Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Devete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 119 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum u danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 135, odnosno da je prisutna većina najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici Momo Čolaković i Konstantin Arsenović. Pošto je Narodna skupština završila raspravu o svim tačkama dnevnog reda, prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda -PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA KRIVIČNOG ZAKONIKA. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 136, protiv – 10, uzdržanih – nema, nije glasalo 12 od ukupno 158 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu.Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, pre prelaska na odlučivanje o amandmanima, podsećam vas:- da je narodni poslanik Olgica Batić, pisanim putem, povukla amandman na član 7. koji je podnela 12. decembra 2012. godine u 15,10 časova; - da su sastavni deo Predloga zakona postali amandmani koje su podneli narodni poslanici: zajedno Laslo Varga, Balint Pastor, Elvira Kovač, Arpad Fremond i Zoltan Pek na član 16, Jožef Šandor na član 16, u istovetnom tekstu zajedno Aleksandra Jerkov, Bojan Kostreš, Karolj Čizik, Olena Papuga i Đorđe Stojšić i zajedno Laslo Varga, Balint Pastor, Elvira Kovač, Arpad Fremond i Zoltan Pek na član 18, zajedno Jožef Šandor, Ana Novković, Rajko Stevanović, Nenad Kitanović i Saša Milenić na član 18. i Neđo Jovanović na član 32. Konstatujem da su, nakon prihvatanja od strane predstavnika predlagača na sednici Narodne skupštine, sastavni deo Predloga zakona postali amandmani koje su podneli narodni poslanik Neđo Jovanović na član 4. i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu na članove 13. i 45. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 156 od ukupno 163 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 21, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno 164 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Ljuban Panić. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Ljuban Panić. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Jovicki. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 153 od ukupno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Šajn. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šestoro, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 162, od ukupno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici zajedno Milica Radović, Dejan Mihajlov, Miroslav Petković i Jovan Palalić, zajedno Gordana Čomić, Slobodan Homen i Srđan Milivojević i narodni poslanik Ljuban Panić. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman na sednici Narodne skupštine. Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu nije prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 163, protiv – niko, uzdržanih – jedan, nije glasalo sedam, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman na sednici Narodne skupštine. Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu nije prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 158, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 13, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devetoro, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163, od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Dejan Mihajlov. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devetoro, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163, od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 170, od ukupno 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 169, od ukupno 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman je podnela narodni poslanik Judita Popović. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 173, od ukupno 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović, Miloš Aligrudić, Dejan Mihajlov, Miroslav Petković i Jovan Palalić. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163, od ukupno 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici zajedno Milica Radović, Dejan Mihajlov, Miroslav Petković i Jovan Palalić, zajedno Vesna Marjanović i Ljuban Panić i narodni poslanik Judita Popović. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 34, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 139, od ukupno 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Snežana Stojanović-Plavšić i Vesna Kovač. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devetoro, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164, od ukupno 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gordana Čomić, Slobodan Homen i Srđan Milivojević. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 151, od ukupno 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Podsećam vas, zbog intervencije koju su narodni poslanici imali, da je član 13. Odbora postao sastavni deo zakona, tako da se zbog toga ne glasa za amandman. Na član 14. amandman su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanici zajedno Milica Radović, Dejan Mihajlov, Miroslav Petković i Jovan Palalić i narodni poslanik Srđan Miković. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 28, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 145, od ukupno 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 14. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Snežana Stojanović-Plavšić i Vesna Kovač. Vlada i resorni odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157, od ukupno 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Snežana Stojanović Plavšić, Jelena Travar Miljević i Vesna Kovač. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 23, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 3, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 170 od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podnela narodni poslanik Judita Popović. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 174 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podnel narodni poslanici Milica Radović, Dejan Mihajlov, Miroslav Petković i Jovan Palalić. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 8, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 2, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 173 od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podneo narodni poslanik Ljuban Panić. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 3, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 29. amandman su, u istovetnom tekstu, podneli narodni poslanici zajedno Milica Radović, Miloš Aligrudić, Dejan Mihajlov, Miroslav Petković i Jovan Palalić i narodni poslanik Ljuban Panić. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 149 od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović, Dejan Mihajlov, Miroslav Petković i Jovan Palalić. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gordana Čomić, Slobodan Homen i Srđan Milivojević. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 23, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman su zajedno podnele narodni poslanici Snežana Stojanović Plavšić i Vesna Kovač. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 32. amandman je podnela narodni poslanik Stefana Miladinović. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na osnovu člana 157. stav 6. Poslovnika Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu podneo je amandman na član 32. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman na sednici Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 149, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 25 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Šajn. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Milić, Judita Popović, Bojan Đurić i Nataša Mićić. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Snežana Stojanović Plavšić i Vladimir Ilić. Vlada i resorni Odbor nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 9, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 172, od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman je podnela narodni poslanik Stefana Miladinović. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 28, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 146, od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 38. amandman je podneo narodni poslanik Ljuban Panić. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 155, od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 40. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 172, od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 42. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović, Miloš Aligrudić, Dejan Mihajlov, Miroslav Petković i Jovan Palalić. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 164, od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milica Radović, Miloš Aligrudić, Dejan Mihajlov, Miroslav Petković i Jovan Palalić. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu nisu prihvatili amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 165, od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 139, protiv – 15, uzdržanih – nema, nije glasalo – 21, od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONIKA O KRIVIČNOM POSTUPKU Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakonika o krivičnom postupku, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – 20, uzdržanih – nema, nije glasalo – 23, od ukupno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Pre prelaska na odlučivanje o amandmanu, podsećam vas da je Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, u skladu sa članom 163. Poslovnika Narodne skupštine, odbacio amandman kojim se posle člana 2. dodaje novi član 2a, koji je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Takođe vas podsećam da, prema članu 163. stav 4. Poslovnika, odbačeni i neblagovremeni amandmani ne mogu biti predmet rasprave i o njima se ne glasa. Podsećam vas i da je narodni poslanik Srđan Miković pisanim putem povukao amandmane na čl. 1. i 2. Predloga zakona. Pošto je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu, prelazimo na odlučivanje o amandmanu. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Olgica Batić. Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu nije prihvatio amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 175, od ukupno 177 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakonika o krivičnom postupku, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 137, protiv – 21, uzdržanih – nema, nije glasalo – 19, od ukupno 177 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama Zakonika o krivičnom postupku. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DOPUNI ZAKONA O JAVNOM TUŽILAŠTVU Pre nego što pređemo na odlučivanje o Predlogu zakona u celini, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas da je Predlogom zakona predviđeno da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja, zbog čega je potrebno da Narodna skupština posebno odluči da li za to postoje naročito opravdani razlozi. Članom 2. Predloga zakona, predviđeno je da zakon stupi na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije i članu 160. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, zakoni i drugi opšti akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi, utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 41, od ukupno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila da postoje naročito opravdani razlozi da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Pošto smo se izjasnili o ranijem stupanju na snagu zakona, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopuni Zakona o javnom tužilaštvu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 137, protiv – osam, uzdržanih – nema, nije glasalo – 31, od ukupno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o dopuni Zakona o javnom tužilaštvu. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DOPUNI ZAKONA O SUDIJAMA Pre nego što pređemo na odlučivanje o Predlogu zakona u celini, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas da je Predlogom zakona predviđeno da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja, zbog čega je potrebno da Narodna skupština posebno odluči da li za to postoje naročito opravdani razlozi. Članom 2. Predloga zakona, predviđeno je da zakon stupi na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije i članu 160. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, zakoni i drugi opšti akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi, utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 138, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 37, od ukupno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila da postoje naročito opravdani razlozi da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Pošto smo se izjasnili o ranijem stupanju na snagu zakona, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopuni Zakona o sudijama, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 137, protiv – sedam, uzdržanih – nema, nije glasalo – 32, od ukupno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o dopuni Zakona o sudijama. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O PODSTICANjU GRAĐEVINSKE INDUSTRIJE REPUBLIKE SRBIJE U USLOVIMA EKONOMSKE KRIZE Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o podsticanju građevinske industrije Republike Srbije u uslovima ekonomske krize, u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 148, protiv – osam, uzdržanih – nema, nije glasalo 18 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatuje da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na naslov iznad člana 1. i član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Andrić, Bojan Đurić, Judita Popović i Kenan Hajdarević. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 174 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatuje da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Aleksandar Pejčić, Miroslav Petković i Radojko Obradović. Vlada nije prihvatila amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatuje da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Bojana Božanić. Vlada nije prihvatila amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatuje da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ivan Andrić, Bojan Đurić, Judita Popović i Kenan Hajdarević. Vlada nije prihvatila amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatuje da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Podsećam vas da je članom 2. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije". Prema članu 196. stav 4. Ustava Republike Srbije zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje Predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 136, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 35 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o podsticanju građevinske industrije Republike Srbije u uslovima ekonomske krize, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 153, protiv – osam, uzdržanih – nema, nije glasalo 11 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o podsticanju građevinske industrije Republike Srbije u uslovima ekonomske krize. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DAVANjU GARANCIJE REPUBLIKE SRBIJE U KORIST NEMAČKE RAZVOJNE BANKE KFW, FRANKFURT NA MAJNI, PO ZADUŽENjU JAVNOG PREDUZEĆA "ELEKTROPRIVREDA SRBIJE", BEOGRAD (PROJEKAT "UNAPREĐENjE TEHNOLOGIJE EKSPLOATACIJE U RB KOLUBARA U CILjU POVEĆANjA EFIKASNOSTI TERMOELEKTRANA I SMANjENjA UTICAJA NA ŽIVOTNU SREDINU") Pošto je Narodna skupština obavila pretres o Predlogu zakona, a pre prelaska na odlučivanje podsećam vas da, prema članu 105. stav 3. tačka 4. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika odlučuje o javnom zaduživanju. Takođe, vas podsećam da s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Nemačke razvojne banke KfW, Frankfurt na Majni, po zaduženju Javnog preduzeća "Elektroprivreda Srbije", Beograd (Projekat "Unapređenje tehnologije eksploatacije u RB Kolubara u cilju povećanja efikasnosti termoelektrana i smanjenja uticaja na životnu sredinu"), u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – osam, uzdržanih – nema, nije glasalo 34 od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Nemačke razvojne banke KfW, Frankfurt na Majni, po zaduženju Javnog preduzeća "Elektroprivreda Srbije", Beograd ( Projekat "Unapređenje tehnologije eksploatacije u RB Kolubara u cilju povećanja efikasnosti termoelektrana i smanjenja uticaja na životnu sredinu"). Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PLOVIDBI I LUKAMA NA UNUTRAŠNjIM VODAMA Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopuna Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama, u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – 22, uzdržanih – nema, nije glasalo 18 od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Božidar Đelić i Branka Karavidić. Vlada nije prihvatila amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 27, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Božidar Đelić i Branka Karavidić. Vlada nije prihvatila amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 28, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 143 od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada nije prihvatila amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Božidar Đelić i Branka Karavidić. Vlada nije prihvatila amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 154 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Božidar Đelić i Branka Karavidić. Vlada nije prihvatila amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna i pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 166 od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna i pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 23, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo – 150 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Božidar Đelić i Branka Karavidić. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna i pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala – 152 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna i pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 148 od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podnela narodni poslanik Donka Banović. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 30, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao – 141 od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 19. amandman je podnela narodni poslanik Milica Vojić Marković. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 147 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna i pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 146 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna i pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 26, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 146 od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna i pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 31, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala – 142 od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna i pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 168 od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna i pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 166 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Božidar Đelić i Branka Karavidić. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna i pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 21, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 154 od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Donka Banović i Milica Vojić Marković. Vlada nije prihvatili amandman, a Odbor za ustavna i pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 9, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo – 164 od ukupno 173 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanima, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama, u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 129, protiv – 33, uzdržanih – nema, nije glasalo – 11 od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O USVAJANjU GODIŠNjEG PLANA UPOTREBE VOJSKE SRBIJE I DRUGIH SNAGA ODBRANE U MULTINACIONALNIM OPERACIJAMA U 2012. GODINI. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu odluke, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o usvajanju Godišnjeg plana upotrebe Vojske Srbije i drugih snaga odbrane u multinacionalnim operacijama u 2012. godini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 160, protiv – 10, uzdržanih – nema, nisu glasala – tri od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o usvajanju Godišnjeg plana upotrebe Vojske Srbije i drugih snaga odbrane u multinacionalnim operacijama u 2012. godini. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O UČEŠĆU PRIPADNIKA VOJSKE SRBIJE U MULTINACIONALNIM OPERACIJAMA U 2012. GODINI. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu odluke, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o učešću pripadnika Vojske Srbije u multinacionalnim operacijama u 2012. godini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 158, protiv – 11, uzdržanih – nema, nisu glasala – četiri od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o učešću pripadnika Vojske Srbije u multinacionalnim operacijama u 2012. godini. Pošto sada prelazimo na odlučivanje o predlozima zakona o potvrđivanju međunarodnih sporazuma (tačke 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19. i 20. dnevnog reda), podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora, većinom glasova svih narodnih poslanika. S obzirom da na navedene predloge zakona nisu podneti amandmani, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, Narodna skupština će o ovim predlozima zakona glasati samo u celini. Imajući to u vidu, prelazimo na odlučivanje. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE RUSKE FEDERACIJE O OSNIVANjU SRPSKO-RUSKOG HUMANITARNOG CENTRA. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o osnivanju Srpsko-Ruskog humanitarnog centra, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 143, protiv – četiri, uzdržanih – nema, nije glasalo 26, od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA O SARADNjI U OBLASTI ODBRANE IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE GRČKE. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji u oblasti odbrane između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Grčke, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 168, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet, od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE SAVEZNE REPUBLIKE BRAZIL O SARADNjI U OBLASTI ODBRANE. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Savezne Republike Brazil o saradnji u oblasti odbrane, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 166, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU MEMORANDUMA O RAZUMEVANjU IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE INDONEZIJE O SARADNjI U OBLASTI ODBRANE. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumevanju između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Indonezije o saradnji u oblasti odbrane, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 166, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo pet, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE ANGOLE O SARADNjI U OBLASTI ODBRANE. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Angole o saradnji u oblasti odbrane, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 165, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo šest, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE SLOVAČKE REPUBLIKE O UZAJAMNOJ ZAŠTITI TAJNIH PODATAKA. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Slovačke Republike o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 167, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo četiri, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE BELORUSIJE O SARADNjI I UZAJAMNOJ POMOĆI U CARINSKIM PITANjIMA. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Belorusije o saradnji i uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 160, protiv – niko, uzdržan – jedan, nije glasalo 10, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I GRUZIJE O IZBEGAVANjU DVOSTRUKOG OPOREZIVANjA U ODNOSU NA POREZE NA DOHODAK I NA IMOVINU. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Gruzije o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 150, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 21, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VLADE REPUBLIKE TUNIS O IZBEGAVANjU DVOSTRUKOG OPOREZIVANjA U ODNOSU NA POREZE NA DOHODAK I NA IMOVINU. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Tunis o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 154, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 18, od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU UGOVORA IZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I KANADE O IZBEGAVANjU DVOSTRUKOG OPOREZIVANjA U ODNOSU NA POREZE NA DOHODAK I NA IMOVINU. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Srbije i Kanade o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak i na imovinu, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 155, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 17, od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O POTVRĐIVANjU SPORAZUMA IZMEĐU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I VIJEĆA MINISTARA BOSNE I HERCEGOVINE O PLOVIDBI PLOVNIM PUTEVIMA NA UNUTRAŠNjIM VODAMA I NjIHOVOM TEHNIČKOM ODRŽAVANjU. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o plovidbi plovnim putevima na unutrašnjim vodama i njihovom tehničkom održavanju, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 163, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo devet, od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O DOPUNAMA ODLUKE O UTVRĐIVANjU SASTAVA STALNIH DELEGACIJA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE U MEĐUNARODNIM PARLAMENTARNIM INSTITUCIJAMA. Pošto je Narodna skupština obavila pretres, a pre prelaska na odlučivanje podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 15. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika vrši izborne nadležnosti. Stavljam na glasanje Predlog odluke o dopunama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, u načelu. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 143, protiv – 24, uzdržanih – nema, nije glasalo pet, od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog odluke, u načelu. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović podneo je amandman na Glavu jedan Predloga odluke. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 144, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 27, od ukupno 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila ovaj amandman. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanu, pristupamo glasanju o Predlogu odluke u celini. Stavljam na glasanje Predlog odluke o dopunama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 142, protiv – 16, uzdržanih – nema, nije glasalo 13, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke o dopunama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama. Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O IZMENAMA ODLUKE O IZBORU ČLANOVA I ZAMENIKA ČLANOVA ODBORA NARODNE SKUPŠTINE REPUBLIKE SRBIJE Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o Predlogu odluke, a pre prelaska na odlučivanje podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 15. Ustava Republike Srbije, Narodna skupština vrši izborne nadležnosti većinom glasova svih narodnih poslanika. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanjePredlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa SPS. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 165, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo šest narodnih poslanika od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa SPS. Prelazimo na 23. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O PLANIRANjU I IZGRADNjI Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o planiranju i izgradnji, u načelu. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 127, protiv – 32, uzdržanih –nema, nije glasalo 12 narodnih poslanika od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanu. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Milićević. Vlada nije prihvatila amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 146 narodnih poslanika od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje Predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 124, protiv – četiri, uzdržanih –nema, nije glasalo 43 narodnih poslanika od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila da postoje naročito opravdani razlozi da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanu, pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama Zakona o planiranju i izgradnji, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 128, protiv – 34, uzdržanih –nema, nije glasalo osam narodnih poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog zakona o izmenama Zakona o planiranju i izgradnji, u celini. Prelazimo na 24. tačku dnevnog reda – PREDLOG ODLUKE O DAVANjU SAGLASNOSTI NA ODLUKU O IZMENAMA I DOPUNAMA FINANSIJSKOG PLANA REPUBLIČKOG FONDA ZA ZDRAVSTVENO OSIGURANjE ZA 2012. GODINU Pošto je Narodna skupština obavila pretres o Predlogu odluke, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2012. godinu, u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – 11, uzdržanih –nema, nije glasalo 33 narodnih poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2012. godinu. Prelazimo na odlučivanje Narodne skupštine o povredama Poslovnika na koje su ukazali narodni poslanici. Povodom ukazivanja narodnih poslanika na povrede Poslovnika Narodne skupštine, podsećam vas na odredbu člana 103. stav 6. Poslovnika, prema kojoj ako i posle objašnjenja predsednika Narodne skupštine, odnosno predsedavajućeg, narodni poslanik smatra je povreda učinjena, može zahtevati, bez prava na obrazlaganje da se Narodna skupština, bez pretresa o tome izjasni u Danu za glasanje. Saglasno navedenim odredbama Poslovnika, prelazimo na odlučivanje. Narodni poslanik Srđan Miković na sednici 15. decembra 2012. godine, u 20 časova i 25 minuta, ukazao je na povredu čl. 27. i 109. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – troje, uzdržanih –nema, nije glasalo 147 narodnih poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Srđan Milivojević na sednici 17. decembra 2012. godine, u 12 časova i 23 minuta, ukazao je na povredu člana 109. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 153 narodnih poslanika od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov na sednici 17. decembra 2012. godine, u 12 časova i 44 minuta, ukazala je na povredu čl. 106. i 116. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 158 narodnih poslanika od ukupno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Bojan Đurić na sednici 17. decembra 2012. godine, u 12 časova i 47 minuta, ukazao je na povredu čl. 27. i 116. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 154 narodnih poslanika od ukupno 169 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Janko Radaković na sednici 17. decembra 2012. godine, u 13 časova i 13 minuta, ukazao je na povredu člana 27. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 154 narodnih poslanika od ukupno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Janko Radaković na sednici 17. decembra 2012. godine, u 13 časova i 16 minuta, ukazao je na povredu člana 111. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 152 narodnih poslanika od ukupno 165 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Borislav Stefanović na sednici 17. decembra 2012. godine, u 17 časova i 31 minuta, ukazao je na povredu člana 107. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih –nema, nije glasalo 150 narodnih poslanika od ukupno 164 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Narodni poslanik Srđan Milivojević, na sednici 17. decembra 2012. godine, u 17 časova i 57 minuta, ukazao je na povredu članova 107, 108 i 109. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 151 narodni poslanik od ukupno 164 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov, na sednici 17. decembra 2012. godine u 12 časova i 44 minuta, ukazala je na povredu članova 106. i 116. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četvoro, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 narodnih poslanika od ukupno 164 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Bojan Đurić, na sednici 20. decembra 2012. godine, u 12 časova i 20 minuta, ukazao je na povredu članova 27. i 103. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li su povređeni navedeni članovi Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 narodna poslanika od ukupno 163 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nisu povređeni navedeni članovi Poslovnika. Narodni poslanik Bojan Đurić, na sednici 20. decembra 2012. godine, u 17 časova i 50 minuta, ukazao je na povredu člana 27. Poslovnika Narodne skupštine. Molim da Narodna skupština odluči da li je povređen navedeni član Poslovnika. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 narodna poslanika od ukupno 163 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da nije povređen navedeni član Poslovnika. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine zaključujem Devetu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Podsećam da sledeća sednica počinje za 20 minuta, u 12,00 časova. Hvala. (Sednica je završena u 11,45 časova)
REPUBLIKA SRBIJA NARODNA SKUPŠTINA PRIVREMENE STENOGRAFSKE BELEŠKE Deseta sednica Drugog redovnog zasedanja (neredigovane i neautorizovane) Narodne skupštine Republike Srbije 24. decembar 2012. godine (Sednica je počela u 12,25 časova. Sednicom predsedava Nebojša Stefanović, predsednik Narodne skupštine.)
