Hvala, poštovana predsednice, poštovana ministarko, kolege poslanici, evo, ovaj prvi član na koji smo mi dali amandman, mislim da govori o kvalitetu ovog zakona. Vlada je predložila zakon i u prvom članu nabrojala opštine na koje će se ovaj zakon odnositi. Znači, opštine na kojima je napravljena šteta od poplava i klizišta i na koje će se odnositi zakon na otklanjanju od posledica ove štete. To je uradila 12. jula 2014. godine. Skoro dva meseca posle poplava, a onda kada je dva dana kasnije poslala ovaj zakon u Skupštinu… Samo želim da vas obavestim da koristim vreme šefa poslaničke grupe, ovo govorim gospodine predsedavajući zbog evidencije.
Da, da samo izvolite.
Pošto sam i podnosilac amandmana, pošto ću malo duže da govorim. Znači, u prvom članu nabrojano je 49 gradova i opština Srbije na koje bi ovaj Predlog zakona trebao da se odnosi u Vladinom predlogu, a onda posle dva dana kada je predlog stigao u parlament, i brojni poslanici uključujući i nas, smo primetili da se neke opštine tu ne nalaze. Onda je Vlada priznala da je zaboravila i dala je predlog, odnosno preko Odbora je napravljen amandman kojim se briše spisak svih opština i daje se jedna formulacija da će to sada Vlada utvrditi tačan broj opština. Od ministarke smo čuli da se u stvari radi o 124 ili šest, čak. Zamislite vi, 49 ste pobrojali, a radi se o 126. Znači, 77 opština i gradova u Srbiji ste zaboravili. Kakva je to Vlada koja zaboravi 77 gradova i opština da stavi u Predlog zakona koji treba da obnovi Republike Srbije i da pomogne ugroženim građanima. To govori o neozbiljnosti celog ovog zakona. S obzirom, da je samo jedan amandman, ponovo od naših sedam, čini mi se, koliko smo predložili, prihvaćen, u stvari devet, mi nećemo na kraju podržati ovaj zakon. Što se tiče ovog konkretnog amandmana, žao nam je što Vlada nije izašla u susret i prihvatila naša rešenja kojim smo izmenili stavove 1. i stav 3. jer smatramo da je to bolje rešenje, sveobuhvatnije. Mogla je da nađe način da prihvati to rešenje. Mi se slažemo da je naravno bolje, jer mi smo našim predlogom dodali dve, tri opštine na ovaj spisak, koliko smo dobili informacije i mogli da sagledamo da se ne nalaze na ovom ukupnom spisku, ali se slažemo da je ovo rešenje koje je dao Odbor najbolje, jer je najsveobuhvatnije i omogući će da svi koji su oštećeni od ovih poplava i klizišta budu u situaciji da dobiju državnu pomoć, ali je loš što je Vlada poslala zakon bez tog rešenja zaboravivši 77 opština i gradova. Kažem ponovo, propust napravljen što nije naš amandman prihvaćen, odnosno stav 1. i stav 3. mislim da na bolji način definiše šta ovaj zakon uređuje, postupak donošenja, našta se tačno odnosi i koliko traje i od kog trenutka traje. Pošto je ovo početak diskusije, javljam se kao šef poslaničke grupe, želim da kažem da zbog činjenice da ovako počinje ovaj zakon, da se ovakav propust pravni na početku, da je ovakav odnos prema našim amandmanima, mi ne možemo da glasamo za ovaj zakon jer je to jedan lex specijalis koji ne rešava trajnje sistemski problem šta u koliko se ponovo dese neke elementarne nepogode. Da li ćemo ponovo morati da donosimo zakon. Bolje da se išlo na sistemska rešenja koja menjaju problematičan zakon, znači, pre svega Zakon o javnim nabavkama, da se tu predvidi situacija da se za uklanjanje od posledica elementarnih nepogoda menja procedura ovako kako ste predvideli ovim zakonom i da onda građani mogu odmah da očekuju da će Vlada reagovati, jer smo čuli od premijera da Vlada nije mogla da reaguje zbog važećeg Zakona o javnim nabavkama i čekala je da se donese ovaj lex specijalis da bi mogla da počne da radi. Šta ćemo da radimo ako se sutra negde situacija ponovi, da li ćemo ponovo morati da donosimo neki lex specijalis, a da građani za to vreme čekaju i da ne mogu da dobiju pomoć. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednik Vlade profesor dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Da li ćete vi to da kažete da je neko nešto zaboravio, ili je jednostavno došlo do greške koju sam ja rekla, zašto nisu i pitala zašto nisu sve opštine stavljene. Mi smo naravno taj član 1. promenili. Ali, verujem da vi mislite da zakon ne treba da se donosi, da je mnogo bolje da zakona nema kao što je bilo u periodu dok ste bili na vlast i kada su vam se dešavale i te kakve elementarne nepogode, pa se to otprilike radilo stihijski. Vidite, mi smo odlučili da imamo zakon, da ga ograničimo na godinu dana, da za tih godinu dana upravo primenimo apsolutno sve odredbe Zakona o javnim nabavkama. Takođe verujem da bi i vama isto odgovaralo da tog zakona nema i da se on promeni. Pošto smo novim Zakonom o javnim nabavkama i te kako uštedeli ovoj zemlji novac, međutim Vlada Srbije je odlučila da ima zakon, da sve bude vrlo pregledno da sve bude vrlo transparentno, da se zna svaki dinar koji je došao u zemlju, a vezano je za elementarnu nepogodu koja se zove poplave. Ono što je takođe dodatni razlog zašto imamo ovakav zakon, nažalost, ova elementarna nepogoda pogodila je veoma veliki broj opština. Nemati zakon u ovoj situaciji, ne naći mogućnost da što brže reagujemo i da što brže rešimo i koliko toliko uspostavimo jedno normalno funkcionisanje opština nije bilo moguće uraditi brzo bez zakona. Takođe, iz ovog zakona kada pominjete sistemska rešenja, reći ću vam, da se slažem sa vama da sistemski neke stvari treba urediti, ali one ne mogu sada da se urade za mesec dana. Pitanje klizišta koje ste pomenuli ovde i koje sam videla u ovom članu, on će sasvim sigurno biti rešen i ne može da se reši samo iz budžeta Republike Srbije. Verujem da ćemo mi konačno ove godine prvo imati mapu klizišta koju nemamo još uvek kao država, a da ćemo nakon toga krenuti da rešavamo ona prioritetna, pa onda dalje, kako to redom ide.
Reč ima zamenik šefa poslaničke grupe SNS, prof. dr Aleksandar Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, SNS smatra da je Vlada Republike ispravno postupila što je odbila ovaj amandman. Ništa nije zaboravljeno i nijedna opština, nijedan grad koji je pretrpeo štetu u poplavama u maju ove godine neće biti bez pomoći Republike Srbije, odnosno Vlade Republike Srbije. Ono što bih ja hteo da istaknem u ime poslaničke grupe, od kako je Srbiju zadesila najveća elementarna nepogoda, zvana DOS 2000. godine, želim da postavim pitanje, onima koji kritikuje Vladu Republike Srbije i onima koji kritikuju SNS, gde su bili u junu 2001. godine kada su se izlili Jadar, Štira i Resnička reka, gde su bili 2005. godine kada se izlio Tamiš, gde su bili 2005. godine kada je došlo do velikih poplava u slivu Južne Morave, pa u martu i aprilu 2006. godine kada je došlo do problema na celom toku Dunava kroz Srbiju. Gde su bili u novembru mesecu 2007. godine kada su velike poplave zahvatile jug Srbije, naročito sliv reke Vlasine, pa gde su bili novembra 2009. godine kada su izbile velike poplave u oblasti Užica, Arilja, Požege, Sjenice, Novog Pazara? Gde su bili juna 2009. godine kada je došlo do velikih poplava u Vrnjačkoj Banji i okolnim naseljima. Šta su radili u 2010. godini u Kraljevu, o tome smo već pričali. Dakle, ovo je prva Vlada Republike Srbije koja je predložila zakon koji će omogućiti obnovu poplavljenih područja u roku koji objektivno ne može biti kraći. Naravno, pravo je opozicije da se ruga vlastima, da kaže, eto, predložili ste zakon tek posle dva meseca od ukidanje vanredne situacije u Republici Srbiji, ali dozvolite, objektivno nije ni moglo ranije. Dakle, neko je morao u ovoj izuzetno teškoj situaciji u kojoj se zemlja nalazi, ne samo zbog poplava, da sedne i da napiše predlog zakona, neko je morao da sedne pa da napiše detaljan izveštaj o poplavama kakav nismo videli nikada. Dakle, gde vam je izveštaj o Kraljevu, gde vam je izveštaj o svim ovim poplavama koje su se od 2001. godine, gde su vam izveštaji šta ste radili u Sjenici, šta u mnogim gradovima i opštinama u Srbiji koje su bile u poslednjih 14 godina teško pogođene različitim elementarnim nepogodama. Dakle, ova vlada je učinila nešto što nijedna nije i ova Narodna skupština će učiniti sa vama ili bez vas, ono što nijedna Narodna skupština nije do sada učinila. U rekordnom kratkom periodu donećemo zakon koji će omogućiti da jedan veliki broj građana Republike Srbije, jesen i zimu ne dočeka bez krova nad glavom. Alternativa ne glasanja za ovaj zakon jeste da prepustimo građane sa ugroženih područja, njihovoj nesrećnoj sudbini i da se podsmevamo Vladi Republike Srbije, kako je to ona tek posle dva meseca smogla snage da predloži jedan zakon. Ovo nijedna Vlada nije učinila i nijedna Narodna skupština ovo nije učinila. Mi smo ponosni na Vladu Republike Srbije, zato što nam je predložila ovakav zakon. Nijedno pravo u Srbiji zbog ovoga nije suspendovano i nijednom građaninu Republike Srbije, njegovo pravo nije suspendovano. Zbog javnosti, ne zbog opozicije, želim da kažem da se ovim zakonom ne suspenduje Zakon o javnim nabavkama. Otvoreni postupak je jedan od postupaka javnih nabavki koje su predviđene Zakonom o javnim nabavkama, s tim što se on ovde definiše kao prioritetan postupak, odnosno postupak po kome će se odvijati javne nabavke. Opet zbog javnosti, ne zbog opozicije želim da kažem da Kancelarija za obnovu poplavljenih područja nije nikakva nova agencija, da u njoj rade državni službenici koji već rade u pojedinim ministarstvima i da praktično, ova kancelarija građane Republike Srbije, ne košta gotovo ništa. Dakle, Vlada će zajedno sa nama ovde u Skupštini da učini sve da do tog 1. oktobra, svi oni koji su ostali bez krova nad glavom, dobiju svoje kuće, a da u roku važenja, a to znači u roku od godinu dana, učinimo sve, u jednoj izuzetno teškoj ekonomskoj situaciji koja postoji nezavisno od ovih poplava. Ove poplave su samo jedna dodatna nevolja koju niko nije mogao da očekuje, da ćemo u tom periodu od godinu dana uspeti da obnovimo, ne samo stambene objekte, što je jako važno, uspećemo da obnovimo i kompletnu infrastrukturu u Republici Srbiji. Ono što je važno i na šta je SNS naročito ponosna, iako su se neki podsmevali i rekli da to neće uspeti, to je donatorska konferencija koja je pre nekoliko dana održana u Briselu i koja je pokazala, i to je takođe jako važno, da Srbija ima prijatelje i na istoku i na zapadu i da će nam pomoći i Rusi i članice EU i Japanci i Amerikanci i mnogi drugi. Vidim ovde neke amandmane gde se na neki način limitira pomoć koja dolazi van EU. Sve to pokazuje da Vlada Republike Srbije ima snagu, ima kapacitet, ima kredibilitet da zajedno sa nama u Narodnoj skupštini učini sve da obnovimo zemlju u tom periodu važenja ovog zakona od godinu dana, a prvi korak je da svim ljudima koji su ostali bez svojih kuća obezbedimo krov nad glavom, a bez ovog zakona to ne bi bilo moguće.
Za reč se javio šef poslaničke grupe SNS, Zoran Babić.
Zahvaljujem se. Pošto pretpostavljam i znam da će većina ili sva pitanja koja je postavio uvaženi kolega, gospodin Martinović, ostati bez odgovora, zato što odgovora nema, probaću ja da odgovorim bar na jedno pitanje. Kada je rekao gde su bile bivše vlade, kada je Srbiju, deo naše države, pogodile elementarne nepogode, gde su izveštaji koji su dolazi u Narodnu skupštinu? Evo, ovde su izveštaji. U ovih pet tankih fascikli je 12 godina u Srbiji. Sve ove nedaće o kojima je govorio gospodin Martinović, nalazi se u ovih pet listića. Nijedan od tih listova, nijedan od tih izveštaja nije davala Vlada Republike Srbije. Te izveštaje su davale jedinice lokalne samouprave, više opisujući šta ih je snašlo, ali pažljivo čitajući nigde nisam mogao da vidim bilo kakvu pomoć, asistenciju ili da je bilo šta uradila Vlada Republike Srbije, Vlada koju je vodila DS. Tako se ophodila Vlada, tako se ophodila stranka koja sada s jedne strane kaže – zašto je izveštaj došao, zamislite, posle dva meseca, a sa druge strane zašto je ovaj izveštaj obiman. Pa znate, neko ko nije uopšte pisao izveštaje ili su pisale jedinice lokalne samouprave, gde Narodna skupština nije ni raspravljala i bile su nevidljive, apsolutno može da uputi samo takvu nemuštu kritiku. Mislim da je rečenica koja je izrečena da je Vlada zaboravila 77 opština u najmanju ruku bezobrazna, u najmanju ruku drska, u najmanju ruku bacanje prašine u oči građanima Republike Srbije, svim onim ljudima koji su se odazvali pozivu premijera Vlade RS, gospodina Vučića, svim onim volonterima koji nisu pitali ni za dan, ni za noć, koji su pomagali predstavnicima MUP-a, predstavnicima Ministarstva odbrane, svim članovima Vlade RS. Da li možete reći da se u vremenu poplava, u vremenu kada su se spašavali ljudski životi, da je Vlada RS zaboravila sve ove opštine u kojima su se nepogode desile? Da li hoćete da kažete da nismo bili na toj teritoriji, da Vlada nije pomagala, da nije spašavala i ljudske živote i materijalna dobra u obimu u kojem je mogla? Kako neko može da ima obraza i da kaže da je Vlada RS zaboravila 77 opština? Koliko ste vi gospođo ministarka obišli opština u vreme vanredne situacije? Koliko je obišao premijer Vlade RS, ministri u Vladi? U koliko opština je reagovano? U svim opštinama koje su sastavni deo izveštaja. Da li znate šta znači - zaboraviti? Znači kada jednu opštinu, jedan veliki grad kao što je grad Kraljevo pogodi zemljotres, dođe do ljudskih žrtava, velikih oštećenja, niko ne može da predvidi elementarnu nepogodu, niko ne može da predvidi zemljotres, ali zaboravljeno je ako posle pet godina od zemljotresa zgrade, kuće, još uvek nisu obnovljene. Zgrade pored zdravstvenog centra, stara kolonija, ne bezbedne za boravak, ne useljene, ljudi kao podstanari, ko zna gde su. Gde je izveštaj za Kraljevo? Gde je otišao novac namenjen obnovi Kraljeva? Gde su ljudi koji su živeli u nekadašnjoj Kidričevoj, a sada u zgradama u Dositejevoj ulici koje takođe nisu useljene, nisu ni početi radovi posle pet godina? Novac je prikupljen. Srpska napredna stranka ima čast da kaže da smo od svojih skromnih sredstava, onih koje smo prikupili od naših članova, obnovili desetine kuća u Kraljevu, onda kada smo bili u opoziciji. Ćutali smo i pomagali. A sada se ovde spočitava zašto se uvodi leks specijalis kako bi ljudi u Obrenovcu, u Mladenovcu, Lazarevcu, Valjevu, svim gradovima i opštinama koje je pogodila elementarna nepogoda, zašto se donosi leks specijalis da bi ljudi do septembra, oktobra, do jeseni mogli da uđu i da se vrate u kuće, da bi imali normalan život. Samo da bi se neko napravio drugačijim, lošijim, a nije tako. Da li je nesreća koja pogodi jednu zemlju mesto gde se zarađuju sitni politički poeni? Ne, nije. Još jednom apelujem da oni koji su odgovorni za vođenje ove zemlje, oni koji su, kako je rekao gospodin Martinović, doneli elementarnu nepogodu 2000. godine, koja je trajala 12 godina u Srbiji, mogu sve da kažu ali samo ne smeju da kažu da je Vlada RS zaboravila 77 opština. Oni koji su zaboravili Kraljevo, oni koji su zaboravili da podnesu izveštaj o bilo kojoj elementarnoj nepogodi, bilo gde da se desila u Srbiji za proteklih 12 godina, i to se slažem da samo svoj džep nisu zaboravili, ali ono što jeste je da SNS ne može da podrži ovaj amandman, zato što nije podnet zbog iskrenosti, već zbog sitnih političkih poena.
Po Poslovniku se javio Dejan Nikolić. Izvolite.
Gospodine Bečiću, pravite istu grešku koju ste napravili pre dva dana. Javio sam se i malo pre i ono što ću reći ne odnosi se na gospodina Babića, već na gospodina Martinovića. Dozvoljavate i dalje da iznosi gnusne uvrede na račun poslanika opozicije, kvalifikuju neke prethodne vlade elementarnim nepogodama. Mi to nećemo da slušamo, mi to nećemo ni da dozvolimo. Ili primenjujte Poslovnik, izreknite mere koje su propisane ovim Poslovnikom, inače ćete ovu Skupštinu da pretvorite u jednu Kozačku skupinu ljudi. Primenite poslovnik i uvedite red.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović, po amandmanu i molim vas da govorite o amandmanu. Svi u krug ste se izređali i sada vas molim da se vratite na amandman.
Hvala uvaženi predsedavajući, ako možemo samo malo da se čujemo. Da, po amandmanu ću naravno govoriti, uze mi gospodin Babić malo pre reč iz usta – ja ne mogu da ga podržim zato što je zaista licemerno ovo što se podnosi. Inače, moram da kažem da se uopšte stidim kao građanin ove države što mi uopšte donosimo ovakav zakon. Zamislite da mi u 2014. godini donosimo zakon o obnovi zemlje, umesto da razmišljamo o tome kako zemlja da ide napred, mi donosimo zakon da obnovimo državu, a taj zakon je nažalost plod višegodišnje neodgovornosti, sramne neodgovornosti nekih prethodnih garnitura koje su zemlju dovele do ovakvog haosa i sada neko nama ovde kaže kako smo zaboravili neke opštine ili neke gradove. Vi ste gospodo zaboravili celu državu. Dva bedema niste napravili za čitav svoj mandat. VI tražite od nas, pošto je podnosilac amandmana, između stalog, u diskusiji, kada smo govorili o celini samog zakona, rekao nam je – da li su mogle da se spreče žrtve? Možda su mogle, ali nismo mi prodavali čamce od vojske, nego ste prodavali vi za bam-badava. Izvinite, nikakve resurse nismo imali da spašavamo državu. Tražite od nas da za dva dana napravimo kompletne bedeme. Postavio sam pitanje ovde gospođi Mihajlović, između ostalog to se i odnosi na ovaj amandman, hoće li neko da odgovara, ko je ovu državu doveo do toga, posebno ovi po lokalnim samoupravama iz stranke koju su nekada, ne znam više ko sada kome pripada pošto su se podelili, ali, hoće li neko da odgovara, pošto su ogromna sredstva izdvajana u lokalnim samoupravama za odbranu od elementarnih nepogoda i niko ne odgovara. Ja ne znam, hoće li neko da ide u zatvor zato što je zemlja uništena i upropaštena zbog toga? Mi nažalost danas, dragi građani, 2014. godine donosimo zakon da obnavljamo zemlju, kao da smo prošli neki ratni period u proteklih pet-šest godina, pa sad obnavljamo državu. Zaista je žalosno bilo kada gospodin Vučić izlazi na konferenciju za štampu i kaže – Šabac možda moramo da branimo ratnim merama. Dotle smo bili došli pod vama, da nam je voda do guše došla, upropastili ste nas i sada vi imate obzira da ovakav amandman podnosite i da kažete – zaboravili ste neki grad. Ne gospodo, vi ste zaboravili celu zemlju i zato smo danas ovde gde jesmo. Hvala.
Zahvaljujem se. Za reč se javio marko Đurišić po povredi Poslovnika. Izvolite, koji je član?
Hvala. Povreda člana 104, pravo na repliku. Javio sam se za repliku još za vreme izlaganja gospodina Martinovića jer je pogrešno protumačio moje izlaganje, uvredljivo se izrazio o mom izlaganju, o mojoj poslaničkoj grupi, o mojoj stranci. To je isto uradio…
Gospodine Đurišiću, po Poslovniku…
Da li mogu da završim obrazloženje povrede Poslovnika, a vi onda procenite da li sam ja bio u pravu ili ne?
Izvolite.
Tražio sam repliku na sve ono što je izgovoreno prvo od gospodina Martinovića, onda od gospodina Babića i na kraju od gospodina Đukanovića. Pročitajte član 104. prvi i drugi stav, a onda na osnovu trećeg stava vi odlučite da li sam imao pravo ili ne na repliku. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kada sam saslušao izlaganje sva tri govornika koja ste vi pomenuli, nisam video ništa uvredljivo na osnovu vašeg izlaganja da biste imali pravo na repliku. Ja to imam pravo po članu koji ste citirali. Iz tog razloga vi biste dobili reč po amandmanu, ako želite. (Marko Đurišić, s mesta: Povreda Poslovnika.) Izvolite.
Povreda člana 106. „Govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres“. Tačka dnevnog reda su amandmani na Zakon o poplavama u Republici Srbiji. Ja sam govorio o amandmanu koji smo mi podneli na član 1. koji, između ostalog, u Predlogu zakona Vlade nabraja 49 opština. Postavio sam pitanje gde je 77 opština, rekao sam, zaboravljenih opština. Ministarka je rekla – greškom nisu tu. Zašto onda uvredljivi izrazi na moj račun, na račun moje poslaničke grupe? Zašto izrazi o tome kako neko nije zaboravio na svoje džepove i slične stvari? Vi ste morali da reagujete i da opomenete i poslanika koji je to izgovorio iz klupe i da mu izreknete opomenu, u skladu sa članom 109. i isto to da uradite i za gospodina Babića, koji je to ponovio u mikrofon. Pogledajte član 109. razlozi za izricanje opomene, uvredljivi izrazi. Da li je uvredljivo to što neko govori nekome da nije zaboravio, na punjenje svojih džepova, ili nije uvredljivo? Ako nije uvredljivo, onda ja mogu verovatno to isto da iskoristim, da su vaši džepovi svakog dana sve puniji i puniji, da ne možete da hodate koliko su vam puni džepovi.
Ovo je sada uvreda. Gospodine Đurišiću, oduzimam vam reč. (Marko Đurišić, s mesta: Zašto je ovo sada uvreda? Zašto sam ja sad nekog uvredio, a taj neko mene nije?) Zahvaljujem se. Reč ima potpredsednik Vlade prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Kad ste rekli – greškom, to se nije odnosilo da je neko zaboravljen u tom smislu. Rekla bih više da je čak i tehnička greška, ali dokazaću vam zašto je to tako, jer sam već sada tražila datum. Komisija za procene i utvrđivanje štete od elementarnih nepogoda, kojom ja predsedavam, 20. maja je već imala svoju sednicu. Ako su prva vanredna stanja krenula već 13. i 14. maja, 15. maja ozbiljne poplave, onda dokaz da niko nije zaboravljen vam je i da je 20. maja bila već prva sednica i da smo mi već tada tražili, dogovarali se kako ćemo sa opštinama da radimo i kako ćemo od svih opština što pre da dobijemo prve izveštaje. Zaista to čak više smatram i tehničkom greškom. Mislim da se vi baš niste izražavali u tom smislu da mislite da je to takva greška, nego ste potpuno insinuirali nešto drugo, ali, dobro, vaše je pravo, razumem, kao opozicija da napadate sve što ova Vlada radi, ali ću vas još jednom podsetiti, kao što su vas podsetile moje kolege iz SNS, da je ovo prvi put da jedna Vlada hoće pregledno i transparentno da rasporedi novac i da pomogne ljudima da što pre počnu normalno da žive nakon užasnih situacija i stanja u kojima se čitava država našla. Na samom kraju, ako sam dobro pratila, a čini mi se da jesam, upravo je takođe moj kolega iz SNS, kada se obraćao, govorio o Vladi DS i obraćao se poslaničkoj grupi DS. Izvinite, ne znam da li ste vi u DS ili ste u nekoj drugoj stranci? Ja bih rekla da vi niste u DS.
Zahvaljujem. Reč ima šef poslaničke grupe SNS gospodin Zoran Babić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, član 107. Poslovnika. Mislim da nekako u ovoj Narodnoj skupštini pokušava da se stvori atmosfera pikada i mete. Meta je SNS, predsednik SNS i Vlada Republike Srbije, ali je problem što je ta meta, ma koliko bila velika, nedostižna. Ruka je slaba koja drži pikado. Nikako da dođe do te mete. Ne može da se dobaci, pa i za tako nešto i za tu slabost je opet kriva meta. Svaka kritika, svako podsećanje na vreme koje smo nasledili, na nezaposlenost koju smo nasledili, na stanje u javnim finansijama koje smo nasledili, egzaktni tačni podaci, odmah iza toga kreće uvreda, odmah smo kozačka skupština, odmah smo ne znam ni ja šta. Izvinite, molim vas, nije dovoljno što ste platili političku cenu. Ljudi u Srbiji moraju da znaju šta je neodgovorna politika, koliko nas ta neodgovorna politika DS košta i dan danas. To koštanje se nije završilo 2012. godine i neće se završiti ni u godinama koje su ispred nas i zbog toga moramo da preduzmemo teške i nepopularne mere, zato što nam je država na prvom mestu, zato što ne mislimo na svoje džepove u kojima se nekada drže ruke. Onaj ko misli da mu je upućeno zato što je punio te džepove novcem, onda može da se nađe prozvanim. Ono što ću još jednom reći, apsolutno je moj kolega gospodin Martinović u pravu kada je rekao da je 2000. godine Srbiju zahvatila elementarna nepogoda, jer kako drugačije objasniti činjenicu da je 358.000 ljudi ostalo bez posla? Kako drugačije objasniti, nego kao elementarnu nepogodu?
