donese građevinsku dozvolu jer ovako gubimo duplo vrijeme, on gubi 6 mjeseci dok dobije dozvolu a onda tek može krenuti u razgovore sa HBOR-om pa gubi još 6 mjeseci. I onda imamo godinu dana u kojem većina poduzetnika odustane od svog infrastrukturnog projekta jer jednostavno ne može izgubiti godinu dana za svoju investiciju. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolegice Ninčević kazali ste da samo 10-ak% znači djelatnika HBOR-a radi na ... [[Govornik se ne razumije.]] tj. da su to kreditni referenti koji rade u realizaciji. Međutim vi ste iz tog realnog sektora, s time ste upoznati. Mene osobno zanima pošto ste radili na projektima u nerazvijenim krajevima, Sinj, Trilj, pa i šire, zanima me kakva je mogućnost u tim nerazvijenim krajevima da dođu do određenih kredita i koje su pogodnosti ili anomalije. I koja je pogodnost same HBOR-a za obnovu i razvoj? Jer očito je njima puno lakše dodijeliti divu kredit od 20 milijuna eura za dizalice koje se nalaze na javnom dobru u škveru nego nekom poduzetniku ili poljoprivredniku jer očito ste vi kazale da više ne iskazuju želju gaseći za poljoprivredu …/Govornik se n razumije./… gdje nema više poljoprivrede i turizma, očito im je puno bitniji u ovome slučaju div a očito im je ono što im je jamstvo to su dizalice. Pa da li je cijeli rad HBOR-a uopće upitan po tome pitanju a poglavito za nerazvijena područja gdje nam ljudi odlaze, gdje bi ovo bilo, HBOR treba biti u biti strateški partner nad tim područjima, poglavito nad tim područjima. Hvala lijepo.
Hvala, odgovoriti će uvažena zastupnica Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Kolega Bulj, ja ću vam samo reći statistički podatak a to je da upravo iz nerazvijenih područja kada pričamo o našoj županiji dakle Splitsko-dalmatinskoj sve kredite koji su prošli dakle preko moje poduzetničke … [[Govornik se ne razumije.]] institucije su išle na alternativni kredit, odnosno kredit Splitsko-dalmatinske županije koji se rješavao u roku od mjesec dana sa kamatnom stopom od 1,5%.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, vi ste sada postavili pitanje koje je dobro, da li HBOR ima proizvod koji je kao što se radi u slučaju europskih sredstava upravo kreiran tako da ljudi koji apliciraju za natječaje dobivaju kredit i da im se učešće priznaje ona bespovratna sredstva koja su zatražili i moguće u budućnosti da ih dobiju. To je dobar program i znam da HBOR je bio jako zainteresiran, pa čak i ljudi iz HBOR-a su se raspitivali tko je dobio, tko nije, ne bi li odmah te klijente uzeli sebi jer kada prođu provjeru prilikom natječaja za europska sredstva onda su to u pravilu dobre tvrtke, ali sad treba ići korak dalje a ne znam da li postoji takav isti natječaj za sredstva koja idu preko našeg ministarstva i koja su vezana na naša sredstva znači za male poduzetnike. Ovo su bili primjerice projekti u turizmu, u nekoj proizvodnji, 20, 30 milijuna kuna i tu je HBOR relativno jednostavno dolazio do dobrih klijenata sa određenom velikom potrebom za kreditom. Ali sada imamo 1000 malih koji upravo sada prolaze natječaj u Ministarstvu gospodarstva i malog i srednjeg poduzetništva koja će možda isto trebati za svoje učešće određena sredstva. Znači trebalo bi možda prilagoditi i omogućiti tim malim tvrtkama da dobiju na taj isti način sredstva ukoliko je njihovo učešće 15 ili 25 ili 50%, ne znam koliko su sad uvjeti natječaja mada ja uvijek inzistiram, ljudi bi najrađe voljeli dobiti bespovratna sredstva ali uvijek je dobro kada poduzetnik uloži i nešto svojih novaca to daje na ozbiljnosti projektu.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Ninčević-Lesandrić.
Kolega Maras, zato …/Govornici govore istovremeno./… baš poduzetnički impuls jer to su manja sredstva koja itekako poduzetnicima treba ovaj udio za osobno financiranje. A kad smo već kod HBOR-a dakle meni je nepojmljivo da jedan HAMAG BICRO za financiranje početnika za kredit od 120 tisuća kuna gdje imate 72 tisuće namjenskih, 48 nenamjenskih odnosno za obrtna sredstva ne traži apsolutno nikakvog jamca niti nekretninu dok HBOR za već za 100 tisuća kuna traži doslovno da donesete ono svu rodbinu koju imate da bi dobili taj kredit. Dakle tu bi isto HBOR za početnike trebao malo promijeniti te uvjete, mislim 100 tisuća kuna je za početnika ništa. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će ona uvažene zastupnice Dragice Roščić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici HBOR-a, uvažene kolegice i kolege evo na samom početku bih naglasila kako se u ovom izvješću vidi napredak u odnosu na prošlogodišnje financijsko izvješće HBOR-a za 2014. godinu koje u ovom visokom domu raspravljano. Tu vas pohvaljujem, ali sada bih voljela istaknuti bitne daljnje smjernice za rad HBOR-a na kojem je ovo izvješće i rad na terenu ukazuju a moramo se malo i dotaknuti problema. Kako vidim HBOR, HBOR vidim kao zamašnjak razvoja RH i stoga evo ajmo reći oko 5 nekakvih ključnih smjernica na temelju izvješća, neka se preklapaju tako da nadam se da ćete ih dobro prihvatiti. HBOR definitivno treba zauzeti ključnu poziciju u poticanju rasta gospodarstva. Ova institucija u budućem razdoblje treba biti više uključena u sve promjene koje se događaju a i koje će proizaći iz reforme izvršne vlasti, a naročito u praćenju dodjele sredstava odnosno predfinanciranja kako je većina i kolega spomenula projekata iz EU sredstava. Poticaji da jedan sektor u gospodarstvu ostvari rast moraju biti osnaženi pozitivnom kreditnom politikom koja će pratiti financiranje tvrtki tog sektora s prikladnim kamatnim stopama. Tu je važno i da imamo poticajne mjere, da nema npr. naknada po odobravanju kredita kao i naknada kod prijevremenog zatvaranja kredita. Nemoguće je npr. da izvršna vlast odredi početak provođenja programa ruralnog razvoja u kojem želi poticati npr. preradu poljoprivrednih proizvoda a da se od strane HBOR-a ne osmisle kvalitetni i doista dostupni u kratkom roku programi za kreditiranje tih usluga. To znači da obrada potencijalnog klijenta ne smije prelaziti rokove koji klijent koji je već prošao prijavu i dodjelu EU sredstava znači ima. Takva obrada dovodi u rizik na terenu iskorištavanje EU sredstva dodijeljenih od strane Vlade i institucija. HBOR mora pratiti razvoj Hrvatske kako joj u imenu i piše. HBOR na terenu ne smije sloviti za tromu banku. Očito zbog ljudskih kapaciteta koji u prethodnom razdoblju još nisu dosegli razinu onoga što je realno potrebno HBOR na terenu slovi kao banka koja ne daje rezultate u rješavanje kredita. Oni koji su dosada pokušali ući u kreditni aranžman HBOR-ov dosada su brzo odustajali jer HBOR nije mogao riješiti predmete u nekoliko mjeseci. Evo i kolegica je spomenula konkretno od 4 do 6 mjeseci su se rješavali ovi predmeti. HBOR je znači već poznat po svojoj tromosti a u stvari morao bi biti primjer kako da se rješavaju kreditni predmeti u brzom roku pa makar bili negativni. Važno je znači da su predmeti što prije riješeni. HBOR mora biti fleksibilan, brzi financijski instrument ostvarenja ciljeva brzog rasta i odgovor na jednako takva brza tržišna kretanja. Stoga pohvaljujem pozitivne pomake koji su vidljivi, ali na ovom dojmu HBOR na terenu trebat će još mnogo raditi. HBOR u budućem razdoblju treba snažno privlačiti poduzetnike ne samo visinom kamatne stope, jer kamatne stope koje nudi HBOR u odnosu na druge financijske institucije su i dalje manje i gotovo jedini poticaj poduzetnika da traži od HBOR-a kredit ali kamatna stopa od 4% nije više kao prije u svakom slučaju upola manja nego kamatne stope od poslovne banke te se HBOR sve više približava tim kamatnim stopama. I što će biti uopće poticaj da u daljnjem periodu poduzetnik ide u HBOR podignuti kredit? Ta kamatna stopa kada padne na 4% i od ostalih poslovnih banaka neće HBOR više moći privlačiti poduzetnike. Imamo već slučajeve za neke zelene kredite gdje se nude znači kamatne stope od 4%. Čime će znači HBOR tada privući poduzetnike i koje su to prednosti pokušat ću odgovoriti ovim izlaganjem pa se nadam da ćemo imati priliku i dalje to raspraviti i uvrstiti. Što se tiče kolaterala i jamstva za malog poduzetnika ispada jednako tražiti kredit u HBOR-u poslovnoj banci ili sami kredit poslovne banke. Naime, u jednoj i u drugoj instituciji je potreban kolateral od čije se okvirno 70% procijenjene vrijednosti nekretnine može dobiti vrijednost plasiranog kredita. Tim pravilom je onemogućen pristup poduzetniku početniku ili malom poduzetniku da dođe do početnog tuđeg kapitala kako bi mogao početi ili povećati svoju poduzetničku aktivnost. Ono što preostaje te potražiti garancije, jamstva i u tom djelu je potrebna brza reakcija i suradnja zaduženih institucija za isto. Potreban je snažan poticaj da se investira u hrvatsko gospodarstvo sa fleksibilnim energičnim timom ljudi koji će moći u rekordnom roku odobriti povoljne kredite poduzetniku koji ulaže u početak ili rast procesa poslovne aktivnosti i informiranju. Znači naglašavam da su građani na terenu neinformirani. Zbog toga i taj dojam tromosti se još više pojačava. Internet stranice HBOR-a u djelu programa kreditiranja nisu se značajno promijenile niti približile u svom opisu građanima. Ono što ja pratim zadnje četiri godine ljudi daju svoja mišljenja i više da jednostavno im način prikazivanja podataka i programa na stranicama nije dobar. Da zaključim i istaknem ključno, krajnji ciljevi HBOR-a su dobro postavljeni. Nažalost uvijek se isto i ne provodi. Ističem problem modela podjele rizika između poslovnih banaka i HBOR-a koje ocjenjujem pozitivnim pomakom u ovom izvješću. Ovim pomacima povećava se motivacija poslovnih banaka što je dobro jer se je vidjelo da su prethodni modeli neefikasni. Smatram da se trebaju odrediti također dalje kriteriji kažnjavanja banaka i modeli za izbacivanje poslovnih banaka iz modela koje u sljedećim primjerima ću navesti kako se ponašaju. Naime, model je prvenstveno osmišljen za bržu realizaciju kredita, da HBOR nije imao dovoljno ljudskih resursa za brzu analizu mogućih klijenata i korisnika kredita. Stoga je zamišljeno da će poslovne banke rješavati kredite umjesto njih, odnosno smanjiti rizik. Uz to bi se iskorištavali i resursi poslovne banke. Što se je znači u praksi dogodilo? Pojedine poslovne banke su u praksi analizirali klijente. Ukoliko je klijent kreditno sposobniji u tom slučaju nudili su im jedan od svojih modela financiranja. Očito je da im je neto marža mnogo niža u slučaju plasiranja HBOR-ova kredita nego u slučaju plasiranja komercijalnog kredita direktno od matičnih banaka. Spominjali smo znači poljoprivredu i tromost u dodjeli kredita. Ne smijemo dopustiti da poslovne banke pod navodnike imaju više vjere u proizvodnju i gospodarstvo u RH od HBOR-a jer onda čemu služimo. Evo jedan primjer iz prakse. Klijent je pokušao dobiti kredit od HBOR-a, uputili su ga na poslovnu banku zbog brže realizacije. Poslovna banka je analizirala klijenta duže od 6 mjeseci. Radi se o start up tvrtci osnovanoj za poljoprivredu. Klijent je podignuo 2 hektara nasada. Nakon toga se je prijavio na financiranje na mjeru 101 IPARD programa. Prošao je, dobio odluku Agencije za plaćanje o dodjeli bespovratnih sredstava u iznosu od 65% investicije, te je prikazao vlastita sredstva za financiranje 35% investicija. Ponudio je zaloge, više nekretnina vrijednosti dvostruko veće od traženog kredita. Zalog druge firme koja posluje 6 godina da bi poslovna banka odgovorila da je riječ o poljoprivredi koja je visoko rizična grana i da je nisu skloni kreditirati. Radi se o malom poljoprivredniku, a mlade uvjeravamo da su im dostupna bespovratna sredstva. Jesu li doista sredstva dostupna mladim poljoprivrednicima ili mladim općenito? Klijent je otišao u drugu poslovnu banku ne tražeći HBOR-ov kredit. Založio je sve što ima, platio kratkoročno preko 80000 kuna troškova. Projekt je gotovo bio na granici realizacije zbog vremenskih ograničenja i izgubljenog vremena i ovog što smo već ranije rekli prilikom pokušaja ishođenja HBOR-ovog kredita. Na kraju projekt je uspješno realiziran i kredit je vraćen u cijelosti. Danas ta firma djeluje u sinergiji sa firmom jamcem, te zapošljava 12 djelatnika na ruralnom području općine Šestanovac, odnosno zadržala je 12 obitelji da ne bježe u grad. Raniji primjer odnosi se na predpristupnu mjeru ruralnog razvoja i pred nama je sada izazov korištenja programa ruralnog razvoja po kojem nam je u jednoj godini osigurano sredstava koji prelaze ukupan dostupan iznos šestogodišnjeg predpristupnog razdoblja. Podsjećam da u 6 godina nismo iskoristili sredstva koja su nam bila dostupna u predpristupnom razdoblju, a sada imamo izazov iskoristiti taj iznos sredstava u godini dana. I za kraj ponavlja, pozitivno je povećati motivaciju poslovnih banaka jer se vidjelo da su prethodni modeli neefikasni. Ali ključno je odrediti kriterije kažnjavanja banaka poslovnih i modele za izbacivanje banaka iz tog modela ukoliko se oni ne drže i ne ispunjavaju cilj koji im je dan. Rad HBOR-a mora biti brz, efikasan. HBOR mora imati modele i sistem rada koji će dati do znanja da vjerujemo u svoju proizvodnju, mlade početnike i male. Ako to ne napravi HBOR to neće napraviti ni poslovna banka. Stoga pohvaljujem pozitivne pomake, a sad moramo ubaciti u petu brzinu.
Hvala lijepa. Već na vaše prve riječi javio se za repliku uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Drago mi je gospodine potpredsjedniče da vi pratite svaki moj pokret i gledate kad sam dignuo repliku, da li je to bila treća, četvrta ili sedma riječ [[Upadica Reiner: Sve moram pratiti. To mi je zadaća.]] Tako da počašćen sam sa time. Ali htio sam dati podršku kolegici Roščić oko određenih stvari, a jedna od tih je i odnosa HBOR-a sa bankama. Znači u prošlosti od 90-tih na dalje HBOR je dosta često korišten kao utočište za rizik određenih kredita koji su rizičniji od strane hrvatskih banaka, pa ste spomenuli i program podjele rizika. To je klasična priča kako da naše banke, odnosno ne naše, nego banke koje su na tržištu zarade nešto više novca, podijele rizik sa HBOR-om a to doprinese do njihove veće zarade. Evo dat ću vam jedan primjer. Bilo je projekata, ja ih znam nekoliko koji su 50, 100 milijuna kuna i onda kažu idemo na pola pola. I 50 HBOR, 50 poslovna banka. Poslovna banka svojih 50 plasira sa 6% kamate, a HBOR svoje plasira sa 3, 3 i pol posto kamata. I na kraju to krajnje korisnike kad se zbroji sve skupa košta ne više 6, nego ga košta 4 i pol do 5 posto i isplativiji je projekt i može se vratiti. Ali u čemu je caka? Poslovna banka zarađuje 6%. Njoj se više isplati dati tako 6% nego dati 6% na cijeli iznos, pa da klijent ne može vratiti. I tu se sa vama apsolutno slažem. Treba vidjeti kako stimulirati banke, kako koristiti njihove kanale, ali ne na način da nam daju najlošiji portfelj i da makimiziraju svoju zaradu a minimiziraju rizik. To je HBOR na žalost dosta često u prošlosti bio.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Roščić. Izvolite.
Evo drago mi je da se ovdje većina slažemo da treba ograničiti banke, odnosno kada im dopustimo analizu znači i poslovnim bankama, klijentima da nije u redu da onog poduzetnika koji dalje može nastavljati razvoj i zapošljavati da mu opteretimo imovinu jer on bi u vrlo kraćem razdoblju mogao svejedno proširiti svoju proizvodnju. Tako da je važno da spriječimo da napravimo te modele kako znači isključiti takve banke koje iskorištavaju ono što im je od HBOR-a dato da dalje rade. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Poštovana zastupnice HDZ-a postavili ste pitanje kako to da neki koji imaju dvostruko veću hipoteku od iznosa kredita s dobrim poslovnim planom ne mogu dobit kredit, ali slušajući vaše pitanje imao sam osjećaj da niste slušali moj govor kada sam objašnjavao kako je netko sa šest sukcesivnih hipoteka uspio dobiti preko HBOR-a sedmi kredit u doba, znači HBOR ga odobrio upravo u doba HDZ-ove vlade znači EPH Holding, što će reći da se pravimo da ne znamo po kojem ključu se nekom odobrava kredit koji se neće vratiti, a nekome tko je evo u vašem slučaju kojeg ste navodili i opširno razlagali koji je zapravo čak i kreditno sposoban. Eto. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovana zastupnica Roščić.
Evo kolega Pernar kada je izlagao rekao je doba SDP-a, sada kaže doba HDZ-a pa bojim se da on mene ne slušadobro, a ja sam njega slušala vrlo dobro.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolegice, prvenstveno HBOR bi trebao biti onaj koji će u našem području odakle ja i vi dolazimo poticati opstanak kao i u Slavoniji ljudi poglavito poljoprivrednika i ostalih gospodarstvenika. Međutim, činjenica je da do 2005. godine imamo brojne kredite koji uopće nisu realizirani nego su reprogramirani u smislu ostvarivoga. Tako imamo 277 kredita odobrenih u HBOR-u, 275 je reprogramirano. Dovoljno je bila nepripremljena dokumentacija u biti bila je dovoljna politička podobnost ili poslije kao što sam napominjao, dovoljno da je netko djevojka brata od premijera da dobije kredit, to je bio dobar argument, što znači da su naši poljoprivrednici primjera pod naletom plašeći se od EU da se dostignu standardi ulagali. Do tada su bili dobri proizvođači mlijeka da moraju ulagati, prisiljeni su u svoje farme, stada, povećanja broja grla i na kraju su doživjeli pad mlijeka, na kraju je novac dijeljen ne OPG-ovima nego tajkunima i predviđen za EU. Znači HBOR je začuđujuće jednom izbacila ulaganje u poljoprivredu što je i u mjesecu ožujku i to ove godine, što je pokazatelj da HBOR poglavito u našim područjima apsolutno razvijanje ništa ne znači, apsolutno nisu pod istim uvjetima gospodarstvenici i poljoprivrednici iz tih nerazvijenih krajeva kao nekakvi politički podobnici ili rodbinski prijatelji, a to će biti vidljivo samo da se objavi registar svih onih koji su dobili kredite HBOR-a. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će poštovana zastupnica Roščić.
Evo zahvaljujem se kolegi Bulju, ali ja bi se ovdje htjela osvrnuti da i ako uklonimo taj politički utjecaj, pitanje je da li HBOR ima stručnosti i sposobnosti tu dinamiku da odgovori izazovima koji su pred nama. Jer o.k. u predpristupnom razdoblju smo imali malo sredstava pa možemo reći, da ja to ne mogu mislim ne poznajem to razdoblje i nisam tada pratila, pratila sam samo one s kojima sam radila koji nisu dobili određena sredstva preko HBOR-a nego preko poslovne banke. Znači možda je i bio mogućnosti da se manji iznosi sredstava dodijele stričevima i ne znam ni ja kome, ali mislim da ih sada toliko nema. Pred nama su doista velika dostupna financijska sredstva, rekla sam da mi u predpristupnom razdoblju nismo uspjeli iskoristiti sredstva čiji šestogodišnji iznos odgovara onome kojeg moramo kvalitetno podijeliti u godini dana. Tako da pitanje ako i maknemo taj politički utjecaj da li imamo instituciju koja može tome odgovoriti.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa eto priča o HBOR-u priča je o kreditima i s jedne strane paradoksalno je to da je država ta koja daje kredite iako ih sama nije u stanju vraćati. Paradoksalno je da država preuzima ulogu kreditiranja, istodobno se i sama zadužujući. I onda šta se događa? Novac ide kako ide, vidjeli smo u mnogim slučajevima ide nenamjenski. A ja ću samo navesti par primjera takvog trošenja novca. Jedan od njih je tvrtka, ovdje čitamo na internetu HBOR je dao kredit šogorici premijera Zorana Milanovića i to dva mjeseca nakon što je on došao na vlast od skoro dva milijuna kuna. Firma je već tada bila u gubicima, navodno za autopraonu u Sesvetama. Pitanje je da li je taj kredit ikad vraćen, volio bih čuti od gospode iz HBOR-a da li je taj kredit vraćen. Drugo pitanje, odnosi se na jednu fascinantnu priču vezanu uz Drvoplast iz Petrinje. Ja sam uvjeren da ju gospoda iz HBOR-a znaju, radi se o kreditu od 20 milijuna kuna poduzeću u blokadi. Od tog kredita vraćena nije niti kuna, proizvodnja nikad nije pokrenuta i čovjek koji je pokrenuo kredit je uzeo 28 milijuna kuna i otišao na nama Bliski Istok u Srbiju ili Bosnu gdje već. I sada uvijek kada se pojavljuju takve situacije polazi se od pretpostavke da je kriv taj čovjek. Međutim, meni prosto nevjerojatno zvuči da je moguće da netko isisa 28 milijuna kuna iz državne institucije na lijepe oči. Jer kao što sam imao prilike vidjeti u slučaju govora gospođe iz HDZ-a ona je rekla da mnogi koji imaju uvjete za dobivanje kredita teško ih mogu dobiti. Međutim ono što najviše boli da tako kažem, jest to kada s jedne strane određeni pojedinci kao npr. Div od Debeljaka gospodina dobije kredit od HBOR-a jer nema novaca i onda s istim tim novcem koji je dobio od HBOR-a kreditira HDZ. Je li to vama dame i gospodo logično da HBOR koji je pod upravom ne znam reći HDZ-a ili „kradezea“ ali evo reći ćemo HDZ-a, dobije, tj. da kredit čovjeku koji onda financira nazad HDZ? Je li to po vama sukob interesa i da li itko u HBOR-u zbog tog sukoba interesa odgovarao? Ja sam duboko uvjeren da nije i praksa naše države je takva da što su ljudi više dužni to su zapravo veće, veći je njihov društveni položaj, veća je njihova imovine. I na kraju više su nedodirljiviji. I to me podsjeća na jednu izreku iz Texasa, kaže „If you gonna go broke, go bork big“, znači ako ćeš bankrotirati, bankrotiraj sa stilom. I mi vidimo da na sličan način na koji HDZ dijeli kredite da zapravo vodi samu državu i onda traži od nas da podržimo izvješće o radu a jasno je iz aviona da je rad HBOR-a loš i da nije zadovoljavajući iz jednostavnog razloga a to su ekonomski pokazatelji. Mi vidimo da zaposlenost pada, da kunska likvidnost pada, da je broj blokiranih građana sve veći a blokirana poduzeća, njihov broj se smanjuje samo fiktivno, znači brisanjem iz registra. I ta politika teške nelikvidnosti providi se u našoj zemlji od uvođenja kune kao platežnog sredstva. Mene zanima kada gospoda iz HDZ-a planiraju shvatiti kao ona ekipa sa Floride … [[Govornik se ne razumije.]] ako se ne varam „Houstone we have a problem“, a problem se zove uloga Centralne banke, znači HNB-a, to je problem br. 1. A problem br. 2 je, ja bih to nazvao partijsko kreditiranje podobnih gdje dug nikad ne ide na pojedinca nego uvijek na firmu i uvijek ta firma koja prima te kredite, uvijek ona u pravilu njih ne vraća. A pojedinac koji ih je digao ne jamči svojom osobnom imovinom. Znači kada je Ninooslav Pavić dobio kredit za svoj EPH Holding kojeg nije vratio niti kune, taj isti Ninoslav Pavić, vjerovali ili ne dame i gospodo njemu račun zbog toga nikada nije ovršen. A u isto to vrijeme je HDZ-ova Vlada nemilosrdno obračunavala se prema najmanjim dužnicima, obrtnicima kojima je dug obrta zapravo nominirala kao njihov privatan dug. Sjećam se mojeg iskustva sa poreznom upravom i garažom koju sam imao i zapravo bio je neki dug za tu garažu i onda su mene pitali u poreznoj hoćete li platiti taj dug dana ili sutra. Ja pitam zašto pitate ah kaže, kamata. Veli, ono sutra nije više isti iznos. I mi imamo situaciju gdje država doslovce kamatari, doslovce kamatari građanstvo, terorizira ljude putem porezne uprave za sitne dugove. Ja se sjećam i gospodina Linića, to je isto farsa bila velika, on je govorio da svaka kuna viška se kažnjava a u isto vrijeme vidimo velike ribe ostaju netaknute. I dame i gospodo mi se moramo pitati danas jesmo li se mi pomaknuli i jedno korak ka naprijed a da to nije bilo na putu ka provaliji? Gledajući najavljene, tj. promatrajući kreditno monetarnu politiku HDZ-a koja se svodi u suštini na pumpanje vanjskog duga i rasprodaju državne imovine te sada uvođenjem poreza na nekretnine, ja ne mogu da se pitam je li moguće da je sve što oni rade bilo po zakonu. Netko će reći da jest, netko će reći da nije. Ja mislim da se radi o mješavini za koju su zapravo članovi HDZ-a najmanje odgovorni, najviše odgovorni su birači koji ih podržavaju na izborima i koji time zapravo cementiraju ne budućnost nego propast sebe, svojih obitelji i svoje vlastite djece. Žalosno je promatrati kada hodam ulicama Zagreba ljude koji kopaju po smeću. Žalosno je promatrati, odnosno čitati u novinama kako se ljudi svađaju oko boce u kontejneru. Znači uspjeli ste dovesti ljude u stanje, u stanje, teško stanje gdje se oni svađaju oko 50 lipa. Dok se oni svađaju oko 50 lipa ovaj gospodin koji je imao drvoplast je uzeo 28 milijuna kuna i ciao ragazzi, doviđenja dečki. I to je, to je jedna žalosna slika naše stvarnosti. Pričali ste nam o štednji i reformama, vidjeli smo kako gospodin Orešković kojeg ste vi prikazivali kao sjajnog štedi i vidjeli smo na kraju krajeva bijeg ljudi iz naše zemlje koji svakog dana iz nje odlaze. Dame i gospodo što je HBOR, što je HDZ i njegova Vlada učinila da zaustavi tu epidemiju siromaštva? Ovdje ne govorimo o nekom relativnom siromaštvu nego apsolutnom i ekstremnom siromaštvu. Jedino što imamo prilike vidjeti od vaše politike jest golemi društveni jaz i podjela na nekolicinu obitelji, je li ih ima 200 ili 300 ili 400, to je manje bitno, ono što je bitno jest da se sa druge strane tog jaza nalaze milijuni ljudi koji nama pišu svakog dana da nemaju za struju, da im iskapčaju vodu. I na kraju krajeva i danas ujutro smo bili na deložaciji iako ste prije izbora obećavali da deložacija više neće biti. Dame i gospodo iz HDZ-a ja ne znam tko je ovdje više skrenuo sa puta istine vi ili vaši birači. Jer gledajući te birače koji vas uporno biraju nakon svakih izbora iako vide kakav kriminal se događa svuda pa i u HBOR-u pitam se jesam li možda ja u krivoj zemlji i što ja zapravo ovdje tu radim i kome ja pokušavam uopće ovo objasnit kada mi ljudi nakon svega ovoga što je HDZ napravio našoj zemlji kažu bitno je da nas kradu naši. Hvala.