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Desetu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2012. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 119 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine, prilikom utvrđivanja dnevnog reda, postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, potvrđeno da je u sali prisutno 133 narodna poslanika, odnosno da je većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Momo Čolaković i Konstantin Arsenović. Saglasno članu 86. stav 2. i članu 87. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam da sam da sam ovu sednicu sazvao u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine i, izuzetno, za ponedeljak, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge zakona i drugih akata iz predložnog dnevnog reda sednice. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je Predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlogu za dopunu predloženog dnevnog reda i predlogu za spajanje rasprave. Skupština AP Vojvodine predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o Razvojnom fondu AP Vojvodine, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. decembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 151, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 22 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Odbor za kulturu i informisanje Narodne skupštine predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru članova Programskog odbora Radiodifuzne ustanove Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 17. decembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 159, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 15 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Grupa od 13 narodnih poslanika poslaničke grupe LDP predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora za utvrđivanje nedozvoljenih uticaja predstavnika krupnog kapitala na rad državnih organa i slučajeva trgovine uticajima, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. decembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 24, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 148 od ukupno 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o energetici, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. decembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 41 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Deutsche Bank AG London po zaduženju Javnog preduzeća "Srbijagas" Novi Sad radi realizacije Projekta Južni tok, koji je podnela Narodnoj skupštini 22. decembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 137, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 37 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Credit Suisse Bank London, Vojvođanske banke a.d. Novi Sad, Unicredit Bank Srbija a.d. Beograd i Deutsche Bank AG London po zaduženju Javnog preduzeća "Srbijagas" Novi Sad, koji je podnela Narodnoj skupštini 22. decembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 38 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Komercijalne banke a.d. Beograd i AIK banke a.d. Niš po zaduženju Galenike a.d. Beograd, koji je podnela Narodnoj skupštini 22. decembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 41 od ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Banca Intesa a.d. Beograd po zaduženju Akcionarskog društva za vazdušni saobraćaj "JAT Airwaiys" a.d. Beograd, koji je podnela Narodnoj skupštini 22. decembra 2012. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 40 od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Srđan Miković je, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o privrednim komorama, koji je podneo Narodnoj skupštini 21. novembra 2012. godine, kao i da se navedeni Predlog zakona donese po hitnom postupku. Da li predlagač, narodni poslanik Srđan Miković, želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Srđan Miković. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, dok god postoji teoretska mogućnost i šansa da se spreči nastajanje nenadoknadive štete za Srbiju, pokušavam da vas ubedim zašto treba zakon o izmeni Zakona o privrednim komorama da se nađe na dnevnom redu. Naime, poslednjim zakonom o izmenama i dopunama Zakona o privrednim komorama određeni rokovi su preuzeti od strane države, a to je da se propisi koji se donose na osnovu ovlašćenja iz tog zakona, biće doneti do 31. decembra 2010. godine. Sada se približavamo 31. decembru 2012. Dve godine kasnimo. Zakon je bio usvojen 2009. godine, rok je bio da se to uradi do kraja 2010. godine. Posle toga, u naredne dve godine nisu doneti podzakonski akti. Nisu doneti podzakonski akti na osnovu kojih treba da radi registar komora, koji vodi Agencija za privredne registre. To je ovog trenutka apsolutno neprimenjivo. Postavljam pitanje – kada stignemo do 1. januara, 1. ili 2. januara kada bilo koji privrednik na primer iz Dimitrovgrada, Doljevca, Žitorađa, hoće da dobije potvrdu o bonitetu, koju do sada je mogao da dobija u Privrednoj komori Niša ili, na primer, privrednici iz okoline Užica, iz Arilja, ko je mogao da stigne do Užica i da dobije potvrdu o bonitetu, posle 1. januara ako ovako budu stajale stvari ne, neće moći da dobije potvrdu o bonitetu? Osim toga, postavlja se pitanje kako će registar privrednih komora pri APR da radi ukoliko nema usvojen podzakonski akt na koji način će se registrovati? Upravo zbog toga, pozivam vas da uvrstimo u dnevni red ovu tačku, a otvara se mogućnost svakom narodnom poslaniku da podnese amandman i da praktično vladajuća većina odredi do kada treba da se odloži primena zakona o izmenama i dopunama Zakona o privrednim komorama. Da li će to biti mesec dana, tri meseca, tri godine, pet godina, koliko god treba, ali nemojte da 1. ili 2. januara dođemo u situaciju da nastane nenadoknadiva šteta po privredu Srbije. Hvala.
Hvala gospodine Mikoviću. Napominjem da se o predlogu da se navedeni Predlog zakona donese po hitnom postupku Narodna skupština već izjasnila 15. decembra 2012. godine, na početku Devete sednice Drugog redovnog zasedanja u 2012. godini i odbila je taj predlog. Prema tome, stavljam na glasanje predlog da se dnevni red sednice dopuni ovom tačkom, bez predloga za hitni postupak. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 59, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 120, od ukupno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Obradović, na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2. i člana 170. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o Razvojnom fondu Autonomne Pokrajine Vojvodine, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o energetici, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Italije o saradnji u oblasti energetike, Predlogu zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist "Deutsche bank AG London" po zaduženju Javnog preduzeća "Srbijagas" Novi Sad radi realizacije Projekta Južni tok, Predlogu zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist "Credit Suisse bank London", "Vojvođanske banke" a.d. Novi Sad, "UniCredit Bank Srbija" a.d. Beograd i "Deutsche bank AG London" po zaduženju Javnog preduzeća "Srbijagas" Novi Sad, Predlogu zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist "Komercijalne banke" a.d. Beograd i AIK banke a.d. Niš, po zaduženju "Galenike" a.d. Beograd, Predlogu zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist "Banca Intesa" a.d. Beograd, po zaduženju Akcionarskog društva za vazdušni saobraćaj "JAT Airways" a.d. Beograd. Da li narodni poslanik Marija Obradović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – 21, uzdržanih – nema, nije glasalo 29, od ukupno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku i predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje Predlog dnevnog reda u celini. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 134, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 45, od ukupno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Desete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2012. godini, u celini. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o javnim nabavkama, 2. Predlog zakona o Razvojnom fondu Autonomne Pokrajine Vojvodine, 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o energetici, 4. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Italije o saradnji u oblasti energetike, 5. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist "Deutsche bank AG London" po zaduženju Javnog preduzeća "Srbijagas" Novi Sad radi realizacije Projekta Južni tok, 6. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist "Credit Suisse bank London", "Vojvođanske banke" a.d. Novi Sad, "UniCredit Bank Srbija" a.d. Beograd i "Deutsche bank AG London" po zaduženju Javnog preduzeća "Srbijagas" Novi Sad, 7. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist "Komercijalne banke" a.d. Beograd i AIK banke a.d. Niš, po zaduženju "Galenike" a.d. Beograd, 8. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist "Banca Intesa" a.d. Beograd, po zaduženju Akcionarskog društva za vazdušni saobraćaj "JAT Airways" a.d. Beograd, 9. Predlog odluke o izboru članova Programskog odbora Radiodifuzne ustanove Srbije. Reč ima narodni poslanik Srđan Miković, po Poslovniku.
Radi se o čl. 27. i 167. Poslovnika Narodne skupštine. Svojim dopisom od 22. decembra, odmah nakon dobijanja informacije da je zakazana ova sednica, Deseta sednica, dao sam predlog da se dopuni predloženi dnevni red Desete sednice i u dnevni red uvrsti razmatranje Predloga zakona o izmenama Zakona o privrednim komorama. Predložio sam da se ovaj zakon donese po hitnom postupku. Bez obzira da li se Narodna skupština jednog trenutka izjašnjavala o tome da li tada prihvata razmatranje po hitnom postupku, činjenica je da sam prvobitno Predlog zakona, pošto sam na vreme podneo, 21. novembra, kada sam predložio da se normalno radi u redovnoj proceduri, a ne po hitnom postupku, za šta se uvek zalažem da se radi po redovnoj proceduri. Međutim, kada smo stigli do kraja decembra, prinuđen sam bio, pošto je sednica zakazivana u kraćem roku nego što dozvoljava redovna procedura, prinuđen sam da tražim hitan postupak. Kao što sam tada tražio hitan postupak, tako sam tražio i za sadašnju sednicu, o kojoj sam obavešten 22. i 22. decembra sam dao predlog za dopunu dnevnog reda i da se razmatra po hitnom postupku. Danas je 24. i bez obzira da li se Skupština jednog trenutka izjašnjavala o hitnosti, ono što nije bilo hitno pre nedelju dana, sada jeste hitno jer nam je ostalo još sedam dana do kraja kalendarske godine. Zbog toga smatram da je informacija predsedavajuće gde se nismo izjašnjavali o pogledu hitnosti i predloga za hitnost, možda jedan broj poslanika ubedila da ne pritisnu taster za, da bi opredelili tačku dnevnog reda. Smatram da je ta tačka i hitna i potrebna da se dopuni dnevni red.
Smatram da navedeni član Poslovnika nije povređen. Prema tumačenju stručne službe koje sam dobio, nemoguće je izjašnjavati se o istom postupku dva puta uzastopno. Pošto je Narodna skupština, s obzirom na sve to što ste naveli, odlučivala da se ovaj predlog izmene i dopune dnevnog reda ne stavi na dnevni red po hitnom postupku na početku Devete sednice Narodne skupštine, smatrali smo da je nemoguće da se Narodna skupština na početku Desete sednice ponovo izjasni o hitnosti. Svakako, bilo je moguće da se Narodna skupština izjasni o tome da li da se ovaj predlog zakona stavi na dnevni red i danas bi se našao na dnevnom redu da je većina narodnih poslanika to podržala. Ako smatrate da nisam u pravu, imate pravo na povredu Poslovnika. Samo mi recite da li želite da se Narodna skupština u Danu za glasanje izjasni o povredi Poslovnika? Nisam vam dao pravo na reč, samo kažite da ili ne.
Ne insistiram da se izjasni Narodna skupština o tome. Možete kako hoćete, ipak imate većinu.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Jovan Palalić, po Poslovniku. Izvolite.
Gospodine predsedniče, kolege narodni poslanici, smatram da je povređen član 27. i član 157. stav 2. Naime, mi smo kao predlog za zajednički načelni pretres dobili spajanje niza tačaka koje smatramo da ne ispunjavaju odredbe iz člana 157. stav 2, koje kažu da Narodna skupština može da odluči da obavi zajednički načelni pretres o više predloga zakona koji su na dnevnom redu iste sednice, a međusobno su uslovljeni ili su rešenja o njima međusobno povezana. Zaista, ne vidimo nikakvu sličnost između Predloga zakona o Razvojnom fondu AP Vojvodine, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o energetici, Predlogu zakona o davanju garancija Republike Srbije u korist Banke "Inteze". Obzirom da smo sada uveli jednu praksu da se i predlozi koji dolaze iz AP Vojvodine stavljaju na dnevni red, obzirom da se radi o jednom vrlo važnom zakonu, Predlog zakona o Razvojnom fondu AP Vojvodine, smatramo da je bilo potrebno da se ta tačka posebno raspravlja i da zaista nema nikakvu vezu i dodirne tačke sa predlozima zakona o energetici ili drugim predlozima zakona koji se odnose na garancije. Mislim da ta rasprava neće moći da donese kvalitet. Tu će biti verovatno i ministar energetike, gospodin Pastor, ko zna ko još iz Ministarstva finansija i sve ćemo moći, samo nećemo moći kvalitetno da raspravljamo o ovim zakonima. U tom smislu, smatramo da je povređena ova odredba, da nije bilo nikakve mogućnosti da se ove tačke spoje. Želim samo da napomenem da upravo iz ovih razloga zbog kojih ističemo povredu Poslovnika, naša poslanička grupa će, radi kvalitetne rasprave u Narodnoj skupštini, tražiti da se, kada to bude na dnevnom redu, vreme za koje se obavlja rasprava bude duplo, jer mislimo da je sasvim neprihvatljivo i nedovoljno da se o ovako važnim zakonima, pogotovo o Predlogu zakona o Razvojnom fondu AP Vojvodine raspravlja samo pet sati sa još pet, šest drugih tačaka. Hvala.
Mislim da nije povređen taj član. Narodni poslanik koja je predložila spajanje tačaka, smatrala je da, za tačke dnevnog reda za koje se Narodna skupština već odlučila u svom glasanju i prihvatila spajanje, postoji osnov da se ove tačke razmatraju u zajedničkoj proceduri i jedinstvenoj raspravi, te smatram da navedeni članovi Poslovnika nisu povređeni. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O JAVNIM NABAVKAMA Primili ste Predlog zakona koji je podnela grupa od 138 narodnih poslanika. Primili ste mišljenje Vlade o Predlogu zakona, kao i izveštaje Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo. Pre otvaranja načelnog pretresa, podsećam vas da, prema članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe, o čemu ste detalje dobili u materijalu. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 1. Poslovnika Skupštine, otvaram načelni pretres o Predlogu zakona. Pitam da li predstavnik predlagača, narodni poslanik Veroljub Arsić, želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, na završetku Drugog redovnog zasedanja u 2012. godini, Skupština Republike Srbije raspravlja i odlučuje o Zakonu o javnim nabavkama. Mogu da kažem da je to zakon koji je još prošle godine u februaru poslanička grupa SNS uputila, da je to bilo jedno od obećanja koje je SNS u predizbornoj kampanji dala građanima, pa smo na osnovu svega toga krajem avgusta, početkom septembra meseca uradili Nacrt predloga zakona o javnim nabavkama. Bilo je razmišljanja da li postojeći zakon popravljati ili uraditi jedan potpuno nov zakonski predlog. Neko naše mišljenje je da zbog drugačijeg funkcionisanja regulatornih tela koja treba da sprovode i nadziru postupak javne nabavke, da je bolje napisati novi zakon, nego ići na izmene i dopune postojećeg zakona. Po utvrđivanju Nacrta, SNS je organizovala jednu široku javnu raspravu o Nacrtu zakona o javnim nabavkama, u koju su mogli da se uključe svi koji su to želeli, bez obzira da li im je delatnost bila vezana za postupak i sprovođenje javnih nabavki, do onih koji su se bavili time kao naučnim radovima ili imali neka određena iskustva nekih drugih zemalja koja su u toj javnoj raspravi mogli da predlože i radnoj grupi, koja je utvrđivala Predlog odluke Zakona o javnim nabavkama. Mogu da kažem da je bilo i saradnje sa Evropskom komisijom, odnosno da je najveći deo direktiva EU koje regulišu postupak javne nabavke implementiran u predlog zakona, tako da možemo da kažemo da ovaj predlog zakona u jednoj velikoj meri, mnogo više nego dosadašnji zakon, ima preporuke i direktive EU. Ono što možemo da kažemo da je jedna od najvažnijih stvari u ovom zakonu, da sva ona loša iskustva koja imamo sa važećim zakonom, pokušali smo da predlogom novog zakona potpuno eliminišemo. Potpuno smo svesni da će zakon kada uđe u primenu možda pokazati određene slabosti, tako da smo spremni da prihvatimo odgovornost za te slabosti u narednom periodu, da otklonimo, zato što se pokazalo u dosadašnjoj praksi da iako imate najbolju nameru, iako sakupite oko sebe ljude za koje mislite da su najbolji u toj struci, dešava se da zakon kada uđe u primenu pokaže određene nedostatke i slabosti. Takođe smo i spremni da, u postupku donošenja zakona, sve vaše amandmane, koje su kolege poslanici predložili, pažljivo razmotrimo i ako su stvarno opravdani i poboljšavaju kvalitet zakona, prihvatimo kao predlagači zakona. Inače, sam rad radne grupe i zašto zakon usvajamo baš na kraju Drugog redovnog zasedanja u 2012. godini jeste baš zbog rada radne grupe na izradi zakona, zato što smo bukvalno za svaku primedbu, koju je bilo ko uputio, pokušali da utvrdimo da li je opravdana i ako jeste, da na najbolji mogući način stavimo u Predlog zakona o javnim nabavkama. Ovaj zakon prvo mora da definiše i uredi šta su to sve javne nabavke i na koji način. Mogu da kažem da je dosadašnji postupak bio delimičan, odnosno nije bio potpun. Koje su to novine koje ovaj predlog zakona obuhvata? U Srbiji se prema evidenciji, u čiju tačnost osnovano sumnjamo, troši godišnje oko dve milijarde i 700 miliona evra na javne nabavke, što je oko 9% BDP. Veoma je važno reći šta sve nije obuhvaćeno sa ove 2,7 milijarde i šta mi ovim zakonom uključujemo u javne nabavke. Do sada smo imali iskustva da zbog loše kontrole jedan deo trošenja budžetskih sredstava uopšte ne bude tretiran kroz javne nabavke, tako da osim što Zakon o javnim nabavkama nije bio poštovan, a naravno, ako se zakon ne poštuje, imamo i one elemente koji mogu biti koruptivne prirode ili mogu da kažem čak i kriminalne prirode. Kada su u pitanju nabavke koje se finansiraju iz inostranih kredita, često smo bili svedoci ovde u Skupštini Srbije da smo davali određene garancije po pitanju inostranih kredita, koje su trebale da budu trošene. Često su strane ugovarači, odnosno taj koji je davao kredit, tražili da bude izuzet postupak dodeljivanja sredstava koji je predmet tog kredita, da bude izuzet iz sistema javne nabavke. To je bio njihov uslov. Mi smo zauzvrat imali možda povoljnije uslove prilikom dobijanja kredita, ali u svakom slučaju, ta sredstva su se vraćala iz budžetskih prihoda, odnosno najčešće iz javnih prihoda, pa već ako nismo mogli da kontrolišemo postupak, bar smo mogli da vršimo evidenciju trošenja takvih sredstava. Dalje, tu su tzv. poverljive nabavke i to najčešće iz oblasti odbrane i bezbednosti, gde ovaj zakon reguliše šta su tu stvarno poverljive nabavke, a šta su nabavke koje, bez obzira ko ih sprovodi, da li Ministarstvo odbrane, da li MUP, moraju da budu sprovedene kao javne nabavke u onom postupku kako je to predviđeno ovim zakonom. Do sada smo imali situaciju, i tu je bilo dosta zloupotreba, da osim naoružanja i vojne opreme, predmet javne nabavke mogu da budu čak i toalet papir i krem banane. To se bilo tretiralo kao poverljiva javna nabavka, odnosno nije bio sproveden postupak u skladu sa zakonom. Imamo još i situaciju da je država u proteklih nekoliko godina stvorila monopoliste na tržištu, tako da su oni, bukvalno, bili jedini koji mogu da pruže određenu uslugu. Znači, čak nije bilo ni drugih ponuđača, pa su išli u jednom posebnom postupku i sa takvim posebnim postupkom, ne samo da nije bilo kontrole sredstava kako se troše i kakav je postupak, nego taj njihov monopolski položaj na tržištu je postajao sve veći i veći i sve jači i jači. Procenjuje se da je vrednost onoga što nije evidentirano, a što će novim zakonom biti obuhvaćeno, iznosi 50% veće vrednosti od evidentiranih javnih nabavki i da je ukupan udeo takvih javnih nabavki u BDP po procenama nekih stručnjaka od 12% do 15%, a mi smatramo da bi taj udeo bio i veći, ako bi se javnim nabavkama obuhvatilo sve što je sada bilo navedeno. Jedan od najvažnijih elemenata ovog zakona o javnim nabavkama svakako da mora da bude da zakon sve one koruptivne elemente svede na najmanju moguću meru, odnosno da ih potpuno, ako je to moguće, isključi. U ovom predlogu zakona o javnim nabavkama je najviše pažnje posvećeno baš tim antikoruptivnim momentima, kroz određena predložena zakonska rešenja, a to je da celokupna komunikacija