Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Prvu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Molim da najpre saslušamo himnu Republike Srbije. [[Intoniranje himne]] Zahvaljujem se Akademskom horu KUD „Udruženje penzionera“ grada Novog Sada. Po osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika konstatujem da sednici prisustvuje 126 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja poslanika prisutnih u sali molim da ubacite svoje identifikacione kartice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 156 narodnih poslanika, sada već 161 narodni poslanik. Kako je danas utorak, otvaram mogućnost da predsednici ili ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa zatraže obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala predsednice. Na današnji dan je 50 dana od ubistva Olivera Ivanovića. Pedeset dana porodica Olivera Ivanovića i građani Srbije nisu dobili odgovor ko je ubio Olivera Ivanovića. Moje pitanje je ministru policije, predsednici Vlade – ko je ubio Olivera Ivanovića? Moje pitanje je ministru policije, sekretaru Biroa za službe bezbednosti - šta je pisalo, šta je Oliver Ivanović rekao i na koga je ukazao kao pretnju po svoju ličnu bezbednost? Mislim da porodica i građani Srbije zaslužuju da dobiju odgovor šta je država, ako već ne možemo da vodimo istragu o tome ko su bili neposredni izvršioci ubistva, onda možemo porodici i građanima Srbije i dužni smo odgovor - ko je od strane Olivera bio označen kao pretnja za njegovu bezbednost i šta je na osnovu saznanja da takve pretnje postoje država Srbija preuzela? Da li je, a znamo da nije, onda bar da saznamo odgovor zašto nije ništa preduzeto da se pojačaju mere bezbednosti i da se spreči zločin koji se desio pre 50 dana? Svestan sam i sumnjam da ću dobiti odgovor na ovo pitanje postavljeno ovako. Verujem da će i druge kolege zatražiti odgovor na ova pitanja. Znam da su podnete inicijative za formiranje anketnog odbora. Mi ćemo to podržati i žao mi je što je danas, čini mi se, ova Skupština jedino mesto u kome se još u ovom tragičnom slučaju govori. Drugo pitanje je za predsednika Vlade i ministra finansija – zašto država Srbija nije preduzela ništa da napravi promene u svom radu, da usvoji preporuke koje je Uprava za sprečavanje pranja novca još u julu mesecu 2016. godine poslala Vladi kao obavezu Srbije da pred Međunarodnom organizacijom za borbu protiv pranja novca država Srbija se legitimiše kao zemlja u kojoj nije moguće pranje novca iz koga se finansira korupcija i kriminal, kao i terorizam? Zašto to nije urađeno duže od godinu i po dana, što je za posledicu imalo da je pre nekih mesec dana država Srbija se našla kao jedina zemlja sa evropskog kontinenta u društvu još deset zemalja, kao što su Irak, Sirija, Jemen, Etiopija, Tunis, zemlje koje su označene od Međunarodnog tela za borbu protiv pranja novca kao zemlje koje su rizične i koje ne ispunjavaju standarde za sprečavanje pranja novca kojima se finansira korupcija, kriminal i terorizam? Godinu i po dana preporuke Uprave su stajale u Vladi. Godinu i po dana preporuke i akcioni plan koji su predloženi od strane Uprave nisu razmatrani od strane Vlade Republike Srbije. Tek u februaru mesecu se načelno neko iz Vlade pred ovim telom obavezao da će država Srbija preduzeti ono što se obavezala, a što nije uradila duže od godinu i po dana. Posledica toga je danas, gospodo koji volite razne svetske liste na kojima se Srbija nalazi na ovom ili onom mestu, je da smo jedina, ponavljam, zemlja iz Evrope na ovoj sramnoj listi, jedino iz razloga što Vlada nije htela ništa da uradi. Moje pitanje je – zašto Vlada nije htela da uradi i preduzme mere za sprečavanje pranja novca kojima se finansira korupcija, kriminal i terorizam? Hvala.
Hvala. Reč ima Jovan Jovanović.
Zahvaljujem. Moje prvo pitanje ću uputiti predsedniku i ministru spoljnih poslova, gospodinu Dačiću i u vezi je sa održanim lokalnim izborima, oko kojih se još nije ni slegla prašina, a odnosi se na njihovu izjavu da će ubuduće Srbija na bazi reciprociteta tražiti i slati, u stvari, posmatrače na izbore u sve one zemlje koje su poslale posmatrače i na izbore kod nas. Imajući u vidu broj zemalja koje su poslale posmatrače, kao i broj posmatrača koje su poslali, ovo bi svakako bio nepotreban trošak, pa bih zato zamolio pre svega ministra spoljnih poslova da obrazloži kakvi su planovi u vezi sa tim. Umesto da se šalju posmatrači na izbore u razvijenim demokratskim zemljama, bolje bi bilo da se Vlada pozabavi otklanjanjem svih problema i negativnih trendova zbog kojih smo mi posmatrani. Ovde ću se nadovezati delimično na ono što je prethodno gospodin Đurišić govorio, znači, da se otklone oni problemi na koje ukazuju i izveštaji prestižnih međunarodnih organizacija na kojima Srbija nažalost pada. To su izveštaji transparentnosti „Transparens Internešnala“ gde joj se indeks percepcije i korupcije povećao, odnosno padamo na toj listi, zatim „Fridom Hausa“ koji ukazuje na dalje slabljenje demokratije u Srbiji, pogotovo u oblasti medija, pravosuđa, finansiranja političkih partija, zatim reportera bez granica, koji naravno ukazuje na probleme u oblasti medija, i na kraju ovo što je gospodin Đurišić napomenuo, to je stavljanje na crnu listu kada je u pitanju pranje para organizacije „FAT“. Našli smo se dakle u društvu država poput Iraka, Jemena i Sirije, što sigurno negativno utiče na imidž Srbije u svetu i na ugled. Pitanje je kako će se to odraziti na spoljnu politiku i spoljne ekonomske odnose i na privlačenje stranih investicija i da li su nam sada prioriteti privlačenje investicija iz zemalja gde su sredstva sumnjivog izvora i porekla? Bez rešavanja ovih problema koji su srži poglavlja 23 i 24 neće biti moguć ni suštinski napredak ka EU, a podsetiću da je i u prvoj rečenici svog ekspozea premijerka to navela kao strateški prioritet ove Vlade. Sledeće pitanje je za ministra obrazovanja i nauke, kada će biti konačno raspisan konkurs za naučnoistraživačke projekte? To je veoma složen problem i već godinama se radi na osnovu starih projekata koje ste istakli 2013. ili 2014. godine. Zbog toga mladi ljudi, mladi istraživači, mladi talentovani ljudi ne mogu da uđu na projekte, odnosno mogu da uđu na projekte samo ukoliko je zamena. Znam da je pre nekoliko nedelja konačno raspisan konkurs za prijem mladih istraživača na projekte, međutim ti kriterijumi koji su nejasni, koje je raspisalo ministarstvo i nije data glavna reč rukovodiocima projekta koji najbolje znaju kakav profil mladih istraživača je njima potreban. Osim ovog problema imamo i problem evaluacije, da već godinama Ministarstvo nije izvršilo tu evaluaciju, a da se zarade obračunavaju na osnovu interne kategorizacije, ne na osnovu prethodnih rezultata. Zbog toga istraživači ne mogu da napreduju iz jedne kategorije u drugu, što dovodi do daljeg pritiska i odlaska naših stručnih ljudi u inostranstvo, a bez nauke i istraživanja nema napretka ni u jednoj modernoj zemlji. Takođe ne postoji podrška ni za međunarodnu saradnju, zbog čega propuštamo prilike da utičemo na one međunarodne projekte kao što je „Horizont 2020“, da utičemo na njihovu sadržinu i prilagodimo u što većoj mogućoj meri našim potrebama. Pitanje za ministra poljoprivrede, imajući u vidu poplave koje imamo u Nišavskom okrugu i vanredno stanje u Zaječaru, Prokuplju i Doljevcu i naročito imajući u vidu izjavu Gorana Puzovića, direktora „Srbijavode“, koji je upozorio da se na Alpima nalaze velike zalihe snega i ako dođe do naglog topljenja snega suočićemo se sa velikim poplavama, šta je učinjeno po tom pitanju? Za kraj, ponovo za ministra Dačića, kada će konačno u skupštinsku proceduru doći zakon o spoljnim poslovima? On je na Odboru za spoljnu politiku pre godinu i po dana to najavio, još se nije dogodilo, a njegov prethodnik Ivan Mrkić je 2013. godine takođe to najavio. Hvala.
Hvala. Reč ima Dijana Vukomanović.
Zahvaljujem. Moje prvo pitanje upućeno je ministru unutrašnjih poslova Nebojši Stefanoviću povodom brojnih neregularnosti koje su uočene na dan izbora u gradu Beogradu. Dakle, ove neregularnosti su prijavili registrovani posmatrači izbora i isto tako i predstavnici izbornih lista koje su učestvovale na izborima, a isto tako i građani i one su publikovane u javnosti. Ova obaveštenja tražim zato što je došlo do fizičkih napada na pojedinim biračkim mestima upravo pomenutih registrovanih posmatrača i pojedinih građana. Takođe su uočena vođenja paralelnih spiskova građana birača, što otvara sumnju na neovlašćen uvid i zloupotrebu jedinstvenog biračkog spiska, a takođe se postavlja i sumnja u veliki broj prijave prebivališta na teritoriji Grada Beograda iz drugih opština i gradova širom Srbije. Zato tražim od ministra Stefanovića da iz zapisnika koje su sačinili na uvidu predstavnici Policije iz policijskih uprava na teritoriji Beograda, konkretno na dva biračka mesta, dostavi objašnjenja i obaveštenja. Konkretno na biračkom mestu br. 1 na Novom Beogradu u prostorijama Javnog vodoprivrednog preduzeća „Srbijavode“ u ulici Brodarska br. 3 i na biračkom mestu br. 66 na Zvezdari, MZ Novo Mirijevo 2, Mirijevski Venac br. 20, tu su fizički povređeni posmatrači CRTA, došlo je do fizičkog obračuna i incidenta i pozvana je policija i sigurno se na osnovu sačinjenog zapisnika intervencije policije mogu izvući podaci i objašnjenja. Takođe, na Zvezdari su i druge, osim CRTA kao registrovanog posmatrača izbora i predstavnici izbornih lista „Inicijativa Ne davimo Beograd“, DS, Pokret „Dosta je bilo“ su prijavljivali neregularnosti. Dakle, konkretno pitanje za ministra Stefanovića, pod jedan, koliko prijava prebivališta na novoj adresi stanovanja su registrovane na teritoriji Grada Beograda i koliko je odjava prebivališta na teritoriji Republike Srbije, iz kojih opština i gradova bilo registrovano u MUP Srbija u periodu od 1. septembra 2017. godine do 4. marta 2018. godine? Pod dva, koliko novih ličnih karata je izdato u periodu 1. septembra 2017. godine do 4. marta 2018. godine na teritoriji PU Grad Beograd? Moje drugo pitanje upućeno je ministru državne uprave i lokalne samouprave Branku Ružiću, budući da je on zadužen, odnosno njegovo resorno ministarstvo je zaduženo za vođenje jedinstvenog biračkog spiska, da ministar Ružić dostavi objašnjenja i obaveštenja o broju novoupisanih i izbrisanih građana iz biračkog spiska u periodu od 1. septembra 2017. godine do 4. marta 2018. godine na teritoriji Beograda i u tri opštine gde su se takođe održavali lokalni izbori, dakle u Boru, Aranđelovcu i Sevojnu. Pod broj dva, koliko poziva građana je bilo na dan izbora, to je pitanje za gospodina Ružića, 4. marta 2018. godine u Beogradu iz tri opštine gde su se održavali lokalni izbori, Boru, Aranđelovcu i Sevojnu, na dežurne telefone Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, koje su pritužbe bile i šta je Ministarstvo konkretno uradilo, intervenisalo iz obima svojih nadležnosti u slučaju neregularnosti? Zašto su ova obaveštenja i objašnjenja važna i sumnja se na povredu odredbi Krivičnog zakona, odnosno krivičnih dela protiv slobode prava i čoveka i građanina, dakle čitavog niza, koje su regulisana članovima 155. do 160. Povreda prava glasanja, davanje i primanje mita u vezi sa glasanjem, zloupotreba prava glasanja, sastavljanje netačnih biračkih spiskova, sprečavanje održavanja glasanja i povreda tajnosti glasova. Tako, pitamo resorne ministre Stefanovića i Ružića za konkretne podatke o ovim neregularnostima, šta su oni konkretno preduzeli i šta će preduzeti da se ispravi pomenuta neregulisarnost u okviru nadležnosti njihovih resornih ministarstava.
Reč ima narodni poslanik Ivan Kostić.
Pitanje za ministra unutrašnjih poslova, Nebojšu Stefanovića, Blagotić Nebojša, diplomirani pravnik sa položenim pravosudnim ispitom 27 godina je radio kao inspektor u Policijskoj upravi u Nišu, sve do 27. novembra 2015. godine, kada je bez ikakvog objašnjenja hitno, prevremeno penzionisan. Pored brojnih žalbi, pored odluke Upravnog suda u njegovu korist do danas nije vraćen na posao. Postavlja se pitanje ministru unutrašnjih poslova šta je pozadina sklanjanja policajca koji je raskrinkao narko mafiju i koji ima samo najbolje ocene i priznanja za svoj rad? Naime, Blagotić Nebojša je bio nosilac predmeta u Policijskoj upravi Niš na osnovu kojeg je zaključno sa 25. septembrom 2015. godine uhapšeno 17 lica. U izveštaju pretpostavljenim koji je sačinio, naveo je da treba nastaviti kontrolu u Beogradu kod nekoliko privrednih društava i predao taj izveštaj 6. oktobra 2015. godine. Tadašnji direktor policije Milorad Veljović je ekspresno već sutradan 7. oktobra 2015. godine doneo rešenje o njegovom penzionisanju. S obzirom da je vlasnik jednog od privrednih društava koje je trebalo dalje kontrolisati, istovremeno i vlasnik jedne velike medijske kuće bliske SNS i prijatelj ljudi koji se nalaze u načelu SNS, postavljam pitanje ministru unutrašnjih poslova Nebojši Stefanoviću da li je u stvari pravi razlog prevremenog penzionisanja jednog odgovornog policijskog službenika i jednog oca koji izdržava svoju porodicu i troje dece? Gospodin Blagotić nije dopustio da njegov slučaj prođe tek tako i on je iskoristio sva pravna sredstva za žalbu. Po ulaganju žalbe na rešenje o penzionisanju, gospodin Blagotić je nastavio da radi i na osnovu predmeta koji je obrađivao dana 27. novembra 2015. godine podneo je novu krivičnu prijavu protiv direktora jednog privrednog društva u Nišu, zbog krivičnog dela zloupotrebe položaja odgovornog lica, a u toj prijavi je navedena i sumnja da mu je u tome pomagao jedan član SNS iz Niša. Istog tog dana, nekoliko sati od podnošenja ove krivične prijave, uručeno mu je rešenje po kome se njegova žalba na prevremeno penzionisanje odbija. Postavljam pitanje koje su to potrebe službe presudile u ovom konkretnom slučaju, naročito imajući u vidu da je gospodinu Blagotiću do ispunjenja opštih uslova za odlazak u penziju ostalo šest godina, da nije tražio penzionisanje, da se ne navodi razlog penzionisanja i da je u tom trenutku angažovan na važnim predmetima, da su na spisku za odlazak u penziju bile i neke kolege starije koje nisu dobile ovakvo rešenje? Dana 1. decembra 2015. godine Blagotić je podneo tužbu Upravnom sudu u Beogradu, radi poništavanja rešenja žalbene komisije Vlade Srbije i predmet vratio na ponovno odlučivanje, nakon čega je žalbena komisija Vlade 13. novembra 2017. godine usvojila njegovu žalbu i poništila rešenje MUP o penzionisanju i dala nalog MUP da postupi po presudi Upravnog suda i rešenju žalbene komisije Vlade. Uprkos tome, direktor policije nije postupio u skladu sa ovim, već je doneo novo rešenje o penzionisanju 1. decembra 2017. godine, te Nebojša Blagotić nije vraćen na posao. Postavlja se pitanje kako je moguće da direktor policije ignoriše odluku Upravnog suda i nalog žalbene komisije Vlade? Postavljamo pitanje predsedniku Republike Srbije na koje nismo dobili odgovor već dva meseca. Da li vas je Zoran Korać još 2002. godine vrbovao da radite za američku obaveštajnu službu? Da li je isti čovek po vašem dolasku na vlast 2012. godine postao vaš savetnik u Vladi Srbije? Poznajete li Šon Ficpratnika, Dejvida Rouzmana i Bila DŽejmisona koji su vas dodeli Mikiju Rakiću da vam bude šef? Da li ste učestvovali u lociranju Ratka Mladića i da li su u vašem vinskom podrumu u Jajincima dovođeni ljudi koji mogu da pomognu u otkrivanju mesta skrivanja generala Mladića? Zašto Haški tribunal traži izručenje Vjerice Radete i Petra Jojića, a ne vas koji ste im bili šef u pravnom timu SRS za odbranu Vojislava Šešelja u Hagu? Da li vas je kao lidera opozicione SRS finansirala DS?
Zahvaljujem, vreme je prošlo. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, imam nekoliko konkretnih pitanja koja se tiču pre svega građana Srbije. Molim vas predsednice, ako mogu gospoda od prekoputa da ne dobacuju. Prvo pitanje postavljam komandantu Štaba za vanredne situacije, gospodinu Nebojši Stefanoviću. Vidimo da je u tri okruga proglašena vanredna situacija zbog mogućih poplava. Godine 2014. Srbija je bila jedna od najugroženijih zemalja, takođe od poplava i nadam se da nam se to nikada više neće desiti. Preko 1.000 km puteva je uništeno, preko 80.000 ha obradive poljoprivredne površine je takođe uništeno. Moje pitanje je šta je Srbija koja ima istu Vladu od 2014. godine tj. od 2012. godine za ove četiri godine uradila kako bi obezbedila građane Srbije, kako bi obezbedila lokalne samouprave da nam se poplave više ne dese? Čuli smo za najave šta nam se može desiti. Nadam se da do toga neće doći, da Srbija opet neće proći kroz 2014. godinu i da li je moguće da za četiri godine ova vlast ništa nije uspela da uradi kako bi zaštitila građane Srbije od poplava? Ništa nismo uradili na prevenciji. Što se tiče postupka lečenja, nadam se da neće doći do toga i da nam se poplave neće desiti kao 2014. godine. Brinem naravno i za Smederevsku Palanku, gde smo mi 2015. i 2016. godine započeli sanaciju i regulaciju toka reke Jasenice i Kubružnice. Mi smo te 2014. godine u Smederevskoj Palanci imali 8.000 ha poplavljene obradive poljoprivredne zemlje, 1.000 domaćinstava je uništeno i uložili smo preko 300.000 evra za saniranje posledica od poplava. Danas, koliko čujemo, od 12 crpnih stanica koje štite Smederevsku Palancu, devet crpnih stanica i danas ne radi kako bi štitile građanstvo Smederevske Palanke od poplava. Postavljam pitanje šta je Srbija kao zemlja uradila u poslednje četiri godine kako bi uradila nešto na prevenciji da nam se ne bi ponovila 2014. godina. Nadam se da nam se to neće desiti, jer vidimo da sada to čekamo potpuno nespremni. Drugo pitanje poštovana predsednice, molim da dobijem odgovor koji sam postavio pre tri meseca, ne znam iz kog razloga. Nismo imali zasedanja Skupštine, verovatno zbog toga što to smeta vladajućoj većini da ostvari određeni izborni rezultat, ali tri meseca nismo zasedali, tri meseca nismo radili, ne našom krivicom, kada ću dobiti pitanje o privatizaciji tj. stečaju Fabrike „Goša“ šinska vozila, 300 porodica u Smederevskoj Palanci je ostavljeno bez posla. Trista porodica je ostavljeno bez primanja, 300 porodica je ostavljeno na milost i nemilost zbog bahatog i nestručnog rukovođenja, pre svega opštine Smederevska Palanka, zatim i Vlade. Šta će se desiti sa tim ljudima? Kakve veze ima sa privatizacijom „Goše“ šinska vozila brat premijerke Ane Brbanić? Treće pitanje postavljam ministru Branku Ružiću, da li mi imamo možda novu raspodelu i nov izborni sistem. Postavljam pitanje šta predsednik opštine Pančevo, šta predsednik opštine Alibunar, šta predsednica opštine Kovin, šta predsednik opštine Opovo svakog dana radi u Smederevskoj Palanci? Da li možda Smederevska Palanka nije dobila petoro ili šestoro predsednika koji su predsednici opštine Pančevo, Alibunar, Opovo i Kovačica? Šta oni rade svakoga dana u radno vreme sa službenim automobilima, čak sa automobilima Telekoma Srbije u Smederevskoj Palanci? Da li su oni možda nekakvom tajnom uredbom ministra Ružića imenovani da rukovode, zastrašuju i plaše građane Smederevske Palanke? Građani Smederevske Palanke su ponosni, ozbiljni, radni, vredni ljudi i neće dozvoliti da niko na njih utiče na taj način. Šta u Smederevskoj Palanci radi gospodin Predrag Belić, predsednik opštine Alibunar koji je uhapšen, mesec dana je bio u zatvoru i, gledajte čuda, vraćen je da bude predsednik opštine Alibunar. Hvala. (Radoslav Milojičić: Ti si, bre, sad izgubio. Samo ti ćuti.)
Molim vas, poslaniče, završili ste postavljanje pitanja, nemojte dobacivati. Budite ljubazni, barem ne na početku sednice. Narodna poslanica LJupka Mihajlovska.
Hvala. Prvo pitanje je za ministra unutrašnjih poslova – dokle se stiglo sa istragom o ubistvu Olivera Ivanovića, s obzirom na to da je to prošlo skoro dva meseca, a da javnost nema apsolutno nikakve informacije o tome? Drugo pitanje je za ministra prosvete Mladena Šarčevića – da li će nešto preduzeti u pogledu formiranja komisije koja će ispitati sve u vezi sa plagiranim doktoratom Siniše Malog, još uvek aktuelnog gradonačelnika, s obzirom na to da se Ministarstvo umešalo, u vezi sa izborom rektora na Univerzitetu u Kragujevcu je reagovalo – da li će nešto preduzeti i po ovom pitanju? Sledeće pitanje je za ministra za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zorana Đorđevića. Da li je tačno da ste zadužili vašu pomoćnicu Biljanu Barošević da pritisne organizacije koje se bave unapređenjem položaja osoba sa invaliditetom da prikupljaju sigurne ili, kako ih vi zovete, kapilarne glasove za SNS tokom izborne kampanje u Beogradu? Dakle, prema informacijama koje mi imamo i koje smo dobili direktno od nekih osoba, te osobe su ucenjene time da neće biti finansirane od strane Ministarstva za rad u pogledu održavanja njihovih redovnih godišnjih programskih aktivnosti ako ne budu anketirale svoje članstvo, našle ljude koji će glasati za SNS, a u prilog tome ide i to da su morali da potpišu podršku javnih ličnosti koje su dale podršku SNS na izborima u Beogradu i samo su osobe sa invaliditetom potpisane kao funkcioneri ovih organizacija, dok su svi ostali potpisani sa svojim titulama i svojim zvanjima. U prilog ovoj tvrdnji ide i činjenica da se ove godine prvi put konkurs za finansiranje tih programskih aktivnosti nije raspisao krajem protekle godine u decembru kako bi od januara ove organizacije dobile finansijska sredstva, već se konkurs raspisuje tokom izborne kampanje. Još uvek nijedna organizacija nije dobila finansiranje, pretpostavljam da se čekalo da se vidi kakav će učinak biti. Dakle, da li Ministarstvo za rad ima veze sa ovim i šta ćete preduzeti po tom pitanju? Takođe, pitanje za ministra Đorđevića je – koliko se osoba sa invaliditetom zaposlilo u 2017. godini, kakve kvalifikacije ove osobe imaju i na kakva radna mesta su zaposlena? Da li rade na otvorenom tržištu rada ili rade uglavnom po nekim centrima i pomenutim organizacijama koje se bave osobama sa invaliditetom? Koliki je budžet od penala koje poslodavci, odnosno biznis sektor plaća za svaku nezaposlenu osobu sa invaliditetom i na šta su te pare potrošene? Pitanje za ministra zdravlja Zlatibora Lončara – da li je predviđeno prilikom izgradnje i rekonstrukcije Univerzitetske dečje klinike u Tiršovoj da se obezbedi i jedno odeljenje za odrasle pacijente koji se odmalena leče u Tiršovoj, a koji su podvrgnuti najsloženijim hirurškim intervencijama i koji boluju od retkih bolesti, kojima zaista niko osim stručnih lekara koji rade u Tiršovoj ne može da pomogne. Ove osobe se i nakon navršenih 18 godina leče u Tiršovoj, ali sve zavisi od dobre volje lekara koja svakako ne izostane, ali je proceduralno sve to veoma teško sprovesti. Moje pitanje još jednom je – da li će se voditi računa da se obezbedi jedno odeljenje i za odrasle pacijente? Na kraju, opet pitanje za ministra Đorđevića i za predsednicu Narodne skupštine gospođu Maju Gojković – da li je tačno da je jedna od osoba koje su napale štand stranke Dosta je bilo i Dveri u Batajnica Aleksandra LJubojević? Da li je ona zaposlena u Narodnoj skupštini i da li vrši funkciju direktorke Centra za podršku osobama koje su bile izložene trgovini ljudima, a centar se nalazi pri Ministarstvu za rad i zapošljavanje? Toliko od mene. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Šešelj.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, u februaru 2016. godine ratifikovan je sporazum u Narodnoj skupštini između NATO pakta i Republike Srbije, tzv. IPAP. Sporazum Republike Srbije i NATO pakta o saradnji u oblasti logističke podrške predviđa slobodu kretanja i diplomatski imunitet svim pripadnicima NATO u našoj zemlji, kao i privilegije koje sleduju diplomatama po Bečkoj konvenciji. Omogućava im da sa našom vojskom razmenjuju poverljive informacije i opremu, a i široko otvara vrata za još čvršću saradnju Srbije i NATO, odnosno Alijansine organizacije za podršku i nabavku NSPO i Agencije za podršku i nabavku NSPO. Pripadnici ovih tela NATO i njihova vozila imaju pravo neophodnog slobodnog prolaza i pristupa kroz čitavu Srbiju, dok se i ulazak u zabranjene bezbednosne zone usaglašava sa našim nadležnim organima. Naglašeno je i da se osoblju NATO, na njihov zahtev, mora odobriti pristup svim državnim i privatnim objektima u kojima se radi, uključujući i one u kojima se obavljaju ispitivanja i probe. Celokupno osoblje uživa diplomatski imunitet i oslobođeno je plaćanja poreza, carina, PDV-a, a može i da uvozi opremu i ugovara nabavku robe, usluga i građevinske radove bez ikakvog opterećenja. Nema nikakve namete, osim za komunalne usluge. Srbija se i obavezala individualnim partnerskim akcionim planom da omogući NATO vojnicima slobodan tranzit kroz Srbiju, da koriste našu vojnu infrastrukturu i budu zaštićeni posebnim statusom dok borave na našoj teritoriji. IPAP, između ostalog, podrazumeva i potpisivanje SOFA sporazuma, koji je takođe potpisan između Republike Srbije i Severnoatlantskog pakta, kojim se reguliše prelazak granice i nivo imuniteta za pripadnike Alijanse dok prolaze kroz Srbiju ili borave u njoj, kao i pristup vojnim objektima. Srbija se takođe obavezala i da regionalni centar za obuku „Jug“ kod Bujanovca bude otvoren za sve zemlje članice partnerstva za mir i NATO, dok postepeno usklađuje svoje propise u oblasti odbrane sa EU i uništava viškove naoružanja. Moje pitanje upućeno je Ministarstvu inostranih poslova i predsedniku Vlade – šta sprečava Vladu Republike Srbije da dodeli diplomatski status pripadnicima Srpsko-ruskog humanitarnog centra u Nišu? Mi smo podneli inicijativu, SRS je prikupila 30.000 potpisa građana Srbije koji žive na teritoriji AP Vojvodine i predala Pokrajinskoj skupštini da se jedan takav centar formira i u Novom Sadu. Mi mislimo da ne samo što treba da se dodeli diplomatski status pripadnicima Srpsko-ruskog humanitarnog centra, već treba da im se najpre ukaže zahvalnost za to što su uradili u Republici Srbiji posebno tokom 2014. godine i poplava koje smo imali u Obrenovcu, a i tokom svih onih akcija i učestvovanja u gašenju požara. Pitanje je koliko bi žrtava više bilo u Obrenovcu da mi taj centar nismo imali na našoj teritoriji. Krajnje je licemerno da se to obećava u medijima, da se ruske diplomate vuku za rukav isključivo kada nešto treba da se spreči u Savetu bezbednosti UN, a da se ne dodeli diplomatski status Rusima koji učestvuju u spašavanju građana Srbije na teritoriji Republike Srbije. Postavljam ovo pitanje, budući da mi u oktobru na isto ovo pitanje nije odgovoreno. Dakle, da li pominjanje Ruske Federacije i sastanci sa ruskim diplomatama služe samo za predizbornu kampanju ili mi ozbiljno računamo na njihovu podršku i da li smo mi iskreni prijatelji prema Rusiji i Ruskoj Federaciji? Hvala.
Reč ima Josip Broz.