Zahvaljujem, gospodine Babiću. Zareč se javio narodni poslanik Dejan Nikolić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Član 27. Poslovnika. Ja vas još jednom pozivam da uvedete red i vratite debatu i razgovor na temu dnevnog reda. Poslanik vrlo jasno pita gde je 77 opština, čiji su građani i objekti oštećeni ovom poplavom? Mi neki razgovor sa ministarkom još i imamo, a onda se poslanici SNS ubacuju vređanjem i diskreditacijom poslanika opozicije. Molim vas da date pauzu, da ministarka lepo objasni poslanicima ko je vodio obnovu u Jaši Tomić, ko je vodio obnovu u Kraljevu.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Marijan Rističević, povreda Poslovnika. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovani predsedavajući, ja sam se javio odavno. Dakle, već mi stala krv u ruci koliko držim ovaj Poslovnik. Javio sam se po članu 103, vezano za član 107. Narodni poslanik ima pravo da ukaže na povredu u postupanju predsednika Narodne skupštine. To je stav 1. Pa ide onda stav 2. Narodni poslanik ne može da ukaže na povredu postupanja predsednika Narodne skupštine na koju je već ukazano. Stav 3. je posebno zanimljiv – Predsednik Narodne skupštine daje reč narodnom poslaniku koji ukazuje na povredu stava 1. ovog člana odmah po završenom izlaganju prethodnog govornika, s tim što predsednici poslaničkih grupa imaju prednost. Verujem da ste vi tolerantni prema opoziciji i ja to poštujem. Tolerancija je nešto što izuzetno cenim kod vas i kod svih predsedavajućih. Međutim, u buduće morate da vodite računa, gospodinu koji je govorio u ime Nove demokratske stranke ili NDS-a ili ta skraćenica znači nismo demokratska stranka, ne znam tačno šta je, dali ste dva puta uzastopno da reklamira povredu Poslovnika. On je bio i prethodni govornik. Kako može da reklamira povredu Poslovnika na samog sebe? Dakle, reklamirao je jednom povredu Poslovnika, vi ste mu dali objašnjenje, vi niste prethodni govornik, pa ste mu odmah dali posle toga ponovo reč. Dakle, duplu povredu Poslovnika je reklamirao uzastopno, a da pre njega niko nije govorio. To je nemoguće, dati reč nekom po povredi Poslovnika, a da pre njega nije bilo nijednog drugog govornika, sem njega samog. Vi ste njemu dali povredu Poslovnika na njega samog. Ja cenim tu vašu izuzetnu sposobnost da tolerišete, ali vas molim da to malo izbalansirate. Nemojte da ja čekam dva sata, a neko dva puta uzastopno reklamira povredu Poslovnika. Nije u redu, ali ako je u korist opozicije, ne treba da se glasa.
Da li želite da se Skupština izjasni o ovoj povredi Poslovnika u danu za glasanje?
Ne.
Hvala. Po Poslovniku se takođe javio narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Reklamiram član 109. Poslovnika, deo koji tretira uvredljive izraze, dakle, psovke. Bilo je mnogo članova Poslovnika koji su prekršeni danas.
Ne možete član 109. da reklamirate. Morate neki drugi član.
Onda, član 106, koji govori o tome da govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres. Dakle, gospodin iz Nove demokratske stranke je ovde u nekoliko navrata vređao i poslaničku grupu i konkretne poslanike. Mi smo navikli na vaše ispade i navikli na bahato ponašanje, na neodgovorne izjave. Ali, molim vas da bar danas, zbog ozbiljnosti teme, zbog važnosti tačke dnevnog reda o kojoj se vodi pretres, molim vas da se bar danas uzdržite od takvog bahatog ponašanja.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić, replika.
Hvala. Podržavao sam Vladu DS o kojoj vi govorite i spreman sam i da snosim sve posledice i odgovornost i za dobro i na loše što je urađeno u tom periodu. Jesam član NDS, ako to nekome od kolega nije jasno, Nove demokratske stranke, takav je naziv. Želim da odgovorim na nekoliko stvari koje se ovde ponavljaju, zašto nije tada nešto urađeno što se danas prvi put radi. Srećom po građane Srbije, to iskreno mislim, nije bilo ovakvih nepogoda kakve su nas zadesile u maju. Nikad za sve ove situacije za koje su kolege nabrajale u prethodnom periodu nije bila proglašena vanredna situacija na teritoriji cele Republike Srbije. Zato Vlada nije ni mogla da dostavi Skupštini bilo kakav izveštaj. Lokalne samouprave koje su proglašavale vanrednu situaciju na svojoj teritoriji, u skladu sa zakonom, upućivale su izveštaje svojim skupštinama na razmatranje. Mislim da to treba jasno reći. Da li je bilo zloupotrebe i šta se dešava sa svim tim građanima, tu postoje određene kontradiktornosti. Prvo se kaže – ništa nije urađeno, a onda se kaže – neko je ukrao pare koje su bile namenjene. Vlada je za svaku od ovih situacija opredelila sredstva da se pomogne građanima i 2001. i 2005. i 2007. i 2010. godine. To su bile razne vlade. Da li je tada bilo nekih zloupotreba, naravno, pozivam istražne organe da što pre otkriju i da krivce kazne. Hvala.
Za reč se po amandmanu javio narodni poslanik dr Dejan Nektarijević.
Gospođo ministar, gospodine predsedavajući, kolege poslanici, dolazim iz opštine Smederevska Palanka. Ovih dana sam dosta slušao kada je bilo rasprave o poplavama, baš o opštini iz koje ja dolazim. U potpunosti pozdravljam plan Vlade i formiranje kancelarije iz vrlo jednostavnih razloga. U ovoj zemlji fali puno kontrole i fali sistemskih rešenja. Samim tim, da ne bih dolazio u situaciju da pričam gnusne laži, otvorite revizorski izveštaj za 2012. godinu u kome ćete videti stanje opštine Smederevska Palanka. Od toga je 275 dana u blokadi. Neću reći da ja i dalje tamo imam nepogodu, nego ću reći da sam imao poplavu. Ali, stogodišnji prosek, imam poplavu 1999. godine prvu, koja je iznad stogodišnjem proseka. Vodoprivredno područje Smederevske Palanke je najveći centralni, najveći bujični vodotok u centralnoj Srbiji. Godine 1999. su urađeni obimni radovi na zaštiti tog područja od poplava. Ono zahvata područje od 3.820 kilometara. Pošto kolege vole da barataju činjenicama i sistemskim rešenjima, samo bih napomenuo da je to elitno preduzeće „Srbijavodoprivrede“, koje je držalo Smederevsku Palanku, 2006. godine privatizovano. Određene političke grupacije misli da je dovoljno neke stvari privatizovati i da one i dalje nastavljaju da rade, bez ikakve upotrebe i bez ikakve kontrole. Budućnost, odnosno sudbina tog preduzeća je bila da je ono 2010. godine ušlo u stečaj, 2011. i 2012. godine ovo veliko područje je ostalo bez zaštite. Desilo se da 2014. godine, posle 15 godina, dobijamo opet stogodišnji prosek voda i imamo poplavu. Kada ostavite jednu teritoriju bez radova na bedemima, neću vam pričati ovde celokupan izveštaj, to znači da mi nismo imali odgovornost u ponašanju prema bazičnim stvarima u poljoprivredi. Neću vam pričati da su sve brane na toj teritoriji urađene od 1962. do 1978. godine, u vreme komunizma, da su svi melioracioni radovi urađeni tada, da je predsednik Vlade Vučić pitao za navodnjavanje, od toga mi imamo četiri brane koje su pripremljene za navodnjavanje još onda, ali nema programa. Programa nema zato što je opštinsko rukovodstvo autistično i dosta nesposobno. Pozdravljam formiranje ove kancelarije iz vrlo jednostavnog razloga. Ti ljudi su bili poplavljeni 1999. godine, pa 2014. godine. Bilo bi jako dobro, s obzirom da to nisu ljudi sjajnog materijalnog stanja, da sredstva budu na pravu adresu isporučena. Mislim da su oni u celom prethodnom periodu više nezadovoljni nepravdom i mislim da će biti zadovoljniji i manjim sredstvima, samo da nema nepravde. Samim tim, mislim daje osnivanje kancelarije odličan potez i to podržavam. Znam da je ovo sad momentalno samo rad na posledicama od poplava. Mi sisteme ne možemo u narednom periodu tako brzo formirati i to će biti malo duži period dok formiramo vodoprivredna preduzeća. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Katarina Rakić, po amandmanu.
Govoriću po amandmanu za koji sam se prijavila. Smatram da je u ovom trenutku i na ovakvu temu reč „zaboravili“ preteška reč, jer sumnjam da je ikome u ovom izveštaju to bila namera. S druge strane, kada pročitam ovaj amandman, sa kojim pretpostavljam da ste želeli da popravite tekst, vi ste dodali samo Ćićevac, a primetili ste da nedostaje koliko opština? Milim da ni vi niste fer i da bi najbolje bilo da ste ovaj amandman povukli, a ne da ga branite. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milan Novaković.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko, koleginice i kolege narodni poslanici, mi ne možemo da prenebregnemo činjenicu da su na osnovu ovog izveštaja pozitivne ocene dali i evropski zvaničnici. Citiraću reči gospodina Majkla Devenporta, šefa delegacije EU u Srbiji, koji je rekao sledeće – mislim da je Srbija na veoma transparentan način stavila svoje potrebe na bazi procene štete, koje smo mi zajedno radili sa kolegama iz Svetske banke, UN i EU. Gospodo, vama su putevi u ovih 12 godina bili po čitavom svetu…
Gospodine Novakoviću, molim vas, nemojte se obraćati drugim narodnim poslanicima. Dozvolite samo da završim ono što sam počeo, molim vas. Znači, nemojte se obraćati drugim narodnim poslanicima i molim vas mi smo kod amandmana na član 1, čisto ako ste zaboravili. Izvolite.
Jeste. Amandman je potpuno neprihvatljiv, ali hoću da upravo navedem neke činjenice da nismo morali doći do ovoga da smo imali u prethodnom periodu, s obzirom da su prethodne Vlade putovale po celom svetu i govorile nam kako su potrebna iskustva koja su oni prikupili, doneli u državu Srbiju, a u stvari jedno su pričali narodu, drugo su pričali po svetu, a treće su ovde radili… Citiram gospodina Majkla Devenporta. Jutros je rekao ovo što sam rekao vezano za EU, Svetsku banku. Znači, ako je za njih prihvatljiv ovaj izveštaj, koji su na bazi stručnih podataka, koje su oni dobili od naših ministara ili predsednika Vlade, prihvatili, pa zar mi to ne znamo da cenimo. Imam jedan konkretan predlog za kolege iz opozicije, s obzirom, da učestvuju u raspravi, da oni organizuju jednu donatorsku konferenciju i da prikupe sredstva od svih onih koji su se obogatili u prethodnom periodu za vreme njihove vlasti i da na taj način pokažu solidarnost u ovoj elementarnoj nepogodi. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Novakoviću. Za reč se po Poslovniku javio narodni poslanik dr Janko Veselinović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, pretpostavljam da znate koji ću član reklamirati, ali mogu i da vam kažem. Radi se o članu 106. – da je govornik dužan da govori o tački dnevnog reda koja je u toku. Jasno mi je i razumem poslanike da su oni napisali neke govore svojevremeno za neke teme, možda i za ovu raspravu u načelu, ali danas nije rasprava u načelu. Oni ne samo to, oni ne govore ni o načelu, oni govore o izveštaju Majkla Devenporta, a danas niti on tu sedi, niti je na dnevnom redu njegov izveštaj. Kada bi mogli da pričamo o stvarima, realno, mi bi mogli da kažemo da je prethodna Vlada uradila 20 kilometara nasipa u Šapcu, 10 kilometara u Novom Sadu, mogli bi da govorimo o istini, a ne o neistinama koje se danas ovde iznose, i o činjenici da u Šapcu niste uspeli da završite nekoliko stotina metara ili možda nešto više od kilometra nasipa, a ne da pričamo o izveštaju Majkla Devenporta i o temama koje nisu na dnevnom redu. Dajte da se fokusiramo na amandmane koji su danas na dnevnom redu i da pokušamo da čujemo od ministarke, nije prva potpredsednica Vlade, nego potpredsednica Vlade, ispravnije, da li zaista ima šanse da do jeseni imamo obnovu i da li je ministarka spremna, ukoliko se to ne ispuni, da podnese ostavku? Do jeseni je ostalo još 60 dana, 23. septembra ove godine stiže jesen u Srbiju. Da li ćete vi podneti ostavku, ukoliko ne ispunite obavezu da svaka porodica ima krov nad glavom? Ja se obavezujem, ukoliko vi to kažete, da svoj poslanički mandat stavim na raspolaganje, ukoliko bude suprotno.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić, po Poslovniku.
Nastavlja se sa vređanjem narodnih poslanika SNS. Samo mogu da vas pitam, gospodine predsedavajući, dokle i dokle mislite da je prag tolerancije? Zar mislite da je… (Marko Đurišić, sa mesta: Koji član?) Član 107. – dostojanstvo Narodne skupštine. Zar mislite da je dobro da u javnoj debati, u parlamentarnoj debati, kolega kolegi kaže – neko tamo je napisao. Pa šta ako je napisao? Poslanici SNS se pripremaju za svaku sednicu. Pišu amandmane. Pišu o raspravi u načelu. Ko vama piše, pošto toliki zbir nepravilnosti, da ne upotrebim težu konotaciju, a slobodno bih mogao da kažem, gluposti… Zaista bi neko trebao da se pozabavi sa svim onim što je izrečeno. Da se neko javi po Poslovniku, a da onda pita gospođu ministarku kada će da podnese ostavku, a da se javi po nekoj drugoj temi, na šta to liči? O kojim nasipima u Šapcu govorimo? O kojima nasipima u Šapcu govorimo? Dvadeset i pet kilometara nasipa u Šapcu je branila policija, pripadnici Vojske Srbije. Sedamdeset centimetara je Sava bila u tom… Smejte se, gospodine Veselinoviću. Sve vam je smešno. Nedaća koja je zadesila našu državu, vi odgovarate smehom. Sram vas bilo.
Reč ima narodni poslanik Biljana Pantić Pilja. Izvolite.
Predsedavajući, prekršili ste član 27. Dužni ste da se starate o primeni ovog Poslovnika. Prvo, prekinuli ste mog kolegu Milana Novakovića, koji je pričao o amandmanu, a posle ste dopustili da se kolega iz opozicije javi, da priča o povredi Poslovnika, a onda je izneo repliku i tražio ostavku ministarke. Molim vas da vodite računa kako vodite ovu sednicu i da imate iste aršine prema vlasti i prema opoziciji na ovoj sednici.
Da li se još neko javlja po Poslovniku? (Ne) Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić, po amandmanu.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Gospođo ministarka, danas pričamo o Predlogu zakona… Možete li da mi vratite vreme?
Molim vas, prijavite se ponovo.
U ovom sam parlamentu nepuna tri meseca i stvarno se trudim da prema svima budem korektan i da se svima obraćam sa dužnim poštovanjem. Samo bih vas zamolio da se postarate da dužno poštovanje, koje pružam svojim kolegama, bude uzvraćeno. Ja svakog slušam, ma šta pričao i koliko pričao, vrlo pažljivo i molio bih vas da mi omogućite da mogu da se koncentrišem na ono što ja pričam, bez obzira da li neko želi da me sluša.
Izvolite.
Dakle, predlagač zakona je u članu 1. napisao da se ovim zakonom uređuje otklanjanje posledica poplava, odnosno aktiviranje klizišta na području pogođenom poplavama u Republici Srbiji koje su nastupile u maju 2014. godine. Područje pogođeno poplavama, u smislu ovog zakona, obuhvata poplavljena klizišta, ugrožene delove teritorije Republike Srbije, pa ide nabrajanje mesta. Predlažemo novi amandman, koji glasi – ovim zakonom uređuje se način i postupak donošenja programa mera i aktivnosti radi saniranja posledica poplava, odnosno aktiviranja klizišta na području pogođenim poplavama u Republici Srbiji, koje su nastupile u maju 2014. godine. Određuju se nadležna tela i rokovi za postupanje, kao i druga pitanja koja su od značaja za primenu zakona, a sa ciljem zaštite života i zdravlja, zaštite imovine i vlasništva, zaštite životne sredine i prirodnih dobara, kulturnih dobara i kulturne infrastrukture, kao i drugih prava i sloboda, te stvaranje uslova za uspostavljanje normalnog života i obavljanje privrednih, obrazovnih i kulturnih delatnosti. Područje pogođeno poplavama, u smislu ovog zakona, obuhvata poplavljene i klizištima ugrožene delove teritorije Republike Srbije, i to grad Beograd, pa se onda nabrajaju opštine i gradovi u Srbiji koji su obuhvaćeni ovom elementarnom nepogodom. U obrazloženju bih još rekao da predloženim amandmanom se preciznije uređuje predmet zakona i period važenja ovog zakona, a što je u skladu sa pravilima pravnog normiranje. Pored toga, proširuje se i područje pogođeno poplavama u pogledu kojih se primenjuje ovaj zakon, uključivanjem Opštine Ćićevac, a čuli smo sada i ostalih opština koje su naknadno ubačene u spisak pogođenih opština, budući da je na području ove opštine kao posledica poplava nastala direktna šteta u iznosu od 1,5 miliona evra. Nadam se da će gospođa ministar, pošto ste vi rekli da je ovaj zakon sa rokom trajanja od godinu dana, jel tako, a pošto mi to imamo u amandmanu, mi podrobnije objasniti zbog čega sada ovaj amandman ne odgovara ako je sve ono što ste vi do sada rekli, koliko sam ja pažljivim slušanjem i čitanjem ovoga uspeo da shvatim, obuhvaćeno. Zahvaljujem.
Po amandmanu, narodni poslanik Dragan Jovanović. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, gospođo ministarka, drage kolege, bio sam među prvima koji su govorili i u načelu o ovom zakonu i tada sam jasno i prepoznao uvodno izlaganje gospođe ministarke Mihajlović, koja je jasno rekla da je došlo do tehničke omaške i da je u pitanju 126 opština i gradova u Srbiji, a ne ovih 48, koliko je pobrojano. Tada sam sa kolegom Velimirom Stanojevićem podneo amandman gde sam obuhvatio svih 126 gradova i opština. Na osnovu Odluke Vlade Republike Srbije koju još 4. jula prihvatila taj spisak. Međutim, na Odboru za infrastrukturu, odnosno građevinu i saobraćaj, došlo se do jednog opšteg zaključka da nije dobro rešenje da se pobroje na taj način gradovi i opštine uz, naravno, naglasak na gradske opštine Grada Beograda, već da je bolje da se ide sa jednom opštom formulacijom. U međuvremenu se pojavilo, npr. gradska Opština Barajevo, koja nije u tih 126 opština i zbog toga smo ja i kolega Stanojević povukli naš amandman i prihvatili amandman Odbora, koji na jedan opšti način definiše poplavljena područja. Ono što bih ja pre svega apelovao da se ovde strasti smire. Vidim da su i druge kolege podnosile amandmane na ovaj član 2. stav 1. ovog zakona. Vidim da su kolege, kako je ko iz kog mesta dolazio, podnosile po taj jedan ili eventualno dva okolna mesta. Ono što sam shvatio i razumeo, ne braneći gospođu ministarku, mislim da stvarno Ministarstvo, bar u ovom slučaju nije krivo, ovo je tehničkom omaškom došlo, pre svega, po mom mišljenju, Kancelarije za obnovu. Ovo će nam svima nama biti nauk i za neke sledeće poslove. Ono što je važno i što hoću posebno da napomenem, jeste da ovaj zakon treba doneti što pre. U ovu obnovu mora da se krene što pre. To je ključna stvar i kada sada mi koristimo, ja dolazim iz opštine koja, ne znam, nije na spisku, a jasno se vidi iz Odluke Vlade Republike Srbije od 4. jula da je ta opština obuhvaćena. Nije dobro ako sa ovoliko polemika krećemo od prvog člana jednog zakona koji treba da bude ključan za obnovu zemlje u narednih godinu dana. Ono što je takođe važno i što hoću da naglasim, pre svega zbog svih gledaoca koji prate ovaj prenos, jeste da je ovo poseban zakon, da će taj zakon važiti godinu dana i da će nakon godinu dana ova Skupština, nakon izveštaja Vlade, biti upoznata sa jednostavno kompletnom obnovom i gde je novac otišao, koji je prikupljen što od poreskih obveznika, što od donatora u toj obnovi. Ono što bih voleo samo još da čujem od gospođe ministarke jeste, svedoci smo da je završena donatorska konferencija, svedoci smo da smo dobili određena sredstva, što donacije, što povoljni krediti, ali samo bih se vratio na jedan detalj koji sam pomenuo u načelnoj raspravi, a to je pomenula i moja koleginica iz poslaničkog kluba, gospođa Dubravka Filipovski, a to je – da li postoji mogućnost da se domaća pravna lica oslobode plaćanja PDV-a na donacije? To je nešto što smo, moram da kažem, malo uskraćeni za odgovor i smatram da je potrebno da se taj odgovor jasno da, jer su već ranije Odlukom Vlade Republike Srbije tome oslobođeni strana i fizička i pravna strana lica. Mislim da je posle ove donatorske konferencije jasno da u domaćoj privredi, kakva god ona bila, postoje još određeni rezervni resursi koji se mogu na pravi način upotrebiti u obnovi zemlje posle ovakvih elementarnih nepogoda. Smatramo da bi bilo dobroda ta domaća pravna lica budu izjednačenog statusa sa stranim pravnim licima. Još jednom bih zamolio sve kolege, na prvom smo članu, imamo još dosta amandmana ispred nas i smatram da bi zbog ubrzanja čitave ove rasprave, a vrlo je važno da se ovaj zakon što pre donese i da on već od sledeće nedelje daje rezultate. Ti rezultati moraju biti vidljivi, kako na svakom oštećenom putu u sred poplava u Srbiji, tako i na svakom drugom infrastrukturnom objektu, a naročito na kućama koje su za stanovanje onih ljudi koji čekaju svaki dan, ne bi li mogli da se usele, jer kao što su i druge kolege rekle – jesen je tu, zima je tu i zbog toga se ovaj zakon mora što pre doneti. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Jovanoviću. Reč ima ministarka Mihajlović.
Hvala. Neće to biti samo jednom godišnje i nakon godinu dana. Kancelarija i Vlada neće podnositi izveštaj, nego to mogu da urade kako piše u zakonu, već nakon isteka trećeg meseca, a može i ranije. Naravno, između i svo vreme i na samom sajtu sve ono što se bude dešavalo i što se dešava vezano za sanaciju, odnosno obnovu biće potpuno javno. Što se tiče PDV za domaća pravna lica, to nije moguće. Narušio bi se poreski sistem. Između ostalog tako su iz samog Ministarstva finansija vrlo detaljna i dugačka obrazloženja. Tako da u tom smislu nismo to uradili. Ali, vezano za izveštaj, sve mora da bude ne za godinu dana, nego danas, sutra javno da ne bi niko pomislio bilo šta. Na kraju zbog toga i donosimo zakon. Što se tiče ljudi koji su izgubili svoje kuće, 485 kuća koje su potpuno uništene, još jednom ponavljam i Vlada iza toga stoji, svi oni koji su izgubili svoje domove do jeseni će u tim domovima biti i živeti.
Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Član predloga zakona koji je trenutno u pretresu u pojedinostima je član 1. Predloga zakona o otklanjanju posledica od poplava u Republici Srbiji. Taj član 1. glasi, u dva stava. Prvi stav – ovim zakonom uređuje se otklanjanje posledica poplava, odnosno aktiviranja klizišta na području pogođenom poplavama u Republici Srbiji, koje su nastupile u maju 2014. godine. Područje pogođeno poplavama u smislu ovog zakona obuhvata poplavljene i klizištima ugrožene delove teritorije Republike Srbije i to Grad Beograd, gradske opštine Obrenovac, Lazarevac, Mladenovac, Grocka i Rakovica, gradove Sremska Mitrovica, Šabac, Loznica, Valjevo, Čačak, Užice, Jagodina, Kruševac, Kraljevo, Kragujevac, Požarevac i Zaječar i opštine Bajina Bašta, Kosjerić, Požega, Ub, Osečina, Ljig, Lajkovac, Mionica, Bogatić, Vladimirci, Koceljeva, Mali Zvornik, Krupanj, Ljubovija, Gornji Milanovac, Lučani, Ražanj, Aleksinac, Doljevac, Petrovac na Mlavi, Smederevska Palanka, Velika Plana, Paraćin, Ćuprija, Svilajnac, Despotovac, Rekovac, Varvarin, Trstenik, Šid, Knić i Rača. Moj prilog diskusiji je podrška amandmanu koji je podneo narodni poslanik Marko Đurišić, uz nameru i želju da bude potpuno jasno o čemu se radi u ovom članu zakona i o čemu je rasprava o verovatnom obliku ovog člana, s obzirom na to da su Odboru podneli ne samo narodni poslanik Marko Đurišić koji je podneo detaljan i sasvim precizan amandman, koji je gospodin Bradić pročitao, nego je podneo i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije Narodne skupštine. Taj amandman Odbora koji se kako Vlada u izveštaju kaže – prihvata, glasi – u članu 1. Predloga zakona briše se stav 2. To znači da se brišu imena svih gradova, gradskih opština, gradova i opština koje sam pročitala u članu kako glasi u Predlogu zakona. Dakle, taj stav se po usvojenom predlogu amandmana Odbora potpuno briše, a posle stava 1. dodaju se dva nova stava koji glase: „Područje pogođeno poplavama, u smislu ovog zakona, obuhvata poplavljene i klizištima ugrožene delove teritorije Republike Srbije, gradove i opštine koje prijave štetu Komisiji za utvrđivanje štete od elementarnih nepogoda u roku predviđenim ovim zakonom. Spisak gradova i opština u kojima će biti otklanjane posledice poplava i aktiviranja klizišta, u skladu sa ovim zakonom, utvrđuje Vlada na predlog Komisije za utvrđivanje štete od elementarnih nepogoda“. Istine rade i naše obaveze da se bavimo temom dnevnog reda, u ovom trenutku niko ne može znati spisak gradova i opština, jer će se taj spisak gradova i opština utvrditi tek kada ovaj zakon stupi na snagu i kada Vlada, na predlog Komisije za utvrđivanje štete od elementarnih nepogoda, utvrdi koji su to gradovi, gradske opštine ili opštine u Srbiji. Zašto je važno da se o ovome razgovara? Zato što nas ne samo pažljivo slušaju ljudi iz gradova i opština koji su po prvobitnom predlogu zakona trenutno deo člana 1, nego zato što smo u obavezi da razgovaramo o činjenicama, kada je u pitanju utvrđivanje svakog ponaosob člana zakona u pretresu u pojedinostima. Da li je ili nije bilo 49 ili 126, da li je ili nije bilo tehničke ili kakve suštinske greške, da li je bilo naknadnog razmišljanja, u ovom trenutku je potpuno nebitno, pošto će spisak gradova i opština za koje će se utvrditi da u njima treba da budu otklanjane štete od poplava i od klizišta tek biti utvrđen i, naravno, nadam se, biti dostupan javnosti. Ovo je važno i zbog toga što sam pažljivo slušala prethodnu raspravu o ovom članu zakona, mada sam, pa skoro u većini diskusija, teško mogla da pratim da se iko dotiče sadržaja predloženog člana, amandmanom Odbora promenjenog člana, ili amandmana narodnog poslanika Marka Đurišića u čiji prilog ja govorim. Mislim da to nikome ne donosi koristi, kao što, i ovim ću sa dve rečenice izaći iz okvira dnevnog reda i poštovanja poslovničke obaveze da govorim o dnevnom redu, ali, jako nije dobro da direktor Kancelarije daje izjave o tome da lokalne samouprave ne rade svoje poslove, jer one razne poslove treba da rade tek po usvajanju ovog zakona. Ako na temi ovako velike tragedije u kojoj su izgubljeni ljudski životi, ako na ovako dugačkom spisku gradova i opština po Srbiji, ne umemo da razumemo da su oni centar i da su oni jedina tema tokom naše rasprave, onda će biti manje-više sasvim svejedno kako će na kraju izgledati član zakona koji je trenutno u pretresu u pojedinostima. Zbog toga ja tako detaljno čitam i predloženi član i prihvaćeni amandman Odbora i amandman kolege narodnog poslanika kome želim da dam podršku. Na kraju, možda neuobičajeno za pripadnika opozicione Demokratske stranke, podržavam ministarku u jasnoj izjavi da ukidanje PDV-a na zahteve ne treba da bude i da ne može da bude. To nije prijatno izgovoriti kada si član Vlade i baš zato što znam koliko nije prijatno, onoliko puta sam bila protiv, svaki put kada se nekom učini da je jako zgodno da traži od bilo koje Vlade, bez obzira da li je podržavam ili ne, da se jednokratno i samo za nešto ukine PDV. Od toga nikakva dobra nema nikome, osim što se složimo da možemo malo da ne poštujemo pravila. Volela bih da ovaj član zakona bude takav da se Odbor saglasi i da prihvati deo amandmana koji je podneo narodni poslanik Marko Đurišić, pošto detaljnije obrazlaže šta je to sve što će biti otklanjano kao šteta od poplava, a potpuno sam sigurna da će, čim Vlada utvrdi spisak gradova i opština u kojima će biti otklanjane štete od poplava i klizišta, taj spisak biti dostupan, da li na internet stranici Vlade ili Kancelarije, da li kao zaključak Vlade ili rešenje koje će biti objavljeno u „Službenom glasniku“, ali svakako da će biti dostupan javnosti. Tek onda ćemo moći da razgovaramo zaista o tome zašto je Vlada u nekom periodu neke opštine zaboravila, jer očigledno jeste, pošto ih nema ovde i da li ima još nekih opština i gradova koje su trebale biti na već utvrđenom spisku, ali ćemo tada govoriti o činjenicama. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospođo Čomić. Za reč se javila narodna poslanica Katarina Rakić, po Poslovniku. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, povređen je član 106. i smatram da je prethodna narodna poslanica, sa tolikim iskustvom koje ima u vođenju sednice, prosto osam minuta govorila o nečemu što nije tema. Koliko ja pratim sednicu, mislim da smo mi na amandmanu na član 1. Što se tiče samog člana 1, podneto je tri plus još dva amandmana koji su povučeni. Da li je sada ovde nešto objedinjeno ili mi pogrešno pratimo? Čuli smo tekst amandmana koji je podneo gospodin Đurišić, čuli smo tekst amandmana koji je podneo Odbor i ja sada ne znam koji amandman da branim? Čuli smo o Kancelariji za obnovu i o drugoj kancelariji i ja sad stvarno ne mogu da pratim. Bili ste dužni da je prekinete. Želim da se glasa o povredi Poslovnika.