između zaposlenih, koji rade na poslovima javnih nabavki, mora da se odvija putem elektronske pošte, kao i između zaposlenih i ponuđača. Rukovodilac je obavezan da zaposlenima na poslovima javnih nabavki, sve naloge i uputstva daje pisanim putem ili putem elektronske pošte. Ovo je neophodno kako bi ostali jasni tragovi eventualnih koruptivnih radnji. Agencija za borbu protiv korupcije je dužna da u saradnji sa Upravom za javne nabavke sačini plan za borbu protiv korupcije u javnim nabavkama. Veliki naručioci su dužni da donesu poseban plan integriteta za javne nabavke. Naručioci su obavezni da donesu akt kojim će bliže urediti postupak javne nabavke unutar njih samih, a naročito način planiranja javnih nabavki, kriterijume, pravila, način određivanja predmeta javne nabavke i procenjene vrednosti, način ispitivanja i istraživanja tržišta, odgovornost za planiranje, ciljeve postupka javne nabavke, način izvršavanja obaveza iz postupka javne nabavke, način izvršavanja obaveza iz postupka, način obezbeđivanja konkurencije, sprovođenja i kontrolu javnih nabavki, način praćenja realizacije ugovora o javnoj nabavci. Veliki naručioci su dužni da obrazuju posebnu službu koja će sprovoditi isključivu kontrolu javnih nabavki najmanje dva puta godišnje. Ako ta služba utvrdi da nisu poštovana uputstva i preporuke, dužna je da o tome obavesti DRI i na ovaj način se, posredno o trošku naručioca, povećava efikasnost rada DRI. Lice koje je na bilo koji način učestvovalo u planiranju javne nabavke, pripremi konkursne dokumentacije, ili pojedinih njenih delova, ne može nastupati kao ponuđač ili kao podizvođač ponuđača, niti može sarađivati sa ponuđačima prilikom pripremanja ponude. Obustavlja se postupak ako postoji bilo kakva osnovana sumnja u integritet postupka i obaveštavaju se nadležni državni organi. Prvi put je uvedena ozbiljna zaštita uzbunjivača. To su najčešće lica zaposlena kod naručioca ili ponuđača koja prijavljuju korupciju. Svi smo svedoci kako su prošli ljudi koji su prijavljivali, kako su prolazili ljudi koji su prijavljivali korupciju. Ovim zakonom se to više ne može dovoditi u pitanje. Na ovom mestu moram da napomenem da je neophodno izmeniti Zakon o mobingu, Zakon o sprečavanju zlostavljanja na radu, jer postojeći zakon je jako loš, napisan kako bismo zbunili EU. Veoma važna mera je zabrana radnog angažovanja kod ponuđača. To znači da se rukovodilac nekog naručioca, u periodu od dve godine nakon prestanka funkcije, ne može da radi, odnosno da bude lice zaposleno kod naručioca. Nabavke veće od 700 miliona dinara će nadzirati građanski nadzornik, odnosno milijardu dinara. To je lice, na primer, iz nevladinog sektora, koje se bavi javnim nabavkama i koje nadzire postupak javnih nabavki. Predviđene su obaveze prijavljivanja povrede konkurencije u zaštitu uzbunjivača, koji prijave nedozvoljene restriktivne radnje u sporazumima. Na kraju, najvažnije, sprečavanje sukoba interesa, ako postoji odnos koji može dovesti do sukoba interesa zbog povezanosti predstavnika naručioca i ponuđača, ne može se zaključiti ugovor sa tim ponuđačem. Ova mera je strogo restriktivna, ali primerena na postojećem stanju. U skladu sa nacrtomdirektive, videćemo da li ćemo određene izuzetke staviti pod jasno definisane zakonske okvire. Delimična, po našem mišljenju, optimalna centralizacija javnih nabavki, uvodimo obaveznu delimičnu centralizaciju javnih nabavki na republičkom nivou, ali optimalnu i po naručiocima i po predmetu nabavke. To je iz razloga, zato što centralizovane javne nabavke, koliko god da nekima izgleda primamljivo, imaju jednu jako lošu karakteristiku, a to je da se stvaraju određeni monopoli na tržištu. Zato i jeste predlog da to budu delimične centralizovane javne nabavke, da bi čak i ona druga lica, koja, zbog teritorije, odnosno zbog mesta izvođenja javnih radova i njihovog sedišta, odnosno prebivališta, ne mogu da daju povoljniju ponudu od lica koja se nalaze na jednom određenom terenu. Ovaj zakon daje mogućnost da i neki možda malo slabiji ponuđači, pod određenim uslovima, učestvuju u postupku javnih nabavki i dobiju posao koji je predmet javne nabavke. Ono što je isto važno u ovom zakonu i što je takođe bio koruptivni element jeste angažovanje podizvođača. Imali smo situaciju da se na tržištu pojavi preduzeće koje je samoregistrovano za određenu delatnost, da ne ispunjava više nikakve uslove u obavljanju te delatnosti, osim što ima registraciju, da je ono najčešće dobijalo posao javnih nabavki, pružanje javnih usluga, a da je za to angažovalo druga lica. Ne vidim ni jednu moguću opravdanost zašto bi preduzeće, koje je angažovano kao podizvođač, davalo lošiju ponudu od one ponude koju je dobilo lice, kao predmet javne nabavke, a onda, za manja sredstva angažovalo podizvođača koje u prvom postupku nije dobilo posao. Znači, angažovanje podizvođača po Predlogu ovog zakona ne može biti veći od 50%. Kada su u pitanju javne nabavke, često su sedešavale određene nepravilnosti u samom oglasu za javne nabavke, a to je da je sam oglas sadržao takve odredbe, da samo što još nije postojala slika ko bi trebao da dobije posao iz oblasti javnih nabavki. Predlogom ovog zakona smo stavili takve odredbe, da osim opisa vrste, standardizacije opreme i usluga i robe koja mogu biti predmet javne nabavke, isključuje se još jedna dodatna, tehničko-tehnološka karakteristika, koja ne može da bude predmet ugovora javne nabavke. Čak se dešavalo da prilikom oglasa u postupku za sprovođenje javnih nabavki imate i ime proizvođača, čija oprema ili roba mora da bude predmet javne nabavke. To je jedna klasična zloupotreba koja se, nažalost, dešavala u proteklom periodu i koja je bila izuzetno česta. Kada je u pitanju ova oblast, što je možda bio jedan od najvećih koruptivnih momenata, jeste i aneksiranje ugovora, koji su zaključeni kao predmet javne nabavke, a to je da je često zbog te mogućnosti da se ugovor aneksira – najpovoljnija ponuda po završenom poslu je bila jedna od najnepovoljnijih, odnosno aneksima ugovora, često se po deset, petnaest, dvadeset, pa čak 25% povećavala vrednost robe i usluga koje su sada već bile skuplje u odnosu na one vrednosti koje su bile navedene u ugovoru prilikom dobijanja posla. Predlogom zakona se olakšava sam postupak učešća u javnim nabavkama. Mogu da kažem da je meni iz prilično nepoznatih razloga, recimo, davali smo ovlašćenja određenim državnim organima, kao što je Agencija za privredne registre, koja vodi registre svih pravnih subjekata i fizičkih lica koja se bave određenom delatnošću i dali im zakonsku obavezu, da podatke o svim licima koja su registrovana preko Agencije za privredne registre, objavljuje na sajtu kao zvaničan podatak. Onda smo imali situaciju da su državni organi zahtevali da se iz te iste agencije donese potvrda, odnosno kopija rešenja o osnivanju koja ne može da bude mlađa od tri meseca, a ranije šest meseci, gde su usporavali sva lica koja su htela da učestvuju u postupku javne nabavke, za tih tri, četiri ili pet dana dok agencija izda. Da ne kažem da to privredne subjekte svakako košta, pa se dovodi u pitanje – čemu uvid na sajtu jednog državnog organa, a traži se od istog državnog organa posebna potreba ne mlađa od tri meseca, a moguće je da izvadite potvrdu u roku od nekoliko sati da izvršite likvidaciju, odnosno brisanje pravnog subjekta iz agencije, što će se naravno videti na sajtu, a ne iz onog rešenja koje je doneto. Sve ove suštinske promene u novom zakonu o javnim nabavkama su ustvari okrenute da se postupak javnih nabavki što je moguće lakše i brže donosi uz određen plan postupka za sprovođenje javnih nabavki, a sa merama koje su predviđene zakonom, a koje idu u otklanjanju onih koruptivnih elemenata i zloupotreba prilikom zaključenja ugovora, a pogotovo aneksiranje samih ugovora. Još jednom ću da ponovim da će SNS i sve druge poslaničke grupe koje su podržale ovaj predlog zakona biti spremne da svaki amandman, bez obzira iz koje poslaničke grupe dolazi, razmotriti i ako stvarno kvalitetno utiče na kvalitet zakona ga prihvatiti. Pozvao bih sve poslanike da u danu za glasanje glasaju za ovaj predlog zakona o javnim nabavkama.
Hvala. Narodni poslanik Aleksandar Jugović.
Dame i gospodo, predsedniče, koleginice i kolege, namera donošenja ovog zakona je časna. Izmene i dopune Zakona o javnim nabavkama imaju podršku široke javnosti, kao i departizacija koja je jedno od predizbornih obećanja bilo u fokusu gotovo svih političkih stranaka. Međutim, u kasnijem periodu posle formiranja ove vlade nisu su nas baš činjenice ubedile da su izborna obećanja sprovođena u skladu sa dobijenim glasovima na izborima. Gubici državnih firmi, subvencije iz budžeta, krađe na tenderima svaki stanovnik Srbije dotira sa 700 evra godišnje. Zbog toga Svetska banka i ostale organizacije, kao što je OECD, smatraju da godišnje na tenderima u Srbiji nestane bez ikakvog uvida negde oko milijardu evra. Računica je prosta. U Srbiji ima 590 javnih preduzeća. Sva ta preduzeća zajedno imaju gubitak veći od četiri milijarde evra i samo po tom osnovu svaki od 7,5 miliona stanovnika Srbije u minusu je oko 530 evra. Svi plaćamo, vraćam se na početak svog izlaganja, subvencije iz budžeta za te firme, što na godišnjem nivou odnese 250 miliona evra ili još 35 evra po stanovniku. Zbog toga smo u situaciji da moramo nešto menjati. Ovo je korak u dobrom pravcu i govoriću o nekim pozitivnim stranama namere, ali ću se kasnije i osvrnuti na loša zakonska rešenja. Danas javna preduzeća su najveći dužnici privredi bar po onome što zvanično dobijamo kao narodni poslanici kada zatražimo pitanje – ko su najveći dužnici trenutno u Srbiji. Još uvek nisam dobio odgovor na pitanje koje sam postavio ministru finansija jedne poslednje nedelje u mesecu, a ono je – da li je istina da tajkuni Srbiji duguju 5,5 milijardi evra na osnovu poreza i doprinosa? Pojedini mediji, neću ih navoditi jer ne želim da im parlament daje reklamu i izdvaja, naveli su, ko god uđe na njihov sajt može videti, koji su to tajkuni. O njima sam govorio. Njihova imena sam pominjao i pre nego što su se desila hapšenja. Još jednom tražim odgovor na pitanje – da li je istina da oni duguju Srbiji 5,5 milijardi evra na osnovu poreza i ostalih doprinosa? Država bi trebalo da učini rad javnih preduzeća transparentnijim. Na prošloj sednici parlamenta, kada smo govorili o Zakonu o podsticaju građevinske industrije, pitao – koje su firme dobile 325 projekata i dokle se sa tim projektima stiglo? Gde je novac koji se iz budžet RS slio ili se sliva ili ima nameru da slije domaćim preduzećima koja se bave građevinskom industrijom? Takođe, opet se vraćam na to da mora biti transparentan, i da moramo videti koje su to firme koje dobijaju poslove i koliko se stiglo sa projektima na kojima one rade. Na sajtu Ministarstva finansija Hrvatske možete da vidite kako posluju njihova javna preduzeća i to je javan podatak. Na početku mandata ove vlade sam postavio pitanje – šta je sa Poslovnikom rada Vlada RS, jer ukoliko nam nije transparentan i javan rad Vlade RS, ne možemo očekivati da nam bude transparentan javan rad javnih preduzeća? U nekim medijima sam mogao da pročitam da će se menjati Poslovnik, ali u smeru još veće tajnosti i ovde me opet podseća da je Hrvatska daleko ispred nas na putu EU iz mnogih razloga. Između ostalog, zato što se na sajtu Vlade Republike Hrvatske nalaze video klipovi sa njihovim zasedanjima i nalaze se video klipovi u kojima možemo videti ko je od ministara kako glasao za koji predlog. Pravim malu digresiju. Postavio sam pitanje – kako je ko od ministara glasao prilikom donošenja Predloga zakona o rehabilitaciji na sednicama Vlade RS za vreme mandata prošle Vlade i za vreme mandata ove vlade? Nisam dobio odgovor, već se to tretira kao službena tajna i u jednoj i u drugoj varijanti. Imam podatke koliko javna preduzeća na ime isporučene robe i obavljenih usluga duguju privatnim preduzećima u Srbiji. Znamo da država štiti javna preduzeća u tom smislu da ukoliko ona ne plate poreze i doprinose ne snose nikakve konsekvence, ali ukoliko privatna preduzeća koja duguju tim javnim preduzećima to isto ne učine veoma brzo će biti zatvorena ili će ih posetiti poreska i svaka druga policija. Problematično je i to što je ponuda po tenderu, a to je prosek 3,3, i znamo na koji način se nameštaju tenderi. Znamo da je u prethodnom periodu jedan monopol koji je postojao nad medijima štitio sve korupcionaške afere, štitio sve poslove koji su netransparentno dati ljudima koji su držali monopol u privredi u Srbiji. Znamo ko su bili vlasnici kojih medija. Dobra je namera ove Vlade što će korupciju, koja je u Srbiji poprimila edemske razmere, pokušati da zaustavi. U prethodnom periodu smo, umesto borbe protiv korupcije, mogli da vidimo kako se hapse profesori zbog 100 ili 200 evra, kako se hapse lekari zbog namere da od pacijenta uzmu mito od 500 ili 700 evra, a milijardu evra godišnje, za koju potvrdu imamo i od Vensana Dežera, čiju potvrdu imamo, na kraju krajeva i od Svetske banke, uspelo je da se sakrije i imali smo ne transparentnu raspodelu sredstava i na KiM, a sve pod firmom patriotizma. Čini mi se da je ovde koren izuzetno dubok. O tome sam relativno skoro govorio. Ovu Vladu čini polovina prethodne Vlade. Čini je, ako bi analizom krenuli unazad, i deo pretprošle Vlade, pa je čini deo Koštuničine vlade, pa je čini deo Đinđićeve vlade i sve tako do 1990. godine. Dakle, borba protiv korupcije je borba koja se mora voditi za period od 1990. godine na ovamo. Devedesetih godina smo i sada, nadam se da istraga ide u tom smeru, iako kao poslanik nemam nameru da je komentarišem, gde su pare od zajma za preporod Srbije, gde su pare od stare devizne štednje? Tada su bliski ljudi, ondašnjem režimu, mogli da dođu u položaj da preko noći dobiju ogromna sredstva, a kasnije se posle 5. oktobra usavršavao sistem pljačke. Imali smo za vreme vlasti proevropskih snaga tenderske korupcije. Znamo na koji način su nameštani tenderi. To javnost zna. Ne iznosim ja ovde nikakve nove istine. Znamo za model bratskih firmi. Znamo kako su iz ministarstva i javnih preduzeća odlazile pare u lokalne samouprave. Mislim, i to je poruka SPO i želeo bih da svako uđe na naš sajt i da pogleda našu programsku deklaraciju iz 2007. godine o decentralizaciji vlasti u Srbiji, da krupan kapital, a dve trećine srpskog kapitala okreće se u krugu dvojke, koji se nalazi u ministarstvima porađa krupnu korupciju. Bilo bi dobro decentralizovati Srbiju. Bilo bi dobro da neposredna kontrola trošenje budžetskih sredstava bude uspostavljena time što će u lokalu na većem budžetu, nego što je sad, a opet na malom budžetu, u odnosu koje imaju ministarstva, neposredno biti kontrolisani oni ljudi koji raspolažu sredstvima i koji prate kontrolu projekata. Kazna bi bila brza. Na prvim sledećim izborima ti ljudi bi nestajali. Ovako mi se čini da bez jednog sistemskog uređenja Srbije, decentralizacije, ne možemo daleko odmaći po pitanju suzbijanja korupcije i po pitanju ekonomskog oporavka Srbije. Znamo na koji se način usavršavala korupcija prilikom prikupljanja ponuda za tendere. Znamo šta je čekalo firme koje nisu imale dogovore sa javnim preduzećima ili direktorima, a hteli su da učestvuju na tenderu sa boljim ponudama, kako su te firme ili ti ljudi, vlasnici tih firmi, dobijali savete da odustanu, jer će mnogo više koristi imati ukoliko odustanu od učešća i predaje tenderske dokumentacije, nego ukoliko pobede na tom istom tenderu. Vratiću se na centralizam koji je uspostavljen u Srbiji i koji porađa krupnu korupciju time da bi, po sadašnjem izbornom zakonu u Srbiji, moglo 250 poslanika ovog parlamenta da budu stanari jednog beogradskog solitera. U prošlom mandatu, a i u ovom mandatu, nekoliko desetina, to je negde oko 50 opština u Srbiji nema svoje predstavnike u Republičkom parlamentu. Dakle, dok ne budemo shvatili da raspodela sredstava mora dovesti do ravnomernog regionalnog razvoja, a da projekte koji su od sudbinskog značaja za razvoj Srbije moraju da vode ljudi koji najbolje poznaju svoje lokalne samouprave i koji najbolje poznaju te probleme, ne mislim da ćemo moći daleko stići u borbi za oporavak Srbije. Rupa u budžetu je cena onakvog Zakona o javnim nabavkama. Sve u svemu, kada se uzme u obzir namena vladajuće koalicije i predlagača, ne mogu reći da ne postoji bar malo mesta da se pohvali ovo zakonsko rešenje. Šta je to što ne valja? Namerno sam poneo da vidite. Pogledajte koliki je zakon - 169 strana. On ne štedi samim tim što je ovoliko papira potrošeno. Tekst zakona je izuzetno veliki. To nije problem samo ovoga zakona. To je problem gotovo svih srpskih zakona koji su poprilično ekstenzivni, a mogli bi da se neuporedivo konkretnije napišu. Zakonski predlog uslovljava skupu opštu administraciju za potrebe vođenja javnih nabavki. Opšta tela su Uprava za zajedničke poslove, Uprava za javne nabavke, Komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, pri čemu nisu jasno definisani odnosi između ovih tela, između Uprave za nabavke i Uprave za zajedničke poslove. Posle ću pokazati u kojim je to članovima. Moraću da otvorim zakon, ali mi se čini da je član 49. ovog zakona i 123, ali o tom potom. Procedura sprovođenja javnih nabavki je skupa, komplikovana i ne racionalna sa aspekta potrebnog vremena. Ovo govori struka, jer sam se u međuvremenu konsultovao sa ljudima koji su u ovoj oblasti imali iskustva i koji su se bavili ovom materijom gotovo ceo svoj profesionalni vek. Nije regulisano učešće fizičkih lica na konkursima javnih nabavki. Iako to Poslovnik ne dozvoljava, obratiću se predlagaču. Na primer, ako je reč o specijalizovanim uslugama i radovima, advokatskim i ekspertskim, istraživačkim i drugim uslugama. Ovo je sve dobronamerno. Pokazaću vam još neke nedostatke. Probaću u ovoj gomili papira da se snađem. Na 27. strani, to je član 49. Zakona – Uprava za zajedničke poslove. Ovde bi trebalo da se pojasni u kakvom su odnosu Uprava za zajedničke poslove i Uprava za javne nabavke. To je jedna od primedbi. Na strani 63, pogledajte kakav je jedan srpski zakon, kako izgleda, postupci. "Dodela ugovora vrši se u otvorenom", član 123, "restriktivnom, odnosno kvalifikacionom postupku ili u pregovaračkom postupku sa objavljivanjem poziva za podnošenje ponuda". Nije jasno kada se sprovodi otvoreni, kada restriktivni, a kada kvalifikacioni postupak. Nije jasno definisano zakonom. Strana 72. – Republička komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki. "Za člana republičke komisije može biti birano lice koje ima stečeno visoko obrazovanje iz naučne oblasti, ekonomske ili tehničko tehnološke". Pazite, uvedene su inženjerske nauke, a zna se da su najbolji ekonomisti postali od najboljih matematičara. Pitam se zašto može da bude elektroinženjer ili mašinski inženjer, a ne može da bude neko ko je matematičar, s obzirom da je prenosivi korpus znanja upravo matematika? U svetu biznisa najbolji ekonomisti, pogotovo u zapadnim zemljama, su matematičari ili ljudi kojima je baza matematika za oblast ekonomije. Recimo, može da bude šumarski inženjer, ali ne može da bude neko sa prirodno-matematičkih nauka. Ovde u sprečavanju sukoba interesa, u članu 144. stav 1 – predsednik, odnosno član RIK ne može obavljati drugu javnu funkciju, vršiti funkciji u političkoj stranci, niti obavljati bilo koju drugu funkciju, službu, posao, dužnost ili aktivnost koja bi mogla uticati na njegovu samostalnost u radu i postupanje, ili koja bi umanjivala njegov ugled ili ugled funkcije predsednika, odnosno člana RIK. Od gore navedenih, po mom mišljenju, ovih zabrana trebalo bi da se izuzmu obrazovni i naučno-istraživački poslovi, jer ne verujem da oni mogu stvarati sukob interesa. Kada se sve uzme u obzir, primedbe nisu ni velike ni male, pre svega su dobronamerne, mislim da ćemo krenuti korak unapred ka eventualnim uštedama u budućnosti, ta famozna jedna milijarda koja bi više značila nego podsticaj ili krediti koje dobijamo, recimo, od Ruske Federacije pod najnepovoljnijim uslovima, od svih kredita koje smo dobili ili od donacija bespovratnih koje smo dobili od Nemačke, koje iznose milijardu i 200.000 evra. Okrenutost ka EU, smer Srbije ka EU podrazumeva i evropske zakone, podrazumeva poštovanje preporuka Evropske komisije, evropskih zvaničnika. Mislim da je i namera zakona takva, ali i suština bi trebalo da prati namere, pa da onda dobijemo efikasan i primenjiv zakon, da ne budemo u situaciji da ga u nekom budućem periodu opet menjamo. Sve u svemu, ima mesta da građani Srbije budu zadovoljni, ima mesta da budu i nezadovoljni, pogotovo stručna javnost. Ulazimo u jedan proces koji nam govori da se polako krećemo u smeru na kojem je insistirao SPO poslednje dve decenije i to je ono što je pozitivno i dobro je da Srbija sve greške unapred otklanja, kako je posledice tih grešaka ne bi čekale u budućnosti. Hvala vam puno.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Bojan Đurić, izvolite.