Imao bih pitanje koje se odnosi na MUP, Ministarstvo pravosuđa i Vladu Republike Srbije. Odmah na početku želim da kažem, da ovo pitanje nije iz ličnih ili porodičnih razloga, nego iz zahteva velikog broja građana Srbije da se neke stvari raščiste. U zadnje vreme sve više se prijavljuju nestali predmeti i zaostavština Josipa Broza Tita, zadnje je bilo listovi iz Knjige žalosti. Mene interesuje šta je sa kolekcijom od 3500 slika koje su ostale nakon 1980. godine? Šta je sa pokradenim satovima koji su pokradeni sa izložbe i jedan od tih satova prodat je kao najskuplji sat Filip Patek, na aukciji u Ženevi? To jedino može Vlada Republike Srbije ili pravosuđe da traži. Šta je sa pokradenim ordenjem sa Jovankinog groba? Šta je sa sefom iz Užičke 15, jer onaj sef koji je otvoren je sef iz Belog dvora? To je sramota da je sef otvoren bez prisustva advokata i porodice, a nigde se ne spominje sef iz Užičke 15 koji je njegov lični sef iz Malog crvenog salona. Šta je sa kolekcijom poštanskih maraka, koja je bila jedna od najskupljih maraka na svetu? Šta je sa numizmatičkom postavkom, isto velike vrednosti? Isto tako, šta je sa pokradenim oružjem koje je nestalo u prvom periodu? Lično sam prisustvovao prvi put otvaranju izložbe gde sam dao zvaničnu izjavu da tu fali, posle toga me više nikada nisu zvali ni na jedno otvaranje izložbe. Predstavnici Ruske Federacije su bili kod mene i tražili objašnjenje šta je sa ordenom Suvorova i sabljom Staljina? Nisam znao da im odgovorim na to. Šta je sa automobilima koji su na revers dati Republici Sloveniji, to je 12 automobila iz pratnje i tri automobila vojna? Šta je sa sitnim predmetima, nasledstvo porodice, postoje spiskovi? Šta je sa ordenjem, koje je po zakonu pripada naslednicima? Šta je sa poklonima za rođendan? Šta je sa muzejskim eksponatima koji polako nestaju, a evo videli smo da je pre dva meseca čak i čuvar ukrao muzejske eksponate? Pre godinu dana srebrni poslužavnik, koji je iz jednog velikog veoma vrednog kompleta, na proslavi Ministarstva odbrane, služio je za iznošenje torte i tu je i nestao. To je objavila i dnevna štampa. Kada će se utvrdi šta sve fali, jer postoje spiskovi iz prve postavke muzeja? Šta je sa predmetima iz rezidencija Karađorđevo, Dobanovački zabran, Tara i ostali objekti? Šta je sa nameštajem iz rezidencije, jer pre godinu dana meni je nuđen radni sto iz njegovog ličnog kabineta koji je nekako dospeo u Crnu Goru? Isto tako, znam da su razvlačeni i persijski tepisi iz rezidencije. Šta je sa brigom o Belom dvoru i o eksponatima koji se nalaze tamo? Tamo je ukinut režim kompletan koji je nekad bio i sada to sve propada i nestaje? Šta je sa tajnim, četvrtim spiskom koji se stalno spominje i koji je, nažalost, nestao? Isto tako, šta je sa slikama koje su se nalazile u zgradi CK koje su posle, kada je izvršeno renoviranje, našle se u garaži i nestale iz garaže? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, prvo da čestitam strankama bivšeg režima na izuzetno dobrom rezultatu, očekujem da proglase pobedu. Moje pitanje se odnosi na tzv. njihove pobednike. Da li je tačno, a pitam Ministarstvo finansija, odnosno Upravu za pranje para, koliko sam ja demokratski orijentisan, sada ću i pokazati. Ovo moje saznanje je došlo u vreme izborne kampanje, ali nisam želeo da ga upotrebim i da na takav način neko dođe u poziciju da kaže da to radim u predizborne svrhe. Podatak je sledeći, da li je tačno da je Aleksandar Šapić, krajem novembra meseca i u januaru mesecu ove godine i krajem novembra meseca 2017. godine, u kešu u jednu našu banku doneo i uplatio, prvo 685 hiljada evra, a potom u januaru mesecu ove godine još 115 hiljada evra? Dakle, ukupno 800 hiljada evra, govoreći da je to njegova lična štednja iz slamarice, i da je taj novac preneo u inostranstvo, odnosno u Italiju, u banku Inteza Saopaolo. Da li je tačan taj podatak i ako je tačan u koju svrhu je Aleksandar Šapić, poznati humanista izneo taj novac? Takođe, moje pitanje se odnosi i na kredite koje je povukao za svoju fondaciju, privatnu. Da li je tačno da je u isto vreme kada je svoj novac iznosio u belosvetske banke, je kod domaće banke podigao kredit na fondaciju od 400 hiljada evra, time je naravno, sebe izložio, odnosno fondaciju izložio kamati. Meni nije jasno, kako tako human čovek, s jedne strane svoj privatni novac iznosi napolje, a naš donirani novac okamaćuje kod neke banke, odnosno povlači kredit? Da li je taj povučeni kredit možda u humane svrhe završio u izbornoj kampanji? Tim pre, što Aleksandar Šapić poznat kao lični prijatelj i pomoćnik Dragana Đilasa, drugog tzv. dobitnika, u stvari gubitnika, koji zajedno sa svojim koalicionim partnerima dobio 12% manje glasova nego što su oni dobili na predsedničkim izborima. U vezi Šapića, kako misli da on ima legitimitet koji nama uvek osporava, kada je na izborima na Novom Beogradu izgubio, da li planira da podnese ostavku? U vezi Šapića i Đilasa, poznato je da njihovo bogatstva potiču, posebno Đilasovo, iz studentskog doba, kada je Dragan Đilas imao jedne pocepane patike, pre nego što je počeo kod Slobodana Miloševića 1999. i 2000. godine, da trguje sekundama u RTS-u, i pre nego što je valjda, kažu od dede iz Bosne i Hercegovine nasledio zlatan rudnik i otuda potiče bogatstvo Dragana Đilasa, koje je delimično, zajedno sa Šolakom, koji je prijatelj Soroš fondacije, koga je Soroš ovde poslao 2001. godine da razvija tzv. kablovsku televiziju. Dakle, taj njihov novac, koji navodno potiče spolja, u stvari opljačkan novac od građana Republike Srbije, izgradnjom raznih mostova koji su koštali pet puta više nego što su koštali najskuplji mostovi u svetu. S tim u vezi, očekujem da mi se odgovori, da li je Dragan Đilas zajedno sa Aleksandrom Šapićem, za vreme dok su vladali Beogradom, privatizovali jednu javnu površinu, ulicu i prebacili je u korist Aleksandra Šapića? Da li su u Pionirskom parku uradili ono što će sledeći moj kolega verovatno pitati, da li su odatle neki objekat koji je namenjen deci privatizovati u privatne svrhe, radi ličnog bogaćenja Dragana Đilasa koji je, eto u Bosni i Hercegovini, nasledio zlatni rudnik svoga dede i tako se obogatio za vreme Slobodana Miloševića, a za vreme Đinđića pokušao da uceni PKB zbog čega je i sam Zoran Đinđić protiv njega podneo krivičnu prijavu. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik, Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, pre prelaska na poslaničko pitanje želim da kažem da, za razliku od jedne koleginice, koja je danas govorila, Đilasove predstavnice ovde, ja znam proceduru i znam da se primedbe o radu biračkih odbora prilažu uz zapisnik o radu biračkih odbora a ne ovde, tri dana nakon izbora pred televizijskim ekranima. Tako da ja neću pričati o tome. Želim samo da čestitam određenim predstavnicima političkih partija ovde, što su ponovo uspeli da pobede nevažeće listiće. Ovo im je već drugi put. Ja im čestitam na tome iako je rezultat bio tesan, borba je bila žestoka, ali uspeli su da pobede nevažeće listiće Dame i gospodo, moja pitanja su upućena Ministarstvu finansija, ali i Ministarstvu unutrašnjih poslova. Naime, u pitanju je nekoliko afera koje muče javnost Srbije, koje muče građane Srbije, a o tome su pisali i štampani mediji poslednjih nedelja, poslednjih meseci, dakle i „Novosti“ i „Alo“ i „Informer“, mahom štampani mediji su se bavili tom temom, a o čemu, nikada nismo dobili odgovor. U pitanju su dva dobro poznata tajkuna, pogađate, jedan je Dragan Đilas, on je sinonim za tajkune u Srbiji i drugi je Šolak, vlasnik SBB, kablovske televizije. Dakle, dva tajkuna i njihove finansijske transakcije. Dakle, kako mediji pišu, Šolak je kupio zgradu na Novom Beogradu u ulici Antifašističke borbe, koja je bila u vlasništvu Dragana Đilasa, a u kojoj je bilo i sedište njegove firme, „Dajrek medija“, iako su oni pokušali da prikriju da je Šolak pravi kupac, jer je transakcija izvršena preko ko zna kakvih firmi i ko zna kojih firmi, ali svi tragovi pokazuju taj put da je Šolak zaista pravi kupac, a posebno je problematično to što je Šolak tu zgradu i pre same kupovine založio kod banke, na osnovu toga dobio kredit, kojim je posle i platio Dragana Đilasa za tu zgradu. Ovde se postavlja i nameće pitanje – kako je uopšte uspeo da dobije kredit, s obzirom na sve navedeno? Drugo moje pitanje u skladu sa tim je – da li su u pitanju fiktivne transakcije, da li je u pitanju fiktivna prodaja, s obzirom da je sedište Đilasove firme „Dajrek medija“ i dalje prijavljeno na toj adresi, odnosno da se i dalje nalazi u toj zgradi? Posebno je simptomatična cena. Cena ove zgrade, odnosno suma koja je isplaćena za kupovinu iste. Dakle, prema proceni poreske uprave, ali i nezavisnih stručnjaka, sasvim je jasno da je zgrada preplaćena, da je Šolak preplatio realnu vrednost te zgrade, isplativši 4,4 miliona evra samo za prvu ratu na ime kupovine zgrade. Gde je tu logika? Gde je tu finansijska logika, gde je tu poslovna logika, da neko kupuje nešto mnogo više nego što ono realno vredi? Ja znam da Kena voli da kupuje stvari, patike od 1500 evra, koje realno vrede 50-ak evra, ali nismo svi Kena, nemamo svi novac kao Kena. Dakle, gde je tu logika? Ovde je sasvim jasno da su zapravo tajkunske pare, tajkunski novac, da je uložen u kampanju Dragana Đilasa, i ako uzmemo u obzir to kakav je tajming ovih sumnjivih transakcija, sve ukazuje na to. Dakle, da su tajkuni skupili novac, obezbedili način, našli neki modus kako će da prenesu pare na Đilasov račun, kako bi Đilas nakon toga vodio kampanju. Na sreću, to im nije prošlo. Beograđani su u nedelju rekli šta misle o tome. Beograđani su u nedelju poslali vrlo jasnu poruku, da neće povratak na staro, da neće tajkunsku vlast, da neće da dozvole da se vrate oni koji su zaduživali Beograd, zadužili Beograd za 1,2 milijarde evra, da neće da dozvole da se vrate oni koji su opustošili, pustošili godinama budžet Grada Beograda, da neće da se vrate oni koji su samo umeli i to i sad rade i malopre smo dokazali, samo umeli da smišljaju neke sumnjive kombinacije, da neće tajkuna za gradonačelnika Beograda. Ja se zahvaljujem građanima Beograda i čestitam im na vrlo odgovornoj odluci u nedelju, pošto su podržali listu „Aleksandar Vučić - Zato što volimo Beograd“. Zahvaljujem.
Obaveštavam vas da su danas sprečeni da sednici prisustvuju narodni poslanici Đorđe Vukadinović i Momo Čolaković. Primili ste ostavku narodne poslanice Vesne Rakonjac na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i Izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine povodom razmatranja ove ostavke, koji je utvrdio da je podnošenjem ostavke nastupio slučaj iz člana 88. stav 1. tačka 2) Zakona o izboru narodnih poslanika i predlaže da Narodna skupština u smislu člana 88. stav 3. i stav 4. istog zakona, konstatuje prestanak mandata ovom narodnom poslaniku. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 2. i stavovi 3) i 4) Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština na predlog Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koje je izabrana narodnoj poslanici Vesni Rakonjac danom podnošenja ostavke. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika, izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini. Ujedno vas obaveštavam da ćemo saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, raditi danas i posle 18.00 časova zbog potrebe da Narodna skupština danas utvrdi dnevni red. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge akata iz predloženog dnevnog reda. Dostavljeni su vam zapisnici Druge, Treće, Četvrte i Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini i Zapisnik 14. Posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini, održane 24, 25, 26. i 31. oktobra i 1, 2, 3. i 8. novembra 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 37 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini. Stavljam na glasanje Zapisnik Četrnaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu održane 20. novembra 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 37 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Četrnaeste posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Stavljam na glasanje Zapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini, održane 14, 15, 16, 20, 21. i 22. novembra 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 37 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini. Stavljam na glasanje Zapisnik Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini, održane 23. i 24. novembra 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 140, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 38 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini. Stavljam na glasanje Zapisnik Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini, održane 6, 7, 8, 11, 12, 13. i 14. decembra 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 141, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 39 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini.U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je Predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, te predloga za dopunu dnevnog reda i predloga za spajanje rasprave. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Republike Grčke o međusobnom priznavanju vozačkih dozvola. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 140, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 41 poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o upotrebi Vojske Srbije i drugih snaga odbrane u multinacionalnim operacijama van granica Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, koji je predložila Vlada. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Vlade da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Vlade da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Nemačke razvojne banke KWF Frankfurt na Majni po zaduženju javnog preduzeća „Elektroprivreda Srbije“ Beograd, Projekat obnovljive energije Kostolac – vetropark. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Vlade da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji – Projekat tehničko-putničke stanice (TPS) Zemun – Faza 1, između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Vlade da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o prevozu tereta u drumskom saobraćaju. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Državno veće tužilaca predložilo je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru zamenika Javnog tužioca, te stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 143 poslanika, protiv – jedan, uzdržano – dva. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Visokog saveta sudstva da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru predsednika sudova, koji su podneli 21. decembra prošle godine. Zaključujem glasanje: za – 141, protiv – jedan, uzdržan – jedan. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, koji je predložio da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Osnovnog suda u Novom Pazaru, koji su predložili Skupštini još 5. decembra 2017. godine. Zaključujem glasanje: za – 142, protiv – jedan, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Privrednog suda u Leskovcu, koji su podneli takođe 5. decembra prošle godine. Zaključujem glasanje: za – 142, protiv – jedan, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, koji je predložio da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru predsednika Saveta guvernera NBS, koji su predložili 12. decembra 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv – jedan, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama, koji su predložili 12. decembra 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv – jedan, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o prestanku funkcije člana Komisije za hartije od vrednosti, koji je podneo Narodnoj skupštini 12. decembra 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 141, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Ana Stevanović predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog grupe od 43 narodna poslanika da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti zbog kojih je došlo do dramatičnog porasta nasilja nad Srbima i nealbanskim stanovništvom na severu AP Kosovo i Metohija u periodu od 2013. godine do danas, koji je podnet Narodnoj skupštini 14. decembra 2017. godine. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – deset, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodne poslanice Maje Videnović da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog narodne poslanice Maje Videnović da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti koje su prethodile i dovele do odluke o izručenju turskog državljanina kurdskog porekla DŽevded Ajaza Turskoj, kao i utvrđivanje odgovornosti svih nadležnih organa u ovom slučaju. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Čedomira Jovanovića da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o ukidanju Zakona o rehabilitaciji. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog narodne poslanice Sande Rašković Ivić da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti i sagledavanja stanja u kome se trenutno nalazi Projekat „Beograd na vodi“. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Prelazimo na predloge za dopunu predloženog dnevnog reda. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Izvolite.
Možete samo da mi ponovite, molim vas, nisam čuo.
O odbrani.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je izuzetno važan zakon, kao što je sistem odbrane izuzetno važan sistem za funkcionisanje cele države i za čitavu zemlju. Odmah da kažem da ne očekujem da vladajuća većina prihvati ove izmene i dopune Zakona o odbrani, jer vidim odnos vladajuće većine prema sistemu odbrane kada je dezerter Aleksandar Vulin postavljen za ministra odbrane. To je odnos prema svim vojnicima i ljudima koji se bave sistemom odbrane u celini. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona je sadržan u odredbi člana 97. stav 1. i u tačkama 4, 6. i 9. Ustava Republike Srbije, kojima je predviđeno da Srbija uređuje i obezbeđuje odbranu i bezbednost svih njenih građana, bez obzira na versku, nacionalnu i političku pripadnost. Zakon o odbrani je nedovoljno obuhvatan i ne pruža odgovore na suštinska pitanja. Jedan od osnovnih razloga je zastarelost osnovnih strateških dokumenata, ali i zanemarivanje aktuelnih bezbednosnih procena i situacija kako u regionu, tako i u čitavom svetu. Nužno je, pre svega, uspostaviti sklad Zakona o odbrani sa Zakonom o vanrednim situacijama. Nije prirodno i nije dobro za čitavu državu da nemamo kompatibilan Zakon o vanrednim situacijama sa Zakonom o odbrani. Nadam se da ćete bar ove izmene i dopune prihvatiti, jer to nije pitanje političke pripadnosti, nije pitanje političkog stava. Ovo je pitanje stvari koja je dobra za čitav sistem bezbednosti i za čitavu zemlju. Podneli smo predloge za izmenu osam članova Zakona o odbrani. Ja se zahvaljujem ozbiljnim ljudima, generalu Radojčiću i generalu Malinoviću i ostalim ljudima koji su radili na izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Ne znam zaista šta je sporno u izmenama i dopunama Zakona o odbrani? Ako je sporno to što smo ga mi predložili, evo, mi ćemo ga povući, pa ga predložite vi. Ali, ovo je zaista izuzetno važan zakon i izuzetno su važne izmene i dopune za čitav sistem odbrane. Šta je sporno u članu 1. gde se kaže da su osnovni dokumenti Strategija nacionalne odbrane bezbednosti Republike Srbije, Strategija odbrane Republike Srbije, Doktrina Vojske Srbije i dokumenti u oblasti nevojnih izvoza, rizika i pretnji? Ne znam zaista šta ima sporno u svih ovih osam članova. Molim nekoga, ko se ozbiljno bavi ovom oblasti, da pogleda ove izmene i dopune zakona i da ih stavite na dnevni red. Hvala.
Hvala. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, ovo je jedan od mnogih zakona koje mi kao poslanički klub i poslanička grupa predlažemo. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u članu 97. tačka 3) Ustava Republike Srbije. Mi upravo predlažemo izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi da nam se ne bi dešavale stvari koje nam se dešavaju već nepunih šest godina. Dešavaju nam se stvari da predsednik opštine Alibunar, koji je uhapšen, koji je bio do 20. januara 2018. godine u zatvoru, automatski odlukom Srpske napredne stranke bude vraćen na funkciju predsednika opštine. Dešavaju nam se stvari da se kao kapitalni projekti u Srbiji otvaraju staze za pešake, da se otvaraju semafori, da se otvaraju česme na pijaci. Naravno da su to kapitalni projekti zato što je SNS u poslednjih šest godina oduzela ogromna sredstva svim lokalnim samoupravama. Predsednik opštine može biti samo onaj ko dođe po mišljenje u Srpsku naprednu stranku. Niste ostavili nezavisnost u radu ni jednom predsedniku opštine, zato Demokratska stranka predlaže da se ovim izmenama i dopunama zakona transferi lokalnim samoupravama povećaju za pet milijardi dinara i da se direktno biraju narodni poslanici. Voleo bih da vidim tog narodnog poslanika iz Čačka, Užica, Kraljeva, Surdulice, Subotice koji ne bi glasao za ovakav zakon, pa bi ga njegovi građani pitali – Izvini, a zašto ti nisi glasao da mi dobijemo povećanje sredstava da možemo sami da odlučujemo da li ćemo se baviti komunalnom infrastrukturom, da li ćemo raditi puteve u toj i toj mesnoj zajednici, da li ćemo uraditi kanalizacionu ili vodovodnu mrežu? U Evropskoj uniji je to naravno mnogo drugačije i Srbija je ratifikovala 2007. godine Evropsku povelju, koja svim lokalnim samoupravama garantuje političku, administrativnu i finansijsku nezavisnost. Sada lokalnim samoupravama u Bačkom okrugu, Podunavskom okrugu finansijsku, političku i administrativnu nezavisnost garantuje Branko Malović, batinaš iz Srpske napredne stranke, koji maltretira sve građane, koji je maltretirao čak i predsednicu opštine Vršac, bez obzira što je ona iz Srpske napredne stranke, mi smo i to osudili. U Evropskoj uniji polovina budžetskih prihoda ide opštinama, dok je u Srbiji taj procenat samo 9,6 %. U Evropskoj uniji, predsednik opštine odlučuje jer je dobio mandat od građana, kako će rukovoditi lokalnom samoupravom i koje kapitalne projekte će sprovesti, a to u Srpskoj naprednoj stranci odlučuje Branko Malović, koji je svakoga dana u Smederevskoj Palanci i ja postavljam ovde pitanje – da nismo možda promenili Zakon o lokalnim samoupravama? Šta predsednik opštine Alibunar, koji je uhapšen, traži svakoga dana u Smederevskoj Palanci, da li mu je to možda malo…
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti. Reč ima Radoslav Milojičić. Izvolite.
Ovo je možda i najvažniji, tj. najvažnije izmene i dopune zakona, poštovani građani, jer mi možemo, ali vrlo teško, živeti bez puteva, infrastrukture, ali bez tri obroka dnevno niko ne može da preživi. Veliki broj je, pre svega, građana koji ne mogu da sastave kraj sa krajem, veliki je broj građana koji ne mogu svojoj deci obezbediti užinu za školu, dok sa druge strane, imamo jednu malu opštinu Sevojno. U Sevojnu u jednom danu, naravno, par dana pred izbore, 300 ljudi je dobio socijalnu pomoć. Svih 300 su članovi SNS. Imali su jednu obavezu - da glasaju za SNS. Da li je to normalno i da li je to prirodno u 2018. godini? Vidimo, čim se smejete na to, da je to vama normalno. Zašto niste socijalnu pomoć udelili ljudima kojima je ona zaista potrebna, koji ne mogu svojoj deci da obezbede ne ekrskurziju, koji ne mogu svojoj deci da obezbede užinu? Mi predlažemo tri konkretne mere, a to je da se svim učenicima čiji roditelji ne rade obezbede besplatni udžbenici, obezbedi besplatan prevoz od kuće do škole i da se svim učenicima čiji roditelji na rade obezbedi besplatna užina. Pedest hiljada dece, koja su obuhvaćena osnovnim i srednjim obrazovanjem, je svakoga dana gladno. Ja znam da to vama ne znači ništa, da ste vi napunili vaše novčanike ovom lošom vladavinom već poslednjih šest godina, ali to nije Srbija kakvu mi želimo, to nije Srbija kojom treba da se dičimo. Nažalost, imamo i primer dečaka iz Mola koji je napustio treći razred srednje škole u Bečeju zato što nije imao novca za kartu od kuće do škole. Zbog toga mi predlažemo da se svim učenicima čiji roditelji ne rade obezbedi besplatan prevoz od kuće do škole, besplatna užina i da im se obezbede besplatni udžbenici. U 2015. godini ukupan udeo dece u ukupnoj populaciji Srbije je samo 17,3% i to je ono što treba da nas zabrine, jer nas to čini nacijom koja nema perspektivu i čini nas izuzetno starom nacijom. Zato mi predlažemo da ministarstvo finansira besplatnu vantelesnu oplodnju, koju smo finansirali i mi odlukom lokalne samouprave, dok nisu na vlast došli oni koji dve godine ništa nisu uradili za Smederevsku Palanku. Imali smo besplatnu vantelesnu oplodnju za sve mlade bračne parove koji nisu mogli iz zdravstvenih razloga da se ostvare kao roditelji. Srbija je, nažalost, po riziku stope od siromaštva lider u regionu.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, ovde govorimo o populaciji koja svakog dana obavljajući svoj posao rizikuje svoj život kako bi sačuvala našu zemlju, našu granicu, a i nas same. Vidimo da ćete vi sada i ovim tačkama dnevnog reda, podnošenjem preko 300 amandmana, onemogućiti da raspravljamo o predloženim tačkama koje su vezane za policiju i to prosto nije dobro, jer od svake teme koja je važna za građane, od svake teme u kojoj radite neke sumnjive stvari, vi prosto pobegnete tim stvarima, na koje vi podnosite kao vladajuća većina preko 300 amandmana. Pa, što prosto niste vašim ministrima rekli da predlože malo bolje zakone? Stanje u policiji je izuzetno loše, kao i u vojsci. Stanje u policiji je toliko loše da ih je vladajuća većina kaznila pre svega smanjenjem plata, pa ih je onda vladajuća većina kaznila smanjenjem dnevnica. Dnevnica za one koji obavljaju najodgovornije, najozbiljnije poslove i čuvaju našu granicu i našu bezbednost je 150 dinara. Za tih 150 dinara policajac, pripadnik MUP-a može da obezbedi sebi kiflu i jogurt. Da li on može da obavlja svoj posao sa jednom kiflom i sa jednim jogurtom? Dve su ključne tačke izmena i dopuna Zakona o policiji. Prva je da Ministarstvo mora da odredi potrebe sistema, koji je to broj učenika koji završi Policijsku akademiju, koliki broj učenika može da bude primljen na stalno zaposlenje u organe reda ili u MUP. Nije prirodno da najobrazovaniji, najstručniji, najpožrtvovaniji, oni koji završe Policijsku akademiju nemaju stalno zaposlenje, ne budu primljeni u MUP, već da tamo red zavodi, bavi se Ministarstvom, određuje smer u kome će se kretati naša bezbednost, nekakva Dijana Hrkalović, koja nije ni prošla pored Policijske akademije, dok nam mladi, stručni i obrazovani kadrovi koji završe Policijsku akademiju ne mogu da se zaposle u ministarstvima. Druga tačka je da je odredbom člana 172. tačka 2) Zakona o policiji se ruši prezumpcija nevinosti, te predlažemo njeno brisanje. Zaista vas molim da pogledate član 172. tačku 2) Zakona o policiji i ako vam, kažem, smeta to što ja predlažem ovaj zakon ili neko od nas, predložite ga vi, mi ćemo za to glasati, jer su ovo stvari koje se tiču bezbednosti naše zemlje i vrlo su ozbiljne stvari. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – 1, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neovlašćenim prisluškivanjem od strane Vojnobezbednosne agencije, koja je bez odluke suda špijunirala političke stranke, lidere sindikata i pojedine sudije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja Fabrici šinskih vozila „Goša“ iz Smederevske Palanke. Izvolite.