Hvala vam lijepa. Imao nekoliko replika. Prva je ona uvažene zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Drago mi je da je kolega Pernar spomenuo ovaj kredit od šogorice bivšeg premijera Milanovića pa ću se samo nadovezati odnosno komentirati taj slučaj jer je nepojmljivo da tvrtka koja je osnovana odnosno postoji manje od godinu dana uopće dobije kredit od 1,9 milijuna kuna preko HBOR-a. A drugo, ta ista tvrtka je u istoj godini dakle završila sa gubitkom od 33 tisuće kuna što je čak i ok za jednu početničku tvrtku. Problem je ono što je slijedeće 3 godine ta ista tvrtka bila u gubitku pa čak bi se i gubitak mogao uzeti u obziri ako uzmemo break in point i taj period od 3 do 5 godina koji je potrebno da tvrtka stasa, ali problem je u ovom slučaju što je tvrtka imala gubitak od 33, pa 100 pa 900 tisuća kuna što sam sigurna da odskače od predloženog poslovnog plana koji se mora dostaviti HBOR-u da bi uopće bio kredit odobren. Jer sam sigurna da nitko ne predlaže u svom poslovnom planu gubitak koji se u tolikom iznosu povećava. Dakle, kako je uopće to moguće, da li i ko to kontrolira dakle da gubitak sa 30 tisuća kuna dođe na 900? Dakle pričamo o djelatnosti koja ako u 3 godine ne može smanjiti svoj gubitak dakle očito da ne može ni opstat na tržištu. Što se dešava eto u takvim slučajevima? Hvala.
Da prvo ovako, niste bili digli ali ja ću vam dozvoliti da govorite.
Pa podrazumijeva se.
A onda izvolite sad govoriti kad vam ja dam riječ. Izvolite kolega Pernar.
Ispričavam se što sam bez davanja riječi govorio. Pa da gospođa iz MOST-a je potaknula jedno zanimljivo pitanje koje bi moglo dati odgovor na pitanje zašto DORH ne procesuira ljude koji su davali kredite podobnima jer bi logično bilo da se smjenom vlasti HDZ-ov kriminal sankcionira. Ali mi vidimo da usprkos smjeni vlasti ne samo da se kriminal ne sankcionira nego se nastavlja samo pod drugim imenom. I to je ono što bode u oči i što zapravo vrijeđa građane naše zemlje. I ovom prilikom pozivam kolege iz SDP-a da budu hrabri obračunat se s korupcijom u redovima HDZ-a jer, ali i u svojim vlastitim redovima jer ako to neće učiniti narod će ih prezrjeti. Nije narod koliko su ljudi naivni, koliko god ljudi vjeruju u lažima opet na kraju dana ljudi se probude, osvijeste i otrijezne. I mogao bi vas dočekati izborni debakl i to ne krivnjom HDZ-a nego vašom vlastitom krivnjom. Hvala.
Hvala lijepa. Otvorili ste nam malo oči, nisam znao da je bio gospodin Milanović član HDZ-a ali valjda jest, no dobro. Sad se za repliku javio uvaženi zastupnik Ivica Mišić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega Pernar u vašim izlaganjima sam dobro shvatio neke stvari ali mi jedna stvar nije jasna iz svega ovoga. HBOR ima novac, taj isti novac posuđuje drugim bankama a te druge banke pod nekakvim kamatama daju našim privrednicima i građanima a zašto to Hrvatska banka sama direktno ne dadne nekim privrednicima, obrtnicima, poljoprivrednicima da ne zarađuju i drugu banke i da nemaju svoj interes, da mi dobijemo jeftiniji kredit. Ajde ako damo to drugim bankama, zašto ne dadnemo našim bankama Poštanskoj banci, FINA-i koja evo vidite je zadužena? Neka oni rade, imaju svi infrastrukturu kompletnu imaju. Vi ste spomenuli Ninu Pavića koji je dobio na jednu nekretninu 7 puta 11 milijardi kuna, milijuna kuna pardon. Šta se desilo, ništa. Ne znam HDZ je dao, gospoda iz SDP-a to isplatila. Nije postavila pitanje, pa postavljam pitanje jer ste vi oporba ili radite iste stvari? Naši građani samo znamo da su izlihvareni i da su pokradeni i jednostavno došli smo u ovu situaciju kako jesmo. Gospodin Maras svaki dan govori, lijepo vas je slušat, pa gdje su ostali, valjda ih vi pokrivate, nemaju klupa pa ste vi žrtva koja morate stalno pričati da bi pokrili vašu tamo lijevu, ustvari SDP-ovu vlast. Pa niste komentirali taj isti kredit koji je isplaćen čovjeku koji nikad nije vratio u vaše vrijeme, Nini Paviću 11 milijardi, ustvari vaša stranka. I takvih kredita, toliko je dato da jednostavno došli su građani, došla je država u problem i svi smo u problemu. Hvala.
Hvala lijepo. Iako nije bila zapravo upućena kolegi Pernaru on će se javiti za odgovor na repliku.
Pa da uvaženi kolega Mišić je potaknuo pitanje EPH holdinga i ispada kao da iz te organizacije koja truje hrvatski narod sustavno i kontinuirano već valjda 20 godina provode kampanju blaćenja, laži i vrijeđanja da ta medijska organizacija nekad EPH a sada Hanza media još uvijek žari i pali ne samo medijskom scenom nego i političkom scenom. Gadljivo je gledati kako tiskovine masona Marijana Hanžekovića prozivaju zastupnike u Hrvatskom saboru i napadaju ih ne zato jer su se ogriješili o kriminal nego samo zato jer su stali na rep njihovom gazdi koji se obogatio preko kičme najsiromašnijih. Nažalost sudeći iz onoga što se zbiva nekad EPH danas Hanza media nekad Ninoslav Pavić danas Marijan Hanžeković. Nadam se da će odgovorni koji su dali taj kredit u HBOR-u, ma zapravo lažem vas gospodo znam da neće nikad bit kažnjeni znam da neće, jer ih štitite i štitili ste ih sve ove godine i štitit ćete ih i dalje. Hvala.
Zadnja je replika uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Pernar, u ovome izvješću za 2015. godinu vi ste prozivali jednu stranu, drugu niste. Šta mislite da vrhovi banaka, vrhovi kriminalnih organizacija uopće imaju svjetonazor bilo socijaldemokratski ili demokršćanski? Nemaju. Oni imaju ideologiju u datom trenutku kad bacaju maglu na žrtvama, čak dijele narod pred izbore dok pljačkaju hrvatski narod. Dok se okačivalo, lociralo i transferiralo istinske junake Domovinskoga rata u tom trenutku se izdavao nacionalni interes, dok su se pisale potjernice i nagrade za hrvatskim generalima koji su nakon zatvaranja, transferiranja, proganjanja ipak dokazali svoju nevinost oni su proganjani i tada se trgovalo nacionalnim interesima i tada su dijeljeni krediti. Zato kad prozivate HDZ što mislite da vrhovima za vrijeme Vlade SDP-a recimo DIV je došao u škver 2013. godine. Znate tko je bio na vlasti? Vi ste rekli da je on financirao kampanju? Ja ne znam, HDZ-u. Tko je bio na vlasti trinaeste? SDP. Znate li da krediti šogorci apsolutno to dobro zapamtite čast istinskim SDP-ovcima, HDZ-ovcima ljudima biračima ali vrhove hobotnice korumpirane apsolutno ne interesira ni HDZ, ni SDP, nit socijaldemokracija, ni demokršćanstvo što su na čelima dobro da se to provodi. Tako da je kod, kad vidim da napade usmjeravate prema jednome, ali nema tu razlike. Kriminalac je kriminalac bio u crvenoj ili plavoj ili bijeloj, ili u sridi. Evo toliko. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Ivan Pernar.
Gospodine Bulj, hvala vam na ovoj opservaciji. Volio bih vam kontrirat, volio bih nesložit se s vama ali na žalost mogu samo slegnuti ramenima i reći da ste rekli evidentnu istinu, istinu koju većina građana naše zemlje ne samo da zna nego i osjeća na svojoj koži a opet podržava te iste stranke iz straha da ona druga ne dođe na vlast. Zašto oni to rade i do kad će oni to raditi i zašto sami sebe pate i muče to je za mene enigma. Moja je iskrena želja da se naš narod probudi i da se istrgne iz te hipnoze i pranja mozga za kojega su na žalost najviše krivi masovni mediji, isti oni mediji koji napadaju i vas gospodo iz MOST-a i nas iz Živog zida pritom uzdižući političke stranke HDZ i SDP davajući im enorman medijski prostor, a samo sa ciljem podjele plijena a ne zato jer im je stalo do istine ili slobode novinarstva kao što je pričao mason Marijan Hanžeković ove nedjelje na Nedjeljom u 2. Žalosno je što su to ljudi koji dijele lekcije našoj javnosti. Hvala.
Hvala. I sada opet u ime kluba završnu riječ će imati uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Gospodine Reiner odustajem od završnog govora i zahvaljujem svima.
Oooo dobro. Evo ga. Hvala lijepa. Sada će završnu riječ imati predsjednik Uprave HBOR-a uvaženi Dušan Tomašević.
Pa moram priznati da nakon ovih 8 sati ovakve rasprave baš sam malo tužan, dozvolite mi da budem malo i emotivan ne, kao gospodin Pernar. On je dosta ovako osebujan u tom svom izlaganju. Naime, tu sam već skoro godinu i pol dana malo više možda i nisam stekao dojam u HBOR-u onako kako ga vi vidite niti u operativnom smislu, niti ove probleme koje je kolegica iznosila. Kada gledate koliko smo mi tih kredita dali, koliko ljudi rade, naši rade ljudi puno, po desetak sati rade ljudi. Znači od 342 djelatnika koliko ih mi imamo 80 djelatnika sudjeluje u direktnoj kreditnoj operaciji kroz, znači cijeli sustav vam funkcionira kroz 8 sektora i 8 direkcija. Kada neki kreditni zahtjev, evo ja ću samo si dati malo slobode pa kazati uđe u našu kuću na jedan način koji je propisan našim programima koji su by the way svi na našim stranicama. 31 važeći program je na našim stranicama sa svim elementima, svim perfomansama, rokovima, kamatama, korisnicima, sve, sve elemente ima sa svom dokumentacijom. Evo sad otvorite stranicu koju hoćete HBOR-a pa ćete, pronađite neki program. Doduše je malo demode stranica moram priznati, međutim mi ćemo je tamo negdje oko 21.11. promijeniti. Radimo već na njoj jedno 8 mjeseci i promijenit ćemo je i bit će dostupnija našim korisnicima. Isto tako smo ovih dana otvorili call centar. Znači više nema lutanja na recepciju, pa recepcija ne zna koga će spojiti itd. Radimo mi na tome. Međutim, kad govorite o tromosti, pa ja ne bih rekao da smo tromi. Znači prosjek rješavanja našeg kredita je 30 dana. Tamo gdje postoji problem tamo je to dugo, jer postoji problem. Znači, netko želi kredit, a nema za to uvjete. I onda se svi skupa mučimo i vrijeme i vrijeme prolazi. I onda na koncu nakon šest mjeseci ili devet mjeseci ga moraš odbiti. Nije vam to ovo vam nije demagogija, ovo vam je stvarno istina. Ali evo to sam imao potrebe reći u tom operativnom smislu jer je bilo puno pitanje operativnog karaktera, mi ćemo dobiti fonogram sa ove sjednice i svima vama poštovani zastupnici odgovoriti osobno. Znači sva pitanja koja ste vi postavili, kolega Mišić, profesor dragi moj, tko god je postavio pitanje da nekoga ne izostavim će dobiti na adresu odgovore na pitanja. Sada samo par ovih da vam ne oduzimam vrijeme, čisto radi reda. Sami Zakon o HBOR-u je definiran da HBOR svoje djelatnosti provodi izravno i neizravno, putem banaka i drugih pravnih osoba. To je zakon, tu nema mrdanja. Mijenjajte zakon i radit ćemo drukčije. HBOR kao razvojna banka nije niti trebala biti konkurencija poslovnim bankama već u suradnji s njima potiče razvoj gospodarstva, to piše u zakonu. Korištenjem poslovnih banaka i leasing društava kao distribucijskih kanala HBOR-u omogućava poslovanje uz niže operativne troškove. Upravo zato što nemamo poslovnice, mi nemamo poslovnice, imamo pet predstavništava s po jednim čovjekom. Sada radimo nešto na tome, a to ću se nadovezati na pitanje neko je pitao prije, da li je pametno da mi otvaramo neka predstavništva vanka, gdje ono u Srbiji ne, mi ćemo sada otvoriti unutar naše RH još pet predstavništava i zaposliti još po dva čovjeka jer želimo biti bliže klijentu, želimo biti bliže regiji, gradu itd. A što se tiče mjesta u susjednim državama, bila vam je intencija ustvari, bio je jedan dan biskup Komarica kod nas i zamolio je možemo li šta danas napraviti za banjalučki kraj. Onda smo mi to razmatrali i rekli smo o.k., hajmo otvoriti tamo predstavništvo, hajmo približiti RH Banja Luci, toj našoj enklavi na jedan način. Znači to je bila inicijativa biskupa Komarice. Dalje, nadalje ovako poslovanja omogućava nižu razinu rizika jer u takvim slučajevima HBOR preuzima rizik poslovne banke. Sniženjem kamatnih stopa koje HBOR provodi još od 2012. godine indirektno je utjecalo i na sniženje kamatnih stopa poslovnih banaka. Znači mi smo tu definitivno propulzivno djelovali. Trebamo biti svjesni činjenice da kada neke programe provodimo putem poslovnih banaka, poduzetnici inzistiraju da dobiju naše uvjete. Znači ako mi direktno dajemo dva ili tri posto i banke moraju dati dva i tri posto, ne mogu dati šest. Ako rade po našim programima ne mogu dati šest. A s druge strane poslovnim bankama je u interesu zadržati svoje klijente jer one žive od naknada i vođenja računa klijenata, što je sasvim logično. RH je tijekom gotovo 25 godina u temeljni kapital HBOR-a uplatila 6,5 milijardi kuna, a trenutna vrijednost ukupnog kapitala iznosi 9,66 milijardi kuna što kroz zadržanu dobit smo uvećali kapital za 35% koji je poslije opet reinvestiran. Taj kapital ne leži. Svoje kreditne aktivnosti HBOR financira iz zaduženja, povrata kredita i uplatama u kapital. Zaduženje neko vraća pare i uplatama u kapital, mislim sasvim logično. Svojim poslovanjem banka generira dovoljno prihoda za pokriće svih rashoda i troškova proizašlih iz poslovanja, to se u ovim izvješćima koje smo vam dali na stol. Banka pribavlja sredstva po prosječnoj stopi od 1,13, molim vas, 1,13. Ja sam vam odnosno mi smo vam uputili debelo izvješće, ima mislim jedno sto stranica Irena jel, i jedno skraćeno izvješće. Znači u zadnjih šest godina prvenstveno izvori financiranja su posebne financijske institucije i to poglavito EIB. Mogućnost zaduživanja HBOR-a na tržištu ograničene su rejtingom, te HBOR kod donošenja odluka o zaduživanju itekako vodi računa o cijeni zaduženja i upravo zato zadnjih godina ne izlazimo na tržište kapitala već se oslanjamo na EIB. HBOR zbog velike kreditne aktivnosti i duge rokove korištenja sredstava je obvezan držati određenu rezervu u likvidnosti. Likvidnih sredstava u kratkoročnim plasmanima vodeći pri tome računa o prinosu koji na iste može ostvariti. Trenutno su to trezorski zapisi i obveznice RH jer su kamatne stope na kratkoročne plasmane bankama i depozite izuzeto niske. Bilo je neko pitanje glede članova nadzornog odbora, znači … [[Govornik brzo čita, ne razumije se.]] odbor propisan je zakonom. Članovi ne primaju naknadu. A broj članova Nadzornog odbora KFW je 37, naših je 10, bilo ih je 9, zakon je 2013. promijenjen pa je umjesto 9 sada 10.žOd 2013. uvedeno je ograničeno kreditiranje poslovnih subjekata u kojima udjeli u vlasništvu imaju dužnosnici i članovi obitelji. Znači 2013. godina uvodi se određena zapreka za dužnosnike. U 2013. godine HBOR ne kreditira medije. Sve ovo je navedeno itd. Za izvorne plasmane HBOR ugovara mogućnost javne objave podataka, no kod plasmana putem poslovnih banaka to se ne provodi zbog toga što poslovne banke podliježu odredbama Zakona o financijskim institucijama obveze čuvanja bankarske tajne. Znači što se tiče nas, sve što vas zanima, a što smo direktno plasirali možete dobiti. Neko je spomenuo Državni ured za reviziju, ja sam i u uvodnom izlaganju rekao da je u 25 godina Državni ured bio 15 puta. Znači malte ne svake druge godine, ako ne i više, znači 15 puta. Zadnji puta je bio 2014. Obvezu vanjske revizije financijskog poslovanja HBOR-a ima sukladno Zakonu o računovodstvu te odredbama europskih propisa, posebno onih koji se odnose na izdavatelja vrijednosnih papira. Od osnutka HBOR-a sva su izvješća revizora bila pozitivna, revidirana izvješća podnose revizorskom Odboru koji je sastavljen od pretežito vanjskih članova. Znači by the way, usput rečeno HBOR vam ima 6 odbora, od toga su dva po zakonu o banci obvezna, jedan je kreditni odbor a drugi je revizorski. Kreditni odbor je sastavljen od unutarnjih članova, direktora sektora i nekih stručnjaka a revizorski je sastavljen od vanjskih članova. Revizorski odbor formira i imenuje nadzorni odbor. Znači odgovaramo nadzornom odboru, Vladi i Saboru. Također HBOR svake godine prolazi postupak ispitivanja od strane dvije rejting agencije, Moody's i Standard & Poor's radi utvrđivanja rejtinga. Po kreditnim linijama posljednjih međunarodnih financijskih ustanova obavlja se također kontrola korištenja sredstava što je predviđeno i ugovornim odredbama. Znači EIB kod nas ne izlazi iz kuće, stalno kontrolira kredite u koje je uložio novac, permanentno, evo sada smo ga imali za ove kredite do 25 tisuća, do 25 tisuća eura. Što se tiče samog djelovanja HBOR-a u krizi, upravo je u tome uloga razvojne banke da u dobrim vremenima vodi konzervativnu politiku kreditiranja, dobrim vremenima, znači 4, 5, 6% GDP-a je pitanje ili kada ćemo to stići a da u kriznim vremenima preuzima veće rizike. Što bi bilo sa hrvatskim gospodarstvom da HBOR nije tako postupao za vrijeme krize? Ne bih to povezivao sa time da je HBOR čistio portfelj poslovnih banaka. I još sam nešto, znači što se tiče operativnih pitanja zamoliti ću kolege koji su, zastupnike koji su to pitali da im odgovorimo na adresu. Svojevremeno je netko pitao prošli put u veljači kada sam bio pa smo isto tako odgovorili pismeno. I pozvali smo sve ustvari i danas vas pozivamo, dođite u našu banku, dođite u našu instituciju, vidite kako mi tamo živimo. Dođite da vam prezentiramo što i kako radimo, koje mi probleme imamo uvažavajući sve ovo što ste rekli, mi se definitivno trebamo mijenjati i trebamo biti bolji, to apsolutno nije sporno. Međutim, znate kod kriznih situacija je potrebna revolucija a ovdje je potrebna evolucija dragi profesore. Puno puta ste to rekli, ja se sjećam. HBOR je od svog osnutka dao 52 tisuće 967 kredita, 52 tisuće. Vi ste ovdje u današnjem izlaganju iznijeli 3, 4 koja su možda po vama eklatantna, vjerojatno jesu, možda su bila puno ogorčenja jer netko nije uspio riješiti svoju ambiciju. Ako smo slučajno krivi za to, evo ja vas pozivam, slobodno tog klijenta uputite na mene. Znači ovih godinu i pol dana mi vodimo apsolutno politiku u susret klijentu. Netko je prije govorio o nekim elementima, ja sam prepoznao u tome jednog klijenta, neću ga sada imenovati, ali medalja uvijek ima dvije strane. Dođite pa i uputite ga nama, uputite ga meni, evo, mene valjda neće još dirati jedno dva mjeseca i ja ću to sve riješiti, slobodno. Znači 52 tisuće 976, od toga, to je 146,848 milijardi, milijardi. Vi danas pričate i mi pričamo o 2 milijarde koji su nenaplativi. Normalno da je to ogroman novac, kada ga izvadimo iz konteksta to je strašan novac. Ali kada vi znate da ste u 25 godina dali toliko milijardi i da vam je ovo kroz vrijeme nastalo. Znači problemi koji sada postoje ovdje, recimo u ove dvije godine kada sam ja, znate kada će se reflektirati, ako vi budete, vi ćete raspravljati na zadnjoj godini vašeg Sabora jer će tada doći njihovo vrijeme jer su počeci dvije do 3, 4 godine, pa onda klijent još ne uspije to realizirati kako treba pa uzme reprogram, pa onda vam to se produži na 8 godina. Mi najveće probleme imamo iz 2005., '06., 07., tako je bilo, ali to ne znači da ih mi ne njegujemo. Mi imamo puno problema sa programima iz onih ruralnih razvojnih kredita. Zašto? Zato što ti klijenti nisu uspjeli opstati na tržištu. E tu ja vidim problem, ako dozvoljavate iz mojeg skromnog iskustva, inače sam menadžer 25 godina a nikad nisam radio u državnoj tvrtki, radio sam isključivo u privatnim tvrtkama i vodio sam isključivo privatne tvrtke i to ne male. Znači mi damo kredit, on ima poček 2 godine, u tom počeku se na tržištu svašta promijeni. Netko je pričao o cijeni mlijeka, netko je pričao o cijeni mesa, netko je pričao o nekim drugim tržnim uvjetima. I on odjedanput u jednoj fizibilnoj situaciji koja mu je bila kada je taj kredit odobravan dolazi u nemoguću situaciju. I šta onda HBOR radi? On podnosi zahtjev za reprogram, mi mu dozvolimo reprogram. Što ćemo s čovjekom, čovjek ima kuću i farmu do kuće. Založio je i svoju kuću i založio je farmu. Takve su propozicije, mislim mi ne možemo ne uzeti to kao takovo jer postoji pravilnik o kolateralama, postoje procedure poslovanja, možda ih treba mijenjati, O.K, možda ali one su sada na snazi. Ali ćemo uvažiti sve što ste rekla pa ćemo vam to poslati. I šta se dogodi sa čovjekom? Umjesto da se država u kontekstu pobrine na trećoj godini. Kada mu je najpotrebniji novac? Na trećoj godini, ali ne može tu banka dat, banka ne daje nepovratna sredstva, ne daje. Vi promijenite ako želite to pa će davati to uopće nije sporno. I onda jedan reprogram, tržište se promijenilo i on nakon 8 godina kaže ja nemam kud. 8 godina je već prošlo. Za to vrijeme HBOR mu ne naplaćuje kamate, drži ga u stand byu, njeguje ga je zna ako ga stavi u stečaj da će cijela jedna familija otići, da će svi ti ljudi koji tamo rade otići. I onda to tako njegujemo i onda dođe vrijeme kad više ne možemo ni mi njegovati. Takvih ima sada puno, ali to je sve prošlost i ovo što se sad radi, što se događa ustvari ovo je samo gašenje. Znači od ukupnog portfelja, maloprije me kolega Pernar, ali sad je otišao, 87% je 100% naplativih, znači 87. 10% je djelomično to je tzv. B situacija, i 2% je nenaplativih. Znači vi kad to gledate to je u odnosu na poslovne banke izuzetna situacija neka tako i ostane ustvari. Evo dragi moji zastupnici oprostite na malo emotivnosti. Jako je bilo korisno sve što ste rekli, vjerujte mi. I vi koji ste govorili u operativnom smislu i vi koji ste govorili u strateškom smislu. Mi smo to sve zabilježili i lijepo ću vam odgovoriti na ta pitanja. Hvala vam puno.