Uvažena potpredsednice, predstavnici predlagača, dame i gospodo narodni poslanici, LDP neće u danu za glasanju podržati ovaj predlog zakona. Možda bismo i mogli da glasamo za ovakav zakon, kada bismo verovali da mrtvo slovo na papiru može da promeni situaciju u Srbiji ili kada bismo živeli u staklenom zvonu, pa da ne vidimo šta se istovremeno, dok se pred parlament gromoglasno dolazi sa ovakvim zakonom, zapravo u javnom, privrednom, ekonomskom i političkom životu Srbije događa. Vidim da je kod predlagača, za sada su govorili samo predstavnici jedne političke partije, mada, koliko sam video, formalno se kao predlagači ovog zakona pojavljuju različite poslaničke grupe vladajuće većine, meni je očigledno da je splasao onaj veliki entuzijazam i pozitivna energija koji su vladali pre nekih godinu ili godinu i po dana, kada je kao jedan od glavnih predizbornih aduta SNS i Tomislava Nikolića najavljivana revolucija donošenjem zakona o javnim nabavkama. Neki restlovi tog bezrazložnog optimizma su ostali i do danas. On je i uvećan, čak u jednom delu, od tih velikih najava da će usvajanjem i primenom ovog zakona biti omogućena ušteda od oko 600 ili 650 miliona evra na godišnjem nivou, a juče sam, čini mi se i danas u jednom trenutku od gospodina Arsića čuo potpuno bezrazložno, bez ikakvih dokaza iznetu tvrdnju da će na ovaj način biti ostvarena godišnja ušteda od milijardu evra. Ako kažete da je u prošloj godini vrednost javnih nabavki bila nešto oko 2,7 milijardi evra, ako sam vas dobro shvatio, gospodine Arsiću, zar ne mislite da je potpuno besmislen taj optimizam, kada nam kažete da ćete u 2013. godini primenom ovog zakona ostvariti uštedu od milijardu evra? Mislim da je to potpuno iracionalno očekivati. Uostalom, Zakon o budžetu koji ste usvojili u ovom parlamentu pre nekoliko nedelja najbolje potvrđuje ovo o čemu sam ja govorio. Da li je budžet Srbije i budžeti lokalnih samouprava, budžeti javnih i državnih preduzeća, svih onih državnih tela koja učestvuju i koja kupuju robu i usluge u postupcima javnih nabavki, da li su oni za 2013. godinu predvideli ukupna sredstva za te namene koja su umanjena za milijardu evra? Nisam siguran. Ta ušteda je nekoliko desetina puta manja, ili da kažem ispravnije, samo nekoliko procenata od onoga što vi predviđate kao uštedu. Potpuno je besmisleno tvrditi da ćete ostvariti taj ideal reda, pravde i velikih ušteda, zato što bi u danu kada pred ovaj parlament iznosite, kada u parlamentu obrazlažete Zakon o javnim nabavkama kojim sve one koji su bili na vlasti pre vas, a značajan deo njih je, kao što smo toliko puta rekli, u vlasti i danas sa vama, vi ste danas usvojili Zakon o pomoći građevinskoj industriji, o nastavku primene Zakona o pomoći građevinskoj industriji. To je zakon koji 200 miliona evra, po priznanju samog ministra Velimira Ilića, potpuno izuzima iz ovog postupka javnih nabavki, i onog koji je postojao starim zakonom i ovog koji uvodite novim zakonom. Gde će se, u kojim segmentima, gospodine Arsiću, ostvariti tako velike uštede, kad u jednoj od ključnih oblasti, u jednoj od oblasti gde su zloupotrebe, gde su nameštanja nabavki, gde je potpuno gaženje principa javnih nabavki, slobodnog tržišta i konkurencije, a to je građevinska industrija, primena zakona suspendovana? Vi ćete i dalje koristiti taj kartel koji ste napravili, podelili tržište, i onda novac, 200 miliona evra, ponavljam još jednom reči gospodina Ilića, raspoređivati mimo svake procedure Zakona o javnim nabavkama. Drugo, više niste u izbornoj ili predizbornoj kampanji. Sada ste vlast i vlast ste već šest meseci. To vas obavezuje na jednu novu dozu ozbiljnosti koja na žalost nije karakteristična za vaše ponašanje. Juče sam gledao neverovatne izjave predsednika ovog parlamenta koji je takođe sa mnogo radosti i optimizma najavljivao velike uštede i novi zakon i kao neke od ključnih argumenata u prilog svog optimizma navodio navodno revolucionarno rešenje po kome više neće moći, dakle, vi tvrdite da po ovom zakonu više neće moći da se zaključuju poslovi, odnosno obavljaju javne nabavke neposrednim pregovorima, odnosno pogađanjem. To je toliko velika neistina, da je to zaista uvreda za ovaj parlament. Jeste, teško je bilo za ovih desetak dana ili koliko je zakon u formalnoj skupštinskoj proceduri, uočiti sve, ali mi ipak umemo da čitamo. Postoje članovi 35, 36. Član 36. Predloga zakona o javnim nabavkama zove se – pregovarački postupak bez objavljivanja poziva za podnošenje ponude. Ne samo da nije isključena mogućnost dolaženja do posla kroz neposredno pregovaranje, nego postoji, vi ćete reći – to je izuzetak, i nešto se zove – pregovarački postupak bez objavljivanja poziva za podnošenje ponuda. Kada je nešto izuzetak, to obično podrazumeva jednu, dve ili tri situacije. Vaš predlog zakona o javnim nabavkama poznaje osam mogućih situacija u kojima se primenjuje ovaj postupak pregovaranja i to uopšte nisu bezazlene, malobrojni slučajevi. To će biti slučajevi za koje su vezane stotine miliona evra novca poreskih obveznika. Dakle, jedan od razloga, ako zbog tehničkih, odnosno umetničkih razloga predmeta javne nabavke, ili iz razloga povezanih sa zaštitom isključivih prava, nabavku može izvršiti samo određeni ponuđač. Molim vas, dizajn, lepota i umetnički utisak, to je i do sada bio jedan od najlakših osnova da izbegnete postupak javne nabavke i da se dogovarate neposredno, za najrazličitije segmente javnih nabavki, od reklamnog materijala, do mnogo krupnijih i značajnijih postupaka. Druga stvar o kojoj ste govorili je da više neće moći kroz čuvene anekse ugovora, kao što je do sada bio slučaj, da se zapravo uvećava vrednost nabavki i da se na taj način troši više sredstava nego što je prvobitnim ugovorom bilo dozvoljeno, odnosno, sa druge strane, da se time potpuno dezavuiše kategorija takmičenja, odnosno postupka javne nabavke, jer time zapravo na kraju posao obavlja onaj čija je cena veća, samo se to ne iskaže na samom početku, nego kasnije kroz aneks ugovora. Ovaj član o kome govorim takođe dozvoljava nešto slično. Vi kažete, opet ovaj postupak neposrednog pregovaranja bez ponude – kod dodatnih isporuka dobara od prvobitnog dobavljača namenjenih za delimičnu zamenu itd. ili proširenje obima postojećih proizvoda materijala, instalacija, koje bi zbog promene dobavljača obavezivale naručioca da nabavlja materijal koji ima druge tehničke karakteristike. Znate da je uvek moguće napraviti sistem tako da izgleda da su tehničke karakteristike drugačije i da je opravdano kupiti dodatnu robu kod istog ponuđača. Kažete – pri čemu ukupna vrednost svih dodatnih isporuka dobara ne može da bude veća od 15% ukupne vrednosti prvobitno zaključenog ugovora. Dakle, ponovo dozvoljavate mogućnost da se naknadno na mala vrata prvobitna cena uveća za dodatnih 15%, bez obzira da li je u prvoj fazi bio sprovođen pravi postupak po zakonu ili neki drugi postupci. Ima još čitav niz odredbi koje ukazuju na ovo, koje u kombinaciji sa nekim drugim odredbama zakona zapravo govore da će ključni generatori korupcije u postupcima javnih nabavki biti neokrnjeni, da će biti očuvani u potpunosti i nakon stupanja na snagu ovih zakona. Vi ćete reći da u nastavku istog člana i u još nekim članovima obezbeđujete da to budu zaista retki izuzeci, da postoji kontrola nadležnih organa, da Uprava za javne nabavke daje mišljenje na ovako nešto itd. Uprava za javne nabavke daje mišljenje na ove postupke, ali to ne znači da ono mora da bude pozitivno. Naravno da ćete sprovoditi te postupke, da će oni koji ulaze u postupke javnih nabavki sprovoditi te postupke kao što je i do sada bilo, čak i ukoliko postoji negativno mišljenje Uprave za javne nabavke. Vi u Predlogu zakona niste rekli odobrenje, rekli ste mišljenje, bez ulaženja u to kakvo ono treba da bude. Dakle, samo je formalno potrebno da postoji nekakvo mišljenje Uprave za javne nabavke. Onda ide najneverovatniji stav kada kažete da je naručilac dužan da uvek, kada je to moguće, obezbedi konkurenciju pozivanjem više lica. Kako će to izgledati u realnom, stvarnom životu, gospodine Arsiću? Šta vi mislite, da li će češće biti moguće obezbediti konkurenciju ili će oni koji nabavljaju dobra po ovom članu, odnosno po ovim uslovima, izbeći uopšte mogućnost da zaštite načelo konkurencije i da će se neposredno dogovarati sa onim ko je odabran kao dobavljač negde daleko van tog javnog preduzeća ili van državnog organa, najčešće na političkom nivou? Naravno da je popularna tema borbe protiv zloupotreba i odlivanja novca kroz javne nabavke, kao što je popularna i tema departizacije. Neko je to ovde već pomenuo. Naravno da su iskustva koja imamo sa vašim brutalnim kršenjem izbornog obećanja, uvođenja načela departizacije, zapravo isto toliko negativna koliko će biti i veliko razočaranje kada ovaj zakon bude stupio na snagu i kada se zapravo ništa u postupcima javnih nabavki ne bude promenilo. Malo se u našoj javnosti, čini mi se, govori o onome što je suštinski generator korupcije, u društvu generalno, ali u postupcima javnih nabavki posebno. Stalno polazite od pretpostavke da postoje enormne krađe i zloupotrebe. Mogu da se složim da ozbiljne zloupotrebe postoje i da su postojale u postupcima javnih nabavki, ali nije to ključni generator odlivanja novca iz državne kase kroz ove postupke. Problem Srbije je što ima previše javnih nabavki, a ne pre svega to što je Zakon o javnim nabavkama loš. Vi nigde u ovom zakonu ne dotičete, ne pokušavate da rešite taj problem. Kako se planiraju javne nabavke? Zašto neko ulazi u tolike postupke javnih nabavki? Vidim da se ne slažete, gospodine Arsiću, ali da ste postupili drugačije, da ste se time ozbiljno bavili, ne bi iznos za javne nabavke, odnosno za kupovinu dobara i usluga u budžetu za 2013. godinu bio praktično isti kao u budžetu za 2012. godinu. Ili niste sproveli ozbiljnu analizu, ili ste odlučili da na isti način i dalje zloupotrebljavate državna sredstva, ukoliko već tvrdite da su tolike zloupotrebe postojale. Kada se završi ova tačka dnevnog reda, preći ćemo na sledeću tačku. Ko je u ovoj zemlji ispitao da li je opravdano bilo uzimanje kredita za koje ćemo sutra davati garancije "Srbijagasu" od 170 miliona evra i 30 miliona evra, "Galenici" od, čini mi se, 10,5 miliona evra, mada mislim da u tom zakonu čak imate i tehničku grešku da je iznos 15 miliona evra, vraćanje nekog kredita JAT od 10 miliona evra? Ko to odlučuje? Kako se procenjuje po ovom zakonu da li JAT Airways treba da kupi, zakupi dva, pet ili deset aviona ili nijedan avion? Da li vi razumete da mi živimo u zemlji u kojoj smo pre nekoliko godina dali kredit od 50 miliona evra JAT da bi zakupio dva aviona, između ostalog? Prošle su godine, JAT nije zakupio avione, bacio je novac ne znam gde. Ko je onda procenjivao? Kako će se po ovom zakonu procenjivati da li su JAT potrebni avioni, da li je "Srbijagasu" potrebno ovo ili ono, da li je Nacionalnoj službi za zapošljavanje potrebno da ima na gomili domaćih televizija zakupljene televizijske termine u kojima oglašava ne znam šta? Šta oglašava Nacionalna služba za zapošljavanje? Svako u Srbiji, od deteta do penzionera, oni koji su najduže kod kuće pa mogu najviše u različitim terminima da gledaju televiziju, svi znaju kako izgleda taj čuveni direktor Nacionalne službe za zapošljavanje, pošto nam svakodnevno u plaćenim televizijskim spotovima ili zakupljenim terminima objašnjavaju kako su postignuti neverovatni uspesi u zapošljavanju ljudi, odnosno pronalaženju posla. Da li je opravdano kupovati tako televizijsko vreme ili nije opravdano? Molim vas, objasnite mi kako ovaj zakon rešava taj problem? Svi oblici komercijalnog oglašavanja državnih organa, javnih i državnih preduzeća, kako rešava ovaj zakon taj problem? Mi svi živimo u ovoj zemlji i znamo svi da se mnogo više i mnogo češće novac zloupotrebljava na taj način, kupovinom marketinških, televizijskih usluga, različitih oblika oglašavanja, nego varanjem na spajalicama. Priznaćete da su zloupotrebe u tom segmentu mnogo veće. Zapravo, mogu da vam kažem i šta je ključni politički razlog zbog čega LDP neće glasati za ovaj zakon, pa i da je najbolji na svetu, a nije, ima bar dvadesetak mana. Mi smo više od 10 amandmana podneli. Mi vam ne verujemo da će poštene, fer, efikasne i transparentne javne nabavke moći da vodi država, odnosno državni organi u liku Aleksandra Vulina i Dragoljuba Simonovića, kako se već zove pre neki dan postavljeni direktor "Železnica Srbije", čovek koji je od 2008. do 2012. godine od mašinskog konstruktora naprasno postao diplomirani ekonomista, pa je onda mimo konkursa, bez konkursa, tri dana pre stupanja na snagu Zakona o javnim preduzećima,postavljen za direktora. Koliki je godišnji obim nabavki, recimo, "Železnica Srbije"? Vi očekujete od nas da poverujemo da će lice koje ima takve kvalifikacije, kao što je gospodin Simonović, u sistemu koji je i do sada bio sa stanovišta korupcije vrlo slab, izbušen na hiljadu strana, to je bila naša primedba i onima koji su vodili "Železnicu Srbije" pre vas, da ne bude nejasnoće, da ćeu tom preduzeću, odnosno u toj kompaniji, koja ima godišnju subvenciju od 130 miliona evra, ima akumulirani gubitak od preko milijardu evra, da će u tom postupku biti zadovoljena sva ona načela o kojima vi govorite kada pričate o uštedama? Šta se promenilo? Da li su i dalje za tu kompaniju, za Vladu Srbije vezani isti oni ljudi ili stranke onih ljudi koji su bili vezani i za slučajeve nabavke čuvenih švedskih vozova, lokomotiva i kompozicija? I tada je formalno sve bilo po zakonu, ali suštinski ništa nije bilo po zakonu. Odsecite taj deo partijskog upravljanja i to će biti najbolja borba protiv zloupotreba i korupcije u javnim nabavkama, a ne zakon koji ima stotine stranica koje će svakom ovlašćenom licu ili zaposlenima u različitim segmentima uprave ili javnim preduzećima koja postupaju po Zakonu o javnim nabavkama spržiti mozak kada budu probali da ga pročitaju i shvate. To i onako neće biti bitno, pošto će na nekim partijskim forumima, koalicionim sporazumima ili samovoljom direktora, verujem da u nekim situacijama to i nije posledica partijske odluke, sve to biti suspendovano, ući će se u neke od ovih postupaka izuzetaka, o kojima sam govorio, i ponovo će efekti biti apsolutno identični kao što su bili do sada. Zašto bismo vam verovali da će ovaj zakon biti pošteniji, bolji i da će kvalitetnije biti sprovođen ? Ukoliko ste očekivali od javnosti da vam veruje da ćete izvršiti departizaciju javnih i državnih preduzeća, a onda imenujete lica bez ikakve kvalifikacije, visoke partijske funkcionere na ta mesta. Jeste li vi videli cinizam gospodina Simonovića? On je rekao da njemu nije bitno da li je imenovan po zakonu, odnosno da li je imenovan na osnovu konkursa, o tome odlučuju političari, a on je šta, valjda privrednik. To je čovek koji je do juče bio predsednik opštine Grocka. Visoki funkcioner vaše stranke, pre toga u nekoliko mandata poslanik SRS, u kojoj ste vi, ili većina vas zajedno sa njim bili. Šta će se dešavati u JAT-u? Šta će se dešavati u nizu drugih preduzeća? Kako će Galenika drugačije funkcionisati? Šta, jedan direktor će zameniti drugog? Kako će se sprečiti zloupotrebe u PIO Fondu, u bilo kom segmentu državne uprave u kojima neposredno odlučuje Vlada, odnosno političari? Ni na jedno od tih pitanja ovaj zakon ne daje odgovor. Na samom kraju, kažem vam, predložili smo desetak amandmana, a još čitavim nizom amandmana pokušaćemo da to uradimo preko nadležnih odbora, s obzirom da nije bilo dovoljno vremena. Vi znate da su evropske institucije imale nekoliko desetina primedbi na ovaj zakon. Vi ste u jednom trenutku pominjali jedno važno pitanje, a to je zaštita uzbunjivača. Mi, recimo, mislimo da u ovom predlogu zakona to pitanje nije dobro rešeno. Predložili smo, kao što znate, amandman, odnosno amandmane na ovaj zakon koji taj problem tretiraju, predložili smo jedan potpuno poseban model zakona koji bi unapredio prava, položaj onih ljudi koji se usude uprkos teškim uslovima da ukažu na potencijalne slučajeve korupcije. Slučajevi korupcije, zloupotrebe ovlašćenja su uglavnom vezana za postupke javnih nabavki, kao što sami znate, pogotovo u tom privrednom ili ekonomskom sektoru, odnosno kroz javna preduzeća i državne kompanije. Nadam se da ćete bar neki od tih amandmana usvojiti. Što se tiče ovih drugih primedbi o kojima sam govorio, mislim da ste uspeli da shvatite stav LDP, da je on fer u smislu da smo iste ove primedbe upućivali i onima koji su pre vas, zapravo kreirali taj sistem, državnog upravljanja ekonomijom, odnosno vezivanjem. Oko 30% budžeta Srbije je 2,7 milijardi. Kada hoćete da gledate evropska iskustva i da prekopirate ili da uz izmene unapređenja usvojite neko evropsko iskustvo, uzmite onda to koliko tamo novca u odnosu na budžet, ili u odnosu na BDP, što obično uzimamo za meru, odlazi na javne nabavke, koliko odlazi ovde. U toj razlici ćete videti ključne generatore korupcije.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, zahvaljujem se svom kolegi narodnom poslaniku na jednoj raspravi. Smatram da je konstruktivna bez obzira što sam primetio malo i žara, političkog, ali dobro mi se bavimo politikom, pa je to i razumljivo. Javio sam se da odgovorim na nekoliko pitanja, odakle te uštede. Sadašnje, znači one registrovane javne nabavke iznose 9% BDP, a mnogi naručioci nisu prijavljivali javne nabavke zato što nije bilo nikakve kontrole. Nisu bile ni evidentirane nabavke koje se finansiraju iz inostranih kredita. Nisu bile evidentirane tzv. poverljive nabavke. Zato, kada se sve to evidentira očekujemo da će oko 5 milijardi evra da bude finansirano, odnosno, da bude predmet javnih nabavki. Uštede? Da, očekuju se. Nije tačno da sam rekao da će biti milijardu, rekao sam teško je proceniti dok zakon ne uđe u primenu, neka naša očekivanja su da budu između 600 miliona evra i milijardu. Da li ih ima u budžetu Republike Srbije za 2013. godinu? Projekcijama budžeta nisam se bavio, ne verujem da ih ima, zato što tada ovaj zakon nije bio na snazi. On još uvek nije na snazi. Oni koji se razumeju malo u budžetski sistem, a pošto čujem da vole da dobacuju, znaju i sami da čak i ako se uštedi novac na osnovu nekog javnog posla, na osnovu neke javne nabavke, da on ne može da se koristi u neke druge svrhe. Znači, budžetski sistem je ograničio trošenje. Ne možete ono što je bilo planirano za izgradnju puta, na šta je saglasnost dala Vlada Republike Srbije, upućeno kao Zakon o budžetu Republike Srbije za 2013. godinu, ne možete to da trošite uštede, osim da uradite rebalans ili da vratite na kraju godine u budžetska sredstva. Kada su pitanju ti čuveni aneksi, hajde da malo pogledamo ceo član. Znači, pod kojim uslovima se primenjuje pregovarački postupak. Tu je jedan kolega isto diskutovao. Znači, jedan od uslova ka otvorenom, odnosno restriktivnom postupku nije dobio nijednu ponudu. Znači, nešto morate da uradite, neki posao morate da uradite. Niste imali ponuda, idete u otvoreni postupak, pregovarački. Sada ovaj čuveni član, odnosno mogao bih da kažem i tačka 4. da – kod dodatnih isporuka dobara od prvobitnog dobavljača namenjenih za delimičnu zamenu proizvoda, materijala, instalacija ili proširenja obima postojećih proizvoda materijala, instalacija koja bi zbog promene dobavljača obavezivala naručioca da nabavlja materijal koji ima drugačije tehničke karakteristike. Znači, ovo nije aneks. U aneksu ugovora, po važećem zakonu, ako planirate da asfaltirate, a pričaću o lokalnoj samoupravi, mnogo je lako, prizemnije je i prihvatljivije. Planirate da asfaltirate ulicu koja recimo, ima 4000 km. i dobijetetih 4000 km. primera radi za 4 miliona, dobijete u postupku javne nabavke po postojećem zakonu, a onda 25% za isti posao, za istu delatnost uvećate te radove. Znači, isti posao platite milion dinara više nego prvobitno. Ovde je reč o tome da se proširuje usluga i to uz određene uslove, a to je da prvobitni ugovor ne može da bude zaključen u roku koji je duži od dve godine. Ili, slikovitije, to je kao kad kupite automobil, kolega, pa nedaj bože propadne motor. E sad možete, da birate, hoćete da kupite motor od onog automobila koji ste kupili, ili ćete da zamenite ceo auto. Zato postoji tačka 4, slikovito da objasnim. Znači, za opremu koja je već ugrađena i samo za novu, ne iste radove sa istom cenom, nego isključivo za nove radove sa starom cenom, ali do iznosa od 15%. Znate šta, isto, u jednom delu vi imate pravo da sumnjate da ćemo mi da poštujemo zakon. To je vaše političko pravo. Isto tako mnogi su i sumnjali da ćemo kada dođemo na vlast da bude hiperinflacija. Nije se desila. Da će biti štampanje novca. Nije se desilo. Da će biti borbe protiv korupcije. Dešava se. Da ćemo da napišemo novi zakon o javnim nabavkama. Dešava se. Da će u tome da nas podrži koalicija. Hoće. I da su neispravni, kao što to mnogi tvrde, što bi glasali za jedan takav zakon? Smatram da su Srbiji posle toliko godina potrebne promene. Vi imate pravo da sumnjate. To je vaše pravo. Naše pravo je da poštujemo volju građana koja je iskazana na izborima i da opravdamo poverenje onim glasačima koji su glasali za nas, zato i donosimo ovakve zakone.