Hvala, predsednice. Mislio sam da ćete mi oduzeti reč, ne dajući mi da govorim, ali dobro. Smederevska Palanka je opština koja ima 60.000 stanovnika. Veoma je težak udarac za tu opštinu, za sve građane, naravno, za privredu, za opštinu u celini, kada 350 radnika ostane bez posla. To je 350 porodica ostavljeno bez egzistencije, 350 porodica ne zna kako će sutra platiti račune za struja, 350 porodica koje ne zna kako će platiti dažbine, 350 porodica koje ne zna kako će svojoj deci dati novac za užinu. Ja ovde već četiri meseca pričam da ćete vi, tj. opštinska vlast u Smederevskoj Palanci, zajedno sa vama ugasiti Fabriku šinskih vozila „Goša“ posle 70 godina. Da li ste to uradili iz razloga da premijerkin brat namiri svoje partnere, meni zaista nije jasno i ne zanima me, kao što ne zanima vredne, ozbiljne i odgovorne radnike u „Goši“. Poslove danas, kada je „Goša“ ugašena, dobijaju firme u Slovačkoj i u Španiji. Puno poštovanje i za te radnike i za građane i Slovačke i Španije, ali su ti ljudi godinama dolazili u Smederevsku Palanku kako bi ih radnici „Goše“ obučavali da odrade taj posao, kako da se napravi vagon, kako da se napravi most. Fabrika „Goša“ je ponos ne samo Srbije, već čitave Jugoslavije u nekadašnje vreme i vi ste dozvolili da se fabrika „Goša“ ugasi, i ne vi, ali premijerkin brat je imao direktno učešće u tome. Pitao sam pre tri meseca kakve veze brat premijerke Ane Brnabić ima sa firmom „Kapitol Konsalting“, koja je 300 porodica u Smederevskoj Palanci ostavila i bez posla i bez osnovnih egzistencijalnih stvari? Nisam još uvek dobio odgovor, iako po zakonu i po Poslovniku taj odgovor treba da dobijem u roku od 15 dana. Naravno da ste bili pred predsedničke izbore u Smederevskoj Palanci i rekli radnicima na zboru – rešićemo problem sa „Gošom“, da bi ti radnici glasali za vas. Posle toga im se niko iz Vlade nije javio. Posle toga ih niko ni u Opštini Smederevska Palanka nije primio. Ja sam pojedinim radnicima, dok sam bio na čelu Opštine, davao socijalnu pomoć od po 10.000 dinara, kako bi mogli da prehrane svoje porodice, zato što tri godine nisu primili plate. Sadašnje rukovodstvo ništa nije uradilo ni sa „Gošom“, ni sa drugim firmama, ni sa komunalnom infrastrukturom, ni sa vodovodom, ni sa putnom infrastrukturom. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planskom sistemu Republike Srbije. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, meni je bilo gotovo dirljivo slušajući prethodnog govornika i njegovu zabrinutost za socijalna prava običnog stanovnika, običnog građanina. Uvek treba planirati. On je očigledno dobro planirao. Ja sam predložio zakon o … Evo ga sad ustaje. Dakle, on je pažljivo planirao, zadužio je Smederevsku Palanku za 4.000.000.000, što je 4,5 ukupna budžeta. Za jedno veče popio je 343 piva i zato je dobio nadimak Hajnekena. Tih 343 piva u kafiću „Atrijum“ su koštala 459.110 dinara. O poštenju je govorio Hajnekena. Ovo su tri krivične prijave koje se u Višem tužilaštvu vode protiv Milojičića, koga narod od milošte zove Hajnekena, je uspeo da popije 343 piva za veče, a pivo je bilo skupo, em ga pio, em se kup'o. Dakle, radi se o osobi koja je sklapala ugovore na 25 i 50 godina. Za bazen gradski je sklopio ugovor zajedno sa Srbom Simonovićem, zvani Srba Sisavac, to je prvi Isisovac u Srbiji, zato što je isisavao novac iz budžeta Smederevske Palanke, i tako je samo u Inteza banci došlo na naplatu 290.000.000 od one 4.000.000.000 koliko su ukupno zadužili Smederevsku Palanku. Na 50 godina je čovek sklopio ugovor za 2.000 evra godišnje. Tu je i drugi dokument iz Opštine Inđija. Mi za godinu dana izdamo zemljište za sladoled, za put za sladoled izdamo za 5.000 evra, a on izdao ceo bazen na godišnjem nivou za 2.000 evra na 50 godina, još usput, neovlašćeno, izdao toplu vodu. Dakle, svojim prijateljima izdao toplu vodu. Niskogradnja, uništio je JKP i sklopio ugovor na 25 godina. Fudbalskom klubu „Glibovac“ 14.918.000 dinara. To je njegovo rodno selo. Fudbaleri dobijali 4.000 evra, kao da su igrali u „Mančesteru“. Najbolji je ovaj „Šarplaninac“. Udruženje „Šarplaninac“ za godinu dana dobilo dva miliona i šestod…
Zahvaljujem poslaniče. Stavljam na glasanje predlog poslanika. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansiranju AP Vojvodine. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Koleginice i kolege, od usvajanja Ustava Republike Srbije prošlo je 12 godina. U tom Ustavu piše da će se i nadležnosti AP Vojvodine i finansiranje nadležnosti AP Vojvodine urediti posebnim zakonom, a u Zakonu za sprovođenje Ustava Republike Srbije, za usvajanje načina na koji će se finansirati nadležnosti AP Vojvodine postavljen je rok i taj rok je istekao pre, čini mi se, 10 godina ili nešto više od toga. Odmah da vam kažem, mislim da nema izgovora za to što ovaj zakon do sada nije usvojen. Svaka Vlada Republike Srbije, jedna Vlada u kojoj je odgovornost nosila DS i četiri ili pet Vlada u kojoj odgovornost nosi SNS, je obećavala građanima Vojvodine da će rešiti ovo pitanje, obećavala da će urediti način na koji se finansiraju nadležnosti AP Vojvodine. Gotovo da nema Vlade, osim, čini mi se, prošle i pretprošle koje nisu oformile radne grupe koje bi se tim pitanjem bavile. Ovaj zakon nije važan zbog Pokrajinske Vlade, ovaj zakon nije važan zbog toga koja stranka sedi u Banovini i vodi Pokrajinsku Vladu. Ovaj zakon je važan zbog građana Vojvodine. Ovaj zakon je važan zbog toga da bi oni znali sa koliko novca njihova administracija raspolaže, a ne da svake godine upadamo u krizu i da se svađamo ovde da li 7%, koje su zacrtane Ustavom, inače sramnih 7%, kada smo već kod toga, da li je to 7% prihoda, 7% rashoda, 7% poreskih prihoda, ovakvih ili onakvih. Od tog novca se građanima Vojvodine garantuje bolji život. Od tog novca se poljoprivrednicima u Vojvodini daju subvencije. Od tog novca se pomaže porodiljama. Od tog novca se finansiraju socijalna davanja za građane Vojvodine. Od tog novca se finansiraju kuće za mlade bračne parove koji odlaze da žive na selo. Nije fer da Republika Srbija 10 godina ne želi da usvoji takav zakon i da AP Vojvodina, koja najviše doprinosi budžetu Republike Srbije, mora da gleda u nebo i čeka koliko će se neko u Beogradu smilovati da joj vrati para. Ne treba niko ništa Vojvodini da daje, treba samo da prestane da joj uzima, a ovaj zakon…
Hvala. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predlaže da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima.
Zahvaljujem, predsednice. Zahvaljujem kolegama na ovoj širokoj podršci za autonomiju Vojvodine, naravno, kao i uvek na zavidnom je nivou. Zakon o udžbenicima je jedan iz seta obrazovnih zakona čije mi, iz DS, izmene predlažemo, jedan od zakona koji još nije usvojen u sveobuhvatnoj reformi koju je ministar Šarčević najavio. Možemo reći, srećom još uvek nije usvojen zbog toga što… Jedino što je ministar Šarčević u obrazovanju postigao jeste da se svi u ovoj zemlji, koji se bave obrazovanjem ujedine oko jedne jedine stvari, a to je da traže od njega da povuče sve zakona iz oblasti obrazovanja koje je ova Skupština usvojila. To nije samo Zakon o udžbenicima, tu su i Zakon o visokom obrazovanju, Zakon o osnovnom obrazovanju, Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, Zakon o srednjoškolskom obrazovanju, Zakon o dualnom obrazovanju i zbog čega sada svi u ovoj zemlji koji se bave obrazovanjem traže da se svi ovi zakoni povuku. Suština je vrlo jednostavna. Suština je u tome da ministar Šarčević lično želi da kontroliše sve procese u oblasti obrazovanja u ovoj zemlji. Pri tome, naravno, njega kvalitet obrazovanja ne interesuje. NJega samo interesuje da kontroliše obrazovanje, da kontroliše finansije, da kontroliše kadrove, da kontroliše akreditaciju obrazovnih ustanova, da kontroliše napredovanje u obrazovanju, a iz onoga što smo do sada imali prilike da vidimo kada Zakon o udžbenicima bude došao onako kako ga je predložila Vlada Republike Srbije, očekujem da će u tom zakonu pisati da ministar Šerčević lično piše sve udžbenike iz kojih naša deca uče. Imam razloga to da mislim zbog toga što svi zakoni koji su do sada usvojeni se svode upravo na to. Ministar Šarčević prema Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja odobrava plan udžbenika, on bira komisije koje odobravaju udžbenike, on vodi računa o kvalitetu udžbenika, on vodi računa o tome što piše, a rezultat toga je da su naši udžbenici sve skuplji, sve teži, sve ne kvalitetniji i da u njima ima sve više netačnih informacija. Takve stvari ne bi smele da se dešavaju. Predlog koji smo mi dali o Zakonu o udžbenicima može da bude polazna tačka oko koje ćemo razgovarati, ali dajte da ne dozvolimo da jedan čovek određuje sve jer to, kako smo videli, ne ide baš dobro.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? Izvolite koleginice Jerkov.
Zahvaljujem. Juče je bio 5. mart, koleginice i kolege. Petog marta 2013. godine, dakle pre pet godina, je Savet Evrope usvojio obavezu Republike Srbije da u narednih godinu dana reši problem nestalih beba, da donese zakon kojim će se rešiti ovaj problem. Posle pet godina od donošenja ove presude jedino što imam da vam kažem je – sram vas bilo. Sram vas bilo, koleginice i kolege, što pet godina Srbija nije u stanju da usvoji zakon kojim će se rešiti problemi nestalih beba. Sram vas bilo što nećete da se sretnete sa roditeljima da čujete malo šta oni imaju da kažu, što nećete da sednete sa njima pa da vidite kako im je kada moraju sami da idu da prijave da su im deca umrla a znaju da nisu umrla, kada njihovo mrtvo dete dobije poziv za vakcinaciju, poziv za školu. Sram vas bilo što nećete da se vidite sa njima, što nećete da usvojite jednu jedinu izmenu Krivičnog zakonika kojom ćemo samo reći da krivično delo – krađa beba ne zastareva. Zaista ne znam više na koji način sa vama može da se razgovara da ovaj zakon bude usvojen. Zaista ne znam u čemu je problem zbog čega vi to ne želite da uradite. To nisu ljudi koji se bave politikom. To su ljudi koji su se obratili svima nama. U svakoj od vaših poslaničkih grupa postoji dopis koji su oni poslali. NJih baš briga ko je od nas u kojoj stranci. I nas kada pričamo o ovome treba da bude baš briga ko je u kojoj stranci. Treba da vodimo samo računa o tome da tim ljudima sačuvamo makar malo dostojanstva, makar malo mogućnosti da dođu do pravde, jer u većini slučajeva kada ih pitate u čemu je bio problem, oni kažu da tada kada su shvatili da to nešto nije bilo u redu, kada je prošao prvobitni šok od toga da im je rečeno da im je zdravo dete umrlo i kada su hteli da podnesu krivičnu prijavu da je tada već bilo kasno. Zato nemojte da im uskraćujete pravo da dođu do pravde i do istine šta se desilo sa njihovim detetom. Pet godina je prošlo od 5. marta 2013. godine kada je Savet Evrope usvojio ovu obavezu za Srbiju. Podnesite vi zakon, neka neko od vas bude predlagač, nije apsolutno nikakav problem. Mi nećemo učestvovati u diskusiji kada bude taj zakon, samo molim vas, dajte da usvojimo, nemojte da ih mi dodatno ponižavamo na sve kroz šta su još prošli od onda. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključuje glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? Izvolite koleginice.
Koleginice i kolege, ovim zakonom koji smo predložili, zapravo predlažemo da se ispravi jedna nepravda koja je naneta paorima Zakonom o poljoprivrednom zemljištu koji je usvojen u vreme prošle vlade Aleksandra Vučića. Usvojila ga je ista ova većina koja i danas čini većinu u Narodnoj skupštini. Naime, tim predlogom, tim zakonom koji je u ovoj Skupštini usvojen odabranim tajkunima i pojedinim poslovnim partnerima funkcionera SNS omogućeno je da bez tendera, bez konkursa, bez javnog nadmetanja, bez ikakvih kriterijuma, bez ikakve procedure dođu do najboljeg poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu. Ovo je naravno problem koji najviše pogađa AP Vojvodinu, budući da se u njoj nalazi najviše poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu, a i budući da iz onoga što se dešava u lokalnim skupštinama gradova i opština u AP Vojvodini vidimo da vaši tajkuni, vaši poslovni partneri i vaši odbornici i te kako koriste ove zakonske odredbe, pa se tako čak i nekim odbornicima izabranim sa liste SNS za firme osnovane preko noći daje najbolje poljoprivredno zemljište u mnogim opštinama u Vojvodini. Problem sa vašim zakonom je u tome što od obrađivanja poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu živi u Vojvodini više desetina hiljada porodica. Deset hiljada njih živi isključivo od toga što obrađuju zemlju, poljoprivredno zemljište u državnoj svojini i vi ste ih zakonom koji ste usvojili u ovoj Skupštini naterali ili da budu nadničari na poljoprivrednom zemljištu koje ste poklonili svojim tajkunima ili da se potpuno okanu poljoprivrede, da prestanu da se bave time i da rade u jednoj od vaših fabrika, deset sati da stoje za trakom u pelenama. Problem je u tome što to poljoprivredno zemljište koje vi poklanjate svojim odbornicima i svojim tajkunima nije vaše i kad tad ćete saznati da nije vaše, jer to što su vojvođanski paori od močvara otimali ne da biste vi to delili svojim šeicima, svojim tajkunima, svojim odbornicima, će se njima kad tad vratiti. Svi ti ugovori koje ste protivzakonito sa njima sklopili će biti raskinuti, a vojvođanske paore niko sa vojvođanske zemlje nije oterao, pa neće ni SNS.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov? (Da.) Izvolite.
Hvala vam potpredsednice Marinković, ako vi meni kažete da sam poslanik, onda verovatno i ja vama mogu da kažem da ste potpredsednica. Zakon o visokom obrazovanju je jedan od gorih zakona koje je Vlada Republike Srbije ovoj Skupštini predložila, a ova skupštinska većina usvojila. Ne znam da li kolege narodni poslanici i narodne poslanice znaju, ali Srpska akademija nauka i umetnosti, na koju se tako rado pozivate kada govorite o tome da ne treba koristiti rodno senzibilisan jezik, zlonamerno tumačeći jedno od mišljenja koje je o toj temi dala, je isto tako tražila od Mladena Šarčevića, a kasnije i od ove Skupštine da stavi van snage Zakon o visokom obrazovanju koji je ovde usvojen. Radi se o tome da je očigledno jedina namera ministra kada je predlagao Zakon o visokom obrazovanju bila ta da stavi pod kontrolu, pod jedan, finansije u visokom obrazovanju, pod dva karijerno napredovanje u visokom obrazovanju, a pojedine kolege ovde su imale i skrivene namere, pa su pred samu raspravu podmetnule amandmane kojima je pod direktnom kontrolom ministra i Vlade Republike Srbije stavljen i postupak akreditacije Univerziteta. Ovaj poslednji momenat, to da izvršna vlast u potpunosti kontroliše proces akreditacije visokoškolskih ustanova i nastavnih program, bio je razlog zbog koga je više od tri stotine profesora, tri stotine naučnih radnika, istraživača, akademika, svih onih koji se u ovoj zemlji bave naukom rekao da ovaj zakon ne valja. To kažemo i mi, ne može Vlada da akredituje visokoškolske ustanove, to moraju da rade nezavisna tela, to moraju da rade stručnjaci, a Vlada to ne može da radi zbog toga što veliki broj, nažalost, ljudi u Vladi upravo ima diplomu sa onih visokoškolskih ustanova koje su imale problema sa akreditacijom. Nemojte da ignorišemo ovakve probleme, nemojte da ignorišemo ono što ljudi koji se bave naukom traže od nas, zahtevaju od nas. Mi smo predložili zakon koji bi omogućio da naše visoko obrazovanje bude u skladu sa onim što su standardi u razvijenom svetu, ali vama očigledno odgovara zakon u kom visoko obrazovanje kontroliše ministar, i to iz privatnih, perfidnih i, čini mi se, koristoljubivih interesa.
Hvala. I samo da vam odgovorim, dakle vladam se samo u skladu sa 100. Ustava Republike Srbije, a na dalje ću vas oslovljavati kao narodnu poslanicu. Hvala. (Vojislav Šešelj: Poslanik je po Ustavu.) Poslanik po Ustavu? Tako je, po Ustavu, član 100. i nadalje i svi članovi tako tretiraju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12 poslanika, nije glasalo – 147 narodnih poslanika, te konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona i izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podnela Narodnoj skupštini 14. novembra 2017. godine. Da li narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Da.) Izvolite.
Potpredsedniče, Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja je postavio sistem u kom ministar kontroliše sve. Ministar je nadležan da ministar lično postavlja i razrešava direktore osnovne i srednje škole, ministar lično donosi plan i program udžbenika, ministar lično kontroliše kvalitet udžbenika, ministar lično vodi računa o kriterijumima za ocenjivanje učenika, ministar lično odlučuje o tome ko će biti članovi Nacionalnog prosvetnog saveta, ministar lično odlučuje o tome koja će škola imati status ogledne škole, ministar lično odlučuje o nizu stvari, o školskim planovima i programima, o kriterijumima po kojima napreduju nastavnici, po kojima se vrši nastava, ministar lično postavlja direktore ustanova, itd. Pa, znate šta, da je gospodin Šarčević sam Dositej Obradović, mnogo bi mu bilo nadležnosti, mnogo bi mu bilo moći i ne bi mogao da postigne kvalitetno da uradi sve to što je ministar Šarčević sebi dao zadatak da radi. Naravno da njemu nije cilj da obrazovanje bude kvalitetnije, njemu je cilj da svaki direktor škole odgovara direktno ministru koji ga je postavio, ako može i da ga smeni, njemu je cilj da kontroliše sve one nastavnike koji eventualno ne bi bili poslušni, jer baš kao što je cilj da se kontrolišu svi građani koji misle drugačije, da se ponize, ucene, drže u šaci, zastraše, uslove itd, isto to je cilj gospodinu Šarčeviću da radi sa direktorima, da radi sa nastavnicima i to će samo doprineti daljem srozavanju našeg sistema obrazovanja kada je u pitanju predškolsko, osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje, budući da su to tri tipa obrazovanja kojima se ovaj zakon bavi. Mislim da je svakom jasno da naša deca ne idu u škole koje izgledaju kako škola 2018. godine treba da izgleda. Vaša mantra o tome da su nam ljudi nezaposleni zato što nisu dovoljno obrazovani nije tačna. Ovo je jedan od načina da se ove stvari promene. Mi vas molimo da razgovaramo o tome, a vi ako nećete, pitajte Šarčevića.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16 narodnih poslanika, nije glasalo – 141, te konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Novom Sadu u vezi sa privatizacijom ATP Vojvodina i izgradnjom međumesne autobuske stanice u Novom Sadu, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li narodna poslanica mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem potpredsedniče. Vrhovni kasacioni sud, 9. maj 2013. godine, predmet Ilija Dević protiv grada Novog Sada i sve se odnosi na vreme u kom je gradonačelnica Novog Sada bila naša predsednica, a, nažalost, i naša gradonačelnica Maja Gojković. Na strani 8. presude piše – tuženi je, dakle, bez vidljivog interesa promovisanog kroz zaključke svog tadašnjeg gradonačelnika, dakle Maje Gojković, preuzeo obavezu da u celosti izmesti međumesni međunarodni saobraćaj sa autobuske stanice na Bulevaru Jaše Tomića broj 6. na tužiočevu autobusku stanicu. Parničar je u sporu pri sučeljenju, jedan od parničara je naša predsednica, a potom znali su da ugovaraju nešto što im je dopušteno, dakle, naša predsednica je znala da dogovara nešto što je nedopušteno, da bi, kasnije na stani 10. se kaže – zaključenjem Ugovora sa tim zajednički opredeljenim ciljem je protivno prinudnim propisima, javnom poretku i dobrim običajima. Dakle, nedopušten motiv i loša namera, protivni dobrim običajima, je opredelila ugovornike da zaključe predmetni ugovor. I, ključna rečenica – nema sumnje da su oba ugovornika znala da postoji nedopušten motiv, kriva su oba ugovornika i njihova krivica je jednaka, ona proizilazi iz zajedničke volje, namere i cilja ugovaranja. Naša predsednica Skupštine, kao gradonačelnica Novog Sada, nanela Novom Sadu štetu od potencijalnih 100 miliona evra. Vrhovni kasacioni sud je utvrdio da je kriva za tu štetu, da je znala da ugovara nedozvoljenu stvar i da je bila opredenjena lošim motivom i nedopuštenom namerom. Mali trik za našu predsednicu nastaje u tome što na strani 13 ove presude, piše, citira se član 154. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima, gde se kaže: - ko drugom prouzrokuje štetu, dužan je naknaditi ukoliko ne dokaže da je šteta nastala bez njegove krivice, a predmetna šteta nastala je kao što je sada već rečeno, krivicom oba ugovornika. Očekujem od Maje Gojković, da Novosađanima nadoknadi 100 miliona evra štete koje je nanela našem gradu, ako želi neka podeli ove iznose sa svojim saučesnikom u ovom poslu, ali Zakon o obligacionim odnosima je obavezuje, budući da je znala da čini nedozvoljenu stvar, da nam tu štetu nadoknadi.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, nije glasalo 141. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici mr. Aleksandra Jerkov, Balša Božović, Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o visokom obrazovanju, koji su podneli Narodnoj skupštini 4. decembra 2017. godine. Da li narodna poslanica, mr. Aleksandra Jerkov želi reč? Mr Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsedniče. Podnošenjem ovog zakona mi smo hteli da podržimo onih 300 profesora, akademika, istraživača, naučnih radnika i onih koji se bave naukom koji su zatražili od Narodne skupštine da ovako nešto uradi. Zakon o visokom obrazovanju mora prestati da važi i mora biti izmenjen. Koleginice i kolege, nama je fašista vodi univerzitet u Kragujevcu, čovek koji je poznat po govoru mržnje, po bahatom ponašanju, po šikaniranju nastavnika, po maltretiranju svi oni koji mu se suprotstave, po otpuštanju onih koji mu ne odgovaraju, po nepotizmu, po zapošljavanju svoje rodbine, po manufakturi lažnih doktorata, što vama doduše, nije baš strano. Takav čovek vodi jedan od najvećih univerziteta u zemlji. Koleginice i kolege, nama je Odbor za obrazovanje i nauku, skupštinski odbor, podmetnuo amandmane, kojim smo omogućili da ministar lično vodi proces akreditacije i da ministar lično ima uticaja na to koji će univerzitet, koji nastavni program i koji fakultet dobiti dozvolu za rad i za izdavanje diploma. Dame i gospodo, ovakvo stanje je neodrživo. Mi smo predložili da Zakon o visokom obrazovanju, koji smo poslednji usvojili, prestane da važi, da se stvari vrate na isto i da onda u dogovoru sa akademskom zajednicom, napravimo novi predlog zakona. Novi predlog zakona koji će biti plod dogovora sa onima koji u visokom obrazovanju rade, sa onima koji visoko obrazovanje vode, a ne Zakon o visokom obrazovanju koji će biti plod ucena ili, ne znam kakvih uticaja pojedinih poslanika u ovoj Skupštini, koji su zloupotrebili funkciju na kojoj se nalaze, da bi rešili jedno jedino pitanje koje je i kada je u pitanju visoko obrazovanje, interesuje, a to je akreditacija univerziteta. Ne može o visokom obrazovanju da odlučuje onaj ko ima problem da akredituje sopstveni univerzitet. Ne mogu o visokom obrazovanju da odlučuju oni koji imaju upitne diplome, oni koji su diplomirali, magistrirali, na fakultetima koji imaju problem sa akreditacijom i na mogu fašisti da nam vode univerzitete. Ako je to nešto što je vama prihvatljivo, onda nemojte glasati za ovaj naš predlog, a ako smatrate da je u redu da nas takvi ljudi drže kao taoce, da nas brukaju i da samo nanose štetu našem visokom obrazovanju, onda nemojte glasati, neka sve ostane isto i onda je vaša poruka jasna.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, nije glasalo – 144. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju memoranduma o razumevanju između Vlade Republike Srbije i Vlade države Izrael, u vezi sa vojnom, odbrambenom i odbrambeno industrijskom saradnjom, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada 26. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, o onom poljoprivrednom zemljištu, posebno uzurpiranom ću razgovarati po nekom drugom zakonu. Sada o saradnji sa Izraelom. Izrael je ozbiljna država, veoma ozbiljna i po pitanju vojske i po pitanju obrazovanja. Kod njih je gotovo obrazovanje i vojska spojeno. Svako od njih je obrazovan da bude patriota, da ne bude izdajnik. Kod njih nije uslov da mladi naučnik dobije stipendiju samo ako će se rukovati sa premijerom. Mi smo imali u Vojvodini tamo nekog premijera koji je reklamirao trbušnjake ovako, zvao se Pajtić, zaboravio sam. Ali nisam zaboravio njegova nedela. Marija Bivot, prof. francuskog jezika, naučnica, kaže, program se zvao „pravo na prvu šansu“. U Izraelu ovo ne može da se dogodi, da rukovanje sa Bojanom Pajtićem bude uslov za dobijanje te šanse, odnosno stipendije. To govori ko je fašista. Fašista je onaj ko insistira da svako mora da se rukuje sa njim, da bi ostvario neko svoje pravo. Rukovanje je sa njim veoma rizično. Lično, ja kada bi pružio njemu ruku, posle tog rukovanja bi pogledao da li su mi svi prsti na ruci. Verovatno je mlada profesorica ne želeći da rizikuje da ostane bez prstiju, jer ovaj nešto mora da uzme, odbila da se rukuje i danas predstavnici Bojana Pajtića pričaju o obrazovanju, o fašistima. Idemo dalje. Izrael je jaka država. Mi smo vojni neutralni. Ovi pre mene što su govorili su pobrkali. Oni su mislili da kada Srbija bude vojno neutralisana, onda je vojno neutralna. Nije tačno. Velika je razlika između vojne neutralnosti i onog što ste vi Srbiju vojno neutralisali, prodajući tenkove i raku za 5.000 dolara. Prodali ste tenkova i oklopnih transportera, to u Izraelu ne može da se desi. Ova saradnja sa njima oko vojne opreme, obuke, to je dragoceno za našu zemlju. Oni su vojno jaki. Oni neće dozvoliti da neko proda tenkove za 5.000 dolara, da pravi zgradu na pašnjaku i da ubira valjda pašnjarinu. To kod njih ne može da se desi. Mi i dalje sa Izraelcima treba da sarađujemo. Treba da naučimo kako da budemo hrabri, ali i mudri. Dosta smo ratovali za druge, vreme je da živimo za sebe.
Hvala kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – dvoje, nije glasalo 149. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. avgusta 2017. godine. Da li narodni poslanik dr Dušan Milisavljević želi reč? Izvolite.
Podneo sam dva predloga izmene Zakona o osnovnom i srednjem vaspitanju. Sada ste me prozvali za srednje vaspitanje. Ovo je pokušaj da preventivno delujemo na vršnjačko nasilje koje se dešava svakodnevno u našim i osnovnim i srednjim školama. Ono što smo svedoci iz dana u dan, to je da preko televizije, preko društvenih mreža vidimo da se neki roditelj žali na problem svog deteta koje je zlostavljano u osnovnoj ili srednjoj školi. Ideja je da se kroz jedan preventivni rad sa vršnjacima, sa decom dođe do zaustavljanja nasilja u školama. Ideja i predlog ovog zakona je da se uvede jedan praktično edukativni čas sa razrednim starešinom, gde bi se razmatrao problem sa decom, gde bi se deca učila da u njihovom razredu ili u njihovoj generaciji ima neko dete koje slabije čuje, koje nosi slušni aparat, koje slabije vidi, koje ne može da dovoljno dobro prati nastavu, da bi trebalo da sa njim zajedno rade i da mu se ne podsmevaju u školi. Ono što moramo da priznamo je da su u nekim situacijama deca nemilosrdna i da praktično sve te neke čarke počinju slučajno, bez nekog većeg povoda, sa nekim bezazlenim vređanjem, spletkarenjem, davanjem pogrdnih imena detetu, do ismevanja i ogovaranja, širenja laži, ali prisutno je i fizičko nasilje koje se slika, snima sa mobilnim telefonima i posle toga pušta kroz društvene mreže. Ono što je ideja, opet ponavljam, pošto po sledećem predlogu zakona neću da se javljam, je da se uvede, praktično, prvi čas svakog meseca sa razrednim starešinom, a u osnovnim školama sa učiteljem, gde bi se razmatralo, gde bi se pričalo o tome da drug ne sme da bude meta i da sa drugom mora da se podeli i užina, da dete koje slabije prati nastavu, pored učitelja ili nastavnika, treba da ima podršku i drugara iz razreda. Hvala vam puno.
Hvala, doktore Milisavljeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, nije glasalo 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje JP Elektroprivreda Srbije Beograd, kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Elektroprivredi Srbije Beograd. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, nije glasalo 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, nije glasalo 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, nije glasalo 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, nije glasalo 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, nije glasalo 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje „Er Srbija“, obaveza koje Vlada Republike Srbije i „Etihad“ imaju prema „Er Srbiji“, ukupnog poslovnog gubitka „Er Srbije“ u periodu od 2013. godine do danas, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena „Er Srbiji“ u istom periodu i štetnosti ugovora koji je Vlada Republike Srbije potpisala sa „Etihadom“ i Ujedinjenim Arapskim Emiratima, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, nije glasalo 156 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Veroljuba Arsića sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine, koji je Narodnoj skupštini podnela grupa od 31 narodnog poslanika 13. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, nije glasalo 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine, koji je Narodnoj skupštini podnela grupa od 31 narodnog poslanika 13. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, nije glasalo 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, nije glasalo 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, nije glasalo 155 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. avgusta 2017. godine. Da li narodni poslanik Dušan Milisavljević želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet narodnih poslanika, nije glasalo 152, te konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o predsedniku Republike, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan narodni poslanik, nije glasalo 159 poslanika, te konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje ukazuju na povezanost Aleksandra Vučića i Andreja Vučića sa pravosnažno osuđenim trgovcem narkotika Aleksandrom Stankovićem, zvani Sale Mutavi i prinudnog preuzimanja luksuznog restorana „Franš“ u Beogradu, upravljačkih prava nad firmama IT industrije „Alti/Vin Vin“, „Prointer“ i „Energosoft“, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri narodna poslanika, nije glasalo 157 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Bosne i Hercegovine o međunarodnom drumskom prevozu putnika i tereta, koji je Narodnoj skupštini podnela Vlada, 30. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam pažljivo čekao da nam se poslanik Saša Radulović obrati sa svojim dopunama. Očigledno je otišao, pa zaboravio da se vrati. Predlogom zakona koji sam ja predložio, a za koji ne insistiram da baš danas bude na dnevnom redu, želeo sam da napomenem narodnim poslanicima da se pripreme za ovaj zakon. Mislim da je saradnja sa Bosnom i Hercegovinom dragocena, posebno po pitanju drumskog saobraćaja, puteva, itd. Pozdravljam nameru, gospodine Omeroviću, izgradnju auto-puteva koji će ići ne samo kroz Srbiju, ne samo prema Sarajevu, već će se vraćati preko Bjeljine, ponovo u Republiku Srbiju i da na takav način umrežimo ne samo Republiku Srpsku, već i Federaciju, za koju verujem da će nam vremenom biti sve naklonjenija. Auto-putevi su neophodni, a to ovi nesrećnici pre nas nisu shvatili, ne samo za povezivanje naroda i putnika, radnika koji rade na obe strane Drine, jer njima nije bilo stalo do radnika – zašto bi neradnici vodili računa o radnicima, o njihovim pravima, oni su otpustili 400 hiljada ljudi, tako da im prevoz radnika nije ni trebao. Nije im trebao ni prevoz roba, imali su samo uvoz. Čak se i taj transport vršio stranim vozilima. Pozajmljivali su novac, prodali su celu našu privredu i za taj novac, pozajmljeni, i od prodate privrede kupovali su stranu robu. Nisu imali ni potrebe da grade auto-puteve, jedan su napravili iz njive u njivu, to je njihov najveći uspeh, i most koji je spojio za 500 miliona dve mesne zajednice u Beogradu. To je bio veliki uspeh udruženog zločinačkog poduhvata stranke bivšeg režima i stečajnih upravnika. Zato mi je žao što je onaj stečajni upravnik otišao i zaboravio da se vrati. Mora da traži svog koalicionog partnera koji je otišao na tv duel sa njim. Auto-putevi nose razvoj. Ova vlast to radi. Gradi auto-puteve. Infrastruktura je preduslov da strane investicije i domaće investicije podignu privrednu moć ove zemlje, da je podignu na preradi, na proizvodnji i bruto domaći proizvod, kao što vidite, prošlog meseca je rastao za 4,2%. Verujem da će auto-putevi prema Bosni i od Bosne, i prevoz putnika, doprineti ekonomskom razvoju obe države, Republike Srbije i meni drage Republike Srpske, pa i Bosne i Hercegovine, odnosno Federacije.