Zahvaljujem, gospođo Rakić. Da li želite da se Skupština izjasni u Danu za glasanje? (Da) Po amandmanu ima reč narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite.
Poštovana potpredsednice, poštovani predsedavajući, poštovane kolege poslanici, poštovani građani, ja zaista moram da govorim i hoću da govorim o amandmanu i zašto se stalno priča o nekoj formi a ne o suštini? Suština je vrlo jednostavna. Ovom promenom gde je rečeno i jasno definisano da će biti obuhvaćene sve opštine, gradovi i mesta koja su bila obuhvaćena poplavom, klizištem ili nekim drugim vidom elementarne nepogode, zašto ponovo potenciramo na spisku, kad je već jasno navedeno? Predlagač je uvideo grešku i rekao – da, to će biti tako. Jednostavno, ovaj zaista istorijski, a kažem istorijski iz razloga što dolazim iz grada koji se, s jedne strane, odbranio od poplavnog talasa reke Save, a s druge strane imao poplavu u selima Miokus, Mrđenovca, Orid, Orašac, Majur, Jevremovac, deo obodnog kanala oko grada Šapca, tako da vrlo dobro znam koliki je značaj ovog zakona o otklanjanju posledica poplava. Prosto, da ne bismo gubili vreme, verujte građanima koji su ugroženi, koji se nalaze na ugroženim područjima, bitan je ne svaki mesec, ne svaki dan, već svaki sat i svaki minut. Zaista insistiram na tome da se u što kraćem roku ovaj „leks specijalis“ izglasa i primeni, jer, verujte, i onaj rok ne bi se javljao ponovo, koji je dat u roku od osam dana da se prijavi šteta zaista je dovoljan, jer bi svako produžavanje tog roka u stvari imalo prošireni efekat – kasnije bi se krenulo u obnovu. Građani koji su na poplavljenim područjima očekuju od nas da počnemo da radimo koliko juče i zaista svaki rok mora biti najkraći mogući.Ko je podnosio štetu, doista je bilo vremena i ovih osam dana je samo termin da se neki koji nisu, iz nekog razloga, imaju mogućnost dopune i da prijave štetu. Ono što je još bitno reći, to je da kada je Šabac u pitanju, moram samo kratko da kažem da nema razloga sumnjati u nasipe oko Šapca, bili su takvi kakvi su bili, ali su uspeli da odbrane Šabac uz pomoć građana, Vojske, Ministarstva unutrašnjih poslova i, naravno, celokupne Vlade i građana Srbije. Ono što je bitnije, to je da smo za sve ovo vreme od poplava, koje su tamo negde pre dva meseca počele, uspeli da već posle dva meseca izađemo sa konkretnim predlogom. Da li je ovaj zakon savršen? Naravno da nije, ali naravno da ćemo u hodu otklanjati nedostatke. Ono što je suština, suština je da ova Vlada, da ova ministarstva, da ova Skupština želi da pomogne svojim građanima i pomoći će im na najbolji i najbrži način. Jedan od tih načina je upravo usvajanje ovog zakona o otklanjanju posledica od poplava. U skladu sa tim da završimo, ovo je amandman gde jednostavno jasno piše u ovom članu da će biti svi obuhvaćeni i da stavimo tačku na to i da idemo dalje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima gospođa Čomić, po povredi Poslovnika. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, povredili ste član 103. koji vas jednim od svojih stavova obavezuje da date obrazlože narodnom poslaniku koji se poziva na povredu Poslovnika, pa tek onda da pitate, ako nije zadovoljan obrazloženjem, da li se o tome izjašnjava. Tako da, ja bih sada molila obrazloženje zašto niste dali obrazloženje, a mislim da ćemo se dogovoriti da ne moramo da se izjašnjavamo o mojoj proceni da je u ovom slučaju predsedavajući prekršio odredbu koja ga obavezuje na davanje obrazloženja. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospođo Čomić. Vrlo rado bih dao obrazloženje, ali mislim da moje obrazloženje ne bi bilo korisno u ovom trenutku. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković, po amandmanu. Izvolite.
Predlažem da se ne usvoji ovaj amandman. Sa punim poverenjem da je podnet u najboljoj nameri, mislim da nikakav amandman ne može da popravi ovaj zakon. Zakon koji u svom prvom članu, postoji opšta saglasnost i predlagača, Vlade Srbije i svih narodnih poslanika da taj prvi član ne valja i da ga treba menjati. Da se ne pozivam na neke izreke - kako se nešto rodi, to vreme ne može da popravi. Mislim da je izgubljeno dovoljno vremena čekajući ovakav jedan zakon koji je nepotreban. Srbija ima dovoljno i zakona i institucija i odgovornih ljudi koji mogu da se uhvate u koštac sa posledicama poplava. Mislim da tu ne postoji nikakav razlog da se donosi bilo kakav leks specijalis, da se osnivaju bilo kakve specijalne kancelarije koje treba da otklone posledice poplava. Dva meseca i jedan dan je od dana „D“ kada su počele poplave. Prošlo je sigurno 45 dana od kada se voda manje više povukla i od tada do danas nije učinjeno ništa, apsolutno ništa. Ako je ovaj zakon prepreka tome da se nešto radi ili je on uslov da se nešto radi, mislim da je bolje da ga nema, a da nadležne službe rade svoj posao. Koje su to nadležne službe? Prvo imamo Ministarstvo za vanredne situacije. Ministarstvo za vanredne situacije je apsolutno po Zakonu o Vladi kompetentno, spremno i već je bilo obavezno da preduzme sve mere i u vreme kada je počela vanredna situacija, a kamoli 45 dana posle toga. Vrlo je čudno da se osniva kancelarija pored tolikih ministarstava koja postoje. To je meni ne poverenje u ministre koji su u Vladi Srbije. Ako morate da dovedete nekoga, a to isto ima veze sa članom jedan, jer da je Vlada dobra ne bi…
Gospodine Živkoviću, molim vas, samo mi objasnite kakve veze ime sa članom?
Ovo što ja objašnjavam je dokaz da je Vlada loša, zbog toga što je predložila zakon koji u svom prvom članu ne odgovara osnovnim principima, pa i Vlada predlaže da se on menja. To je neozbiljno. Verovatno je zato potrebno da se osnuje kancelarija sa jednim zaposlenim, kao što smo čuli neki dan, a da dobije neki dan 80 hiljada evra iz budžetske rezerve za jednog zaposlenog. To je vrlo interesantna koincidencija.
Gospodine Živkoviću, mislim da ne govorite o amandmanu.
Ja mislim da više govorim o amandmanu nego što je moj prethodnik govorio. Prema tome, molim vas, ovo nije ispit za vatrogasca, spasioca, pa da treba da znam tehničke detalje. Govorim vam o suštini teme. Parlamentarizam podrazumeva…
Gospodine Živkoviću, vi ste narodni poslanik, vi morate da pročitate amandman ako želite da o tom amandmanu govorite.
Moram da ga pročitam sada pred vama?
Ne, nego morate da znate tačno o kom amandmanu govorite.
Naravno da sam ga pročitao, o amandmanu na član 1, to je vrlo jasno, gde se predlaže izmena da se brišu svi ovi gradovi i da se stavi druga formulacija.
Gospodine Živkoviću, mi smo na članu 1, na amandmanu koji su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. To je jedan opširan amandman i ja vas molim da se samo uklopite u taj amandman.
Mislim da je građanima Srbije važnije da shvate da li će im neko pomoći u posledicama poplava. Nismo utvrdili ko je za to kriv. Nadam se da će nadležne službe i organi utvrditi ko je kriv za posledice poplava koje nisu morale da se dese. Primer Obrenovca, a bojim se da i ljudi iz Obrenovca i iz cele Srbije sa nepoverenjem gledaju na Vladu koja sprema neki specijalni zakon i specijalnu kancelariju sa ciljem da uradi ono što je trebalo da bude urađeno pre više od 45 dana. Hvala vam.
Zahvaljujem. Za reč se javio narodni poslanik, šef poslaničke grupe SNS, Zoran Babić, po amandmanu.
Gospodine predsedavajući, poštovani narodni poslanici, poštovani građani Srbije, sa ponosom podržavamo posao koji su nam nametnule elementarne nepogode, sa ponosom podržavamo koncept Vlade Republike Srbije da se novac prikupljen za obnovu naše države sliva na jedno mesto, da se novac za obnovu troši sa jednog mesta. Ponosni smo na transparentnost tog postupka. Ponosni smo na način na koji je Vlada Republike Srbije i premijer Aleksandar Vučić taj posao poverio čoveku koji nije iz sveta politike, već iz nevladinog sektora. Odjednom tim zakletim evropejcima ne valja ni vladin sektor. Videli smo malopre, smeta im i kada zvaničnici EU nešto kažu i pohvale. U svakom slučaju, vreme gospodina Živkovića, kada se sve radilo iza zatvorenih vrata, kada se radilo u četiri oka i u dve čašice viskija, kada su se dogovarali poslovi i talovi i dilovi, je prošlo i nikada se neće vratiti. Vreme kada su se čokoti vinove loze i subvencije za podizanje već podignutih vinograda delili onako burazerski između sebe je prošlo. Ovo je vreme jakih institucija. Ovo je vreme transparentnih postupaka. Ovo je vreme poštovanja zakona. Onaj kome takvo vreme ne odgovara ponaša se neodgovorno i kritikuje na način kao što je to uradio prethodni govornik. U svakom slučaju, postoji jedna izreka i u našem narodu, malo je šira, a ona glasi: „Psi laju, karavani prolaze“. Mi ćemo nastaviti da radimo transparentno, javno, radićemo po zakonu, dopadalo se to ili ne dopadalo onima koji su dokazano radili protiv zakona i protiv građana ove zemlje.
Zahvaljujem, gospodine Babiću. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković, po replici na direktno pominjanje imena. Izvolite.
Prvo, mislim da je pominjanje ove poslovice na kraju stvarno sramno prema članovima najveće poslaničke grupe. Taj nivo samokritike naravno da sam očekivao, ali da neko na sebe primeni poslovicu: „Psi laju, a karavani prolaze“, to je nažalost nedopustivo i meni je žao kolega poslanika što moraju to da trpe. To viski, prvo, opšte je poznato da ja pijem vino. Pustite taj viski, koristite malo reči vašeg mudraca koji je trenutno odsutan, šefa vaše poslaničke grupe, pa onda koristite tu epiku i tu poeziju koju on koristi. Vreme kako vi zamišljate, kako neki zamišljaju, ne obraćam vam se direktno, kako neki zamišljaju, kako se radi posao premijera ili vlasti, to viski, zatvorena vrata, to je kako mali Đokica vođenje države. Mali Đokica može da i preraste malo.
Molim vas gospodine Živkoviću, takve reči koje ste izgovorili ne priliče ovom visokom domu.
Mislite da psi priliče, a Đokica ne?
Ne, nego to, ta prethodna reč koju ste izgovorili. Molim vas da prilagodite vaš rečnik ovom visokom domu.
Izvinjavam se, još jednom se izvinjavam. Kako mali Marko zamišlja, nije Đokica nego Marko.
To je mnogo bolje.
Bilo ko koje mali. Ako bi ko je mali, onda kako on to zamišlja. Prema tome, vreme kada su se odluke donosile vrlo javno i vrlo jasno, nekad i na trgovima, nekad i sa 100 hiljada, 200 hiljada ljudi, nekada i sa dva i po miliona glasova na izborima. To nije prvi put sada, to se dešavalo već u srpskoj istoriji 90-ih, pa 2000. godine, pa evo sad ponovo. Veliki broj glasova koje neko dobije na izborima ne daje mu pravo da pravu gluposti nego mu daje obavezu da se ponaša odgovorno. Kada to shvatite bićete onda ozbiljna stranka.
Zahvaljujem gospodine Živkoviću. Reč ima narodni poslanik profesor dr Aleksandar Martinović, po Poslovniku. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Živković je povredio član 107. Poslovnika koji govori o dostojanstvu Narodne skupštine ali na jedan drastičan način. Želeo bih da podsetim građane Srbije na nešto što je izgleda gospodin Živković zaboravio, a to je afera oko prodaje Duvanske industrije Niš kada je država oštećena za skoro osma miliona evra zato što je morala da plati tzv. stimulativne otpremnine za dobrovoljni odlazak radnika. Niko nije mogao da se seti na osnovu čega jedržava to morala da plati. Kada su pitali tadašnjeg ministra Aleksandra Vlahovića onje rekao – ne znam, pitajte gospodina Zorana Živkovića, da bi se na kraju ispostavilo da je to urađeno na osnovu zaključka koji je donela tadašnja Vlada Srbije čiji je predsednik bio gospodin Živković, 12. septembra 2003. godine. Zašto ovo govorim? Ovo govorim zbog toga što nam lekcije o tome da smo nešto pre 45 dana trebali da uradimo kada je ukinuta vanredna situacija drže oni koji su radili ovakve stvari. Brže, građani Republike Srbije od ovoga nije moglo. Vlada Republike Srbije ispuniće svoje obećanje vezano za izgradnju kuća i svoje obećanje vezano za obnovu svekolike infrastrukture u Republici Srbiji u narednih godinu dana. Pravni osnov za sve to jeste zakona koji ćemo danas da donesemo.
Zahvaljujem gospodine Martinoviću. Gospodine Živkoviću po kom osnovu se javljate? (Zoran Živković, s mesta: Spominjano je moje prezime.) Pominjano je vaše prezime, ali nisam u njegovom govoru video ništa negativno kada je u pitanju vaše prezime. (Zoran Živković, s mesta: Naprotiv, rekao je da jeto Vlada koja jauništila državu 12. septembra odlukom koju sam ja predsedavao.) Ako ste se prepoznali. (Zoran Živković, s mesta: Naravno da sam se prepoznao. Sigurno sam se prepoznao ali to nikao ne može da me uvredi. Znate, postoje ljudi koje ne mogu da vas uvrede. Nikada, ali, samo hoću da demantujem…. Gospodine Živkoviću, gospodin Martinović se javio po Poslovniku nema replike na Poslovnik. (Zoran Živković, s mesta: Da, ali je iskoristio Poslovnik kao repliku, to ste valjda primetili. Pa to bi vam rekla i predsednica parlamenta da je tu pored vas.) Molim vas nemate mogućnost da dobijete repliku na osnovu Poslovnika, imate vaše vreme i to je 20 sekundi i kada budete po redu možete se javiti. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Uvaženom kolegi koji je ofrlje pokušao da koristi veliku izreku „što se grbo rodi vreme ne ispravi“, čisto da mu kažem, nju je izrekao, napisao, za sva vremena nam ostavio Valtazar Bogišić, tvorac Opšteg imovinskog zakonika za Crnu Goru.
Molim vas, radi informacije, recite mi po kom osnovu ste se javili?
Po amandmanu.
U redu, onda izvolite.
Prosto samo da ne koristimo takve velike izreke ofrlje. Vezano za amandman, znate šta, ako mi vidimo ovde potpunu opoziciju, ne složnu da taj amandman nikako ne bi trebalo prihvatiti. Slažem se da ga ne treba prihvatiti, ali moram da priznam, ta velika izreka upravo govori, a vezano je za amandman, jer ono zaista što se što se grbo rodilo 2000. godine vreme nije moglo nikao da ispravi, zato smo danas i došli u situaciju da donosimo zakon da obnavljamo zemlju. A, vi takvi kakvi ste, pošto jedni druge ne pomažete, blago svakoj vlasti kojoj ste vi opozicija. Hvala.
Samo jedno obaveštenje. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i člana 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akta iz dnevnog reda ove sednice. Reč ima narodni poslanik Mirko Krlić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažena potpredsednice Vlade, za razliku od mog kolege uvaženog Đukanovića koji je razočaran što tek sada se donosi ovaj zakon, ja sam fasciniran delotvornošću opozicionog stanja. Mi na delu gledamo kako lekovito deluje kada vas narod sa vlasti pošalju u opoziciju, pa onda upoznate 77 mesta u Srbiji za koje možda niste ni znali ni gde su ni u kakvom su stanju, a 12 godina zaboravljate šest velikih nepogoda koje su pogodile ovu zemlju o tome nema ni izveštaja, ni reči, ni slova. Još jedna važna stvar, čuli smo i neverovatnu rečenicu odgovornost. Lepo je da je taj pojam ponovo na našoj političkoj sceni.
Gospodine Krliću, molim vas da li govorite po amandmanu?
Da. Zbog toga predlažem da ovaj amandman odbijemo jer se radi o neiskrenosti onih koji jedan ovakav amandman nama danas predlažu, a pokazali su u svom delovanju kako je to izgledalo kada su vodili računa o elementarnim nepogodama u ovoj zemlji. Kada je uvažena poslanica iz opozicije obrazlagala amandman, to jest branila amandman, poverovao sam da ćemo čuti glas razuma, ali smo opet na kraju čuli političku poruku i sve se dalje vrti u krug. Zbog toga ova vlada ovako odgovorno prilazi ovom problemu i nadam se da će za sve one koji će ubuduće, a nadam se vrlo retko, doći u situaciju da primenjuju ovaj zakon ipak imati određenu sigurnost. Ovde su određeni poslanici uvređeni kada se spomene elementarna nepogoda kao stilska figura. Moram vas podsetiti, prvi put sam poslanik u ovoj skupštini i prvi put sam ušao u ovu salu i bio fasciniran njenim izgledom, bio fasciniran delom naših predaka koji su nešto ovako uradili, a nama dali priliku, malim i nedostojnim da se ovde bavimo važnim državnim pitanjima. Sada kada treba da se bavim tim najvažnijim državnim pitanjima, mi smo imali prilike da čujemo čoveka koji jedini među nama je bio na čelu ove države, bio je premijer, kako se tek sada setio odgovornosti. Izvinjavam se što ne razlikujem novu i staru DS, jer među novima vidim sve stare, a među starima nikog novog, ali nadam se da je ova promisao svetog duha, da konačno imaju osećaj za odgovornost i osećaj za 77 mesta u Srbiji koja su postradala govori o dobrom putu ove skupštine. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Krliću i zahvaljujem što ste prihvatili moju sugestiju da govorite o amandmanu. Reč ima narodni poslanik Vladan Milošević. Izvolite.
Samo ću kratko reći o amandmanu. Ovaj zakon treba usvojiti sa amandmanom Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu, telekomunikaciju. Ne vidim nikakvu potrebu da ponovo usvajamo ovaj amandman o kome sada pričamo. Takođe podržavam osnivanje Kancelarije za otklanjanje posledica poplava. Zašto? Godine 2010. država je opredelila za opštinu Vladimirce određena sredstva za koja nikada nismo ustanovili kolika su, a još manje smo mogli ustanovimo gde su potrošena ta sredstva i nikada niko nije odgovarao zbog toga, niti je iko ikada vršio uvid u to gde su sredstva potrošena a ona su bila isključivo opredeljena za sređivanje vodotokova i otklanjanje posledica poplava. Zbog svega toga ja podržavam ovaj zakon i osnivanje ove kancelarije, a naravno ovaj amandman ne vidim nikakvu potrebu da se o njemu više raspravlja. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 1. na osnovu člana 157. stav 6. i člana 161. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, na član 1. amandman sa ispravkom podneo je Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Vlada je prihvatila amandman kao u osnovnom tekstu, a o ispravci se nije izjasnila. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman sa ispravkom u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? Izvolite, potpredsednik Vlade dr Zorana Mihajlović.
Upravo se Vlada izjašnjava da prihvata ovaj amandman i to da nećemo stavljati opštine pobrojane, da li ih je 46, 26 ili 126, nego sve one koje budu prijavile svoju štetu. Ovom prilikom takođe želim da informišem i poslanike da Komisija za procenu štete kojom predsedavam, kompletna šteta za sada utvrđena, lokalnih samouprava, opština, gradova, nalazi se i na sajtu Ministarstva, u delu gde piše Komisija, imamo posebne tabele za javna preduzeća. Procena štete je i za sada, za 126 opština, tačno po svim oblastima od saobraćaja, komunalne delatnosti itd. To je za sada procena štete, a videćemo u narednom periodu dodatnihopština i dodatne procene.
Zahvaljujem gospođo Mihajlović. Za reč se javila narodna poslanica Katarina Rakić. Izvolite.
Hvala. Ja želim da se zahvalim ministru i Vladi što je prihvatila ovaj amandman jer smo jedan ovakav amandman predložili upravo da bi izbegli ove amandmane poslanika koji su navodili samo imena svojih opština što smatram da je zaista sebično, a opet što se tiče samog Izveštaja Vlade gde se navode 126 opština, opet možda ni to nije konačan broj opština, jer svakako ovaj zakon ima osam dana rok gde se mogu prijaviti još neke opštine koje možda nisu na tom samom spisku. Što se tiče same odgovornosti toga, ko je možda izostavio navedene opštine, ja se nadam da je tu ministar već odreagovao, poznavajući lično, ne verujem da će to ostati tako, ali mi smo kao Odbor tu svakako želeli dapostavimo jedan, da kažem filter, pa smo u stavu 2. takođe izmenili da Vlada utvrđuje spisak ali ne na predlog kancelarije, nego na predlog Komisije za utvrđivanje štete od elementarne nepogode. Ono što smo nakon donošenja ovog člana možda izostavili, ali u stvari želja nam je bila da još više preciziramo, jesu dve reči gde smo rekli – „gradove i opština“. Izostavili smo „gradske opštine“. Tako da smo jutros imali izmenu ovog člana na koji nemamo mišljenje Vlade, pa bih vas ja samo zamolila da ga ovom prilikom prihvatite, odnosno da iskažete stav Vlade. Hvala.
Zahvaljujem gospođo Rakić. Za reč se javila potpredsednica Vlade dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Vlada se izjašnjava da to prihvata.
Konstatujem da je prihvaćen amandman sa ispravkom. Za reč se javila narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje za potpredsednicu Vlade, provere radi. U ovom amandmanu koji će sada biti prvi član ovog zakona, govori se o Komisiji za utvrđivanje štete od elementarnih nepogoda. Da li to podrazumeva Komisiju kako je formirana sada ili podrazumeva posebno rešenje o obrazovanju komisije ili drugačiji sastav komisije? Nije bitno za amandman, mene zanima ako hoćete da mi odgovorite.
Zahvaljujem gospođo Čomić. Reč ima potpredsednik Vlade prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Prema Poslovniku Vlade, Komisija za utvrđivanje za procenu štete je stalno radno telo, i ta komisija je formirana čim se formirala Vlada, dakle sastav Komisije se menjao kako se već menja i Vlada. Prema tome, ja predsedavam tom komisijom, ona već radi, ona je do sada imala već pet ili šest svojih sednica i to je stalno radno telo, nije nešto što će ograničeno trajati. Na nju se misli. Stavićemo tačno kako se zove ako treba. Znači, nikakva nova komisija nego već postojeća komisija. Upravo ova komisija za koju sam rekla da ima svoje mesto i na sajtu a biće i na kancelariji, gde postoje ne samo sve sednice, nego i sve procene štete do sada utvrđene.
Zahvaljujem gospođo Mihajlović. Za reč se javio narodni poslanik Milisav Milojević. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani predsedavajući, poštovana ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, ja dolazim iz opštine Aranđelovac, gde smo nažalost doživeli dve elementarne nepogode a to je poplave koje su nas zadesile 14. maja i 25. juna veliko nevreme koje je oštetilo veliki broj kuća. Ovim amandmanom sigurno ćemo biti obuhvaćeni i mi, Aranđelovačka opština i svakodnevno sam imao zahteve i pitanja mojih sugrađana da li smo mi kao opština koja je znatno oštećena u prethodnim poplavama koje su nas zadesile u periodu od 14. pa na dalje maja, gde smo imali štetu koja je za sada procenjena na više od 100 miliona dinara, gde je poplavljeno dosta kuća, oštećeno dosta objekata. Takođe smo imali čak i ugrožene ljudske živote, ali nažalost nije bilo ljudskih života, jer brzom intervencijom službi koje su tada reagovale mi smo uspeli da do toga ne dođe. I Krizni štab je adekvatno radio i na vreme je uspeo da tamo tačke koje su bile kritične sanira i da uspe da ne dođe do tih katastrofalnih poplava koje su zadesile Obrenovac i druga područja. Ja mogu da kažem samo da pored ove nesreće i ove elementarne nepogode, mi smo 25. juna doživeli jedno olujno nevreme gde je oluja oštetila preko 1.500 objekata, gde je preko milion komada crepa uništeno, gde je maltene preko 1.000 domaćinstva ostalo bez krova nad glavom i da nije usvojena ova sadašnja dopuna zakona da bi mi stvarno bili oštećeni, ne bismo znali kako. Lokalna samouprava nije toliko bogata da može sve sama da sanira i da pomogne svom stanovništvu. Ja samo mogu da kažem da uvom elementarnim nepogodama koje su se dogodile 25. maja, da je oštećen veliki broj dalekovodnih stubova, takođe i niskonaponske mreže je dosta oštećeno. Mi smo nekom brzom intervencijom, zahvaljujem se ovog puta ljudima iz EPS-a koji su uspeli da reaguju i da naši građani dobiju električnu energiju, a takođe bih ovaj put hteo posebno da se zahvalim u ime građana opštine Aranđelovac je to da je Vlada, za koju često čujem ovde da ne reaguje blagovremeno, nije tačno. Blagovremeno je reagovala i iz robnih rezervi isporučila opštini Aranđelovac i njihovom stanovništvu oko 500.000 komada crepa, gde smo uspeli da maltene sva domaćinstva pokrijemo, tako da ljudima ne kisne nad glavom, a dalje ćemo se truditi da vidimo šta ćemo da uradimo da nastavimo uz pomoć Vlade i uz pomoć ovog zakona da saniramo i druge objekte. Ja bih hteo da pitam jedno pitanje, možda će ministarka znati da nam odgovori, jer meni to nije bilo baš najjasnije. Mi smo imali tu elementarnu nepogodu, što se tiče te oluje. Ovaj zakon se odnosi na poplave i to. Da li ćemo moći i na koji način ćemo moći da prijavimo i tu štetu i u okviru ovog zakona o javnim nabavkama i to, uz razne donacije i iz lokalne samouprave, ili uz pomoć Vlade da pokušamo da saniramo oštećena domaćinstva i da pomognemo našim građanima. Hvala.