Hvala. Gospodin Đurić, replika. Izvolite.
Odlično gospodine Arsiću, da ste pomenuli taj slikoviti primer sa automobilom za koji verujem da ga velika većina naših građana razume. Vi kažete – ukoliko se kupi automobil, pa propadne ili se pokvari motor, onda birate da li ćete kupiti od istog ili od drugog. U roku od dve godine po ovom zakonu vi imate mogućnost da bez sprovođenja novog postupka, ili ponovnog postupka tu zamenu izvršite od onoga od koga ste u početku kupili. Ovde samo postoji jedan razlika. Kada kupujete automobil, obično postoji i garancija, pa ako vam se tako nešto desi u roku od dve godine, onda nećete morati ništa da kupujete, to je već uključeno u prvobitnu cenu, odnosno vozilo će vam biti dovedeno u idealno stanje, upotrebljivo stanje. Ovde se radi o tome što vi za to plaćate 15% nove cene, uvećane postojeće cene. O tome se radi, gospodine Arsiću. Nije tačno da se radi o novim stvarima. Tačka 5, malopre sam citirao tačku 4. Tačka 5. je još eksplicitnija. Ona kaže – ako se nabavljaju nove usluge i radovi koji zbog nepredvidivih okolnosti su postali neophodni za izvršenje ugovora o javnoj nabavci. To je isto ono što se i do sada dešavalo, ako hoćete, na tom vašem primeru asfaltiranja puta. Imate razloge hitnosti, pa koliko će tih predmeta, slučajeva biti? Znate li kako je hitno kada se odjednom raspišu izbori, pa mora da se prave Potemkinova sela po celoj Srbiji, sami znate. Niste mi odgovorili na ova ključna pitanja. Javna preduzeća, državne kompanije, ko će kontrolisati, recimo, novac koji odlazi prema Kosovu? Jedan značajan deo je vezan ili za javne nabavke ili za izbegavanje javnih nabavki, vi znate da je to do sada bio slučaj. Vi ste odbili pre dve-tri nedelje ovde da uvedete obaveznu kontrolu DRI. To je razlog našeg neverovanja da ćete, ono što najavljujete kao dobru nameru, uspeti da sprovedete na kraju. Molim vas, ovi sistemi elektronske pošte i kontrole, pa proverite kako izgledaju veb-stranice kompanija u kojima ste vi postavili direktore u poslednjih nekoliko meseci. Nema ni biografija, a kamoli elektronske pošte.
Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Izgleda mi, da mi ili ne čitamo isti predlog zakona, ne znam, kaže se u tački 4. – kod dodatnih isporuka dobara od prvobitnog dobavljača. Znači, kod dodatnih isporuka, mora nova, ne za već ugovoren posao, on je završen. Ovo je dodatni posao po onim uslovima, pod kojima je dobijen prvobitni, o tome se radi. U tački 5, koji nisu bili uključeni u prvobitni projekat, dešava se, život je takav, ali ne može da bude da se zaključi ugovor, pa usled nepredviđenih okolnosti idemo na 25%, jer su se navodno povećali troškovi istih radova. To je do sada bila zloupotreba. Umesto da se ide na raskid ugovora i ponovni postupak javne nabavke, kažu, sada je poskupeo bitumen. Zato ćete dva puta skuplje da platite, odnosno 25%, zato što u trenutku zaključenja ugovora je bila niža cena. Toga više nema. Da stvar bude još gora, tada ostavilo se kao diskreciono pravo, ne komisije koja je sprovodila postupak javne nabavke, nego diskreciono pravo rukovodioca koji je imenovao komisiju. U ovom zakonu toga više nema, i zato očekujemo te uštede. Nemojte, novi radovi su – novi radovi, nova oprema je – nova oprema. Možda pod starim uslovima, ali ograničenje je do 15%. Oni famozni aneksi, koji su bili, znači to je bilo za jedan isti posao, platite 25% skuplje, nego što je dogovoreno. U tome je suštinska razlika.
Hvala. Reč ima gospodin Đurić, replika. Izvolite.
Nije ovde u pitanju da li je nova roba ili usluga, nego, kako ste vi sami rekli, uvećani troškovi, to se do sada rešavalo, da li je tako? Kada se uvećaju, kada neko traži ili kada je tražio po dosadašnjem zakonu uvećanje, zbog novonastalih troškova koji se nisu mogli predvideti u trenutku obavljanja javne nabavke, odnosno zaključenja ugovora, da li je tako, ti troškovi su rezultat pružanja nekih usluga. Vrlo plastično, to je najčešći slučaj, da li je tako? Naše ulice se kopaju šest, sedam, osam puta, svako preduzeće radi u nekom svom ritmu i tako su se do sada uvećavali troškovi javnih nabavki ili kad se raskopa ulica, otkrije se odjednom nešto što se nije moglo predvideti. Da biste sanirali taj novonastali problem, vi imate, vi pružate novu uslugu, onaj ko obavlja taj posao. Na osnovu toga, fakturiše uvećanu cenu. Na osnovu toga su do sada uvećavani troškovi. Vi ste naveli jedan drugačiji primer, on je ipak bio retkost u dosadašnjoj praksi. Evo konkretan primer, da li će po ovom zakonu biti moguće da se ponovo desi ono što se dešava, sudeći po svedočenju medija što se desilo nedavno, a to je masovna praksa, kao što znate da je, u Elektromreži Srbije, koliko mi se čini, isključena, i to se i ovim zakonom radi, postupci javnih nabavki, kada posao za korisnika budžetskih sredstava, javna preduzeća, državna, itd, obavlja povezano lice? Znate da se onda u praksi dešavalo da samo formalno posao dobije povezano lice, a da je onda zapravo podizvođač, suštinski izvođač celog posla, ili najvećeg dela posla, neka druga kompanija. Vi imate u jučerašnjim i današnjim medijima svedočenja iz Elektromreže Srbija, odnosno, jednog od njihovih zavisnih preduzeća, da je posao bio dogovoren, neposredno sa nekim privatnim izvođačem, a da se onda zavisno društvo Elektromreža Srbije samo pojavilo da bi svojom ponudom pokrilo taj zakonski uslova da nema javne nabavke i ugradilo se za 5%. To kažu učesnici u postupku, morali su i oni da uzmu neku proviziju. Da li će to biti moguće po ovom zakonu?
Hvala. Reč ima gospodin Arsić. Izvolite.
Neće biti, baš je jedan od razloga što donosimo ovaj zakon, taj. Znate, povezana lica, u redu, može da bude osnivač jedan ogranak Elektroprivrede i da ima povezano lice, ali to povezano lice ako raspolaže sredstvima koja su nastala na osnovu vršenja javnih poslova ili iz budžeta Republike Srbije, mora isto da raspiše javnu nabavku. Ne može ono zato što je povezano lice da troši ta sredstva kako hoće. Onaj ko je izvođač, ne mora. E sad, baš je u ovom zakonu predviđeno, a dešavalo se da podizvođač daje nepovoljniju ponudu od izvođača radova, a onda bude angažovan kao podizvođač, kako to? Kako mu se sada isplati u postupku dobijanja posla, odnosno javne nabavke, nije dao najpovoljniju ponudu, a onda mu se isplati da bude podizvođač za mnogo manje novca, u čemu je onda problem? U dogovoru. Toga više nema. Samo do 50% može podizvođač da bude. Svi ukupni podizvođači ne mogu više od 50% da budu u jednom predmetu javne nabavke. Ja sam svedok bio. Tri preduzeća, neću da ih imenujem, sva tri dobijaju, istu delatnost imaju, pa su se valjda toliko uplašili da neko nekoga ne prevari, pa gde je prvo preduzeće izvođač, drugo je podizvođač, gde je drugo preduzeće izvođač, treće je podizvođač, gde je treće izvođač, prvo je podizvođač. Tako u krug, da neko nekog od njih ne prevari, zajedno sa onim ko je naručio javnu nabavku. Toga više nema, tu su te uštede. Kako ćemo da objasnimo, postavlja se pitanje, da li je to stvarno moguće da budu tolike uštede? Evo, požarevačka Direkcija za izgradnju, spomenuću to javno preduzeće, 2007. ili 2008. godine, ulice bliznakinje, ista površina, ista dužina, ista širina, isti obim radova, isti kvalitet podloge, a razlika tri puta. Ko je onda tu lud? A sve je bilo u skladu sa zakonom, sve, ali je bio loš zakon. Hajdemo sada da ispravimo zakon. Mislim da, rekao sam, ne postoje savršeni zakoni, neko je rekao da će biti šteta ako se ovaj zakon pokaže lošim, pa ga budemo menjali. Šteta će biti ako se pokaže lošim, a u to budite uvereni da neće biti loš. Da li će trebati da ga menjamo, neke su procene, verovatno hoćemo, da bi bio još bolji, jer u primeni zakona, videćemo, gde je možda i napravljena neka greška. U svakom slučaju, evo, imamo vremena i do rasprave u pojedinostima da vidimo te amandmane koje ste podneli i da ih razmotrimo i zašto ne, ako su stvarno u svrhu popravljanja zakona, i da ih prihvatimo.
Hvala. Gospodine Đuriću, molim vas da odustane od replike da bismo omogućili drugima. Nećete da odustanete? (Ne.) Izvolite, ali ovim zatvaram krug replika.
Pogrešno su protumačeni, mislim da gospodin Arsić u jednom delu nije dobro razumeo pitanje, zbog toga sam se javio. Dakle, ja sam mislio na situaciju kada državna kompanija želi, na primer, da izgradi trafostanicu. Njeno rukovodstvo se neposredno dogovori sa nekom privatnom kompanijom da to uradi po određenoj ceni, a onda da bi se izbegao postupak javne nabavke, posao se formalno poveri povezanom licu, odnosno zavisno društvu državne kompanije i nema postupka javne nabavke, pa se na onu cenu koja je ugovorena sa privatnim izvođačem, još ugradi i procenat za ovo zavisno društvo. To je problem i to ovaj zakon ne rešava, nema veze da li je na 50% ograničen udeo podizvođača ili nije. Znate, u tim velikim poslovima, 50% je nekad nekoliko desetina ili čak nekoliko stotina miliona. Slažem se sa vama da je važno da nema dogovaranja. Zato sam vas i pitao na početku zašto ste glasali za zakon o nastavku primene Zakona o pomoći građevinskoj industriji, kojim se omogućava upravo to, neposredno dogovaranje države i odabranih građevinskih firmi, gde se one u krug pojavljuju kao izvođači, podizvođači, pod-podizvođači, itd, itd. Zato je taj zakon toliko problematičan, zato smo mi bili toliko protiv njega, zato što on za sebe vezuje 200 miliona evra budžetskih sredstava. Vi ste u istom danu kada ste predložili ovaj zakon, kada mi govorite o uštedama, o sprečavanju zloupotreba u postupcima javnih nabavki, suspendovali javne nabavke za tako važnu oblast. To je ono što je bila suština moje primedbe. Iz onog što ste vi rekli, ja zaključujem da možda niste do kraja shvatili značaj zakona za koji se danas glasalo. Naravno, nisam toliko naivan. Gospodine Arsiću, znam da ste savršeno dobro shvatili šta znači taj zakon i da će u tom segmentu zloupotrebe i u budućnosti biti omogućene, a da će one formalno biti u skladu sa zakonom.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milorad Mijatović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana potpredsednice, pred nama je jedan od vrlo važnih zakona, a to je Zakon o javnim nabavkama. Dugo smo ga očekivali. Želeli smo da bude mnogo ranije, a došao je sada. Zašto je on važan? Govorim o jednoj opštoj pojavi. Mislim da smo tu svi saglasni. Korupcija je nešto što izjeda našu zemlju, državu Srbiju i naša je obaveza i zadatak da se borimo protiv korupcije. Kako ćemo se boriti? Borićemo se izmenama zakona. Korupcija hara po različitim oblastima. Ne bih govorio da su svi u svim oblastima, kao što je neko rekao, koruptivni, ali postoje putevi gde korupcija nađe način da dođe do nekih pojedinaca i da upravo na taj način naša država gubi značajna sredstva. Neko je rekao da je korupcija poprimila endemske razmere, što je istina. Kako se boriti? Izmenama zakona, ali ne samo izmenama zakona, već i isto tako jačanjem institucija sistema, jačanjem sudova, efikasnost u suđenju, dakle, nešto što stalno naglašavamo, da imamo dobre istražne organe, dobra tužilaštva, da imamo sudove koji će biti efikasni i brzi, koji će zakone koje donosimo biti u situaciji da ih mogu primenjivati onako kako mi to očekujemo. Jedan od tih važnih i bitnih zakona je upravo Zakon o javnim nabavkama. Da ne bi bilo dileme, u okviru vladajuće koalicije postoji jedinstvo u donošenju ovog zakona. Da li smo zadovoljni sa svim ovim rešenjima koja postoje? Mogu vam odmah reći da nismo, ali smatramo da je ovaj zakon značajan korak napred. Mi ćemo uticati da se taj zakon promeni. Dali smo nekoliko amandmana i nadam se da ćemo u dogovoru sa ostalim poslaničkim grupama se izboriti da taj zakon bude bolji i kvalitetniji, jer taj zakon i njegova primena su jedna od značajnih stvari za državu Srbiju. Ako je bilo govora da se tu radi o 800 do milijardu evra, gde nestaju sredstva iz javnih nabavki, onda zaista svi moramo smoći snage da upravo se taj zakon dosledno primenjuje, ali kroz jake institucije sistema koje moraju postojati. Znate, neću da verujem ili da ne verujem. Hoću da institucije sistema rade svoj posao. Verovati ili ne verovati, to je stvar ličnog opredeljenja. Hoću da država stoji iza svega toga, jer je država ta koja će zaista kroz svoje institucije moći da stvari postavi napred. Ono o čemu je bilo govora, a u ime predlagača gospodin Arsić izneo, sve loše strane prethodnog zakona i šta je to što se nudi u novom Predlogu zakona o javnim nabavkama, jednu od najvažnijih stvari koju bih želeo da podstaknem jesu upravo primena evropskih direktiva. Da li je to dovoljno? Naravno da nije. Srbija nije u EU. Kod nas ide nekim drugim putevima, drugim drumovima u odnosu na ostale zemlje, ali isto tako moramo što pre početi praviti auto-puteve, što znači koristiti evropske zakone, one zakone koji će biti takvi da će onemogućiti sve ono što je bilo skriveno i što je davalo mogućnost da se sredstva odlivaju u privatne džepove. Nisu ta sredstva samo išla u privatne džepove, ta sredstva su išla na mnogo strana. To moramo vrlo otvoreno i javno ovde reći. Ko je dobijao poslove na tenderima? Dobijali su partijski miljenici, i to najčešće pred izbore, kada je trebalo graditi neka nova Potemkinova sela, kada je trebalo prikazati javnosti da se u Srbiji nešto gradi, čini, da je to nešto dobro, da Srbija ide velikim koracima napred. A kad skrenete sa tih auto-puteva, vi brzo upadnete u blato. Upravo zbog toga mi želimo da se borimo da svuda, u svakoj oblasti, onoliko koliko je moguće, napravimo neki korak napred. Zato smatramo da je ovaj zakon jedan korak napred i zato će ga SDPS podržati. Ponovo naglašavam, SDPS će dati i amandmane, jer smatramo da se ovaj zakon, ovakav kakav je, može i dalje popraviti. Neću dalje pričati o tome, jer je već rečeno u dosadašnjoj raspravi. Znate da ćemo glasati u Danu za glasanje i, ponovo naglašavam, postoji jedinstvo u vladajućoj koaliciji. Nemojte misliti da postoji neka pukotina gde bi neko mogao da nađe neke razlike. Da li se baš uvek slažemo, to ne bih govorio, ali kod bitnih stvari, a jedna od bitnijih stvari zbog čega i jesmo ušli u vladajuću koaliciju, jeste borba protiv korupcije, jačanje institucija sistema i ugrađivanje evropskih zakona, a to je osnovni motiv zašto se nalazimo u vladajućoj koaliciji, da bi sutra u Srbiji bilo mnogo bolje i da bismo preuzeli deo svoje odgovornosti. Hvala.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Dubravka Filipovski. Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, kolege poslanici, poštovani građani Srbije, za razliku od mog uvaženog kolege Mijatovića, vrlo detaljno ću govoriti o ovom predlogu zakona u ime poslaničke grupe NS, koja je i jedan od predlagača ovog zakona. Smatram da ovaj novi zakon vrlo detaljno uvodi kontrolu u postupak javnih nabavki, podstiče konkurentnost i zaista ima više razloga neophodnih za njegovo donošenje. Sada ću izneti samo nekoliko konkretnih podataka do kojih smo svi mi mogli da dođemo i koji su dati od strane ekonomskih stručnjaka. Prvi je slaba konkurentnost u postupku javne nabavke. Od nekih osam i po ponuda po postupku u 2003. godini, došli smo na 2,6% ponuda po postupku u prvoj polovini 2012. godine. Ono što je uvaženi kolega Arsić rekao, problem je što je ukupna vrednost javnih nabavki u Republici Srbiji u 2011. godini iznosila nekih 9% BDP, a procena je da je realan obim javnih nabavki daleko veći. Iznosi negde oko 12% zbog toga što nisu evidentirane poverljive nabavke. Takođe, procena je da će se novim zakonom centralizacijom nabavki ostvariti ušteda i do nekih 7%, a takođe između 20 i 25% javnih sredstava namenjenih javnim nabavkama izgubi se zbog korupcije i pre svega u pregovaračkom postupku i postupku javne nabavke male vrednosti. Samo još jedan podatak. U 2011. godini naručioci su kroz ova dva zatvorena postupka potrošili 105 milijardi dinara ili ukupno 35% ukupne vrednosti svih prijavljenih javnih nabavki. Ovaj zakon, po meni, ima tri suštinske makroekonomske karakteristike. On sprečava korupciju i predstavlja efikasan instrument i u sprečavanju sukoba interesa. Druga karakteristika, po meni veoma važna, je što se ovim predlogom zakona šalje jasna poruka i međunarodnim monetarnim institucijama i stranim investitorima, da je Srbija u ovom trenutku rešena da reguliše u potpunosti ovu oblast i smanji korupciju i kriminal. Treći vrlo važan razlog je što se predviđa ušteda od 500 do 700 miliona evra na godišnjem nivou. Takođe smatram da je vrlo važno oko primene ovog zakona da se promeni sopstveni način razmišljanja svih nas i ponašanje. Pre svega, kada je u pitanju jedan odgovoran odnos prema državi i javnoj svojini. Takođe smatram da u oblasti javnih nabavki moraju da budu ljudi od integriteta, u čijim profesionalnim biografijama nema ni najmanje mrlje. Sada ću po članovima pokušati da ukažem afirmativno na prednosti ovog predloga zakona. Konkretno, u članu 21. se nalaže da mora postojati pisani trag za svaku preduzetu radnju. U članu 22. se predviđa obaveza za naručioca da internim aktom uredi proceduru javnih nabavki, a veliki naručioci su u obavezi da obrazuju posebnu internu službu za kontrolu postupka javnih nabavki, iz razloga kontrole efikasnosti i trošenja javnih sredstava. Član 24. propisuje obavezu prijavljivanja korupcije, kao i adekvatnu zaštitu lica koje je prijavilo korupciju, a član 28. propisuje da nadzornik, koga imenuje uprava za javne nabavke, bude lice koje uživa ugled u društvu. Važno je naglasiti da ovaj pojedinac nije državni službenik niti ima pravo bilo kakve nagrade za svoj angažman. Mislim da su ova dva člana vrlo važna, zbog toga što povećavaju transparentnost, što uključuju širu javnost da prati primenu ovog zakona i da prijavi zloupotrebe. Posebnim poglavljem III ovog zakona, u gotovo 100 članova, izuzetno, precizno i detaljno se definišu uslovi, kao i načini sprovođenja postupka javne nabavke. Ovom prilikom bih pre svega želela da apostrofiram član 39. zakona, koji uređuje postupak javne nabavke male vrednosti. Tu bih navela jedan podatak, da je samo u 2012. godini 300 miliona evra ostavljeno na diskreciono pravo ministara, direktora javnih preduzeća, gradonačelnika, da svojim pravilnicima uređuju javne nabavke. Ovim zakonom se te manjkavosti stavljaju u drugi plan. Smatram da se sprečava postupanje naručilaca da na sličan način u budućnosti pravdaju bilo kakvu zloupotrebu nejasnom zakonskom odredbom. Takođe, članom 41. se uređuje novi oblik postupka javne nabavke, to je elektronskim putem. U skladu je sa opšte-tehnološkim napretkom i mislim da je dobro što se za velike vrednosti uspostavlja sopstveni informacioni sistem, radi primene elektronske licitacije. Procene su iz EU, da se sistemom elektronske nabavke ostvaruju uštede i do 5% vrednosti javne nabavke. Članom 48. predviđena je delimična centralizacija sistema javnih nabavki. Ona je pre svega vrlo jasno precizirana kada su u pitanju lokalne samouprave i predviđa da se više lokalnih samouprava može udružiti, a da na centralnom nivou tu kontrolu preuzima postojeća Uprava za zajedničke poslove. U članu 64. i 69. se precizno definiše način određivanja procenjene vrednosti javnih nabavki, a u čl. 70, 71. i 72. imamo jasnu preciznost o korišćenju tehničkih specifikacija. Članom 86. se daje prednost domaćim ponuđačima i na neki način je njime ispravljena dosadašnja nepravilnost, odnosno diskriminitatorski odnos prema domaćim privrednim subjektima. S druge strane, u članu 125. se predviđa uslov uzajamnosti i za strane ponuđače. Ovim zakonskim predlogom takođe su definisane javne nabavke i u oblasti vodoprivrede, energetike, bezbednosti, što je prvi put da se u našoj zakonskoj praksi to uradi, a opet u skladu sa preporukama EU. Članovima 134. do 137. precizirani su položaji, obaveze, ovlašćenje i nadležnosti Uprave za javne nabavke, kao i službenika za javne nabavke. Veoma je važno što se ovim članovima predviđa da se Upravi blagovremeno dostavljaju sve tražene informacije i dokumenta u vezi sa javnim nabavkama, kako bi Uprava mogla da obavi svoju nadzornu ulogu na adekvatan način. Poglavljem VIII je uređen način zaštite prava u postupku javne nabavke. Republička komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki se organizuje kao samostalan i nezavistan organ, čijeg predsednika i članove bira i razrešava Narodna skupština, nakon sprovedenog javnog konkursa. Članom 44. zakona se propisuje da ni predsednik ni član komisije ne mogu obavljati drugu funkciju, službu, posao, kaošto ne mogu vršiti bilo kakvu funkciju u političkim strankama. Članom 147. je predviđeno da komisija za ovaj rad odgovara Narodnoj skupštini Republike Srbije i da podnosi izveštaj dva puta godišnje. Dodatni vid odgovornosti komisije jeste mogućnost ostavljanja naručiocu, odnosno ponuđaču koji smatra da su ozbiljno povređena u postupku pred komisijom, da dostavi prepisku o tome nadležnom skupštinskom odboru, a odbor na osnovu sopstvene procene može od komisije tražite dostavljanje izveštaja i o svakom pojedinačnom predmetu. Takođe, očekujem da će, kako je i predviđeno zakonom, u narednih 90 dana biti doneti svi podzakonski akti i da će u periodu od 60 dana Vlada obezbediti nesmetan rad internet portala za javne nabavke, kako bi zakon krenuo da se primenjuje transparentno i onako kako je predviđeno. Dakle, ovim zakonom želimo da povećamo konkurentnost, želimo da smanjimo korupciju. Mislim da dolazi u pravom trenutku, nekoliko meseci pošto je ova Vlada stupila na dužnost. Želim da kažem da će poslanička grupa Nova Srbija u danu za glasanje podržati ovaj predlog zakona. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Branislav Mitrović. Izvolite.
Uvažena gospođo Kovač, dame i gospodo narodni poslanici, na samom početku želim da izrazim stav URS po pitanju Zakona o javnim nabavkama i svakako da ćemo podržati ovo zakonsko rešenje. To smo učinili svojim potpisima, zajedno sa ostalim poslanicima vladajuće koalicije, samim tim što smo predložili da se zakon o javnim nabavkama danas i nađe na dnevnom redu, smatrajući da je to jedan veoma važan sistemski zakon. Prethodni zakon je proizvodio mnoge probleme, teškoće, mnoge gubitke i još jednom kažem da je jako bitno da svi zajedno, uvažavajući stav poslanika opozicije, donesemo jedno kvalitetno zakonsko rešenje. Transparentnost je danas jedan od osnovnih demokratskih pojmova i on podrazumeva da poslovi demokratske vlasti budu dostupni javnosti. Drugim rečima, trebalo bi da znamo šta vlast radi, onoliko detaljno koliko želimo, a pre svega da znamo ko i kako troši javni novac. Ako imamo u vidu činjenicu da se u Republici Srbiji godišnje na javne nabavke potroši oko tri milijarde, što je zvaničan podatak Uprave za javne nabavke, može se konstatovati da u ovoj oblasti postoji ogromna opasnost od koruptivnih radnji, čime je ugrožen javni interes. Na samom startu, izneću neke poražavajuće činjenice. Srbija godišnje zbog nemara i korupcije, na javnim nabavkama izgubi oko 800 miliona evra, po nekim mišljenjima i više.Iz godine u godinu broj ponuđača na javnim tenderima je sve manji, što regularnost javnih nabavki nedvosmisleno dovodi u sumnju. Izveštaj Uprave za javne nabavke pokazuje da je prošle godine bilo 40% slučajeva gde se na tenderima za neku javnu nabavku pojavio samo jedan ponuđač i svakako to nije slučajno. Podaci koje nam daje DRI jasno govore o oblasti javnih nabavki. Kontrolom 47 subjekata, što je uzorak manji od 1%, na kraju prošle godine utvrđene su javne nabavke dobara i usluga suprotnim zakonu u iznosu od 85 milijardi dinara. Kod samo jednog javnog preduzeća utvrđene nepravilnosti u ovoj oblasti su oko 35 milijardi dinara. Privrednici koji konkurišu na tenderima najčešće imaju primedbe na konkursnu dokumentaciju, koja kažu često ima kriterijume koje malo ko može da ispuni. Srbija je prema indeksu percepcije i korupcije međunarodne nevladine organizacije "Transparens internešnl" rangirana kao 83. na listi od 178 zemalja. Oblast javnih nabavki je prepoznata kao jedan od ključnih generatora korupcije u našoj zemlji. Sve ovo ukazuje koliko je dramatično stanje u ovoj oblasti. Siguran sam da ćemo se svi složiti da je donošenje jednog dobrog i kvalitetnog zakonskog rešenja neophodno. Ono što na samom startu želim da pohvalim jeste veoma kvalitetna javna rasprava koja je sprovedena u toku pripreme ovog zakona i impozantan je broj zainteresovanih ljudi, ljudi koji su iz oblasti javnih nabavki, koji je uzeo učešće i koji je dao svoj doprinos sugestijama, primedbama i predlozima, tako da danas ispred nas imamo jedan jako kvalitetan Predlog zakona o javnim nabavkama. Koje su najvažnije novine novog zakona? Krenuću od planiranja. Uglavnom kada se govori o korupciji u javnim nabavkama, najpre se pomisli na regularnost u samom postupku. Međutim, činjenica je da naručilac može nešto nabaviti poštujući sve procedure, ali nešto što po obimu i tehničkim karakteristikama prevazilazi njegove realne potrebe, dovodi do nepotrebnog, odnosno nesvrsishodnog trošenja javnih nabavki, javnih sredstava, ali može ukazati i na težnju da se određenim licima omogući da ostvare protivpravnu imovinsku korist. Jasno definisan postupak sačinjavanja plana nabavki u članu 51. zakona, njegovo dostavljanje Upravi za javne nabavke, kao i DRI, kao i dostavljanje izveštaja o izvršenju plana, obećava da će naručioci dosta opreznije planirati i nabavljati nego do sada, uvažavajući načelo svrsishodnosti. Planom naručilac navodi razloge i opravdanost svake pojedinačne nabavke i način na koji je utvrdio procenjenu vrednost javne nabavke. Podatak sa kojim se operiše u javnosti, da se na javne nabavke godišnje u Srbiji troši oko četiri milijarde evra, dok sa druge strane, po podacima Uprave za javne nabavke, taj iznos je manji za oko jednu milijardu evra, ukazuje da je do sada postojao značajan broj nabavki koje su sprovedene a da se na njih nije primenjivao zakon. Intencija novog zakona jeste da sve nabavke na koje se zakon do sada nije odnosio, a za to nije imalo razloga, ubuduće budu obuhvaćene zakonom. Takođe, po prvi put su uređene javne nabavke u oblasti odbrane i bezbednosti, u skladu sa Direktivom 2009/81. Svedoci smo da se dosta toga podvodilo pod poverljive nabavke, iako za to nije bilo razloga. Usaglašavanjem sa nadležnim organima, konačno se došlo do spiska poverljivih nabavki, što isključuje sumnje prilikom istine. Takođe, ovo je pozitivno i sa aspekta civilne kontrole organa bezbednosti. Ono što donosi ovo zakonsko rešenje jeste i delimična centralizacija, koja oslikava težnju da se nabavka standardnih dobara i usluga obavlja na jednom mestu, i to pomoću elektronske platforme, što obećava značajne uštede. Svakako da značajno mesto novog zakona pripada poglavlju kojim se definiše sprečavanje korupcije i sukoba interesa. Kroz opšte mere za sprečavanje korupcije, obavezu naručioca da izradi interni akt kojim će bliže urediti postupak javne nabavke, postupak planiranja, zatim dužnosti prijavljivanja korupcije, kao i zabrana radnog angažovanja kod dobavljača. Posebno bih istakao obavezu Uprave za javne nabavke da u saradnji sa organom nadležnim za borbu protiv korupcije donese plan za borbu protiv korupcije u oblasti javnih nabavki i dostavi ga Vladi na usvajanje. Takođe, naručilac čija je ukupna procenjena vrednost javnih nabavki na godišnjem nivou veća od jedne milijarde dinara, dužan je da u skladu sa planom koji donosi Uprava za javne nabavke donese interni plan sprečavanja korupcije. Naručilac je dužan da donese akt kojim će bliže urediti postupak javnih nabavki, a oni naručioci čija ukupna vrednost nabavki na godišnjem nivou prelazi jednu milijardu dinara, obavezni su da obrazuju posebnu službu koja sprovodi kontrolu planiranja, sprovođenja postupka i izvršenja javnih nabavki. Ono što je svakako novina u ovom zakonskom rešenju jeste institut građanskog nadzornika, čija je uloga da nadgleda sprovođenje javne nabavke veće od milijardu dinara. Članom 28. precizno su definisane sve pojedinosti o radu građanskog nadzornika. Takođe, novina je i stvaranje prostora za tzv. uzbunjivače, kojima se ostavlja prostor da ukazuju na korupciju u postupku javnih nabavki, a članom 24. im je predviđena zaštita. Ovo je svakako prvi korak u jačanju ovog instituta i ono što smatramo jeste da je neophodno i donošenje zakona o zaštiti uzbunjivača, koji će preciznije urediti ovu oblast i omogućiti bolju zaštiti uzbunjivačima. Ono što je bilo neophodno promeniti u dosadašnjem zakonu jeste svakako regulativa koja definiše javne nabavke male vrednosti. Dosadašnji zakon je davao mogućnost naručiocu da se obrati na tri adrese i da nema obavezu da poziv ponuđačima obavi na portalu javnih nabavki. Obično se to obraćanje na tri adrese svodilo na obraćanje na jednu adresu, a ta jedna adresa je nalazila još dve tzv. uslužne ponude, tako da smo dobijali ponuđača koji je pod mnogo nepovoljnijim uslovima dobijao taj posao. Predlog novog zakona predviđa obavezu da naručilac objavi poziv za podnošenje ponuda na portalu javnih nabavki, kao i na svojoj internet stranici. Znači, i kod malih nabavki imamo obavezu naručioca da na portalu objavi nabavku, ali i na svom sajtu. Ono što smatram da je potrebno izmeniti u ovom rešenju, gde se ostavlja mogućnost onim naručiocima koji nemaju svoj sajt, da nemaju tu obavezu objavljivanja. Mislim da je dobro u ovo elektronsko vreme obavezati sve privredne subjekte da imaju svoj sajt. Zakon stvara mogućnost učešća u postupku znatno lakše, bez obaveze dostavljanja nekih dokumenata koji su dostupni na internet prezentaciji, o čemu je gospodin Arsić više govorio. Takođe, ukazao bih na uvođenje novih fleksibilnijih postupaka. Tu bih izdvojio okvirni sporazum, kao i konkurentni dijalog, koji naručilac može sprovoditi u slučaju kada je predmet javne nabavke naročito složen. Takođe, novost je i sistem dinamičke nabavke, koji će biti moguć kada elektronska nabavka bude implementirana. Ono što je svakako pozitivno jeste i registar ponuđača koji ispunjavaju uslove za učešće u postupku javne nabavke, a koji vodi organ nadležan za registraciju. Od koristi je i postojanje negativnih referenci, tj. negativna iskustva koja određeni naručilac ima o određenim ponuđačima, to će svakako koristiti svim naručiocima u nekombudućem postupku javnih nabavki. Naručilac je dužan da Upravi za javne nabavke dostavi dokaz negativne reference, a Uprava utvrđuje postojanje i donosi zaključak o negativnoj referenci u roku od deset dana. Ovim zakonskim rešenjem je poboljšana evidencija i statistika kako bi imali relevantne podatke u ovoj oblasti, najpre kada donosimo određene odluke, ali i kada menjamo zakon. Znatno je unapređen institucionalni okvir, najpre jasnim definisanjem položaja i nadležnosti Uprave za javne nabavke, kao i definisanje sastava i načina rada Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki. Detaljno je predviđen postupak zaštite prava, ali i odgovornost za rad Komisije i podnošenje izveštaja Narodnoj skupštini. Što se tiče kaznenog okvira, smatram da će doslednom sprovođenju ovog zakona, a samim tim i uređenju ove oblasti, doprineti visoka izvesnost kažnjavanja zloupotreba u procesu javnih nabavki. Dobar korak je i to što se u izmenama Krivičnog zakonika našlo krivično delo zloupotrebe u oblasti javnih nabavki. Na samom kraju, smatram da je danas pred nama jedno dobro zakonsko rešenje, koje je izbeglo zamku prenormiranosti i formalizma, što takođe može izazvati štetne efekte u postupku sprovođenja ovog zakona. Zakon predstavlja jednu jako oruđe u borbi protiv korupcije, daje jasan i pozitivan signal investitorima, povećava konkurentnost i efikasnost i predstavlja nastavak uvođenja reda u javne finansije, započetog donošenjem budžeta za 2013. godinu. Kao što sam rekao,URS će u danu za glasanje podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Dejan Mihajlov. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo, uvaženi narodni poslanici i kolege, dobro je da imamo jedan ovako važan zakon o kome se raspravlja na predlog poslanika. Prosto, to je jedna tema, naša poslanička, imaćemo prilike, mi poslanici, da napravimo jedno rešenje koje će biti dobro, da kroz jednu raspravu, dođemo do onog rešenja, uz usvajanje amandmana, koje će biti najkvalitetnije. Svedoci smo ovih dana da je borba korupcije počela tamo gde se stalo, negde 2008. godine. Što se DSS tiče, podržavamo borbu protiv korupcije, jer je u ovom trenutku u nacionalnom interesu da se konačno sa korupcijom u Srbiji raščisti, da se ona svede na neku meru koja postoji u svim, da kažem, državama i okruženja i u Evropi, i da mi kao država možemo da kažemo da smo uradili nešto dobro za građane, da smo neke pare uštedeli i da će te pare, umesto u džepove onih koji se bave javnim nabavkama, završiti u socijali, ili onim namenama koje su ovoj državi najneophodnije. Ono što mora na početku ove rasprave da se konstatuje, to je, po rečima"Transparence International", Vensana Dežera, koji je ambasador EU u Srbiji, stoji da je stepen korupcije počeo da raste krajem 2007. godine, i da je od 2008. godine, pa sve do sada, stepen korupcije u Srbiji rastao iz godine u godinu i to je činjenica, gospodine Đeliću, imaćete priliku posle da razgovaramo i o tome. Znači, to je izjava Vensana Dežera"Transparence International" i te podatke mi ne izmišljamo, to su zvanični podaci koji govore o situaciji u Srbiji. Srbija je poslednjih godina po stepenu korupcije, padala i padala i došli smo u situaciju da smo jedna od zemalja u regionu koja ima najveći stepen korupcije. To govori i činjenica, da su nas određeni strani investitori, svih ovih godina, zaobilazili i odlazili u druge države upravo ne želeći da ulaze u sistem naših javnih nabavki i birokratskih procedura, koje su obeshrabrivali, već na samom početku, sve one koji su imali interes da u Srbiji ulažu. Poslednjih godina politika i biznis su, nažalost, postali dve stranice jednog istog novčića i dve strane koje su se upotpunjavale i pravile jedan sistem u kome nije moglo da bude ni pravde, ni pravičnosti. Smatramo da je ovo pravi trenutak, u sklopu borbe protiv korupcije, da se donese jedan ovakav zakon o javnim nabavkama, koje jeste jedno antisredstvo u borbi protiv korupcije, odnosno za smanjenje korupcije i za uštedu para. Javne nabavke, same po sebi, uvek su bile do sada i uvek će biti izvor u kome će oni koji rade te javne nabavke, naručioci posla, pokušati onima koji vrše te nabavke, da nađu neku rupu u zakonu, da kroz tu realizaciju, ma kako dobrog zakona, učine da se te javne nabavke izigraju i da možda neki mali iznos krene u nekom smeru. S toga ni kao stranka, očekujemo i da kroz ovaj zakon i kroz sve druge zakone, kao i kroz ovaj zakon koji možda neće biti konačan, da ćemo kroz godinu dana možda sesti ovde da razgovaramo o izmenama ovog zakona, da ova skupština krene da prati u ovoj oblasti dešavanja, da se sprovede strategija za borbu protiv korupcije i da, iz godine u godinu, poboljšavamo sistem, kako bi ga prilagodili potrebama građana Srbije i kako bi što više štedeli iz godine u godinu. Ovaj zakon je sistemski zakon. Prošao je punu javnu raspravu, što je za svaku pohvalu od strane predlagača i prihvaćeno je dosta sugestija tokom javne rasprave. Ovaj zakon je, da kažem, prvi u sazivu ove skupštine i ove vlasti, da je ušao u proceduru i da je prošao, što bi se reklo, da je odležao, da je prošao sve sugestije i to je dobro. Ovaj zakon je važan, zato što javne nabavke učestvuju sa 12% do 15%, u zavisnosti od godine, u BDP, ili na njih godišnje ode oko 300 milijardi dinara. Kada su u pitanju javne nabavke, pored tih 300 milijardi dinara koja su ogromna sredstva, znači, od 12% do 15% BDP, ovde svake godine govorimo i prilikom rasprave o budžetu smo govorili o procentima – 1%, 2%, 3% BDP, vidimo koliko sredstava ode samo na javne nabavke i koliko bi značajna bila ušteda u nekom procentu od javnih nabavki, kada bi se smanjila korupcija, koliko bi to bilo osetno za budžet Srbije i za građane Srbije. Ako se ima u vidu koliko sutroškovi za socijalna davanja i koliko sredstava treba, da bi se socijalna davanja povećala, gde je to, možda, 1% uštede od BDP kroz javne nabavke, da manje ode u privatne džepove onih koji rade poslove i koji izvršavaju poslove, i to bi bilo za 100% povećanje socijalnih davanja u Srbiji. To je nešto što mi ovde u Skupštini treba da budemo svesni i da cilj donošenja ovog zakona upravo bude ta ušteda, taj višak sredstava koji će da ostane na raspolaganju građanima Srbije, za one potrebe za koje se kao Skupština izjasnimo i na način na koji Vlada predloži. Kod javnih nabavki imamo dve vrste problema. Prvi problem je plan javnih nabavki, odnosno celishodnost potreba koje određena ministarstva iskažu za javnim nabavkama. Tu dolazimo u situaciju da se država i ove godine ne ponaša kao štedljiva i kao da shvata uslove krize u kojima se nalazi, već i dalje postoje primeri gde se država ponaša kao, pomalo, neki bahati naslednik. Imamo slučaj Ratela, gde se 60.000 evra mesečno daje za zakup poslovnog prostora, i to se uzima od privatnog lica, od privatne firme, kao da ne postoji ni jedan prostor u vlasništvu države koji odgovara gospodi iz Ratela. Imamo situaciju da su izdvojena sredstva da se gradi hala za košarku u Beogradu. Da li je Beogradu potrebna još jedna košarkaška hala? Da se u vrednosti od 155 miliona dinara nabave novi automobili iz Uprave za zajedničke poslove. Znači, to nisu stvari koje su najpotrebnije u trenucima krize, kada građani koji žive od socijalne pomoći i socijalnih davanja, jedva skrpe kraj s krajem, kada je pomoć za decu i dečiji dodaci na nivou od dve-tri hiljade dinara, kada se nema dovoljno da se kupi pakla pelena i pakla vlažnih maramica, mi ćemo da gradimo još jednu košarkašku halu u Beogradu i gospoda iz Ratela treba da plate 60.000 evra mesečno za zakup poslovnog prostora, jer, tobož, njima ništa u Srbiji ne odgovara, osim tog prostora koji su našli i država Srbija nema ni jednu jedinu kancelariju u koju bi oni mogli da se smeste. Ovde govorimo o problemu celishodnosti određenih stvari koje država nabavlja, a drugi problem koji imamo je problem – kako sprečiti zloupotrebe u postupku javnih nabavki. To je ono što je danas tema ove naše rasprave i način na koji mi kao poslanici možemo da doprinesemo da se jedno zakonsko rešenje, koje je ovde na predlog poslanika, bude što bolje. Ovaj zakon o javnim nabavkama predstavlja ozbiljan pomak u odnosu na postojeći zakon. Ima dosta novih i kvalitetnih rešenja. Ono što bi hteo da pomenem kao dobro rešenje je da imamo mnogo bolju definiciju naručioca posla, da će Vlada praviti spisak naručioca, što je jako dobro, da početkom godine svi znamo koja su pravna lica, koje su državne firme, koji organi su u obavezi da sprovode postupak javnih nabavki. To će Vlada doneti na početku godine, što je jako dobro. Takođe, ono što je jako bitno je da će biti manje formalizma prilikom odbijanja ponuda. Do sada su, s obzirom da su, da kažem, u dobroj meri neki tenderi bili namešteni za razne izvođače, ponude su odbijane zbog najbesmislenijih stvari. Bukvalno, zbog jednog zareza, zbog jednog slova, zbog jednog broja koji je izostavljen, poništavani su tenderi. To je bila neka funkcija strogog formalizma. Tada se u zakonu uvodi termin – bitni nedostaci ponude i manji je formalizam prilikom odbijanja ponude. Znači, odbijanje ponude će se svesti samo na suštinske nedostatke, što je jako dobro i jako kvalitetno. Imali smo veliki broj ponuda koji su bili odbijani ne zbog suštinskih nedostataka, nego zbog toga što je neko našao neki zarez, ili se trudio da nađe neki zarez koji fali, da bi tu ponudu odbio i da bi je dobio onaj kome je ponuda namenjena. Povećava se transparentnost postupaka, što je jako bitno u ovom zakonu. Imamo restriktnije definisanje, aneksiranje ugovora, o čemu je gospodin Arsić već pričao, tako da će se umesto 25% dodatnih radova na osnovu jednog ugovor, što smo imali do sada raditi, će se svesti na 15% i svešće se da najviše u roku od dve godine od zaključivanje ugovora. Sad imamo slučaj da postoje ugovori koji su na snazi 20 godina, a da se svake godine dopunjavaju sa novih 25% u toku godine, što je, priznaćete, potpuno ne prihvatljivo i ne logično i to je jedna situacija koja postoji. Naravno, ovaj zakon je prilika da se sa takvom praksom prestane. Znači, imamo uređenje javnih nabavki male vrednosti, mnogo transparentniji postupak. Portal Uprave za javne nabavke koji će omogućiti da se potpuno ima uvid u sve javne nabavke. Biće mnogo precizniji postupak, transparentniji, sa mnogo više mogućnosti kontrole nego što je to do sada bio. Isto tako uvodi se preciznija definicija hitnosti postupka, jer do sada po onome, koliko smo mi imali uvid u podatke, 20% svih javnih nabavki u Srbiji obavi se po hitnom postupku, jer su upravo mnogi koristili hitan postupak da bi zloupotrebili postupak javnih nabavki, da bi prikazali da je nešto hitno, da bi mogli da sprovedu hitan postupak koji nije transparentan, i koji omogućava da se taj posao nekome namesti. Ovim zakonom i kroz amandmane, mi kao poslanička grupa, ćemo ponuditi predloge kako da se ta hitnost definiše, kako da se dovede u meru da ona ne može da bude zloupotrebljena. Meni je neverovatno da 20% nabavki u Srbiji se radi po hitnom postupku. To samo govori o stepenu na koji način su pronađene rupe u postojećem zakonu da bi oni koji su vršili javne nabavke mogli da javne nabavke namene onima sa kojima imaju prethodni dogovor. Tako da kroz amandmane daćemo predlog i rešenja i za ovu situaciju. Iskustvo koje imamo za javne nabavke govori da ti koji sprovode javne nabavke se trude da nađu rupu u ovom zakonu kako bi na neki način zloupotrebili ovaj zakon. Ovaj zakon ostavlja mogućnost da se to iskontroliše. Moramo, a i Vlada koja će biti najodgovornija za sprovođenje ovog zakona da kroz mehanizme kontrole koji se uspostavljaju ovim zakonom da omogući da se izvrši maksimalna kontrola sprovođenja postupka javnih nabavki. Ovaj zakona, kao što sam rekao, je jedan od zakona koji je potreban da bi se uspostavila borba protiv korupcije, da bi se korupcija smanjila u postupku javnih nabavki. On nije dovoljan u borbi protiv korupcije. Postoje nadležni državni organi koji rade svoj posao. Demokratska stranka Srbije to podržava. Ono što je važno je da ovim zakonom smanjimo korupciju u javnim nabavkama. Da li će ta ušteda biti, kao što je predsednik Parlamenta rekao, 70 milijardi u prvoj godini, ne znam, ali da bude i 40 ili 50 već je veliki iznos koji može da se preusmeri u neke druge troškove i da te pare ne završe u džepovima nekih drugih, nego da završe u budžetu RS gde im je i mesto. Ono što kao stranka hoćemo da kažemo je da ovaj zakon pored svih dobrih strana koje ima, kao što smo rekli da je značajan napredak u odnosu na postojeći zakona, da nudi mnogo mogućnosti da se izborimo sa zloupotrebama i korupcijom javnih nabavki, da ima niz novih rešenja koja će moći da pomognu da se javne nabavke sprovode mnogo transparentnije i odgovornije nego do sada, ima i svojih nedostataka. Hteo bih da kažem koju reč i o tim nedostacima. Ima niz nedorečenih instituta koji su pravljeni očigledno u dobroj nameri, ali nisu do kraja definisane nadležnosti i obaveze tih instituta. Imamo građanskog nadzornika za velike nabavke, gde se u jednom članu govori o obavezama tog nadzornika, gde se kaže da je njegov krajnji domet, da li je to organizacija ili pojedinac koji je stručan u toj oblasti, da može da obavesti medije i da pošalje informaciju nadležnim organima. Građanski nadzornik, ukoliko idemo na to rešenje, mora da ima mogućnosti, ako njega imenuje Uprava za javne nabavke u dogovoru sa naručiocem, da ozbiljno i odgovorno pokrene posao, da njegovo posao ne bude da preko medija se obraća javnosti u svojim primedbama u postupku javnih nabavki, već njemu mora da se da konkretno ovlašćenje, a ne samo da obaveštava nadležne državne organe, već da može da ima neko konkretno rešenje i da može da utiče na sam postupak dodele posla od strane naručilaca izvršiocu posla. To jeste jedan institut koji postoji i u pojedinim državama u okruženju, konkretno u Sloveniji. On se pokazao u nekim situacijama kao dobar, a u nekima loš. Svakako, taj deo nije loš ali ga treba doraditi. Imamo konkurentni dijalog. To je rešenje koje omogućava naručiocu posla da kroz jedan dijalog za potencijalnim izvršiocima bez previše javnosti izabere ponuđača. Ne znam koliko će to u našim mogućnostima moći da funkcioniše. Razgovarao sam sa kolegama iz Slovenije gde to delo postoji, koji su rekli da su rezultati primene tog dela u Sloveniji prilično tanki i da treba razmisliti na koji način će taj mehanizam biti sprovodljiv kod nas u Srbiji. On ostavlja mogućnost za određene zloupotrebe, nepovišen stepen kontrole i treba imati u vidu da li do kraja ići sa tim rešenjem u našem zakonu ili ostaviti da se kroz one postupke koji su transparentni, javni, a takođe u skladu sa ovim zakonom, da li je to restriktivni postupak ili otvoren, da se zameni konkurentni dijalog. Ono što je za nas potpuno zaprepašćenje je ovlašćenje Republičke komisije da vodi postupak u Prvom stepenu. Republička komisija je vrlo važan organ koja ima vrlo važne nadležnosti po ovom zakonu i ona će biti jedno glomazno telo koje će kao kapa nadzirati sprovođenje javnih nabavki u Srbiji i to je dobro. Jedna stvar je da imamo Republičku komisiju koja odlučuje o zahtevu za zaštitu prava ponuđača i u okviru iste Republičke komisije postoji Prekršajno veće koje donosi odluku u Prvom stepenu po prekršaju. Oni imaju funkciju Prekršajnog suda. U okviru istog organa se donose dve odluke. Faktički, po nama to nije u skladu sa zakonom, jer ne može u okviru istog organa da se donosi jedna odluka na koju će se posle neko žaliti u okviru tog istog organa. Po nama ovo rešenje nije u skladu sa zakonom i treba videti da se prekršajni postupak prepusti Prekršajnom sudu, i da Prekršajni sud bude Prvo stepeni prekršajni, a u drugom organu da odlučuje isto o prekršaju, da Veće Prekršajnog suda odlučuje o drugom ogranu. Mislimo da ovo rešenje o jednom organu gde se rešava u dva stepena je potpuno ne prihvatljivo. Imali smo sličan slučaj prilikom Zakona o Visokom savetu pravosuđa, gde je Ustavni sud srušio jedno takvo rešenje koje je postojalo po prethodnom zakonu, gde je Visoki savet pravosuđa odlučivao o izboru sudija i posle ustavne žalbe koji su podnosili Ustavnom sudu tretirao kao prigovore na njihovu odluku i odlučivao po tim prigovorima, odnosno po ustavnim žalbama. To rešenje je palo. Kroz amandmane smo predložili predlagaču da razmisli da li će ostati pri ovome ili će možda prepustiti Prekršajnom sudu da to radi. Hoću da napomenem ovlašćenje članovima Republičke komisije koji se odnosi u članu 161, koje po nama prevazilazi iz nadležnosti Republičke komisije i zadire pre svega u nadležnost policije finansijske. Ne znam koliko je ovo rešenje u skladu sa Ustavom. Žao mi je što gospodin Cvijan kao vrstan pravnik nije tu da razmenimo mišljenje. Stoji – član Republičke komisije koji sprovodi kontrolu ovlašćen je da izvrši pregled, kopiranje dokumentacije u vezi sa javnom nabavkom, zapečati poslovne prostorije i dokumenta za vreme kontrole, uzme izjave od predstavnika, naručioca i drugih zaposlenih od naručioca. Ako je potrebna posebna pisana izjava, odrediće se rok za dostavljanje izjave Republičkoj komisiji. Ovo su pečaćenje prostorija, kopiranje dokumentacije, to spada u nadležnost ili finansijske policije ili policije. Ograničenje slobode korišćenja poslovnih prostorija, stana, govori se o pravima na stan. U Ustavu je to kategorija koja je priznata, ali ograničenje može samo na osnovu sudske odluke. (Predsedavajuća: Vreme.) Smatramo da ovo rešenje iskače iz ovog zakona i da daje, završavam za minut, članovima republičke komisije rešenje koje nije u skladu sa Ustavom, jer oni samo na osnovu sudske odluke mogu da plene, pečate i da se uzimaju izjave. Sami članovi republičke komisije nisu ni sudije, ni policajci, niti finansijski policajci, niti imaju odluku suda da ovo rade. Predložili smo rešenje za ovaj član. Treba razmisliti oko svih tih rešenja i napravimo jedan zakon koji će biti usklađen sa pravnim sistemom naše zemlje, sa Zakonom o prekršajima, sa prekršajnim organima, sa funkcionisanjem drugih državnih organa i napraviti najbolje rešenje koje će pružiti adekvatan okvir da se sistem javnih nabavki što manje zloupotrebljava u obliku korupcije i da što više para uštedimo. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Božidar Đelić.