Hvala, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam narodnih poslanika, protiv – jedan, nije glasalo 152 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje „Železara Smederevo“ od 2014. godine do danas, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena „Železari Smederevo“ u istom periodu i štetnosti svih ugovora koje je Vlada RS zaključila u vezi sa poslovanjem „Železare“, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri narodna poslanika, nije glasalo 154 poslanika, te konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica da li je tokom izbora za narodne poslanike, održanih 24. aprila 2016. godine, došlo do izborne krađe, odnosno da li su glasovi koji su na lokalnim izborima, održanim istog dana, osvojili opozicioni građanski pokreti, stranke manjina i opozicione stranke, ukradeni i upisani kao glasovi izbornim listama Aleksandar Vučić – Srbija pobeđuje, Ivica Dačić – Socijalistička partija Srbije, Jedinstvena Srbija - Dragan Marković Palma i dr Vojislav Šešelj – Srpska radikalna stranka, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li Saša Radulović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri narodna poslanika, nije glasalo 157 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj Predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi uvida u celokupan izborni materijal predsedničkih izbora 2017. godine i utvrđivanja da li izborni materijal sadrži anomalije i u čemu se one sastoje, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li Saša Radulović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj Predlog.
Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri narodna poslanika, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa stečajem koji se sprovodi na „Rudarsko-topioničarskom basenu Bor“, razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje RTB Bor, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena RTB Bor i štetnosti plana reorganizacije RTB Bor. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri narodna poslanika, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje JP „Srbijagas“ kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena JP „Srbijagas“ počev od osnivanja preduzeća 2005. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet narodnih poslanika, protiv – niko, uzdržanih - nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice koja se odnose na nepravilnosti prilikom glasanja okolnosti koje su dovele do toga i obeležili sprovođenje izbora za predsednika Republike 2017. godine, na teritoriji opštine Sjenica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja porekla novca kojim je ministar odbrane Aleksandar Vulin kupio stan u Beogradu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Saše Radulovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Saše Radulovića da se na dnevni red sednice stavi tačka – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o predškolskom obrazovanju i vaspitanju. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Saše Radulovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom utvrđivanju osnovice za obračun i isplatu plata, odnosno zarade i drugih stalnih primanja kod korisnika javnih sredstava. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović i Saša Radulović predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog Dušana Pavlovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Dušana Pavlovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o privrednim komorama. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog Dušana Pavlovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog poslanika Dušana Pavlovića, dr Ratka Jankova i Jasmine Nikolić da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o visokom obrazovanju. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Gruzije o trgovinsko-ekonomskoj saradnji. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, Sporazum o trgovinskoj saradnji je za nas veoma bitan. Zahvaljujući naporu ove Vlade, a molim mog kolegu poljoprivrednika da se smiri, a ja shvatam da on i gospođa „vinodelić“ imaju pravo na svoju tugu zbog izgubljenih izbora, svaki trgovinski sporazum za nas je veoma bitan. Strani investitori, sem što donesu novac u ovu zemlju, donesu i nova tržišta, ma odakle dolazili, gde se ta roba plasira. Zahvaljujući tome, obrnuli smo jedan negativan proces koji je bivša stranka režima, kada je bila na vlasti u zločinačkom poduhvatu zajedno sa stečajnim upravnicima imala u praksi i taj proces smo obrnuli i naša pokrivenost uvoza i izvoza je sa 50 i nešto posto narasla na gotovo 80%. Ostalih 20% nam nadoknađuje strane investicije i na takav način, plus srpska dijaspora koja daje svoj nemerljiv doprinos, na takav način imamo stabilnost kursa za šest godina, kurs evra je porastao svega za jedan dinar ili za manje od 1%. U njihovo vreme, samo za tri godine njihove vlasti, vlade koje su oni vodili, i koja je bila Vlada opštenarodne propasti, kurs je samo za tri godine rastao za 50%. Danas oni, koji nemaju nikakav program, nikakvu ideju žestoko se bore protiv stranih investicija. Poslednji njihov pokušaj i aplauz, nažalost, i mog kolege poljoprivrednika u pokušaju i ovi koje je narod kaznio, i to žestoko na izborima, kada su aplaudirali požaru na jednoj od stranih investicija, koja se realizuje u Republici Srbiji. Za mene je neverovatno da neko ko želi da uposli svoj narod, a oni to izgleda ne žele, jer su ga dobro opljačkali, da ne može lako da se povrati, za mene je aplauz tih nesrećnika bio vrhunac beščašća i ima ona izreka koju je Sokrat rekao „bitange i prevaranti će poželeti vlast i demokratija će im to dati“. Nažalost, od 2000. do 2013. godine, upravo takvi su vladali.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o PIO. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Ivan Kostić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog deklaracije o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saoštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Ivan Kostić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u rasejanju i regionu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Ivan Kostić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2017. godine od dana raspisivanja predsedničkih izbora do dana objavljivanja privremenih rezultata izbora na obrađenih 99,9 biračkih mesta. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2016. godine od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora. Reč ima narodna poslanica Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Evo, pročitaću. Dakle, od 14. novembra 2016. godine mi iznova predlažemo da se formira anketni odbor koji bi utvrdio sve nepravilnosti tokom izbora 2016. godine. U to vreme i SNS je takođe dala svoj predlog da se anketni odbor formira ali na plenumu nije glasala niti za sopstveni predlog, niti za naš predlog. Mi od toga nismo odustali i veoma je važno, pogotovo u današnje vreme kada su se izborni procesi u svakom smislu pogoršali po građane Srbije, da se vratimo na taj dan, na tu izbornu noć, kada je Srpski pokret Dveri optužen da je uguran u ovaj parlament. Mislim da su građani Srbije zaista mogli da uvide razliku u raspravama u ovom sazivu parlamenta u odnosu na prethodni saziv Narodne skupštine Republike Srbije i da je sada potpuno jasno zbog čega Dveri nikako nisu smele da uđu u ovaj saziv i zbog čega je bilo potrebno onoliko energije i truda sa naše strane da dokažemo pokušaj krađe i ipak dođemo ovde da predstavljamo građane Srbije i da iznosimo istinu. Za mene kao ženu je takođe posebno važno da se dokaže da u toj noći nije bilo nikakvog nasilja i da ja nisam u stranci u kojoj su nasilnici. Ovo je stranka koja promoviše porodične vrednosti i, kažem, za nas bi bilo veoma važno da se formiranjem anketnog odbora utvrdi ko je zapravo u ovoj državi jedini pravi nasilnik, a da Dveri napokon dobiju ono što im pripada – čist obraz i da mogu da pred građane Srbije još jednom izađu i ponove da nismo nasilnici, da smo čestiti predstavnici porodične Srbije.
Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o zaštiti porodice u Srbiji. Reč ima narodna poslanica Marija Janjušević. Izvolite.
Dakle, predložili smo jednu kompletnu porodičnu deklaraciju koja sadrži sve ono što je neophodno da se država ozbiljno bavi ovim pitanjem. Kao porodični pokret koji je zbog ovoga i ušao u politiku, logično je da su Dveri prve u podnošenju jedne takve porodične deklaracije, ali, s obzirom da su i ostale kolege političari naveliko počeli da govore o tome da treba povećati stopu nataliteta, da treba sprečiti depopulaciju, ja se iskreno nadam da neće biti licemeri i da će prihvatiti moj predlog da se porodična deklaracija izglasa u ovoj Skupštini ili da ona makar bude predmet rasprave. Trenutno u Srbiji imamo stopu fertiliteta 1,43%, a za prostu reprodukciju neophodna je stopa od 2,1%. U prethodnoj godini rodilo nam se najmanje beba u poslednjih sto godina, a to se zapravo nadovezalo i na 2016. godinu, gde smo imali isti poražavajući rezultat. Svi mi u Dverima zapravo smatramo da je naša stopa nataliteta činjenica da praktično nestajemo naš najveći problem. Dakle, ako mi porodicu ne budemo stavili u centar svih drugih političkih dešavanja, sve ostalo što radite je potpuno smešno i besmisleno. Evo, na primer, Demografski savet, koji bi trebalo da pospeši stopu rađanja u Srbiji, zapravo se menja. NJegov sastav se menja iz jednog u drugi saziv Vlade i trenutno imamo slučaj da Demografskim savetom u Srbiji predsedava premijerka Ana Brnabić. Kada uz to dodamo i ministarku Slavicu Đukić Dejanović, koja do sada nije uspela čak ni da se dogovori sa kolegama šta su slogani, jer ona i nema drugo da ponudi porodicama osim slogana, onda zaista uviđamo koliko je važno da se deklaracija o podršci porodici usvoji i da se u ovoj državi napokon ozbiljno pristupi rešavanju ovog ozbiljnog državnog pitanja, zapravo pitanja opstanka srpskog naroda.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije. Reč ima narodni poslanik Marija Janjušević. Izvolite.
Zahvaljujem. Mi smo svedoci da je na vrat, na nos donet Zakon o sprečavanju diskriminacije i ja pozdravljam takav pokušaj Vlade, ali on je, kao i drugi zakoni doneti po nalogu EU, donet u neskladu sa onim što je realni život u Srbiji. Pokušala sam da predložim neke ispravke, popravke, da kažem, ovog zakona, jer je moguće da dođe do zloupotreba, a na koji način, evo, reći ću ako navedem na koje se osetljive grupe ovaj zakon odnosi. To su: žene trudnice, porodilje, roditelji, maloletnici, osobe sa invaliditetom i drugi. Predložila sam da se reč „i drugi“ izbriše ili jednostavno dodatno definiše, kako ne bi bilo kasnije zloupotreba, da se u osetljive grupe uvode i one osobe koje to zapravo realno nisu. Sa druge strane, ako tužioci mogu sami svojevoljno da odlučuju ko je izvršio diskriminaciju a ko nije i određuju kazne, to će potencijalno ugroziti roditelje u Srbiji, jer se već uveliko nameće sadržaj sa kojim se mnogi roditelji u Srbiji ne slažu. Dakle, imamo veliki pritisak iz EU da se njihove vrednosti uvode u naše udžbenike i da se maloletnoj deci vrši promocija homoseksualizma. Ja ću vam tu napraviti jednu veoma važnu razliku, da pravim značajnu razliku između vrednosti EU i evropskih vrednosti. Dveri i te kako podržavaju evropski vrednosti i drže do njih, ali ono što EU promoviše kao svoje vrednosti, prosto nije u skladu sa Ustavom Republike Srbije, po kojem roditelji imaju pravo da svoju decu vaspitavaju u skladu sa sopstvenim moralnim i verskim načelima i imaju pravo da mogu da odluče kakav će biti sadržaj udžbenika, koji se njihovoj deci plasira. Mi sa sadašnjim zakonodavstvom i sa ovako razularenim ministrima u trenutnoj Vladi, koji mogu da odlučuju o sudbini svakoga od nas, možemo samo da očekujemo zloupotrebu i ništa više. Ovaj predlog je samo jedan od načina da zaštitimo našu decu i da roditeljima omogućimo da ih podižu u skladu sa svojim sopstvenim načelima. Kažem opet, onako kako …
Prošlo je vreme. Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Radojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o Autonomnoj pokrajini Kosovo i Metohija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Radojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije ne srpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju međunarodne konvencije o nadzoru i upravljanju brodskim balasnim vodama i talozima iz 2004. godine. Reč ima Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, brodskim vodama i talozima. Veoma je bitno zbog zaštite životne sredine imati ovaj sporazum. Mi u Inđiji to najbolje to znamo. Nama je bivši režim na bunarima, na vodozahvatu, naravno moja koleginica koja je iz Inđije o tome ne želi da priča, zato što su čvrsto povezani sa strankom bivšeg režima, nama su sagradili na vodozahvatu fabriku za reciklažu olovnih akumulatora, sa upojenim kanalom koji se nalazi iznad vodozahvata. Razne zagađivače su doveli. Doveli su „Energo zeleno“ i obećali 170.000 životinjskog otpada i taloga, ali pošto toga nema da pokoljemo ceo stočni fond, odštetni zahtev prema Republici Srbiji, zbog brljotine stranke bivšeg režima je 130 miliona evra. Postoje razne vrste taloga, posebno ovi koji se voze jahtama, a to ću kasnije govoriti, trebali bi o tome da vode računa. Postoje izborni talozi. Postoje neki koji žele anketni odbor za 2016. godinu. Evo, želim i anketni odbor, da utvrdimo ko je to uguran u Skupštinu. Sada smo gledali jednog ambasadora koji više nije mogao da pomogne. Sada vidimo tu pojavu koja se zove „rasulović del boškić kompani“ koja se grčevito bori da iz taloga koji je dobila, nekako se plasira u drugi krug. Ma ne pomaže Skot nano više, ni ljekari ni travari. Jedan je otišao, drugi je zaboravio da se vrati. Danas slušamo njihove predstavnike koji su ovde krljali mikrofone, lomili i narod ih je žestoko kaznio. Ne može neko ko je bio anketar USAID, koja je dobijala novac odatle da govori o porodičnim vrednostima, o tome kako su oni protiv EU, SAD. NJihovo licemerje je narod kaznio na ovim izborima i glas naroda je glas Boga. Ovde nema ni jedna opoziciona stranka a da joj nije ostao samo talog, ni jedna opoziciona stranka koja je pod svojim imenom ušla 2016. godine, više nema cenzus. DŽabe se oni trude, možda bi im Sanda mogla to da objasni, džabe se oni trude da broje glasove hiljadu puta. Zahvaljujem.
Vreme. Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o genetički modifikovanim organizmima i proizvodima od GMO. Reč ima Miladin Ševarlić. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Po treći ili četvrti put se trudim da ukažem na značaj donošenja ove deklaracije, koju je usvojilo 136 skupština opština i gradova u Republici Srbiji. Na teritoriji tih 136 opština i gradova u Srbiji stanuju 224 poslanika u ovom sazivu Narodne skupštine. Stoga se postavlja pitanje, imajući u vidu da sam na prethodnoj sednici dobio svega sedam glasova za usvajanje ove deklaracije, koga mi predstavljamo? Da li predstavljamo partijske lidere koji su tvrdili da je čeri genetički modifikovan paradajz, ili predstavljamo građane Republike Srbije, izvornu bazu u kojoj živimo, odnosno ono što usvajaju lokalne samouprave na teritoriji gde živimo? Ne želim da vam ukazujem puno toga, ali dovoljno je da pročitate samo intervju profesora Seralinija u „Novostima“ od pre dva dana i da shvatite koje su pogubne posledice GMO organizama. Neki se zalažu za novu polarizaciju u Srbiji, za uvoz GMO organizama, zabranu uzgoja GMO organizama, ne shvatajući da je to podla igra i da će praktično dozvolom uvoza GMO organizama dobiti nelojalnu konkurenciju naši poljoprivrednici i proizvođači hrane u Srbiji, jer će imati nelojalnu konkurenciju ovih proizvoda iz inostranstva. Takođe, mi uništavamo našu industriju semena, našu poljoprivredu, za koju uzgred budi rečeno i u ovoj godini po Zakonu o budžetu je izdvojeno 5,3 milijarde manje nego što je propisano Zakonom o subvencijama u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Veroljub Stevanović predložio je da se dnevni sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa likvidacionim postupkom „Takovo osiguranja“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – deset, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o trgovini. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović predložio je da se dnevni red senice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Evo, sada kada su završeni beogradski izbori, kada smo videli šta se sve izdešavalo u glavnom gradu na izborima u nedelju, mi predlažemo da budete zaista i fer i korektni, da ovaj Predlog zakona uvrstite u dnevni red kako bi Beograđani ubuduće birali svog gradonačelnika direktnim putem. Smatramo, kao što smo smatrali i onda, da je veoma važno da građani Beograda znaju za koga glasaju, da građani Beograda znaju ko je taj za koga daju svoj glas i ko je taj ko im garantuje, čime god, garantuje svojim imenom i prezimenom da će onaj program i ona obećanja koja nudi na izborima da i ostvari. Zaista smatram da je veoma bitno i važno zbog građana, pre svega, da imaju prava da biraju, a ne da im se podmeću lažni bilbordi, ne da im se podmeću lažna imena, lažne balerine, lažni investitori, lažni doktori, lažni profesori, već da zaista znaju ko je čovek koji će voditi Beograd u naredne četiri godine. Pošto su izbori završeni u nedelju, uz grubo kršenje izborne volje građana, ono što možete da uradite ukoliko zaista smatrate da je danas vreme, a ja mislim da, evo, jeste, nekoliko dana će proći, vi ćete, pretpostavljam, formirati gradsku vlast, ali možete da kao skupštinska većina usvojite Zakon o glavnom gradu, koji govori o tome da Beograđani ipak imaju prava da glasaju za svog gradonačelnika, ne da glasaju za predsednika, ne da glasaju za premijera, ne da glasaju za neke imaginarne ličnosti, nego da glasaju za čoveka koji će taj grad i voditi. Beograd će opet, Beograd će ponovo dobiti gradonačelnika za koga građani nisu glasali na ovim izborima. Beograđani će ponovo dobiti onog koji nije dobio njihovo poverenje. To je ono što je loše u upravljanju glavnim gradom. To je ono što Beograd konstantno stavlja na marginu svetskih i evropskih metropola. Ne možete da na taj način ne omogućavate građane da nikako nemaju prava i da ih ponižavate da izaberu onog ko će njima upravljati u narednom mandatu. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Izvolite.
Smatram da je svaki predlog koji smo podnosili na prethodnim sednicama, bilo pre izbora, bilo sada i ovi koje ćemo podnositi posle izbora i lokalnih i parlamentarnih i predsedničkih nešto što se tiče ljudi koji su na jako teškim zadacima, veoma teškog materijalnog stanja, a brinu o bezbednosti naše zemlje. Hiljadu puta smo govorili o njima, o njihovom teškom položaju i nećemo prestati da govorimo o njima, zato što verujemo u njih, verujemo u njihovu sposobnost, verujemo u to da je važno da se njihov glas čuje u ovom parlamentu i nikada nećemo prestati da zastupamo njihove interese. Oni danas koji su na granici, oni danas koji su u kasarnama, oni danas koji predstavljaju oficirski kadar, koji predstavljaju pilote, koji predstavljaju vojnike, oni danas koji brinu o tome kako će Srbija izgledati u budućnosti, nemaju dovoljno materijalnog stanja da sebi obezbede i svojoj porodici najosnovnije potrebe. Zato smatramo da njihov status mora da se promeni, kako bi bili mnogo zadovoljniji i kako bi svoj profesionalni život i svoju profesionalnu delatnost mogli mnogo efikasnije da rade nego što to rade danas. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti Savamala i utvrđivanju činjenica o odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata. Izvolite.
Zahvaljujem. Predložili smo anketni odbor zbog jedne od najsramnijih stvari u istoriji grada Beograda, a to je aprila 2016. godine rušenje četvrti Savamala. Hercegovačka je nekoliko puta nakon toga renovirana, nekoliko puta nakon toga je prekrečena, opet raskopana kako bi se sakrili svi dokazi koji su vodili do toga ko je u noći brojanje listića u aprilu 2016. godine, nakon parlamentarnih izbora, definitivno dao nalog da se sruši Savamala i da se na taj način pokrene i okrene novi list u istoriji grada Beograda. Ono što se ne sviđa i ono što predstavlja prepreku za investitorski urbanizam u Beogradu, to će biti brutalno srušeno zato što je preči interes poslovnih partnera i tajkuna u gradu Beogradu od strane vlasti nego to što misle građani Beograda i to što piše u zakonu i Ustavu Republike Srbije. Ovo se na kraju završilo tako što je jedan od čuvara u Savamali tragično na kraju izgubio život. Do dana današnjeg ne znamo šta je rekao u policiji, ne znamo kakvu je izjavu dao, a pod veoma čudnim okolnostima je preminuo na VMA. Ono što se dogodilo jeste da je brutalno lišen slobode, da je vezivan, da je doživeo veliki stres i da se na kraju razboleo zbog svega što se dešavalo u toj noći. Veoma je važno da ovaj slučaj bude istražen do kraja. Ja sam potpuno siguran da ćemo jednog dana u gradu Beogradu imati vlast, u Republici Srbiji imati vlast gde će tužilaštvo, gde će nezavisno sudstvo osuditi one koji su ovo uradili, dali nalog, rušili, lišavali slobode građane i sprečavali policiju da reaguje i da zaštiti one koji su to veče bili ugroženi. Verujem da će mnogi završiti u pritvoru i zatvoru. Znam da nakon ovih izbora to nije očigledno tema, zato što su kupljene još četiri godine, ali verujte mi da će kad tad doći ova stvar na dnevni red i da mnogi osmesi danas na vašim licima će nestati. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem. Od kada smo predložili ovaj zakon do trenutka kada ste odbili, kao što ćete, pretpostavljam, da uradite i danas, da ga stavite na dnevni red, više od osamdeset žena je ubijeno u porodičnom nasilju. Ono što smo mi tražili ovim predlogom zakona i nećemo odustati od njega jeste da samo stavite na dnevni red ovaj zakon kako bi nasilnici u porodici, koji su registrovani kao nasilnici, bili pozvani u policijsku stanicu i kako bi im se oduzelo legalno stečeno oružje. Mislimo da je to veoma važno zato što je to način na koji bi sprečili preko 80 ubistava. Od trenutka kada smo predložili ovaj predlog zakona do danas, i to što se smejete i dobacujete, morate da razmislite kako se osećaju porodice ubijenih majki, supruga, kako se osećaju ona deca i oni ljudi čije su ćerke izgubile život u porodičnom nasilju. Oni više nemaju šta da izgube, oni su ljudi koji su u potpunom očaju, a vlast, a sistem ne radi apsolutno ništa da bi se napravila jedna mala prevencija da se to u budućnosti više ne dešava. Ovo je predlog zakona. Ukoliko ga stavite na dnevni red, mi ga nećemo obrazlagati, mi ćemo samo glasati za njega, jer ovo nije stvar politike i političkog stava, ovo je stvar normalnosti, ovo je stvar uređenog društva koje vodi računa o onima nad kojima se nasilje vrši. To je ono što je molba sa naše strane. Nikada nećemo odustati od ovog predloga i ko zna koliko još života, i ko zna koliko još, nažalost, žena će izgubiti život samo zato što ovaj predlog ne želite da stavite na dnevni red. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o radu.
Zahvaljujem. Ovo je popularnije nazvan zakon o zapošljavanju mladih. To je zakon koji smo predložili zato što najbolji iz Srbije odlaze. Oni svakoga dana odlaze. Svakog dana onaj ko završi fakultet, onaj ko završi srednju školu i nešto nauči da radi ne želi da ostane u Srbiji, u Srbiji u kojoj ne postoji vladavina prava, u Srbiji u kojoj se ne vrednuju najbolji, u Srbiji u kojoj ne vrednujete učinak, u Srbiji u kojoj nema posla za one koji su vredno učili, koji su snalažljivi, koji su talentovani, već samo za one koji su partijski podobni i one koji će obezbediti svoj glas i glas svoje porodice na nekim narednih izbora. Takvih izbora i takve demokratije možete da imate koliko god hoćete, ali ćete ostati bez mladih ljudi u Srbiji, ostaćete bez najpametnijih, ostaćete bez onih koji će služiti nekoj drugoj zemlji, koji će svoju energiju upotrebiti u nekoj Nemačkoj, u nekoj Norveškoj, u nekoj Kanadi, a koji se nikada više neće vratiti u Srbiju zato što im ova zemlja ne daje nikakvu mogućnost i ne daje nikakvu opciju, ni nikakvu nadu da je ovde život moguć. Mlade ljude, srednjoškolce u Srbiji od srednje škole mnoge multinacionalne kompanije stipendiraju, daju im stipendije za prestižne fakultete, a nakon toga ih zapošljavaju u svojim firmama i odvlače kao radnu snagu koja je kvalitetna, koja zna da radi, kao snagu koja zna da misli, koja ima snage za promene, kao građane koji će služiti u nekoj drugoj zemlji, u nekoj drugoj kompaniji inostranoj, a ne u Srbiji i ne u preduzećima koja ovde stiču i rade biznis. Ono što je veoma važno jeste da usvojite ovaj predlog zakona kako bi mladim ljudima dozvolili jedan mali podsticaj, jedan vid džeparca koji će Srbija i poslodavac zajedno plaćati jednom mladom čoveku, jedan vid podsticaja koji će omogućavati da kada završi srednju školu ili fakultet bude konkurentniji na tržištu radne snage, da ima obaveznu praksu koja se plaća, da mu se za to zaista ponudi neko znanje i neki novac, jer samo od toga zavisi da li ćete mu približiti Srbiju da mu ne bude dovoljno daleko. Mnogi koji se rode u Srbiji, Srbija im je mnogo daleko, mnogo im je daleko zato što se samo vlast i samo oni gde su stranke na vlasti isključivo bogate i koriste privilegije sistema, dok mladi, pametni ljudi beže iz Srbije i odlaze zauvek odavde. Zahvaljujem.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Aneksa broj tri Sporazuma o ekonomsko-tehničkoj saradnji u oblasti infrastrukture između Vlade Republike Srbije i Vlade Narodne Republike Kine. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj Sporazum je veoma bitan. Međutim, pažljivo sam pratio i prethodnog govornika koji svojim nastupom upravo ruši sve pokušaje investicija, pa i ove kineske. On kaže da smo neobrazovani, da smo kupili diplome. Hajde neka Balša, Šule i oni drugi donesu svoje indekse. Znate šta će biti ako ni donesu svoje indekse ovde? Biće „Indeksovo pozorište“, biće smešno. Nije narod njima džabe uskratio poverenje. Oni su protiv kineskih investicija. Oni su protiv toga da obnovimo sve pruge i puteve, da vozimo svoje radnike, da izvozimo svoju robu. Oni aplaudiraju svakoj nesreći koju ovu državu ili narod zadesi. Ako je poplava, oni aplaudiraju. Ako je požar, oni aplaudiraju. Ako, ne daj Bože, nekog ubiju, oni aplaudiraju. Nema šta nisu politički zloupotrebili. Demokratska stranka je izgubila zato što ona više odavno nije demokratska. Ona se samo tako zove. Demokratska stranka, a to ću Balši objasniti, je samo ambalaža, unutra nema sadržaja. Postoje neki ustajali otpaci koji nisu Demokratska stranka, koji nisu nikad ni bili. Ceo dan je Balša želeo, rušeći izbore, da srušio ovakvu investiciju. Jurio je bugarski voz po Beogradu. Nije on našao bugarski voz po Beogradu, da bi srušio kinesku prugu koju grade u Srbiji. Dok je on jurio bugarski voz narod ih je razbio kao bugarsku Skupštinu. Pozajmili su ga Saši Jankoviću, pre toga Dverima, Slovake nazvali četnicima i oni očekuju da im se ti ljudi posle se vrate. To su njihove greške. Oni imaju pravo na svoj bol i tugu. Mogu da leče pištaljkama i šetnjom od boljeg. Mi ćemo to tolerisati, ali kada oni pričaju o radnicima, onda me nekako spopadne muka. O radnicima i radničkim pravima pričaju ovi Maldivci. Ekser u zid nisu zakucali da makar imamo ne čemu svoju znojavu košulju da okačimo. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“.
Zahvaljujem. „Beograd na vodi“ je, ako uopšte više i postoji, pošto smo poslednji put čuli o njemu kada je bio zapaljen ceo jedan sprat, ako postoji još uvek i ako niste od njega odustali, onda samo da sve ono što je pravno ostalo da uradimo, da uradimo da se ne brukamo kao jedna zemlja, jer dve zgrade od obećanja od 1.800.000 kvadrata, ni dve zgrade nisu završene za pet godina. Sada, kao što neki stručnjaci govore, morate da skidate celu fasadu koja je zapaljiva, pa svi oni koji su kupili tamo stan, sada ne smeju da se usele zato što ne znaju da li će dok budu spavali da se zapali cela zgrada i da li će rizikovati život zato što su im instalacije omča oko vrata. To je taj čuveni projekat koji su radili ti neki svetski stručnjaci za koje niko nikad nije čuo, neke svetske agencije i firme koje su projektovale, a koje krijete kao zmija noge. To su neke čuvene zgrade u koje je trebalo da dođu neki strani veliki bogataši, tajkuni, investitori, a od njih ne znamo ni ko su, ni šta su, ni da li i zaista postoje. Samo znamo da su Beograđani ostali bez preko 170 hektara zemljišta u centru Beograda, da su platili nekome te zgrade koje su samozapaljive, da se oglasila i služba koja je bila potrebna po usvajanju plana posebne namene i dala saglasnost na to da kao protivpožarci ne daju saglasnost na ovakav projekat s obzirom da ne mogu da sa sigurnošću kažu da će on biti bezbedan. Za to postoje, naravno, dokumenta i papiri koji govore o tome da niko ne želi da garantuje da će taj projekat, posebno ove zgrade, iz kojih se i dalje ispumpava voda, a koje gore, da budu bezbedne po ljude koji jednog dana budu živeli, ako je uopšte ideja da tamo neko živi. Iz tog razloga mislim da prvo prestanemo da se sramotimo kao zemlja i da stavimo jednom zauvek tačku na ovu pljačku i na ovaj lažan ugovor i na sve ono što je Beograd i od Beograda napravilo jednu veliku sprdnju u poslednjih pet godina. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sumnjivih transakcija SNS, kao i zbog sumnje na pranje novca tokom parlamentarnih izbora 2014. godine i predsedničkih izbora 2017. godine. Izvolite.