Hvala lijepa. Posebno je važno ovo što ste sad rekli da ćete osobno odgovoriti na pitanja pojedinih zastupnika, odnosno zastupnica koje su postavile vrlo konkretna pitanja. Pa se nadamo da će dobiti i konkretne odgovore. No, mi svejedno imamo tri replike, imao tri replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Premda gospodine Tomaševiću niste odgovorili na naša pitanja, rekli ste da ćete osobno odgovoriti premda ovo nije osobna stvar. Ja bi malo, rekli ste da dođemo vidjeti kako je vama pa bi ja malo o menadžerskim ugovorima. Znači kada je 2014. Kovačev otišao sa čela HBOR-a na temelju ugovora isplaćena mu je neto otpremnina od gotovo 350 tisuća kuna a otpremnina stare uprave HBOR su koštale 3,4 milijuna kuna bruto. Kovačeva je naslijedio gospodin Vladimir Kristijan koji je za tu poziciju, tu poziciju obnašao negdje 9 mjeseci dobio otpremninu nešto veću od 300 tisuća kuna. Ako primjera vas gospodine Tomaševiću opozove se prije kraja mandata na koji ste imenovani ugovor, zajamčen vam je menadžerski ugovor i otpremnina u visini 12 mjesečnih plaća a iznos vaše plaće je negdje oko 40 403 bruto, otpremnina 12 neto plaća u slučaju opoziva zajamčena je članovim uprave. Čini mi se izgleda da HBOR evo sad na ovome primjeru ali to samo sad govorim o HBOR-u ali tako i o drugim i tvrtkama gdje je država u vlasništvu a ne samo u bankama, u HBOR-u, pa izgleda HBOR koja je sad npr. menadžerima u proteklih godina ukupno stajala gotovo 5 milijuna kuna uskoro mora sakupljati novac za nove otpremnine jer bilo tko od vas da dobije temeljem odluke nadzornog odbora da niste dobro radili vas čekaju znači 12 mjesečnih plaća, vas i upravu a plaća sam rekao kolika je. To je znači u iznosu od pola milijuna kuna minimalno. Hvala lijepa. Toliko kako je unutar HBOR-a.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik uprave HBOR-a.
Upravu ste, vi ste apsolutno u pravu. Znači nekad se menadžerskim ugovorom moglo i otići pa da dobije se otpremnina, sad se ne može sad se treba raditi. A kao što ste vidjeli po izvješću bez obzira na političku konotaciju radilo se jako dobro, nikad bolje. Ali neovisno o tome menadžerski ugovor je menadžerski ugovor. Ja sam 25 godina radio na menadžerskom ugovoru. Pogledajte moj životopis pa ćete vidjeti koja sam poduzeća vodio i gdje sam radio. Ovo je rad od 0 do 0, ja nemam radno vrijeme niti ga tražim da ga imam. Ali gledajte vi sve možete promijeniti, ali ovdje ste bili u pravu.
Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Uvaženi gospodine Tomašević malo sam pogledao vašu biografiju, vi ste čovjek koji ima dosta iskustva u realnom sektoru ali nisam primijetio da ste bili u financijskoj industriji tzv. angažirani osim nešto u FINA-i ako dobro govorim. Zašto, prema tome ne očekujem od vas da promijenite strategiju HBOR-a, ne znam ustvari, došli ste nakon ove smjene prije godinu, godinu i po dana u kakvim okolnostima, i od vas se očekuju, nitko ne očekuje da, nitko nije očekivao da napravite revoluciju preko noći. Ali vaš je zadatak da pogledate što je prije bilo i što je neposredno, barem neposredno prije vas. U vašim izvještajima toga nema, o tome nema ništa. Nema neke koristi od toga da, hvala na pozivu na kavu da mi dolazimo ali mi nismo komercijalisti da bi tamo pregovarali, ali ono što u vašem ovdje objašnjavanju, nastupu kao čovjeku velikog iskustva nekako para uši da ništa niste naveli što ima iole ajmo tako reći loše zvuči po instituciju koju predstavljate. Mi nismo ovdje došli da napadamo, ne sjedimo ovdje da napadamo HBOR mi smo zastupnici izabrani i zaduženi smo od građana da brinemo o tom javnom dobru kao što je HBOR. Pa molim vas brinite i vi umjesto što nas pozivate pošaljite nam popis, ne na vašoj web stranici, tamo ima svašta, ali pošaljite nam informacije o onome što nas zanima. Dakle popis svih kredita koji su odobreni a nisu naplaćeni, uz koje uvjete su odobravani, po kojim kamatnim stopama i zašto znači, i vi kažete pazite jednu izjavu ste dali koja je vrlo loša da dvije milijarde kuna nenaplaćenih kredita i nije tako puno u odnosu na sve što ste ovo radili kao HBOR proteklih godina. I ja se ne bih usudio takvu izjavu dati, ali s obzirom na to da ste iskusan čovjek iz poslovne prakse onda imate određene vještine, ali one ovdje ne smiju ostaviti impresiju na taj način.
Hvala. Odgovorit će uvaženi predsjednik Uprave HBOR-a.
Što se tiče uvaženi zastupniče, što se tiče mog iskustva u financijskom sektoru kad pogledate moju biografiju onda ćete vidjeti da sam bio član Uprave Podravke za financije 2 godine. I kad malo odete još u prošlost onda ćete vidjeti da sam financijski direktor bio tri godine, a bio sam prije toga i načelnik ekonomsko-financijskog sektora. Sve ovo ostalo je normalno je da sam bio predsjednik Uprave nekih društava u kojima sam radio. Kad sam govorio o dvije milijarde rekao sam da je to veliki iznos, normalno da je to veliki iznos. Ali kada ga stavite u kontekst, u tom kontekstu sam mislio, kad ga stavite u kontekstu 25 godina normalno da je uvijek veliki iznos. Hvala.
I zadnja replika uvažene zastupnice Ane-Marije Petin. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo poštovani gospodine Tomašević, evo danas se cijeli dan raspravlja o izvješću HBOR-a i iskreno nisam se mislila javiti, nisam komentirala niti u pojedinačnoj raspravi, niti u ime kluba po vašem izvješću jer evo većina je naših komentara bilo da se radi o vašem izvješću. Negdje prije je bilo i o HNB-u smo raspravljali. Bilo da se izvješće usvoji ili ne ništa se ne dešava na žalost, pa evo polako gubim i volju. Ali ipak u vašem posljednjem evo obraćanju ponukali ste me da sam vam morala replicirati. Nemojte se zbog toga ljutiti, a ponukali ste me zbog vaše ravnodušnosti na ovo sve što je danas ovdje raspravljano. Vi ste i prokomentirali šta je dužnost HBOR-a po zakonu, pročitali ste nam šta HBOR radi po zakonu. Jednostavno ravnodušno kažete promijenite zakon pa ćemo mi raditi drugačije. Ako treba mi ćemo mijenjati zakon ovdje u Saboru da bi vi radili drugačije. Jednako tako rekli ste da moramo se mijenjati, ali eto taki smo kakvi smo. Isto tako rekli ste da je potrebno promijeniti proceduru, ali ona je jednostavno danas takva kakva je. Jednostavno prihvaćate ovakvu situaciju, a vi kao predsjednik Uprave ne bi to trebali. Isto tako, rekli ste zastupnicima dat ćete im odgovore na pitanja, poslat ćete pojedinačno. Mi svi ovdje i koji nismo postavili pitanja tražimo da se vi izjasnite o svemu ovome što ste raspravljali, odnosno što je raspravljano ovdje u Hrvatskom saboru i htjeli bi jednostavno da vi kao predsjednik uprave ipak unesete malo drugačijeg rada, više živosti u HBOR, da dajete sami prijedloge kako pomoći našem gospodarstvu, kako pomoći našim poduzetnicima [[Upadica Reiner: Hvala.]] kako pomoći našim poljoprivrednicima. Evo samo još nekoliko sekundi. I što se tiče ovih predstavništva što me posebno ponukalo da se javim. Jednako tako izjavili ste hajmo dati, približiti Hrvatsku Banja Luci, a [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] ja vas sad ovdje molim hajmo približiti HBOR Virovitičko-podravskoj županiji, hajmo približiti Orahovici … [[Govornica se ne razumije.]] te predstavništva i u našoj županiji i u našim gradovima.
Hvala vam kolegice. Mogli ste se javiti za pojedinačnu raspravu, a ovo ne služi da se toliko premaši vrijeme. Izvolite. Uvaženi predsjednik Uprave HBOR-a.
Pa mogu poštovana kolegice definitivno ste me onda doživjeli u jednom drugom svjetlu. Ja sam inače i vrlo energična osoba i nisam, ne mirim se stanjem koji je. Ono kad sam rekao da se de facto zakon tako u stvari odrađuje je činjenica. Ja ne kažem da mi ne radimo na tome, ja ne kažem da mi ne predlažemo. Mi smo izuzetno uključeni u sva ministarstva i neki ministri koji su sad tu mogu to kazati. Znači naše su apsolutno inicijative, ali ja nisam mislio da moramo ovdje se hvaliti na taj način. Mislio sam da trebam odraditi ovo izvješće koje je takvo kakvo je, mislim neovisno o tome što ono vapi za određenom promjenom strategije. To je definitivno. Ali moramo uvažavati činjenice. Tko bi bio sretniji od mene da mi imamo novaca, da plasiramo 5000 predmeta godišnje. Nema potencijala. Moramo si pogledati u činjenicama u oči. Vi kažete … [[Govornik se ne razumije.]] dapače. To nije uopće sporno, ali je potencijal onaj kojega moramo de facto na jedan način stvoriti i omogućit mu okvir za to. Hvala.
Hvala lijepa. S time bismo zaključili raspravu o ovoj točci. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sljedeća točka je Godišnji financijski izvještaj HBOR-a za 2015. godinu. Podnositelj je HBOR. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeću odluku Potvrđuju se godišnji financijski izvještaji HBOR-a za obnovu i razvitak za 2015. godinu.“. Molim uključite se, glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 112, 10 protiv donesena Odluka o potvrđivanju kako ju je predložio saborski matični Odbor.
A sada bismo raspravili objedinjene dvije sljedeće točke. Dakle, - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sustavu državne uprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 14. i - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 13. Predlagatelj obaju akata je Vlada RH, na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Njihova izvješća primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, izvolite. Uvaženi Žarko Katić, zamjenik ministra uprave. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe zastupnice, gospodo zastupnici Hrvatskog sabora. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, s Konačnim prijedlogom Zakona, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru preustroj, te izmjene i dopune djelokruga pojedinih središnjih tijela državne uprave nužnih za osiguranje zakonskih pretpostavki za učinkovito funkcioniranje državne uprave. Konačnim prijedlogom zakona predlaže se preoblikovanje Središnjeg državnog ureda za upravljanje državnom imovinom u ministarstvo, te se predlaže ustrojavanje ministarstva državne imovine. Dobro i kvalitetno upravljanje državnom imovinom jedna je od bitnih pretpostavki za gospodarski rast Hrvatske i preduvjet za punjenje prihodovne strane državnog proračuna. Hrvatska je u proteklih 25 godina imala različite institucije odnosno različite modele upravljanja državnom imovinom. U tom razdoblju promijenilo se je ukupno deset različitih modela odnosno deset institucija, bilo agencija, fondova, državnih ureda ili ministarstava koja su upravljala državnom imovinom. Čvršće i koherentnije upravljanje državnom imovinom može pridonijeti rješavanju niza problema s neiskorištenim državnim vlasništvom i stavljanjem u funkciju tog vlasništva kako bi ono bilo produktivno i korisno za državni proračun, ali ujedno i zamašnjak za pokretanje gospodarskih aktivnosti osobito u turizmu, poljoprivredi i drugim djelatnostima. Preoblikovanjem državnog Središnjeg državnog ureda za upravljanje državnom imovinom u ministarstvo omogućit će se uspostava odgovarajuće upravljačke strukture nužne za učinkovito obavljanje poslova koje se odnose na upravljanje i raspolaganje državnom imovinom. Poslovi u području rudarstva i rudarske inspekcije, važećim zakonom nisu utvrđeni u djelokrugu niti jednog središnjeg tijela državne uprave, te se prijedlogom zakona predlaže da se u djelokrugu ministarstva nadležnog za gospodarstvo utvrdi obavljanje poslova rudarstva i inspekcijskog nadzora u području rudarstva, osim istraživanja i eksploatacije ugljikovodika i geotermalnih voda za energetske svrhe, a u djelokrugu ministarstva nadležnog za energetiku predlaže se utvrditi obavljanje poslova inspekcijskog nadzora u području istraživanja i eksploatacije ugljikovodika i geotermalnih voda za energetske svrhe. Osim toga, predlaže se izmjena naziva Ministarstva gospodarstva, malog i srednjeg poduzetništva i obrta u ministarstvo poduzetništva i obrta, a iz djelokruga tog ministarstva predlaže se brisati obavljanje poslova u vezi Strategije upravljanja državnom imovinom jer su ti poslovi kao što sam malo čas rekao stavljeni u djelokrug rada ministarstva državne imovine. Ujedno se predlaže obavljanje poslova vezanih uz primjenu i korištenje prava intelektualnog i industrijskog vlasništva dakle brisati jer su oni stavljeni u djelokrug Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo. U djelokrugu Ministarstva mora, prometa i infrastrukture predlaže se usklađivanje njegova djelokruga sa posebnim zakonima koji su u međuvremenu donijeti, primjerice Zakonom o žičarama za prijevoz osoba i Zakonom o kombiniranom prometu kao i s novom pravnom stečevinom EU u području radijske opreme, te se ujedno precizira da to ministarstvo obavlja poslove koji se odnose na strateške infrastrukturne projekte i investicijske programe i u područjima elektroničkih komunikacija i poštanskih usluga. Jednako tako predlaže se iz djelokruga navedenog ministarstva brisati obavljanje upravnih i drugih poslova koji se odnose na nacionalnu informacijsku infrastrukturu budući da su ti poslovi stavljeni u nadležnost drugog tijela odnosno tijela nadležnog za poslove e-Hrvatske. U djelokrugu Ministarstva zdravstva predlaže se utvrditi obavljanje upravnih i drugih poslova koji se odnose na osnivanje trgovačkih društava za obavljanje zdravstvene djelatnosti, to je radi usklađivanja sa Zakonom o zdravstvenoj zaštiti. Zatim preciziranje obavljanje inspekcijskih poslova u području lijekova, medicinskih proizvoda i biomedicine u cilju ispunjenja zahtjeva Europske komisije sukladno direktivama Europskog parlamenta i Vijeća, te utvrditi obavljanje upravnih i drugih poslova koji se odnose na zdravstvene usluge u turizmu. Naime, Vlada RH prepoznaje zdravstveni turizam kao perspektivan i važan segment gospodarskog razvitka, te je uvršten u razvojne strateške dokumente kao interdisciplinarno područje Nacionalne strategije razvoja zdravstva između 2012. i 2020. godine. Jednako tako Strategija razvoja turizma RH do 2020. godine stavlja snažan naglasak na razvitak zdravstvenog turizma. U djelokrugu Ministarstva vanjskih i europskih poslova preciziraju se poslovi koji se odnose na sklapanje i izvršavanje međunarodnih ugovora. Naime, poticaj za pokretanje za pokretanje postupka za sklapanje međunarodnih ugovora daju državna tijela svako iz svojega područja odnosno djelokruga, a o izvršavanju međunarodnih ugovora skrbi Vlada RH preko nadležnih tijela državne uprave iz čijeg je djelokruga pojedini međunarodni ugovor, te je dosadašnje utvrđenje prema kojem Ministarstvo vanjskih i europskih poslova obavlja poslove koji se odnose na pripremu, sklapanje, izvršavanje međunarodnih ugovora dakle svih, preširoko propisano. Iz djelokruga Ministarstva pravosuđe predlaže se brisati obavljanje poslova koji se odnose na zastupanje RH pred Europskim sudom za ljudska prava u Strazbourgu, budući da navedene poslove obavlja Ured zastupnika RH pred Europskim sudom za ljudska prava koji je osnovan uredbom Vlade RH. Nadalje se predlaže brisati i obavljanje poslova koji se odnose na osposobljavanje i usavršavanje sudaca, državnih odvjetnika i djelatnika u sudovima, državnim odvjetništvima i tijelima nadležnim za vođenje prekršajnog postupka, budući da su navedeni poslovi prema Zakonu o Pravosudnoj akademiji stavljeni u njen djelokrug. Iz djelokruga Ministarstva uprave, predlaže se brisati obavljanje poslova za Međunarodnu komisiju za građanska stanja, budući da je RH početkom 2015. godine sukladno propisanoj proceduri istupila iz članstva Međunarodne komisije za građanska stanja. Djelokrug Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku predlaže se dopuniti te se utvrđuje da Ministarstvo osim nad radom ustanova socijalne skrbi obavlja nadzor i nad jedinicama lokalne samouprave, uredima državne uprave, komorama, zatim nad stalnim prikupljanjem humanitarne pomoći, humanitarnim akcijama i nad drugim pravnim i fizičkim osobama koja pružaju socijalne usluge kao i nad obavljanjem djelatnosti dadilja. Djelokrug Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo predlaže se dopuniti radi usklađivanja sa izmjenama nastalim pristupanjem RH međunarodnim ugovorima relevantnim za područje industrijskog i intelektualnog vlasništva kao i slijedom razvoja nacionalnog i međunarodnog sustava zaštite intelektualnog vlasništva. I na koncu, predlaže se također izmjena djelokruga Državnog zavoda za statistiku radi usklađivanja sa izmjenama nastalima pristupanjem RH Europskoj uniji te radi jasnijeg utvrđivanja djelokruga Državnog zavoda za statistiku u pogledu njegove koordinacijske uloge unutar sustava službene statistike RH te uloge državnog zavoda kao predstavnika sustava službene statistike pred međunarodnim institucijama i tijelima EU. Toliko o prijedlogu Izmjena i dopuna Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava. I kao što ste rekli evo ukratko ću i o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne uprave. Ovim zakonom koji je donijet u mandatu ovog saziva Sabora, sustav državne uprave je djelomično modificiran. Naime, dotadašnji državni uredi Vlade RH preoblikovani su u središnje državne urede a umjesto dosadašnjih predstojnika državnih ureda uvedena je dužnost državnih tajnika, središnjih državnih ureda. Navedenim izmjenama i dopunama Zakona umjesto zamjenika ministara uvedena je dužnost državnih tajnika te je ujedno propisano da zamjenici ministara nastavljaju obnašati svoju dužnost i ostvaruju prava sukladno do sada važećem propisu do imenovanja državnih tajnika sukladno odredbama novoga zakona. Međutim, tim izmjenama i dopunama Zakona nisu utvrđene ovlasti predstojnika dotadašnjih državni ureda do imenovanja državnih tajnika središnjih državnih ureda, odnosno nije uređeno pitanje upravljanja središnjim državnim uredima do imenovanja državnih tajnika kako bi se riješila ova pravna praznina i osigurao kontinuitet u radu i funkcioniranju državne uprave na razini središnjih državnih ureda, prijedlogom zakona predlaže se utvrditi da će predstojnici dosadašnjih državnih ureda privremeno a do imenovanja državnih tajnika, središnjih državnih ureda obnašati dužnost državnih tajnika, središnjih državnih ureda. Zahvaljujem na strpljenju i stojimo na raspolaganju za vaša pitanja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo uistinu dvije replike. Prva je ona uvažene zastupnice Marte Luc-Polanc. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Ove izmjena Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela, to su izmjene kakve smo imali već prije 3 tjedna prilikom formiranja Vlade. Ja shvaćam i prihvaćam da je demokratsko pravo većine da formira Vladu, da odlučuje o broju ministarstava i ustroju te Vlade ali postavlja se pitanje, postavljam jedno logično pitanje što se pregovaralo mjesec dana nakon izbora između budućih partnera MOST-a i HDZ-a ako ćemo Vladu formirati svaka 3 tjedna ad hoc. Isto tako dio izmjena koje se predlažu u ovom zakonu odnose se na promjene ministarstava. Tu postavljam pitanje svrsishodnosti takvih izmjena jer mijenjamo nazive iz regionalnih u regionalnoga i slično a to nam stvar samo dodatne troškove i postavlja se pitanje koja je svrha takvih izmjena osim stvaranja troškova, znači moramo stavljati nove ploče, idu novi memorandumi, novi pečati itd.. Nadam se samo da ova nova Vlada će biti, neće biti kao eksperimentalna Vlada koju smo imali zadnjih 6 do 7 mjeseci. I posebno moram napomenuti da su nam zadnji puta koalicijskih partneri MOST i HDZ doveli kao premijera nestranačku osoba koji nam je bio najavljen kao stručnjak nad stručnjacima koji će nas preporoditi, koji će stvoriti zemlju blagostanja i doći pomoći našoj državi a jedino i za njegove vladavine imamo troškove ljetovanja njegove obitelji koji su ostali nepodmireni i ovih dana možemo čitati da je podnio zahtjev za naknadu plaće 6+6. Hvala.