Poštovana potpredsednice, poštovani narodni poslanici, građani Republike Srbije, pred nama je bitan zakon. Imam tu slobodu da vas podsetim da sam pre deset godina imao, u ime tadašnje koalicije na vlasti, čast da branim prvi zakon o javnim nabavkama u istoriji naše zemlje. To je bilo pre deset godina i do tada naša zemlja uopšte nije imala regulativu u tom domenu. Do tada je svaki državni organ mogao da kupi po sopstvenom nahođenju, nije bilo obrazaca. Način na koji je krenula primena tog prvog zakona, to ja zapravo ono što je opravdalo njegovo postojanje, došlo je do značajnih ušteda. Kao što danas čujemo da će ovaj novi zakon rešiti sve, moram da vas upozorim, da vam kažem da nije slučajno to da veoma razvijene zemlje i zemlje u tranziciji koje su postale nove članice EU i dan danas kubure sa ovom tematikom. Jednostavno, u ne maloj meri, radi se o konstantnom naporu da se bolje uredi veoma kompleksna materija, da se uvede nova tehnologija. Ovde ima tragova u smislu elektronskih prijava portala, da bi se obezbedila veća konkurentnost, transparentnost, zakonitost i da se obezbedi dobra cena za građane. To je najbitnije u momentima krize poput ove koja pogađa svet. Godine 2004. došlo je do promena onog prvog zakona. Moram da kažem da su one bile u pravcu smanjenja transparentnosti. Ono što je obeležilo tu promenu zakona jeste da se u velikoj meri izuzela policija iz njene primene. To je bilo loše. Godine 2008. došlo je do novog zakona koji je hteo da obezbedi napredak. Bilo ga je, ali moramo priznati, otvoreno, da je u proteklih nekoliko godina procenat onih postupaka, koji se nisu sprovodili po normalnom institutu otvorenog tendera tj. nadmetanja između nekoliko činilaca koji su hteli da predlože njihove robe i usluge, je povećan. Zbog toga je DS u januaru mesecu ove godine predložila zakon i taj zakon je ušao u proceduru. Na žalost nova većina i Vlada su povukli ovaj zakon. U njemu se nalazi veliki broj rešenja koji se i danas predlažu. Sada niko ovde nema prava na intelektualnu svojinu predloženih rešenja, ali izraziću zadovoljstvo u ime DS zbog činjenice da veliki broj inovacija koje smo predlagali u januaru mesecu su našli svoj put u ovom predlogu zakona. Zbog toga bih hteo da počnem sa kratkim osvrtom stanja u javnim nabavkama i da kažem ono što mislim da je dobro u ovom predlogu zakona, nadam se da nećete biti iznenađeni, i da ukažemo na njegove manjkavosti i na kraju da dam jedan predlog u ime DS za koji očekujem da će dobiti podršku, ne samo drugih opozicionih stranaka, nego i većine koja danas postoji u ovom visokom domu. Imamo, zahvaljujući postojanju regulative o javnim nabavkama, napredak u našoj zemlji. Nije činjenica da imamo javne nabavke koje proizvode korupciju. Činjenica da imamo zakon o javnim nabavkama je zapravo ono što omogućava da razlučimo ono što se sprovodi po zakonu i što obezbeđuje uštedu onoga drugog. Nije sporno i svi dobro znamo, kao građani, a isto tako i kao poslanici, da je bilo pokušaja, na žalost, nekih uspešnih da se postojeći sistem javnih nabavki izvrgne ruglu, da se nameštaju, kako se kaže u narodu, određeni postupci i dobro je što ovde zakonodavac pokušava da predloži jedan broj mehanizama da bi takvi slučajevi bili što manje prisutni. Nije dobro što danas skoro trećina javnih nabavki ne ide po normalnom postupku i što nije dovoljan broj njih objavljen. Predlagali smo u januaru mesecu ove godine da se tome stane na put. Nije dobro to što je bilo više malih nabavki, a naročito u domenu građevine. Dešavalo se da se jedan broj postupaka završi tako što pobedi neko sa najnižom cenom, a onda bi se kroz anekse, koji bi se nekoliko puta pojavljivali za značajan iznos tih radova, ceo postupak doveo do apsurda. Kada bi se stvari gledale u ukupnom obimu, ne bi došlo do najboljeg rešenja za naše građane. Ima elemenata u ovome predlogu koje smo i mi predložili u januaru mesecu ove godine. To je dobro. Uvodi se obaveza objavljivanja na sajtu, na portalu, svega. Stvara se osnov za elektronske javne nabavke. To je dobro. Treba iskoristiti mogućnost da se uštedi na papiru, ali pre svega da svako na bilo kojoj tački naše zemlje, u svetu, bude odmah obavešten o mogućnostima da se konkuriše za javne nabavke u našoj zemlji. Dobro je što se po prvi put uvodi ekološki kriterijum i kriterijum energetske efikasnosti. Tačno je da javne nabavke, kao poluga koju ima naša država, se moraju iskoristiti da se napreduje na ta dva velika plana ekologije i energetike. Dobro je što se objavljuju sve male javne nabavke, jer je javna tajna da je u tom domenu dolazilo do nekih zloupotreba. Poput onoga što smo predložili u januaru mesecu, po prvi put, tu se slažem sa kolegama iz DSS, ima različitih viđenja, ali nedvosmisleno je dobro, kao što smo predložili u januaru mesecu, da dođe barem do delimične centralizacije javnih nabavki. Nije dobro, nije normalno, neobjašnjivo je da istu stvar država plaća u ceni koja može biti i do četiri puta veća u jednom delu države, kada uporedimo sa najboljom cenom koja je postignuta u nekom drugom postupku javne nabavke u nekom drugom delu naše države. Zbog toga ne treba bežati od centralizacije. Mora se obezbediti da ona ne dovede do obustave opskrbljivanja države tj. naših građana u osetljivim elementima, pre svega mislim na lekove, mislim na ono što je neophodno da bi država funkcionisala. Naravno, treba obezbediti da se na taj način dođe do značajnih ušteda. Ima tu dosta onoga što bi predložili da se uradi drugačije. Predlagač nam je malo pre rekao, čuli smo i predsednika Narodne skupštine, koji je rekao da se na ovaj način ukida svaka mogućnost da se bilo ko dogovori, da će sve ići na otvoreni poziv i na nadmetanje. Kolege iz LDP su o tome pričale, šta je onda član 36? Šta je pregovarački postupak bez objavljivanja poziva za podnošenje ponuda? Taj institut je očuvan. Nije dobro. Kada pogledamo u članu 7. koji izuzima od primene ovoga zakona jedan broj dobara ili potreba, nerazumljivo je, i zbog toga je DS uložila odgovarajuće amandmane, da se odjednom sve što se tiče proizvodnje novčanica, sa jedne strane, ili pak bezbednosnim ispravnim dokumentima, a tu govorimo o ogromnim tržištima ličnih karata ili pasoša, odjedanput se predlaže da se taj veoma bitan element u potpunosti izuzme iz delokruga primene ovog zakona. Za to, poštovani narodni poslanici, građani Republike Srbije, nema nikakvog objašnjenja. Ovo je domen gde postoji veliki broj i domaćih i stranih ponuđača, koji rutinski odgovaraju na međunarodne tendere u tom domenu. Nije tačno da će se na taj način odati neka tajna, način na koji mi zaštićujemo naše lične karte, pasoše i način na koji neko može posle toga da krivotvori novčanice, to nije tačno. U uslovima se daje nivo bezbednosti, a posle u konkretnim rešenjima, naravno, ono što mora ostati tajno, ostaje tajno i nije ni na koji način predmet javne nabavke. Zbog toga očekujemo od ovog doma da prihvati naš amandman u tom domenu i da isključimo ovo isključenje i da vratimo izradu novčanica, pasoše, ličnih karata u domen javnog nadmetanja. Nema nikakvog razloga da to tako ne bude. Nije dobro što je onaj član koji definiše pregovaranje bez objavljivanja sadržan otprilike u istom iznosu. Mislim da možemo ići korak dalje danas u tom domenu. Pozdravljamo činjenicu da tzv. aneksiranje dodeljenog posla se svede na mnogo manji nivo. Ne razumemo zašto sa 25% smo prešli na 15%. Zbog toga je DS predložila amandman i očekujem od kolega da ga podrže, da se to svede na 10%, jer jeste istina da ponekada nije moguće sve predvideti, ali veoma je bitno da se i ponuđači i naručioci naviknu da u raspisivanju javne nabavke uračunaju taj elemenat rizika koji uvek postoji i mnogo je bolje da se onda u samom postupku javne nabavke uračuna u cenu, u ponudu činjenica da postoji taj rizik nego da se svi kolektivno pravimo da ga nema, pa da onda otvaramo ovu rupu u zakonu, da neko može naknadno, bez dodatnog nadmetanja da dobije dodatni posao. To je jedan aspekat i mi predlažemo da to bude spušteno na 10%. Ali ima drugi aspekat koji nisam čuo ni u momentu kada je govorio predlagač, a ni u ovom tekstu, veoma je bitno da, ukoliko bude produženja tih radova, da budu pod istom cenom, a ne drugačijim cenama, od onoga što je u originalu dodeljeno, jer je javna je tajna, to postoji i dosta je dokaza da je došlo do zloupotrebe ove mogućnosti u zakonu, da neko da ponudu koja je atraktivna u onom osnovnom postupku, a posle toga, pod velikim znacima navoda se nadoknadi u aneksu tako što ponuđuje mnogo veću cenu za ista dobra i iste usluge. Zbog toga je DS predložila amandman prema kome, ukoliko dolazi u tom smanjenom obimu do dodatnih radova, da to ne može biti pod drugačijom cenom, ona može biti niža, aline može biti veća od onog originalnog postupka koji je sproveden kroz javno nadmetanje. Želim isto da kažem da, što se tiče DS, verujemo i o tome je bilo već malo reči jutros, je izuzetno bitno da ljudi koji budu prisutni i u komisiji i Upravi za javne nabavke imaju dovoljno iskustva. Tačno je da 2002. godine, kada je po prvi put predložen zakon, nismo imali mnogo kadrova koji su bili iskusni u ovom domenu, ali evo nas deset godina kasnije. Zašto su uslovi koje imamo, predloženi u ovom zakonu, samo malo strožiji od onoga što postoji u postojećem zakonu? Zbog toga smo predložili amandman, nadam se da ćete ga podržati, da profesionalni uslovi koje imamo, pre svega iskustvo u domenu bude značajno sa strane onih koji će biti u članovima Uprave, a naročito Komisije za zaštitu prava ponuđača. Ovde imamo jedno pitanje, možda je ovde u slučaju previd, ali malo je čudno da, što se tiče komisije, se predviđa u ovom zakonu da se ide na izbor novih, a što se tiče Uprave čiji se delokrug dosta menja, jača, nema predviđenog novog konkursa za direktora. Mislim da bi bilo dobro da, ako se već ide na novu komisiju, da se ide i na novu upravu, jer bitno je da to bude sprovedeno na jedan transparentan način. Bilo bi paradoks da u slučaju Uprave za javne nabavke to ne bude jedno javno nadmetanje najboljih i da imamo mogućnosti da razmotrimo možda i neke nove kadrove u tom domenu. Mislim da ovde ima i elemenata koji su na ivici, da ne kažem demagogije, ali ima dosta deklarativnog ovde u borbi protiv korupcije. Moramo da se borimo protiv korupcije, ali moramo da mislimo isto na način na koji će se sprovoditi ovi postupci. Ovde imamo novu obavezu onoga koji raspisuje javne nabavke, a to je da ta osoba, ta institucija je dužna da obezbedi konkurentnost, tj. da je dužna da obezbedi nekoliko ponuda, čak i tamo gde se ne javi niko ili gde se javi jedan ponuđač. Mislimo da transparentnost u postupku, otvorenost, činjenica da je sada sve elektronski, to je sve ono što mora da obezbedi da svako ko želi da ponudi dobra i usluge može to da uradi, ali da posle toga postoji dodatna obaveza nekoga kome je jedina obaveza da sprovede kako treba, po zakonu, da ima dodatnu obavezu da se pojave bar dve ili tri firme, to je nešto što, znajući svi mi kako funkcionišu stvari, će dovesti ili do otkazivanja organizacije neke javne nabavke ili pak do nekog fingiranja konkurencije tamo gde je nema. Zbog toga smo mi ponudili određene formulacije koje su u skladu sa duhom onoga što mora biti u Zakonu za javne nabavke, ali ne ići ni korak dalje. Na kraju, želim da pogledam i ekonomske efekte ovog zakona. Čuli smo proteklih meseci da je ovaj zakon kao neki magični sastojak koji će obezbediti da se odjedanput dođe do izuzetno velikih ušteda za naše građane. Mislim da bi bilo mnogo uputnije da ne razmenjujemo velike cifre onako apstraktno. Zbog toga je DS predložila amandman koji je amandman dobre volje, amandman koji ide u pravcu onoga što su govorili predlagači ovog zakona, pre svega mislim na SNS koja je proteklih meseci govorila da zakon koji će oni predložiti, evo ga danas pred nama, će obezbediti da na godišnjem nivou, to smo čuli koliko još jutros i juče sa strane predsednika Narodne skupštine i predlagača pre nekoliko minuta, da ćemo imati uštede od 600 miliona evra do milijardu evra. Da ovo ne bi ostalo samo na deklaraciji, predložili smo amandman prema kome za sledeću godinu do kraja januara kada, kao što očekujemo, bude usvojen ovaj zakon, da do kraja januara ovaj dom predloži izmenu i dopunu Zakona o budžetu, tzv. rebalans, za koji će DS glasati, koji će obezbediti da stavke za kupovinu dobara i usluga raznih naručioca budu smanjeni za tu cifru, neka ne bude milijarda o kojoj ste pričali, hajde da krenemo sa 600miliona evra, rebalans budžeta gde će se smanjiti stavka po stavka u ukupnom zbiru te stavke za kupovinu dobara i usluga za 600 miliona evra i da taj novac ne bi nekako nestao, da se formira budžetski fond u razdelu Ministarstva finansija, gde će se locirati tih 600 miliona evra. To je veoma jednostavno. Predlažemo da ministar finansija svakog kvartala dođe u ovaj dom i da vidimo da li se te najavljene uštede realizuju ili ne. Ako se realizuju, na šta se ta ušteda troši. Demokratska stranka je predložila da to ide pre svega za porodice, trudnice, za one kojima je najteže, za socijalne politike, za infrastrukturu, podršku privredi i poljoprivredi. Kao što vidite, ovde nema nikakve polemike, nego samo želimo da, kada se već toliko govorilo u javnosti o efektu nekog zakona, predlažemo da se to proveri i u praksi i da naši građani na taj način možda vrate malo više poverenja u ono što se govori u ovom domu i sa strane političara, da kada neko kaže stvarno toliko često da će ušteda biti 600 miliona evra, da imamo mehanizam, evo ga, kao neko iskusan u javnim finansijama ja sam ga predložio i DS, ponavljam, će glasati za rebalans budžeta koji bude obezbedio ovu verifikaciju onoga što treba da realizuje ovaj zakon, a to je ušteda od 600 miliona evra. Ukoliko uspete sledeće godine, vi koji sada držite vlast, da smanjite troškove za 600 miliona evra, mi ćemo vam na tome čestitati. Ali, ukoliko ne uspete, mislim da ćemo onda videti da je, nažalost, ovde bilo pre svega marketinškog, političkog trika, bez ikakve veze sa onim što je realna mogućnost i stvarnost u našoj zemlji. Hvala puno na vašoj pažnji.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, prvo da zahvalim gospodinu Đeliću, na podršci koju daje za ovaj zakon, zato što je, za razliku od Vlade Republike Srbije, poslanička grupa SNS još u februaru mesecu 2011. godine uputila sličan zakon kao Predlog za izmene i dopune Zakona o javnim nabavkama. Nemam ništa protiv iako je Vlada Republike Srbije u januaru neki sličan zakon, na osnovu zapažanja SNS, uputila u zvaničnu proceduru i usvojila kao svoj zvaničan predlog koji je upućen u Skupštinu Republike Srbije. Isto tako, gospodin koji je pre mene govorio kao bivši ministar, bivši potpredsednik Vlade, zna da se pravi efekti zakona očekuju kada on uđe u potpunu primenu, kada svi organi, sve odredbe zakona uđu u jednu kompletnu primenu. Tada možemo da očekujemo efekte jednog ovakvog zakona. Mislim da neće biti potrebno praviti neki poseban budžetski razdeo gde su uštede iz budžeta Republike Srbije na osnovu primene novog Zakona o javnim nabavkama, iz razloga što će svaki sledeći budžet biti planiran, da li po Zakonu o budžetu, da li po Zakonu o rebalansu za 2013. godinu, ili po Zakonu o budžetu za 2014. godinu. Znači, ove odredbe zakona koje sada treba da izglasamo biće opredeljene u onim vrednostima i na osnovu onih iskustava koje smo stekli primenom jednog ovakvog zakona. U svakom slučaju, nije dovoljno samo imati dobru volju kada se zakon piše. Obećanja od 600 miliona do milijardu evra ušteda su očekivanja, za razliku od obećanja za 200 hiljada novih radnih mesta, pa je 200 hiljada ljudi ostalo bez radnih mesta. To je velika razlika između SNS i DS. Potpuno sam uveren da će dugo vremena proći dok te razlike između nas i vas ne dostignete.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Božidar Đelić, replika. Izvolite.
Gospodine Arsiću, nisam očekivao da ćete tako brzo priznati da od ovih 600 miliona evra ušteda očigledno nema ništa. Evo vas danas nekoliko minuta posle vaših najava i već vam klecaju kolena. Predsednik ovog doma je rekao juče – idemo, 600 miliona evra ušteda. Od vas čujemo da se sada možda očekuje ta ušteda i sada čujemo da niste spremni da prihvatite veoma jednostavan mehanizam, nego pokušavate da to sakrijete iza nekih nemogućnosti da se uspostave mehanizmi, da je sve to u nekom kontinuumu, da treba da vidimo šta će od svega toga biti. Gospodine Arsiću, građani očekuju od nas da ispunimo ono za šta se zalažemo. Da li je DS ispunila sve? Danas smo u opoziciji, građani su rekli svoje. Danas od vas očekujemo i tražimo da prihvatite mehanizam ovaj ili možda malo drugačiji od onoga koji smo ovde vama predložili, da pokažete da ste govorili istinu. Hajde malo hrabrosti, uđite u dijalog i prihvatite ovaj mehanizam. Imate mogućnost, ako ne želite da se napravi budžetski fond, pa da se onda tih 600 miliona evra troši na nešto drugo, nema problema, predložite, kao što sam shvatio da ste hteli da predložite da ćemo imati rebalans gde će se smanjiti za 600 miliona evra obim budžeta, pa utoliko smanjite poreze. Smanjite, kao što niste hteli, PDV na bebi opremu. Obezbedite da žene koje održavaju trudnoću imaju 100% njihove plate. Ima mnogo toga što možemo da uradimo sa smanjenim porezima, ali ako ne želite da prihvatite ni jedan mehanizam koji će u konkretnom životu pokazati da ovaj zakon ispunjava vaše obećanje ili ne, nema druge, vi niste ni verovali u ono što ste pričali. Hvala.
Hvala. Gospodine Arsiću, izvolite.
I te kako verujem u ono što pričam i pazim šta pričam, tako da sam podneo bio jedan amandman kada je Srbija bila u mnogo boljoj finansijskoj situaciji, da se smanji, odnosno ukine porez na robe i usluge. Kada ste vi bili ministar podneo sam amandman da se bebi oprema oslobodi plaćanja poreza na promet robe i usluga. Tada ste to odbili. (Božidar Đelić, s mesta: Što vi niste ukinuli PDV?) Zato što ste državu za protekle četiri godine doveli u takvo finansijsko stanje da bukvalno ne može nikakvo više poresko oslobođenje da se napravi, osim ono što je urađeno zadnjim izmenama i dopunama zakona. Vi to i te kako dobro znate. Razlika između nas i vas je što mi nećemo da se hvalimo time da su negde odvojene neke pare iz budžeta na osnovu ušteda. To što se ovim zakonom bude štedelo, takođe stoji jedno drugo obećanje, da će jedan deo da budu investicije, a drugi deo subvencije u poljoprivredi. Nemamo ništa protiv, kada zakon počne da daje rezultate, kad vidimo obim ušteda, da uradimo rebalans Zakona o budžetu za 2013. godinu i daizvršimo preraspodelu. Šta je samo problem zašto to nije urađeno sada? Zato što smo hteli dobar zakon, kao što ste vi podnosili amandmane, kao što ovaj zakon nismo dobili po hitnom postupku u proceduru, nego po redovnom, da imate dovoljno vremena da pročitate, da napišete amandmane i da date primedbe. Čak i ako želite, uvek su vam vrata bila otvorena da kažete to u direktnoj komunikaciji van ove skupštinske govornice. Rešili ste da pišete amandmane. To je vaš oblik političke borbe i nemam ništa protiv. Zato tog zakona, da bi bio što je god moguće bolji, nema u Zakonu o budžetu za 2013. godinu. Hteli smo da donesemo dobar zakon sa javnom raspravom koja je trajala četiri meseca. Kamo sreće da su se tako zakoni donosili. Ovako sada imamo posledice koje moramo da ispravimo raznim zakonskim rešenjima. Ono što nije ušteđeno u ove protekle četiri godine, pa i više, su sredstvakoja su bespovratno otišla. To je nešto što ne možemo da vratimo. Hajde bar da pokušamo da popravimo stanje u našim finansijama i načinu kako se troše sredstva iz budžeta Srbije.
Hvala. Gospodine Đeliću, izvolite.
Sad sam ja malo izgubljen, gospodine Arsiću. Rekli ste da ćete uštede uložiti u poljoprivredu i u privredu. Sada shvatam da ćete podržati amandman DS. Na tome vam čestitam, jer mislim da smo na taj način uveli jedan mehanizam, gde, umesto da samo pričamo o nekim stvarima, imamo i proveru u realnosti. Zbog toga očekujem da ćemo u daljoj diskusiji dodatno razraditi jedan mehanizam. Imamo puno razumevanja za činjenicu da neki od novih instituta tek treba da se uhodaju. Možemo da pričamo o tome da možda to ne počinje 31. januara, kao što smo predložili, ali ne bih mogao da shvatim da to počinje mnogo kasnije od februara ili marta meseca, jer smo čuli da imate mnogo toga pripremljenog, o kancelarijama za brze odgovore, ali i dalje u Beogradu očekujemo jedan takav vaš predlog. Tačno je moždada nije ukinut PDV na bebi opremu, ali ga niste ni vi. I ne samo to, nego ste povećali PDV. Pazite kako stvari idu brzo. Imamo na ovoj sednici i govorite o tome da se zakoni donose polako i da imamo debatu. Imamo Zakon o energetici, jedan sistemski zakon koji je usvojen na Vladi u četvrtak i mi već danas, u ponedeljak, moramo o njemu da raspravljamo. (Veroljub Arsić, s mesta: Izmene i dopune.) Veoma bitne izmene i dopune koje menjaju u potpunosti način funkcionisanja investiranja u tom ključnom domenu za našu državu. I ne sam to, čuli smo pre nekoliko nedelja da je jedna od suštinskih stvari za budžet za sledeću godinu, o kojem smo upravo pričali, da neće biti novih zaduživanja za likvidnost javnih preduzeća. Gle iznenađenja, evo ove nedelje, tri nedelje kasnije, moramo i za "Galeniku" i za JAT i za još ne znam šta, za "Srbijagas", da obezbedimo dodatnu likvidnost. Građani znaju da kazne. DS zna i šta to znači, ali, budite uvereni da možete sve da prebacujete na neku prošlost, vreme vaše odgovornosti i te kako dolazi.
Hvala. Gospodine Arsiću, izvolite.
Gospodine Đeliću, ne bežimo mi od odgovornosti. Sasvim sam siguran da će u Srbiji mnogo bolje da se živi za godinu i po dana ili dve, nego sada, jer dovoljno će biti da samo ova imovina koja je stečena kriminalom u protekle četiri godine bude vraćena državi, verujte mi. Tu smo potpuno mirni. Uopšte se ne brinemo oko toga. Što se tiče "Galenike", JAT itd, slažem se da mi odgovaramo za one odluke koje donosimo, ali isto tako, kada napadate nas, samo nekoliko meseci pošto smo počeli da vršimo vlast, kažite bar odakle ti dugovi i u "Galenici" i u JAT.
Hvala. Ovim završavamo za danas. Sa radom nastavljamo u sredu, 26. decembra 2012. godine, u 9.00 časova.