Zahvaljujem. Onoga dana kada institucije u Srbiji budu bile nezavisne, kada institucije u Srbiji, poput tužilaštva budu radile svoj posao, na dnevni red će sasvim sigurno doći i ova stvar, a to je pranje novca za koje je čak rekao i predsednik SNS da je postojalo u izborima koji su bili iza nas, to su predsednički izbori. Do tada, ja sam potpuno siguran da ove i ovakve slične stvari neće ugledati svetlost dana. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o kupovini više od 700 novih putničkih vozila marke „Škoda“ Ministarstva unutrašnjih poslova. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi preskupe rekonstrukcije Trga Slavija i izgradnje muzičke fontane. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o načinu na koji je ministar odbrane u Vladi Srbije, gospodin Aleksandar Vulin, stekao stan u Beogradu od 107 metara kvadratnih u vrednosti od 244.620 evra. Izvolite.
Ministar Aleksandar Vulin je dobio od svog advokata jedan savet, a to je da kaže kako mu je nečija tetka pozajmila dovoljno da kupi stan i da se ta tetka nalazi u Kanadi. Ono što je dobio kao savet jeste da kaže neistinitu stvar koja nažalost ne može da se proveri s obzirom na to da organi Srbije, nezavisne institucije ne rade svoj posao. Poreska uprava ne radi svoj posao. Tužilaštvo ne radi svoj posao, a zakoni Kanade su takvi da njihovi državljani ne mogu da budu podvrgnuti nikakvim proverama sem u slučaju sumnje da finansiraju terorizam. Ono što je slučaj sa Aleksandrom Vulinom jeste da je na jedan nezakonit način novcem koji očigledno nije zaradio, koji je dobio od nekog, kupio stan, a nije pred organima Srbije, poreskom upravom i tužilaštvom apsolutno snosio nikakve posledice i to je još jedna situacija i još jedna stvar koja od Srbije pravi džunglu u kojoj je moguće sve. Moguće je da se krade, moguće je da ne prijavljujete svoju imovinu, moguće je da ako ste ministar SNS da onda jednostavno ne podležete nikakvim zakonima, nikakvim ograničenjima. To je očigledno samo za građane, sirotinju, za srednje osiromašenu klasu koja plaća sve vas da sedite ovde, koji dopuštate Aleksandru Vulinu da kupuje stanove od novca koji je očigledno dobio od nekih tajkuna, od novca koji nije bio u legalnim tokovima i koji nije zarađen na častan i pošten način. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa projektom investicionog ulaganja u poljoprivredu, između Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se na dnevni red sednice stavi Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Beogradu, u vezi sa potpisivanjem Ugovora o izgradnji spalionice na deponiji u Vinči. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa trgovinom ljudskim organima sa teritorije Kosova i Metohije, tzv. „Žuta kuća“. Izvolite.
Zahvaljujem. Mislim da postoje dokazi, ukoliko se ne varam, u Tužilaštvu za ratne zločine Republike Srbije, koji su usmereni protiv predsednika kosovske vlade Ramuša Haradinaja, koga je podržala lista Srpske napredne stranke za premijera Kosova. Postoje optužbe, postoje činjenice, postoje konkretni dokazi. A šta Srbija radi sa tim i zašto Srbija ćuti? Šta se desilo i da li neko štiti svog koalicionog partnera na Kosovu? Ili vas nije briga ko je ubijao naše građane, ko je klao nealbance tokom rata, ko im je vadio organe i ko je trgovao njihovim organima? Imate slike ispred Skupštine Republike Srbije onih koji su nestali i onih koji su izgubili svoj život, čiji su organi završavali u toj „Žutoj kući“ i negde na nekim crnim tržištima širom sveta, a Republika Srbija ne radi ništa po tome. Možete da se mrštite, ali, to je uradio vaš koalicioni partner Ramuš Haradinaj, za kojeg postoje dokazi u Tužilaštvu za ratne zločine Srbije, a ćutite o tome i ne dozvoljavate da se o tome zna, zato što ga na taj način štitite i branite. Treba da vas je sramota. Ovo je izdajnička Vlada Republike Srbije. [[Isključen mikrofon.]]
Poslaniče, izbori i izborna kampanja je prošla. Uzdržite se od kvalifikacija i uvreda takve prirode. Ne možete to da kažete. Ne možete da kažete za Vladu Republike Srbije, koja je svakih par meseci na izbornim proverama, ovakve kvalifikacije. To neću dozvoliti. Dobili ste reč da obrazložite i ubedite poslanike da glasaju za vaš predlog, a ne da ustanete, izgubite živce zbog izbornih rezultata i počnete da vređate. To ne dolazi u obzir. (Balša Božović: Hoćete li mi dati reč?) Ako možete civilizovano da ubedite poslanike da glasaju za anketni odbor, onda da, inače ne.
Ne želim ja da uveravam niti ubeđujem narodne poslanike vladajuće većine o tome da je potreban anketni odbor koji će da utvrdi sve činjenice o svim ljudima koji su nestajali u „Žutoj kući“, srpske ili neke druge nacionalnosti, tokom rata na Kosovu. Ja samo želim da Vlada Republike Srbije ubedi porodice onih ljudi čije su slike ispred Skupštine, na plakatima i na posterima, koji nemaju ni spomenik dostojan u Srbiji, nego se na onim čaršavima i na onim, da ne kažem kojim stvarima, drže njihove slike i zloupotrebljavaju, zarad lažne patriotske politike ove vladajuće većine. Ukoliko ne želite da štitite svog koalicionog partnera Ramuša Haradinaja, onda izglasajte ovaj anketni odbor i da vidimo zbog čega Tužilaštvo za ratne zločine očigledno sakriva dokaze o tome da su nealbanci, Srbi, bili brutalno ubijeni i vađeni su im organi u „Žutoj kući“.
Hvala, isteklo je vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Inače, predlog dopune dnevnog reda je upravo smišljen kao institut da bi se ubedili poslanici da glasaju, da bi se nešto uvrstilo u dnevni red, a ne da držimo govore kao u Hajd parku. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni predlogom Odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije kruševačke fabrike IMK „14. oktobar“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do ljudskih žrtava i materijalne i nematerijalne štete u poplavama na teritoriji Srbije 2014. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije PKB. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do paljenja ambasada SAD i SR Nemačke, koje su napadnute 21. februara 2008. godine, tokom protesta „Kosovo je Srbija“, kao i odgovornost, kako bivših, tako i sadašnjih nosilaca najviših državnih funkcija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa izgradnjom fabrike kineske kompanije „Mei Ta“ u Bariču. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem Ugovora za projekat „Beograd na vodi“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa Ugovorom Republike Srbije i firme Al Rawafed International Investment. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice, okolnosti i odgovornosti i za neistinito prikazivanje stanja u vezi sa nivoom aflatoksina u mleku i kukuruzu koje je izazvalo veliku materijalnu i nematerijalnu štetu Republici Srbiji 2013. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke obrazovanja anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice o ulozi, odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora između Vlade Republike Srbije i Etihat ervejz u vezi sa osnivanjem preduzeća za avio saobraćaj Er Srbija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa mogućom zloupotrebom i korupcijom u okviru Železare Smederevo 2015. godine, pri čemu je nastao gubitak od oko 150 miliona evra na godišnjem nivou. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključuje glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti o postojanju privatnih prislušnih centara u koji su u službi najviših nosioca državnih funkcija u Republici Srbiji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice, okolnosti i načinu na koji je guverner Narodne banke Srbije, gospođa Jorgovanka Tabaković stekla četvorosoban stan u Novom Sadu od 144 metara kvadratnih, za koje je 30. novembra 2012. godine preduzeće „Telekom Srbija“ preuzelo na sebe otplatu preostalog duga za pomenuti stan od 77 hiljada 700 evra. Reč ima Balša Božović. Izvolite.
Predsednice, ovo je još jedan predlog formiranja anketnog odbora zbog očigledne korupcije koji se dešava u vrhu vlasti. Funkcioneri su ti koji su u ovih šest, evo ući ćemo i u sedmu godinu vlasti koji samo kupuju stanove, žive mnogo bolje dok su penzionerima smanjene penzije, dok su prosvetnim radnicima smanjene plate, apsolutno nikome ne odgovaraju. Građani su ti koji plaćaju njihove kvadrate. S druge strane, imamo državna preduzeća i državne firme koje snose troškove njihovih kredita. Imamo guvernerku koja očigledno nehaje za zakon i jednostavno ne samo da se okoristila u ovih nekoliko godina, već i apsolutno nema nameru da podnese na uvid svu svoju imovinu i način na koji je tu svoju imovinu isplatila. Kako i zašto građani plaćaju ove troškove, ove stanove, ove kule i gradove, to je apsolutno nemoguće saznati dok je ova vlast na čelu Srbije i iz tog razloga smatramo da je po silasku Aleksandra Vučića sa vlasti svaki od ovih anketnih odbora će biti u Skupštini Republike Srbije, usvojen, raspravljaćemo sa građanima i o svemu tome vrlo detaljno izvestiti tužilaštvo koje će napokon raditi svoj posao. Možete da kažete da su naši predlozi zakona, koji se tiču građana, koji se tiču poštenja u Srbiji, koji se tiču normalnosti i normalnog života u Srbiji, da su oni plod naše nekakve nervoze zbog gubitka beogradskih izbora. Da, mi jesmo izgubili beogradske izbore, ali ni jedan od ovih predloga nismo predlagali da bi na izborima pobedili. Mi ove predloge predlažemo zato što verujemo u njih, zato što verujemo da pravda u Srbiji više ne postoji i da mora ponovo da se zasnuje. Mi smo možda pali na ovim izborima i iz njih ćemo naravno izvući neku našu pouku. Na kraju, padate da bi naučili da ustanete, ali vera da radite ispravnu stvar, uverenje da morate biti istrajni i da treba da budete istrajni da bi jedan zadatak završili do kraja, je uverenje sa kojim ja nastupam ovde, zajedno sa svojim kolegama ispred DS, sa kolegama ispred SDS, Nove stranke i mnogih drugih koji su na ovim izborima štitili pravo građana da im se ne kradu glasovi, pravo građana da znaju na šta odlaze njihove pare i njihov novac, mukotrpno stečen, dok su se mnogi okoristili o te iste građane i dobili očigledno, vidimo na stotine i stotine kvadrata, a da niko ne zna odakle im novac za takvo bogatstvo. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja zakona o dualnom obrazovanju.
Zahvaljujem. Veoma sam ponosan što sam zajedno sa svojim kolegama predložio ovaj zakon, iz prostog razloga što je on plod opet neke biznis varijante Privredne komore Švajcarske i Vlade Republike Srbije i Ministarstva prosvete. Ne možete primenjivati dualno obrazovanje u Srbiji, u kojoj su građani sve siromašniji, gde su investicije takve da ne nude radniku ni osnovno ljudsko dostojanstvo. Ne možete dualno obrazovanje uvoditi u zemlji gde je i dalje veoma veliki broj nepismenih, gde očigledno svrstavate od najmlađih nogu decu na decu prvog i drugog reda, na one koji će očigledno biti sinovi i ćerke partijskih funkcionera, pa će onda moći da dobiju svoje obrazovanje. Sa druge strane gurate decu onih siromašnih ljudi, da nikada njihov potencijal i talenti ne budu iskorišćeni u ovoj zemlji. Od njih ćete napraviti jeftinu robovsku radnu snagu. Oni će motati kablove za 150 ili 200 evra. I dalje ćete kao Vlada Republike Srbije promovisati Srbiju na BBS i SNN kao zemlju jeftine radne snage. T0o je ono što je sramota i to je ono što ne daje apsolutno nikakvu budućnost ovoj zemlji, niti govori nekom mladom čoveku da u ovoj zemlji treba da ostane, da u njoj zasnuje svoju porodicu. Iz tog razloga smatram da je dualno obrazovanje pogubno, jer ćete zloupotrebljavati na taj način decu koja će raditi u nekoj fabrici, tobože zbog neke prakse, a neće biti plaćeni, vrlo verovatno i vrlo moguće za najteže poslove. Iz tog razloga, ovo je prvi zakon u grupi ostalih koje smo predložili i oko koga se cela opozicija slaže. Prvi zakon koji ćemo ukinuti kada postanemo vladajuća većina i kada smenimo ovu pogubnu vlast SNS, na čelu sa Aleksandrom Vučićem. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o udžbenicima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Zdravka Stankovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim preduzećima. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Gorana Bogdanovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Gorana Bogdanovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Gorana Bogdanovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Gorana Bogdanovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Nenada Konstantinovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Nenada Konstantinovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Nenada Konstantinovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Nenada Konstantinovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Nenada Konstantinovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o opštem upravnom postupku. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Nenada Konstantinovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Nenada Konstantinovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Nenada Konstantinovića da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, meni je žao što ovi koji se razumeju u plovila su upravo izašli. Verovatno su otplovili jahtama na Maldive. Ovo je veoma značajno zato što se brodskim posadama podižu prava. Međutim, malopre je, najverovatnije u nedostatku šećera i vode, mom prethodnom kolegi pozlilo, jer je ovde govorio neistine. Zbog jahti, zbog plovila prodati su i interesi građana države Srbije. Surovo je istrgnuta država iz ruku njenih građana i na određen način funkcioneri su svoje javne funkcije podredili svojim privatnim poslovima, želeći upravo da kupe plovila. Danas oni govore o „žutoj kući“. Zbog čijih jahti su pustili 2.108 albanskih terorista 2001. i 2002. godine? Da vas podsetim da su ti albanski teroristi koji su pušteni, koje su oni pustili, izašao je ovaj Maldivac, da su 16. februara 2001. godine digli u vazduh vernike koji su išli na grobove za zadušnice u Podujevu. Ti isti teroristi koje su oni pustili su podigli u vazduh putnike koji su išli da odaju počast svojim pokojnicima. Četrnaest ljudi je poginulo, a 30 ranjeno. Ti isti albanski teroristi su prebacili nekoliko stotina u tu „žutu kuću“. Ta žuta boja, koliko vidim, Balša, Šule, Kena središe stranku za sva vremena, ostaju samo žuti dugmići. Dakle, ti isti teroristi koje su oni pustili zbog plovila i jahti su 17. marta 2004. godine izvršili martovski pogrom, a 14. februara tri godine ranije su diverzijom uništili autobus sa 14 ljudi i 30 ranjenih. Ti isti ljudi su upleteni u ubistvo na Goraždevcu. I danas oni pričaju o terorizmu, a zbog svojih blagougodnosti su pustili osuđenike koji su napravili toliko zla. Treba da znaju, izgubili su izbore, što radom zalužiš, ako radom ne zaslužite, nema niko da vas zaokruži. Prema tome, zbog takvog ponašanja ste izgubili izbore.
Hvala, prošlo je vreme. Stavljam na glasanje Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poštovani poslanici, u skladu sa članom 87. Poslovnika, sada određujem pauzu u trajanju od sat vremena i sa radom nastavljamo u 15 časova i dva minuta. [[Posle pauze.]] Molim vas da utvrdimo kvorum. Konstatujem da je prisutno 130 narodnih poslanika. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o zdravstvenom osiguranju. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ješić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nataša Vučković, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nataša Vučković, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima.
Koleginice i kolege narodni poslanici, koleginica Vesna Marjanović i ja smo pre nekoliko meseci, nakon nekoliko pokušaja da u Odboru za kulturu i informisanje govorimo o tome kako jedna institucija koja bi trebalo da je institucija koja bi trebalo da je čuvar nečega što je javno dobro, to je nacionalna frekvencija, koja bi trebalo da je čuvar nečega što je zakonom obavezana da čuva, a to je da postoji u medijskom prostoru poštovanje zakona. Dakle, nekolik puta smo pokušavale da skrenemo pažnju na tu temu, da iniciramo, i podnele smo izmene i dopune Zakona o elektronskim medijima koje kroz izmene nekoliko članova govore samo o jednom, a to je da se konačno uvede red u ovu oblast, da konačno postoji kontrola i da konačno to regulatorno telo za elektronske medije, taj tzv. REM za koji su građani Srbije vrlo osnovano sumnjali da uopšte postoji, zbog nedopustivog ćutanja REM na sve ono što je obavezno po zakonu, a što ne radi. Dakle, REM, to regulatorno telo za elektronske medije, a Skupština je saučestvovala u činjenici da članovi danas REM su ljudi koji su podobni jednoj stranci, a ne koji odgovaraju zakonu, dakle, taj REM nedopustivo ćuti na govor mržnje, na etiketiranje ljudi, na najbrutalnije kršenje zakona, brutalno ćuti već mesecima i godinama na to, na sopstvenu obavezu da građanima Srbije, ne ni Skupštini, ni narodnim poslanicima nego građanima Srbije, poštujući zakone kaže koliko su i da li su političke stranke kandidati na izborima imali zastupljenost, zato što, ponoviću još jednom, bez obzira na činjenicu da su se ovi izbori završili, pravo građana je da budu objektivno i blagovremeno informisani. Time što REM saučestvuje u nameri jednog čoveka, predsednika Srbije, u nameri jedne stranke, SNS, da se utiša i da se ukine svaki prostor za diskusiju, svaki prostor u kome može da se čuje drugačije mišljenje, REM u tako nečemu, svojim ne činjenjem, svojim ćutanjem saučestvuje. Ono što je potpuno neverovatno da smo u završnici ove predizborne kampanje, kada je ponovo regulatorno telo za elektronske medije ćutalo na etiketiranje, na govor mržnje, na crtanje mete na političke protivnike, onda se probudila jedna od članica REM, probudila se u predizbornoj tišini i obavestila građane da je jedan kandidat ili jedna stranka uticala na javni servis. Znate, kada nemate institucije onda jedna stranka preuzima ulogu institucije i sprovodi vlast. Kada nemate institucije, onda može da padne na pamet bilo kom čoveku u ovoj zemlji, pa makar on bio i predsednik Srbije, da on meri sekunde i da se on žali građanima da li je ravnomerno ili u meri u kojoj je on osećao da bi trebalo bio zastupljen. Kada nemate institucije onda vlast u jednoj državi preuzima stranka. To je mnogo opasnije i mnogo veće od svih vaših pobeda trenutnih. Kada nemate institucije onda predsednik države kaže da će njegova stranka biti tonac u javnom servisu i da će oni poslati čoveka koji će meriti reglere i kontrolisati ton. Oduzimanje institucija od strane SNS je nešto što je opasno i nikakva nas pobeda neće sprečiti.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti koje su pratile događaj koji su se desili pre i tokom polaganja zakletve predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića.
Hvala. Predložila sam formiranje anketnog odbora zato što sam potpuno uverena da narodni poslanici svih stranaka ne žele da budu saučesnici u nečemu što se desilo prilikom polaganja zakletve predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, ili prvog polaganja zakletve ili prve inauguracije ispred Narodne skupštine. Ja ću sve vas zajedno i građane Srbije da podsetim da su u danu polaganja zakletve predsednika Srbije brutalno napadnute novinarke, novinari, fotoreporteri, ljudi koji su radili svoj posao. Imamo neverovatno ćutanje države, imamo pozdravljanje takvog čina nasilja nad ljudima koji rade svoj posao od strane predstavnika SNS, u ovih nekoliko meseci imamo ćutanje tužilaštva koji smatra da nisu postojali osnovi za pokretanje postupka i time se oglušili ono što su prijavili novinari, fotoreporteri, a što se desilo tog dana. Vrlo precizno, zbog interesa javnosti, zbog toga što ovo ne sme da bude zemlja u kojoj je dopustivo da se naočigled ne samo domaće javnosti nego svetske javnosti, mnogo opasnije od toga što je to video ceo svet. Što se šalje poruka da, kada predsednik polaže zakletvu se brutalno, fizički napadaju novinarke, novinari, fotoreporteri. Dakle, u predlaganju o formiranju ovog anketnog odbora, sam predložila da se vrlo jasno odgovori na konkretna pitanja i samo ću ukratko da podsetim sve nas na obavezu da svojim glasom omogućimo da se o tome razgovara, da se krivci utvrde, sankcionišu, da se tako nešto više nikad ne dopusti. Dakle, da li je pre, tokom i posle polaganja zakletve angažovano privatno obezbeđenje od strane SNS? Da li je angažovano privatno obezbeđenje od strane SNS, da li su policajci koji su bili u tom trenutku na svom zadatku i policajci u civilu, reagovali kada su videli pred svojim očima da se dešava nasilje da se brutalno guraju, napadaju i udaraju novinarke, novinari i fotoreporteri. Po čijem nalogu su nepoznata lica za koje možemo objektivno da sumnjamo da ili su redari jedne stranke, ili su privatna paravojska, po čijem nalogu su oni uklanjali fizički kako kažu ili sklanjali kolege SNS? Dakle, po čijem nalogu pripadnici MUP nisu sprečili nepoznata lica koja su se na licu mesta zatekli izvršenju krivičnog dela i takođe, ne manje važno šta su nadležni državni organi činili pre, tokom i neposredno nakon očigledno izvršenih krivičnih dela. Dakle, mi živimo u zemlji gde afera sustiže aferu i nema prostora da se o važnim stvarima govori, zato što svakog dana čujemo i doživimo skandal koji je veći od drugog. Ovaj anketni odbor treba da odgovori na ova vrlo konkretna pitanja i treba da pošalje poruku da je nasilje prema bilo kome, a posebno prema novinarkama i novinarima, ljudima koji rade svoj posao, potpuno nedopustivo. S tim u vezi, uverena sam da će kolege svojim glasom omogućiti da se o tome ovde razgovara.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Tatjana Macura, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja zakonitosti donacija SNS za kampanju za predsedničke izbore 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Tatjana Macura, LJupka Mihajlovska i Branka Stamenković predložile su da se sednica dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici Aleksandar Stevanović i Saša Radulović predlažu da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Branka Stamenković predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja zakona o dualnom obrazovanju. Izvolite.
Hvala. Predlažem da na ovaj dnevni red stavimo i raspravu o povlačenju zakona o dualnom obrazovanju, koji smo pre neki mesec u ovoj Skupštini doneli. Smatram, dakle, da nam dualno obrazovanje u ovom trenutku u Srbiji nije potrebno, da je preduslov za uvođenje dualnog obrazovanja postojanje jake domaće industrije. Recimo, u Nemačkoj, Austriji, odakle smo i uzeli model ovog zakona, vi imate snažnu domaću industriju i u tom slučaju dualno obrazovanje je i te kako korisno, ima svoju korisnu ulogu u ukupnom sistemu obrazovanja. Međutim, u Srbiji, mi nemamo snažnu domaću industriju, mi imamo inostrane korporacije koje ovde dolaze u potrazi za jeftinom radnom snagom i nažalost, nalaze tu jeftinu radnu snagu, zbog toga što naš sistem osnovnog obrazovanja nije dovoljno dobar. Naš sistem osnovnog obrazovanja plače za sve obuhvatnom reformom. Tek kada napravimo tu reformu, mi ćemo na kraju osnovne škole imati dovoljan broj preduzetnika koji će moći da pokrenu domaću industriju. Onda kada budemo imali domaću industriju, moći ćemo da razmišljamo i o uvođenju dualnog obrazovanja. Smatram da je preuranjeno to što smo na vrat na nos, pre koji mesec doneli ovaj zakon o uvođenju dualnog obrazovanja i da treba još jednom o tome debelo da razmislimo i da ovde u parlamentu popričamo, jer povlačenjem, prestankom važenja tog zakona, mi bismo oslobodili i resurse i vreme i finansije koje bismo onda mogli da uložimo tamo gde je najpotrebnije a to je u sveobuhvatnu reformu osnovnog školskog obrazovanja. Mi na kraju osnovne škole imamo veliki broj dece koja ne mogu da upišu gimnaziju, zbog toga što nisu dobila kvalitetna obrazovanja u osnovnoj školi. Molim da me podržite u ovom zahtevu i da ovo stavimo na dnevni red, da bi podrobnije o tome popričali.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici Aleksandar Stevanović i Saša Radulović predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o budžetskom sistemu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici LJupka Mihajlovska i Tatjana Macura predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Aleksandra Čabraja predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o kulturnim dobrima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici Aleksandra Čabraja, Marinika Tepić, Sonja Pavlović i Zoran Živković predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stanovanju i održavanju zgrada. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o proceniteljima nepokretnosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Izvolite.
Predložio sam par zakona koji se tiču poreske reforme, pre svega sa ciljem uspostavljanja pravednije socijalne, ali i regionalne raspodele. Mislim da je važno da u ovoj sali govorimo o konkretnim podacima koje možemo da nađemo na zvaničnim sajtovima i dokumentima i Vlade i nezavisnih institucija u Srbiji koje govore o nivou siromaštva i sve većim socijalnim razlikama u Srbiji. Mislim da su osnovni i najvažniji parametri, pre svega, prosečna plata, minimalna potrošačka korpa i nova potrošačka korpa na osnovu koje se može videti da procenat broja ljudi u statusu ispod granice siromaštva u Srbiji raste. U ovom trenutku je to 8% i to su zvanični podaci koje možete da vidite u ovim institucijama. Zbog toga predlažemo zakone koji mogu da pomognu ljudima i motivišu poslodavce da povise iznose zarada uposlenih i to na sledeći način. Jedan od zakona koji sam predložio je Zakon o porezu na dobit pravnih lica, gde je sadašnja fiksna stopa od 15% nešto što bismo mi izmenili, a to je izmena gde bi se uvela varijabilna stopa od 10% do 30% i to na sledeći način. Dakle, stimulisali bismo one poslodavce koji isplaćuju veće zarade da plaćaju, jednostavno, manji porez na dobit i na taj način bismo povećali zarade, a time i motivisali ljude koji mogu da povećaju potrošnju, a time utiču i na porast proizvodnje u Srbiji. Predlog je da se onima koji isplaćuju prosečne zarade 80% do 150% proseka regiona u kome obavlja delatnost, da se zadrži poreska stopa od 15%, za one koji isplaćuju zarade u iznosu većem od 150% prosečne zarade u statističkom regionu u kome radi pravno lice isplati i plaća porez na dobit u iznosu od 10%, a za sve one koji isplaćuju manje zarade od 80% porez na dobit bi bio 30%. Dakle, to je mera koja, verujem, može da uspostavi jedan korektniji odnos između vlasnika preduzeća koji nisu dovoljno socijalno odgovorni i koji veći deo iznosa svoje dobiti uzimaju kao svoj lični prihod, a ne investiraju, reinvestiraju u dalji razvoj ili ne isplaćuju u potpunosti bruto zarade uposlenima u njihovim firmama.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Vesna Marjanović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Reč ima narodna poslanica Vesna Marjanović. Izvolite.
Pred nama se nalazi još jedan Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Imajući u vidu da je funkcionisanje regulatornog tela za elektronske medije verovatno jedno od najvažnijih političkih pitanja danas u Srbiji, zbog toga što se kršenje zakona koje sprovodi ova, trebalo bi da bude, nezavisna agencija, odražava na najdirektnije, na javni interes građana, na njihovo pravo da budu objektivno informisani, na princip slobode izražavanja i na mnoge druge obaveze koje zakon obavezuje da članovi Saveta regulatornog tela za elektronske medije primenjuju. Nažalost, svedoci smo svi mi, i narodni poslanici i građani i organizacije civilnog društva i međunarodne organizacije i izveštaji o pristupanju Srbije EU da je ovo telo i ova agencija apsolutno daleko od izvršavanja onoga što su njene osnovne obaveze koje zakon nalaže i koje zakon propisuje. Zbog toga smo poslednje dve godine došli u situaciji da ova agencija danas meri decibele, a ne meri stepen ugrožavanja javnog interesa u elektronskim medijima. Ne omogućava princip ravnopravnosti različitih političkih i drugih mišljenja, krši dostojanstvo građana, ne reaguje na pojave diskriminacije i u svakom mogućem pogledu ne ispunjava svoje obaveze. Zbog toga je grupa poslanika još aprila prošle godine podnela inicijativu za smenu članova Saveta REM. Do dana današnjeg se Skupština o tome nije izjasnila i zbog toga mislim da je važno da stavimo ovaj zakon danas na dnevni red, zbog toga što u ovom mandatu od kada je ovaj mandat Skupštine imali smo samo 11 sednica Odbora za kulturu i informisanje. Poslednja, ako se ne varam, održana je u junu mesecu. Svi su rokovi probijeni za izbor članova REM-a, tri nedostajuća člana. Nismo se izjasnili o inicijativi za smenu članova Saveta REM i nismo se izjasnili o teškim i grubim zloupotrebama zakona koje su sproveli članovi sadašnjeg sastava Saveta Regulatornog tela za elektronske medije. Zbog toga vas pozivam da o ovome ozbiljno i dogovorno razgovaramo jer je to u interesu svih nas i građana Srbije. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Izvolite.