Hvala lijepa. Ovo baš nije imalo veze puno sa ovim zakonom ali dobro. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zamjeniče ministra, gospodine Katić. Moja replika ide u smjeru pojašnjenja odnosa ili nadležnosti pojedinih ministarstava prema ovom sad zakonskom rješenju. Naime, mi smo formirali 14. listopada Središnji ured za upravljanje državnom imovinom koji je zapravo naslijedio dosadašnji Državni ured za upravljanje državnom imovinom. Sada će to raditi Ministarstvo za upravljanje državnom imovinom. Moje pitanje je, budući da je Središnji državni ured, tako to ja shvaćam, Središnji državni ured bio hijerarhijski niže u odnosu na ministarstva i on je zapravo u odnosu na nadležno ministarstvo ispunjavao zadaće kojega se od njega tražilo ili mišljenje ili čitavu proceduru kojom bi se upravljanje državnom imovinom učinilo svrsishodnijom. Međutim, sada će to raditi ministarstvo koje je hijerarhijski jednake vrijednosti kao i ministarstva, i druga ministarstva. Na primjeru, primjer će biti banalan ali dozvolite da bude slikovit, ako Ministarstvo za upravljanje državnom imovinom procjeni da bi bilo svrsishodno plakate koji su u vlasništvu Hrvatskih šuma, dakle u Ministarstvu poljoprivrede pustiti u promet da se tako izrazim za vrijeme predizborne kampanje i da se političke stranke moglo oglašavati na tim plakatima. Međutim, Ministarstvo poljoprivrede ili uprava Hrvatskih šuma zauzima stav da ne želi politizirati svoj prostor. Pa tko će zapravo biti nadležan, tko može u tom slučaju donesti zadnju riječ? Na primjeru HŽ Infrastrukture možemo isto, mi imao niz željezničkih stanica koje su u vlasništvu HŽ Infrastrukture. Da li će Ministarstvo prometa biti nadležno za te slučajeve ili novo formirano Ministarstvo za upravljanje državnom imovinom? Evo hvala.
Hvala lijepa. Mi bismo sad prešli na klubove zastupnika, pardon žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala. Onda otvaram raspravu i u ime Kluba zastupnika SDP-a prvi će riječ uzeti uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani zamjeniče ministra o ovom smo zakonu o njegovoj osnovnoj inačici naravno kada govorimo o ustroju i djelokruga raspravljali prije nešto više od 3 tjedna, u petak 14. listopada ove godine. Žao mi je što moram ukazati da nam je tada o zakonu ponosno sa puno lijepih riječi govorio tadašnji mandatar a danas predsjednik Vlade RH. A danas kada taj zakon mijenjamo i odstupamo od onoga što je uvaženi gospodin mandatar a danas predsjednik Vlade RH govorio. Danas pred nas saborske zastupnike hrabrosti nemaju doći niti on, niti njegov potpredsjednik resorni ministar uprave već se šalje zamjenik ministra kojem već i po samim zakonima o kojima smo istog tog 14. listopada 2016. godine raspravljali, znači zamjenik kojem očigledno istječe mandat kroz par dana. Zašto već nije? Pa upravo zbog jednog od ova dva zakona o kojima raspravljamo, zbog Zakona o sustavu državne uprave kojeg smo uvažene kolegice i kolege odnosno a bit ću potpuno iskren kojeg ste zabrljali kada ste ga predlagali pa sada tu grešku moramo ispravljati. Ali vratimo se na puno značajniji zakon a to je onaj o ustroju i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Kao što sam rekao kada smo o tom zakonu razgovarali predstavljao ga je tada mandatar a danas predsjednik Vlade RH. Zašto to toliko ponavljam? Zato što je gospodin Plenković govoreći o tom zakonu pa vrlo ponosno, vrlo kao bih rekao sretno govorio da predmetni zakon predstavlja značajnu racionalizaciju poslovanja državne uprave jer zamisliste smanjuje broj ministarstava sa 20 na čak 19. I to je bila velika točka kolege zastupnici MOST-a kad su govorili o tom zakonu. Izrazito pohvalno su se očitovali o činjenicu što ćemo broj ministarstava smanjiti sa 20 na 19. To je bilo u petak, već u utorak saznali smo da će Vlada iako ima 19 ministarstava imati 20 ministara. I saznali samo da od te racionalizacije neće biti ništa. Nismo doduše saznali čime će se baviti taj 20 nesretni ministar zato što su on i gospodin Plenković čitavog dana davali vrlo suprotne informacije. Jedan je govorio bit će ministarstva, drugi je govorio ministarstva biti neće. Ko je govorio bit će ministarstva, upravo taj ministar. Ko je govorio da ministarstva biti neće, upravo gospodin predsjednik Vlade. Pretpostavljali smo da on nešto više zna o tome, međutim ustanovilo se da gospodin Plenković nije baš onako samostalan, onako suveren, onako odlučan kao što ste to htjeli da djeluje. Već je očito da gospodin Plenković ne može odrediti niti od petka do utorka koliko će Vlada kojoj će biti na čelu imati ministarstva a kamoli tko će biti na njihovom čelu. Kolegice i kolege iz MOST-a i HDZ-a svaka vam čast. Jer ovakva uspjeh kakav ste postigli sa ovim zakonom nije zabilježen u 26 godina moderne Hrvatske demokratske višestranačke političke povijesti. Da u 3 tjedna od trenutka kada smo predstavili novi ustroj Vlade isti i promijenimo. Eto počeli ste sa svojevrsnim rekordom. Vaša koalicijska Vlada prije 8, 9 mjeseci je sa gospodinom Crnojom postavila jedan, sada imamo novi i svaka vam čast pišete povijest. E sada kada govorimo o toj racionalizaciji već i tada smo vam ukazali da činjenica da se smanjuje broj ministarstava sa 20 na 19 ne mijenja činjenicu da se povećava ukupan broj središnjih tijela državne uprave jer ste ih povećali za jedno. Ali tada ste rekli nema veze, smanjujemo broj ministarstava i gospodo tada ste rekli pa zar vam smeta što se iz ministarstva koje se bavilo znanosti, obrazovanjem i sportom izdvaja sport u novu ustrojstvenu cjelinu. Tada ste hvalili sustav Središnjeg ureda državne uprave i prikazivali ste da će Središnji ured državne uprave za sport biti spas za imovinu. Očito taj sustav upravljanja jednim područjem nije dobar jer će očito za imovinu spas ići u drugom smjeru a to je u smjeru da ukidamo Središnji državni ured i osnivamo ministarstvo. Gospodo draga, činjenica je da sa upravljanjem imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske postoje ozbiljni problemi. Činjenica je da su gotovo sve Vlade činile mnogo da te probleme riješe, ali sama promjena naziva iz središnjeg državnog ureda u ministarstvo nije dovoljna. A vi osim te promjene naziva, bit ću potpuno iskren ipak činite još nešto. Da, naravno ovaj zakon nije samo promjena naziva. Ovaj zakon je zanimljiv, jer osim što se mijenja u rekordno kratkom roku on ima gotovo isti broj članaka koliko ima onaj kojeg smo usvojili prije dvadesetak dana, prije nešto više od tri tjedna. A zašto? Jer smo promijenili gotovo svaku odredbu tog zakona. A zašto? Jer ste se vi natezali oko sitnica dok ste pregovarali o formiranju koalicije, a oko doista bitnih stvari kao što je izgled, kao što je funkcioniranje Vlade, kao što je usvajanje proračuna za 2017. godinu, kao što je porezna reforma jer se o njoj na dnevnoj bazi svađate, oko toga se niste dogovorili. Dogovorili ste se oko toga da će se saborske zastupnike oporbe kažnjavati kad vam ruše kvorum kaznom od 500 kuna, ali oko izgleda Vlade, oko toga ne. Zašto? Pa valjda zato što to nije bitno. A kakav će biti izgled Vlade nakon usvajanja ovog zakona? Jer vi ćete ga usvojiti. Vi za to imate većinu. Kakav će biti izgled i kakvo će biti funkcioniranje Vlade? Pa to nikome nije jasno zato što će po ovom prijedlogu zakona apsolutno svako ministarstvo krojiti politiku ne samo upravljanja nego i raspolaganja vlasničkim pravima u pojedinom trgovačkom društvu koje spada u resor pojedinog ministarstva. Da, to vam piše gotovo u svakom članku ove izmjene i dopune koja je pred nama. Piše da će ministarstva sudjelovati u odlučivanju. Ne piše doduše što to sudjelovanje znači? Ali piše da će sudjelovati. I umjesto da imamo na jednom mjestu centralizirano odlučivanje ne o tome da li će se sređivati nekakvo raspolaganje jednom elektranom ili slično, nego da imamo centralizirano odlučivanje o tome hoće li HEP ostati u državnom vlasništvu ili neće takva odlučivanja će biti raspršena po nekoliko resora i ni o čemu se odluka neće moći donijeti. Što se tiče HEP-a to je možda i dobro, jer baš nisam sretan da se uvaženom kolegi Dobroviću prepusti odluka o tome da li će se HEP privatizirati ili ne, ali to je potpuno, potpuno druga priča. Sljedeći problem sa ovim prijedlogom zakona. Postoji nešto što se zove Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH. Taj zakon nakon što ovo usvojimo, pretpostavljam da će to biti u petak i nakon što ovo stupi na snagu pretpostavljam da će to biti u subotu, jer ste naveli da stupa na snagu dan nakon objave u Narodnim novinama, a znamo da takve stvari idu brzo. Nakon što ovo usvojimo imovinom u vlasništvu RH neće se moći raspolagati dok se ne izmijeni Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH. Zašto? Zato što nisu usklađeni, zato što modalitet upravljanja nije usklađen sa zakonom koji regulira to upravljanje. Od one priče koju smo imali tada koja se odnosila na to da li će upravnom vijeću ove ili one institucije, mislim da smo i kod CERP-a o tome raspravljali sjediti prvi ili drugi potpredsjednik na dalje. Sustav koji predviđa ovaj zakon nije usklađen sa Zakonom o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH. Ja nemam nikakav problem da vi i taj zakon promijenite, jer je to ponovit ću još jednom vaše pravo i vaša odgovornost kao vladajućih. Ali onda kada već mijenjate sustav upravljanja napravite to dosljedno, napravite to na svim nivoima, a nemojte opet kao što vam se desilo sa ovim drugim zakonom o kojem trenutno raspravljamo dopustiti da zbog vaše pogreške mjesec dana ne možemo provesti odluke koje kao država želimo provesti. Nisu to sve nejasnoće ovog zakona kojeg su neki već prozvali lex Marić, ali ja neću zato što njegovi problemi idu i dalje od toga. Ukazivali smo vam prije nepuna tri tjedna na problem u preklapanju određenih djelokruga ministarstava. Primjerice govorili smo o preklapanju Ministarstva uprave sa djelokrugom Središnjeg državnog ureda za digitalizaciju da ga tako nazovemo. I dalje to preklapanje ostaj i dalje u Ministarstvu uprave ostaje nešto što bi svakako trebalo ući u djelokrug ovog Središnjeg državnog ureda. Predlažem Vladi da intervenira amandmanom. Članak 10. koji se odnosi na Ministarstvo uprave je predmet ovih izmjena, napravite to, korigirajte. Svađat će se ta dva tijela. Doći će do sukoba nadležnosti, stvarno vam to ne treba. Dalje imamo pitanje Ministarstva gospodarstva. Slušao sam vas kada ste govorili o Ministarstvu gospodarstva, međutim isto tako pročitao sam i ovaj zakon i onaj o kojem smo razgovarali prije tri tjedna. Treba biti potpuno iskren. Hrvatska nakon ove izmjene više neće imati Ministarstvo gospodarstva. Ona će imati samo Ministarstvo obrta i poduzetništva, jer nakon što ste oduzeli energetiku, nakon što ste oduzeli i druge stvari, nakon što ste oduzeli bilo kakav upliv na imovinu u vlasništvu RH, Ministarstvo gospodarstva ostaje isključivo i jedino Ministarstvo poduzetništva i obrta. I to je notorna činjenica. Završit ću. Naravno da mi kao opozicija imamo zadaću kritizirati vlast, naravno da imamo zadaću i predlagati određene promjene kako to korigirati. Sjetiti ćete se prije tri tjedna ovaj zakon u okviru onoga što smo mogli u skladu sa Poslovnikom, predložili smo i određeni su amandmani usvojeni jer u protivnom ni ovo malo što ste mogli napraviti u ovih mjesec dana ne bi mogli napraviti jer jednostavno za to ne bi imali temelja. Međutim, naša kritika nije zato da se sutra zlurado smijemo zato što država ne funkcionira. Svima nama je u interesu da RH profunkcionira, da RH bude sređena država, da Vlada funkcionira jer će na temelju toga svima nama biti bolje. Ali gospodo draga, sa ovim zakonom, sa ovakvim prijedlogom zakona do toga neće doći. Problemi koji postoje sa upravljanjem, sa aktiviranjem imovine u vlasništvu RH, usvajanjem ovog prijedloga zakona postat će samo veći. Zbog toga Klub zastupnika SDP-a podržati zakon koji se tiče sustava državne uprave jer svaku grešku treba ispraviti i nema apsolutno nikakvog razloga da sprečavamo ispravljanje te greške do koje se zbog brzine, neiskustva ili čega već dogodilo. Međutim, zakon koji se tiče ustrojstva ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave ni u kom slučaju ne možemo podržati. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Grbinu. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolega Grbin održali ste nam otprilike jednu lekciju o tome kako se treba raditi i pri tom zaboravili a što ste vi to radili kada ste imali priliku voditi svoju državu. Da vas podsjetim, u vašem mandatu o ovom zakonu smo raspravljali tri puta krajem 2013. u roku mjesec dana dva puta kada ste mijenjali državne urede, spajali Ured za vanjsku trgovinu sa Ministarstvom vanjskih poslova, ukidali Državni inspektorat pa pripajali to ili razbacali to na pet ministarstva itd. znači u mjesec dana, a prvi puta prilikom konstituiranja Vlade. Vaša racionalizacija išla je na čin da ste dotadašnjih 16 ministarstava podigli na 20 i ponovno politizirali državnu upravu. Kako ste opisali potrebu donošenja tog zakona? Stvaranje djelotvorne mreže središnjih tijela državne uprave kao modernog i učinkovitog servisa građana. Mi smo to tada prihvatili jer svaku namjeru Vlade da se konstituira moramo prihvatiti kao nešto normalno. Razlika između ove sadašnje Vlade i vaše je u jednom upravnom tijelu, ajmo to tako nazvati, više. Vi ste kroz dva posebna zakona, Zakon o područjima od posebne državne skrbi i Zakon o suradnji Hrvatske sa Hrvatima u dijaspori osnovali i dva državna ureda u toku svog mandata, pa smo pet puta znači raspravljali u sustavu državne uprave i smatrali smo da je to normalno, a ukoliko želimo rješavati određena pitanja koja su u tom trenutku pojavljuje. Možda ovo nije najbolje rješenje, međutim pokazat će vrijeme da pojedine aktivnosti koje su se dešavale upravo u vašem vremenu opravdavaju upravo osnivanje ovakvog ministarstva državne imovine, a o tome ću više govoriti u svojoj pojedinačnoj raspravi.
Zahvaljujem zastupniku Boriću. Odgovor na repliku zastupnik Grbin.
Zahvaljujem uvaženi gospodine predsjedniče. Pažljivo sam vas slušao kolega i ako sam dobro shvatio vi ste protiv Ureda za Hrvate izvan RH. Ne, ne, ne oprostite upravo ste sada to rekli i osudili ste tu mjeru vlade Zorana Milanovića. Pa čisto da to bude potpuno jasno. Međutim, bilo mi je zanimljivo slušati vaše izlaganje iz jednog zanimljivog kuta. Da, naravno da se tijekom mandata koji traje četiri godine dođe u situaciju da je neke stvari potrebno mijenjati. Jedna od tih stvari možda je bila vezana uz činjenicu što smo do 1.srpnja 2013. godine imali potpredsjednika vlade koji nije imao resor i koji je kao potpredsjednik vlade nagledao čitav niz aktivnosti koje je RH morala provesti kako bi nakon dovršetka pregovora sa EU ispunila uvjete da se pristupni ugovor RH ratificira u nizu parlamenata država i članica EU kako bi u tu EU mi mogli ući. Nakon što smo u EU ušli, normalno da je došlo do određenih organizacijskih promjena. Međutim, vidite ta promjena o kojoj mi govorimo je promjena u odnosu na zakon iz 2011. koja se događa u 2013. Promjena o kojoj danas raspravljamo je promjena u odnosu na zakon od 14. listopada 2016. godine o kojoj raspravljamo 8. studenog 2016. godine. Vidite tu malu razliku, dvije godine i dvadesetak dana. Evo sitnica. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Grbinu. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega Grbin, prvo u čemu se slažem s vama, slažem se s vama da je ovako bitna tema i da je ministar definitivno trebao biti ovdje i taj sastav obrazložiti ovdje svima nama. Ono zašto sam se javio za repliku je da vam se zahvalim jer ste me vratili skoro tri godine unazad, samo što s te strane sabornice bila tad pozicija, ovdje opozicija, a razgovarali smo raspuštanju AUDI-a i formiranju DUUDI-a je moja rasprava bila nekako na vašem valu upravo ovako kako ste vi danas govorili, ali se to nije tako provelo. Što se tiče ovih zakona koji će trebati biti usklađeni sa novonastalim ministarstvom, itekako se svi tu moramo složiti s vama i ne samo taj zakon. Ja se bojim samo jednoga, a o tome ćemo morati temeljito razgovarati ovdje u Saboru jer se sjećamo 2011. kada se onaj famozni Zakon o privatizaciji, kada se formirao taj državni ured, pa kada se formirao AUDI pa kada ste vi 2013. formirali DUUDI u obrazloženju je uvijek isto pisalo. Nije evidentirana sva imovina, pompozno ste najavljivali i mi 2011. vi 2013., pa sada u obrazloženju piše formiranje registra nekretnina, štete, gubici, sve ono što tako neevidentirana imovina donosi odnosno stvara i definitivno je to nešto čime ćemo se morati pozabaviti. Ali s nečim mora krenuti. I u ovom dijelu mislim da je formiranje konačno i tog ministarstva koje bi se trebalo temeljito time pozabaviti definitivno dobra stvar. A da će uz to trebati prilagoditi i brojne zakone i to je dobra stvar, ali hvala Bogu na početku smo mandata i mislim da svi zajedno trebamo skupiti glave u tom dijelu jer ja već 11 godina koliko imam čast biti na čelu grada čitavo vrijeme vodim bitku i vodim tu problematiku rješavanja državne imovine na našem prostoru koji možemo staviti u funkciju a ne možemo zato jer je to sve presporo i nemamo taj registar imovine.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega, osim što dolazimo sa vrlo sličnog geografskog područja, nije vaš grad toliko daleko od moje Istre i ja dijelim vaše iskustvo jer sam kao član Poglavarstva 4 godine bio zadužen za upravljanje na neki način imovinom na području grada Pule i znam koji su problemi sa državnom imovinom. I zato mi je uvijek drago kada iznosite te, ta svoja viđenja koja dolaze sa terena, koja dolaze iz usta nekoga tko zna o čemu pričam. Sitno vas moram ispraviti nije 2013. formiran Državni ured, on je počeo funkcioniratalo prije 2013. godine, donijeli smo Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH, on je donio određene pomake. I da, složiti ću se s vama, nije donio sve one pomake koje smo htjeli. I točno je da svi zajedno moramo promišljati kako ići naprijed. Ali sada dolazimo do onog segmenta gdje se ja ipak neću složiti s vama a to je segment gdje mislim da je upravo donošenje novog propisa koji će urediti način raspolaganja imovinom u vlasništvu RH ako smatramo da postojeći treba mijenjati trebalo prethoditi formiranju Ministarstva. Dakle prvo smo trebali definirati što će to ministarstvo raditi a tek nakon toga ga formirati. Jer meni se čini i ne mogu se oteti tom dojmu da je ovo ministarstvo formirano isključivo i jedino da bi se osoba koja 14.10. nije trebala biti na popisu onih 19 ministara za onih 19 ministarstava koje smo tada ustrojili da bi se ta osoba mogla negdje skućiti. I meni je žao ali bojim se da sve ovo o čemu danas razgovaramo je ustvari samo pokriće te činjenice. Hvala.
Hvala zastupniku Grbinu. Sljedeći zastupnik Branko Bačić javi se za repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Grbin pažljivo sam vas slušao i čini mi se da ste i rekli da vi ne odričete pravo predsjedniku Vlade da definira svoj kabinet. I dobro je da tako mislite pa u tom smislu i shvaćam vašu raspravu jer da tako ne mislite onda ne biste bili vjerodostojni s obzirom na sve ono što ste kroz protekle 4 godine, odnosno prije 5 godina branili kada je Vlada Zorana Milanovića preuzela odgovornost za vođenje države. Ja se nadam da niste zaboravili da ste tada odmah po imenovanju Vlade donijeli zakone kojima ste omogućili da po načelu rotirajućih Vlada dolaze u ministarstva ljudi izvan državne uprave, zapošljavaju se i da budu na usluzi ministrima. Dakle tim zakonom ste omogućili ministrima da sami definiraju svoj kabinet neovisno od Zakona o sustavu državne uprave prema kojem zakonu postoji javni natječaj itd.. S druge strane ste također nas ovdje uvjeravali kako je pravo predsjednika Vlade i svih ministara da mimo javnog natječaja imenuju nadzorne odbore u javnim poduzećima, da imenuju uprave u tim javnim poduzećima jer govorili ste čemu javni natječaji koji su namješteni, nek ministri sami preuzmu odgovornost i u najvažnija javna poduzeća stave ljude od svog najvećeg povjerenja. Prema tome, na taj način ste omogućili bujanje zapošljavanja u državnoj upravi mimo javnog natječaja a onda ste te iste ljude kroz premještaje uključili u rad državne uprave da postanu državni službenici premda nisu prošli kroz javne natječaje. Prema tome, sve ste to radili kako biste omogućili i premijeru i ministrima u toj Vladi da zapošljavaju da rade mimo javnog natječaja, dovode ljude u sustav a sada biste osporavali pravo predsjedniku Vlade da promijeni zakon nakon 15 dana i omogući da se taj njegov kabinet proširi za jednog ministra. Zato se i ja slažem s vama da je u redu da podržavate mogućnost da premijer definira svoj kabinet jer kada to ne biste onda doista ne biste bili vjerodostojni.
Hvala zastupniku Bačiću. Odgovor na repliku zastupnik Grbin.
Početi ću od kraja uvaženi kolega i zahvaljujem gospodine predsjedniče. Početi ću od kraja i pretpostaviti da je ovo ipak bio lapsus i da vi nakon čitavog niza godina u politici znate da predsjednik Vlade ne mijenja zakon nego da ga mijenja Hrvatski sabor. Tako da vjerujem da se tu radilo o jednom lapsusu. I da, predsjednik Vlade ima pravo predlagati i kako će izgledati njegova Vlada to piše u Ustavu RH. Međutim zanimljivo je a imam ovdje govor gospodina Plenkovića dok je još bio mandatar gdje je govorio slavodobitno o tome kako će njegova Vlada imati 19, zamislite 19 umjesto 20 ministarstava. To je bilo u petak, u sljedeći utorak imali smo 20 ministara. Ja samo govorim da je taj manevar pokazao apsolutnu nevjerodostojnost, svega onoga što je rečeno kada ste vi, a kada kažem vi ne mislim možda na vas osobno nego na vas kao člana jednog kolektiva to je Klub zastupnika HDZ-a, žučljivo i gorljivo branili smanjivanje ministarstava. I kao što ste tada žučljivo i gorljivo branili smanjivanje ministarstava danas branite povećanje tog istog broja i to u manje od 4 tjedna, 3 tjedna i koji dan. E sada što se tiče sustava rotirajućih vrata, tzv. revolving door sustava. I vi i ja znamo, a vi sada vrlo svjesno obmanjujete hrvatsku javnost da nitko tko je bio zastupljen po sustavu rotirajućih vrata nije mogao biti premješten na drugo mjesto u državnoj upravi osim, osim u slučaju kada je došao iz te iste državne uprave na temelju sporazuma, što znači osim kada je tamo došao kao državni službeni. A vi pročitajte u onom paketu zakona koje smo usvojili prije nekoliko dana kad smo raspravljali i ovaj zakon kakav će biti položaj savjetnika vašeg premijera gdje i vi sami znate da je taj sustav bio dobar i da je taj sustav koristan i da sad izmišljate razne načine da ga nadomjestite. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Grbinu. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Grbin, vaša Vlada, SDP-ova vlada je napravila pravila u proljeće 2016. novi kolektivni ugovor za radnike, kojima se stoji da je za radnike HEP-a pozitivna privatizacija HEP-a a osim toga ta ista uprav pokušala je raditi i reorganizaciju HEP-a kako bi se lakše moglo završiti na tržištu, tj. privatizirati. Međutim, to je MOST zastavio i mi ćemo, mi smo tražili tada provedbu natječaja. Upravo u naporima MOST-a nije se dogodilo da HEP se privatizira kao što ste počeli privatizaciju INA-e gdje ste neprijateljski dali upravljačka prava i bijele noći koje više proizvode nafte nego i INA i MOL zajedno koje ste dali u ruku Mađarima. Znači dok je MOST-a takve stvari se neće dogoditi i te reorganizacije koje su pokušale napravite uprave koje ste vi i vaša Vlada imenovali. Hvala.
Hvala zastupniku Bulju. Odgovor na repliku.
Ispričavam se gospodine predsjedniče bila je i povreda Poslovnika i odgovor na repliku. Nisu samo kolege iz sredine ti koji mogu jako puno govoriti u ovom Saboru. Pa ako smijem prvo povredu Poslovnika?
