Representanten Lars Sponheim vil setje fram eit privat lovframlegg.
På vegne av representantene Gunnar Kvassheim, Odd Einar Dørum, Leif Helge Kongshaug og meg selv vil jeg sette fram et lovforslag om tidsbegrenset gyldighet for forskrifter – «solnedgangslov».
Representanten Per-Kristian Foss vil setje fram eit privat lovframlegg.
På vegne av representantene Kristin Krohn Devold, Oddvard Nilsen, Jørn L. Stang og meg selv tillater jeg meg å legge frem et forslag om endring i vegtrafikkloven 18. juni 1965 nr. 4 om å gjeninnføre 0,5 promillegrense.
Lovframlegga vil bli handsama etter reglementet.
De lovendringene som departementet foreslår, og som støttes av en enstemmig komite, tar sikte på å effektivisere straffesaksavviklingen. Det viktigste forslaget er forslaget om en endring av reglene om forkynnelse av dommer i straffesaker og om tidspunktet for når ankefristen skal begynne å løpe. Det foreslås en ny alternativ forkynnelsesmåte, der siktede kan pålegges å møte opp i retten eller på et annet offentlig kontor for å få dommen forkynt. Det har lenge vært sett på som et betydelig problem at det går så lang tid fra en dom blir gitt til en person blir innkalt til soning. Departementet regner med at minst 10 000 dommer i straffesaker årlig blir oversendt til politiet eller stevnevitne for forkynnelse. Det fører ofte til at politiet må bruke betydelige ressurser for å finne ut hvor den tiltalte befinner seg. Enkelte tiltalte forsøker bevisst, bl.a. gjennom å endre adresser, å unngå å motta forkynnelsen. Justiskomiteen har flere ganger grepet fatt i denne problemstillingen. Senest i forbindelse med budsjettet for fjoråret bad komiteen enstemmig om en lovendring som fastslår at forkynnelsen skjer på et på forhånd fastsatt tidspunkt, f.eks. domsavsigelsestidspunktet. De forslag til lovendringer som departementet nå legger fram, er langt på vei en oppfølging av komiteens tidligere merknader. Hovedregelen skal etter dette være at innkalling skal skje i rettsmøte der saken tas opp til doms. Fremskrittspartiet har tidligere gått betydelig lenger enn dette og de andre lovendringsforslagene fra departementet. De forslagene som nå legges fram, er imidlertid et betydelig skritt i riktig retning, og støttes av en enstemmig komite. Det bør til slutt bemerkes at komiteen har gjort en mindre endring i departementets forslag i forbindelse med spørsmål om behandlingen av borgerlige rettskrav i ankesaker. Det blir imidlertid gjort etter samråd med departementet.
Fleire har ikkje bede om ordet til sak nr. 1.[[Votering, sjå side 315]]
Ingen har bede om ordet.[[Votering, sjå side 318]]
Etter ynske frå justiskomiteen vil presidenten føreslå at debatten blir avgrensa til 45 minutt, og at taletida blir fordelt slik på gruppene: 10 minutt til Arbeidarpartiet og 5 minutt til kvar av dei andre gruppene. Vidare vil presidenten føreslå at det ikkje blir gjeve høve til replikkar etter dei enkelte innlegga, og at dei som måtte teikne seg på talarlista utover den fordelte taletida, får ei taletid på inntil 3 minutt. – Det er vedteke.
I og med at det nå handler om skytevåpen, så er det kanskje en idé å få temperaturen litt ned. Dette er i hovedsak forslag til lovendringer i forhold til Stortingets vedtak om ny våpenlov i 1998. Den viktigste endringen vi da vedtok, var at det er forbudt uten aktverdig grunn å bære skytevåpen på offentlig sted. Forbudet foreslås nå utvidet til å omfatte luft- og fjærvåpen, våpenetterligninger og skytevåpen som er gjort varig ubrukbare, og ordlyden i loven justeres for å fange opp flere situasjoner der våpen m.v. tas med på offentlig sted. Det er også et forslag om en endring i straffebestemmelsene, slik at besittelse av ulovlige våpen kan straffes på lik linje med våpenhandel og innførsel av våpen. Og det fremmes forslag om en egen lovhjemmel om gjennomføring av et tidsbegrenset nasjonalt våpenamnesti, og etterregistrering og innlevering av uregistrerte våpen i tråd med det som Stortinget vedtok i 1998. Ikke minst fremmes det forslag om bestemmelser om å etablere et sentralt våpenregister. Det vil bli edb-basert og kan lette politiets etterforskningsarbeid og gi bedre kontrollrutiner. Under behandlingen av saken fikk komiteen også en henvendelse fra børsemakere. Komiteen ønsker derfor å vise til at også personer som mottar våpen for reparasjon, er underlagt våpenlovens krav med hensyn til oppbevaring og kontroll, jf. våpenforskriftene. Komiteen går i denne omgang også inn for å be Regjeringen om å gi en tilbakemelding om det er behov for en regulering og krav når det gjelder dem som driver ervervsmessig børsemakervirksomhet. For ordens skyld ønsker komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Senterpartiet å gjenta sine merknader i Innst. O. nr. 39 for 1997-98, hvor medlemmene gikk imot at våpenkort kan tilbakekalles på grunn av alder, sykdom eller lignende. Vi gikk også imot adgangen til å kontrollere våpen i private hjem fordi denne adgangen er tvilsom både i forhold til Grunnloven § 102 og Den europeiske menneskerettskonvensjonen og av hensyn til privatlivets fred.
Fleire har ikkje bede om ordet til sak nr. 3.[[Votering, sjå side 318]]
Odelstinget går då til votering i sakene nr. 1–3.
Presidenten vil her gjere merksam på ei retting i IV der det står «§ 310 nytt annet ledd skal lyde». Ordet «nytt» skal gå ut.
Det blir votert over overskrifta til lova og lova i det heile.
Lovvedtaket vil bli sendt Lagtinget.
Det blir votert over overskrifta til lova og lova i det heile.
Lovvedtaket vil bli sendt Lagtinget.
Det blir votert over overskrifta til lova og lova i det heile.
Lovvedtaket vil bli sendt Lagtinget.