Suština ovog predloga je, pre svega, uključivanje prihoda o dividendi u prihode podložne obračunu godišnjeg poreza na dohodak građana. Isti je cilj ovog Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona, pre svega, ublažavanje socijalnih razlika u Srbiji. U obrazlaganju prethodnog predloga zakona sam rekao deo analize vezane za status i stanje siromaštva u Srbiji. Sada ću vam reći podatke da je, naravno, prosečna plata za novembar prošle godine 47.000, da je minimalna potrošačka korpa 36.000 dinara, a da je granica siromaštva za pojedinca 11.400 dinara, a granica siromaštva za četvoročlanu porodicu u Srbiji sa dvoje odraslih i dvoje dece do 14 godina je 31.400 dinara. Dakle, do minimalne korpe od te granice siromaštva fali 4.500 do 5.000 dinara da bi se preživelo na minimumu u Srbiji. Osam posto populacije u Srbiji je obuhvaćeno tim velikim, najvećim problemom u Srbiji. Mislim da je važno da govorimo o nekim rešenjima koja mogu da doprinesu makar smanjenju tog procenta i makar pokažemo u ovoj sali da brinemo o tim ljudima i da probamo da tražimo rešenje i da možemo da razgovaramo o tim rešenjima oko kojih bi se složili. Dakle, ako znamo da je 28% u Srbiji stanovništva socijalno ugroženo i na ivici siromaštva, ugroženog siromaštva, oko 35% je na ivici siromaštva i socijalno ugroženo. Mislim da računicom od sedam miliona ljudi i 38% imamo skoro 2.800.000 ljudi u tako velikim problemima. Zbog toga je važno da govorimo o ovome i mislim da bi bilo važno da stavimo ovaj set zakona, makar u raspravu ili da i Ministarstvo finansija, ali i nadležni odbori, Odbor za finansije republičke Skupštine, uzme u obzir ovakve predloge da napravi analizu i da što češće govorimo o ovim ključnim temama za građane Srbije, jer siromaštvo u Srbiji, stalni porast cena, pre svega, prehrambenih proizvoda je nešto što građani Srbije i te kako osećaju kada svakodnevno uđu u prodavnice, a sa druge strane slušaju ovde rasprave koje nemaju skoro nikakvog dodira sa realnim životom. Zbog toga vas molim da usvojite ovaj predlog i da o ovim predlozima zakona raspravljamo u plenumu u Skupštini Republike Srbije.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Izvolite.
Isti je cilj ovog predloga zakona kao i kod prethodnih predloga. Dakle, smanjiti socijalne razlike, uspostaviti veću socijalnu pravdu, uspostaviti veću regionalnu pravdu i pravedniju raspodelu u tom smislu. Ovaj Predlog zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji glasi i pročitaću ga – lica su dužna da dostavljaju podatke o svojoj imovini iz stava 2. ovog člana, dva puta o toku ove godine. Dati su i rokovi i u članu 58. se dodaje stav 2. koji glasi – podzakonskim aktom se formira poseban organizacioni deo u poreskoj upravi sa posebno obučenim kadrovima koji bi u saradnji sa ostalim državnim organima MUP-om, katastrom, Narodnom bankom Srbije, Upravom carine, Centralnim registrom hartija od vrednosti, APR-om, Upravom za Trezor, Upravom za sprečavanje pranja novca, vrši obradu podnetih prijava, kao proveru obveznika koji nisu podneli prijavu. Dakle, osnovna ideja je izvršiti efikasnije upoređivanje imovine fizičkih lica sa njihovim prijavljenim prihodima. U par navrata, kada sam obrazlagao ovaj Predlog zakona i kada sam vas pozvao da porazgovaramo i o ovome naveo primer nas poslanika. Neki od poslanika su od 1990. godine, dakle još u prošlom veku, sedeli u skupštinskoj sali, do 2012. godine navršili možda 22 godine svog poslaničkog životnog iskustva. Znamo kako je plata bila, prosečna plata poslanika 1990-te godine, ne veća od 10 maraka 1993. ili u onim godinama hiper inflacije. Sada je na nivou od oko 800 evra. U proseku kada izračunate ukupne prihode ili prosečnu platu poslanika koji je 22 godine poslanik, to je možda u ovih 22 godine oko 500 evra proseka. Taj poslanik je mogao da legalno zaradi 500 puta 22 godine puta 12 meseci. Lako je izračunati, na godišnjem nivou to je 6.000 evra. Za 22 godine, znači 120 plus 12, 132.000 evra. Dakle, kada uporedite imovinu mnogih ljudi koji su mogli legalno na takav način da dobiju svoje prihode, potrebno je zapitati se na koji način mogu da pravdaju i svoju imovinu? Ja verujem da su imali i druge prihode, ali to je potrebno dokazati i verifikovati upravo poreskim prijavama i zbog toga sam predložio ovakav način u kome bi se formirali posebni timovi koji bi ispitali upravo tu imovinu, poreklo novca, način na koji su izvršavali obaveze prema poreskim organima, prema svojoj državi, a i to da se ne bi desilo da mi imamo i ministre u Vladi… [[Isključen mikrofon]]
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Predlažem već gotovo godinu i po dana da izmenimo, rekla bih, najlicemerniji član krivičnog zakonika koji je vladajuća većina Aleksandra Vučića na mala vrata ubacila u Krivični zakonik 2016. godine, sa namerom očigledno da zamaže oči međunarodnoj javnosti. Međutim, ispostavilo se ono što sam tvrdila još tada, da je čisto licemerje u pitanju. Naime, tada je u Krivični zakonik unet član kojim se naizgled čini dobra stvar, a to je zabrana negiranja krivičnog dela koji se zove genocid i koji se zove ratni zločin. Znači, to je definisano kao krivično delo, negiranje toga. Međutim, kada ovaj član pogledate malo detaljnije, vi vidite da se on odnosi samo na presude onih sudova koji nemaju ama baš nikakve veze sa Srbijom i koji nemaju ama baš nikakve veze sa genocidom i ratnim zločinima koji su počinjeni u naše ime. To je licemerje ove zapravo političke odluke, partijske odluke da se navodno kažnjava negiranje genocida i ratnih zločina, a zapravo se to ne čini. Jalov je i tada bio pokušaj ministarke pravde da obrazloži ovaj potez time što se odluke tiču samo stalnih sudova a ne i privremenih sudova. Ona bi kao pravnica i ministarka morala bolje od svih nas zajedno znati da ovo nema utemeljenje u pravnoj nauci. Mada moram da kažem da me i ne čudi da ona ne uvažava ni svoju struku ni pravnu nauku, jer vidimo kako se poslednjih dana odnosi prema struci, prema pravnicima, sudijama, tužiocima koji predlažu izmenu ustavnih amandmana, odnosno povlačenje predloga za ustavne amandmane, a da su im mnogo važnija udruženja obućara i frizera. Međutim, isto se to dogodilo i sa ovim vrlo osetljivim delom Krivičnog zakonika sa ovim članom i upravo zbog toga je moguće danas u zemlji Srbiji da Vulin, ministar vojni, Mirin mali, propagira i promoviše u predavače na Vojnoj akademiji, osuđene ratne zločince, koji upravo tamo treba da predaju taktike vojevanja ili ratovanja. Zato tražim još jednom kao i poslednje dve godine da se suočite sa ratnim zločinima i sa genocidom počinjenim u naše ime, da ovo ne bude predmet samo predsedničkih poseta, takođe u cilju umirenja međunarodne javnosti, već da se nađu u Krivičnom zakoniku gde mu je to... [[Isključen mikrofon]]
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i konstatujem: za – šestoro, protiv – dvoje, uzdržanih nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrane i upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Ovim predlogom tražim da se dopuni član 5. ovog zakona, kojim bi bilo zabranjeno manifestovati fašističke simbole, poruke i sve što pod to potpada, i neonacističke, ne samo u odnosu na crkve i verske zajednice i nacionalne manjine, već i u odnosu na LGBT zajednicu, odnosno u odnosu na sve osetljive grupe. Jer, danas je, mogu to slobodno da kažem, u Narodnoj skupštini celo društvo u Srbiji svojevrsna osetljiva grupa, ili jedna velika grupa, rasparčana na brojne manje osetljive grupe. Gospodo draga, fašizam nije samo onaj eksplicitni fašizam kojem svedočimo već mesecima unazad, kada se na ulicama glavnog grada okupljaju i skandiraju i fašisti i neonacisti, kada se u službenim prostorijama grada okupljaju fašisti, zajedno sa britanskim fašistima šetaju službenim prostorijama Vlade, u Kancelariji za Kosovo i Metohiju. Sve sam to ovde dokumentovala. Dakle, ljudi koji otvoreno i javno zagovaraju antimigracionu politiku, pozivaju na oružje protiv migranata, koji negiraju Holokaust, mržnju prema manjinskim grupama, itd. To nije samo fašizam, kažem, u ovom eksplicitnom obliku. Svo huškanje građana jedne na druge, sva mržnja koju ovaj režim proizvodi, koja dovodi do predstanja građanskog rata u ovoj zemlji, je takođe fašizam. I to treba otvoreno reći. Da ne govorim o medijskoj propagandi koju je u svom huškanju i mržnji Aleksandar Vučić apsolutno usavršio, da ne govorim o tome da je fašizam… [[Isključen mikrofon.]]
Poslanice, nemojte, molim vas, da vređate poslanike Narodne skupštine Republike Srbije. Vodite računa kako izlažete vaš predlog. Molim vas, bez etiketiranja ljudi koji se ozbiljno bave politikom. Ne možete reći ovde za bilo koga da je nacista, fašista i slično.
Koliko mi je ostalo vremena?
Ostalo vam je 50 sekundi.
Zahvaljujem. Dakle, pokušavam da objasnim, iako je to teško da se shvati, da fašizam nije samo eksplicitni fašizam, već i sva propaganda koja se u ime mržnje i huškanja na druge koji izgledaju drugačije, koji žive drugačije, koji misle drugačije, koji se bore za drugačije, takođe fašizam. Molim vas, uzmite se u pamet. U ozbiljnu fašizaciju je ušlo ovo društvo. Dajte, pogledajte ove predloge zakona i nemojte da vas bude stid… [[Isključen mikrofon.]]
Poslanice, moram da vas prekinem. U Srbiji ne postoji fašizam i ne možete tako da govorite za Srbiju i za građane naše države. Provera vaših stavova je bila na izborima koji se nalaze iza nas. Niste dobili prelaznu ocenu. Građani Srbije ne žele da vi vređate ovde državu koju predstavljate kao narodna poslanica. Ne možete da govorite na taj način i da tvrdite da postoje fašisti u Republici Srbiji. Mislim da ste pomešali države. Stavljam na glasanje ovaj predlog, mada najradije ne bih, sa ovakvim obrazloženjem koji je više nego maliciozan. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Zaista bih vas zamolila da nema potrebe da vi komentarišete beogradske izbore u Narodnoj skupštini. Ovde smo izabrani na parlamentarnim izborima, a ne na lokalnim izborima za grad Beograd. Hvala vam na datoj reči nadalje. Ovo je jedan od zakona koji ne bi trebalo da ima ni partijsku boju, dakle, stranačku boju, jedan od zakona koji bi trebalo da nas ujedini sve i povodom kojeg, takođe, apelujem već gotovo dve godine da ga uzmete u obzir i da ga stavite na dnevni red vašom podrškom, bar da raspravljamo o tome. Radi se, naime, o nameri da ovom izmenom Zakona se izdvajaju veća sredstva u budžetski fond za lečenje retkih stanja i oboljenja koja se ne mogu lečiti u Republici Srbiji, i to od onog dela prihoda koji ne bi oduzimao, kolokvijalno rečeno, nekome od usta iz ustanova zdravlja, socijalne politike, obrazovanja, kulture, itd, već poreski prihodi i takse od kockarnica, kladionica, poker aparata, dajte da preusmerimo u ovaj budžetski fond, da bi se sa mnogo većim sredstvima mnogo veći broj stanovnika, naročito dece, lečio tamo gde je to moguće, a u ovom trenutku nije moguće u Republici Srbiji. Nemojte da su vam puna usta osećaja za najmlađe, za bolesne, a da ih na kraju lečimo humanitarnim koncertima, SMS porukama, što je dobra stvar, dakle, humanitarno osećanje svakog od nas je poželjno, daje dobar primer i svima drugima, ali ovde imamo budžetski mehanizam. Ovde imamo institucionalni i sistemski mehanizam da se budžetski fond dodatno poveća u korist obolelih koji se ne mogu lečiti u Republici Srbiji, a da manje ide za neke druge oblasti, koje nažalost, a dokazi za to postoje, se prelivaju u stranačke ciljeve. Ja vas molim da bar stavite na dnevni red ovaj predlog, pa možda se nekim amandmanima uredi onako kako vi želite. Ali, dajte da u ovakvim situacijama i sa ovakvim ciljevima ne budemo politički razvojni, već empatični i osećajni prema onima kojima je pomoć najpotrebnija. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave.
Zahvaljujem. Ovo je još jedan zakon koji je izmenjen u ovom sazivu i ovom mandatu, dakle, negde krajem 2016. godine i koji je, nažalost, uneo takvu meru da je opštinama i gradovima oteto gotovo pet milijardi, a u korist pretakanja tih sredstava u centralnu vlast. I tada sam upozoravala, naročito gospođu Brnabić, koja je u međuvremenu ozbiljno napredovala, a dovela do toga da se naše opštine i gradovi ekstremno zadužuju upravo zbog ove mere, i tada sam upozoravala da će nam opštine i gradovi, ko god ih vodio, jer u njima žive i ljudi koji nisu glasali za vaše stranke, koji nisu uopšte glasali i imaju pravo na normalan i bezbedan i stabilan i bolji život, da će ovakva mera dovesti do enormnog zaduženja opština i gradova, naravno, pod komercijalnim uslovima u bankama i da će teret otplate ovih zaduživanja biti na građanima koji nisu glasali za ovakve mere i za ovakve odluke, a naravno da ćete se onda pravdati kako je neko drugi dovodio opštine i gradove do bankrota, a vi ćete, je li, spašavati opštine i gradove od bankrota. Poslednji izveštaj od pre nekoliko dana DRI, recimo, za grad Pančevo, evidentirao je enormno zaduženje npr. ovog grada od 3,5 milijarde. Ako tome dodamo npr, takođe konstatovano u izveštaju DRI, i milijardu i po štete koju će građani Pančeva npr. morati da otplate zbog katastrofalne situacije u Apoteci Pančevo, zaduženje neće moći da se valjano završi, a da ga građani Pančeva ne osete katastrofalno po svojim novčanicima još dugi, dugi niz godina. Kolega Sušec može sigurno mnogo detaljnije da obrazloži situaciju u Apoteci Pančevo ili njegova porodica, ali imajte svest o tome da ne samo zbog, između ostalog, uzimanja i otimanja dela sredstava sa lokala i prelivanja u centralni budžet, već i zbog toga što partijski koordinatori zaista, mogu da verujem da deo vas ne zna o tome ništa, mogu i to da uzmem u obzir, ali prisiljavaju gradonačelnike da potpisuju protivzakonita izvršenja budžeta i to je nešto što je sada već pojavni oblik. Molim vas još jednom da ovaj zakon uzmete u razmatranje, pa bar o tome da razgovaramo, sve i ako se sve ovo na kraju ne izglasa. Da ne govorim o agencijama, partijskoj mreži, naravno, agencija, preko kojih zapošljavate radnike u ustanovama i javnoj upravi.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o očuvanju populacije slepih miševa u Evropi. Želite da obrazložite?
Dame i gospodo narodni poslanici, moj kolega poljoprivrednik svakako zna koliko je ovaj zakon značajan. S obzirom da se bavi vinogradarstvom, on vrlo dobro zna koliko su slepi miševi pozitivni za poljoprivredu. Naime, jedan slepi miš za jednu noć pojede tri hiljade insekata. Tri hiljade insekata. Danju ih tamane ptice, a noću insekti. Stoga iz zaštite bilja je veoma bitno naći stanište za slepe miševe. Moj kolega poljoprivrednik to očigledno nije znao. On je više naklonjen belim miševima, ako slepe nije video. Ovoj „hik“ koaliciji, da je oslobodio Beograd samog sebe, bele miševe verovatno bi i te kako video sa gospođom „vinodelić“. Dame i gospodo narodni poslanici, slepi miševi su poređeni sa vampirima, vampiri sa fašizmom, šta je fašizam? Ideologija krvi i tla. To u Srbiji ne postoji. Postoje možda neki oblici nacionalizma. Nije dobro, ali nije fašizam kad njen lider, ovaj novi, ne Čanak, izbaci čoveka iz voza, Zoran Živković, moj kolega poljoprivrednik, samo zato dok je putovao u švercu bundi, u švercerskim poduhvatima kada je osvajao strana tržišta, dakle, izbacio je čoveka iz voza samo zato što je ovaj govorio engleski, čak ni to nije fašizam. Nije ni fašizam dok je ginula mala Milica Rakić, da je moj kolega poljoprivrednik, ovaj što je oslobodio Beograd od samog sebe, uzeo od YU garant banke vojnih sredstava milion 250.000, to će gospodin Lazanski sigurno znati, maraka tadašnjih i 100.000 dolara za nabavku tenkovske municije zbog mogućeg kopnenog napada i taj novac nestane u rejonu Dimitrovgrada, jer ga je on navodno predao nekom Rusu koga su ubili. Uglavnom, ja verujem da je to bio novac za malo veći kontigent bundi. Znači, nije to sve fašizam. Nije fašizam ni kada neko novac od banatskih šora pretvori u stan u Novom Sadu, kao gospođa Tepić, od 160 kvadrata, pa u Pančevu 99 kvadrata, pa kada omiljenom bodibilderu da milion dinara iz Pančeva. Nije to fašizam. To je lopovluk, nije fašizam. Hvala.
Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Božidar Delić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija.
Uvažena predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, smatram da treba svi ipak da razmislimo i da se na dnevni red stavi ovaj zakon. Kao narodni poslanik, ja ću svoju dužnost izvršiti prema penzionerima, ali i prema ostalim građanima Srbije. Da je ovaj zakon usvojen 1. novembra 2017. godine, onih 600 miliona evra koje su penzioneri dali za prevazilaženje krize u državi, kako u svom mišljenju kaže Vlada, bio bi jedan veliki poklon penzionera. Međutim, pošto se to nije desilo, u periodu od 1. novembra do današnjeg dana, već nekoliko stotina hiljada od onih 400 hiljada penzionera je podnelo zahteve, što Penzionom fondu Srbije, a drugi su već krenuli sa tužbama. Ova Vlada može još mirno da spava godinu dana, ali verovatno one tamo sledeće godine sudski procesi ili ovde u Srbiji, a ako ne u Srbiji, onda pred sudom u Strazburu, biće dovedeni do kraja. Ovo što mi je bilo u odgovoru Vlade rečeno da je razlog koji je opredelio donošenje toga zakona bio da se obezbedi finansijska održivost penzijskog sistema, a time i održivost budžeta Republike Srbije i makroekonomska stabilnost zemlje. To će sve biti dovedeno u pitanje. Kada sudske odluke, a radi se o iznosu od oko 72 milijarde dinara, uvećane za kamate, dođu na naplatu, tek će se onda desiti ono što je ovim zakonom pokušavano da se spreči, doći će do kolapsa, ne samo Penzionog fonda, nego i do kolapsa budžeta Srbije. Ovde iz odgovora Vlade, premijerke, ona govori da je Srbija u krizi, u krizi je od 2014. godine kada je ovaj zakon donesen. Međutim, slušajući u medijima premijerku, a slušao sam i predsednika države pre 15 dana kada je rekao da je za prva dva meseca bio predviđen budžetski deficit od 12 milijardi dinara, a da smo mi u budžetskom suficitu od 18 milijardi dinara. Po tome, onda gospodo, ne možete…
Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Božidar Delić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o pravima boraca i porodica poginulih i nestalih boraca. Izvolite.
Gospodo, u ovoj sali verovatno ima još boraca. Borci 27 godina čekaju na jedan ovakav zakon. Mi smo malo pre imali predlog da se donese zakon o slepim miševima. Da li borci treba da čekaju i da li će borci dobiti svoj zakon posle slepih miševa ili pre slepih miševa? Ipak je to, gospodo, previše, 27 godina. Sve države u okruženju su donele svoje zakone o borcima. Sve države su regulisale pitanje boraca. Šta Srbija treba da očekuje u budućnosti kada ovakav stav ima prema borcima? Smatram da je ono što se radi u poslednjoj godini, kada se mnogo više govori o borcima, o tom periodu od pre 18 ili 19 godina, kada se podižu spomenici palim borcima, više deklarativno. Ipak je prvo trebalo da bude donesen zakon o borcima, da se oda priznanje tim ljudima koji su, kada ih je država pozvala, izvršili svoj dug prema državi, a ne da 27 godina čekaju da neko u ovom parlamentu ovde odluči da li će staviti na dnevni red ovaj zakon ili neće. Ne kažem da je ovaj zakon koji sam ja sa borcima sastavio najbolji, ali, vas gospodo pozivam da vi napravite bolji, ali da se on što pre nađe praktično ovde na dnevnom redu Skupštine, bez obzira kako ćete glasati, to je na kraju krajeva vaša stvar, vaš odnos prema borcima i prema tome kako predstavljate kao narodni poslanici ovaj narod. Opet kažem, svoj dug i prema borcima, jer i ja sam na kraju krajeva jedan od njih, sam time što sam vas upozorio da je krajnje vreme posle 27 godina da se takav jedan zakon donese, taj svoj dug sam izvršio, a vi glasajte po svojoj savesti.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmena Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite.
Obrazlagao sam prethodna tri predloga zakona i rekao da je jedan od ciljeva bio smanjenje socijalnih razlika, a Predlog ovog zakona trebalo bi da smanji regionalne razlike, jer smo svesni toga da imamo veliki odliv, depopulaciju stanovništva iz najmanje razvijenih krajeva i oblasti Srbije. I to može da ilustruje ova karta koja govori o prosečnoj zaradi u Republici Srbiji, gde samo četiri oblasti imaju zaradu iznad prosečne zarade u Republici Srbiji. Sve ostale oblasti, svetlo plavom bojom obeležene, su ispod tog nivoa. I to jeste kompleksno pitanje koje velikim delom utiče na demografiju u čitavoj Republici Srbiji, što je jedan od najvećih problema, ali ovde možemo na jedan jednostavan način, ne da otklonimo sve probleme, ali da makar nekim delom ispravimo jednu nepravdu. Predlog ovog zakona podrazumeva to da jedinici lokalne samouprave pripadaju sledeći porezi ostvareni na njenoj teritoriji, što već sada imamo u zakonu, ali i van njene teritorije i to na takav način da 74% od poreza na zarade koji se plaća prema prebivalištu zaposlenog, osim za zaposlene u javnom sektoru uključuju i opštu državu i javna preduzeća, kao i 100% udela u porezu na zarade koji plaćaju zaposleni u javnom sektoru, jer to podrazumeva da 700 hiljada ljudi koji radi u javnom sektoru i koji su uglavnom locirani u najvećim urbanim centrima u Srbiji, Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu, Nišu i najvećim gradovima plaćaju prema mestu prebivališta svoje poreze na zarade, što uvećava značajno prihode lokalnih samouprava u ovim najvećim gradovima. Sa druge strane, svi ostali žitelji Srbije koji žive u manjim mestima su takođe doprineli stvaranju tih velikih sistema i EPS-a i MUP-a i Vojske i korisnici su svih njihovih usluga, ali nemaju nikakvih prihoda iz poreza na zarade tih ljudi koji se vode u ovim najvećim centrima. Dakle, predlog je da proporcionalno broju stanovnika svaka lokalna samouprava, svaki grad učestvuje u podeli tog dela prihoda. Ja ću vam reći, pored 700 hiljada ljudi, što je procena, koliko radi u tom javnom sektoru, ubralo bi se oko 300 miliona evra, što bi značilo 43 evra po stanovniku u Srbiji, za 700 hiljada mesta, od 700 hiljada ljudi to je tri miliona evra i rešavali bi se neki problemi koji najviše muče ljude. To je kvalitetnija zdravstvena zaštita, kvalitetnije predškolske, školske ustanove i mnoge druge stvari, od komunalnih delatnosti, ali pre svega briga za bolji život građana koji žive u čitavoj Republici Srbiji.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine. Izvolite.
Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine su pokrenuli narodni poslanici i ja sam uz njihovu saglasnost određen za predlagača ovog predloga koji smo podneli 13. aprila 2017. godine. Razlog za ovaj predlog je pre svega bila suspenzija rada Narodne skupštine odlukom predsednice Narodne skupštine u toku predsedničke kampanje u 2017. godini. Time je ugroženo dostojanstvo Skupštine, a nerad od pet meseci u tom periodu je svakako uticao na to da nisu usvojeni mnogi važni zakoni koji će ubrzati reforme u našem društvu i naravno na jedan brži, efikasniji i bolji način i ostvariti ciljeve oko kojih smo se, makar, većina u ovoj Skupštini složili, a to je evropska perspektiva Srbije. Danas pokazujemo koliko je aktuelan ovaj predlog jer smo dva i po meseca u neradu Skupštine zbog sada lokalnih izbora u Beogradu. Obrazloženje za to je da Skupština u stvari unosi nestabilnost, dozu nestabilnosti u naše društvo i iz tog razloga, makar je takvo bilo obrazloženje predsednice Skupštine pre godinu dana. Nismo zakazivali Skupštinu pet meseci. Ja, pa i poslanička grupa DS čvrsto veruje i dole potpisani predlagači veruju da upravo različitost mišljenje u ovoj Skupštini i sloboda govora i drugačije mišljenje i zastupljenost svih građana koji glasaju za i opozicione one poslanike koji drugačije misle u stvari predstavlja pravu stabilnost ove institucije. Zbog toga smo predložili jedno ovakvo rešenje. Svedoci ste i vi, a i mi, pre svega poslanici opozicije različitog tretmana poslanika opozicije i poslanika pozicije. Pa i ovo današnje vođenje sednice u jednom delu pokazuje zaista nedostojnost poslanika na način da i oni koji vode i predsednica i predsedavajući ovog parlamenta na način na koji se ne poštuje Poslovnik u redosledu makar ovih predloga zakona. Dakle, dolazimo do situacije da se preuređuju redosledi predlagača ovih zakona tako što se gleda na koji način će se prozivati oni koji trenutno nisu u sali. Tačno je, neki uopšte nisu dolazili u salu, ali nije potrebno da se na takav način ovde nadmudruje i mislim da je to…
Zahvaljujem. Vrlo interesantno obrazloženje, ali ste vreme prekoračili. Hvala vam puno. Stavljam na glasanje ovaj vaš predlog. Moram da kažem da bi trebalo pre izgovaranja ovih vaših rečenica da se okrenete, da vidite da od jutros nema više od 10, 15 poslanika u sali i da je nemoguće maštati ko će jednog dana da dođe u parlament. Moja je dužnost da vodim sednicu i da prozivam poslanike. Znači, ne bi trebalo da predlažu tačke dnevnog reda ako nemaju nameru da dođu da rade. Okrenite se, pogledajte koliko ima poslanika iza vas. Samo Gordana Čomić. Hvala. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen vaš predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o Narodnoj banci Srbije. Izvolite. Morate se prijaviti prvo da bih vam dala reč.
Pošto ste mi odgovorili na ovo pitanje, i sami ste svesni važnosti poštovanja Poslovnika i redosleda kojim su prijavljivani predlozi izmena i dopuna zakona. Očigledno je da se taj redosled ne poštuje.
Recite mi samo tačku Poslovnika, pošto sada već idete na povredu Poslovnika. Molim vas da mi kažete tačno odredbu Poslovnika koju sam prekršila, koja je to odredba Poslovnika tačno, a ne paušalno da lepite etikete po predsedniku parlamenta. Znači, tačno koju odredbu Poslovnika kršim time što prozivam poslanike koji ne žele da dođu danas na sednicu? Znači paušalno ste ovo izgovorili samo zato da bi u javnost otišlo da je predsednik parlamenta nešto prekršio, a to ne postoji u Poslovniku. Sačekaću da zaista kažete tačno koju odredbu Poslovnika sam prekršila, tačno član, da bih mogla da vam odgovorim na to. (Goran Ćirić: Dajte mi reč. Član 92. Ali jednostavnije je …) Nije to jednostavnije, nego kada nekog okrivljujete za nešto, onda treba o tome da porazgovaramo, jer je dosta bilo lepljenja etiketa po predsedniku parlamenta, eto, tako došlo mi je da kažem nešto da predsednik ne radi kako treba i može mi se jer predstavljam nešto opozicije. Znači, član 92. – dnevni red utvrđuje Narodna skupština. Hoćemo dalje da čitamo – narodni poslanik, Vlada i drugi ovlašćeni mogu da predlažu povlačenje pojedinih tačaka itd, mogu da predlože i skraćenje vremena, itd. i tako bliže, što bi rekli neuki. Prema tome, stvarno, uzdržite se od paušalnih ocena, zato što ozbiljno radim svoj posao i ne pada mi ni na kraj pameti da nešto kršim, eto, da bi uštedela minut dva, da sačekamo Peru, Žiku, koji nikada ni ne dolaze. Gorana Ješića moram da prozovem jer neće da dolazi i gomilu takvih poslanika i nemojte molim vas samo vi da govorite kako predsednik ne vodi računa o tome ko je u sali, ko nije u sali i to slušam uporno od vas, poslaniče. Vi ste šef poslaničke grupe, prema tome, ako imate nešto da razgovarate razgovarajte u vašoj poslaničkoj grupi, a nemojte da obmanjujete javnost, jer jednostavno ne dozvoljavam više da neko lepi etikete po meni kao predsedavajućem. Javite se ponovo da obrazlažete Predlog zakona o izmeni Zakona o NBS.