Naravno.
Dakle i vi i ja znamo da je uvažen i kolega Bulj povrijedio članak 238. Poslovnika jer se udaljio od dnevnog reda, a i povrijedio je članak 235. Poslovnika zato što ja o konkretnom otpuštanju i ovome nisam govorio. Pa molim da to utvrdio. Nakon vašeg odgovora ako mi dopustite preći ću na repliku.
Zastupnik Grbin pažljivo sam pratio vaše izlaganje i u vašem izlaganju vi ste se prvi udaljili od teme, budući da ste spomenuli HEP. Koliko znam zastupnik Bulj se osvrnuo na vaše riječi iz vašeg izlaganja kojeg ste imali uvodno. Tako da ne vidim da je zastupnik Bulj u tom pogledu na bilo kakav način prekršio Poslovnik. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Bulj, prije 3 tjedna i koji dan i vi ste govorili o ovom zakonu i tada ste rekli bit ću kratak zbog toga što možemo odmah ovdje vidjeti da ima manje ministarstava 19 ministarstava. Ja znam da niste bili prisutni u sabornici od početka moje rasprave, ja znam da ste uletjeli na otprilike polovici i ja znam da ste pločicu replika digli čim ste sjeli na svoje mjesto, ali to ne mijenja činjenicu da sam ja govorio o nelogičnosti kako vas tako i vaših koalicijskih partnera i o činjenici da ste prije nešto više od 3 tjedna govorili jedno a danas potpuno spremno branite drugo. Što ste tada govorili? Govorili da broj ministarstava u Vladi treba smanjiti, danas očito je zastupate da broj ministarstava treba povećati. Što se tiče HEP-a da doista ja jesam spomenuo HEP. Ali mogao sam spomenuti i bilo koje trgovačko društvo u vlasništvu RH. Jer će ovaj problem koji se tiče HEP-a nastati i kada budemo govorili o INA-i. Nastat će zato što usvajanjem ovog prijedloga zakona stvaramo šum u komunikaciji, stvaramo šum u komunikaciji ne koji se tiče onoga što bi trgovačka društva u vlasništvu RH trebala raditi na provođenju zakona i politika RH. Stvaramo šum u komunikaciji koji će utjecati na način upravljanja vlasničkim udjelima RH u tim trgovačkim društvima zato što je potpuno nejasno na koji način će resorna ministarstva sudjelovati u pripremi i donošenju odluka o raspolaganju tim trgovačkim društvima. A jedan od vida raspolaganja je upravo prodaja odnosno privatizacija. Hvala.
Hvala zastupniku Grbinu. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Stjepan Kovač. Zastupnik Marko Vešligaj. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, kolega Grbin evo kada otvorite danas sve prisutni google i ukucate smanjivanje broja ministarstava pojavit će vam se dva datuma 4. listopada 2016. i 7. listopad 2016. godine i oba se odnose na izjavu tadašnjega mandatara danas premijera Hrvatske vlade Andreja Plenkovića koji kaže smanjit ćemo broj ministarstava. Prošlo je manje od mjesec dana od formiranja Vlade, a mi već imao novu strukturu te Vlade. Toliko o samoj vjerodostojnosti. Mislim da pametnome dosta o tome. Dobro nam je poznato zbog čega danas formiramo ovo ministarstvo koje ništa ne kažem, možda je i potrebno. Shvaćam brojne moje kolege iz lokalne samouprave koji imaju velikih problema sa državnom imovinom ali onda smo ga trebali formirati odmah, a ne da ovo danas šaljemo u hitnu proceduru. Umjesto da u toj hitnoj proceduri konačno počnemo raspravljati o onim krucijalnim pitanjima koja danas tište hrvatske građane. Dajte jedan u tu proceduru da dobijemo i kao saborski zastupnici nacrte te porezne reforme, da dobiju i građani informaciju koliko će šta poskupiti, možda i nešto pojeftiniti i da znaju zapravo planirati svoje budžete, da znaju kako će trošiti svoje plaće i svoje mirovine. I dajte nama u lokalnoj samoupravi informaciju na koji način da slažemo proračune ako ćemo ih neki uopće od nas moći i slagati. To su ono danas krucijalna pitanja koja bi nas trebali ovdje interesirati u Hrvatskom saboru, ali i naše građane. A ne to da li ćemo imati ured ili ministarstvo samo zbog toga jer netko ima želju biti ministar. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem. Pa kolega u pravu ste. Dakle u predizbornoj kampanji i u onom postizbornom pregovaračkom ozračju govorilo se svašta. Najavljivale su se ogromne reforme, najavljivala su se razna jamstva. Jedna od stvari koja se najavljivala je bilo smanjenje državne administracije. A šta smo dobili za uzvrat? Dobili smo broj ministarstava koji je identičan kao što je bio i do sada, dobili smo broj središnjih tijela državne uprave koji rastu, dobili smo da umjesto zamjenika ministara koji je mogao biti samo jedan u jednom ministarstvu možemo imati nekoliko državnih tajnika u svakom ministarstvu, zadržali smo pomoćnike ministra. I šta smo dobili? U stvari dobili smo jednu veliku šarenu lažu. Ali na žalost to je nešto na što smo od ove koalicije koja je sada na vlasti navikli. Ja sam se iskreno nadao da će sa gospodinom Plenkovićem doći nekakvi potpuno novi vjetrovi, ali ovo što se danas događa, ovaj nevjerojatan nered da mi tek tri tjedna i koji dan nakon što smo pompozno predstavili reformu upravljanja državom tu istu reformu mijenjamo samo zato da bi uhljebili jednog čovjeka baš mi ne daje za pravo očekivati da će ova koalicija donijeti puno dobroga Hrvatskoj. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Grbinu. Zastupnica koja se javila za repliku je zastupnica Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Grbin iz dosadašnje rasprave a kao i iz uvodnog izlaganja mogli smo zaključiti da je ovo izuzetno važno i bitno ministarstvo. I onda si ja moram postaviti pitanje kako je moguće da smo ga zaboravili na početku kad smo predstavljali Vladu i promjene koje su predstavljene u sklopu tog novog važnog promjena u Vladi i tih ušteda i racionalizacije i sada nakon par tjedana dolazimo do zaključka da nam upravo to ministarstvo baš sad fali. Iz vašeg izlaganja sam shvatila da ovo izaziva jedan kaos, jer mi više nećemo znati tko s čime upravlja, koje ministarstvo. Da li upravlja Ministarstvo državne imovine, da li Ministarstvo gospodarstva, da li Ministarstvo zdravstva. Ne znamo više šta i tko s čim upravlja. I na kraju nije mi više jasno koliko imamo ministarstava, koliko imamo ministara, koliko imamo državnih ureda, koliko imamo državnih tajnika, koliko imamo pomoćnika ministara i zapravo gdje je tu tako važna i tako pompozno najavljivana racionalizacija i ušteda u državnim službama.
Zahvaljujem zastupnici Komparić Devčić. Odgovor na repliku zastupnik Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Pa uvažena kolegice u potpunosti ste u pravu. Ako promotrite ovaj prijedlog zakona o kojem danas raspravljamo vidjet ćete da je uvođenje ovog ministarstva dovelo do potrebe promjene djelokruga svih drugih ministarstava zato što se kod svakog drugog ministarstva uređuje da će sa ovim ministarstvom sudjelovati u raspolaganju udjelima u trgovačkim društvima koja spadaju u vlasništvo tih ministarstava. Bilo bi zanimljivo vidjeti za svako ministarstvo pojedino koje je to trgovačko društvo koje potpada pod njihovu nadležnost, da vidimo na koji način će sada i koji ministri raspolagati vrijednim državnim vlasništvom. I da, ovo što ste rekli je također točno, možda sam dosadan ali vrijedi ponoviti. Da je ovo ministarstvo doista bilo planirano, da je ovo ministarstvo doista predstavljalo nekakvu srž novog upravljačkog modela kojeg nam je predstavio mandatar, onda bi se to ministarstvo našlo ne samo u Zakonu kojeg smo usvajali 14.10.2016. već bi se zasigurno u ovom obliku sa ovim programom i sa ovim aktivnostima našlo i u programu rada Vlade kojeg smo usvajali tek nekoliko dana kasnije. A sjetit ćete se osoba koja će najvjerojatnije postati ministar ovog resora tada se dovlačila, povlačila, nagovarala da dođe kao i nekoliko dana poslije toga. Ali sve u rok službe.
Zahvaljujem zastupniku Grbinu. I zastupnica koja se također javila za repliku je zastupnica Marta Luc-Polanc. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Blaženko Boban. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grbin, za razliku od ostalih kolega ja sam shvatio da vi nemate problema sa ovim prijedlogom zakona. Vama je jedini problem ovih 21 dana koliko sam ja razumio, a intencija zakona je s vaše strane pohvalna. Međutim, taj 21 dan ja ću ga protumačiti bolje i naknadna pamet nego nikada doći do toga. A zašto ovo kažem? Ovo kažem iz razloga što je još udruga gradova 2013. godine, dakle 120 gradonačelnika od 126 gradonačelnika predlagala upravo ovako nešto. Najveći problem, krucijalni problem svih lokalnim upravama je uistinu upravljanje državnom imovinom. Ja mislim da nema gotovo nijedne lokalne zajednice na kojem području nema neka državna imovina, a da država i ne zna da je vlasnik te imovine, a da paralelno s tom imovinom ne mogu upravljati lokalne zajednice. Iz tog razloga je već tada takav prijedlog da se da do značaja važnosti upravljanju državne imovine je potrebno ovako pa na koncu i u prošlom sazivu Odbor za lokalnu i regionalnu upravu je također raspravljao na ovu temu i na način da bi trebao dat se veći značaj upravljanju državne imovine jer to je uz sve probleme koje imamo ovoga časa krucijalni problem kako građanima tako i svim lokalnim zajednicama, a iznad svega samoj državi. Ponovit ću još jednom, na području gotovo svih lokalnih zajednica imate državnu imovinu za koju država i ne znam. Još 1996. godine sve ono što nije ušlo prilikom privatizacije u vlasništvo privatiziranih tvrtki, nažalost privatizacije takva kakva jeste, je postalo vlasništvo države. Nažalost 80% tog vlasništva još se ni knjižilo nije, a to je uistinu sramota svih nas. Hvala.
Hvala zastupniku Bobanu. Odgovor na repliku zastupnik Grbin.
Poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani kolega, ja se mogu složiti s vama da je ovo izuzetno važno pitanje, da je ovo izuzetno važan resor, al tim više iznenađuje da se na njega zaboravilo i kada se postavljao sustav novi upravljanja državom i kada se predstavljao program rada Vlade za nastupajuće razdoblje. Ali složit ću se s vama, bolje onda i naknadna pamet nego nikakva. Ja sam i tog 14. 10. i danas ponovio jednu stvar i kod toga stojim, vi ste vladajući, vi ste u poziciji da definirate pravila igre i pravila po kojima će raditi Vlada RH u nastupajućem razdoblju. To je vaše pravo, ali je to isto tako i vaša obveza i zato morate snositi odgovornost za ono što činite. Morate snositi odgovornost za činjenicu da mjesec dana gotovo smo imali situaciju da zbog greške u ovom drugom Zakonu o sustavu državne uprave neke stvari ne mogu profunkcionirati, a isto tako ćete snositi odgovornost za činjenicu da smo donijeli ovaj zakon odnosno da ćemo donijeti ovaj zakon koji će urediti novi način upravljanja državnom imovinom putem ministarstva, a da nismo pokrenuli postupak donošenja svih onih pratećih akata koji tek trebaju omogućiti da ovo ministarstvo počne funkcionirati. I zato sam rekao vašem kolegi Klariću kada sam ogovarao na njegovu repliku, vi ste krenuli od krova, a ne od temelja. Vi nemate osnovne pretpostavke da ovo ministarstvo i kada bude ustrojeno i kada nakon što bude ustrojeno u ovom Domu budemo raspravljali i potvrdili osobu koja će ga voditi, da ono počne raditi jer ste sagradili krov, a temelje na kojima bi stajala kuća, a to je Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH o njemu tek trebamo krenuti raspravljati. Krivi put, to je problem.
Hvala zastupniku Grbinu. Sljedeći klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub HDS-a HSLS-a i njihov predstavnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Naš klub će podržati ove obje izmjene zakona. A sada ću malo probati obrazložiti zašto će podržati. Ne upravljanje državnom imovinom sve ovo vrijeme je postala rak rana Hrvatske i jedan ogroman sada već dobro debelo uništen i neiskorišten potencijal. I nitko mi ne može reći da čak i u percepciji javnosti sam naziv i status ministarstva nije jači od statusa ureda. Dakle, sama percepcija već nešto govori. I meni je drago da je Vlada u roku ovako kratkom od tri, tri i pol tjedna već uočila taj problem i odlučila se za ovakav pristup. Pa to je dobra poruka. Naravno da će ministarstvo koje će biti ustrojeno imati ogroman posao i u izmjenama zakonskih regulativa, i u svemu ostalom. Strašan problem, strašne obaveze. Ali po mojem sudu mislim da smo konačno odlučili vrlo ozbiljno zagristi u ovu problematiku. Preko pa skoro 16 godina sam u ulozi lokalnog čelnika. Jedinice lokalne samouprave koja je imala sreću da ima na svojem prostoru i nekoliko objekata državne imovine. Ovdje imam ispisano nekoliko stranica samo pobrojeno što smo sve radili da bi tu imovinu stavili u funkciju. Da vam kažemo da smo od 2002. godine pa sve do 2009. godine vodili borbu i ratove sa AUDI-ima, DUUDI-ima ne znam s kakvim sve vozilima, uredima da bi uopće došli u situaciju i priliku da možemo nešto raditi. Kada je formiran DUUDI tada smo ovdje u ovoj sabornici s ove desne strane tada oporbene upozoravali da hoćemo stvoriti Supermana i da hoćemo čovjeku natovariti na leđa teret koji nijedan čovjek ne može nositi i upravo se je to dogodilo. Pitam vas, koliko je to državne imovine stavljeno u funkciju u te četiri godine ili odnosno one dvije, tri godine koliko je gospodin Pejnović bio predstojnik DUUDI-a. Moram reći još jednu stvar, da evo ovih par mjeseci kako je bio gospodin Boban, da sam ja uspio riješiti jedan problem koji sam rješavao 5 godina također za svoju lokalnu samoupravu za društvenu korist. Nisam mogao čak ni doći do DUUDI-a, čak nisam ni znao da se preselio jer me nitko nije htio primiti ni kao gradonačelnika a ni kao saborskog zastupnika. I zato mene raduje da ćemo imati ministarstvo i da će ministar biti dostupan i nama zastupnicima ali vjerujem, vjerujem da će to ministarstvo itekako imati dobru suradnju i partnerstvo sa lokalnom samoupravom. Jer upravo je tu bio problem, imali smo jedan strašan antagonizam između države i lokalne samouprave. Pa često puta i osobno a i mnogi kolege i kolegice su ovdje govorili, da se osjećam često kao da smo nekakve dvije suprotstavljene, dva suprotstavljena tijela ovdje u ovoj sabornici, u ovoj državi. Mislim da pristup da se može u jednom uredu u državi rješavati sve što se nalazi na prostorima cijele RH da je totalno promašen sustav svih ovih godina koje su iza nas. Ja vam govorim konkretno, govorim iz prakse i iskustva, dakle uspjeli smo dobiti od države na pravo građenja bivši prostor vojarne u Križevcima, uspjeli smo ga prenamijenit. Kraće nam je trajala prenamjena nego nam je trajalo dobivanje toga. A u prenamjenu je uloženo oko 130 milijuna kuna i zaposleno preko 100-tinjak ljudi, novih radnih mjesta. Dakle dokaz, konkretan dokaz da itekako se može državnu imovinu staviti u funkciju ako je država partner sa lokalnom samoupravom, itekako i ako ju se tu podupire, ako ju se ne ubija. Ali sada kada je ured, kada su službenici u uredu ljudi koji ne razumiju problematiku jer kaže se oni nisu političari, oni su samo profesionalci. Pa kako da ja nekom profesionalnom pravniku ili pravnici objasnim smisao i bit nečega na terenu i da tako kažem korist koja će se dogoditi kada on meni priča neku priču koju ja ne razumijem kao što sam ja imao prilike često čuti a i ovih dana kada sam tražio da mi se omogući prenamjena, tj. produženje roka prava građenja i nisam uspio objasniti. Rekao sam ok, pričekati ćemo ministarstvo pa kada dođe ministar, kada on ustroji to sve svoje onda će ministar sigurno kao političar znati shvatiti veličinu svega toga što je pred nama, ja sam u to uvjeren. I stvarno smatram da je dobro da se ovo formira. I meni nije jasno o čemu mi sada ovdje smo malo prije raspravljali. O broju ministara? Pa jel' se povećava nešto u broju ministara? Koliko ja znam ne. Je li će DUUDI preći u ministarstvo? Hoće. Je li to državno tijelo? Jest. Možemo mi sada tu o tome pričati na način malo politizirati ali 'ajmo se ljudi vratiti natrag, hajdemo vidjeti u vrijeme koje Vlade i kojih Vlada je nešto rađeno, hajmo napraviti analizu kada je nešto napravljeno, kada nije pa ćemo doći do vrlo zanimljivih podataka. U svakom slučaju da ne duljim, ovo ministarstvo je potrebno, ovo je poruka, ovo je dobar znak, moje je samo da kažem da očekujem od tog ministarstva, od čelnog čovjeka, od Vlade RH da bude to jedna simbioza, jedno partnerstvo između lokalne razine i državne i možemo stvarno u vrlo brzom vremenu, naravno izmjenjujući najprije čitav niz, ne jedan zakon, pa ako hoćemo pokrenuti proces morati ćemo mijenjati čitav niz zakona ali ljudi zato smo tu. Što ćemo voziti se po istom putu a vidimo da ne valja i ići ćemo do kraja po tom putu dok se ne zaletimo u zid? Pa ajmo promijeniti zakone, idemo popraviti put, zato smo tu. Imamo niz krivih zakona, šumu glupih propisa koji su totalno neprovedivi ali 'ajmo biti mi ti, taj saziv koji će početi to utjerivati na jednu pravu cestu, na jednu pravu stazu koja je na kraju krajeva rezultirati stavljanjem u funkciju tih objekata, dobivanjem mogućnosti za nova radna mjesta i ono što je najvažnije o čemu uvijek govorim, očuvanje života u svim krajevima Hrvatske. Jer državna imovina, ti objekti koji se nalaze diljem naše RH su mjesta gdje se može razvijati život i očuvat život u ruralnim prostorima. Kažem govorim to iz iskustva, govorim to iz prakse, vrlo bih rado ako netko ne vjerujem, pozivam da dođe, da vidi, da malo pogledamo što smo to uspjeli sve napraviti, što staviti u funkciju i ukazati na probleme što još nismo uspjeli a ima toga puno. Dakle naš klub će podržati apsolutno izmjene ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Hrgu. Zastupnik Tomislav Klarić prijavio se za repliku.
Kolega Hrg, ja mislim da ne postoji grad niti općina u RH a da nisu se zatekli sa problemom sa kojim ste se vi zatekli kada ste nešto tražili da bi se omogućilo gradu ili vašem ili bilo kojoj općini u RH da brže dođe do imovine koja je u državnom vlasništvu a da ga može staviti u nekakvu funkciju od interesa za grad. I upravo zato mislim i nadam se da će ovo ministarstvo u tom svom djelokrugu promijeniti i taj dio načina rada, međutim da će se i više uvažavati ovaj naš naš dio dolje sa terena gdje se opravdano traže ta imovina. A da na govorim o problemima kojeg ste se vi jednim djelom dotakli a koji nam pravi sa pravom, jer ih zakon u tom djelu pokriva, državno odvjetništvo gdje prema Zakonu o poljoprivrednom zemljištu zemljišta koja su sad trenutno u vlasništvu još uvijek jedinica lokalne samouprave bez kontakata sa gradom, često bez kontakata sa općinom knjiži u državnom vlasništvu a da im i državni ured u ovom trenutku ne zna koje su sve te površine zemljišta a koje se nalaze u nekakvim obuhvatima urbanističkih ili prostornih planova, namjenskih, namijenjenih ili za gospodarsku ili nekakvu drugu djelatnosti. A onda je potrebno i po dvije, tri godine da bi se na neki način svi ti instrumenti pokrenuli da bi ta općina ili grad dobili to zemljište ili na upravljanje ili imovinu i da bi ga moglo staviti u funkciju a u tom vremenu nestanu brojni investitori koji su bili zainteresirani za taj prostor. Dakle, kad govorimo o svim ovim problemima govorimo na isti način kako smo mi kad govorimo o nama, govorimo o ljudima koji smo se operativno bavili s tim na terenima susretali i prije 5 godina, i prije 6 neovisno o ovome što je gospodin Peđa Grbin govorio bili na vlasti oni ili mi, ili koja stranka vodila državu i kako se ured zvao. Ukoliko se tako nešto ne promijeni bez obzira radilo se o agenciji ili ministarstvu neće biti dobro.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa poštovani kolega. Pa razumijemo se apsolutno u tom djelu. Podsjetili ste me na nešto kad ste spominjali i državno odvjetništvo i te stvari s prepisivanjem imovine. Pa zanimljivo je što se je to događalo u proteklih 4,5 godina. Dakle prepisivana su čitava područja na područjima, evo kod mene je na državnu prepisan kompletan park od nekoliko hektara, gradski trgovi zato jer je kroz taj dio prolazila državna cesta. Oni nisu dakle išli na varijantu da izdvoje cestu, nego su cijelu česticu prepisali sa trgovima, sa svim na državu. I onda su nam rekli je pa trebali ste se žaliti a mi nismo ni znali da se to događa i onda su rekli ok sad napišite zahtjev pa napravite parcelaciju, izdvojite cestu pa platite to pa vam mi onda vratiti vaše. To je kad se događa kad lijeva ne zna što radi desna i obrnuto. Zato jer nema te suradnje, zato jer se državni uredi koji su neka poruka centralizacije postavljaju na jedan sasvim drugačiji način, nemaju partnerstvo sa lokalnom samoupravom, nemaju politički osjećaj i to je problem i to je problem. I zato nam se to događa. Zato nam je potrebno ministarstvo apsolutno i apsolutno zagovaram to.
Zahvaljujem zastupniku Hrgu. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Blaženko Boban.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Evo kroz još ovu repliku pa ću najvjerojatnije povući pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Hrg bilo bi mi je drago da i gospodin Grbin čuje. Govorili ste o Supermanu, da Superman koji nije hodao po zemlji nego lebdio negdje po zraku i nije očito osjećao što se događa na samom terenu. Uistinu AUDIO i DUUDI je bio veliki problem, ali poseban problem je bio kad je Superman bio na čelu DUUDI-a. To je apsolutno veliki problem. Vi ste imali sreću da vas nije primio to je vjerujete mi sreća. Dakle jedan objekt koji je prilikom pretvorbe nije ušao u temeljni kapital Tvornice cementa u jednom području Grada Solina u Majdanu je srušio, obrušio se, prijetila je opasnost građanima i naravno poslije više naloga i intervencija sam uveo komunalno poduzeće da to očisti. I zamislite što je Superman napravio jer je njihovo kao vlasništvo koje usput nije knjižio još uvijek 20 godina je napravio prijavu mene. Evo tako da znate da ste ipak dobro prošli što se tiče Supermana.
Odgovor na repliku zastupnik Hrg.
Da poštovani kolega točno je, možda je i tako. A ja sam imao kontakata, jer trebali smo proširiti odlagalište otpada na državnoj zemlji pa su nam najprije dali upute da neka komunalno poduzeće da zahtjev. Onda kad smo sve napravili, sve papire koje su nam rekli u DUUDI-u riješili i došli, ajde ljudi dajte to riješite onda su rekli e ne to mora lokalna samouprava. Pa smo onda mi to sve ispočetka, pa onda opet natrag da bi na kraju skoro ispalo opet da opet netko treći mora. Dakle to su te stvari koje se događaju na terenu i ponavljam koje samo čovjek koji jest u politici, koji je biran i izabran na neki način može shvatiti. Ne može činovnik to jednostavno shvatiti. On se ponaša ko da je u banci, ko da je na šalteru. Pa kažem dakle u svem tom vremenu od ovih skoro 16 godina ja u onom mandatu nisam jadan ni znao da je promijenjena adresa, da se je DUUDI preselio jer kad su moji iz grada pisali zahtjeve nije vam to adresa, to vam je kriva adresa. Ne, ne veli to je adresa. Pa kako dugo? Pa već godinu i nešto dana. Rekao o super, super, dobro je to.
Zahvaljujem zastupniku Hrgu. Slijedeći zastupnik Josip Borić javio se za repliku.