Zahvaljujem. Potpredsednik Vlade prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Samo da pojasnim. Upravo imate ovo radno telo, a to je Komisija za utvrđivanje štete od elementarnih nepogoda. Ova komisija, kao stalno radno telo je utvrđivala štete iz prethodnih nekih elementarnih nepogoda i prošle i pretprošle godine, tako isto i ova koju ste sada pomenuli, oluja koja je bila. Moram da priznam da i kroz komisiju a i kroz direktno Vladu, reagovalo se. Ja znam da smo donosili odluke o crepovima, itd, i znam da su se opštine uglavnom javljale, zajedno i ministri koji su odlazili u obilazak, pošto je to manjeg obima opština. Ne ovaj zakon nego direktno na Komisiju i na Vladu.
Za reč se javio Ivan Karić. Izvolite.
U okviru vremena poslaničke grupe. Samo jednopitanje. S obzirom da ste nas obavestili oko gradskih opština, da li je to ono što smo u načelnoj raspravi već pričali, znači da će gradske opštine moći sa svojim javnim preduzećima, s obzirom da nisu jedinice lokalne samouprave, a u pitanju je toplovod i ostala infrastruktura, da delu u okviru ovog zakona i zajedno sa kancelarijom, bez obzira što nisu jedinica lokalne samouprave? Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Karić. Za reč se javila potpredsednik Vlade, prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Apsolutno da. Upravo onako kako smo razgovarali i u načelnoj raspravi, bez obzira što nisu, naravno da će da deluju. Nosilac će biti, recimo, Beograd, ali radi opština Obrenovac.
Zahvaljujem. Za reč se javila narodna poslanica dr Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovana ministarka, kolege poslanici, ovaj amandman Odbora treba zaista da pokaže kolika je odgovornost ne samo ministarstva i Vlade, nego i Skupštine Srbije u zajedničkom radu. Praktično, vi ste dobili na neki način i nagradu EU time što ste pokazali da ovakvim sistemskim rešenjima, kao što je ovaj zakon, zaista smo u mogućnosti da sve ono što mogu da budu određena davanja iz fondova koji se odnose na sanaciju šteta od elementarnih nepogoda postoji mogućnost i rešenje. To je upravo ovakav model. Sistemskim rešenjima mi možemo jedino da rešavamo određene probleme koji postoje, a ovo je jedno od sistemskih rešenja. Kako je to ranije izgledalo? Ranije je budžet određenih gradova uplaćivao na budžete gradova koji su bili pogođeni određenim poplavama. U tom delu rešavanja problema, jednostavno, Republika je rešavala ad hok, iz budžetske rezerve i tada smo dobijali stihijska rešenja. Samim tim evropski fondovi nisu ni mogli da reaguju u ovakvim situacijama. Ovaj predlog amandmana koji je Odbor dao treba da bude primer kako treba da se rešavaju svaki sledeći problemi kada imamo određena sistemska rešenja, a koji se prvi put rešavaju, kao što sada prvi put praktično Vlada i parlament imaju ovakve predloge sa kojima jednostavno država pokazuje krajnju odgovornost, pre svega prema svojim građanima, a i zaštiti dobara. Stoga opozicija treba da podrži ovakve predloge kad su pogotovo predlozi odbora, jer u odborima nemamo stranačku podelu i zbog toga treba nekada da pokažu krajnju odgovornost, pogotovo kada su u pitanju elementarne nepogode. Očito je da smo suočeni sa klimatskim promenama, očito je da će ovakvi problemi biti svakodnevnica, da će samo pitanje nivoa štete dolaziti na neki način kao tačke dnevnog reda i dobro je što je ova Skupština prvi put razmatrala izveštaj o elementarnim nepogodama. Dobro je što Vlada ima komisiju koja će to razmatrati i dobro je što imamo zajednički rad na delu i efikasno rešavanje tih problema. Mi vam se u ime SNS svi ovde zahvaljujemo što pokazujete visok stepen odgovornosti, visok stepen odgovornosti pre svega prema građanima, ali i EU pokazuje, na neki način, zahvalnost na tome što ova Vlada ima snage da se bori sa svim nedaćama koje su nam date. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem poslanici Tomić. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Spasojević. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade, ovim amandmanom sam želeo samo da intervenišem u smislu proširenja mogućnosti za primenu zakona na analizu ekološkog stanja nastale ekološke štete, sa analizom uticaja na životnu sredinu i preporukom mera za smanjenje štete. Ono što je moglo da bude po nekim evropskim standardima, ili standardima EU, jeste da uz ovaj zakon dođe i eventualno predlog državnog programa. Možda bismo mogli lakše da diskutujemo i možda ne bismo predlagali amandmane koji su već obuhvaćeni unutar državnog programa. U svakom slučaju, želja je bila da se popravi ovaj zakon, želja je bila da pokušamo da dodamo nešto dobro zakonu. Ne mora uvek da postoji obostrana želja ili da se prepozna da je to poboljšanje zakona, mi mislimo da je važno, s obzirom da je bilo kriznih situacija, da može da bude još uvek kriznih ekoloških situacija, da se posebna pažnja posveti tom ekološkom aspektu, aspektu uticaja na životnu sredinu, zbog toga je ovaj amandman. Tu smo kao i svaki put da amandmanimapokušamo da nešto popravimo ili proširimo, a neke druge stvari, neka druga objašnjenja tražićemo unutar sledećih amandmana. I dalje mislimo kao Zeleni da je ovo, pre svega, ekološko pitanje, da je pitanje ekoloških i klimatskih promena i da u tom segmentu bi trebalo da tražimo odgovore za budućnost. Zbog toga ova naša intervencija. Ništa više od toga. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Kariću. Za reč se javila narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Želim da podržim amandman koji je podneo narodni poslanik Ivan Karić, jer stav 3. koji on predlaže da se dodaje – analizu ekološkog stanja i nastale ekološke štete sa analizom uticaja na zaštitu životne sredine i preporukom mera za smanjenje štete, svi oni koji se razumeju u posledice ovakvih katastrofa kakve su bile poplave i klizišta, znaju da je ova dva reda, ovaj kratak stav, da znači samo novac. Ali, ako izostavimo iz programa mera, ili i potpuno iz zakona koji je pred nama, ako izostavimo da imamo i analizu uticaja na životnu sredinu i program mera, desiće se ono što se u Srbiji dešava decenijama unatrag. Desiće se da ćemo obnoviti kuće, da ćemo obnoviti infrastrukturu, da ćemo sačekati potpuno čista izvorišta, da ćemo dati standarde i mere o sastavu tla, o količini odnosa i nanosa na zemljištu, da ćemo možda čak imati i savete Ministarstva za poljoprivredu i zaštitu životne sredine o promeni kultura koje zahteva neko novo zemljište, da ćemo videti gde su pomereni vodotokovi. Bez ovoga nećemo uraditi ništa ozbiljno, a da se erozije ne ponove nakon nove elementarne nepogode. Možda volja Vlade da ne prihvati ovaj amandman postoji zbog toga što ima svest o tome koliko košta uraditi i analizu uticaja i koliko košta uraditi i preporuke mera za smanjenje štete, ali ja želim da podržim ovaj amandman pošto će to, možda čak i ova Vlada, a sigurno neka uraditi kad tad, i katastar erozivnih područja i karte bujičnih tokova na teritoriji Republike Srbije i sve ono što se iz mnogo raznih razloga, od kojih nijedan nije opravdanje ali mnogi jesu objašnjenje, nije radilo do sada. Svi podaci koje trenutno imamo nedovoljni su da imamo jasnu sliku o dimenzijama trajnog oštećenja, privremenog oštećenja životne sredine na području pogođenog poplavama i kada je u pitanju zemljište, i kada su u pitanju erozije, i kada je u pitanju klizište i kada je pitanje pomeranja posebnih vodotokova, a o biodiverzitetima na toj teritoriji i da ne govorimo. Kažem da imam razumevanje zašto Vlada neće da prihvati ovakav amandman, ali moj prilog ovoj raspravi i podrška amandmanu kolege Ivana Karića je da bar ostane zabeleženo, da se negde ima na svetlu potreba da se za ovo utroši novac. Osamdeset miliona evra bespovratne pomoći i više od 850 miliona evra kredita, koje ćemo pod vrlo povoljnim uslovima, zahvaljujući očigledno i radu koji je Vlada imala da predstavi na Donatorskoj konferenciji, ne verujem da neće biti ni jedan evro upravo za ovo o čemu govori amandman. Prosto, nije prirodno, jer znam kakva je priroda IPA sredstava. Ono što mi je strepnja je da neće biti odgovora dovoljno dobrog u smislu administrativnih kapaciteta, u smislu svega onoga što krediti iz IPA fondova ovakve vrste, posebne vrste za zemlje koje pregovaraju, posebno povoljni podrazumevaju. Nama je važno da se o oštećenoj životnoj sredini u oblasti pogođenim poplavama bar ovako podeli informacija sa nadom da će biti detaljna tema govora i na Odboru za zaštitu životne sredine i nadam se i u budućem budžetu Vlade Republike Srbije za 2015. godinu. Na kraju mogu samo da izrazim žaljenje što u Izveštaju, koji nije tema trenutno u pretresu u pojedinostima na ovaj član 3, ali zaista jako žaljenje što u Izveštaju o šteti od poplava Vlada Republike Srbije nema ni jedne jedine rečenice o životnoj sredini i bar o proceni koja je načinjena. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospođo Čomić. Za reč se javila potpredsednik Vlade prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Kada govorimo o državnom programu, Vlada će usvojiti državni program na predlog svih resornih ministarstava, odnosno Kancelarija će ga predložiti. Unutar tog državnog programa i te kako će da bude zastupljena oblast zaštite životne sredine. Odmah sada mogu reći da je Vlada pred samu Donatorsku konferenciju usvojila Izveštaj kao pripremu za Donatorsku konferenciju i u delu resora zaštite životne sredine, po prvim procenama, to su prve procene zato što analiza uticaja će se raditi i traje duže, 32 miliona evra je za sada potrebno da bi se sanirala, po prvoj proceni, zaštita životne sredine. Dodatno, studija procene će se raditi za sve ono što bude bilo potrebno išto je utvrđeno državnim programom, a na predlog resora. Dakle, neće ostati da se ne radi. U sadašnjem Zakonu, koji nadam se da ćemo usvojiti, u članu 3. stav 2. piše da je potrebno uraditi analizu zatečenog stanja i nastale štete i sagledavanje mogućih daljih štetnih posledica poplava, itd. Znači, unutar toga je obaveza svih resora da u oblasti zaštite životne sredine daju jasnu informaciju i jasnu potrebu. Nadam se da sam malo pojasnila.
Zahvaljujem, gospođo Mihajlović. Za reč se javila narodna poslanica dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovana ministre, kolege poslanici, mi smo u načelnoj raspravi pri kraju, možda kolege nisu bile prisutne, predlagači ovog amandmana, postavili pitanje resornom ministru koji obuhvata oblast i životne sredine, da nam da odgovore na određena pitanja koja ste i vi pokrenuli na Odboru. To je dobro i tu mislim da zajednički treba da funkcionišemo kroz Odbor i kroz ono obaveštenje da metodologijom kojom smo išli kroz javno slušanje, koje je Odbor za zaštitu životne sredine imao 5. juna, o proceni štete za oblast životne sredine, zaista treba na neki način iz ovih skupštinskih klupa da pokrenemo kroz resorno ministarstvo. Oni treba u stvari da budu nosioci određenih predloga. S jedne strane je to dobro, a sa druge strane uopšte procena uticaja na životnu sredinu je jedan dokument koji sigurno dugo traje i za koji treba određeno vreme i novac i za onaj deo koji je sada nama potreban u ovom delu zakona, a to je efikasnost, da bi što pre završili ove kuće i da bi se što pre ljudi uselili. Mislim da u ovom delu zbog toga ovaj amandman možda nije usvojen. Ono što je sigurno dobro to je što je sada ministar najavio, koji je praktično i predsednik ove komisije za sanaciju štete, da će se ove analize raditi i za to su određena sredstva iz evropskih fondova sigurno već opredeljena. Ono što mislim da je naš zadatak ovde jeste da permanentno utičemo na rad Ministarstva, da u tom svom resornom delu radi određeni deo posla za koji ste vi dali predloge. Mislim da je to dobro i sigurno ćemo kroz Odbor svi to podržati. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Za reč se javio narodni poslanik dr Branislav Blažić. Izvolite.
Poštovana ministarka, predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, u ovom amandmanu ja ću podržati ideju i preporuku. Da li će amandman biti prihvaćen ili se može smatrati da je zakonom već to obuhvaćeno, to je sasvim sporedno pitanje. Drago mi je što je ministarka rekla da će se voditi računa o uticaju na životnu sredinu, jer mi smo imali juče jednu situaciju da u Izveštaju se ekologija i šteta, to je jedna ekološka katastrofa bila u tim područjima, uopšte ne pominje nijednom rečju. Životna sredina se ne pominje u Izveštaju kao da ona ne postoji, kao da se to desilo nekoj drugoj i vrlo je teško razgovarati. Ja recimo nisam učestvovao u toj raspravi zato što sa pozicije pozicije teško je kritikovati takav jedan izveštaj. To nije dobro, čak nije ni zdravo, a ne mogu opet iz principijelnih razloga ni da hvalim i onda je najbolje ćutati i da se pravite mrtvim. Verujte, ono što se dešava i što se desilo tamo ima ogromne posledice i cena je ogromna. Mi smo radili 5. juna jedno javno slušanje o metodologiji procene uticaja na životnu sredinu od poplava i imamo Izveštaj na 19 strana. Uradili smo juče i zaključke na Odboru i bilo bi dobro da neko uzme to. Mislim da će mu taj tekst i ta mišljenja vrlo kvalitetnih ljudi koji su učestvovali u toj raspravi mnogo pomoći, i Vladi i ovoj komisiji koja će na tome raditi. Odbor je juče doneo jednu odluku, da će pratiti taj monitoring i sve što se dešava zato što ne možemo ostaviti samo na tim papirima. Verujte da na tom području koje ima 11 opština i gde treba da se radi deponija Kalenić, koja se godinama ne radi i ne znamo zašto, da je ona napravljena, a to je i Obrenovac, Lazarevac, Mionica, Ljig, Ub, šteta bi bila nekoliko miliona evra manja i ne bi se moglo desiti da plivaju tolike količine flaša plastičnih. Mi više po srpskim rekama imamo plastičnih flaša neko što ima u marketima. Ne bi se moglo desiti da zbog tih silnih flaša i plutajući ugunulih životinja, šporeta i koječega po rekama, dođu i da nam se ruše mostovi i ne bi se još mnogo toga moglo desiti samo malo da smo pokazali organizovati i svesti i brige i želju da pokažemo koliko je to u stvari skupo ako ne brinemo o toj životnoj sredini i koliko nam se to vraća. Vratilo nam se žestoko i vratiće nam se ponovo ako ne pokažemo dovoljno pameti i ako smatramo ovog momenta – nemojte, nećemo ulagati, što nam je skupo. Rezultati i ono što se vidi kao efekat u životnoj sredini ne dolazi tako preko noći. Znate, kuća se sruši, pa izgradite i imate opet i vidite. U životnoj sredini se to ne vidi, a mi smo kao narod u nekom svom mentalnom sklopu da reagujemo samo na ono što vidimo i još više na ono što nas boli. Ako nas nešto ne boli, to kao da ne postoji. Ako ne vidimo, isto tako. Mislim da bi tu neku našu svest za neku viziju nečega što treba da napravimo nam je važnija i bitnija. Ja ne sumnjam uopšte da ova vlada neće ispuniti ono što je obećala. Ona će izgraditi infrastrukturu, popraviti sve to, uradićemo mi to. Što se tiče životne sredine, uradićemo sigurno zato što će to Odbor pratiti to danonoćno i ne samo to nego i ono drugo što se dešava u životnoj sredini. Hvala.
Zahvaljujem. Za reč se javila potpredsednik Vlade prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Malo da pojasnimo. Nekoliko puta se čulo i u načelnoj raspravi, a i danas, da u izveštaju nije bilo informacija o proceni štete. Da, izveštaj nije tretirao procenu štete, jer je izveštaj i naslov njegov je vrlo jasan, pa ga treba pročitati još jednom. Dakle, izveštaj objašnjava i pokazuje postupanje u vreme vanredne situacije ministarstava i u tom izveštaju vi ne možete videti ni iz jednog ministarstva procenu štete. Procena štete se radi nakon toga. Lokalne samouprave su na poziv komisije radile procenu štete, zatim, po utvrđenoj metodologiji, kao što sam rekla pre pet, šest minuta, Vlada je pred samu donatorsku konferenciju usvojila izveštaj po utvrđenoj metodologiji, po resorima, dakle, proceni štete po resorima gde je, između ostalog, i resor zaštite životne sredine i procenila potrebna sredstva, po ovoj prvoj proceni, koliko je neophodno da se saniraju posledice elementarne nepogode poplava, a u oblasti zaštite životne sredine. Dakle, u izveštaju koji pominjete, prvom, u tom izveštaju ne postoji ni jedna informacija o proceni štete za bilo koji resor, zato što izveštaj to ne tretira. Izveštaj tretira ponašanje ministarstava u momentima vanredne situacije koju smo imali. Daleko od toga da se ovaj resor treba staviti sa strane i da ćemo rešavati pitanje, recimo, putne infrastrukture, a da nećemo rešavati pitanje zaštite životne sredine kao posledice elementarne nepogode poplava u Srbiji.
Zahvaljujem, gospođo Mihajlović. Za reč se javio narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, poštovani predsedavajući, poštovana ministarko, pažljivo sam pročitao ovaj amandman i spreman sam da za njega glasam, ali po određenim uslovima. Dakle, ukoliko predlagač amandmana i dalje misli da je vredno uvoziti razni otpad radi prerade, ukoliko misli da treba uvoziti stare gume da bi se ovde prerađivale i to plaćati novcem srpskih poreskih obveznika, da bi se neke strane gume uvezene u Srbiji prerađivale, ukoliko misli da je vredno to raditi, ja bih možda bio voljan da to podržim. Ukoliko misli da usvajanjem ovog amandmana mogu da se prave nove deponije na klizištima, da se za to utroši 25 miliona evra i da sada imamo problem da saniramo deponiju koja je sagrađena na klizištu, sada moramo da platimo i sanaciju sanitarne deponije. Dakle, umesto da je napravljena na nekom mestu gde nema klizišta, mi ćemo sada morati i to da platimo, s obzirom da neko nepromišljeno na klizištu napravio sanitarnu deponiju koja se zove Duboko. Ukoliko pod zaštitom životne sredine mislimo da uvozimo stare akumulatore i da to subvencionišemo novcem iz budžeta Republike Srbije, možda bih bio malo popustljiv prema predlagaču amandmana. Ukoliko mislimo da zbog uvoza tih akumulatora napravimo na vodozahvatu u Inđiji, i to na regionalnom vodozahvatu, fabriku za reciklažu polovnih akumulatora, da otpadne vode idu iza fabrike u upojni kanal, koji se nalazi iznad regionalnog vodozahvata, odakle više od jedne opštine koristi vodu za piće, dakle, ukoliko se na to misli, pod znacima navoda, bio bih spreman da prihvatim taj amandman. Ukoliko neko misli na „Energozelenu“ u Inđiji, ukoliko neko misli za taj projekat da vredi ovaj amandman podržati, možda bih ga ja i podržao da nije pretnje tužbom i da nećemo taj projekat „Energozelene“ skupo platiti zato što je neko potpisao nešto što nije trebalo da potpiše i, koliko znam, bićemo tuženi u Strazburu. Voleo bih da oni koji su dozvolili da se taj projekat napravi 1,5, dva kilometra od naselja Novi Karlovci, gde ja živim, dođu da žive sa svojim porodicama na kraju Novih Karlovaca i da nam dokažu da je to ekološki bezbedno. Ukoliko bi sav taj projekat nazvali – očistimo Srbiju i ukoliko bi jednim švapskim novinama dali jedno 50, 60, 70 miliona dinara da samo pišu o tome i da izveštavaju, možda bih bio dirnut i zabrinut za nevolje jedne stranke koja je nekada činila vlast, možda bih podržao ovaj amandman. Još kad bi umesto pare u nasipe počeli da ulažemo pare u hrastove lužnjake, baš tamo gde će nasip popustiti, a u nasip ne uložimo dinar, a u hrastove uložimo milion i 400 hiljada dinara samo za lečenje jednog hrasta, ukoliko bi mi to radili kao što su radili ranije, možda bih bio popustljiv prema predlagaču iz nekih emotivnih razloga, da im onako tuga za izgubljenim izborima bude lakša, možda bih glasao za takav amandman, ali zdrav razum kaže da se to ne može prihvatiti. Malo je po meni nekorektno predlagati ovaj amandman kad znamo kako se to staralo nekada o životnoj sredini u Republici Srbiji. Ukoliko oni misle da ja glasam za taj amandman, moraju da zamole gospodina Dulića da se vrati i da sprovede sve one programe koje sam sada nabrojao. Hvala.
Reč ima po amandmanu narodna poslanica Nada Lazić.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege, poštovana gospođo ministarka, osećala sam potrebu da se javim iz dva razloga. Prvo, želim da podržim amandman kolege Karića. Drugo, da pokušamo da vratimo celu ovu diskusiju u okvire današnje teme i da ne širimo sa ovakvim ocenama kakve smo malopre čuli na razne teme. Ne vidim razloga da se na ovakav način priča i da se stvara tenzija.
Gospođo Lazić, ja vas veoma uvažavam. Svako ima pravo da na svoj način obrazloži zašto neki amandman prihvata ili ne prihvata.
Govorim o činjenicama koje su se ovde iznosile.
Pažljivo sam slušao prethodnog govornika. On je čitavo vreme govorio o amandmanu, svojim rečima, ali je govorio o amandmanu. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić.
Zahvaljujem. Vlada je predložila član 3. On se bavi sadržinom državnog programa obnove. On glasi – državni program obnove sadrži naročito: 1) oblast u kojoj se sprovode mere i teritoriji na kojoj se sprovode mere, 2) analizu zatečenog stanja i nastale štete i sagledavanje mogućih daljih štetnih posledica poplava, odnosno dejstva klizišta, 3) mere koje treba preduzeti radi obnove, odnosno sanacije posledica poplava, odnosno dejstva klizišta, 4) način i obim sprovođenja mera, kao kriterijume za sprovođenje mera, 5) redosled sprovođenja mera, 6) rokove za sprovođenje mera, 7) organe državne uprave nadležne za koordinaciju, odnosno nosioce sprovođenja pojedinih mera i aktivnosti, 8) procenu potrebnih finansijskih sredstava i izvore finansiranja, 9) korišćenje republičkih robnih rezervi i 10) druge potrebne elemente. Državnim programom obnove može se predvideti da će se privremeno na području pogođenom poplavom iz sredstava utvrđenih u članu 5, a to je redosled sprovođenja mera, stav 1. tačka 1), tačka 4), tačka 8) i tačka 10) ovog zakona finansirati i pojedina prava i usluge koje se u skladu sa opštim propisima finansiraju iz budžeta jedinica lokalne samouprave. Državni programi obnove izrađuju se na osnovu izveštaja i nalaza organa državne uprave, stručnih mišljenja, drugih organa i službi javnih preduzeća i drugih subjekata, kao i izveštaja i predloga nadležnih organa jedinica lokalne samouprave. Mi smo predložili, a gospođa ministar i Vlada je prihvatila, da zadnji stav glasi – državnim programom obnove može se predvideti da će se privremeno na području pogođenom poplavama iz sredstava utvrđenim u članu 5. stav 1. tačka 1), tačka 4), tačka 8) i tačka 10) ovog zakona finansirati i pojedina prava i usluge, pa se dodaju reči: „čije vršenje, odnosno pružanje je od značaja za sprovođenje programa obnove koje donose jedinice lokalne samouprave“. Smatrali smo da se predloženim amandmanom preciziraju koja prava i usluge mogu biti finansirana iz sredstva za otklanjanje posledica poplave, čime se sprečava zloupotreba i onemogućava potencijalno koruptivno ponašanje, a ujedno se obezbeđuje efikasnije praćenje korišćenja sredstava. Izuzetno nam je drago što smo imali isti stav i isto mišljenje kao Vlada Republike Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Za reč se javio po amandmanu narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović.
Ovaj amandman je dokaz naše posvećenosti da zakon bude što bolji i da učinimo da obnova koja se realizuje nema mogućnosti da se pretvori, odnosno nabavke po ovom postupku da se pretvore u nabavke za one potrebe koje nemaju veze sa obnovom. Naime, postojala je mogućnost da se u opštinama, koje su pogođene poplavama, vrše nabavke mimo Zakona o javnim nabavkama prema ovom zakonu koji se tiče otklanjanja posledica od poplava i da njima budu obuhvaćeni i neki poslovi koji su u ovom zakonu samo zato što se nalaze u opštinama u kojima su se desile poplave. Našim amandmanom, koji je prihvatila Vlada, suzili smo krug mogućnosti zloupotrebe i mogućnosti da neko vrši javnu nabavku po zakonu koji se tiče poplava, a da ona nema nikakve veze sa poplavama. Nadam se da Vlada, kada je pisala zakon, odnosno zakonopisac nije imao loše namere i da je ovo prihvatanje amandmana znak da su uvideli grešku koju su napravili, ali je ovo ujedno i dokaz koliko je opozicija, mislim pre svega na NDS, odnosno poslaničku grupu NDS, ZZS i Zeleni Srbije, učinila da popravi ovaj zakon i učinila da damo svoj doprinos otklanjanju posledica od poplava. Umesto toga, nažalost, od stranaka vladajuće koalicije dobijamo salvu uvreda koje nisu dostojanstvene u ovom domu. Smatramo da su Vlada i ministarka trebali da prihvate još neke naše amandmane. Smatramo da je ovo dobar znak, ali nedovoljan da bi ovaj zakon bio do kraja kvalitetan. Da bi on bio zakon koji će biti donesen sa ciljem da se ova situacija sa poplavama završi u narednih 60 dana, mi nemamo utisak da to može prema ovom zakonu, a bogami, ni prema onom što čini Vlada, sem obećanja, na terenu se ništa ne dešava. Zbog toga sumnjamo, uvažena potpredsednice Vlade, da ćete do jeseni završiti ovaj posao. Držimo vas za reč i voleli bi da budete u pravu i da kao deo vladajuće koalicije ispunite makar jednu obavezu koju ste dali građanima Srbije.