Dakle, u ovom predlogu zakona se pre svega govori o odgovornosti onako kako se govori i o odgovornosti u ovoj sali, jer svako od nas može da vidi da kada podnesete deset predloga zakona i kada u međuvremenu budete presečni sa tri predloga zakona koji se bave ličnostima, imenom i prezimenom ili slepim miševima, jasno se radi o kršenju Poslovnika. Ovde kada govorimo o odgovornosti pre svega za vođenje jedne od najvažnijih, ako ne i najvažnije institucije, u Republici Srbiji, predlog je da se član 86b za koji smo insistirali kod usvajanja ovog Zakona o NBS da ne ostane u ovoj formi, a koji glasi – Narodna banka Srbije, guverner, viceguverneri, direktor Uprave za nadzor i drugi zaposleni ne odgovaraju za štetu koja nastane u obavljanju poslova NBS, osim ako se dokaže da nisu postupali u dobroj veri. Dakle, mi smo se kao skupština, kao narodni poslanici odrekli nečega što meni zaista ne može da bude jasno, odrekli smo se logično odnosa između odgovornosti i poverenih prava u procesu donošenja odluka. Dakle, ako smo poverili prava svim ovim institucijama od guvernerke, Saveta u NBS za donošenje tako važnih odluka, onda je valjda trebalo očekivati i njihovu odgovornost i usloviti tim pravom sa odgovornostima koje treba da podnesu i ovoj Skupštini, ali i svim građanima Republike Srbije. Unapred smo ih abolirali od mogućih grešaka. Ne tvrdim da oni rade protivzakonito, ali mi smo ukinuli mogućnost da od njih tražimo bilo kakvu odgovornost i to je po meni apsolutno nelogično, posebno imajući u vidu nadležnosti i ključne ciljeve koje NBS ima, a koji su najvažniji za život građana u Republici Srbiji. To je pre svega postizanje i održavanje stabilnosti cena u Republici Srbiji. Zakon jasno kaže šta je odgovornost NBS, a taj posao na koji način radi građani mogu da izmere od 2012. godine pa sve do danas, ulazeći u svaku prodavnicu i poredeći cene osnovnih prehrambenih proizvoda u svakoj od prodavnica, piljarnica i mislim da je to lako proveriti. Mi smo ih abolirali od toga. Nešto što je vidljivije i potpuno jasno to je upravljanje deviznim rezervama. Ako imamo podatak da su krajem 2011. godine iznosile 12 milijardi evra, da krajem 2017. godine iznose 9 milijardi i 900 miliona evra …
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o mirnom rešavanju radnih sporova. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj zakon je veoma značajan iz prostog razloga što je, a malo pre smo čuli njihove predstavnike, stranka bivšeg režima radničku klasu gotovo uništila. Prodala je sve fabrike, ceo društveni kapital za 6,7 milijardi. Za taj novac su kupili uvoznu robu i mi smo za tuđi novac kupovali tuđu robu i na tim uslugama su oni tvrdili da su napravili veći BDP. Taj BDP nije išao iz proizvodnje, već je išao protiv proizvodnje, 400.000 radnika je ostalo bez posla, 300.000 iz proizvodnje, a 100.000 iz usluga. Pri tom, dok su ostavili fabrike bez radnika, vršili su svojevremeno lustraciju radnika. Sa druge strane u javnom sektoru primali svoje partijske drugove u neograničenom broju, tako da su sa jedne strane broj zaposlenih u privredi smanjili za 300.000, iz usluga za 100.000, a u javni sektor ubacili više stotina hiljada svojih partijskih drugova i pri tome oni danas spočitavaju, nama koji smo zabranili partijsko zapošljavanje. Veoma je bitno, obzirom da smo uposlili deo radnika koje su oni ostavili bez posla, da se ovi radni sporovi po pitanju raznih radničkih prava pokušaju rešiti mirnim putem i zato predlažem da ovaj zakon, ako ne na ovoj sednici, na nekoj od budućih sednica bude na dnevnom redu, imajući u vidu da su to najvredniji članovi, članovi našeg društva i da su ovi koji su vladali pre nas ostavili bez dostojanstva, da se otprilike svodilo da su ih otpisali sa spiska ljudi zaslužnih da žive životom čoveka. Za njih radnička klasa nije značila ništa, za njih njihovo radno mesto i njihovo dostojanstvo nije značilo ništa i mi moramo sada da posvetimo pažnju da novac ide i u korist rada, da se ravnomerno rasporedi, a ne da se iznosi kao u njihovo vreme napolje, već da dobar deo tog novca ostane radnicima gde će ga oni, za razliku od njihovih tajkuna, trošiti ovde u zemlji i na takav način puniti budžet i fondove. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnom poslaniku u Narodnoj skupštini za upražnjeno poslaničko mesto, kako bismo omogućili njegovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručena vam je odluka RIK o dodeli mandata narodnog poslanika, radi popune upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini. Takođe, uručen vam je izveštaj Odbora za administrativna, budžetska i mandatno imunitetska pitanja Narodne skupštine, koji je utvrdio da su se stekli uslovi da potvrđivanje mandata narodnom poslaniku, sa predlogom da Narodna skupština shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnoj poslanici Sandri Božić, izabranoj sa izborne liste Aleksandar Vučić - Srbija pobeđuje. Na osnovu odluke RIK, izveštaja predloga Odbora za administrativna, budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnoj poslanici Sandri Božić. Čestitam narodnoj poslanici na izboru i molim da se pripremite za polaganje zakletve. Poštovana narodna poslanice, molim vas da saglasno članu 17. Zakona o Narodnoj skupštini pristupite polaganju zakletve. (Predsedavajuća čita tekst zakletve, a narodni poslanik ponavlja.) "ZAKLINJEM SE DA ĆU DUŽNOST NARODNOG POSLANIKA OBAVLJATI PREDANO, POŠTENO, SAVESNO I VERNO USTAVU, BRANITI LJUDSKA I MANJINSKA PRAVA I GRAĐANSKE SLOBODE I PO NAJBOLJEM ZNANJU I UMEĆU SLUŽITI GRAĐANIMA SRBIJE, ISTINI I PRAVDI". Hvala. Molim narodnu poslanicu, da potpiše tekst zakletve. Dozvolite mi da vam čestitam u svoje ime i u ime poslanika Narodne skupštine Republike Srbije. Želim vam uspeha u tekućem sazivu Narodne skupštine u preostalom mandatu. Nastavljamo rad po utvrđivanju dnevnog reda. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi.
Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o Vladi je jedan iz serije zakona o zdravlju, odnosno zdravstvenoj zaštiti nacije. Predlažem još dva zakona, jedan je o izboru narodnih poslanika, jedan o izboru predsednika Srbije, da se uvede obaveza lekarskog pregleda kandidata za sva ta mesta. Mislim da je to jako važno i očigledno potrebno iz iskustava, iz dugog niza godina, iz intenzivnih iskustava u poslednjih četiri, pet godina. Znači, Zakon o Vladi, treba da se menja, naziv iznad člana i član 11. i da glasi – zdravstvena sposobnost, nespojivost i sukob interesa, pa da član 11. glasi – pre izbora Vlade svaki predloženi član Vlade mora Narodnoj skupštini da dostavi lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Član Vlade ne može biti na drugoj javnoj funkciji u državnom organu, organu AP, opštine grada, grada Beograda, niti vršiti delatnost koja po zakonu je nespojiva s dužnošću člana Vlade, niti stvoriti mogućnost sukoba javnog i privatnog interesa i član Vlade je dužan da se o svemu povinuje propisima kojima se uređuje sukob interesa pri vršenju javnih funkcija. Da zanemarimo u ovom trenutku pojavu da se članovi Vlade pojavljuju, pa i sad predsednik države ili samozvani predsednik države u konkretnom slučaju u kampanjama za lokalne izbore, makar to bio i grad Beograd, nego da ostanemo fokusirani na tome da je zdravstveni pregled neophodan za sve kandidate. Naravno, to bi važilo i za neke buduće vlade, ne samo za ovu aktuelnu, gde je to očigledno najpotrebnije. Imamo puno očiglednih primera da članovi Vlade imaju neke zdravstvene probleme. Neki uspevaju da ih sakriju privremeno ili na duži vremenski period, ali nikako stalno. Mnogi ih pokazuju svaki dan, ne samo kroz nervozu, ne samo kroz zaboravnost na ono što su obećali pa su slagali, nego i u konkretnim realnim situacijama, s tim da ponovim i za one koji misle pogrešno da korupcija nije bolest, to je krivično delo. Tako da oni koji se vade na tetke po nama dalekim, ali prijateljskim zemljama nisu bolesni nego su kriminalci. Ja govorim sada o onima koji očigledno imaju mnoge fiziološke, a boga mi i intenzivno i mnoge psihijatrijske probleme i psihološke, te bi ovakav zakon bio na dobro građana Srbije. Ja vas pozivam, pre skorih parlamentarnih izbora da zajedno usvojimo ovaj zakon i da time stvorimo uslove da najzad dobijemo zdravu vlast.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu. Izvolite.
Jedan neophodan zakon koji ulaze po svojoj suštini, u ovaj deo zakona koji se tiče zdravlja, ali ne ovog puta zdravlja visokih državnih funkcionera, nego, što je mnogo važnije, u onom delu koji se tiče zdravlja ljudi koji su zaposleni. Šta je bitna izmena u tom zakonu, da tražim da se i predlažem kolegama da podrže taj moj predlog zakona, da se u ovom zakonu u članu 187. stav 1. menja i glasi – za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa radi zbog privremene sprečenosti za rad duže od 30 dana, poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu. Mi danas imamo rešenje koje ne obuhvata ovu poslednju kategoriju, a to je odsustvo duže od 30 dana, a svedoci smo da svakome to može da se desi, da uđe ne svojom voljom i ne svojom krivicom u neko stanje koje ga dovodi do toga da bude odsutan sa posle duže od 30 dana i danas poslodavac, bilo ko da je poslodavac, bilo da su to fantomske firme nekih rođaka, visokih državnih funkcionera, bilo da su to firme koje dolaze iz nama dalekih zemalja, velikih investitora, kao što su Arapski Emirati koji su priznali Kosovo, samo da podsetim, odavno, među prvima, koji navodno grade nešto po Beogradu, na vodi, a u stvari peru novac ovdašnjih kriminalaca na visokim državnim funkcijama, bilo da se radi o firmama koje su na prvi pogled normalne. Mislim da je u interesu svih nas da pomognemo građanima Srbije da pređemo sa demagogije na praktično dobra rešenja i da usvajanjem ovog zakona dođemo do toga da za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti za rad duži od 30 dana, poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu. Pozivam vas da bez obzira iz koje stranke dolazimo, da pokažemo svoju humanost i da glasamo za ovaj predlog zakona.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika republike.
Očigledno da sam malopre previše očekivao humanosti u ovom sastavu i sazivu, tako da idemo dalje. Još jedan zakon koji se tiče zdravlja. Ovog puta zdravlja na najvišem nivou, a to je da predlažem izmenu zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika republike. Da kažem precizno predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika republike, gde u članu 1. kaže da se u članu 11. stav 3. posle tačke 2) dodaje tačka 2a) koja glasi – lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Da prevedem to na jednostavniji jezik. To znači da kandidat koji želi da postane predsednik države, odnosno kandiduje ga neka stranka ili na neki drugi način grupa građana, da između ostalih neophodnih dokumenata mora da dostavi izbornoj komisiji i to da je sposoban za rad u državnim organima. Ponavljao sam više puta, da ponovim još jednom, ako tražimo, vrlo opravdano, takvo zdravstveno uverenje za ljude koji rade kao portiri, kao sekretarice, kao referenti, kao viši savetnici, kao vozači, ili bilo ko u državnoj upravi, i to je naravno neophodno, takvo uverenje je neophodno i za ljude koji rade van državne uprave, u onome što se zove realni sektor, da je potpuno normalno da bar taj nivo zdravlja, odnosno dokaza svog zdravlja, moraju da podnesu ljudi koji će sutra imati visoke državne funkcije, ako pobede na izborima, naravno, i da budemo sigurni da nas neće voditi neko ko je bolestan. Imamo puno primera u našoj daljoj, a posebno u našoj najnovijoj istoriji, da je tako nešto neophodno, jer ko bi zdrav učestvovao, recimo, sa mesta samozvanog predsednika Srbije na lokalnim izborima u Sopotu, Boru, Aranđelovcu, da ne govorim o Beogradu. To normalan čovek ne može da radi. To bi bilo sprečeno, da smo imali ovaj zakon usvojen pre godinu-dve dana, ali da sprečimo da se ponovi takva ludost, takvo nezdravo ponašanje. Ja na vas apelujem da usvojimo ovaj predlog zakona i da na sledećim izborima među kandidatima za predsednika Srbije budu u trci samo ljudi, pa možda će neko od njih biti izabran, samo oni koji imaju minimum potrebnog zdravlja i u fiziološkom i u psihijatrijskom smislu da budu kandidati za odgovorno mesto predsednika Republike Srbije.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem nije prihvaćen predlog. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni takom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika.
Poslednji iz ovog seta zdravstvenih zakona tiče se i izbora narodnih poslanika, odnosno onih ljudi koji će u budućnosti sedeti u ovim klupama umesto nas ili umesto nekih od vas i biti na važnoj funkciji ljudi koji treba da donose važne odluke u ovoj državi. Zakon glasi – u Zakonu o izboru narodnih poslanika, „Sl. Glasnik“, itd, itd, u članu 4. stav 2. posle tačke 1. dodaje se 1a, koja glasi: „lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima“. Zbog toga što je ovaj organ – najviši organ vlasti u ovoj državi, parlament, najbrojniji i onda su ovde najočigledniji primeri potrebe da se lekarsko uverenje obavezno stavi među liste dokumenata koji su neophodni za kandidate koji žele da postanu narodni poslanici. Imamo puno primera koji su očigledni i mislim da je to jako važno. Postoje razne sumnje i postoje čak mišljenja nekih institucija, pa i nekih lekarskih udruženja koja su mi poslali u toku današnje sednice svoja mišljenja, pa su mi rekli da je, recimo, očigledno da najpametniji, to kažu lekari, da ponovim, najpametniji, najsposobniji, najlepši, najduhovitiji, najkreativniji među vama koji se jedini danas od vas javlja za reč, kažu da nije jedini, ali da postoji opravdana sumnja da postoji u parlamentu zastupljena bolest koja se zove koprofagija i da neki od njih to očigledno pokazuju svakim svojim nastupom. I to nije jedini. Skatofagija, koprofagija, nešto od toga, dva lekarska udruženja ne mogu da dogovore šta je tačno, ali očigledno je da su to dva naziva za jedan isti pojavni oblik koji smo videli ovde. Prema tome, da bismo sprečili da ovaj parlament bude mesto gde će da se širi zaraza nekih bolesti, ne govorim samo o malim boginjama, velikim boginjama, nego i o koprofagiji ili skatofagiji, ja vas pozivam da podržite moj predlog i da izglasamo to da svaki budući kandidat, a to zbog toga što je to bilo očigledno i za izbor jednog dela sadašnjih poslanika, mora da donese lekarsko uverenje u kome piše da je sposoban za rad u državnim organima.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Jel ovo isto?
Ovo nije vezano za zdravstvene zakone, ovo ima veze sa nekim drugim stvarima čiji smo svedoci bili u ovoj kampanji za gradske izbore i u mnogim prethodnim kampanjama. Predsednica i neko za predsedavajućim stolom ili potpredsednica mi je tražila da ponovim ovu dijagnozu – koprofagija ili skatofagija, to na zahtev potpredsednice. Dakle, bilo je puno primera da u izbornoj kampanji u proteklim izborima, ne samo u ovim poslednjim, nego u mnogim izborima koji su se dešavali u poslednjih pet, šest, sedam, pa i više godina imamo enormno veliko trošenje para, neki procenjuju da je to na nivou većem od 50 miliona, da je blizu 100 miliona evra, recimo za parlamentarne i još neke izbore koji idu sa njima paralelno, recimo predsednički ili neki lokalni, da se između 50 i 100 miliona evra daje za reklame na televiziji i na elektronskim medijima, a očigledno je da su te reklame besmislene, da su priglupe, da su grozne, odvratne i da nemaju nikakvu estetsku, političku ili bilo kakvu drugu vrednost. Liče na neke pojave koje imamo prilike da vidimo i u ovom parlamentu. Tu se bacaju velike pare, a taj novac, 50 do 100 miliona, može da se vrlo jednostavno iskoristi, ja predlažem da bude usmereno na tu stranu, za lečenje nesretne dece koja boluju od bolesti koje su neizlečive kod nas, jer kod nas nema adekvatne medicinske ustanove koja može to da reši. Taj iznos bi mogao da bude sasvim dovoljan za lečenje ne samo sve dece koja boluju od bilo koje neizlečive bolesti, nego je to dovoljno i za sve ljude koji su stariji od 18 godina, koji isto tako boluju od bolesti za koje nema leka u Srbiji. Pozivam vas da zbog tih ljudi, zbog te dece i zbog zaštite našeg etra od prljavština, primitivizma, estetske, političke i druge negativne, odvratne propagande donesemo ovaj zakon. Govorio sam više puta i ponoviću još jednom da slični zakoni koji zabranjuju reklamiranje političkih stranaka na elektronskim medijima (čitaj: na televizijama i na radiju), da to postoji u Velikoj Britaniji, Francuskoj, Danskoj, Španiji i mnogim drugim zemljama Evropske unije i van Evropske unije, što govori o tome da i u zemljama utemeljene demokratije može da se odvija demokratski život bez glupih reklama na televiziji.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju
Još jedna bolna tačka za skupštinsku većinu to je Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju, gde član 1. kaže – u Zakon o visokom obrazovanju dodaje se tačka 1a) koja glasi: „akademska čestitost“, u članu 2. kaže – posle člana 5. dodaje se naziv člana i član 5a) koji glasi: „akademska čestitost“, član 5a) kaže: „akademska čestitost se zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova, kao i na striktnom poštovanju tuđih autorskih prava“. Član 3. se bavi danom objavljivanja ovog zakona. Znači, član 5a) je posebno važan: „akademska čestitost se zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova, kao i na striktnom poštovanju tuđih autorskih prava“. Znači, član 5a je posebno važan. Akademska čestitost se zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova kao i na striktnom poštovanju tuđih autorskih prava. Očigledno je dokazano da sadašnji gradonačelnik Beograda, sadašnji ministar unutrašnjih poslova, sadašnja guvernerka Narodne banke, koga smo još imali? Bivši predsednik države i mnogi drugi manje poznati srpskoj javnosti, nisu uspeli da ostvare sposobnost samostalne izrade pisanih radova, bez obzira što su neki bili sposobni da diplomiraju u nedelju ili da diplomiraju sa srpskim tekstom svoje disertacije, a da su članovi komisije ljudi koji su stranci i ne poznaju srpski jezik. Bez obzira na sve to, mislim da je jako dobro da našom aktivnošću sprečimo takvo dalje ponašanje. Ne sećam se da li je prošli ili sadašnji ministar obrazovanja mi je rekao, obećao pred svima vama, da će to biti ugrađeno u novi Predlog zakona o visokom obrazovanju, ali nažalost, to se nije desilo. Očekujem da dođemo do jedne saglasnosti oko toga, da su diplome jako važne, naravno, ali samo ako su odraz ozbiljnog učenja i sticanja znanja a da nisu diplome važne zbog toga da budu dobri falsifikati nečega za šta neki ozbiljni ljudi ozbiljno rade decenijama. Da budu profesori, pa da onda edukuju dobre studente koji u roku daju sve ispite, doktoriraju, odnosno prvo diplomiraju, pa na kraju i doktoriraju. Onda ne može da vam se desi da imamo nekoga ko nije dostavio lekarsko uverenje kada je bio njegov izbor, da nam kaže da je bio najbolji student nekog pravnog fakulteta i da maše indeksom a studirao je šest godina na fakultetu čije studije su tada trajale četiri godine. Možda je on bio najbolji student tog fakulteta, koji je studirao šest godina taj fakultet. To je moguće i ako je to tačno ja povlačim svoj iskaz, ali logična je definicija da je najbolji student onaj koji je o roku, a to znači za četiri godine, dao sve ispite.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine.
Ovaj predlog koji ulazi u treću godinu, već je ušao u treću godinu kako je pred vama. Ne vidim ni jedan razlog zašto do sada nije usvojen. Govori se o tome da se donese rezolucija u Narodnoj skupštini o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine. Već sam govorio o tome da su slična dokumenta, deklaracije, rezolucije i zakone, da je to doneto više u 20 država. Između ostalih u Ruskoj Federaciji, Grčkoj, Belgiji, Francuskoj, Kanadi, Kipru, Italiji, Švajcarskoj, Argentini, Urugvaju, Švedskoj, Libanu i u nekim državama SAD. Zašto je to važno? Zato što smo mi nesumnjivo, bez obzira da li je to dokazano na nekom sudu ili ne. Kao građani Srbije, naši preci, bilo da su Srbi ili da su druge nacionalnosti bili žrtve genocida i Osmanskog carstva i u Prvom svetskom ratu i u Drugom svetskom ratu i u onome što se dešavalo u 90-im godinama, a tu je pitanje s koje strane više nije dolazio taj genocid, da li iznutra, da li spolja, da li sa neba, da li iz zgrade preko puta Skupštine. U svakom slučaju, naš interes, interes građana Srbije, Srba i ostalih je da osudimo genocid i fašizam gde god da se on nalazi, jel to apsolutno nije primereno ni duhu ove države i naroda i narodnosti koji žive na jednom tlu, niti u duhu 21. veka, niti u duhu u Evropi, niti u duhu bilo čega što ima smisla sa bilo čime normalnim. Malopre bila je jedna žustra reakcija predsednice na izlaganje moje koleginice, Marinike Tepić o fašizmu, pa je izrečeno da fašizam ne postoji u Srbiji. Ja bih predsednicu da uputim na izjavu predsednika Srbije ili samozvanog predsednika Srbije od 22. novembra prošle godine koji je rekao u Novom Sadu – fašizam će u Srbiji biti uništen u najkraćem roku. Ako neko tvrdi da nešto može da bude uništeno u najkraćem roku uslov za to je da on misli da to postoji. Prema tome, ako vaš predsednik misli da postoji fašizam u Srbiji, dozvolite da i Marinika Tepić može da ima takav stav. Naravno, se slaže oko toga da Predlog zakona nije da se prizna da li postoji ili ne postoji, nego da se stvore uslovi da neko bude osuđen ako emituje fašističke ideje, da bude suđen i zatvoren ako veliča fašizam bilo koje boje, oznake, grba ili ne znam kog obeležja. Mislim, da je to važno da se zna.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Reč ima Zoran Živković. Izvolite.
Ovaj zakon je povezan sa Zakonom o izboru narodnih poslanika o kome sam govorio o reklamiranju i o tom besmislenom trošenju para na priglupe, estetski, moralno, pravno i bilo kako civilizacijski neprihvatljive uratke nekih političkih stranaka koje sebe zovu naprednim ili kako god da bi bilo konsekventno mora biti izgrađen i Zakon o finansiranju političkih stranaka gde se, da bismo došli do tog efekta u članu 23. briše stav 3. time se smanjuju, odnosno ne smanjuju nego nestaju uslovi i zabranjuju se finansiranje, reklamiranje političkih stranaka na elektronskim medijima. Naravno, može da se postavi pitanje kako mislite da onda građani Srbije dobiju informacije o tome šta rade političke stranke. Tu postoji jedna velika novina i mislim, a vi očigledno niste čuli za to, ali skoro pre nekih 40, 50 do sto godina pojavila se jedna novotarija, a to je da u vestima i u pisanim medijima, a kasnije i u elektronskim medijima, oni koji izdaju te novine i oni koji govore u tim novinama i koji uređuje te novine ili televizije ili radio-stanice, oni govore istinu o tome šta radi koja politička stranka. Govore istinu i o stanju u društvu, a kada su izbori nećete verovati, tamo se organizuju TV dueli, gde čovek koji se kandiduje za predsednika, protiv sebe u TV duelu ima još dvojicu, trojicu ljudi, svejedno da li su muškarci ili žene, sa kojima on priča o najvažnijim temama i to u direktnom prenosu, i to bogami sa jedno dve, tri kamere. Obično se to radi u javnom servisu, a potpuno je normalno da se to radi i u svim televizijama sa nacionalnim frekvencijama. Znam da je to jedna novotarija, da to teško dolazi do naprednih umova koji trenutno vode ovu zemlju, koju su preuzeli na ivici provalije, kako sami kažu, sad su uradili korak napred i sada ova zemlja pada niz tu provaliju, ne sumnjivo, ali voleo bih da tu novotariju staru pedeset do sto godina primenimo i kod nas, da se organizuju te emisije političkog predstavljanja, da informativni program bude informativni, a ne srećna, ružičasta ili ne znam kakva lažovizija i da stvorimo uslove da uštedimo ovih pedeset do sto miliona, da oni budu upotrebljeni za lečenje dece i odraslih koji ne mogu da se leče u Srbiji, a da mi na televiziji gledamo program koji je pun isitne i program koji nam daje pravu informaciju.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Na ekranu je bilo šest, a sada je sedam, ako vam to znači, ali, cenzus se ne prelazi. To znate. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Izvolite.
I ovo je zakon koji ulazi u ozbiljne godine po tome koliko dugo stoji u parlamentu. Praktično, to je drugo izdanje jednog dobrog zakona koji je jedna ozbiljna Vlada donela 2003. godine i koji je usvojen u parlamentu iste te 2003. godine, a koji je zvao Zakon o planiranju i uređenju prostora i naselja i koji je, između ostalih normalnih stvari i uslova da se normalno živi u Srbiji, imao i neke vrlo specifične odredbe. Recimo, da je zabranjena divlja gradnja. To znači da kada nemate ni jedan dokument, a posebno ne neophodni dokument koji se zove dozvola za gradnju, a pre toga postoji usklađenost građevinske dozvole sa detaljnim urbanističkim planom, sa regulatornim planom, itd, itd, da ne možete da počnete da gradite ništa, a to znači da ne smete ni da zabodete ašov, da iskopate rupu za polaganje kamena temeljca, a kamoli da radite nešto dalje. Nažalost, očigledno je svuda oko nas, u celoj Srbiji, u Beogradu intenzivno, od „Beograda na vodi“ koji je najveće divlje gradilište u istoriji čovečanstva, znači, Keopsova piramida je imala više usklađenosti sa detaljnim urbanističkim planom, da ne govorim o Ajfelovom tornju ili nekim drugim objektima, nego što to ima „Beograd na vodi“ koji je donet specijalnim zakonom, leks specijalis, koji glasi – s kim tadašnji potpredsednik Vlade večera i onim ko ga otprati do spavaće sobe, negde tamo u nama dalekim, prijateljskim zemljama, koje su priznale Kosovo, taj dobija leks specijalis da može da gradi u Beogradu šta god hoće. Otprilike, to je prevod tog zakona, a ove činjenice koje sam izneo su, po izjavama subjekata koje sam naveo u ovoj rečenici. Prema tome, da bi se sprečilo to i još nekoliko hiljada divlje gradnje, da ponovim nekoliko puta već ponovljeno, Nebojšina 8a, moje poslaničko pitanje, doneto rešenje o rušenju, doneto izvršno rešenje o rušenju, pitao sam potpredsednicu Vlade i ministarku saobraćaja i građevine šta je bilo, kažu da su podneli krivičnu prijavu, a taj objekat je završen pre nego što su skinuti novogodišnji ukrasi u Beogradu, koji su okačeni tamo negde pred kraj leta. To je samo jedan primer. Dobijam masu mejlova sa primerima, sa Zvezdare, Palilule, Novog Beograda, rubnih opština. To treba da se spreči, a uslov za to je da se donese dobar zakon, a ovaj predlog je dobar zakon iz te oblasti.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest narodnih poslanika, nije glasalo 140. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podneo Narodnoj skupštini 21. oktobra 2016. godine. Narodni poslanik Marijan Rističević ima reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovaj zakon je obuhvatio i vinograd mog kolege poljoprivrednika u pokušaju. Međutim, gospodine predsedavajući, vi pročitajte stenogram. On je u diskusiji, jedno pet minuta ranije, dodelio kolegama poslanicima dijagnozu – koprofagija. To znači – konzumiranje izmeta. Rekao nam je na srpskom da jedemo govna. Pa, gospodine predsedavajući, ako bih ja to radio, rodbina gospodina Živkovića bi nosila crninu. On ima sreće, ne jedem žuto. Vi to proverite, svakako. I ako je to tačno, izreknite neku meru opomene. Dame i gospodo narodni poslanici, ima izreka – Vrediš koliko ti vredi protivnik. Evo, ja rizikujem da se obratim mom protivniku Živkoviću, rizikujem da ne vredim ništa. Ako vredim koliko mi vredi protivnik, ako mi je protivnik Živković, dakle, ja ne vredim ništa. Ali, rizikujem to. Nečija vrednost se računa kad mu od pozitivnih osobina oduzmeš negativne. Ako bi to na njegovom slučaju uradili, on bi bio negativan. Dame i gospodo narodni poslanici, niko vas ne može uvrediti ni poniziti ako se vi sa tim ne složite. Dakle, ja verujem da se vi ne slažete sa pokušajem mog kolege poljoprivrednika u pokušaju. Pričao je o obrazovanju čovek koji je završio srednju večernju, uz večeru. O obrazovanju i diplomama je pričao čovek koji je završio onu višu školu oko uzaludne, uzaludno oko više, uzmite kako hoćete. O dijagnozama je pričao čovek sa dijagnozom, koji je zbog psihijatrijske dijagnoze bio nesposoban za vojsku. I da se obratim na ruskom, ja tražim da se donese ovde alkometar, dakle, što Rusi kažu – u nas prosta skazali, eta aljkahornik. Otuda i beli miševi, otuda i slepi miševi. Slepi miševi imaju duge prste, a moj kolega poljoprivrednik je poznat po tome. Sve što je rekao je bila laž. To je čovek koji se obradovao požaru. To je čovek sa sigurnom dijagnozom i on je poslednji koji može da priča o dijagnozi. Zato za njega važi ona izreka – najteže se namešta iščašena pamet.