Hvala lijepo. Kolega Hrg, vi ste dobro primijetili da ovdje se gotovo ništa u ukupnom broju ne mijenja iako s druge strane pokušavaju nametnuti nešto da se nešto povećava u smislu ukupnog broja središnjih državnih tijela tj. tijela državne uprave ili ministarstva. Ako smo ukinuli jedan središnji državni ured kojeg ukidamo i dodali ministarstvo ministru koji je već imenovan mislim da je apsolutno zbroj u svemu tome 0. Tako da u tom djelu ništa. Međutim, djelokrug ministarstva tj. ono što će raditi ministar je ono što je obveza imenovanog ministra i ono što je obveza svih nas da pratimo u slijedećem razdoblju. Zašto? Pa sjetimo se samo kraj 2015. godine i nalaza Državne revizije upravo u dijelu o Državnom uredu za upravljanje državnom imovinom, čuvene afere u kojoj najedanput netko utvrđuje da citiram „Vrijednost dionica i udjela kojima upravlja DUUDI evidentirano u poslovnim knjigama 2014. godine za 16,6 milijardi je manja od vrijednosti u registru i obavijesti SKDD matične knjige svih dionica. Da li je 16,6 milijardi neevidentirane imovine u dionicama dovoljan razlog da novi ministar se uhvati u koštac sa cijelom državnom imovinom, ali i ovim portfeljem kojim će upravljati. Ja mislim da je, da su njegove mogućnosti puno veće nego su mogućnosti imenovanog državnog tajnika hajmo reći tako Središnjeg državnog ureda, njegov rad u Vladi, njegovu nazočnost na koordinacijama zasigurno otvara prostor da će se kroz novo ministarstvo državne imovine moći učinkovitije pozabaviti sa svim problemima državne imovine, a posebno suradnje sa jedinicama lokalne samouprave. Odgovor bivšeg ravnatelja DUUDI-a koji je na to odgovorio, na pitanje novinara, nama je tamo netko izmislio 16 milijardi kuna da fale, a nama niš ne fali je nešto što nas mora upozoriti da upravo novi ministar itekako se mora sa ovim problemom uhvatiti u koštac.
Zahvaljujem zastupniku Boriću. Odgovor na repliku zastupnik Hrg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Borić, dobro ste ovdje sad dotaknuli ovaj drugi dio ne samo objekata, nego ukupne imovine. Ja očekujem od tog ministarstva da ono bude pokretač inicijator utvrđivanja strateških interesa onog što je u vlasništvu Republike Hrvatske, da vidimo da li je ne znam jedna Podravka sa udjelima države strateška tvrtka od interesa za Republiku Hrvatsku, posebnog interesa ili nije. U kojem omjeru, kojim uvjetima jeste. A ovo što se izmjenama zakona predlaže, da upravo ovo ministarstvo ulazi praktički sektor svakog ministarstva koje ima veze sa državnom imovinom je odlična stvar. To je jedna poveznica da se u principu dobije na jednom mjestu konačno uvid u cjelokupnu imovinu RH bilo ona materijalna ili nematerijalna i da na taj način može raspravljati o njoj i da može biti prisutan na svakoj Vladi i sudjelovat u tome. Upravo je tu bit stvari. A ovo što kolege iz SDP-a kažu da je, više nije, više-manje ja vjerujem da će pohvaliti u skoro vrijeme kada se to malo posloži rad ministarstva i pomak na bolje u upravljanju državnom imovinom.
Zahvaljujem zastupniku Hrgu. Sljedeći klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika HDZ-a i njihov predstavnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo pred nama su dva zakona u hitnoj proceduri Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvima i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave kao i Zakon o izmjenama Zakona o sustavu državne uprave. Ovdje je bilo već dosta riječi o tome da li smo to trebali dva tjedna ili tri tjedna prije ili danas, ali smo trebali imati jasnu sliku svih ministarstava kada smo predstavljali i program Vlade i cijelu Vladu. Ja bih rekao i ja bih volio da je to bilo u onom trenutku sve jasno i da smo tada imali sva ministarstva i da smo rekli to je to. Međutim, bio bih još sretniji i još bi mi draže bilo da smo to napravili sa ovim ministarstvom prije 10 godina. Jer ono o čemu ovdje govorimo jeste problem upravljanja državnom imovinom koji nije od jučer, koji nije mali, koji je jedan od temeljnih. I zato mi je jako drago da je ova Vlada to detektirala pa makar i danas i da ćemo imati ministarstvo koje će upravljati državnom imovinom kao i da imamo po prvi puta ministarstvo nadležno za demografiju. Demografija je problem koji je gledajući nekakvu budućnost možda temeljni i najveći u Republici Hrvatskoj i ova Vlada ga je prepoznala i ova Vlada je osnovala to ministarstvo što mi je također drago. Da li smo mi do sada dobro upravljali našom državnom imovinom mislim da neću reći ništa novo ako kažem i da neću ništa nepoznato reći da smo upravljali zaista loše bez obzira koja Vlada bila HDZ-ova, SDP-ova. Zaista kad pogledamo jedan kontinuitet upravljanja državnom imovinom to je loše. To se najbolje vidi iz jučerašnjeg dana. Jučer, pazite jučer je jedna od glavnih vijesti bila da je premijer Andrej Plenković sjeo za stol sa upravom INA-e. Uprava INA-e najveća je kompanija u Hrvatskoj koja ima 40, gdje mi kao Republika Hrvatska imamo nešto više od 44% dionica, strateški najvažnija tvrtka. I jučer premijer sjeda sa upravom INA-e i to govorimo kao izuzetak jer sve te godine prije naše Vlade nisu našle za shodno da sjede i razgovaraju sa upravom INA-e i raspravljaju o tim važnim pitanjima. Ovo je, ovo što ste dogodilo jučer meni daje nadu i vjerovanje da ovo ministarstvo će ostvariti one dobre rezultate i da će se puno bolje upravljati sa imovinom Republike Hrvatske. Imovina je ogromna, velika. Krenimo od nekretnina, stanova, zemljišta, zemljišta turističkog. Krenimo od dionica, od poslovnih udjela, razno raznih javnih površina. To su zaista ogromni resursi koji danas nisu u službi rasta Hrvatske, koji danas zapravo Hrvatskoj ne donose gotovo pa ništa. Mi da bismo ostvarili rast BDP-a, da bismo ostvarili veći broj radnih mjesta moramo staviti u funkciju imovinu koju Republika Hrvatska ima. Definitivno da je u programu ove Vlade također jedna od točaka da se bolje koristi državna imovina, da se njom bolje upravlja, da upravljanje bude brže, dinamičnije. Život je danas brz, međutim mi doista ovdje imamo vrlo loše procedure. Slažem se sa svima koji govore da sama odluka o osnivanju ministarstva po sebi neće donesti ništa ukoliko ne promijenimo i neke bitne odrednice Zakona o upravljanju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske, jer to je drugi dokument koji dolazi nakon ovoga. Ja mislim da je dobro da on dolazi nakon ovoga, jer će resorno ministarstvo tada raditi na njemu i ono će biti predlagatelj zapravo na Vladi, a nakon toga Vlada će ga predložiti Hrvatskom saboru da ga donese. Ono što je bitno ovdje ja bih rekao u upravljanju imovinom u budućnosti, ono mora biti brže, mora biti ažurnije, ono mora biti ja bih rekao na neki način i decentralizirano. Ovdje su upravo kolege iz lokalne samouprave govorili koliko na terenu postoji problema. A tko bolje zna kako upravljati tom imovinom, nego kolega Boban na svom teritoriju, Mato Čičak u Općini Rugvica i načelnici koji su tamo, znaju točno svaki kutak svoje općine, svoga grada i znaju kako bi neku imovinu trebalo staviti u funkciju. Danas su u situaciji zapravo da kada je nešto potrebno da oni sudjeluju na način da podnesu zahtjev i da čekaju da im se Bog smiluje da dođu na red, pa sada hoće im odgovoriti ovako ili će im odgovoriti onako. To mora biti jedan sustav koji prepoznaje probleme, koji naravno mora ustrojiti jedan kvalitetan i dobar registar, što nije lako. Ne zaboravimo da nam zemljišne knjige i katastar nisu savršeni, tek se radi onaj zajednički informacijski sustav gdje još uvijek nekretnine koje se vode u katastru i zemljišnim knjigama ne odgovaraju jedni drugima. Treba ih harmonizirati, treba stvoriti jedan sustav koji će biti istinit i s kojim će se znati kako stvari stoje. Stoga evo ja u ime kluba HDZ-a zaista izražavam nadu da će ovakvim organizacijskim oblikom kada imamo ministarstvo da stvaramo pretpostavke da bolje sutra upravljamo imovinom u državnom vlasništvu. Sa ovim sustavom koji je do sada bio, mijenjali su se organizacijski oblici AUDI, DUUDI i ne znam šta, ali ovo je najviši organizacijski oblik organizacije države, to je dakle ministarstvo i ministarstvo ono na čemu treba temeljiti upravljanje to je jedno načelo odgovornosti. Imovinom treba upravljati odgovorno, dakle marom kako bi mi to pravnici rekli, marom dobrog gospodara, transparentno da sve bude jasno, da bude vidljivo, da nema nikakvih poslova ispod stola i posebno ono treće načelo to mora biti učinkovito. Moramo znati ako upravljamo sa imovinom da ta imovina mora donositi koristi svim građanima RH. Ono što je u vlasništvu RH to je vlasništvo i onog učitelja i medicinske sestre, to je vlasništvo svih građana i svi moraju od toga imati koristi. Ako se ide u nekakvu prodaju, to ne smije biti po raznoraznim načelima koja nažalost evo spomenuo sam INA-u pa sada vidimo kakva iskustva iz te prodaje imamo. Vode se kazneni postupci, vode se arbitraže i zaista to nam nije niti na sliku niti na priliku i sa takvim praksama treba završiti. Ovo je zakon koji stvara preduvjete za bolje upravljanje. Ja se duboko nadam da i mi koji smo ovdje u Parlamentu da ćemo budno pratiti šta se dešava jer naš glas itekako koji dolazimo iz raznih sredina može pripomoći dobrom upravljanju jer i mi znamo i imamo saznanja gdje je potrebno neke stvari bolje napraviti. Na koncu, i meni su se obraćali kao i svima vama ovdje koji sjedite, ne samo gospodarstvenici nego i mali ljudi koji ne znam, imaju nekakvu oranicu ili nekakve poljoprivredne površine koje se naslanjaju na nekakv ficlek koji je vlasništvo države i te procedure traju godinama i godinama da oni uspiju okupiti i da uspiju to skupiti u jednu parcelu ili nekakvi poduzetnici, gospodarstvenici koji žele stvoriti nekakav kompleks radi određenog gospodarskog projekta, isto teškom mukom dolaze do tih procedura. Ali evo bilo je riječi i naše općine, na koncu znam i za županiju iz koje ja dolazim želimo raditi centar za gospodarenje otpadom i nekakvih 20, 30 hektara koji se naslanjaju na jednu površinu na koju reflektiramo su u vlasništvu RH. To su problemi životni, to su problemi koje ljudi prepoznaju na terenu i koji nas itekako opterećuju i zato moramo imati jedan transparentan i jasan sustav i to očekujemo da ovo ministarstvo i ustroji. Što se tiče ovog drugog zakona, tu je rečeno da ispravljamo jedan propust koji se dogodio prije tri tjedna da prelazimo na sustav državnih tajnika. Ovdje izmjenom ovog drugog zakona to na neki način popravljamo. Taj sustav državnih tajnika prijašnja vlada je imala, ona SPD-ova vlada imala sustav zamjenika ministara i pomoćnika ministara, ovdje će se prijeći kao što je najavljeno na sustav državnih tajnika i na sustav ravnatelja umjesto pomoćnika koji će biti osobe koje će biti imenovane na javnim natječajima. Ono što nam je potrebno u državnoj upravi, to je nedvojbeno stručna, moderna uprava koja na ovoj razini na kojoj bi bili ravnatelji uprava po ministarstvima treba biti depolitizirana i ona sigurno treba biti na stručnoj razini jer ona će jamčiti i kontinuitet jer ne počinje život i ne počinje povijest sa svakom novom vladom koja dolazi na scenu. Postoji jedan kontinuitet koji se mora poštivati, a kontinuitet mogu osigurati jedino stručni, kvalitetni ljudi koji na taj način u državnoj upravi treba na taj način i primati. Zato i ova izjava koju je premijer dao da će se i u javnim i trgovačkim društvima dakle u društvima gdje je osnivač RH, da će uprave se birati ne političkim linijama nego da će to ići na javni natječaj. Isto je nešto što mislim da treba pozdraviti da nas sve zajedno treba ohrabriti. Klub HDZ-a podržava oba ova zakona.
Zahvaljujem zastupniku Bošnjakoviću. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani kolega Bošnjakoviću. Počet ću sa nečim što bi više bila ispravka netočnog navoda. Rekli ste da je ovo jučer bio prvi sastanak Vlade sa upravom INA-e, nije to baš tako. Mislim da svi u Hrvatskoj znaju za one poznate snimke kada se jedan bivši predsjednik vlade RH sastajao sa jednim predstavnikom odnosno predsjednikom uprave MOL-a u sastavu kojeg je INA i onda znamo kako je to poslije završilo. Ali šalu na stranu. I prethodna Vlada i ona prije nje i ona prije imale su kontinuirane kontakte sa upravom ne samo INA-e nego i svih drugih trgovačkih društava u vlasništvu RH. Tako da ja ne bih išao toliko daleko pa ovom sastanku od jučer pridavao nekakvo povijesno značenje. Međutim, druge stvari koje ste govorili, kažete ministarstvo, možda ga je trebalo ustrojiti i prije 10 godina i to je glavni sažetak moje replike. Pa nije pitanje ministarstva, pitanje je okvira i svih rasprava koje sam čuo koje dolaze sa vaše strane. Ja sam shvatio da primjedba ide na okvir, pogotovo onaj koji se odnosi na odnos između imovine u vlasništvu RH i jedinice lokalne samouprave. Ali taj okvir neće biti promijenjen samom činjenicom da umjesto središnjeg ureda danas imamo ministarstvo. Dakle mi ovdje govorimo samo da ćemo promjenom imena uz djelokrug koji ostaje u bitnome sličan napraviti čudo. A iz svih vaših rasprava čujem da je problem u drugome, da je problem u zakonu. I upravo zato što kada promijenimo ime ministarstvo neće moći izvršavati svoje ovlasti koje proizlaze iz zakona tvrdim da smo prvo trebali promijeniti zakon, da smo stvarno htjeli da ovo ministarstvo profunkcionira a tek onda prijeći na ustroj ministarstva. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Grbinu. Odgovor na repliku zastupnik Bošnjaković.
Prvo ću vam ovo vezano za INA-u, nije ni vaše društvo ovdje tako dobro postupalo. Sjetimo se 2003. godine, prodano je 25% dionica INA-e plus ona jedna za 505 milijuna dolara. Ali sjetimo se isto tako da u tu cijenu nisu uračunata nalazišta u Siriji. To je vjerujte mi kao kada biste prodali svoju kuću a u cijenu ne biste uključili cijeli gornji kat. Dakle kontinuitet lošeg postupanja vezano za INA-u postoji neovisno koja stranka. Ja sam naveo u principu i jedne i druge i treće koji nisu tu dobro postupali. I zato mi je drago i ovo mi ulijeva nadu da je netko kompetentno sjeo na način sjeda Vlada kao partner u upravljanju i vlasništvu kao vodstvom INA-e. To mi ulijeva nadu da će to postati praksa i da će se na taj način možda rješavati problemi. Što se ovoga tiče, moguća je tehnika i da se prije izmijeni Zakon o upravljanju društvenom imovinom i da se promijeni poslije. Ja vjerujem i tako sam rekao u svom izlaganju, ključno je promijeniti procedure, procedure moraju biti brže, sustav mora biti moderniji, ljudi koji su unutra moraju biti educiraniji i stvari moraju naprosto ići brže. I tada neće biti problema niti za odnose sa lokalnom samoupravom niti vezano za druge oblike vlasništva koje u RH imamo a sa kojima će upravljati evo ili ministarstvo ili neko drugo tijelo. I u svom izlaganju sam rekao da to nije ključno jel' će to biti ministarstvo ali smatram da je ovo jedna najviša razina organizacije državne vlasti i da će na taj način zapravo stvari krenuti bolje i veća je transparentnost, veća je na neki način i odgovornost.
Zahvaljujem. Drugi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Bošnjakovih, meni je jasna vaša motivacija da podržavate novi organizacijski oblik upravljanja državnom imovinom i to dizanje na razinu ministarstva jer očekujete da će to možda biti uspješnije. Ali ono što, zbog čega sam se javio na repliku i ne možete tvrditi da će to biti sustav koji prepoznaje probleme građana jer sustav je bio dok je bio i Fond za privatizaciju i DUUDI i AUDIO, sve su to sustavi, sve su to sustavi više ili manje dobro zamišljeni i iz svih Vlada a vaše su Vlade bile u većini slučajeva u RH gledano vremensko razdoblje. Sustav čine ljudi i ja se nadam da će novi ministar se potruditi da u tom ministarstvu budu ljudi koji prepoznaju probleme građana, koji prepoznaju dobre inicijative poduzetnika lokalne samouprave i svih onih koji na ovom društvenom, društvenom, ispravno kažem jer nije još sve podržavljeno čak ni lege artis na tom društvenom vlasništvu naprave nešto što je korisno za građane RH. Ja se toplo nadam da će, neće se vezati imamo sustav koji prepoznaje nego da će to biti imamo ljude, imamo zaposlene, imamo one koji su sa puno senzibiliteta primaju građane, primaju inicijative i idu zdušno u realizaciju jer do sada je bilo previše upliva svakakvih politika, interesa pojedinaca, volje za špekulacijom a ovdje sam 13 godina a i puno prije toga sam se bavio kada su pojedine vlade slale firme u stečajeve i one koje su trebale i one koje su mogle samo dogovorom vjerovnika i dalje biti žive i sačuvati poprilično radnih mjesta. Bilo je u našoj mladoj povijesti svašta. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku zastupnik Bošnjaković.
Kolega Hrelja i vi i ja znamo da ćemo nakon ovog zakona imati ministarstvo a ne središnji državni ured. I vi i ja znamo da će zapravo to činiti vjerojatno i isti ljudi jer u zakonu piše da ti isti ljudi koji su u Središnjem državnom uredu prelaze kao i rade kao zaposlenici u ministarstvu. I ja nisam niti tvrdio da će samom tom činjenicom ustavi biti bolje, ja samo vjerujem i nadam se a i mi smo ovdje da to kontroliramo i da radimo na tome da će procedure biti brže, da će biti kvalitetnije i da ćemo svi zajedno tome pridonijeti a ovo je prva pretpostavka da organizacijsku razinu dignemo na jednu višu, višu stepenicu.
Zahvaljujem. Sljedeći zastupnik koji se javi za repliku je zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Bošnjaković, dakle ne mogu se ne složiti s vama da nam je svima u cilju da se državna imovina stavi u funkciju. I u tom smislu i formiranje ministarstva ne mora biti loš temelj, zapravo može biti čak dobar temelj. Vi ste ovdje spominjali da sigurno da sa onom imovinom koja je atraktivna, koju se može prodati treba upravljati na racionalan i razuman način pogotovo da se ne događa to da se takva imovina prodaje na telefonskim sjednicama. Dakle mislim da i budući ministar koji će upravljati državnom imovinom će vjerojatno o tome više računa. Međutim, postavlja se pitanje što je sa onim manje atraktivnim, manje atraktivnom državnom imovinom koja je često puta da se tak izrazim pada na teret i jedinica lokalne samouprave. I ovdje se slažem i s kolegom Hreljom bez inicijative i odozdo, bez inicijative jedinica lokalne samouprave ne možemo zapravo postići puno. Jedinice lokalne samouprave, jer poduzetnici moraju imati ideje kako će pojedinu državnu imovinu staviti u funkciju. Ali zato treba, za sve to treba novac, financije. Jedino ono što sad ja u ovom trenutku, nije mi jasno hoće li ministarstvo ovo imati dovoljno financijskih sredstava da pomogne jedinicama lokalne samouprave, da im pomogne. Evo na primjeru, netko je ovdje spomenuo izmjere, geodetske izmjere poljoprivrednog zemljišta, postupka komasacije gdje vi recimo jedinice lokalne samouprave nemaju taj novac da to naprave same. Treba im tu pomoći i ministarstvo, a pomoć županije, na kraju određeni dio njihovih sredstava. Hoće li to ministarstvo u tom smislu imati financijska sredstva da pomogne u tim inicijativama kako bi se pojedina imovina koja je u lošem stanju stavila u funkciju? I mislim da ako u tom smislu ministarstvo uspije onda će to imati smisla. A prodaja atraktivnog zemljišta to uvijek ili atraktivnih poduzeća to je uvijek najjednostavniji način da bi se došlo do sredstava. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Žagaru. Odgovor na repliku zastupnik Bošnjaković.
Kolega Žagar vjerojatno ste čuli dio moje diskusije gdje sam rekao da upravljanje treba na neki način i decentralizirati, da treba zapravo iskoristit potencijal i općina i gradova pa i županija koje na svom području znaju zapravo gdje leži državna imovina kako ju najlakše aktivirati i da tu sinergiju sasvim sigurno treba prepoznati u budućim procedurama. Jer na taj način ćemo puno bolje postupati. I vjerujem da za takve aktivnosti će se sasvim sigurno u proračunu i naći novac, ali zapravo aktivacija imovine treba i proizvest i donest novce.
Zahvaljujem. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Tomislav Klarić. Onda se ispričavam jer mi stoji. Slijedeći zastupnik je Ivan Šipić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega, upravljanje državnom imovinom je ključ i jedan od ključeva razvoja lokalne samouprave. To ovdje često puta smo danas čuli. Toliko je imovine koja leži kao mrtvi kapital a leži neiskorištena. Zato je važna uloga vidimo ovdje ili smo stidljivi ili dovoljno još uvijek ne ulazimo u ovo ali imovinu svakako, državnu imovinu koja je enormno velika treba vezati isključivo ja bih rekao, ono baš u pravom smislu te riječi isključivo, ali s obzirom da gradonačelnici, načelnici, župani i oni koji obnašaju izravno odgovorne uloge za vođenje lokalne i regionalne samouprave oni su ti koji bi trebali i jesu oni koji prepoznaju najbolje probleme u svojoj zajednici i u kojem pravcu bi se ona trebala razvijati. Pa ja bi vas pitao da li je po vama ovo ministarstvo jedna prava direktna pomoć lokalnoj samoupravi? Da li je ovo ministarstvo jedna pozitivna i odgovorna priča u suodnosu lokalne vlasti i državne koja obiluje kako sam rekao nekretninama na području svake lokalne samouprave. Vrijeme će pokazati kojim smjerom će ono ići i za koje možemo reći da je itekako važno jer smo se opredijelili uopćivši probleme kako rekoh sa lokalne razine da podignemo ovu razinu vladanja državnom imovinom i upravljanja na jednu višu razinu. Jer ukidajući agencije državna tijela i počevši putem osnivanja ministarstva dajemo pravi smisao na jedan način lokalnoj samoupravi, izravna pomoć. Da li je to po vama tako ili ćemo ostati na slovima kao što je to dosada često puta bilo. Hvala vam lijepo.
Odgovor na repliku zastupnik Bošnjaković.
Osnivanje ovog ministarstva mislim da je pomoć cijeloj RH. Dakle, cilj je dizanja organizacijske razine upravljanja državnom imovinom na razini ministarstva. Cilj je zapravo jedno transparentno, odgovorno upravljanje, upravljanje marom dobrog gospodara od kojeg koristi moraju imati i građani RH i lokalna samouprava. I u svom izlaganju sam baš poseban akcent stavio na lokalnu samoupravu koja mora biti zapravo i aktivna u cijelom tom procesu jer svi na područjima svojih jedinica lokalne samouprave jako dobro znate koja imovina je zapuštena a vjerojatno znate i načine kako je aktivirati. I tu novo ministarstvo mora sa vama surađivati i na temeljima te sinergije suradnje sa vama mislim i očekujemo dobrobit za cijelu RH.