Reč ima potpredsednik Vlade prof. dr Zorana Mihajlović.
Od 32 predložena amandmana, usvojeno je šest. Radi istine, kada govorimo o ovom stavu, odnosno ovom amandmanu koji ste vi predložili, taj stav člana 3, bez ovoga što ste vi predložili, davao je pravo Vladi da kroz državni program direktno radi u određenoj lokalnoj samoupravi, pomaže toj lokalnoj samoupravi za ona prava za koja bi bilo prirodno i određeno da se to radi iz budžeta jedinice lokalne samouprave. Vašim amandmanom, koji smo tu stavili, omogućili smo da, ovo što sam sada rekla, stoji plus da se lokalna samouprava saglasi sa tim što će država državnim programom direktno da deluje, iako bi lokalna samouprava trebala to iz budžeta da finansira. Ne znam gde ste našli da iz ovog stava, iz ovog amandmana, bi se Zakon o javnim nabavkama kršio, možda i ne bi se ispoštovao. Nisam razumela da vašim amandmanom, odnosno ovim ovde delom, koji smo dodali u ovaj stav, koji tretira, ponoviću, mogućnost da država direktno državnim programom pomogne lokalnoj samoupravi, a ona prava koja bi trebalo da finansira lokalna samouprava, to znači da ste poboljšali time što se ne bi, sumnjali ste, poštovao Zakon o javnim nabavkama. Kako god. Mi smo amandman prihvatili. Zašto ne bi dodali i to da lokalna samouprava treba da se složi sa tim, a to da li će Vlada ispoštovati svoja obećanja, ova Vlada svoje obećanje poštuje. Između ostalog, donosimo ovaj zakon koji treba da ubrza procedure da ljudi koji su ostali bez svojih kuća, te kuće moraju da imaju… Putna i železnička infrastruktura će do 1. oktobra biti sanirana. Ono što smo obećali, to ćemo i uraditi. Ono što će ostati i što neće moći da se stigne, da se uradi do jeseni jeste energetika, a sve drugo će biti rešeno.
Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović, po amandmanu.
Replika.
Nemate pravo na repliku. Možete da govorite samo po amandmanu. Gospođa Mihajlović se potrudila da vam objasni ono što ste pitali, dala je potrebne odgovore.
Gospođa Mihajlović je rekla da ne vidi na koji način se ovim amandmanom, hajde da uprostim, otklanja koruptivnost. Otklanja se time što se kaže za koje namene ta sredstva mogu biti korišćena. Kaže se – čije vršenje, odnosno pružanje je od značaja za sprovođenje programa obnove koji donosi jedinica lokalne samouprave. Dakle, naglasak je na ovome „od značaja za sprovođenje programa obnove“, da se to ne bi moglo odnositi na neke druge programe koji nemaju veze sa programom obnove. Za nas je to bitno. Ako vi smatrate da to u ovom delu nije bitno, taj amandman smo podneli sa tim ciljem. Hvala.
Reč ima potpredsednik Vlade prof. dr Zorana Mihajlović.
Stav počinje državnim programom obnove. Dakle, postoji li išta što može da bude u državnom programu obnove, a da nije vezano za obnovu i ovaj zakon? Mislim da ne sme. Možda je nekada postojalo. Možda je neko to radio drugačije, ali kada namenimo, namenili smo za to što piše u zakonu i zato smo zakon i doneli, tj. nadam se da ćemo ga doneti.
Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Gospodine predsedavajući, gospođo ministarka, poštovane koleginice i kolege, naš amandman, u odnosu na član 4, se odnosi na to da u članu 4. nije navedeno, u skladu sa članom 35. jedinstvenih metodoloških pravila za izradu propisa, da će se označavanje Kancelarije za pomoć i obnovu poplavljenih područja, u daljem tekstu koristiti termin Kancelarija, a to je učinjeno u narednim članovima ovog predloženog zakona. S toga smo predložili da se u članu 4. stav 1. posle reči: „Kancelarija za pomoć i obnovu poplavljenih područja“ dodaju reči: „(u daljem tekstu: Kancelarija)“ i „Kancelarija za pomoć i obnovu poplavljenih područja“ zamenjuje se rečju „Kancelarija“ u odgovarajućem padežu. Suština je bila da se prati metodološki tekst i oznake koje koristimo, tj. imenice u ovom predlogu zakona.
Da li još neko želi reč po ovom amandmanu? (Ne) Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Sabina Dazdarević i Enis Imamović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Uvaženi predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade, mislim da je u skladu sa ovim amandmanom samo jedno konkretno pitanje – kome i da li se Barajevo, kao gradska opština, nalazi u državnom programu u ovom zakonu? Kome stanovnici Barajeva, tj. građani Barajeva koji su oštećeni, a javljali su mi se danas u toku dana, mogu da se obrate, jer kažu da ne postoji na nivou gradske opštine Barajevo formiran štab kojem mogu da se obrate? Da li mogu da se obrate direktno Kancelariji? Zbog toga se javljam po ovom amandmanu. Zahvaljujem se.
Reč ima ministarka Mihajlović.
Bez obzira što nije vezano za amandman. Naravno da mogu Kancelariji ili Komisiji ili Ministarstvu, svi. Ako treba mogu i meni.
Da li se još neko javlja za reč?(Ne.) Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić i Balša Božović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Mislim da je dobro i što smo nas troje podneli amandman i što je Vlada prihvatila. Kada želim da definišem kako izgleda dobar rad Skupštine onda je ovo dobar primer, prihvatili ili ne prihvatili, ali da razumemo da se bavimo temom, bez obzira da li smo vlast ili opozicija, a da napravimo korist opet, bez obzira da li smo vlast ili opozicija. Naš amandman glasi da se na podneske, radnje i izdavanje dokumentacije u skladu sa ovim zakonom, ne plaćaju takse niti naknade za usluge republičkih, pokrajinskih organa i organa jedinica lokalne samouprave. S ozbirom da se član 5. bavi izvorima sredstava, u raspravi u načelu je već ministarka naglasila da će amandman biti prihvaćen. Zahvaljujem, ne koliko u svoje lično ime ili kolege Balše Božovića i Borislava Stefanovića, nego u ime toga što će proces ići jasno i što ćemo uštedeti 10, 50, 100 miliona dinara ljudima koji će imati potrebe za svim ovim papirima i dokumentacijom pri obnovi za koju će sredstva biti obezbeđena od strane Kancelarije, a kroz državni program.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Narodni poslanik Ivan Karić podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 5. doda novi član 5a. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da amandman nije u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem se. Ovim amandmanom sam imao nameru da skrenem malo više na problem koji je nastao posle poplava i predvideo sam da Vlada Republike Srbije osniva fond za solidarnost i razvoj. Prihod fonda je porez na finansijske transakcije u prometu na teritoriji grada Beograda. Ovim smo želeli da stavimo do znanja i građanima i građankama Republike Srbije da bi se dodatno oporezovale transakcije na teritoriji grada Beograda. S obzirom da je nešto slično bilo u formi poslaničkog pitanja dobio sam odgovor i od ministra Vujovića koji je ovu inicijativu ocenio kao pozitivnu, ali je rekao da bi trebalo da učestvuje nekoliko ministarstava u kreiranju jednog ovakvog fonda. Sličan odgovor smo dobili i od ministra finansija, tj. od kabineta ministra finansija. Uglavnom ova Vlada odgovara na sva poslanička pitanja u zadnjih par meseci, to je bio samo običaj potpredsednice Vlade u prošlom sazivu kada je vrlo revnosno odgovarala na sva pitanja poslanika, bar kada sam ja u pitanju. Mislim da je važno da razmišljamo o fondu solidarnosti i razvoja, da to bude šansa za privrednike i poljoprivrednike koji bi možda mogli da nađu priliku da se ponovo razviju, jer mnogi nisu imali ništa što je ostalo posle poplava. Sav kapital je bio uložen u posao, možda bi ovo mogla da bude inicijativa da razmišljamo o tome da pomognemo privrednicima, poljoprivrednicima, građanima i građankama s obzirom da je ovo ocenjeno iz različitih ministarstava kao potencijalno dobra inicijativa. Hvala.
Reč ima ministarka Mihajlović.
Verujem da ste videli obrazloženje i da ste videli da u poreskom sistemu Srbije prvo ne postoji takva vrsta poreza, a drugo to bi značilo da bi moralo da menjamo zakon. Bez obzira na to, ovo jeste pitanje za ministra finansija, naročito za činjenicu da bi se na taj način uveo dodatni porez. To je nešto o čemu može da se razmišlja u budućnosti, ali ako me pitate za savet mislim da postoji Fond za razvoj, mislim da postoje načini da se time bavimo, ali kažem nije moj resor. To je resor ministra finansija i ovo ćemo mu preneti.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović.
Uvaženi predsedavajući, moram da priznam malo pre kolega koji je ovo rekao da mu je neko dao pozitivnu ocenu za ovakvu ideju, voleo bih da vidim tog ministra finansija ili privrede koji je dao pozitivnu ocenu na ovako nešto, jer ovo je nešto što je nemoguće i nije ni čudo što amandman nije u skladu sa Ustavom. Mi u gradu Beogradu imamo neke silne takse i ne znamo više šta ne plaćamo zato što nam je neka prethodna garnitura ovde ostavila sve i svašta i nenormalnu administraciju, em da se još sada uvodi porez za celu Srbiju, ali da ga isključivo plaćaju građani Beograda kroz finansijske transakcije u samom gradu. Potpuno je neprihvatljivo, a moramo i da znamo elementarnu činjenicu, a to je da se svaki porez mora uvesti kroz zakon, a ne na ovakav način. Možda je ova ideja lepa i dobra, ali ovako nešto je zaista neprihvatljivo i moram da priznam da sam ponekad iznenađen sa količinom ovakvih ideja. Mislim da ovo čak nije trebalo da se raspravlja s obzirom da nije u skladu sa ustavnim sistemom, ali prosto da kažemo građanima šta je neko zahtevao. Ovako nešto je potpuno neprihvatljivo.
Reč ima narodni poslanik Milovan Drecun. Zamolio bih službu Narodne skupštine Republike Srbije da kartice za prijavljivanje narodnih poslanika koji sada nisu prisutni u sali preuzme. Reč ima narodna poslanicadr Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovana ministarka, kolege poslanici, ova ideja se pokazala da nije ni u skladu sa zakonom, a nije ni ostvarljiva. Zbog građana Srbije želim da istaknem da se u javnosti pojavila jedna dobra i humana ideja. Udruženje privrednika na opštini Stara Pazova je napravilo svoj fond iz koga zajedno sa Kancelarijom za otklanjanje šteta od poplave će sagraditi određeni broj kuća. Ne znam da li je gospođa ministarka to rekla, ali evo prilike da to ponovim još jednom. Takve ideje su pokazale da u ovoj Srbiji još uvek postoji određena vrsta solidarnosti, da ne mora država baš uvek da podstiče svoje građane na solidarnost, da postoje ljudi, privrednici, da postoje humani građani koji će na ovaj način zajedno sa državom sarađivati na veoma važnim zadacima kao što je izgradnja kuća onih koji su izgubili sve u jednom danu. Vrlo je važno da postoje neke ideje koje su ostvarljive, a koje ne moraju da budu zakonski propisane i ne moraju da budu predlog određenih amandmana.
Reč ima narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović, po Poslovniku.
Član 27, mada bi se moglo i ticati člana koji se dotiče dostojanstva Narodne skupštine. Uvaženi predsedniče, malo pre ste prozvali da govori gospodin Milovan Drecun. Milovan Drecun nije u sali. To znači da je neko pritisnuo njegov taster sa njegovom karticom, ali to znači da je njegova kartica bila u sistemu. To znači da ono na šta sam juče ukazivao se danas ponovilo. Predsedavajući vi ste reagovali adekvatno, ali se povreda Poslovnika desila pre toga, za koju nismo znali. Ovo je ozbiljna zloupotreba, ovo je kršenje prava i obaveza poslanika od strane gospodina Drecuna. Smatram da zbog ovoga treba da mu izreknete opomenu. Kada sam uzeo reč, da se ne javljam posle. Pitao bih samo ministarku, kom ministru finansija da se gospodin Karić obrati? Jel vi znate nešto što mi ne znamo, jel smo izabrali novog ministra finansija? Hvala.
Zahvaljujem. Opomena se izriče narodnom poslaniku u skladu sa članom 109. gde ja ne mogu da nađem jedno ovakvo kršenje Poslovnika. Našim Poslovnikom je predviđeno isključenje iz rada sednice Skupštine ukoliko neko od narodnih poslanika zloupotrebi karticu za glasanje prilikom glasanja, a ne mogu sada da pretpostavljam da li je možda gospodin Drecun i aktivirao svoju elektronsku jedinicu, izašao i zaboravio da ponese karticu i da se odjavi. Tako da, smatram da sam pravovremeno reagovao onog trenutka kada sam uočio određenu nepravilnost. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni? (Ne) Reč ima potpredsednik u Vladi, ministarka dr Zorana Mihajlović.
Poštovani i dragi poslaniče, da li zaista mislite da Vlada Srbije može da funkcioniše jedan jedini dan bez resornih ministara? Dakle, onog trenutka kada ste konstatovali, a konstatovali ste u ovom parlamentu ostavku za ministra finansija Lazara Krstića, Vlada je pre toga, odnosno kada je on to uradio na Vladi, imenovala ministra privrede da obavlja po ovlašćenju premijera poslove ministra finansija. To je uobičajena praksa, nije nam prvi put. Prema tome, on obavlja poslove ministra finansija. Ništa ne stoji, sve funkcioniše po ovlašćenju premijera.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja po ovom amandmanu? (Ne) Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrasturkturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Gospođo ministarko, naš amandman se odnosi na član 6. koji govori o načinu korišćenja sredstava i član kaže: „sredstva iz člana 5. ovog zakona koriste se po obimu, dinamici i za namene utvrđenje programima obnove“, to je u prvom stavu. U drugom: „pomoć se krajnjim korisnicima dodeljuje u novcu, robi, radovima, dobrima i uslugama“ i u trećem stavu „kriterijume za dodelu pomoći, kao i vrstu i visinu pomoći utvrđuje Vlada državnim programom obnove“, a mi predlažemo da se doda – rukovodeći se vrstom i obimom štete nastale kao posledica poplava, odnosno aktiviranja klizišta. Amandmanom se utvrđuje princip kojim Vlada treba da se rukovodi prilikom određivanja kriterijuma za dodelu pomoći, odnosno prilikom određivanja vrste i visine pomoći, a radi racionalne i pravične raspodele raspoloživih resursa. Mislim da bi prihvatanje ovog amandmana, našeg amandmana popravilo ovaj član zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo, smatram da ne treba prihvatiti ovaj amandman s obzirom da bi se suzila ovlašćenja Vlade i na određen način već zakonom propisale vrste itd. štete, na određen način specifikovao način pružanja pomoći u otklanjanju štete. Šteta je bila raznolika. Veoma je teško po pojedinim regionima utvrditi tipski vrste itd. i odrediti kako će ta pomoć da ide ukoliko se Vladi ne odredi sloboda, s obzirom da u različitim regionima je bilo različitih šteta. Negde je šteta bila na farmi pilića, negde je šteta bila na farmi jagnjića, negde je šteta bila u stajama, negde je šteta bila na individualnim malim farmama, negde je velika šteta bila na usevima, a nije bila na nekom drugom mestu, negde je šteta bila na stambenim objektima, na zgradama, a negde je bila na individualnim kućama, negde je šteta bila na kućama koje su imale građevinsku dozvolu, negde je šteta bila na kućama koje nisu imale građevinsku dozvolu, negde je šteta bila na kućama koje su građene u koritu reka, negde to nije slučaj. Dakle, svaka vrsta specifikacije u pružanju pomoći u otklanjanju nepogoda bi na određen način Vladu sputalo, zato je Vlada i predvidela da svojim programom utvrdi način na koji će sprovoditi otklanjanje šteta. Najveća šteta je naravno u poljoprivredi i energetici, a energetika je posebna. Bojim se da me je prošli put ministarka pogrešno razumela, pa ću ovog puta da ponovim to pitanje. Apelovao sam na to da se ugalj od koga se sada proizvodi struja, sušeni ugalj, da se taj ugalj podeli stanovništvu sada odmah, a da se na to mesto uveze struja, s obzirom da je sada jeftinija nego što će biti na zimu, jer ćemo time sprečiti da nam se krajem oktobra i novembra, a vi ste vršili funkciju ministra energetike, pa to možete preneti sadašnjem ministru energetike, ako ne podelimo ugalj, oni će nam se svi prikačiti na struju. Naš sistem može uvesti struju, možemo kupiti struje koliko hoćemo, ali ne možemo transportovati to do potrošača, to je jedno. Drugo, kada nam se prikopčaju, najverovatnije tu struju više neće platiti, jer se radi o veoma siromašnom stanovništvu. Transportni sistemi, odnosno naš sistem to ne može podneti i može doći do havarije. Ono što je takođe značajno, tu struju koju budemo umesto ove sada uvozili na zimu biće 50% do 100% skuplja, odnosno sada je 40 evra megavat čas, a na zimu će biti 60 i 80 evra. Čisto da preciziram, to je otprilike ono o čemu sam sa stručnjacima razgovarao i što su nam preporučili, da u ovom trenutku kada uglja nema na građarama da ga transportujemo do korisnika, do siromašnijeg sloja građana, a da ta što nam nedostaje trenutna struja uvezemo. Kažu da će biti jeftinija, a da ćemo time sprečiti preopterećenje sistema. Ako sam negde bio neprecizan, vi me ispravite, ali otprilike je tok preporuka njihova, to sam od njih doznao. Meni izgleda racionalno i s toga, s obzirom da prošli put baš nismo bili najprecizniji, sam želeo to da ponovim, a to ima veze sa ovim amandmanom. Dakle, Vladi treba odrešiti ruke da ne bi tipski morala da deluje, da može da deluje, s obzirom da je šteta raznolika, da su regioni raznoliki, da može da deluje na način da otkloni što brže sve štete, a da pri tome ne mora zakonom da bude striktno vezana da poštuje vrste, obim, itd, već da svojim programom to uredi i da svoj program može blagovremeno da promeni, jer su veoma kratki rokovi i svako zakonsko ograničenje bi bilo veoma pogubno. Shvatam nameru predlagača i da su neka drugačija vremena i da ima više vremena za obnovu kuća i otklanjanje štete, glasao bih za to, ali s obzirom da je vreme veoma kratko i da Vladi treba dati da što brže može da menja svoje instrumente i alate u ovom otklanjanju štete, mislim da u ovom trenutku ovaj amandman ne možemo prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodine Bradiću, tražili ste reč. Nema osnova za repliku. Imate još minut preostalog vremena kao podnosilac amandmana, a za preko minut moraću da vam odbijam vreme predviđeno za poslaničku grupu. Izvolite.
Zahvaljujem. Mislim da kolega i ja mislimo isto, da se nismo razumeli. Mi kažem utvrđujemo principe kojima Vlada treba da se rukovodi, a da time ne sužavamo njihovu operativnost. Kaže rečenica gde kažemo – rukovodeći se vrstom i obimom štete nastale kao posledica poplave, odnosno aktiviranja klizišta. Ne znam koji drugi uzrok je bio osim poplava i klizišta, jel tako? U stvari, legitimno je pravo, vi predlažete, vi ćete izglasati. To je moje mišljenje i moje poslaničke grupe da bi ovo popravilo član. Zahvaljujem.
Reč ima potpredsednik Vlade i ministarka, dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Samo da pojasnim razlog zbog čega se odbija vaš amandman. To je što je članom 3. već definisano tačno šta stoji u državnom programu koji usvaja Vlada. Dakle, smatrali smo da nema potrebe da sada stoji i u članu 6. To je osnovni razlog.
Gospodine Rističeviću, opet po amandmanu? Izvolite.
Smatram i dalje suprotno, s obzirom da kažemo - rukovodimo se vrstom. Recimo, kod mene je vrsta šteta na poljoprivrednim usevima. Dakle, to mi je glavna šteta i ako Vlada krene prvo poljoprivredne useve da radi, onda ona gubi one druge prioritete koje imaju negde, a to je energetika, prva šteta. Dakle, ja i dalje mislim da Vladi treba ostaviti zakonom mogućnosti, odrešene ruke da može da deluje od terena do terena, a na različit način. Dakle, ako uzmemo da je vrsta štete ta koja daje neke prednosti, onda imamo određene probleme. Zato, mislim da ipak u ovom trenutku, u ovako kratkim rokovima, bez obzira na dobre namere predlagača, to ne bi trebali da prihvatimo. Hvala.
Da li još neko po ovom amandmanu želi reč? (Ne.) Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Gospođo ministarko, član 10. se bavi izveštavanjem Kancelarije o finansijskoj i nefinansijskoj pomoći koju su primili drugi korisnici javnih sredstava. Naš predlog je, da ne čitam ceo član, on se odnosi na stav 4. koji predlažemo da se menja i da glasi: „Pomoć za otklanjanje posledica na područjima pogođenim poplavama primljena u vidu novčanih donacija, priloga ili poklona, evidentira se i izražava u novcu prema tržišnoj vrednosti“. Predlažemo da se doda novi stav 5. koji glasi: „Tržišna vrednost pomoći iz stava 4. ovog člana izražava se novčano u ugovoru ili odluci, a ukoliko ugovorom ili odlukom nije izražena tržišna vrednost, nju procenjuje kancelarija“. Rešenje dato u Predlogu zakona nije po nama dovoljno jasno i precizno, budući da se ne može sa sigurnošću utvrditi šta je to uporedni pregled cena na tržištu, niti koji se kriterijumi tom prilikom koriste. Predloženim amandmanom se preciznije određuje način određivanja tržišne vrednosti nenovčane pomoći, pri čemu se, polazeći od zakonskih ovlašćenja i delokruga rada kancelarije, njoj daje u nadležnosti procenjivanje tržišne vrednosti kad one nisu izražene u ugovorima ili odlukama. Mislimo da će prihvatanje ovog amandmana olakšati rad kancelarije i svim onim ljudima koji će se baviti evidentiranjem ove vrste pomoći. Zahvaljujem.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade, uvažene koleginice i kolege, kao i sa nekim prethodnim amandmanima, i ovim amandmanom bila je želja da povećamo transparentnost i da se na neki način približimo nekim vrednostima EU, da možda pomognemo mogućnost da se sredstva lakše, brže i jednostavnije dobiju i da eventualni donator vidi da možda postoje jasnije definisani mehanizmi za kontrolu. Meni je jasno obrazloženje. Nije isključena kontrola DRI i, da kažem, prihvatljivo je obrazloženje - samo je bila želja da se poveća transparentnost. Kao i neki prethodni amandmani, ubacili smo životnu sredinu, da bi možda povećali prostor da se deluje, da pomoć koju bi eventualno dobili bude brža i bolja, a da mi pokažemo svoju spremnost kao država da otvorimo sve kanale kontrole ili kanale u koje bismo utrošili sredstva. Zahvaljujem se.
Da li još neko želi reč? (Ne.) Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici: Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Blagoje Bradić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Gospođo ministarka, član 12. se bavi postupkom javnih nabavki i mislim da je to jedan od najbitnijih delova u ovom zakonu. Pročitaću član 12. „Na nabavke dobara usluga i radova koji su neophodni za otklanjanje posledica na području pogođenom poplavama primenjuje se otvoreni postupak propisan odredbama člana 32. Zakona o javnim nabavkama. Nabavke iz stava 1. ovog člana utvrđuju se državnim programom obnove. Nabavke iz stava 1. ovog člana sprovodi kancelarija, a mogu ih sprovoditi i drugi korisnici javnih sredstava određenim državnim programom obnove, uz pravo da predstavnik kancelarije učestvuje kao član Komisije za sprovođenje javne nabavke. U postupke javne nabavke iz stava 1. ovog člana ne primenjuju se odredbe Zakona o javnim nabavkama koje se odnose na plan nabavki, prethodno obaveštenje, i to je razumljivo i to je dobar predlog rešenja, zatim, način dokazivanja obaveznih i dodatnih uslova za učešće u postupku javne nabavke, rokovi za podnošenje ponuda i rokovi za odlučivanje Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki.“ Ovaj član je dobro sročen i mislim da može da olakša rad kancelarije, ali smo mišljenja da ovaj deo: „način dokazivanja obaveznih i dodatnih uslova za učešće u postupku javne nabavke“ treba da se izbriše iz člana, iz prostog razloga što ovom rečenicom dezavuišemo sam proces javne nabavke i nepotrebno otvaramo sumnju o mogućim nepravilnostima u postupku javne nabavke. Jedan od osnovnih uslova kod konkursa i prijavljivanja za neku javnu nabavku je ispunjenje uslova. Ne vidim zašto se stavlja i zašto se odbacuje naš član javnih nabavki koji predviđa da se ovo izbaci iz ovog člana, kada svi oni koji će učestvovati u obnovi, u izgradnji bilo kog segmenta uništenog ovim poplavama i klizištima su referentne kuće, jer druge ne mogu da obavljaju takve velike poslove i imaju svu dokumentaciju potrebnu za javne nabavke. Ovim otvaramo sumnju i pravimo teret kancelariji koja treba da radi efikasno i bacamo sumnju pre početka poslova da će neko nešto da radi naopako, mada ja čisto sumnjam da iko ima takvu ideju i u podsvesti, ali mislim da bi trebali da izbacimo ovu rečenicu, jer oni koji konkurišu i koji idu na javne nabavke te veličine, oni imaju i operativu i kompletnu dokumentaciju i kompletno ljudstvo i nema potrebe ovo da stavljamo u član. Zahvaljujem se.
Pedeset sekundi od vremena predviđenog za poslaničku grupu. Reč ima narodni poslanik dr Janko Veselinović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade, smatram da bi bilo dobro da ste prihvatili ovaj amandman naše poslaničke grupe, iz osnovnog razloga što se njime otklanjaju mogućnosti eventualnog voluntarističkog tumačenja ovog zakona, jer se na neki način na verovanje prepušta da neko ko učestvuje u postupku ispunjava uslove. Mi znamo da to u Srbiji nikada nije bilo efikasno i da je dati obećanje bilo relativno lako, a ispuniti ga teško, što pokazuje i vaša Vlada. Ono što je naročito kao argument za to da bi bilo potrebno što preciznije utvrditi te podatke, jeste činjenica da će taj postupak sprovoditi Kancelarija za obnovu, a na čelu te kancelarije je gospodin Blagojević. Za njega čak ne znamo ni da li je diplomirani pravnik. Pitanje je da li će se on snaći u sprovođenju ovog zakona. Ne znam da li ste vi eventualno još u međuvremenu nešto saznali o njegovoj biografiji, da li vam je možda gospodin Blagojević dostavio. Ja sam dobio još neke dodatne podatke…
Molim vas da govorite o amandmanu. Kakve veze gospodin Blagojević ima sa amandmanom?
… da voli da sluša Majkla Krajtona, sem AC/DC, Džona Grišama i još neke izvođače. Ne znam da li će mu to biti dovoljno…
Imate još dvadesetak sekundi da privedete vašu diskusiju sa amandmanom. Stvarno ne razumem o čemu govorite.