Hvala, kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 16 narodnih poslanika, nije glasalo 129. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. jula 2017. godine. Reč ima Zoran Živković. Izvolite.
Izražena je sumnja do umešanosti vrha Narodne banke Srbije u nezakonite radnje koje su dovele do praktično uništavanja „Takova“ kao osiguravajuće kuće. Kažu radnici, rukovodstvo, ljudi koji su bili vezani za to osiguranje, da su bili na pragu jedne dobre, ne privatizacije, nego prodaje nekom stranom partneru, a da je konkurencija tog stranog partnera uradila sve preko nadležnih državnih organa, pre svega Narodne banke, da pre toga oduzme dozvolu za rad „Takovo osiguranju“, iako je imala bolji status i bolje reference nego najveći broj ostalih osiguravajućih kuća. Ja sam na njihov predlog dao Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva „Takovo osiguranje Kragujevac“, koje bi trebalo da utvrdi činjenice i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole. Ovaj odbor bi činio po jedan narodni poslanik iz svake poslaničke grupe. Sve ostalo su tehničke stvari. To bi trebalo da nam utvrdi sledeće: kakva je odgovornost Narodne banke Srbije zbog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje Kragujevac“, zbog, kako je navedeno, nedostatka tehničkih rezervi u trenutku kad su one bile iznad proseka na našem tržištu; ko je odgovoran za uništenu reputaciju vlasnika „Takovo osiguranja“ i odgovornost za 104 radnika koji su ostali bez posla i njihovih porodica. Mislim da je u našem interesu da uradimo ovaj posao, da srpska javnost dobije informaciju o tome i da, ako se utvrdi da je neko radio nešto protivno zakonu, da se to i preda nadležnim državnim organima, odnosno sudskim organima, koji bi trebali da pokrenu svoju akciju vezano za to. Pozivam vas da za to glasate i jako mi je žao što se najpametniji, sve naj, naj među vama, prepoznao u nalazu onih lekara koji su mi javili i samo mi nije rekao u kojoj dijagnozi se prepoznao, da li u koprofagiji ili…
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, nije glasalo – 140. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije Saveta Evrope o kinematografskoj koprodukciji, revidirana, koju je Narodnoj skupštini podnela Vlada 8. januara 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je veoma značajan zakon i ja tražim da bude, ne sada već u nekim od narednih sednica. Dakle, on je značajan. Može da donese značajne prihode ovoj zemlji. Slušajući gospodina Živkovića, verujem da on može da glumi u filmovima strave i užasa. Može sasvim uspešno i u crtanim filmovima, da bude „miš je dobio grip, pa seo u džip“, pa sad misli da je nešto bitan, ustao na stražnje noge. Poznat je po tome i treba snimiti film o njegovim mladim danima, kada je onako obilazio oko škole i, navlačeći bele mantile, pelcovao kokoške u selu Pukovac. Zamislite taj film. Zamislite tu koprodukciju - realni film. Pelcuje Živković kokoške i dođe do preplitanja inteligencije i tako nastane „zoka virus“. Zika virus je poznat po tome što smanjuje glavu, a „zoka virus“ zato što smanjuje ono u glavi i zato je on ovakav kakav jeste i ja tražim razumevanje za mog kolegu poljoprivrednika. On je posle tog preplitanja inteligencije sa kokoškama otišao na skener da mu snime glavu i nisu našili ništa. Zato verujem da bi u ovim filmovima mogao uspešno da glumi u koprodukciji i da bi se to našoj zemlji isplatilo. Takođe, tu bi moglo da priča o partokratiji, pa da ispriča kako je ženu koja radi u tužilaštvu stavio da bude stranački posmatrač u Gradskoj izbornoj komisiji. Za mene je to nečuveni konflikt, ali bi on mogao da ispriča kako je Srbija zemlja čuda i kako, eto, njegova žena može da bude i tužilac, može da bude i član njegove partije i da u ime partije na izborima zastupa njegovu partiju, odnosno „hik koaliciju“. Vrednost te „hik koalicije“ se ne računa u procentima, nego u promilima. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, nije glasalo – 143. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o potvrđivanju izmena i dopuna Konvencije o privremenom uvozu, koju je Narodnoj skupštini podnela Vlada 24. januara 2018. godine. Da li narodni poslanik Rističević želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je veoma značajan zakon. Dakle, radi se o privremenom uvozu. Dakle, oni koji budu hteli da snimaju taj čuveni film, mogu privremeno da uvezu opremu, a da pri tome ne moraju da plaćaju carinske dažbine ukoliko tu istu robu, kamere, opremu, posle čuvenog snimanja filma o Pukovcu, posle čuvenog snimanja filma o protestima koje je Živković sazvao pa niko nije došao jer je sazvao svoje članove, da se može snimati film o nesretniku koji aplaudira „Beogradu na vodi“. Dakle, to je privremeni uvoz koji se oslobađa carine i ja mislim da taj zakon svakako na nekoj od narednih sednica treba razmatrati. Mislim da smo napravili značajne uvozne i izvozne rezultate i da pokrivenost uvoza izvozom je dostigao gotovo 80%, da naša privreda radi, da vredni posvećeni ljudi su konačno uzeli vlast, da je jedan vešt lider prepoznao šansu da ovu zemlju digne i izvadi iz nevolja u koju su je gurnuli ovi nesrećnici, stranka bivšeg režima i stečajni upravnici i zato vam predlažem da budete maksimalno posvećeni, vredni, da se ne ugledate na mog kolegu poljoprivrednika. Do uspeha se ne dolazi liftom, ne dolazi lako. Do uspeha se penje merdevinama, naporno i svaki dan treba da budemo posvećeni tome i korak po korak da ovu zemlju izvlačimo iz gliba u koji su ga gurnuli onakvi kao što je moj kolega Živković. Hvala.
Hvala, kolega Rističeviću. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, nije glasao – 141. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu u delu grada poznat kao Savamala 25. aprila 2016. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 6. juna 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, nije glasalo – 145. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 24. oktobra 2016. godine. Narodni poslanik Marko Đurišić nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, nije glasalo – 145. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 13. oktobra 2016. godine. Narodni poslanik Marko Đurišić nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, nije glasalo – 144. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 7. oktobra 2016. godine. Narodni poslanik Marko Đurišić nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, nije glasalo – 145. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Poslanik Marko Đurišić nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Narodni poslanik Marko Đurišić nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, nije glasalo 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, koji je podneo Narodnoj skupštini 12. februara 2018. godine. Marko Đurišić nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Poslanik Marko Đurišić nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 22. novembra 2016. godine. Marko Đurišić nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, nije glasalo 143 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 12. februara 2018. godine. Marko Đurišić nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, nije glasalo 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Marko Đurišić nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, nije glasalo 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi, broj 011-2085/16, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? (Da.) Izvolite, kolega Aleksiću.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Poštovane kolege poslanici, predlažem Zakon o izmeni Zakona o lokalnoj samoupravi i on se odnosi na rad i funkcionisanje mesnih zajednica na teritoriji Republike Srbije. Najpre, ovim zakonom smatram da je važno stvoriti uslove i obavezati i gradske sredine da imaju obaveznost formiranja mesnih zajednica, kao što to postoji i na seoskim područjima. Takođe, drugi član ovog predloga zakona odnosi se na finansijsku nezavisnost, odnosno finansijsku decentralizaciju teritorija koje pripadaju određenim mesnim zajednicama, pre svega da bi dobili na značaju i da bi građani na tim najnižim nivoima vlasti mogli da ostvare svoja prava i sami izaberu šta je to što se treba raditi, dešavati u njihovim sredinama. Nažalost, u Srbiji danas postoji samo jedan grad koji sprovodi to u delo i to opozicioni grad Šabac koji je ovo o čemu ja govorim i pored zakona primenio u svojoj sredini. I danas građani sami odlučuju koliko će i u šta će zapravo sredstva koja dobijaju po osnovu poreza na imovinu uložiti. Još neki gradovi su učestvovali nekada ranije u participativnom budžetiranju, kao što je i Trstenik, ali danas toga u Srbiji, nažalost, nema. Nema ga zato što je vama daleko lakše da centralizujete dodatno vlast, da centralizujete Srbiju i da iz jedne kase prvi među vama odlučuje kome će dati koliko novca. Tako imate i ove godine 10 milijardi u budžetu ostavljenih na raspolaganju premijeru, koji će po svom nahođenju isključivo vođen političkim motivima, raspoređivati i davati poput Deda mraza poklone nekim gradovima i opštinama, koji jesu njima po političkoj volji, a kažnjavati sve one druge u kojima na vlasti danas nije Srpska napredna stranka. S toga predlažem ovaj zakon i smatram da je važno da se jedan ovakav zakon usvoji zato što treba dati značaj tim ljudima koji su spremni da preuzmu bavljenje problemima u svojim sredinama, ali zato im treba dati sredstva. Ti ljudi su izašli imenom i prezimenom na ove izbore. Na kraju, najviše ih imate vi u Srbiji, ne vidim zašto ne bi pomogli svojim članovima u mesnim zajednicama, ali jasno je da vama ne odgovara sistem institucije, vama odgovara sistem moći jednog čoveka koji je biti neko koji će dodeljivati nekome poklone, a nekoga kažnjavati. Hvala.
Hvala kolega Aleksiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, nije glasalo 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Izvolite kolega Aleksiću.
Zahvaljujem. Ovo je takođe jedan važan zakon koji se tiče privrede u Srbiji. Predlažem ga po ko zna koji put do sada. Smisao ovog zakona je da olakšamo privrednim subjektima i domaćim preduzetnicima u Srbiji da mogu normalno da posluju i funkcionišu, da se oslobode plaćanja, odnosno da se umanji osnovica za porez za sve one novozaposlene radnike koji se u tekućoj godini zaposle, kao i da se sva pravna lica i preduzetnici u nedovoljno razvijenim privrednim područjima Srbije oslobode na period do tri godine plaćanja poreza na dobit. Nažalost, vi preduzetnike u Srbiji ne prepoznajete i to pokazujete već šest godina i zato ne treba da vas čudi ovakva ekonomska situacija u Srbiji, ne treba da vas čudi ni to što je Srbija danas na začelju po procentu rasta BDP u Srbiji. Vama je važnije da iz polu prazne kase pomažete kojekakve strane investitore koji ovde dolaze da pokreću poslove,najjednostavnije zapravo poslove, da celu Srbiju pretvore u zemlju pletača kablova, a pri tome je premijerka ovde, koja je u svom ekspozeu govorila o digitalizaciji, rekla kako ćemo digitalizacijom, savremenim tehnologijama pokrenuti privredu Srbije, pa mi se to ne uklapa jedno sa drugim. Dakle, ono što govorite se ne poklapa sa činjenicama i sa onim što radite u Srbiji. Danas se Srbija pretvara u zemlju jeftine radne snage, gde građani treba da budu zadovoljni zato što im je neko dao posao i platu od 200 evra, dok ste im paralelno sa time troškove života i sve ostale namete povećali u prethodnih šest godina, smanjili naravno i plate i penzije u javnom sektoru. Da je ovaj zakon važan govori o tome koliko danas imate blokiranih privrednih društava u Republici Srbiji. Imate 37 hiljada blokiranih preduzeća u Srbiji. Imate blokadu koja se meri sa iznosom od preko dve milijarde evra i to su firme koje su zbog lošeg ambijenta i lošeg poslovanja i zato što država ne brine o njima, izuzev onda kada treba da ih ucenjuje i da traži kapilarne glasove od tih firmi, apsolutno ne pokazuje nikakvu brigu. Dakle, takođe, što se tiče povraćaja PDV pravnim licima u Srbiji, na tom primeru se vidi da apsolutno za vas preduzetnici ne predstavljaju ništa. Zbog toga oni danas učestvuju sa manje od 30% u kreiranju BDP u Republici Srbiji, a prosek u razvijenim zemljama sveta i EU je barem duplo veći od toga. Govorili ste da ćete promeniti zakon i da ćete popraviti ambijent. Ništa od toga niste uradili. Privredna društva domaća u Srbiji za vas služe samo da ih pljačkate, da od njih uzimate novac, da im šaljete inspekcije, da punite budžet da bi ta sredstva iz budžeta kasnije koristili na sulude projekte „Beograda na vodi“, kupovali jelke od 80.000 evra, postavljali jarbole, pravili gondolu u Beogradu, ali to neće pokrenuti privredu Republike Srbije.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 17. maja 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem. Maja prošle godine sam podneo zahtev za formiranje anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije. Potpuno je jasno da vas ne zanima da se utvrde činjenice u vezi sa poštovanjem Zakona o javnom informisanju, da se utvrde činjenice da li je država zaista izašla iz kontrole medija ili je samo vlasničku kontrolu zamenila finansijskom kontrolom. Ne zanima vas zato što vi danas kreirate lažnu sliku Srbije uz pomoć tih medija, koja opet finansirate parama građana Srbije, iz budžeta, kako republičkih javnih preduzeća, tako i lokalnih samouprava i svih onih drugih institucija koje troše pare građana Srbije. Danas imamo situaciju da u Srbiji nema slobodnog novinarstva, da postoji neviđeni stepen autocenzure i to se može dokazati na svakom koraku, da li je u pitanju izborna kampanja ili ne. Zapravo, vi ste u izbornoj kampanji šest godina i ti mediji su svakog dana u izbornoj kampanji za vladajući režim. To koliko se zakon krši, toliko se ne poštuje Ustav i pravo građana na objektivno informisanje, govore primeri iz lokalnih sredina. Konkretno, u opštini Trstenik iz koje ja dolazim prošle godine je 11 miliona dinara uplaćeno privatnoj televiziji na osnovu projektnog finansiranja. Za te pare, oni su isključivo bilo u službi promocije lokalne vlasti, predvođene SNS u Trsteniku. Takođe, ove godine je isti iznos opredeljen. To su pare građana Srbije. Kršite zakon i kršite Ustav, kako na nivou Republike, tako i u lokalnim sredinama. Koliko je u stvari obesmišljen set zakona vezano za privatizaciju medija govori o tome da je to projektno finansiranje postalo jedan ozbiljan koruptivni mehanizam za finansiranje medija koji su bliski vladajućem režimu. Dakle, ako pogledamo kako su se mediji ponašali i nedavno u predizbornoj kampanji za lokalne izbore u Beogradu, videćete samo na jednom primeru da je vladajuća stranka imala 73.945 minuta, pozitivnih, o njima na elektronskim medijima, dok je lista koju smo mi predvodili, odnosno u kojoj je učestvovala Narodna stranka, imala 2.255 minuta. S druge strane, negativnih minuta smo mi imali 13.945, a vi 852 kao SNS. Dakle, u takvom jednom ambijentu nema demokratije. U takvom jednom ambijentu nema istine. Građani nisu svesni šta im radite i da svakog dana zapravo urušavate sistem, urušavate institucije i dovodite građane do prosjačkog štapa. Svakoga dana je siromaštvo sve veće, ali nažalost, građani to, izuzev ako se ne uvere gledajući svoje džepove, neće moći da shvate šta je istina, a šta su laži.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, nisu glasala 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem. Ovaj zakon sam predlagao da preuzmu neke kolege poslanici iz SNS ili bilo koje druge vladajuće stranke da ga sami predlože. Predlagao sam i ministru prosvete da i on kao predstavnik Vlade i Vlada Republike Srbije predlaže ovaj zakon zato što smatram da je važan za građane Republike Srbije. Važan je za sve one ljude koji školuju svoju decu. Važan je za sve studente i nadarene đake koji, nažalost, eto, godinu i po dana ja to predlažem, ali vi ne želite da stavite na dnevni red. Radi se o zakonu koji uređuje i obezbeđuje stipendiranje učenika i studenata, dakle, zakon o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi, koga treba samo usaglasiti sa Zakonom o učeničkom i studentskom standardu. To je više jedna tehnička stvar, da ljudi koji žele u lokalnim samoupravama da finansiraju svoje najbolje đake i studente, da to mogu da rade a bez da krše zakon, bez da strepe da li će im revizor napisati prekršajnu prijavu ili ne. Ta jedna tako prosta stvar nije vama zanimljiva da promenite. Time pokazujete da vi zapravo ne brinete niti o mladim ljudima, niti o obrazovanju. Govorite ovde o tome kako mladi ljudi treba da se afirmišu i da rade u Srbiji, ali zapravo, oni su sfera vašeg interesa samo onda kada treba da budu siguran glas ili kapilarni glas. Zaboravljate, gospodo na vlasti, da je intelektualni potencijal jedne zemlje isto kao i zlato ili nafta ili više od toga i da sve zemlje danas u svetu se trude da sačuvaju svoje intelektualce, samo vi otvarate vrata našim nadarenim đacima, najboljim studentima da razvijaju neke druge zemlje u svetu. To vas očito ne tangira. Ne tangira vas ni to što desetine hiljada ljudi svake godine odlazi iz Srbije. Govorite o tome kako ste smanjili stopu nezaposlenosti, a ne govorite o tome koliko je radno sposobnih ljudi otišlo iz Srbije, koliko ste njih izbrisali sa evidencije službe za zapošljavanje. Nemate dovoljno para za te mlade ljude. Vi ste predvideli za kancelariju bivšeg predsednika Republike Srbije za saradnju sa Kinom 50 miliona dinara. Bolje je bilo da ste ta sredstva usmerili na Fond za mlade talente. Odvojili ste 360 miliona dinara za nekakvu gondolu u Beogradu samo u ovoj godini kao turističku atrakciju, a ne mislite o onome ko će ostati u državi i ko će ovde živeti. Takođe, ne odvajate ni novac za treće dete, kako reče jedan od ministara, da će to srušiti ekonomsku stabilnost zemlje, ali zato svi ovi besmisleni projekti i milijarde koje su bačene od „Beograda na vodi“, preko ostalih projekata sa raznoraznim lažnim investitorima, to očigledno po vama neće srušiti sistem zato što tu vi imate korist, vi koji danas upravljate Srbijom i vi koji danas ne brinete o građanima Srbije, ne brinete o interesima mladih ljudi, o studentima, đacima, njihovim roditeljima, ali zato brinete o vama i o vašim džepovima.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem. Ovaj zakon takođe predlažem više od godinu dana i tiče se povećanja podsticaja u poljoprivrednoj proizvodnji. Niste shvatili činjenicu da u Srbiji danas oko dva miliona ljudi živi od poljoprivrede, koji rade u više od 630.000 poljoprivrednih gazdinstava u Srbiji. Takođe ste obmanuli poljoprivrednike još 2012. godine kada ste u vašoj beloj knjizi, koju ste predstavili kada ste dolazili na vlast, rekli da ćete od 2012. godine pa nadalje svake godine za 1% podizati budžet za poljoprivredu. Taj budžet je tada bio 5%, on je danas 4,5%. Dakle, vi ne da ga niste podizali za 1% svake godine, što bi značilo da sada imamo preko 10%, već ste ga i smanjili posle šest godina vaše vladavine. To zapravo govori o tome da vi obmanjujete i poljoprivrednike u Srbiji, kao što obmanjujete preduzetnike, kao što obmanjujete i sve druge društvene strukture. Ovo što predlažem ovde sasvim sigurno neće dospeti na dnevni red, ne zato što vi to ne želite, već zato što vam nije rečeno da dođe na dnevni red, dok ne čujete zvonce vi ne glasate ni za jedan predlog opozicije. To je jedan od razloga. Drugi razlog je zato što u ovoj godini poljoprivrednici ne mogu da očekuju ni ono što im je obećano kada je usvojen budžet. Zapravo, deset milijardi su dugovanja poljoprivrednim proizvođačima za neisplaćene podsticaje iz 2017. godine. Kada oduzmete taj iznos, kojim se duguje od iznosa koji je predviđen za ovu godinu, shvatićete da je taj budžet daleko manji i od onoga što piše u budžetu za 2018. godinu. Zapravo, vi smatrate da se poljoprivreda može pokrenuti tako što ćete nekim investitorima, nekim Nemcima, nekim Arapima poklanjati zemlji i davati im da oni obrađuju srpsku zemlju i da uče srpske poljoprivrednike kako treba da rade, a zapravo po sredi je isključivo lični interes onima koji su bliski vašem režimu. Tako imamo i primer davanja 10 hiljada hektara vojvođanskih oranica nekoj fantomskoj firmi „Al Ravafed“ za koju meštani tamo kažu u nedostatku informacija od strane institucija Republike Srbije, mi čujemo, da brat premijera Andrej Vučić obrađuje tu zemlju, tih deset hiljada hektara. Tako da vi demantujte to, recite da to nije istina, da postoji firma „Al Ravafed“ ili „Al Dahra“ koji danas tu zemlju obrađuju. Prema tome, poljoprivrednici su, takođe, vama nešto što vam služi samo u predizbornim kampanjama, i to će verovatno da se nastavi i u narednom periodu, ali isto tako služe da se od njih uzimaju sredstva na koja imaju pravo. Ove godine im pripremate uvođenje vaučere za sve one sezonske radnike, što će još dodatno poskupeti poljoprivrednu proizvodnju u Srbiji i ugroziti konkurentnost našeg poljoprivrednika.
Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Turske u oblasti urbanizma. Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o državnom transportu uz Okvirnu konvenciju o zaštiti i održivom razvoju Karpata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Moldavije u međunarodnom drumskom saobraćaju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o izmeni člana 50A Konvencije o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu i Protokolu o izmeni člana 56. Konvencije o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 3, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o izmeni člana 50A Konvencije o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu i Protokolu o izmeni člana 56. Konvencije o međunarodnom civilnom vazduhoplovstvu. Da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Da, ja se izvinjavam, sistem malo, ja sam pritisnuo, ne reaguje. Dame i gospodo narodni poslanici, ovo sam predložio zbog Vuka Jeremića u narodu poznatijeg kao Vuka potomka. Vazduhoplovstvo je veoma bitno. Imajući u vidu da je on za pet godina potrošio na letove i na putovanja po 20 puta više nego njegov kolega u Hrvatskoj. Potrošio je 3,5 miliona evra i zato je ova Konvencija veoma bitna. Prevedeno, podeljeno na godine, 700 hiljada evra godišnje, što znači svaki dan je na letove trošio dve hiljade evra. NJegov poslanik je ovde pričao o korupciji, o polupraznoj kasi, o subvencijama, o podsticajima, rekao da je da nismo podigli ni za procenat podsticaje u poljoprivredi. Oni su za 2012. godinu planirali 19 milijardi, mi smo prošle godine potrošili 34 i ove godine planiramo 34 milijarde, što je 80% više nego što su oni predvideli za 2012. godinu. Takođe, 2012. godine oni su skupili 800 milijardi prihoda, mi skupljamo milijardu i 160 iz iste zemlje i postavlja se pitanje gde je nestalo 360 milijardi, odnosno tri milijarde evra je nestajalo godišnje iz državne kase i danas slušamo o njihovoj priči, o polupraznoj kasi. NJihova kasa je bila potpuno prazna, ali je zato Vuk Jeremić koji je verovatno imao naftni izvor u Cazinu, od Murat age Pozerca kupio stan od milion evra u Beogradu, poslao u „Siti banku“ svojoj supruzi 650 hiljada dolara u samo jednom transferu i tako oni danas pričaju o korupciji. DŽeparac Vuka Jeremića je bio 25 hiljada evra mesečno. Dakle, toliko je imao prava da troši, samo džeparac od Vlade Srbije i javno se hvalio kako je penzionisao generale, ratne oficire. On i Boris Tadić hvalili su se u SAD, gde je išao u posetu. Takođe, Vuk Jeremić je molio SAD da Albanci ne proglašavaju nezavisnost dok Boris Tadić ne bude izabran i za to je bogato bio nagrađen. Otuda taj stan od milion evra. Albanci su poslušali Vuka Jeremića tako što su Boris Tadić i Vuk Jeremić dali zakletvu 15. februara 2008. godine, a Albanci su proglasili nezavisnost 17. februara te iste 2008. godine. Dakle, to je rezultat njegovog bogatstva, a ne naftni izvor Murat age Pozerca. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Molim da utvrdimo kvorum pre prelaska na glasanje. Ubacite svoje kartice. Proverite šta je sa karticama. Nema moje kartice na ekranu. Proverite šta je sa karticama ili sa sistemom, svejedno, pošto se vidi koliko ima ljudi fizički. Da ne bi fizički vadili i stavljali kartice, molim da još jednom ubacite svoje kartice. Prisutno je 135 narodnih poslanika. Narodni poslanik Aleksandar Martinović je na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2. i članova 170, 192, 201, 202. Poslovnika predložio da se obavi zajednički načelni jedinstveni pretres o Predlogu Zakona o strancima, Predlogu Zakona o azilu i privremenoj zaštiti, Predlogu Zakona o graničnoj kontroli, Predlogu Zakona o evidencijama i obradi podataka u oblasti unutrašnjih poslova, Predlogu Zakona o nacionalnom DNK registru, Predlogu Zakona o jedinstvenom matičnom broju građana, Predlogu Zakona o dopunama Zakona o državljanstvu Republike Srbije, Predlogu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti i saobraćaja na putevima, Predlogu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom redu i miru, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Kraljevine Belgije o policijskoj saradnji, Predlogu zakona o potvrđivanju sporazuma između ministarstava unutrašnjih poslova Republike Srbije i Federalne službe obezbeđenja Ruske Federacije o saradnji u zajedničkom delovanju, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Slovenije o saradnji u oblasti zaštite od prirodnih i drugih katastrofa, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Bosne i Hercegovine o saradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o izmeni Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Španije o recipročnom priznavanju i zameni nacionalnih vozačkih dozvola, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Švedske o saradnji u oblasti sprovođenja zakona, Predlogu zakona o potvrđivanju Radnog aranžmana između Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije i Agencije EU za obuku organa za sprovođenje zakona; Zajednički jedinstveni pretres o Predlogu odluke o izboru predsednika Saveta guvernera Narodne banke Srbije, Predlogu odluke o izboru direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama, Predlogu odluke o prestanku funkcije člana Komisije za hartije o vrednosti, Predlogu odluke o izboru predsednika i članova Saveta Agencije za energetiku Republike Srbije, Predlogu odluke o izboru predsednika sudova, Predlogu odluke o izboru zamenika javnog tužioca, Predlogu odluke o izboru zamenika javnog tužioca, Predlogu odluke o prestanku funkcije predsednika Prekršajnog apelacionog suda, Predlogu odluke o prestanku funkcije predsednika Osnovnog suda u Novom Sadu, Predlogu odluke o prestanku funkcije Privrednog suda u Leskovcu, Predlogu odluke o prestanku funkcije predsednika Osnovnog suda u Novom Pazaru, Predlogu odluke o izboru predsednika sudova, Predlogu odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije , koji je podneo narodni poslanik Saša Radulović, Predlogu odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije, koji je podneo narodni poslanik Goran Ćirić. Da li narodni poslanik Aleksandar Martinović želi reč? Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nisu glasala tri narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za -133, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini, u celini. Ovim ćemo završiti današnji rad. Nastavak je sutra u 10 časova. Hvala vam. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 86 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim da ubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 110 narodnih poslanik i da imamo uslov za današnji rad. Obaveštavam vas da su sprečeni sednici da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Đorđe Vukadinović i Momo Čolaković. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 1. do 18. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika, obaveštavam vas da sam pozvala da današnjoj sednici prisustvuju: potrepdsednik Vlade Republike Srbije, ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović, kao i pomoćnik ministra unutrašnjih poslova Katarina Tomašević, sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova Milica Ćatić, direktor policije Vladimir Rebić, Milan Andrić iz Direkcije policije, Marko Milivojević iz Nacionalnog kriminalističko-tehničkog centra, Zorica Vulić, Emilija Joksić i Zorana Vesković iz Uprave granične policije, Nebojša Arsov načelnik Uprave saobraćajne policije, Zorica Lončar Kasalica načelnik Uprave za upravne poslove u Ministarstvu unutrašnjih poslova, Nataša Raketić i Mileva Zenović - Karašićević iz Sekretarijata Ministarstva unutrašnjih poslova i Jelena Puača, pravni savetnik na normativne poslove u Sekretarijatu Ministarstva unutrašnjih poslova. Zakon o rodnoj ravnopravnosti u Ministarstvu unutrašnjih poslova se apsolutno sprovodi i poštuje i hvala vam uoči Međunarodnog dana žena na tome, ministre. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 180. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o strancima, Predlogu zakona o azilu i privremenoj zaštiti, Predlogu zakona o graničnoj kontroli, Predlogu zakona o evidencijama i obradi podataka u oblasti unutrašnjih poslova, Predlogu zakona o nacionalnom DNK registru, Predlogu zakona o jedinstvenom matičnom broju građana, Predlogu zakona o dopunama Zakona o državljanstvu Republike Srbije, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji, Predlogu zakona o izmenama Zakona o javnom redu i miru, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Kraljevine Belgije o policijskoj saradnji, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije i Federalne službe obezbeđenja Ruske Federacije o saradnji i zajedničkom delovanju, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Slovenije o saradnji u oblasti zaštite od prirodnih i drugih katastrofa, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Bosne i Hercegovine o saradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Španije o recipročnom priznavanju i zameni nacionalnih vozačkih dozvola, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Republike Grčke o međusobnom priznavanju vozačkih dozvola, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Švedske o saradnji u oblasti sprovođenja zakona i Predlogu zakona o potvrđivanju Radnog aranžmana između Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije i Agencije Evropske Unije za obuku organa za sprovođenje zakona. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Vojislav Šešelj. Izvolite.