Zahvaljujem zastupniku Bošnjakoviću. I zastupnik koji se također javio za repliku je zastupnik Blaženko Boban.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bošnjaković, da čovjek je uvijek u fokusu kvalitete i organizacije rada. Institucija se može zvati kako god hoćete, služba, ured, ministarstvo ali ako nije čovjek onaj koji je motor kvalitete nema sreće. Ali reći ću i ovo, prije svega prednost je svoje ministarstvo jer će na koncu taj čovjek sjedit na sjednicama Hrvatske vlade za razliku od državnog tajnika ili predstojnika sadašnjeg Ureda državne uprave. To je velika razlika, bit će u žiži zbivanja, događanja same Vlade. Drugo, reći ću i to odgovorno unaprijed potrebno je dodatno kapacitirati sadašnji Ured državne uprave i kvalitetnom i kvantitetom. Ne bi se događalo u … da ukoliko imate neriješen jedan problem oni pošalju, kažu dajte vi riješite to vlasništvo jer neriješeno je upravo uglavnom vlasništvo, riješite to vlasništvo za interes države. A kad ste riješili vlasništvo za interes države bilo fizičke osobe bilo lokalna uprava A kad ste riješili vlasništvo za interes države bilo fizička osoba, bilo lokalna uprava ili poduzetnik, a mi ćemo tek tada odlučit hoćemo li to vama prepustit, dat, prodat, trgovat ili bilo što drugo. To je jako, jako ozbiljan problem. Problem, čovjek 83 metra zemljišta državne imovine mora za ime države provest proceduru uknjižbe, da bi tek tada čekao ili smilovao se hoće li Superman to njemu dodijeliti ili ne. Zato je potrebno sutra to ministarstvo da ne bi mi sada već ograničili ministra potrebno ga je ekipirati i kvalitetom i kvantitativno ga ekipirati u svakom slučaju.
Odgovor na repliku zastupnik Bošnjaković.
Kolega Boban, slažem se sa svim ovim što ste rekli jer doista i vi kao čelnik lokalne samouprave do jučer, pa na koncu i ja kao saborski zastupnik svaki dan srećemo ljude koji nam iznose zapravo svoje probleme i vrlo često su to problemi baš vezani za ovaj segment. Ali ovo što ste rekli vezano za to da je važan čovjek, čovjek je zapravo najvažniji u cijelom sustavu. I zato sam i rekao da ne samo u ovom ministarstvu, nego na razini cijele uprave u RH moramo se opredijeliti zapravo za stručnost bez kojekakvih političkih konotacija, bez kojekakvih političkih referenci nego jedina referenca zapravo treba biti stručnost i treba biti jednaka prilika svima. I zato mi se sviđa ova koncepcija koju je naš predsjednik Vlade rekao da se zalažemo i da ćemo u ministarstvima kao politički dio imati ministre i državne tajnike, a ispod toga ćemo vratiti ravnatelje uprava koji su izabrani i koji će biti izabrani na javnim natječajima gdje prilike moraju biti svima jednake. Jer jedino na taj način dobit ćemo kvalitetnu javnu upravu koja će jamčiti kontinuitet dobre uprave. Jer ovaj vrh se može mijenjati, ali ovaj stručni dio koji je u ministarstvima on mora ostajati u kontinuitetu.
Zahvaljujem. Sljedeća zastupnica koja se javila za repliku je zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Bošnjakoviću dobro ste rekli da ovi zakoni obećavaju da će se državnom imovinom upravljati bolje i kvalitetnije. Da do sada to nije bilo tako imamo za primjer vidjeti niz objekata koji stoje prazni, napušteni i nisu stavljeni u funkciju. Jedan primjer koji je vrlo onako atraktivan i u zadnje vrijeme često ga možemo čuti, a to je da niz ustanova i trgovačkih društava koriste državnu imovinu. Za nju u ovim trenucima nemaju ugovore o najmu. Ugovori o najmu su postojali i u zadnjih godinu dana nitko ih nije produžio, niti zaključio nove. To dovoljno govori o tome kako se dovoljno ne brine o državnoj imovini koju doista treba staviti u funkciju i ja vjerujem kao što ste vi rekli da će ovo ministarstvo o tome sasvim sigurno voditi računa na puno bolji i kvalitetniji način. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Bošnjaković.
Vi ste potpuno u pravu. I u bilo kojem gradu ili bilo kojoj općini mogli smo vidjeti zapravo koliko ima poslovnih prostora gdje nije riješen niti odnos vlasništva čak niti odnos zakupodavca i zakupoprimca. I čak štoviše postoji zapravo cijeli niz sporova koji se vode između Republike Hrvatske i između općina i gradova gdje zapravo je sporno da li je to vlasništvo države ili je to vlasništvo općine što je zapravo nepotrebno gubljenje energije za sve to vrijeme ta imovina ne daje ama baš nikakve prinose, a trebala bi. Tako da evo, to su, to je dobro otvoreno pitanje koje ste danas rekli. Siguran sam da će novo ministarstvo itekako vodit računa o tome, a zapravo vodit ćemo i mi koji smo ovdje. Hvala.
Hvala zastupniku Bošnjakoviću. Zastupnik Krešo Beljak u ime Kluba zastupnika HSS-a se prijavio za sudjelovanje. Budući da ga nema gubi pravo za sudjelovanje u raspravi. Sljedeći Klub zastupnika koji se prijavio za sudjelovanje je zastupnik HNS-a, HSU-a i njihov predstavnik zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministrice odnosno ministra jer ste još iz onog saziva zajedno sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a će Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne uprave podržati jer je riječ o greškama koje su napravljene i što treba ispraviti, a o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih tijela državne uprave mi ćemo biti suzdržani, odnosno nećemo glasati za taj zakon. A sad ćemo malo reći i zbog čega. Dakle, kada dođe novi mandatar ili novi premijer on ima apsolutno pravo formirati svoju Vladu. Prema iskustvu nekih drugih država kada se formira Vlada formira se po nekoliko metodologija. Jedna je metodologija da složite ministarstva prema procesima i djelatnostima. Druga metodologija je da složite prema ljudima sa kojima mandatar, odnosno premijer raspolaže pa po ljudima slaže ministarstva. A treća je metodologija da ta ministarstva daju određenu poruku prema unutra, dakle prema vlastitom stanovništvu ali da da i određenu poruku prema van. Formiranje ministarstva oko kojeg cijelo vrijeme govorimo, a to je Ministarstvo državne imovine ja cijenim da je to poruka koja se želi dati prema unutra, dakle prema svim našim građanima. Ali i poruka koja se želi dati i prema van, prema eventualno investitorima, da se pokaže da je Hrvatskoj državi stalo do imovine. I sad hajdemo malo vidjeti što se povijesno tu izdešavalo. Kroz povijest imali smo najprije fond, a onda smo iza fonda imali agenciju, a onda smo iz agencije imali ured i sada imamo ministarstvo, a problem imamo apsolutno isti. Ja razumijem da je već kraj dana i svi smo malo umorni, ali bez obzira koliko nas je u ovoj sabornici ja sam apsolutno sigurna da nema nikoga od nas koji kada je riječ o vlastitoj imovini ne zna što ima. Znamo što imamo, znamo koliko vrijedi i ako slučajno to ne znamo ili ne znamo koliko vrijedi onda i znamo zašto je tome tako. Država to ne zna i to treba jasno i glasno reći s ove govornice. Bez obzir da li su na čelu tog ureda, agencije, fonda, ureda i ministarstva bez obzira da li je desna ili lijeva strana upravljala, mi ne znamo što imamo u portfelju državne imovine i država ne zna s čim upravlja. I cijelo vrijeme je pisalo u svim zakonima da se treba stvoriti registar. Registar je počet stvaran unazad tri, četiri godine i ja sam si dala truda pa sam išla vidjeti što tamo piše i o čemu je riječ. Tamo vam piše sljedeće, da država u svom portfelju ima 775 stanova, da ima 191 stan koji je dat na korištenje dužnosnicima, da ima 835 poslovnih prostora, da ima 435 tisuća 702 kvadratna metra nekretnina koje je u korištenju, ali pri tome jednako tako piše da ima i 101 tisuću 325 kvadratnih metara gdje koristi u zakup, dakle gdje različiti uredi i ministarstva koriste privatnu imovinu u zakup. Jednako tako piše da otprilike upravlja i ima u svom portfelju milijun i 200 tisuća građevinskih čestica. To bi jako valjalo provjeriti i jako vidjeti jel ovo ministarstvo će upravljati od strateških poduzeća pa do konja. Nemojte se čuditi nije već kraj dana pa mi se pomutilo. Dakle, kao što je upravljao ured tako će i ovo ministarstvo upravljati privremeno oduzetom imovinom kada se privremeno oduzme imovina kada se vodi proces. Tako se protiv jednog gospodina vodi proces, on je imao pet vrhunskih konja i dakle DUUDI Ured za upravljanje državnom imovinom vodi računa i o tih pet konja. O tomu će voditi računa ovo ministarstvo. To sve treba uzeti u obzir. Ja sam dosta pažljivo, kao što sam dosta štreber u životu pa onda vam to tako grah padne pa je pao i meni, dosta sam pažljivo išla pročitati što DUUDI radi, što će raditi ministarstvo, jednako tako sam išla vidjeti malo procese. Postoje stvari oko kojih ja s ove govornice dopustite da kažem i da iskažem dvojbu. Dakle ovo novo ministarstvo će nedvojbeno bez suradnje s drugim ministarstvima donositi odluke o utvrđivanju popisa trgovačkih društava i drugih pravnih osoba od strateškog i posebnog interesa za RH. Ali onda kada će se odlučivati tko će biti na čelu pojedinih tih društava onda će to raditi u suradnji s drugim ministarstvima. Postoji ona jedna uzrečica, kada nisi baš siguran onda napravi povjerenstvo. Bojim se da i ovdje o tome nije riječ, ja samo upozoravam, upozoravam bez obzira što ja sjedim s lijeve strane, bez obzira što je ova lijeva strana ovaj čas oporbena. Meni je stalo do ove države i stalo mi je do imovine ove države i stalo mi je do toga da se imovina bez obzira da li se nalazi u strateškim društvima ili je riječ o nekretninama stavi u funkciju jer odgovorno radim svoj posao i želim biti odgovoran građanin ove zemlje i ja želim da svaki premijer koji dođe i svaki ministar koji dođe bude bolji od onog prethodnog bez obzira na kojoj strani ove sabornice sjedi. Tako da ima još jedan posao koji je vrlo neobičan, ja ću jednog dana pitati kako se to radi. Dakle za razliku od sada državnog ureda ovo ministarstvo će obavljati poslove stručnog osposobljavanja članova skupština, nadzornih odbora i uprava trgovačkih društava. E mene moram priznati zanima kako će to novi ministar zajedno sa svojim suradnicima raditi. Ono što želim reći, želim reći da je ogroman portfelj, želim reći da su to društva od strateškog i posebnog interesa pa do već spomenutih konja, želim reći da će tu biti niz problema koji jesu to drugim riječima, ako je misao i ako je ideja da će osnivanjem ministarstva riješiti sve one problem koji su bili to, ajmo vidjeti dajmo vam priliku pa da vidimo da će to biti riješeno. No međutim, nema ministarstva koje može raditi i koje može donijeti rezultate ako ne zna čim upravlja. Ovo ministarstvo ne zna čim će upravljati i tu je suštinski problem. Nije problem da li se to zove fond, agencija ili se to zove ured državne uprave ili ministarstvo nego je problem da svako ministarstvo mora znati čim upravlja pa tako mora znati i ovo. To je prioritet prioriteta, kad to imamo onda se možemo i dogovoriti. Možemo reći da neko upravlja lošije ili ostalo, ali to je suštinski problem. Jednako tako kada je riječ o ovom zakonu kojeg imamo priliku sada diskutirati o njemu onda bit izmjene koje su tu definirane nekako valjalo složiti u tri grupe. Prva grupa su greške, ja razumijem da su bile greške u nazivlju, mene je jako zaintrigirao naziv regionalnog razvoja jer je sada iz Ministarstva regionalnog ide u ministarstvo regionalnoga. I mene je slučajno pitao jedan novinar da li ste vi bili ministrica ministarstva prostornog ili prostornoga razvoja. Moj prvi odgovor je bio prostornog, na tabli piše prostornoga. Dakle ajde idemo to smo odlučili popeglati i to popeglavamo. Druga stvar su neke stvari koje je trebalo definirati jel su procesi koji su se odvijali u ministarstvu već prije bili takovi pa ovim izmjenama i zakona to popeglavamo. Recimo kada je riječ o Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja mi smo tamo negdje 2014. molili da kada će se raditi izmjena zakona da se izbriše urbanističke inspekcije jel od 1.1.2014. nema urbanističke inspekcije pa je sada prilika da se to napravi. Jednako tako je izuzetno dobro da je kada je riječ o energetskoj učinkovitosti u zgradarstvu to vezano uz to ministarstvo zaista sada ugrađeno u ovu izmjenu i dopunu zakona. Kada je riječ o Ministarstvu vanjskih poslova to su isto neki procesi koji se odvijaju, kada je riječ o Ministarstvu pomorstva, prometa i infrastrukture jednako tako ovo je prilika da se to popegla. No međutim, ono što je tema je dakle ministarstvo novo Ministarstvo imovine i postoji još jedna tema kada je tu nama bio onaj petak 14. kada smo imali i prezentaciju ovih novih zakona, onda je formirano Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, ja sam tada išla pažljivo pročitati jer ja tu imam jedinu veliku dvojbu, nadam se da će me vrijeme demantirati, ja bih voljela da me demantira. I rekla sam da će to Ministarstvo zaštite okoliša imati i taj dio energetike, apsolutno u uvjerenju da je uprava za energetiku i rudarstvo koje je sadašnje u Ministarstvu gospodarstva, ide u Ministarstvo zaštite okoliša. U međuvremenu smo vidjeli da je rudarstvo zaboravljeno. I sada rudarstvo dijelimo na pola. Ali dijelimo na pola čudno, dakle postoji Zakon o rudarstvu i u tom Zakonu o rudarstvu točno stoji što su mineralne sirovine. I onda su energetski mineralne sirovine, započinje se ugljikovodicima, to vam je nafta, prirodni plin, zemni vosak, pa onda idu fosilne, pa onda idu mineralne sirovine, pa mineralne sirovine za proizvodnju građevinskog materijala, arhitektonski građevinski kamen i mineralne sirovine kovina. I sada ovo prvo kada je riječ o ugljikovodicima ide u Ministarstvo zaštite okoliša ali tu se ponovno dešava jedna nedosljednost. Sadašnje Ministarstvo zaštite okoliša je u, dakle u svojo djelatnosti ima i dio koji je vezan uz zaštitu i korištenje voda koje je iz Ministarstva poljoprivrede išlo u Ministarstvo zaštite okoliša ali je pri tom eksploatacija pijeska i šljunka ostala da će rudarenje pijeska i šljunka ostati u Ministarstvu gospodarstva. Dakle ponovo će jednim dijelom upravljati Ministarstvo zaštite okoliša i energetike a dio te eksploatacije će ostati u Ministarstvu gospodarstva. Ja lijepo molim predlagatelja, ima vremena da razmisli i da kao predlagatelj da amandman da ne bi uskoro imali ponovo izmjenu i dopunu zakona, sjednite i vidite, logika stvari bi bila da eksploatacija pijeska i šljunka jer tim resursom, vodom a pijesak možete eksploatirati samo i šljunak u blizini vode ili šljunčarenjem na vodotocima odnosno na drugim mjestima da onda kada je riječ o mineralnim sirovinama i to taj dio rudarstva bude u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, naravno da ćete vi donijeti onu odluku koja će biti najprihvatljivija. Inače ja moram reći kada je riječ o eksploataciji mineralnih sirovina, kada je riječ o mineralnim sirovinama, ja tu nemam dvojbe da bi sve mineralne sirovine mogle završiti u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, neće ni primijetiti da još ovo imaju a bilo bi puno bolje i puno učinkovitije, jer osnovni prijepori kada je riječ o tome su sa aspekta zaštite okoliša. Mi tu vidimo samo plin i vidimo naftu, ali ono što su trajne kaverne u prostoru vam je eksploatacija mineralnih sirovina, dakle eksploatacija građevinskog tehničkog kamena, to je ono što vidimo najveći problem u prostoru i ono što čak i problem eksploatacije je dio koji je moguće definirati ali je problem sanacije prostora onaj koji je ostao, dobru sanaciju prostora ne možete napraviti bez zaštite okoliša, tako da je cijelo, eksploatacija, dakle cijeli dio rudarenja otišlo u zaštitu okoliša, mislim da tu ne bi bio neki veliki problem. Ali dopustite da s ovog mjesta, ima se još vremena, dajte razmislite da vam opet dio stvari koji je inače sada u zaštiti okoliša ne ostane u drugom ministarstvu. Stoga zaključno, vezano uz zaštitu okoliša apsolutno sam rekla, i u nekoliko navrata govorim o svojim dvojbama i svojim dilemama samo iz razloga što je zaštita okoliša usko vezana uz prostorno uređenje i apsolutno je osjetljivost prema prostoru kod mene možda nešto malo pojačana ali kada napravite devastaciju prostora jedanput, napravili ste zauvijek. A kada je riječ o Ministarstvu državne imovine, ako je Ministarstvo to koje će jednostavnije, brže i operativnije riješiti probleme 'ajmo vidjeti ali nema ministarstva i nema ministra koji će to biti u stanju riješiti dok nema popisanu imovinu a oko ovih procedura malo razmislite da ne ispadne da odgovaraju svi a na kraju ne odgovara nitko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupnici Anki Mrak-Taritaš. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Tomislav Klarić.
Uvažena gospođo Mrak-Tarištaš, ja se od početka do kraja zaista sa vašom raspravom slažem jer ste se dotaknuli svih onih gorućih problema državne imovine o kojoj svi jako dobro znamo. Meni je tako svejedno da li će se zvati fond, AUDI, DUUDI ili će biti ministarstvo ali je činjenica ovo što ste vi naglasili, o čemu ja govorim ovdje čitavo vrijeme a i godinama na drugim funkcijama na kojima sam bio da država ne samo da ne zna čime upravlja nego da država u trenutku kada sazna s čime upravlja onda zakomplicira situaciju ljudima koji operativno na terenu tu istu imovinu žele staviti u funkciju. I to se događa svakodnevno, to je svakodnevni problem svih nas. Vi bili ste i radili ste u ministarstvu, bili ste i ministrica i dobro znate sve te probleme. I tu je napravljen jedan šum u komunikaciji između državnog odvjetništva, između agencija, između gradova i općina i na način da se knjiži imovina u vlasništvo RH, da s njom upravlja DUUDI, sadašnje, buduće nekakvo ministarstvo, da se knjiže čestice kako je Branko Hrg govorio cjelovito bezparcelanski, da imamo ne sređen katastar na terenu. I ja se bojim da ovo ministarstvo kada profunkcionira. Samo se toga boljim, podržati ću zakon i neka se formira ministarstvo ali neka krene od početka, neka krene sistematski popisivati imovinu, nek uvaži prostorne planove jedinica i gradova na koje su dali suglasnost i mišljenje i da se ti prostori koji su itekako od interesa ne samo gradova nego i države konačno stave u funkciju gdje god je to moguće u protivnom su rak rana ovog društva.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Sabora. Kolega Klarić, dakle mi smo i surađivali u nekim drugim uvjetima i u nekim drugim okolnostima i svjesni mo i vi i ja problem imovine. I ja bi možda rekla dvije rečenice, koristim ovu priliku kako se odnosi prema državnoj imovini i prema svojoj vlastitoj imovini kod izrade prostornih planova što je bila učestala praksa. Radi se prostorni plan i nema nikad dovoljno težnje da bude što više građevinskog područja i što više površine namijenjeno za gradnju. I što se onda čini? Nebrojeni broj slučajeva koji sam ja imala prilike vidjeti čini se slijedeće, imovina, dakle zemljište gdje je vlasništvo države taj čak postaje zelena površina da bi se to moglo nadoknaditi negdje drugdje. Mi smo tamo pred jedno dvije godine stavili jednu odredbu u zakon kad je riječ o DUUDI-ju da mišljenje mora dati DUUDI kad je riječ o imovini samo zato da zaštitimo državnu imovinu. Jer znate bilo tko od nas kad je na čelu bilo kojeg ministarstva se mora prema tom poslu odnositi kao što se odnosi doma. Nema nikog ovdje koji nema neku svoju tužnu priču. Ja kad sam bila na čelu ministarstva trebala sam prostor za arhiviranje i najlogičnije mi je bilo obratit se DUUDI-ju. I onda nakon dugog, dugog tako razgovora i svega ponuđen mi je prostor u centru grada za arhiviranje od nekakvih 1000 kvadrata gdje bi samo uređenje toga koštalo negdje 2 milijuna kuna. Naravno da apsolutno to nije došlo u obziri i mi smo našli jedan prostor u blizini Jastrebarskog koji je isto bio državni a našli smo mi. Dakle nije problem kad vi imate arhiviranje jedanput mjesečno to odvesti u Jastrebarsko gdje je to koštalo znatno manje. Dakle smisao je slijedeće: prema državnoj imovini kad upravljate njom morate se odnositi kao prema vlastitoj. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice Mrak-Taritaš, u svom izlaganju s kojim se u najvećoj mjeri doista i ja slažem navodite da vam čini mi se kako ste rekli nije do kraja jasno kako i na koji način ministarstvo a što piše u članku 23. a obavlja poslove stručnog osposobljavanja članova skupštine upravnih, nadzornih odbora i uprava trgovačkih društava. I vi ste bili ministrica i dugo godina ste radili u Ministarstvu prostornog uređenja i graditeljstva i to naše ministarstvo također provodi stručne ispite za djelatnike u graditeljstvu i prostornom planiranju bilo za projektante bilo za nadzor. ministarstvo uprave provodi stručne ispite za službenike u državnoj upravi, lokalnoj samoupravi, Ministarstvu pravosuđa provodi za pravosudne ispite. A ja ću vas podsjetiti da je prije 6 do 7 godina Ministarstvo gospodarstva provodilo obuku za članove uprava i nadzornih odbora javnih poduzeća u RH. I onda su zainteresirane osobe koje su ispunjavale uvjete stručne spreme se na taj natječaj prijavljivale i obavljale edukaciju. Mislim da je u to bilo uključeno, ekonomski fakultet kako bi osobe koje se imaju namjeru javiti na natječaj za člana uprave i za člana nadzornog uprave pojedinog javnog poduzeća u vlasništvu RH imalo certifikat, imalo potvrdu da je osposobljeno provoditi nadzor. Na taj način se htjelo dignuti na višu razinu upravljanje javnim poduzećima u RH koji brinu i skrbe o državnoj imovini i te bi se osobe onda kasnije javile na natječaj, i na natječaju bi se njih izabiralo kao osobe koje mogu biti članovi uprave i nadzornih odbora. I mislim da je to bila jako dobro i to sam u replici kolegi Peđi Grbinu istaknuo da nije to bilo dobro ukidati. Pa se slažem s time da se vrati taj postupak i na taj način pogne u kvalitetnom vođenju. Hvala gospodine predsjedniče.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bačić ja to vama mogu reći, kolega jedanput ministar uvijek ministar. A mi smo bili u istom ministarstvu pa onda je to nešto jednostavnije. Dakle ja sam inače osoba koja apsolutno voli red i volim da kad je nekakav proces gotov da se o tome donosi, da se stavi diploma. Moja djeca znaju reći kad završiš plesnu školu mama voli da se vidi da je završeno. I ako je tome tako i ako tome tako bude ajmo vidjeti. To drugim riječima znači da će članovi nadzornih odbora, članovi skupštine trgovačkih društava proći određenu edukaciju, nakon te edukacije će dobiti određeni certifikat i pretpostavljam da u ugovoru o radu će to biti uvjetovano da u određenom vremenu moraju proći edukaciju, da moraju dobiti certifikat kao što je uvjetovano državnim službenicima vezano uz stručni ispit. Dakle, vi kad primate nekog u ministarstvo vi mu kažete da može biti, da je uvjet stručni ispit odnosno državni ispit koji već je i da onda u jednom određenom roku mora to položiti. Ako ne položi i postoji velikih problema. Ako se ja dobro sjećam, a tu su kolege koji dobro znaju o čemu govorim, da je u jednom času bila akcija da vidimo po ministarstvima koji nema položen ispit, taj koji nije imao položeni ispit imao je rok da položi ispit. Pa ja pretpostavljam da je ideja bila da članovi trgovačkih, odnosno članovi skupštine i nadzornih odbora prođe edukaciju i nakon toga dobiju certifikat i pri tom imaju i rok u kojem to trebaju napraviti, a ako ne neće to više moći biti jer to je sustav. Hvala.