Dakle, radi se predsedavajući o primeni zakona koji postoji mogućnost…
Ne, u ovom slučaju radi se o amandmanu koji ste podneli na član 12. Predloga zakona.
Tako je. I biće teško da ga sprovodi ovakav direktor kancelarije, jer je zakon poprilično neprecizan, a zato imamo sumnju da postojeći direktor koji je izabran pre ovog zakona, mimo zakona, neće to uspeti da obavi i samo zbog toga smatramo da je to dodatan argument da se ovaj amandman prihvati. Molimo ministarku, imajući u vidu biografiju gospodina Blagojevića da prihvati ovaj amandman. Hvala.
Tri minuta od vremena poslaničke grupe. Reč ima potpredsednik i ministar u Vladi Republike Srbije, dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Vezano za vaš amandman koji ste predložili, budući da smo zakon i stavili pred poslanike i u parlament Srbije upravo da bi ubrzali procedure koje nas čekaju i da bismo u što kraćem roku završili sve ono što moramo pre jeseni. Između ostalog jedna od stvari koje želimo da ubrzamo jeste i postupak javnih nabavki. Ovo što vi tražite zaista bi samo usporilo javne nabavke, ali isto tako odmah u članu 13. i vi vrlo dobro znate da se traži od podnosioca izjava kojom ponuđač pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću potvrđuje da ispunjava uslove. Samo momenat jedan, sada, a kada bismo pogledali Zakon o javnim nabavkama i kada bismo videli šta je to sve potrebno što vi sada tražite da on dostavi u roku od 10 dana, mislim da svi znamo da to ne bi bilo moguće. Dakle, on daje izjavu pod punom materijalnom krivičnom odgovornošću da je to tako, a ja ću vam reći šta bi sve ponuđač trebalo da dostavi u postupku javnih nabavki ovako po amandmanu koji vi tražite: izvode iz registra nadležnih organa, potvrde nadležnog suda, potvrde nadležnog suda ili nadležnog organa za registraciju privrednih subjekata, potvrde nadležnog poreskog organa ili organizacije za obavezno socijalno ili potvrde nadležnog organa da se ponuđač nalazi u postupku privatizacije, važeće dozvole za obavljanje odgovarajuće delatnosti, izdate od strane nadležnog organa itd. da sada sve to ne čitam. Apsolutno je nemoguće ili vrlo teško moguće za deset dana to urediti, zbog toga jesmo stavili iza toga član 13. gde to tražimo, kao što smo posle toga predvideli, pričaćemo verovatno o tome, Republičkoj komisiji za zaštitu prava ponuđača da mora da odreaguje na eventualne zamerke koje mogu da se dese od strane drugih ponuđača.
Zahvaljujem. Gospodine Veselinoviću po kom osnovu se javljate? Po amandmanu. U redu, izvolite.
Koristiću vreme po amandmanu, mada sam hteo da dođem do suštine. Zaista, potpredsednice Vlade, vi ste rekli sada suštinu. Zaista ovo jeste stvarnost Srbije. Zaista jeste činjenica da bi on bio dužan da pribavi deset dokumenata neke od njih ste vi nabrojali, ali znate koliko bi njemu trebalo vremena da to pribavi da smo mi uređena država. Jedno pola sata, jer sva dokumenta koja ste naveli izdaje upravo država. Dakle, to su dokumenti koji su zvanični dokumenti. Potvrda da je upisan u sudski registar, APR? Potvrdu da je izmirio poreske obaveze, poreska uprava. Tu je naš problem i zato nama ne dolaze investitori, ne zato što su radnici pretplaćeni nego baš zbog toga što bilo kome normalnom ko želi da radi se administracija preprečila na put. Na kažem da ste vi tu administraciju stvorili. Vi ste je samo osnažili, a vi ste rekli da ćete omogućiti efikasnije, brže, bolje ulaganje stranih investitora. Ne, oni su sa dve milijarde na godišnjem nivou došli na dvesta miliona koliko je uloženo ove godine, baš zbog tih papira, baš zbog toga što u toj šumi ne može niko da se snađe, a niko normalna neće da se snalazi kad može da dođe u zemlju koja je bolje uređena. Tu jeste problem vaše Vlade i SNS što ste vi nešto obećali, a ne ispunjavate. Ovo je samo primer na onome što ste rekli.
Zahvaljujem. potrošili ste vreme predviđeno poslaničke grupe i imate još 11 i po minuta. Reč ima narodi poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Znate kako, dobro je kad neko uviđa sopstvene greške, jer baš ta neverovatna administracija gajena kao korov i takva birokratija je razvijana u periodu kada je gospodin Veselinović na neki način predstavljao vlast. Ali, ovaj amandman, ja bih se zaista složio da bude prihvaćen da nije situacija takva kakva jeste. A situacija je baš takva da mi moramo brzo da reagujemo. Zaista sam pomalo iznenađen da vi u sledećem amandmanu, recimo za član 13. tražite da se izbriše, mada moram tu da stavim jednu zamerku, zato što se u članu 13. kaže – može da sedokazuje, a trebalo bi bez onoga može zato što mora da pribavi tu dokumentaciju, a ne može. Kako god, nije mi jasno zašto neko traži da se izbriše član za način dokazivanja za učešće u postupku javne nabavke, a sa druge strane ovamo nam zahteva ovakvu birokratiju da sprovodimo u situaciji kada ljudima je zaista potrebno da se izgrade kuće što pre i da se izgrade putevi. Posebno mi nije jasno otkud toliko nepoverenje u gospodina Blagojevića kada su mu toliko verovali za izborne rezultate, izborne procene svih ovih godina. Meni je sad zaista nejasno odakle toliko nepoverenje prema jednom čoveku kome su toliko poverenje svih ovih godina ukazivali. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik doktor Aleksandar Martinović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, što se tiče argumentacije gospodina Janka Veselinovića, podsetio bi ga da je on zajedno sa svojom strankom do juče predstavljao državu i da je DS i u svim njenim agregatnim stanjima niko nije sprečavao da od 2000. godine urede državu na način da svi organi državne uprave funkcionišu mnogo efikasnije nego što je to slučaj. Ono na šta bih hteo da podsetim gospodu koja danas kritikuju Vladu Republike Srbije i kojima je glavni argument zašto neće glasati za ovaj zakon muzika koju sluša gospodin Marko Blagojević, što je potpuno besmisleno. Suštinski razlog zašto su investitori terani iz ove zemlje jeste, što je vlast do 2012. godine umesto da izgrađuje pravni sistem i da neguje tradicije pravne države radila sve suprotno. Mi smo pričali pre nekoliko dana što je izazvalo priličnu nervozu u redovima opozicije o brojnim aferama čiji su protagonisti bili sadašnji ili bivši funkcioneri DS. Evo samo zbog javnosti jedan mali prilog u nastavku tih afera. Gospodin Janko Veselinović je svojevremeno bio veliki zagovornik formiranja TESLA ŠTEDNE BANKE u Hrvatskoj. Ta banka je dobila dozvolu za rad „Hrvatske narodne banke“ 11. maja 2011. godine.
Molim vas, gospodine Martinoviću, to su detalji koje sada iznosite, a po Poslovniku je neprihvatljivo iznositi činjenice iz privatnog života. Ako je bio ono što je radio kao javni funkcioner.
Ne, ovo su činjenice iz javnog života.
Nije javni život osnivanje banke u Hrvatskoj.
Jeste, ali ako mi dozvolite objasniću i na koji način.
Ne, možda u Hrvatskoj ali ne u Srbiji. Molim vas da uskladite vašu diskusiju sa Poslovnikom.
Sada ću vam objasniti. Dakle, zašto su ovo javne činjenice, a ne privatne zato što je glavni deoničar Tesla banke u Hrvatskoj Fond za razvoj AP Vojvodina. Složićete se da to nije privatna institucija nego javna koja je u početku imala 76% uloga u toj banci. Pored toga, deoničari su bili, između ostalog i neka druga preduzeća iz Hrvatske, „Zvijezda“ d.d. Zagreb, „Končar“, „Elektroindustrija“ d.d. Zagreb, „Sladorana“ d.d. Županja. U čemu je problem? Problem je u tome što je „Tesla“ banka u Hrvatskoj služila za pranje para, očigledno za račun DS i za finansiranje njihove izborne kampanje. Da je to tako govori i činjenica, da je jedan od članova nadzornog odbora „Tesla“ banke bila i gospođa Biljana Jovanović… (Narodni poslanik Borislav Stefanović, sa mesta: Zašto dozvoljavate ovo, kakve ovo veze ima?)
Molim vas, gospodine Martinoviću da govorite o amandmanu.
….Pričam o amandmanu.
Kakve veze imaju javne nabavke i ovaj zakon sa vašom diskusijom? (Narodni poslanik Borislav Stefanović, sa mesta: Molim vas, predsedavajući da reagujete)
Zato što oni koji kritikuju Vladu Republike Srbije da hoće, navodno preko ove Kancelarije i preko gospodina Marka Blagojevića nešto da sakrije od javnosti, ustvari su to radili. Sada pokušavaju da to prebace Vladi Republike Srbije a ja pokušavam da dokažem da to nije tako.
A ja pokušavam da vas ubedim da treba da govorite o amandmanu. Ovo nema nikakve veze sa amandmanom.
Govorim o amandmanu. Dakle, jedan od članova nadzornog odbora „Tesla“ banke je bila i gospođa Biljana Jovanović, koja je bila, gle čuda, i predsednik kreditnog odbora Razvojne banke Vojvodine.
Gospodine Martinoviću, vaša diskusija možda u nekoj drugoj prilici bi bila u redu, ali ja vas molim da ne bih isključivao mikrofon ili da se vratite na amandman ili ću biti prinuđen da postupim po Poslovniku. Izvolite.
Nisam vas dobro čuo šta ćete da uradite.
Pa, ili ćete da govorite o temi dnevnog reda ili da isključim mikrofon, ili da vam izreknem opomenu. Ne vidim kako drugačije da reagujem. Ili postavite sebi drugačije pitanje – kako biste vi uradili da ste na mom mestu? Izvolite.
Pa, evo, gospodine Arsiću, ne bi mi bilo prvi put u životu da mi predsedavajući izrekne opomenu. U periodu kada je sednicom Narodne skupštine predsedavala gospođa Gordana Čomić, ja sam na ime kazni za izrečene opomene platio jedno 3.500 evra.
Verujte mi i ja sam platio kaznu. Znači znam i to mi je kazna bila izrečena kao predsedniku najveće poslaničke grupe koja podržava Vladu Republike Srbije. Tako da vas potpuno razumem, ali nemojte na to da me primoravate.
Ja se trudim koliko umem da podržim Vladu Republike Srbije i da je odbranim od neosnovanih napada, oni koji su radili ovakve stvari. Zašto ovo govorim? Prosto da podsetim građane Republike Srbije da nije ova Vlada Republike Srbije odgovorna za tešku ekonomsku situaciju u kojoj se Srbija nalazi. U ovako teškoj ekonomskoj situaciji Vlada Republike Srbije je, uprkos svim ovim problemima sa kojima se suočila, ovo je samo kap u moru, afera, kap u moru malverzacija i zloupotreba kojima je bila izložena Republika Srbija od 2000. godine…
Ja vas molim opet, gospodine Martinoviću, da se vratite na amandman.
… gde je u rekordnom kratkom vremenskom roku predložila Narodnoj skupštini zakon koji će omogućiti da se zemlja obnovi u narednih godinu dana. Koji su argumenti protiv ovog zakona? (Narodni poslanik Janko Veselinović, sa mesta: Sedam minuta govori van Poslovnika.) Koju muziku…
Molim narodne poslanike da se primire. Gospodine Martinoviću, završite vašu diskusiju, privodite kraju, molim vas, u skladu sa podnetim amandmanom i Poslovnikom o radu Narodne skupštine Republike Srbije.
Ja ne razumem, gospodine Arsiću, čemu ovolika nervoza u redovima opozicije, zaista ne vidim razloga. Nikoga ne vređam lično i nikoga ne prozivam nego iznosim činjenice, ali ako vam je osnovni razlog da ne glasate za ovaj zakon, to što čitate sa nekog sajta koju muziku sluša Marko Blagojević, izvinite, to je blago rečeno krajnje neodgovorno prema građanima Republike Srbije, istim onim građanima za čija se prava, navodno zalažete, istim onim građanima za koje kažete da ne smemo da izađemo pred njih, a izašli smo pred njih 16. marta i rekli su i o nama i o njima sve i ko je kako vladao i kako ocenjuju čiji je rad. Dakle, oni koji se danas, navodno predstavljaju kao zaštitnici interesa građana, radili su ovakve stvari, a mi kažemo – potpuno je nebitno kakvu muziku sluša Marko Blagojević, potpuno je nebitno da li je pravnik ili nije pravnik. (Narodni poslanik Janko Veselinović, sa mesta: Osam minuta govori van Poslovnika.) Ono što je bitno to je da će Vlada Republike Srbije uz pomoć, mogu slobodno da kažem, poslaničke grupe SNS, učiniti sve da se u narednih godinu dana, zemlja obnovi. Mi ćemo zemlju da obnovimo. Ali ono što će biti mnogo veći problem i ono za šta će nam trebati mnogo više vremena, nadam se da se gospodine Arsiću slažete sa mnom, to je da oporavimo zemlju od svih onih korupcionarskih afera, od svih onih zloupotreba kojima je Srbija bila izložena od 2000. do 2012. godine.
Gospodine Martinoviću, evo ovako. Moram da vam kažem da i pored toga što se slažem sa vašim navodima, sledeći put neću da tolerišem da izađete iz okvira amandmana koji je podnet na član 12. Prvi se javio Borislav Stefanović za povredu Poslovnika. Izvolite.
Bez ikakve želje da ulazim u polemiku, član 6. predsedavajući, kao što i vi vrlo dobro znate, apsolutno ne želim da ulazim u sadržinskom smislu ono šta je kolega govorio, ali ono što je neoboriva činjenica je da je kolega, koliko – sedam minuta, osam minuta, neprekidno u kontinuitetu kršio Poslovnik i pored vaše četiri usmene opomene, da se vrati na temu, on je nastavio i čovek ispričao do kraja šta hoće. Dakle, vi ste kršeći član 106. postupili tako da ste njemu dozvolili da kaže sve do kraja šta je hteo iako ste ga usmeno pokušavali da vratite na temu, ali ste apsolutno morali da mu date opomenu. Apsolutno i sad kada neko sa ove strane tako nešto uradi, ne bi stigao ni do prve krivine. Siguran sam u to. Sigurno ne bi stigao. Onda na kolegijumu kažete - svi ste vi isti. Pa nismo isti. Evo vam dokaz da nismo isti. Da ste sada dali gospodinu Martinoviću opomenu, kao što je zaslužio, jer se bavi isledničko-tužilačkim poslom, u Skupštini Srbije, naravno bez ijednog dokaza, razumem najsvežiji pripadnik SNS u Skupštini, ali morate reagovati. Ne možete dozvoliti da čovek, očigledno po zadatku i po instrukciji želi da nas sve vrati, kako kaže Radulović, u blato, međusobnih rasprava oko toga ko je šta radio, koje godine. Amandman stoji i plače jer čeka da ova Vlada nešto uradi na tim područjima. Čeka amandman da ga usvojite ili da ga odbijete, pa pokažete kakvi ste. Ne, sada je tema šta je Janko Veselinović i da li je Janko Veselinović. Ja znam da smo u očima nekih od vas svi kriminalci, ali pokušajte barem da se ljudski ponašate, ne zbog opozicije, nego zbog ljudi koji ovo gledaju i očekuju da nešto uradimo. Hvala.
Gospodine Stefanoviću, pre gospodina Martinovića govorio je kolega Janko Veselinović, i o amandmanu koji glasi - da se u članu 12. stav 4. reči – „način dokazivanja i obaveznih i dodatnih uslova za učešće u postupke javne nabavke“, brišu, pa smo došli do toga kakvu muziku sluša gospodin Blagojević, spominjao se i Hevi metal grupa“ ACDC“ protiv koje ja nemam ništa, čak i obožavam njihovu muziku da slušam. Neki pesnik Džon Grišam, koliko znam, on je pisac i pravnik i ja sam isto tako gospodinu Veselinoviću, pokušavao više puta da skrenem pažnju da se vrati na temu dnevnog reda, a on je pričao o Kancelariji, umesto o svom amandmanu. Kriterijum koji sam imao prema gospodinu Janku Veselinoviću, bio je potpuno isti koji sam imao i prema gospodinu Martinoviću. Znači, ako treba da izreknem opomene, treba da izreknem i jednom ili drugom ili da ne izreknem i jednom i drugom. To što je gospodin Martinović pričao osam minuta, a gospodin Janko, koji je takođe ima još 11 i po minuta, je pričao negde oko tri minuta, pa je zato dva puta bio opomenut da se vrati na temu dnevnog reda a ovaj za osam minuta četiri puta, otprilike je standard isti. Znači, bitno je da se Poslovnik na poslanike primenjuje sa istim standardom, bez obzira da li oni dolaze iz vladajuće većine ili iz poslanika koji pripadaju bivšem režimu. Ja molim sve kolege, narodne poslanike da se vrate u temu dnevnog reda. Da li gospodine Stefanoviću, želite da se izjasni Skupština? (Borislav Stefanović, sa mesta: Ne) Reč ima po Poslovniku Marko Đurišić.
Hvala gospodine predsedavajući. Smatram da je povređen član 108.koji govori - o redu na sednici Narodne skupštine stara se predsednik Narodne skupštine. Vi ste sada pokušali da opravdate sebe i svoj postupak koji ja ne znam čime je motivisan, da li zato što je govornik koji je govorio osam minuta a nijedne jedine sekunde o temi dnevnog reda, niste mu izrekli opomenu, a član 109. kaže kada se izriče opomena – izriče se poslaniku koji i pored upozorenja predsednika Narodne skupštine govori o pitanju koje nije na dnevnom redu. Pored upozorenja, ne piše koliko, vi ste sada uveli da ima nešto, jedno upozorenje na dva minuta je valjda tolerancija. Ja ne znam da li to sada važi za sve poslanike ili samo za poslanike vaše poslaničke grupe, ne znam o čemu se radi? Ja se apsolutno zalažem da se ovaj Poslovnik primenjuje i pravila isto za sve. Ja vas molim da smognete hrabrosti da prema Poslovniku koji dolazi iz vaše poslaničke grupe, slobodno primenite Poslovnik i iskoristite, ne svoje pravo, nego obavezu koju vam nameće Poslovnik. Ovde neprekidno slušamo jednu floskulu i to je gospodin prethodnik isto iskoristio, kaže – do juče je na vlasti, a vi ste čak rekli – režim. Mislim da bi vi sa tog mesta trebalo malo da birate reči. Nije bilo režima u Srbiji od 2000. godine. Nije do juče bio taj režim. Dve godine je jedan drugi režim na vlasti u Srbiji. Za dve godine je mnogo toga modlo da se uradi. Mnogo toga, da ne bi bilo ovoga u čemu smo danas, a mi nismo videli da je urađeno ništa. Stalno čujem priče o režimu…
Zahvaljujem. Samo da odgovorim na reklamiranje člana 107. Samo bih dodao još na odgovor koji sam uputio gospodinu Stefanoviću, ne bih želeo da bilo ko od mojih kolega, narodnih poslanika, bez obzira iz koje poslaničke grupe dolaze, da osete primenu Poslovnika u punom svetlu, kao što sam je ja osetio dok sam bio narodni poslanik koji nije podržavao Vladu RS. Zato sam tolerantniji i prema gospodinu Veselinoviću i prema gospodinu Martinoviću. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite.
Član 27. i 104, gospodine predsedavajući. Ponovo dobijamo tu neke kvalifikacije narodnih poslanika na sveže i bajate, na ovakve i onakve. Na šta to liči? Dokle će više ići nepoštovanje Narodne skupštine, nepoštovanje kolegijalnosti, manjak domaćeg vaspitanja, manjak argumentacije koja se nadomešta uvredama? Uostalom, ja sa ponosom mogu da kažem, kao jedan od bajatih članova SNS, da u SNS se dolazi, da se ljudi učlanjuju, da su rado primljeni sa svojim znanjem, željom za reformama, iskustvom, za razliku od DS gde su sveže jedino ispisnice. I te sveže ispisnice su produkt svega onoga što su radili u 12 godina, koliko su na vlasti. Ne vidim ni razlog zbog čega bilo koga treba da nervira to što je kolega Martinović ovde iznosio korupcionaške afere i kamo sreće da su ovo jedine. Ja mislim da je malasala Narodne skupštine da se iznesu sve afere i sva papirologija za te afere koje su se desile u našem društvu. I tu iznošenje afera je samo jedna vrsta i upozorenja da bi i mi kao društvo, kao država, kao narod, imali mnogo više novca u budžetu da možemo da odreagujemo i na elementarne nepogode, a ne da idemo po svetu pruženom rukom, da kažemo – pomozite nam da bi obnovili našu zemlju, umesto da taj novac bude u budžetu i da bude za građane Srbije, da ne bude u privatnim džepovima i na ne znam ti kakvim mestima i ostrvima sa egzotičnim imenima. Zbog toga mislim da je diskusija gospodina Martinovića bila sasvim na mestu i nema potrebe za nervozom ni vašom, a ni kolega iz opozicije.
Zahvaljujem. Da li želite da ponovim odgovor koji sam dao i gospodinu Stefanoviću i Đurišiću? (Zoran Babić, s mesta: Ne.) Da li želite da se izjasni Skupština u Danu za glasanje? (Zoran Babić, s mesta: Ne.) Dobro. Pravo na repliku, narodni poslanik dr Janko Veselinović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Priključiću se kolegama iz opozicije koji smatraju da niste adekvatno postupili kada ste omogućili poslaniku SNS da osam minuta govori van teme. Moje izlaganje nije bilo uvredljivo ni prema kome. Ja sam samo rekao da je primena zakona o obnovi vrlo važna da bi se stiglo do jeseni da se zemlja obnovi od poplava i naveo sam kompetencije direktora Kancelarije koji treba da obavlja taj posao. Ja ne znam šta je tu sporno. Bojim se da ovih dana poslanici SNS se hvataju posla i reči koji teško mogu da donesu bilo šta korisno…
Molim vas gospodine Veselinoviću, iako je replika nemojte pominjati poslanike, molim vas završite repliku.
Hoćete mi dati još nekoliko instrukcija kako da iskoristim moje tri minute, da ne pominjem poslanike, jel tako? Pa gospodin Martinović se direktno meni obraćao.
Molim vas, nemojte pominjati gospodina Martinovića, završite repliku.
Dakle, u vreme kada su poslanici koji sada sede u klupama SNS vodili zemlju, plata građana Srbije je bila jedna marka, u prodavnicama nije bilo hleba da se kupi, naši građani su išli na ratišta,ginuli…
Vreme gospodine. Mi ne govorimo ovde kako je ko vodio zemlju, nego govorimo o amandmanima. Vreme. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili ovaj amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom RS. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Ja vas molim da ovo računate kao vreme predsednika poslaničke grupe. Naš amandman je da se obriše član 13. koji govori – način dokazivanja uslova za učešće u postupku javne nabavke, kaže - u postupku javne nabavke iz člana 12. ovog zakona ispunjenost obaveznih i dodatih uslova za učešće u postupku javne nabave može da se dokazuje dostavljanjem izjave kojom ponuđač pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću potvrđuje da ispunjava uslove. Mislimo da je, bez obzira na potrebu da se hitno obavi postupak javnih nabavki, kako bi se završio proces obnove u vremenu do početka loših dana, da li će to biti početak jeseni ili malo kasnije, ali sigurno pre zime kako bi ljudi u toplom bili i kada dođu oni najhladniji dani. ovo unosi jednu, u naš pravni sistem, jedan ozbiljan presedan, pismena izjava kojom se potvrđuje ispunjavanje obaveza pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću. Bilo je to i u prethodnoj diskusiji i u načelu kada smo i u načelu raspravljali i ponovo danas, kako se to u narodu kaže, ovo je izjava na „majke mi“ i mislim da je neobično da imamo takvo rešenje, jer, šta će se desiti ako se ustanovi da ta izjava nije bila verodostojna, da je pravno lice dalo takvu izjavu slagalo, šta će se desiti sa postupkom javne nabavke i koliko ćemo onda vremena izgubiti u dokazivanju da li jeste ili nije bila izjava istinita i da li će to uopšte, u krajnjoj liniji ubrzati ceo ovaj proces? Mi smo predložili da se ovo izbriše, da ostane rešenje da, kao i do sada u postupku javnih nabavki, se pribave sve izjave koje su potrebne da bi se dokazalo da ponuđač može da učestvuje na tenderu. Pričali smo u raspravi o prethodnom članu koji su to papir. Njih ima dosta, ali verujem da je državna uprava napredovala i da mogu ti papiri u roku od 10 dana da se nabave i da nema potrebe za ovim članom zakona u Predlogu zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Za reč se javio narodni poslanik Vladimir Đukanović, po amandmanu. Izvolite.
Moram da priznam da mi nije jasno zašto neko traži da se izbriše član koji reguliše način dokazivanja uslova za učešće u postupku javne nabavke. Zapravo, ako se neko malopre baš žalio da sumnja u nekakav postupak, ja ga razumem, autoprojekcija je potpuno čudo, ali to što je nekada neko javna preduzeća i državne firme ovde upravo pelješio preko javnih nabavki i to kroz sistem direktne pogodbe, ovde je to onemogućeno, zato što čak i kada dođe do takve situacije da negde morate brzo da reagujete, svaka nabavka mora da se pojavi na internet sajtu Kancelarije i svako ima uvid da vidi kakva se vrsta javne nabavke izvršila. Ta vrsta transparentnosti je apsolutno za svaku pohvalu, vezano za ovaj zakon i nije mi jasno zašto ovde neko sumnja u dobre namere Vlade i uopšte dobre namere države da ljudima što pre obnovi kuće. Hvala vam.
Zahvaljujem, gospodine Đukanoviću. Za reč se javio šef poslaničke grupe SNS gospodin Zoran Babić. Izvolite.
Za SNS je ovakav amandman neprihvatljiv, kao što je neprihvatljiva i politika, kako kolega predlagač amandmana reče, na majke mi ili na časnu reč. Mislim da je takva politika nerealna, nepotrebna i takvu politiku Vlada Republike Srbije ne vodi. Vodimo odgovornu politiku, da sredstva prikupljena za obnovu naše zemlje dolaze na jedno mesto, da tim sredstvima u okviru Kancelarije za obnovu raspolaže čovek koji nije iz sveta politike nego iz nevladinog sektora. Time smo pokazali i transparentnost i želju da obnova bude i transparentna i javna, da novac koji je upućen građanima za obnovu i opštinama za obnovu infrastrukture tamo i završe. Postojala je jedna inicijativa opozicije koja je na našu pruženu ruku i na našu saglasnost, na saglasnost najveće poslaničke grupe. Ta inicijativa je utihnula. Pošto je utihnula sa te strane, evo ja se javno obavezujem da, u skladu sa Poslovnikom o radu Narodne skupštine, ću pokrenuti inicijativu da se formira anketni koji će pratiti trošenje sredstava prikupljenih za obnovu naše države, ali će se taj anketni odbor baviti i trošenjem sredstava koja su upućena za obnovu Kraljeva, za obnovu Jaše Tomića, za obnovu posle zemljotresa u Mionici, za obnovu u svim opštinama i gradovima koje su elementarne nepogode pogađale. To će biti još jedna instanca, a Narodna skupština Republike Srbije nema samo zakonodavnu već i kontrolnu ulogu, zato što smo s jedne strane spremni i voljni da na sve moguće nepravilnosti stavimo tačku, ali smo i voljni da taj postupak obnove naše zemlje bude transparentan i bude pod kontrolom Narodne skupštine Republike Srbije. Vidim da se to kolegama koji su prvo predložili tako nešto, a onda su se na proširenje ovlašćenja tog anketnog odbora utišali. Evo, javno se obavezujem da će SNS, u skladu sa Poslovnikom, pokrenuti inicijativu da se formira takav anketni odbor.
Zahvaljujem, gospodine Babić. Za reč se javila potpredsednica Vlade prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Moram da priznam, od trenutka kada se po prethodnom članu javio gospodin Vladimir Đukanović i kada nam je ukazao na član 13. na reč „može“ i zašto nije „mora“, iako me svi ubeđuju da je to u redu da bude „može“, ali kako god da se pogleda, potpuno sam saglasna, jer u prethodnom članu 12. u poslednjem stavu mi izuzimamo nešto, a posle toga kažemo „može“. „Može“ može da znači može i ne mora. Dakle, „mora“. Umesto „može“ mora biti „mora“. Ja sad samo gledam i tehnički da li treba da prekinemo, pa da imamo odbor na kratko i da to usvojimo ili to možemo na Skupštini? Molim vas da mi kažete kakav je redosled. Sigurna sam da ovde umesto „može“ mora stajati „mora“, jer ako neko ne stigne i ne dostavi sve ovo što će možda neko i da uradi, ima opština koje će to uraditi, ali ako neko ne dostavi sve što je potrebno za javnu nabavku, onda on mora potpisati pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću da ima sve te podatke. Sad čekam od vas i od službi da mi kažete šta da radimo.
Zahvaljujem. Ja bih zamolio predsednika poslaničke grupe SNS da izvrši konsultacije oko ovoga, da vidi na koji način da prevaziđemo ovaj problem. Do tada ću dati reč narodnom poslaniku dr Blagoju Bradiću.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Gospođo ministarka, mi predlažemo našim amandmanom da se član 13. briše. Ja bih pokušao još jedanput da objasnim šta je intencija našeg predloga da se član 13. briše i zašto smo u prethodnom članu tražili da oni ponuđači koji će izvršavati radove, raditi, obnavljati, zidati, šta god da rade, što je tema obnove i posao obnove, što će se plaćati iz novca donacija, moraju imati kompletnu dokumentaciju. Kompletna dokumentacija može da se skupi u zadatom roku. Ja sam u tome učestvovao. Vi kažete da ne može, a ja kažem da može. U redu je, ne želim oko toga da polemišem, ali ono što je bitno i što vas molim jeste da sa vašim saradnicima proverite kod Uprave za javne nabavke u kom procentu su obarani tenderi zbog nepotpune dokumentacije. To je veći postotak obaranja tendera nego na bilo koji drugi deo postupka tendera, nepotpuna dokumentacija. Vama ovde sugerišu iz službi da prihvatite kao ministar i da stavite potpis na nešto što se neko obaveže da hoće da uradi da ne bi ljudi u kancelariji imali problema. Uslove za konkurs na tenderu ne iziskuje veliko vreme za prikupljanje. APR imaju svi, prijavu za socijalno osiguranje mora da ima inače ne bi mogao da dobije markice. Znači, dozvole, licence, to su firme koje stalno učestvuju na tenderima i oni to imaju spremno. Lakše će biti ljudima u kancelariji, lakše će biti ljudima koji sprovode tendere. Ne otežavajte i ne otvarajte mala vrata da imaju glavobolju i da razmišljaju da li su ispravno postupili ili ne. Nemojte da mi ovde u Skupštini brinemo da li će ponuđači izvođača radova moći da skupe papire. Ako nije sposoban da skupi papire, kako će da uradi posao od 10 miliona evra? Moja sugestija je to, a na vama je da odlučite. Uostalom, vi odgovarate za ovaj zakon pa izvolite.
Zahvaljujem. Za reč se javila potpredsednik Vlade prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Zahvaljujem. Da ponovim još jednom. Nije moguće i vrlo je teško moguće za deset dana skupiti ne samo ono što sam ja pročitala vašem kolegi poslaniku,nego još deset stvari koje nezavise od same države, od državnih organa. Upravo zbog toga i jeste ovaj član13. i upravo zbog toga smatram da umesto reči „može“ u članu 13, jer mi sada pričamo o tome, treba da stoji „mora“. Dakle, ako ne bude skupio sve to, potpisaće pod krivičnom i pod materijalnom odgovornošću da je sve ono što u dokumentaciji ima validno. Inače, u suprotnom, mi ćemo imati situaciju da nećemo moći da sprovedemo postupak javnih nabavki ne za deset, nego za dva meseca. Izvinite, ali zato i donosimo ovaj zakon, da stvari budu mnogo brže. Ponavljam još jednom, imamo Komisiju koja mora da reaguje na bilo kakav problem koji se može desiti. Verujem da, uz sve one institucije koje država ima, nećemo doći u situacijuo kojoj vi sada govorite, da će neko to iskoristiti. Zato i moramo da stavimo ovaj član 13. onako kako sam sad predložila u samom parlamentu.
Zahvaljujem, gospođo Mihajlović. Za reč se javila narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Koristim vreme poslaničke grupe, zainteresovana da sasvim jasno se složimo oko opaske koju je dala potpredsednica Vlade, da u članu 13. umesto „može da se dokazuje“, piše „mora dokazivati“ ili „mora da se dokazuje“. To ostavljam onima koji rade redakciju, s obzirom da matični odbor više po Poslovniku ne može da daje amandmane, može kod ovako važne stvari, oko koje se svi slažemo, da se odredi pauza pre glasanja i u načelu i u pojedinostima i da se sa punim znanjem o značaju izmene u članu i verovatno još uz kvalifikovaniji savet stručne službe, da se za tih desetak, petnaest minuta uradi, neću da kažem redakcija, pošto nije redakcija, stvar je suštinska, ali je važno da Skupština zna o čemu se radi, a i da bude u skladu sa poslovničkim odredbama, koje definišu kada, u kom trenutku i koji organ može da menja članove zakona amandmanima. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodine Bradiću, prijavljeni ste u sistemu, ali vi više nemate vreme poslaničke grupe. Za reč se javio narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Samo kratko. Drago mi je da je na moju opasku uvažena ministarka uvažila ovo i verujem da će se sada to ispraviti. Samo da kolegi, koji je inače u dobroj nameri podneo ovaj amandman da se briše, ali prosto ne možemo to da radimo, zato što je potrebno hitno neke stvari uraditi kako bi ljudi dobili kuće i puteve i sve ono što im je srušeno. Međutim, morate samo da pogledate u članu 13, pošto će se staviti obavezujuća klauzula, odnosno nešto što je obavezujuće da vi morate da dokažete ovom ispravom, vi to dokazujete pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću. Vi to dokazujete pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću. Verujem da niko nije zaista do te mere nesavestan da želi da se igra sa tim i da krivično eventualno odgovara ukoliko bude prevario Komisiju ili Kancelariju. Na kraju krajeva, radi se o tome da se ovde rešava problem ljudi koji su u elementarnoj nepogodi pogođeni. Znate, bilo bi veoma strašno i monstruozno da neko želi da prevari te ljude na takav način i uopšte državu i da na tome zaradi. Meni bi to bilo zaista monstruozno i verujem da ipak nismo takvi kao ljudi. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč po ovom amandmanu? Reč ima narodni poslanik Dražen Jarić, po amandmanu. Izvolite.
Ja bih podržao gospođu ministarku, jer smatram da u redovnom postupku, da u redovno vreme, za ovo sprovodio otvoreni postupak koji traje 30 dana. Pošto je ovo specifičan slučaj i elementarne nepogode koje su pogodile naše ugrožene krajeve, podržavam to da se po skraćenom postupku, tj. po hitnosti postupak sprovede u deset dana. Da je moguće skupiti dokumentaciju za deset dana i u redovnim uslovima bi postupak trajao deset dana. Ne bi dozvolili da traje mesec dana i ne bi se zadržavalo vreme i sprovodio postupak za 30 dana. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja po amandmanu na član 13? (Ne.) Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem. Poštovana potpredsednice Vlade, u duhu ove rasprave o prethodnom amandmanu, ovaj amandman glasi da se u članu 14. u stavu 1. reči: “ne može biti kraće od deset dana“, menjaju rečima: „je sedam dana“. Meni se učinilo da ovo obrazloženje koje ste dali malopre može da se primeni i ovde, ne može. Za mene kao inženjera zvuči da onaj ko se prijavi desetog dana, jedanaestog, dvanaestog, petnaestog dana ima prava da se žali ili, ako je problematično sedam dana zbog roka, možda možemo da kažemo – je deset dana, da ne bude različitog tumačenja posle desetog dana ili pre desetog dana, a sve sa željom, kao što insistiraju moje uvažene kolege iz SNS, upravo hoćemo da ubrzamo proceduru. Svako veče se vraćam u Obrenovac i hoću da što pre popravimo i kanalizacioni sistem i toplovod i infrastrukturu. Bez obzira što sam deo opozicije ili što se možda u većini stvari ne slažem sa pozicijom, bio sam onog dana kada je predsednik Vlade započeo obnovu Obrenovca, bio sam sa svojim kolegama iz SNS u Obrenovcu, podržao početak tih radova, jer smatram da je moja obaveza da budem sa građanima Obrenovca i bez obzira što se možda ne slažem uvek sa načinima na koji se nešto radi, da podržim početak radova. Ja sam i podržao. Želja je bila da se smanjenjem roka ubrzaju radovi i da Obrenovac što pre bude osposobljen. Ovde možda može da bude: „je deset dana“ ili da mi tu jezičku nedoumicu razjasnite. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja po amandmanu? (Da.) Reč ima potpredsednica Vlade.
Samo kratko. Kancelarija propisuje i ne može da propisuje rok koji je kraći. Znam da bi vi voleli i pet i četiri. Može nekada, moram priznati, kada bude bila, recimo, nabavka možda nekih mnogo većih stvari, recimo, za energetiku. Onda će možda taj rok da bude i više od deset dana, ali ne sme biti kraći od deset dana, jer svi stručnjaci su procenili da je to minimum deset dana, pa na gore.
Zahvaljujem. Samo jedno obaveštenje za poslanike. Izvinjavam se, ali danas imamo problema sa sistemom. Mi samo primamo ovde pet prijava za reč i ako se slučajno neko prijavljuje, a bude izbačen iz sistema, neka se ponovo prijavi, jer mi u tom trenutku ne vidimo, pa možda možemo nekog da uskratimo za prijavu. Hvala. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije, nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Ivan Karić.
Zahvaljujem. Poštovana potpredsednice Vlade, uvažene koleginice i kolege, o tome smo već razgovarali, sa željom da ceo proces bude transparentniji, ovde je predlog da Izveštaj o realizaciji državnog programa obnove dođe možda u neki od odbora Narodne skupštine Republike Srbije, želja je bila, s obzirom da se ne usvaja državni program obnove, da možda možemo da nađemo način da Skupština usvaja izveštaj o realizaciji programa obnove. Meni je jasno da postoje mehanizmi i nadzora i sprovođenja, ali kao što ste i rekli, ulaziće i tromesečno, ali možda bi bilo dobro da onaj završni izveštaj ipak usvoji ili bar razmatra Skupština. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Da li neko želi reč? (Ne.) Na osnovu člana 157. stav 6. i člana 161. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, na član 21. amandman je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Vlada je prihvatila amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Ljubica Mrdaković Todorović.
Zahvaljujem. Kao što ste rekli, Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije je podneo amandman. Svetska zdravstvena organizacija, zemlje EU su iskazale solidarnost sa građanima Srbije uputivši kroz donacije ili humanitarnu pomoć i lekove i medicinska sredstva. Ovaj amandman se upravo odnosi na to. Međutim, u našoj zemlji za proizvodnju i promet lekova važi Zakon o lekovima i medicinskim sredstvima, tako da svi uvezeni i ocarinjeni neregistrovani lekovi, koji su predmet donacija ili humanitarne pomoći, neće se distribuirati i stavljati u promet na teritoriji naše zemlje, dok Agencija za lekove i medicinska sredstva ne izda sva potrebna dokumenta i potrebne dozvole. Hvala.
Narodni poslanik Ivan Karić podneo je amandman kojim se predlaže da posle člana 21 dodaju novi članovi 21a i 21b. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade, uvažene koleginice i kolege, sve vreme, da kažem, postoji taj utisak i ja zbog toga podnosim amandmane. Nedostatak predloga državnog programa obnove… Možda ovih amandmana ne bi bilo kada bismo videli kako izgleda državni program obnove, ali ja sam u svojim amandmanima predvideo ono što je svojstveno politici Zelenih, a to je ekološka kontrola i unapređenje kvaliteta zemljišta poljoprivrednih proizvoda i voda u lokalnim vodovodima, posebno u seoskim vodovodima i izvorištima vode. Želja je bila da se državnim programom to predvidi i da uđe u ovaj zakon, pre svega zbog brige za poljoprivredne proizvođače, a onda kasnije i za kupce i za potrošače koji će kupovati poljoprivredne proizvode, a da rekonstrukcija izgradnje lokalnih izvora snabdevanja vodom, posebno seoskih i zajednički vodova sa izvorištem, sredstva, mere i aktivnosti za kontrolu i unapređenje kvaliteta pomenutih voda, bude u programu da bi mogla da se refundira ili na neki način plati. Drugi deo, taj član 21b, odnosi se na kontrolu i adekvatno zbrinjavanje, deponovanja mulja, kabastog i opasnog otpada i drugih poplavnih nanosa. Želja je bila da se dodatno vodi briga o kabastom otpadu. Bilo je svakojakog otpada i na ulicama Obrenovca, pretpostavljam i na ulicama Krupnja, Uba i drugih poplavljenih opština. Po ugledu na neke druge zakone iz EU koje sam, da kažem, konsultovao dok smo pisali ove amandmane, imao sam u vidu da možda postoji potreba i nedostatak uvida u državni program. Možda nas je dovelo do ovih predloga, a možda zaista državni program sve to sadrži. Zahvaljujem se.
Za reč se javila potpredsednica Vlade prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Da budem iskrena i sami ste odgovorili, ali ipak još jednom da ponovim. Dakle, u članu 3, gde je sadržaj državnog programa o kome se radi, a ovo je zakon, upravo će biti svi resori, pa između ostalog i zaštita životne sredine, bezbednost hrane, itd. U državnom programu pod tačkama 2) i 3) se nalazi i analiza trenutnog stanja, a i mere koje će se preduzeti, dakle, da bismo to trenutno stanje sanirali.
Zahvaljujem, gospođo Mihajlović. Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu, telekomunikacije nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da amandman nije u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažena potpredsednice Vlade, poštovane koleginice i kolege, ovde se radi o amandmanu koji govori o biocidnim sredstvima. To su otrovi po svojoj sadržini. To su vrlo opasne hemikalije koje u različitim koncentracijama mogu biti veoma opasne po ljudsko zdravlje. Ovde nije bila želja ni za kakvom diskriminacijom. Imamo svoje zakone i mislim da je obrazloženje neadekvatno, jer nemate želju za diskriminacijom, nego imate želju za zaštitom zdravlja građana i građanki ove zemlje. U jednoj Kini je DDT legalno sredstvo. Nemojte mi reći da će se takvo sredstvo naći u donaciji u Republici Srbiji. Kada se već stremi EU i kada želimo da se priključimo EU, predvideli smo da, Zeleni se zalažu, privremenu dozvolu za korišćenje biocidnog proizvoda iz stava 1. ovog člana izdaje samo za proizvode koji su registrovani u EU, a ne da bismo nekoga diskriminisali, već da bismo zaštitili zdravlje građana i građanki Srbije, i to zbog toga što se u biocidnim sredstvima, bez Agencije za hemikalije, koja je ukinuta, mogu naći razno razni hemijski otpadi, jer se mnoge zemlje na ovaj način mogu rešiti svog otpada. U mnogim zemljama su neke vrste otpada, kada su ušle u EU, ne otpada, izvinjavam se, biocidnih sredstava zabranjene, a u nekim azijskim zemljama ta biocidna sredstva nisu zabranjena. Opet imamo drugačije geografske širine u odnosu na ovu u kojoj živimo, pa će možda ta biocidna sredstva biti neprimerena našim geografskim širinama, našim biljnim kulturama. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Đukanović. Izvolite.
Moram da podržim Vladu što je odbila ovaj amandman, i to vrlo ispravno, jer ne možemo…prvo, nismo kao država još uvek članica EU, ali se nadam da ćemo biti. U ovom momentu, u zaista teškoj situaciji, da mi na neki način diskriminišemo svakog ko nije u EU, pa da isključivo od određenih firmi iz EU kupujemo ova sredstva, mislim da nije adekvatno, tim pre što u mnogim državama imate izvanredna sredstva. Ako hoćemo, po nekom stepenu bezbednosti, mnogo bezbednija nego iz same EU. Nije mi jasno zašto neko traži da iz zemalja EU uvozimo ta sredstva, osim ako možda nije želeo da na neki lobistički način promoviše samo te firme. Pozdravljam ovo što je Vlada odbila i ovakav amandman se zaista mora odbiti.
Nemate više vremena, gospodine Kariću. (Ivan Karić, s mesta: Replika.) Nemate pravo na repliku. Reč ima potpredsednica Vlade prof. dr Zorana Mihajlović.
Pogledala sam još jedanputa, ne samo obrazloženje, nego i sam zakon i član 22. (Ivan Karić, s mesta: Nema smisla. Ovo je bila uvreda.)
Gospodine Kariću, molim vas, nemojte da dobacujete sa mesta, biću prinuđen da striktno poštujem Poslovnik. Prekinuli ste potpredsednika Vlade u izlaganju. Molim vas, nemojte biti nekulturni, poštujte dostojanstvo Skupštine. (Ivan Karić, s mesta: Kako vas nije sramota?) Gospodine Kariću, molim vas. Gospođo Mihajlović, izvolite.
Radi javnosti, a ne radi vašeg konkretnog pitanja. Član 22. zakona koji sada raspravljamo je vrlo detaljan i vrlo jasno kaže – upravo za korišćenje biocidnih proizvoda. Svakako, dozvolu izdaje ministarstvo, i to po standardima koji moraju da se ispune. To je jedan od razloga zbog kojih je vaš amandman odbijen. Smatramo da u zakonu postoji dovoljno materijala, koji svakako neće omogućiti da dođe do bilo čega što nije u skladu sa bezbednošću životne sredine i zdravlja ljudi, tako da zbog toga amandman nije prihvaćen.
Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Amandman koji je podneo narodni poslanik Ivan Karić ima svoje duboko opravdanje. Razumem zašto Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da amandman nije u skladu sa Ustavom. Razumem lakoću kojom se više gleda – hajde da poništim predlagača, nego što se zna i šta o sadržaju amandmana, ali mislim da je tema suviše ozbiljna da bi smela da prođe bez opaske. Na stranu što mislim da ni član 21, ni član 22. nemaju mesta u ovom zakonu. Jedino opravdanje je oročenost zakona od godinu dana. Ovo ne može biti predmet ni jednog zakona, osim zakona za sprovođenje ministarstva za koja su nadležna, s obzirom da razumemo objašnjenje da će to biti u državnom programu mera. Razumem logiku, ali moramo da se slušamo i da se čujemo kada je reč o biocidnim proizvodima. Tu imamo problem, kao i sa hemikalijama. Imamo ozbiljan problem sa nedostajućom kontrolom i nedostajućim pravnim okvirom za sredstva koja su sasvim legalna u zemljama od kojih je jedna, na primer, Kina. Nije jedina. Voleli bismo da smo sasvim sigurni da bez obzira što nemamo striktnu listu sredstava koja su registrovana samo u EU, da će samo ta sredstva biti korišćena. Znam da to neće biti garancija. Na moju žalost, znam šta su biocidna sredstva i znam kakvih sve ima ovde u prometu. Valjalo bi sem lakoće političkih kvalifikacija dati ozbiljne garancije kada je reč o davanju privremenih dozvola za davanje biocidnih sredstava jer to nije samo pitanje procedura unutar Ministarstva, nego je pitanje u pojedinim slučajevima i kod pojedinih sredstava trajnog ili stalnog uticaja na životnu sredinu. Ne mislim da ikog unapred osporavam ili da sumnjam da će bilo koje ministarstvo loše uraditi svoj posao primenom registracije, ali znam da je to lako moguće sa prometom ovakve vrste proizvoda.
Reč ima ministarka Mihajlović.
Moram da se osvrnem na jednu rečenicu koju ste rekli, evo citiraću vas jer sam zapisala – hajde da poništimo predlagača. Moram da priznam da upravo kroz ovaj zakon se vidi da niti ja kao neko ko je resorno predlagač ovog zakona želim, i to ste videli iz amandmana koji je prihvaćen, da poništim predlagača, budući da je ovog puta predlagač za amandman Ivan Karić. Naprotiv, želja nam je da zakon unapredimo, da zakon bude dobar. Mislim da ministarstvo koje postoji je dužno, a tako i piše, dozvolu, mora da izda dozvolu. U tom smislu ne vidimo potrebu i obrazložili smo da ovaj amandman bude prihvaćen. Zaista više sam se javila zbog ovoga. I ranije, a i sada apsolutno nema namere da se bilo koji predlagač poništi, nego naprotiv, da imamo dobar i jasan zakon. Državni program će biti maksimum, krajnji rok za državni program je 15 dana od dana kada se usvoji zakon i kroz njega će vrlo jasno u svim resorima biti naznačeno stanje i mere koje se preduzimaju, a ponavljam i vraćam se na početak, ministarstvo je dužno i mora da izda odgovarajuću dozvolu.
Zahvaljujem. Na osnovu člana 157. stav 6. i člana 161. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, na član 23. amandman je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Vlada je prihvatila amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić i Balša Božović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Amandman se odnosi na 1. stav člana 26. koji definiše objekte koji se obnavljaju. Želja mojih kolega i mene je bila da otklonimo svaku sumnju da će se nejasnom definicijom tražiti građevinska dozvola za objekat koji se rekonstruiše ili popravlja, te smo postojeći tekst stav 1. – obnova objekata sprovodi se izgradnjom novog objekta, odnosno rekonstrukcijom sanacijom ili adaptacijom postojećeg objekta u skladu sa ovim zakonom, predložili da se menja i da glasi - obnova objekata sprovodi se izgradnjom novog objekta, odnosno rekonstrukcijom sanacijom, adaptacijom i tekućim popravkama i održavanjem postojećeg objekta u skladu sa ovim zakonom. U obrazloženju za neprihvatanje amandmana kaže se da je osnovni predlog precizniji, da je u skladu sa odredbama Zakona o planiranju i izgradnji koji ne definiše tekuće popravke i onda se kaže, što je za mene vrlo važno, da održavanje objekta obuhvata pored navedenih radova i investiciona i tekuća održavanja objekta. Za radove na izgradnji novog objekta ne mora se pribaviti građevinska dozvola pre početka izvođenja radova, za radove na rekonstrukciji, adaptaciji ili sanaciji po važećem zakonu se ne pribavlja građevinska dozvola, dok se za tekuće održavanje objekta ne pribavlja nikakva saglasnost nadležnog organa. Tako da se praktično preciziranje koje smo hteli da unesemo razlikuje u reči – popravkama, ono što mi u obrazloženju citiram – tekuće održavanje, nudi predlagač zakona. Moguće je da je razlog za neprihvatanje, ali volela bih jasan odgovor da li obrazloženje odbijanja ovog amandmana znači kako je napisano, da se ni za šta od ovih radova neće tražiti građevinska dozvola, pošto mi to ne deluje verovatno. Ne bih volela da ostavimo svaku sumnju. Hvala.
Reč ima ministarka Mihajlović.
Za ono što je predviđeno članom 143. Zakona o planiranju i izgradnji pribaviće se građevinska dozvola u roku od godinu dana, pa čak i ako se ne bude stiglo, a pokrenuto je nešto, radi se i gradi se, normalno je da će se nastaviti, možda i nakon godinu dana. Dakle, pribaviće se ali samo za ono za šta već postoji u članu 143. obaveza. Toliko. I to radi država i lokalne samouprave.
Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić.
Jedno pitanje koje ne izgleda vezano za amandman ali u stvari jeste. Za slučaj objekata koji nemaju nikakve papire, dakle nelegalno građeni objekti, da se pojasni ljudima, slutim šta je odgovor, zato nemam amandman, ali mi se čini da među ljudima koji imaju nelegalne kuće nema jasne slike o tome na šta imaju prava. Ulaze li u legalizaciju, smeju li ili ne smeju? Radi toga bih molila da date odgovor na to pitanje.
Reč ima ministarka Mihajlović.
Svi oni koji dobijaju svoje kuće ili šta god se bude radilo, svi će imati građevinsku dozvolu, bez obzira da li su u prethodnom periodu bili bez građevinske dozvole i da li su nelegalno izgradili svoje objekte. Dakle, nećemo dozvoliti da ove kuće koje radimo 485 kuća prvo budu na mestima na kojima ne mogu da budu i plus da budu bez građevinske dozvole. Građevinsku dozvolu radi investitor, Kancelarija, odnosno država i lokalna samouprava. Dakle, svi će imati građevinsku dozvolu kako je to članom 143. Zakona već predviđeno u ovom roku. Nećemo ostaviti situaciju da budu opet nelegalni.
Na osnovu člana 157. stav 6. i člana 161. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, na član 26. amandman je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije. Vlada je prihvatila amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na naziv člana 27. i član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da amandman nije u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik Blagoje Bradić.
Član 27. se nalazi u delu zakona koji obrađuje kriterijume za sprovođenje obnove porodičnih, stambenih objekata i on glasi – obnova porodičnog stambenog objekta koji je srušen usled dejstva poplave ili aktiviranjem klizišta, odnosno objekta za koji je nadležni organ doneo rešenje o zabrani korišćenja objekta, sprovodi se izgradnja novog objekta u skladu sa državnim programom obnove. Obnova stambenog objekta koji je srušen usled dejstva poplave ili aktiviranjem klizišta, na lokaciji koja nije pogodna za građenje, neadekvatnih hidrološki, geološki ili urbanistički uslovi, vrši se izgradnja novog objekta na lokaciji pogodnoj za izgradnju isplatom novčane pomoći ili kupovinom druge nepokretnosti do vrednosti novog objekta koji bi fizičkom licu bio opredeljen u skladu sa kriterijumima iz državnog programa pomoći. Mi predlažemo da se dodaju dva nova stava koji glase – vlasnik objekta iz stava 1. i 2. koji je osiguran, a koji se obnavlja na osnovu ovog zakona dužan je da pravo na premiju osiguranja za oštećenje ili uništenje tog objekta prenese u korist budžeta Republike Srbije do donošenja odluka o obnovi objekta. Ako vlasnik objekta ne postupi na način utvrđen u stavu 3. ovog člana, ne može ostvariti pravo na obnovu ovog objekta na osnovu ovog zakona. Dosadašnji stav 3. postaje stav 5. i završava se stavom kojim prihvatamo kriterijume za sprovođenje obnove objekta iz stava 1. i 2. ovog člana, utvrđuju se državnim programom obnove. Zahvaljujem se.
Da li još neko želi reč? Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednik Vlade. Izvolite.
Ono što je osnovni problem, što ste videli iz obrazloženja, nije adekvatan izraz koji ste upotrebili. Premija osiguranja je nešto drugo, treba da ste osigurani na iznos. Odmah da vam kažem, to će biti u državnom programu kao jedan od kriterijuma i u poslednjoj rečenici vam se to i kaže – kriterijum za sprovođenje obnove biće utvrđen državnim programom. Biće sasvim sigurno, jer mi smo hteli da prihvatimo amandman, ali nije bilo moguće zbog ovog izraza.
Zahvaljujem. Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Ivan Karić. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade, uvažene koleginice i kolege, nadam se da se neće nastaviti manir diskreditacije poslanika i da će predsedavajući Skupštine sledeći put zaštititi poslanika. Što se tiče amandmana na član 37, još jednom zaključujemo da nedostaje državni program obnove i bilo bi od pomoći da je nacrt ili predlog programa bio u Skupštini, onda bismo možda lakše i bolje predavali ove amandmane. Mi smo ovde predvideli da bi eventualno mogla da se isplati pomoć za obnovu poljoprivredne proizvodnje, da se dodeljuje posebno za troškove sanacije, odnosno rekultivacije i remedijacije poljoprivrednih zemljišta koja su devastirana poplavama. U naselju u kojem ja živim, u okolini poljoprivredne površine su bile po nekoliko nedelja pod vodom, pa onda pod nekim crnim muljem za koji samo pretpostavljamo da je najrazličitijeg hemijskog sastava da verovatno i nekih toksičnih supstanci ima u sebi. Sa željom da popravimo i ovaj član i da dođemo na neki način do državnog programa za obnovu posle poplava imali smo želju i predložili smo ovaj amandman. Bez obzira na sve, pretpostavljam da će ovaj zakon biti donet, ovaj zakon je neophodan i obrenovčanima i ljudima koji žive u Lazarevcu, Krupnju, ovaj zakon je neophodan da bi se obnovila zemlja. Iako se ne slažem sa mnogim stvarima, iako sam bio izložen otvorenim uvredama danas, na moju pomoć možete da računate i spreman sam da pomognem u realizaciji programa obnove zbog toga što volim ovu zemlju i zbog toga što živim u gradu koji je najviše pretrpeo u poplavi. Hvala.
Zahvaljujem. Na naziv odeljka 6. i na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Marko Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić i Balša Božović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Amandman koji smo kolega Borislav Stefanović, Balša Božović i ja podneli na član 41. tiče se odredbi kojima se definišu donošenje odluka o vrsti i visini pomoći, tako da definiše postupak za dodelu pomoći koja je utvrđena ovim zakonom, odlučivanje o vrsti i visini pomoći, rešenja o vrsti i visini pomoći koja donose nadležni organi jedinica lokalnih samouprava. Govori o tome da se na rešenje koje donose nadležni organi može izjaviti žalba, rešenje komisiji za utvrđivanje štete od elementarnih nepogoda je konačno i protiv njega se može voditi upravni spor. Konačno rešenje dostavlja se kancelariji. Mi posle šestog stava dodajemo sedmi koji glasi – jedinice lokalne samouprave iz člana 1. stav 2. ovog zakona imaju pravo da prime u radni odnos na određeno vreme do godinu dana od dana početka primene ovog zakona potreban broj stručnih radnika radi obavljanja poslova iz ovog člana bez saglasnosti Vlade Republike Srbije predviđene Zakonom o budžetskom sistemu Republike Srbije. Taj Zakon o budžetskom sistemu podrazumeva za sve vrste ovakvih dodatnih poslova i za recimo poslove iz usluga socijalne zaštite, iz raznih drugih vrsta odluka, podrazumeva da Vlada Republike Srbije daje saglasnost ako hoćete nekog da angažujete. Samo u jednoj rečenici digresija, taj zakon je ugasio sistem socijalne zaštite u Srbiji. To je nesrećom druga tema i nije direktno vezana za ovo, ali posledice primene ovog zakona, posledice procedura za odobravanje. Nikoga ne smatram krivim niti smatram da bi bilo ko tu radio išta bolje. Na žalost, znam kako sistem funkcioniše. U ovom slučaju prosto ako znate kakva je situacija u lokalnim samoupravama, ne postoje ljudi koji mogu da urade ovaj član 41. Jedini razlog zašto smo ovo predložili je da upravo svi kratki rokovi, jedini rok koji smo mi produžili je u sledećem amandmanu o samim prijavama, iz drugih razloga. Razumem obrazloženje, ovo je jedno od retkih obrazloženja koje je u redu, koje nam je Vlada dala za ovih nekoliko zakona. Da li ovde u ovom ministarstvu neko više čita nego u drugim? Ne znam, to ću rešiti, ali ja ću to javno kazati ako tako bude. Dakle, razumem obrazloženje. Nema razloga da se ovo posebno izdvaja. Vlada ima svest o posebnoj odgovornosti kada su ovi poslovi u pitanju i ako treba postupaće iz tih razloga brže u davanju saglasnosti nego u drugim slučajevima, ali baš zato da bi se izbeglo, odatle je naš amandman. Ne tražim ni odgovor ni razloge, razumela sam, samo želim da javno podelim argumentaciju da bi ostalo i nadležnima u ministarstvu i ministarki svest o tome da će ovo biti važno kao prepreka koju treba preskočiti da bi se poslovi u lokalnoj samoupravi stvarno obavili.
Zahvaljujem. Na član 42. amandman je podnela narodni poslanik Zlata Đerić. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Reč ima narodni poslanik mr Zlata Đerić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, poštovana gospođo ministarka, podnela sam amandman na član 42. zakona koji se odnosi na javnost podataka o dodeljenoj pomoći. To je nešto na šta će građani Srbije biti posebno fokusirani, odnosno pažnja građana Srbije će biti posebno fokusirana. Moj amandman se upravo tiče toga da Narodna skupština koja je najviše zakonodavno telo, telo gde su predstavnici građana, koje ima pravo, obavezu da kontroliše rad Vlade, a Vlada rad kancelarije, dakle, da u ovom članu dodamo još jedan stav. Pročitaću radi javnosti Srbije pre svega kako član 42. glasi, koji nije sporan: „Podaci o dodeljenoj pomoći i o primaocima pomoći predstavljaju javne podatke i kancelarija ih objavljuje na svojoj internet prezentaciji“. Svojim amandmanom dodajem još jedan stav u ovaj član koji bi glasio, ako bi ga usvojila gospođa ministar, odnosno Vlada Republike Srbije – kancelarija podnosi izveštaj o realizaciji Narodnoj skupštini Republike Srbije svaka tri meseca, izveštaje usvajaju nadležni odbori i Narodna skupština. U obrazloženju za odbijanje mog amandmana stoji da se ovaj amandman ne prihvata s obzirom da je članom 11. Predloga zakona predviđeno da Kancelarija tromesečno, a na zahtev Vlade i češće, što je takođe nesporno, dostavlja izveštaj Vladi o finansijskoj i nefinansijskoj pomoći, kao i izveštaj o prilivima i odlivima sredstava namenjenih za otklanjanje posledica na područjima pogođenih poplavama. Po usvajanju navedenih izveštaja Vlada ih dostavlja Narodnoj skupštini, a ovi izveštaji se objavljuju i na internet stranice Kancelarije, te predlagač smatra da je javnost rada obezbeđenja kroz navedeni član Predloga zakona. Nije dovoljno, gospođo ministre. Znači, ova Skupština treba da te izveštaje usvoji. Onog momenta kada oni postanu predmet usvajanja, oni postaju i predmet javne analize i zaista javnog uvida u njih. Verujte mi, građani Srbije će sa posebnom pažnjom pratiti upravo ovaj segment rada Vlade. Biće tu mnogo sumnji, mnogo nedoumica, mnogo zlonamerno plasiranih informacija. Da se to ne bi događalo, a u ime dobronamernosti, pre svega ovog visokog Doma gde su predstavnici građana, i u ime učvršćivanja institucija poverenja građana prema ovom Domu i prema Vladi Republike Srbije, mislim da je ovaj amandman apsolutno opravdan i apsolutno prihvatljiv i u ovom trenutku da postane sastavni član zakona. Dakle, ono što jeste u zakonu predviđeno, da se dostavljaju izveštaji Narodno skupštini i to je njihov kraj. Izveštaj treba da usvoji Narodna skupština. Usvajala je i neke mnogo važne izveštaje, a ovi su u ovom trenutku najvažniji, da ih ovaj visoki Dom usvoji i da na taj način građani dobiju kompletnu sliku i zaista na pravi način učestvuju u praćenju realizacije ovog velikog posla Vlade. Hvala vam lepo.
Zahvaljujem, gospođo Đerić. Za reč se javila potpredsednik Vlade, prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Samo da budemo jasni, ovaj zakon sasvim sigurno ne sprečava Skupštinu da razmatra sve te izveštaje, ne sprečava Skupštinu da iskoristi svoj Poslovnik itd. Moram da priznam, za razliku od vas, ja mislim da je ovo zakon koji traži od Kancelarije da svakodnevno ima pre svega na svom sajtu sve informacije i nama je stalo da sve informacije budu upravo i o prilivu novca i o načinu trošenja tog novca. U tim izveštajima koji idu tromesečno, a ja verujem da će sigurno to biti i pre tri meseca, Vlada će izveštaje apsolutno o svim aktivnostima Kancelarije razmatrati, usvajati i dostavljati parlamentu, a parlament će onda odlučivati da li će sazvati svoj odbor, da li će pozvati direktora Kancelarije i predstavnike Vlade da o tome razgovaraju. Iz tog razloga smo smatrali da nije potrebno sada još da dodajemo i da parlament usvaja izveštaje, kada prosto možete da iskoristite sve ono što je već uređeno vašim Poslovnikom, da o tome razmatrate i da nas, naravno, pozovete sve u parlament da o tom izveštaju pričamo, kao što smo, recimo, pričali o ovom izveštaju o poplavama.
Zahvaljujem, gospođo Mihajlović. Za reč se javila narodna poslanica magistar Zlata Đelić, a koristi vreme poslaničke grupe. Izvolite.
Poštovana gospođo ministre, mi se apsolutno ne razlikujemo u tom stavu. Dakle, mi isto mislimo i ja znam da će Vlada svakodnevno da kontroliše i treba da kontroliše rad Kancelarije i, naravno, da vam podnosi svakodnevno izveštaj. Rekoh već, javnost Srbije će biti posebno fokusirana na ovaj segment rada Vlade. Ali, malopre ste upravo konstatovali nešto kod jednog drugog člana oko glagola „može“ i „mora“. Vi ne sporite da mi možemo da iskoristimo svoje mehanizme, ali baš zbog toga što može nešto, ne mora da bude. Ako se već zakonom precizira, onda će to biti sigurno sprovedeno i sigurno i građanima Srbije, koji nisu toliko upućeni u sam rad parlamenta, gotovo je naređeno da će oni biti u prilici da u ovom visokom Domu, čiji rad oni vrlo pažljivo prate, mogu da vide ovaj izveštaj kako ga mi analiziramo, odnosno kako ga precizno sagledavamo i samim tim, kroz svoje predstavnike, učestvovaće u tom radu. Eto, samo to. Dakle, ne sporim sve ono što ste rekli, ali između glagola „može“ i„mora“, da, mi možemo da iskoristimo svoje poslovničke mogućnosti. Kolega Babić je malopre govorio o anektnom odboru. Apsolutno se ne slažem u tom segmentu, anektni odbor nastaje kod problematičnih situacija, a ovo nije problematična situacija, ovo je problem koji je nastao sticajem nekih drugih okolnosti i Vlada želi što uspešnije, što brže i što efikasnije da ga reši. Upravo zbog tog instituta poverenja mislim da bi to bilo dobro. Ali, evo, prihvatiću vaše obrazloženje.
Zahvaljujem, gospođo Đerić. Na član 42. amandman je podneo narodni poslanik Meho Omerović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Meho Omerović. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsedavajući. Poštovana ministarko, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, podneo sam amandman upravo polazeći od prava svakog građanina Republike Srbije da zaštiti pravo na sopstvenu privatnost, a i zbog činjenice i ovoga o čemu je maločas govorila uvažena koleginica Zlata Đerić, a i ministarka u obrazloženju, da će sve biti transparentno i na sajtu Ministarstva, odnosno Kancelarije. Amandman koji sam ja podneo glasi doslovno – ako je primalac pomoći fizičko lice, podaci iz stava 1. ovog člana jesu ime i prezime, grad, odnosno mesto prebivališta i ništa više. Zašto to kažem? U obrazloženju koje stoji za odbijanje mog amandmana Vlada kaže da se amandman ne prihvata obzirom da će Kancelarija prilikom objavljivanja podataka o dodeljenoj pomoći, kao i o primaocima te pomoći, poštovati odredbe Zakona o zaštiti podataka o ličnosti. Kao što vi kažete u obrazloženju da ćete poštovati Zakon o zaštiti podataka o ličnosti, a baš taj zakon kaže i očekuje od svakog zakona, uključujući i ovaj o čijim amandmanima danas i raspravljamo, da konkretno utvrdi svrhu, način obrade i obim i vrstu podataka. Ovako se stiče utisak da i svrha i način obrade još nekako mogu da se naslute, ali se ne zna koji će se to podaci objavljivati na sajtu. Ovako kako je napisano, ukoliko ostane samo ovaj jedan, prvi i zasada jedini stav člana 42, ostavlja se mogućnost da se čini proizvoljnost, kako bih rekao, tako da svako može, npr. svaki matični broj građanina, može ime roditelja, može nacionalnost, može krvna grupa. Vi klimate glavom da ne može, ali ovde to ne piše. Zato ja i molim vas i verujem da ćete me u potpunosti razumeti i prihvatiti ovaj amandman da u tom drugom članu stoji samo ime i prezime i mesto prebivališta odakle je to lice koje će biti primalac ove novčane pomoći. U suprotnom se plašim da nam se ne desi za nekoliko dana, kada se objavi u „Službenom glasniku“, da Poverenik ne izazove intervenciju upravo zbog obrade podataka koja nije srazmerna svrsi kojoj je namenjena. Evo, iz prostog razloga, a polazeći upravo od činjenice o zaštiti ljudskog prava na privatnost i na podatke o ličnosti, pogotovo što smo u praksi nedavno, a čak i dok su ove nesrećne poplave bile, bili u situaciji da vidimo i zloupotrebe nekih podataka, a znamo sve šta je zadesilo i pojedine građane kada su njihovi matični brojevi zloupotrebljavani i registrovale se pojedine firme, pa ih je kasnije poreska policija jurila da oni plaćaju nekakve novčane nadoknade. Samo iz tog razloga, a inače mislim da se razumemo.
Zahvaljujem. Za reč se javila potpredsednik Vlade, profesor dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Isto tako, iz tog razloga naravno da mora da se poštuje Zakon o zaštiti podataka o ličnosti. Kancelarija je, podsećam još jednom, služba Vlade. Ako o nečemu mora da se vodi računa, podrazumeva se da se poštuje taj zakon. U tom smislu će Kancelarija i ljudi koji to rade o tome paziti. Mi odgovaramo za to. To je razlog zašto nije prihvaćeno.
Zahvaljujem, gospođo Mihajlović. Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić i Balša Božović. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Gordana Čomić. Izvolite.
Amandman se odnosi na prelazne i završne odredbe i obično se tu amandmani podnose samo ako hoćete da pomerite neke rokove za važenje članova unapred ili kraće. Naš amandman se odnosi na rokove za prijave štete i u vezi je sa članom 46, tako da ću prvo kazati vezu, a onda sadržaj amandmana. U članu 46, o čemu će se Skupština posebno izjašnjavati, kaže se da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenog glasniku“, a da prestaje da važi godinu dana od dana stupanja na snagu. Pošto znam praksu kako Skupština objavljuje svoja akta u „Službenom glasniku“, to može biti danas, tako da će zakon početi da važi od sutra, a najkasnije će početi da važi prekosutra, tako da će poslednji rok za prijavu štete biti ili 27. ili 28. juli. To je jako važna informacija i zbog toga smo podneli amandman kojim tražimo da se taj rok od osam dana od dana stupanja na snagu ovog zakona, koji dakle stupa na snagu ili sutra, ili prekosutra. Rok za prijavu štete da se produži sa ovih osam dana na 30 dana. Pitanje je bilo šta da odaberete, 30 dana, 15 dana, 10 dana, nije u pitanju samo brojka, nego je u pitanju svest o tome da ljudi moraju imati vremena da prijave štetu. Da imate prilično veliki broj ljudi koji nisu na terenima opština gde se dogodila šteta. Da imate objekata koji su poluuslovni, neuslovni, a da su vlasnici objekata kod rođaka, kod prijatelja u drugim mestima. Znam da bi to moralo sve da se stigne. U obrazloženju kojim se odbija ovaj amandman kaže se da se amandman ne prihvata s obzirom da je prijava štete u najvećem broju slučajeva već podneta. Dakle, radi se o Izveštaju koji je usvojila Vlada, koji sadrži spisak od 126 jedinica lokalne samouprave koje su prijavile štetu. S tim obrazloženjem imamo problem. Ako većinom postoji ukupan spisak i ukupan broj prijava, onda moram da pitam - zašto i kako se način na koji su prikupljeni ovi podaci poklapa sa zakonom koji nije bio na snazi u tom trenutku? Ne sumnjajući da se poklapa i razumevajući da su to dva paralelna procesa i kada nije takva situacija kao što je poplava i sve ono što je ogroman posao koji treba uraditi što brže i što kvalitetnije. Naša, čini nam se potpuno opravdana bojazan je, da će ovih osam dana do 27. ili 28. jula, biti jednostavno prekratak rok da bi zaista svi oni koji hoće da prijave štetu to i uradili. Pogotovo, što u drugom stavu istog člana na koji smo podneli amandman kaže se da se prijava štete podneta do dana stupanja na snagu ovog zakona, smatra se prijavom podnetom u skladu sa ovim zakonom. Tek je onda nejasno zašto se onda daje još osam dana. Nisam protiv, kažem vam, imam i ja dilemu, osam, 15, ili 30, nisam protiv ni da se odbije amandman, razumem zašto se ne prihvata. Obrazloženje mi je jasno. Zahvaljujem se predsedavajućem što pokušava da umiri narodne poslanike, to se tako dešava ili kada je dosadan govornik, ili kada nikoga u sali ne zanima tema o kojoj govornik govori. Volela bih da je ovaj prvi slučaj, i da sam svim kolegama narodnim poslanicima dosadna sa brigom o tome da svi oni koji su štetu imali imaju vremena da tu štetu prijave. Dakle, ne tražim ni odgovor, ni ništa, samo da se ima u vidu ovakav kratak rok.
Vreme, gospođo Čomić. Nemate više vremena. Hvala. Reč ima potpredsednik Vlade prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Ipak ću da vam odgovorim. Istina je zaista da od samog početka, dakle od, kako sam već rekla, od 20. maja, od kada se prvi put sastala Komisija za utvrđivanje štete od elementarnih nepogoda, mi smo krenuli da radimo sa lokalnim samoupravama i da tražimo od njih da nam dostave podatke o šteti, odnosno da na svom terenu vide gde su štete, i da ljudi i organizacije i privredna društva, prijavljuju svoju štetu. Moram da priznam da, kad kažem gotovo svi, namerno neću da kažem svi su prijavili. Dakle, mi ostavljamo još jedno vreme i ako stalno na tome radimo, govorim i ako su naši timovi u lokalnim samoupravama, eventualno još neko vreme da ako nešto nije prijavljeno da se još jedanputa proveri. Znači,to je razlog zašto ostavljamo još vremena. Sa druge strane smatramo da je to dovoljno, budući da mi već zaista sada imamo gotovo sve podatke. Tako da, dovoljno je verujte mi vremena, zato što prethodnih mesec dana lokalne samouprave dostavljaju informacije. Ono što se dešavalo prethodnih mesec dana inoviraju se u smislu same procene, dakle iznosa te procene, da li su negde izvršili procenu, što inoviraju inače sa timovima, stručnjaka koji znaju da li je nešto dobro procenjeno, pričam sada o iznosu. O tome da je prijavljena već fizički šteta, ona je zaista već prijavljena.
Zahvaljujem. Gospođo Čomić, imate još dva minuta.
Dovoljno, zahvaljujem. Nisam siguran od galame nisam čula sve. Samo kratka sugestija da se na javnom servisu, a i na drugim televizijama sa nacionalnim frekvencijama dan stupanja na snagu i ti rokovi puštaju dovoljno često da ljudi dobiju informaciju. To nije predmet zakona, to je moja molba. Verovatno biste i to sami uradili, ali eto zajednički, savesti radi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Olgica Batić. Izvolite
Žao mi je, ali još malo strpljenja, znam da moj umilni glas ne može da vam smeta. I pored sve buke sam pomno saslušala i uvaženu koleginicu Čomić i naravno uvaženu ministarku Mihajlović i što se tiče amandmana na ovaj član donekle se moram složiti sa onim što je gospođa Čomić rekla, a evo i zašto. U obrazloženju kojim se ne prihvata navedeno je da je prijava štete u najvećem broju slučajeva, znači u najvećem, već prijavljena. To se radi, zapravo tu se misli na izveštaje koje su podnele jedinice lokalne samouprave. Imate brojne jedinice lokalne samouprave gde komisije se ne odazivaju građanima i pored upornih apela, i pored upornih poziva, i pored upornih molbi građana da se odazovu da popišu štetu ili to paušalno rade. Dođe vam komisija. Dostavi vam blanko papir. Ostavi vam rok od dva ili tri minuta da popišete šta je to sve vam poplava uništeno, pa vam onda ostavi nekakav broj telefona da ih naknadno zovete pa da dopunite, ono što mislite ili ono što niste stigli da navedete. Onda se na taj broj telefona niko ne javi. To vam govorim ja, kao neko ko dolazi iz ugroženog područja, iz opštine Obrenovac koja je bila izuzetno pogođena poplavama. Dostavila sam komisiji, deo popisala sam koliko ostavljenog vremena sam imala od dva do tri minuta jer su oni rekli da to što pre navedem. Ne mogu u dva minuta da navedem sve ono što mi je poplavom uništeno, ali imala sam i primedbe brojnih sugrađana koji su apelovali na mene da ta komisija kada već ostavlja brojeve telefona da se na te brojeve telefona bar i odazove, da znaju ljudi kome uopšte da prijave štetu. Vi imate, u to sam sigurna, svakog dana sam u Obrenovcu, mnoštvo ljudi koji štetu još uvek nisu prijavili. Zato, samo mislim, ne branim, ni rešenje koje je predloženo amandmanom, može se prihvatiti i rešenje koje ste vi dali, ali s obzirom na situaciju na terenu kakva je danas u Obrenovcu, mislim da je ovaj rok jako mali, jer ljudi apsolutno nisu stigli i nisu bili u mogućnosti sve da prijave. Mnogo je onih ljudi koji su se u Obrenovac više nažalost neće javiti, idu sa takvim stavom, koji nisu prijavili štetu. Neki još nisu ni otvorili svoje kuće, jer su otišli odmah posle poplava, nisu se još uvek ni vratili. Ja vam konkretno govorim na svom primeru, ja u roku od dva minuta nisam mogla da popišem sve što mi je uništeno, posle 10 dana zvanja komisije, ja ne mogu nekoga da zovem svaki dan po šest puta, a da mi se taj ne javlja na mobilni telefon. Samo predostrožnosti radi, ništa više. Hvala.
Gospodine Tošković, vi ste u sistemu, želite reč? Izvolite, po amandmanu.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, ja bih se zabrinuo za ovaj zadnji 44. amandman koji je podnela opozicija iz prostog razloga, zato što su celi dan kritikovali zašto nismo ovaj Predlog zakona o obnovi poplavljenih područja, nismo doneli pre, nego ga donosimo sada. Sada produžavaju rok za prijavu, za 30 dana i kako onda možemo da prihvatimo taj amandman, kada oni produžavaju vreme da bismo završili to što pre. Mislim da ne treba ovaj amandman prihvatiti i nikako se ne treba obazirati na ovo što su celi dan napadali ovaj Predlog zakona o obnovi od poplava.
Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu u pojedinostima i u celini. Poštovani narodni poslanici, pošto je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda ove sednice, saglasno članu 77. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine određujem petak 18. jul 2014. godine sa početkom u 18.00 časova, kao dan za glasanje o svim tačkama dnevnog reda ove sednice Šestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2014. godini. Molim vas samo da vam saopštim, izuzev o 1. i 2. tački dnevnog reda o kojima je Narodna skupština već odlučivala. Hvala vam. Pristupićemo glasanju samo da se i sinopsis o glasanju završi, zbog toga moramo da sačekamo, nikada se ne zna kada ćete završiti diskusiju, to je obaveštenje i za vas i za javnost. Hvala vam. [[Posle pauze.]] Poštovani narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo kvorum. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 160 narodnih poslanika odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoji uslove za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje 3. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA OTKLANjANjU POSLEDICA POPLAVA U REPUBLICI SRBIJI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o otklanjanju posledica poplava u Republici Srbiji, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 163, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo osam od ukupno prisutnih 171 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani: Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije na članove 1. (sa ispravkom), 21, 23. i 26, narodnih poslanika Marka Đurišića, Dušana Petrovića, prof. dr Janka Veselinovića, akademika Ninoslava Stojadinovića, Gorana Bogdanovića, Branke Karavidić, Biljane Hasanović Korać, Snežane Malović, Slobodana Homena i dr Blagoja Bradića na član 3. i narodnih poslanika Borislava Stefanovića, Gordane Čomić, Balše Božović, na član 5. Predloga zakona. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 171 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Suzana Spasojević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 od ukupno prisutnih 172 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 172 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 172 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 172 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Sabina Dazdarević i Enis Imamović. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – četiri, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 od ukupno prisutnih 172 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Ivan Karić podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 5. doda novi član 5a. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 172 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 170, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala tri od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – 10, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – osam, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Ivan Karić podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 21. dodaju novi članovi 21a i 21b. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – četiri, uzdržan – jedan, nije glasalo 168 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – četiri, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić i Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – 10, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv člana 27. i član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Karić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – četiri, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na naziv Odeljka 6. i na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić i Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – osam, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman je podnela narodni poslanik Zlata Đerić. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman je podneo narodni poslanik Meho Omerović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – jedan, uzdržani – jedan, nije glasalo 152 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Borislav Stefanović, Gordana Čomić i Balša Božović. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – 78, uzdržanih – nema, nije glasalo 85 od ukupno prisutnih 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Poštovani narodni poslanici, obaveštena sam da je usled prihvatanja amandmana na član 13. Predloga zakona koji su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Dušan Petrović, prof. dr Janko Veselinović, akademik Ninoslav Stojadinović, Goran Bogdanović, Branka Karavidić, Biljana Hasanović-Korać, Snežana Malović, Slobodan Homen i dr Blagoje Bradić, nastala pravna praznina, pa postoji potreba da nadležni odbor, u skladu sa članom 165. Poslovnika, podnese novi amandman kojim će se uskladiti usvojeni amandman sa tekstom predloga zakona. Radi toga određujem pauzu u trajanju od 30 minuta. Molim članove Odbora za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo da se odmah sastanu i podnesu potreban amandman, odnosno izveštaj. Zahvaljujem što ste me saslušali.