Hvala na odgovoru. I zastupnik koji se javio za riječ je zastupnik Petar Škorić.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovana gospođo Mrak-Taritaš evo krenut ću otraga vezano za program osposobljavanja i uvjeta dakle koji su sada ugrađeni u djelokrug ministarstva. Evo i osobno sam završio taj projekt korporativnog upravljanja … upravnih i nadzornih odbora prije 7, 8 godina i mogu kazati da kroz 2, 3 mjeseca tog osposobljavanja na ekonomskom fakultetu da se dobiju dovoljni elementi da čovjek može kvalitetno raditi kao član upravnog ili nadzornog odbora. To je krenulo imenovanjem preko javnih natječaja ali evo nažalost prethodna vlast je ljude odmah razriješila nakon što su imenovani i na javnim natječajima. I ne vidimo ništa sporno da se takvo osposobljavanje vrši u okviru ministarstva jer evo znamo i za druge oblike osposobljavanja da nadležna, resorna državan tijela provode osposobljavanje, daju potvrde i na kvalitetniji način definiraju i standarde, kontroliraju procese pa i za same polaznike vjerujem da je jeftinije jer tada je taj projekt bio, program bio dosta skup oko 20 tisuća kuna je koštao za pojedinu osobu. A što se tiče drugog dijela sa glavninom vašeg izlaganja bi se složio. Naravno da je ovo ministarstvo u ustrojavanju i kroz rad sigurno da će puno tih stvari trebati posložiti, dovesti u red. Međutim u jednom dijelu vašeg izlaganja istakli ste u biti dvojbu da li nam treba takvo ministarstvo, ne treba. Međutim, ja bih podsjetio samo na Agenciju za upravljanje državnom imovinom. Evo plan od prije četiri godine otprilike u ovo vrijeme gdje je tadašnja Vlada najavila praktički rasprodaju oko 4 i pol tisuće stambenih jedinica dakle državne imovine i od toga su najavili akcijski plan uprihođenja u državni proračun otprilike oko 1,3 milijarde kuna. Mi u međuvremenu znamo, evo to je bilo prije četiri godine što se događalo sa agencijom, na koji način je djelovala. Vidjeli smo da nije napravljen ni registar imovine. Vidjeli smo da ne znamo u biti ni što je uknjiženo, ni što je … [[Govornik se ne razumije.]] Ne znamo za pojedinu imovinu [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] niti tko je koristi. Prema tome, više nego opravdano je da jedno ovakvo ministarstvo funkcionira i da se na jednoj višoj razini ove stvari krenu rješavati. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnica Mrak-Taritaš.
Dakle već sam u replici gospodinu Bačiću odgovorila vezano uz te neke certifikate, stručne ispite i sve ostalo apsolutno prihvatljivo. Pažljivo ću pratiti da li je tome tako i kako će to biti sudbina toga. Kad je riječ o nekretninama i kad je riječ o prodaji znate vi da mi mogli prodati kao što sam u svom izlaganju govorila morate znati što imate. I moramo jasno reći zaista je ovo mjesto na kojem treba jasno reći za razliku od privatne imovine što u Hrvatskoj jako, jako dobro znamo tim više što čim je najava nekakvog poreza, poreza na nekretnine apsolutno ljudi vode računa, čak znaju da prebacuju, da zna se tko je vlasnik i ostalo država ne zna s čim upravlja i to treba jasno reći. I moja dvojba se sastoji u tome. Dakle, ja apsolutno mislim da tako je svejedno kako se tijelo zove. To tijelo mora biti operativno, mora raditi i mora znati čim upravlja. Nema sreće ni da se zove ministarstvo i da se zove najvažnije ministarstvo ako ne zna s čim upravlja. Ja vidim ovdje jednu drugu poruku i tu poruku moram reći da načelno mi je prihvatljiva kada je riječ o ministarstvu. Znate, kada želite poslati poruku što je važno u jednom sustavu, što je važno u jednoj državi, onda tako formira i svoja ministarstva. I onda tu vidim tu poruku. No međutim, nema sreće ako neće se znati čim upravlja. Može biti najbolji čovjek na ovom svijetu. Prvo i osnovno mu treba zaista dati jedno vrijeme i sva energija treba biti na evidentiranju imovine, čak na evidentiranju i znati gdje ima spor. Mi smo u jednom zakonu donijeli i rekli kada postoji spor između jedinica lokalne samouprave i države u odnosu o tome čija je imovina, a imovina može ići, riječ je bilo o privođenju i namjeni. Može ići u privođenje namjeni, može biti tema prodaje, a ovo će se interno riješiti. Dakle, tu čak imamo i taj problem da li je imovina u vlasništvu općine i grada, da li je u vlasništvu pojedinog ministarstva pa onda je to ministarstvo su država. Dakle, imamo tu niz, niz problema. Mislim da je došlo vrijeme da to rješavamo.
Zahvaljujem. I Klub zastupnika SDSS-a se prijavio za sudjelovanje u raspravi i u njihovo ime zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra sa suradnicama, kolegice i kolege ja ću izreći ovdje stav kluba SDSS-a o prijedlogu da se formira Ministarstvo državne imovine za upravljanje državnom imovinom. Dakle uz dužno uvažavanje kolegice Mrak Taritaš koja ima sigurno jedno neosporno veliko iskustvo i znanje u ovoj materiji potpuno je jasno da je ona u pravu kad kaže da elementarna stvar i što kažu conditio sine qua non uvjet bez koga se ne može raditi u ministarstvu je ako nemamo popis imovine da znamo sa čim gospodarimo. I apsolutno je ona tu u pravu. No mi ćemo ipak podržati ovu inicijativu, jer mislimo da je vrijednost imovine koja se obuhvaća ovim zakonskim rješenjem, odnosno prijedlogom da se formira novo ministarstvo toliko velika da brigu o njoj treba dići upravo na nivo institucije koja se zove ministarstvo i koja je organizirana, strukturirana kao ministarstvo. I jer je praksa o čemu ću kasnije govoriti jedinica lokalne samouprave takva da govori da samo ministarstvo, očigledno samo ministarstvo može razriješiti i uvesti red i protočnost u šumu neusaglašenih međuresornih propisa koji otežavaju, a život to pokazuje, koji otežavaju korištenje državne imovine na pravi način. I mislimo da je prava šteta što i da je učinjen propust što prije mjesec dana nije u paketu formirano i ovo ministarstvo i što nismo onda to već formirali kad smo formirali cijelu Vladu. Neki podaci govore da su prihodi od državne imovine u ovoj godini, dakle u ovoj godini malo manji od milijardu i 800 milijuna kuna što su ogromni novci. Većinom su to prihodi od dobiti ili od dividendi, pa tu je uračunata i prodaja Končara, Imperiala. Dakle, radi se o vrlo velikim prihodima i to upravo govori u prilog toga da nad ovakvim velikim sredstvima kontrolu treba imati institucija ministarstva po našem viđenju stvari. Kao što je već prethodno rečeno u ne tako dalekoj povijesti vidimo da smo godinama tražili rješenja i da smo u tim rješenjima za upravljanje državnom imovinom uglavnom uglavnom evaluirali. Danas pričam o ministarstvu, a nekad je to zapravo bio kontroverzni Hrvatski fond za privatizaciju. Hrvatski fond za privatizaciju ukinut je 31.3.2011. Umjesto njega zaživjela je Agencija za upravljanje državnom imovinom. I cijela ta ideja AUDI-a zapravo se svodi na brže, lakše i jeftinije upravljanje državnom imovinom. Tako je to trebalo biti. Kada je osnovan DUUDK on nije u potpunosti upravljao cjelokupnom imovinom državnom. Od 2013. godine se pisalo da je Vlada konačno odlučila uvesti red o upravljanju državnom imovinom, no koja se inače u praksi kako je to rečeno vrlo loše koristi i da je novijim načinom upravljanja državnom imovinom država trebala imati višestruku korist tada je u hitnu saborsku proceduru upućen Prijedlog zakona o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu države i tim zakonom su se proširile ovlasti DUUDI-a, a ukinut je AUDI-o. Dakle tada se tvrdilo da je državna imovina razbacana po različitim institucijama, a da se zapravo ne zna ni što imamo ni koliko to vrijedi, dakle nismo napravili generalni popis, rekapitulaciju onoga imovine s kojom država raspolaže. Naravno da ne moramo ukazivati da je posljedica toga izguljena korist, netransparentno upravljanje i odlučivanje i mnogo toga negativnog što se trebalo na kraju izbjeći. Današnji put za ministarstvo državne imovine je trasiran transformacijom Agencije za upravljanje državnom imovinom pravne sljednice nekadašnjeg hrvatskog fonda za privatizaciju, a novi susta koji čini DUUDI Centar za restrukturiranje i prodaju te državne nekretnine. Dakle to govori o stalnom permanentnom pokušaju da se nađe najispravniji model za upravljanje tako velikom i ogromnom imovinom kao što je neiskorištena državna imovina. I zato mislimo da je to za nas prihvatljivo rješenje i mislimo da upravo iz tih razloga treba da to bude pokriveno u organizacijskom modelu ministarstva. Ima još razloga zbog kojih to mislimo, a to su iskustva sa u praksi sa terena iz života jedinica lokalne samouprave koja baš nisu stimulirajuća. Tako kada npr. o tome je već bilo govora, općine traže pravo služnosti ili pravo građenja na državnom zemljištu na zemljištu u vlasništvu RH, a postoje i prostorni planovi koji su već riješili, postoje projekti itd. onda zastoj počinje u DUUDI-u. I taj zastoj i rješavanje takvih slučajeva u pravilu u prosjeku se odvija dvije godine. Dakle iskustvo govori da najmanje dvije godine traje proces od zahtjeva lokalne samouprave za rješavanje služnosti, prava služnosti ili prava građana na državnom zemljištu duže od 24 mjeseca. Osim toga, iskustva govore da postoji neusklađenosti između zakona po raznim resorima. Tako recimo sa Zakonom o šumama imamo nesretnu stvar da Uprava za šumarstvo još uvijek nije donijela do današnjeg dana uredbu kojom je definirala načine kako će se izdvajati šumsko zemljište i dati na raspolaganje jedinicama lokalne samouprave kako bi one mogle podizati infrastrukturne objekte turističkog karaktera. I to je razlog i to govori u prilog tome da treba postojati nekakva institucija koja će koordinirati među resorima i upravo otklanjati ovakve stvari. Načelnici općina sa kojima sam kontaktirao kažu da imaju vrlo veliki problem napuštene imovine na način da tu imovinu trebaju de facto održavati i to im stvara dodatne troškove. Problem im je to ih opterećuje jer ih ne mogu staviti u funkciju kako bi željeli i kakve potrebe oni imaju, pa tako zbog neusklađenosti određenih papira unutar državne imovine, projekti koji bi možda i mogli donijeti izvjesnu korist lokalnoj samoupravi zbog formalnih razloga i činjenice neusuglašenosti međuresornih propisa propadaju i jedinica lokalne samouprave trpi veliku štetu. Pred budućim ministarstvom će biti veliko pitanje i odgovor na pitanje šta sa imovinom koja je oduzeta ljudima koji su uslijed ratnih nesreća morali napustiti svoje domove i država se uknjižila kao vlasnik te imovine, dakle šta s tim. Mnogi bi se vratili, mnogi bi krenuli u određene investicije privatne, ne mogu jer je to danas državna imovina. To je slučaj u Lici, to je slučaj u zadarskom zaleđu gdje se država uknjižila na imovinu ljudi koji su sada u statusu povratnika. Istina je da će u praksi biti veliki problem i katastar koji nije uređen i ne funkcionira na način kako bi to trebalo, a isto tako mislimo da ni gruntovnica neće biti baš nekakva apsolutno protočna stvar za rješavanje imovinskih odnosa, o tom smo već u više navrata i govorili. Naš prijedlog bi i malo konkretniji, mi bi rekli i predložili tom ministarstvu da se razmišlja o mogućnosti da nekretnine koje imaju vrijednost do milijun kuna odlučivanje o tim nekretninama se spusti na nivo županija. Mislimo da će tada odlučivanje biti puno jednostavnije, da će komunikacija sa jedinicama lokalne samouprave biti neposrednije, lakše i mislimo da će to biti nekakav prvi korak k decentralizaciji jednog sustava. A inače svi govorimo o potrebi decentralizacije puna su nam usta priča o decentralizaciji. Imamo jedno iskustvo sa DORH-om, ispostavilo se kako ljudi kažu na terenu da je DORH usko grlo u rješavanju nekih stvari. Ovdje je bilo rečeno načelnici znaju kakve muke imaju sa grobljima jedinice lokalne samouprave raspolažu sa grobljima i kada se pojavi spor načelnik hoće da ima u planu da zida mrtvačnicu onda se tu pojavi činjenica da općinsko državno odvjetništvo nije nadležno, šalje županijskom na mirno rješavanje slučaj spora. Onda se oglasi županijski DORH pa kaže, nismo mi nadležni dajte se javite DUUDI-u i onda se cijela ta stvar tako rasteže, a onda ova građevinska dozvola i projektna dokumentacija istekne. Prema tome, to su nekakve stvari koje po našem mišljenju, to naredno, to budeće ministarstvo, ta ustrojstvena jedinica Vlade treba da riješi. I velika su očekivanja od ljudi koji će u tom ministarstvu pokušati da objedine svu tu problematiku, da sagledaju svu tu problematiku i da nađu najbolje rješenje. Mi mislimo da je dosadašnje, ja moram ovdje reći da su dosadašnja iskustva sa gospodinom Bobanom vrlo dobra, mislimo da je čovjek dobro pokrenuo stvari i u ovom kratkom periodu i u razgovoru sa njim se stekao dojam da apsolutno barata sa materijom međutim ne možemo mi očekivati da DORH uradi nešto što ne može uraditi, odnosno ne može čovjek usuglasiti propise koji nisu u njegovoj nadležnosti a realno i objektivno ga koče da bude efikasniji u svom poslu. Mislimo da DUUDI-u odnosno budućem ministarstvu treba još kapacitiranih, obrazovanih ljudi, verziranih ljudi za rješavanje ovih stvari, mislimo da je DUUDI potkapacitiran i da je to jedan od razloga zbog čega nisu ispunili ona željena, željene ciljeve koji su pred njih bili postavljeni. Sve u svemu mi ćemo podržati ovaj koncept, mislimo da ovo ministarstvo treba da se formira, da problem treba da se stavi pod kapu ministarstva i ukoliko je istina da će to biti gospodin Marić taj ministar ja mislim da poznajući njega, ovom prilikom mogu i iskazati određeno uvjerenje da će on vrlo ozbiljno, vrlo žestoko zahvatiti odmah na početku rješavanje svih ovih problema. Dakle mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem zastupniku Horvatu. Prvi zastupnik koji se javio za repliku, zastupnik Tomislav Klarić.
Gospodin Horvat, povukao sam pojedinačnu raspravu iz razloga što smo već pretjerali malo s vremenom ali moram replicirati jer u onom dijelu kada ste spomenuli gradove i općine i tu se čitavo vrijeme povlači nekakva teza, ne samo u ovoj raspravi o državnoj imovini, pa evo i gospođa Mrak-Taritaš, jednim dijelom to tako. Ja ne znam zašto tolika bojazan prema gradovima, općinama i jedinicama lokalne samouprave. Ne znam zbog čega ako je interes RH razvoj gospodarstva zašto zemljišta unutar obuhvata, poslovnih, industrijskih zona, ne onih izmišljenih koje su samo na papiru nego one koje su u funkciji ne bi bilo već u startu dano u suradnji sa jedinicama lokalne samouprave, njima na raspolaganje da to zemljište stave u nekakvu funkciju. Ima apsurdnih situacija na terenu, ovo što ste spomenuli Državno odvjetništva, da uknjiži česticu od 10, 20 tisuća kvadrata od kojih je samo jedan mali dio po prostornom planu do '91. bio u poljoprivrednom zemljištu i oni jednostavno uknjiže čitavu čestitu, nitko za to ne odgovara. Ne odgovara nitko zato što je preostali dio zemljišta koji bi trebao biti građevinske namjene ne možeš staviti u funkciju samo iz tog razloga. A onda Državno odvjetništvo da bi stvar bila još bolja traže od te jedinice lokalne samouprave da ona plati parcelaciju da bi se ta čestica razbila na manje dijelove i da bi se mogla staviti u funkciju pa kao da smo dvije države, država u državi, valjda svi radimo u istom interesu. Ne vidim razloga da se sumnja u nekakvog načelnika, gradonačelnika. A propo toga mislim da najveću kontrolu nad svim u ovoj državi imaju ti ljudi u lokalnim samoupravama, od državnih revizija, od konstantnih prijava, istraga, medija, ne znam čega sve ne. Valjda nam je svima u interesu razvoj, gospodarstva, zemljišta, valjda smo se prostorno planski konačno počeli pripremati, valjda smo krenuli svi u to sređivanje i katastra i gruntovnica koje ne znam kada će se srediti na ovakav način s obzirom na visinu troška. Ali 'ajmo krenuti s nečim i nemojmo sumnjati u ljude koji na terenu operativno to provode u djelo i koji žive sa svojim građanima.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Klarin, apsolutno potpisujem ovo što ste rekli vi kao predstavnik lokalne samouprave ste najpozvaniji da pričate o problemima kako funkcionira raspolaganje državnom imovinom u relaciji sa jedinicama lokalne samouprave. Ovo bi mogao biti dobar početak rasprave o decentralizaciji jedinica lokalne samouprave i o svim drugim vidovima decentralizacije ali ovo je vrlo bitna stvar jer vi koji radite to u svojim samoupravama vrlo dobro znate sa kakvim se problemima susrećete i koliko energije i koliko sredstava se troši i vremena vrteći se u krug zato što nismo dorekli neke stvari koje smo trebali urediti na pravi način u prijašnjim vremenima. Zato mislim da treba pitati o ovoj stvari iskustvo, kada se bude formiralo ministarstvo treba pitati iskustvo čelnika jedinica lokalne samouprave i to onda na neki način implementirati u rad ovoga ministarstva.
Zahvaljujem. Sljedeći zastupnik, odnosno zastupnica koja se javila za repliku je zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega ja sam se javila za repliku u onom dijelu gdje ste spominjali DORH. U moru današnjih informacija koje su vezane uz izbore u Americi u jednom našem tisku a njegov vlasnik je tu dosta često spominjan ima jedan članak koji je malo izbjegao pažnji a riječ je o tome da veliki uspjeh DORH-a koji je na sudu u Washingtonu uspio dobiti na arbitražnom sudu koji se vodio protiv Hrvatske države gdje jedan investitor, američko-belgijanski investitor tužio Hrvatsku državu. A tužio ju je iz razloga što je jedna jedinica lokalne samouprave, apsolutno nije važno koja, obećala investitoru nešto na državnom zemljištu, taj investitor je na obećanje imao i neki papir, tužio Hrvatsku državu za 32 milijuna dolara. I presuda je bila u korist Hrvatske države a tema vam je sljedeća, da prema međunarodnim sporazumima bez obzira ako netko, da ja to tako kažem, vam izda iz ureda, iz neke općine podatak da ste vi vjenčani s nekim a nije za to odgovara Hrvatska država. I dakle, u upravljanju državnom imovinom, jer kada je riječ o imovini treba voditi računa o svim ugovorima, o svemu o čemu je riječ da se ne dovede u ovakvu situaciju. Ja koristim ovo da pohvalim, da pohvalim DORH i da pohvalim moje bivše kolege iz ministarstva. I mi smo jedan kubik papira napisali što na hrvatskom, što smo prevodili na engleski, tumačili sve jer nam je bilo stalo do toga da bude presuđeno u korist hrvatske države. Na portalima je jednog našeg, jednih naših novina. Dobro je to pročitati, i bilo bi dobro da netko ko će u budućnosti biti na čelu tog ministarstva malo to pročita i malo vidi što sve treba napraviti kad imate nesređeno stanje a morate štititi interese države. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Dakle nisam ja ovdje govorio protiv DORH-a. Naravno da je DORH osnovna institucija koja štiti interese države i tu nema šta. DORH je tu da štiti vlasništvo RH u svim elementima. Međutim, činjenica jeste a i na odboru smo jednom prilikom o tome razgovarali i sa ljudima iz DORH-a i oni jesu sami priznali da su zagušeni sa masom predmeta. I sami su priznali da rade u neuvjetnim uvjetima. I sami su priznali da neki od njih tolik predmeta imaju na obradi da nestanu na stol nego na patosu to drže. Prema tome, DORH je apsolutno institucija koja treba apsolutno ljudi rade stručno svoj posao međutim društvo nije pružilo uvjete DORH-u da radi posao a dalo mu je ogromne, ogromne zadatke. Dakle to je možda, ja nisam tu poruku izrekao dovoljno jasno, definitivno DORH-u treba pomoći da uradi svoj posao zaštite državne imovine na najkvalitetniji način.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ, odnosno završnu riječ? Da. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici u ime predlagatelja dakle svima zahvaljujem na izraženim mišljenjima, prijedlozima i sugestijama u ovoj raspravi. Posve opravdano najviše naravno interesa i vašeg vremena izazvalo je i ustrojavanje novog Ministarstva državne imovine. Mislim da je bilo gotovo jednoglasno rečeno da nam treba najviša razina u upravljanju državnom imovinom a to je ministarstvo. Da treba uvid u cjelokupnu državnu imovinu i novog ministarstva koje će to sve objedinjavati je svakako vrlo logičan potez. Naravno suradnja ili kao što u zakonu piše u onim člancima kod svakoga ministarstva sudjelovanje pojedinih resornih ministarstva se podrazumijevaju, odnosno nužna su jer kao bi ovo ministarstvo recimo znalo o upravljanju u poljoprivrednim ili šumskim zemljištem bez resornog ministarstva, sa stanovima bez resornog ministarstva, sa dionicima i udjelima bez ministarstva nadležnog za gospodarstvo itd. Da bi samo podvukao u jednoj rečenici važnost koju Hrvatska vlada daje upravljanju državnom imovinom. Izvijestit ću vas da je Vlada odredila i imenovala koordinaciju, posebnu vladinu koordinaciju za državnu imovinu koja je dosada kao posebne koordinacije nije je bilo i na svakoj, prije svake vladine sjednice ta će koordinacija razmatrati sve akte, i dokumente i zakone i druge propise koji idu na Vladu. Oko drugih prijedloga samo najkraće, reći ću, osvrnut ću se na raspravu gospodina Grbina koji je rekao da se u određenom segmentu preklapa djelokrug ministarstva zaduženog za i Hrvatsku ako je Ministarstvo upravo i novoga Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva ali kad se iščitaju članci 25. postojećeg zakona koji govori o djelokrugu rada Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva i članak 10. stavci 2. i 3. koji govore o tome što je djelokrug rada Ministarstva uprave u razvitku informacijsko-komunikacijske tehnologije, povezivanju mreža koje postoje i povezivanju baza podataka između različitih tijela državne uprave. Vidi se da to nije tako, da je ono što je ostalo u Ministarstvu uprave uglavnom vezano za državnu upravu i povezivanje različitih baza podataka i mreža koje postoje. Oko Ministarstva gospodarstva rečeno je da odlaskom energetike praktično ostaje samo to Ministarstvo poduzetništva i obrta. To apsolutno nije točno, to ministarstvo i dalje ima među ostalim i industriju i trgovinu i zaštitu potrošača i javnu nabavu i neke druge segmente a u ovom djelu rudarstva o kojem je bilo govora i o kome je govorila i poštovana zastupnica Mrak-Taritaš. U razgovorima s tim ministarstvom kod nadzora nad eksploatacijom mineralnih sirovina. U području tzv. čvrstih sirovina, dakle pljeska, šljunka, kamena, cementa, vapna postoji u RH 608 eksploatacijskih polja a ukupno 64 polja, dakle oko 10% koji se odnose na ugljikovodike dakle naftu, plin plus geotermalne vode. Naravno nalazište nafte ili plina obično u javnosti s pravom s obzirom na vrijednosti puno više odjekne dok nalazišta ovih tzv. čvrstih sirovina su manje poznata ali evo oko 140 nalazišta koja postoje na priobalju i otocima gdje se crpi arhitektonsko građevni kamen imaju značajan izvozni potencijal i izvoze se diljem Europe. Evo zahvaljujem svima još jednom. Razmotrit ćemo i i ovo pitanje još jednom sa resornim ministarstvima, dakle zaštitom okoliša i gospodarstvom i očitovati se o tome. Hvala vam još jednom svima i oni koji će podržati ove zakone. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se. I uvaženi zastupnik Klarić ima.
Zaključujemo i neću biti dvije minute samo da, budući očekivao sam da će gospođa Taritaš dignuti lopaticu. Tu ste malo zbrljali sa tim sirovinama, eksploatacijom. Jer ako govorimo o eksploataciji bilo kakav iskop bilo čega na dubini ispod 60 cm ispod površine zemlje opet je rudno bogatstvo, a toga imamo na sve strane, praktički na svakom gradilištu. Ali evo da ne zadržavam Sabor, pročitajte malo taj dio pa ćete znati o čemu govorim.
Zahvaljujem zastupniku Klariću. Zaključujem ovim raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo sa dnevnim redom. Prva točka je Prijedlog odluke o razrješenju člana i imenovanju članice Povjerenstva za fiskalnu politiku. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 19,56 SATI Sljedeća točka je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 13.. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Naglašavam da je za donošenje ovog zakona potrebna natpolovična većina svih zastupnika 76 po 252. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za, 41 suzdržanim i bez glasova protiv većinom glasova donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave.