Poštovane dame i gospodo, poslanici, otvaram 11. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Poštovane dame i gospodo, na današnju sjednicu pozvani su naši redovni gosti; predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH, Vijeća nacionalnih manjina, Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina, ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, predstavnici Centralne banke BiH, Izvozno-kreditne agencije BiH, Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH i parlamentarni vojni povjerenik čiji su izvještaji na dnevnom redu današnje sjednice. Dakle, Izvještaj Centralne banke nije na današnjem dnevnom redu, on je skinut sa dnevnog reda biće na idućoj sjednici. Srdačno pozdravljam dakle, sve prisutne goste i poslanike. Odsustvo su opravdali poslanici: Mensura Beganović, Dušanka Majkić, Dijana Zelenika, Hazim Rančić i Šemsudin Mehmedović. Oni se nalaze na službenom putovanju u ime Parlamentarne skupštine BiH na različitim destinacijama, po različitim obavezama. Prema informaciji službe trenutno je u sali prisutno 34 zastupnika. Mi imamo, dakle, uvjete za punopravan rad i odlučivanje, dakle konstatiram da sjednica ima kvorum. 30. aprila 2015. godine obaviješteni ste da će na ovoj sjednici, s obzirom da je riječ o prvoj sjednici u mjesecu, u skladu sa članom 171. Poslovnika, na početku sjednice prije rasprave o dnevnom redu poslanicima biti omogućeno postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi. U skladu sa članom 172. Poslovnika najave za postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi dostavili su sljedeći poslanici: Šemsudin Mehmedović – ministru sigurnosti, najava pitanja upućena je u pripremi 10. sjednice Doma, ali tada nije dat odgovor u usmenoj formi pa je konstatirano da će se odgovor zatražiti na prvoj narednoj sjednici Doma predviđenoj za postavljanje pitanja u usmenoj formi; Fehim Škaljić – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH; Salko Sokolović – ministru finansija i trezora BiH; Jasmin Emrić – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i ministru sigurnosti BiH; Damir Arnaut – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i ministru civilnih poslova BiH; Maja Gasal Vražalica – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i ministru finansija i trezora BiH i Borislav Bojić – predsjedavajućem Vijeća ministara BiH. Ove najave su u skladu sa članom 172. Poslovnika dostavljene predsjedavajućem Vijeća ministara i onom članu Vijeća ministara BiH na koga se pitanje odnosi. 2 Još želim podsjetiti da je osiguran i direktan TV prijenos ovog dijela sjednice u skladu sa članom 171. stav 1. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Sada možemo početi s postavljanjem usmenih poslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Gospodin Mehmedović nije prisutan tako da će njegovo pitanje biti proslijeđeno za narednu sjednicu. Pozivam sada gospodina Fehima Škaljića da postavi pitanje. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene dame i gospodo zastupnici, članovi Vijeća ministara, dobar vam dan. Želio bih predsjedavajućem Vijeća ministara, kojeg nema danas ovdje, postaviti pitanje, ali iskoristiću termin da to učinim. Na početku želim da kažem da u zemljama normalno razvijene demokratije ne postoji ništa važnije od zasijedanja Parlamenta i da izvršne vlasti moraju da budu prisutni na sjednici Parlamenta, a kad se izuzetno desi da se ne može onda se mora u jednoj formi koja je adekvatna, od onoga ko nije došao iz izvršne vlasti, obavijestiti Parlament. Znamo mi danas da imaju forumi, forumi su važna stvar ali su ne obavezujući, a Parlament je obavezujući. Ja sam želio da postavim jedno pitanje koje je za nas sviju izuzetno u Bosni i Hercegovini važno. Radi se o mehanizmu koordinacije. Evropa kojoj težimo, ono o čemu građani traže da uradimo da bi bili članovi zajednice evropskih zemalja radi prosperiteta pojedinca, osiguranja kolektiviteta, bolje budućnosti, traže da politički subjektiviteti i parlamenti to pitanje stave u prioritet. Kažu da bez mehanizma koordinacije nemamo otvaranja procesa ubrzanog evropskog puta i da nam stoji izvan domašaja raspoloživa sredstva koja su od strane EU u predpristupnom postupku obezbijeđena za zemlje kao što smo mi. Pitanje je sljedeće – U kojoj fazi je izgradnja mehanizma koordinacije kad znamo da u Federaciji BiH obaveza opština prema kantonima je minimalna a kantona prema Federaciji u funkcionalnom smislu skoro nikakva, a na državnoj razini u izvršnoj vlasti ne učestvuje dio vlasti koje pokriva 49% teritorije? Ko koordinira proces mehanizma koordinacije u Bosni i Hercegovini, u kojoj fazi je izgradnja tog mehanizma, kad su rokovi i kad možemo na stolu imati taj dokument? Niko nas o tome službeno kao Parlament nije obavijestio. Molim odgovor na to pitanje. Želio bih da ga da predsjedavajući Vijeća ministara ili da ga dobijem u pisanoj formi. Hvala.
Hvala lijepo. Predsjedavajući Vijeća ministara trenutno nije u sali, on vjerovatno ima obaveze, danas je ovdje u zgradi Parlamenta i Sarajevu Biznis forum, imamo posjete prema kojima predsjedavajući Vijeća ministara ima obaveze, a ja ne znam da li neko iz Vijeća ministara želi da da odgovor na ovo pitanje ili ćemo zatražiti da se odgovor na pitanje da u pisanoj formi. Evo, dakle, gospodine Šakljiću prema onome što ja mogu da vidim biće udovoljeno ovoj drugoj alternativi koju ste Vi postavili, a to je da se odgovor na pitanje dostavi u pisanoj formi. Ja tražim od Vijeća ministara, odnosno predsjedavajućeg Vijeća ministara, prema kojem je upućeno ovo pitanje, da se do iduće sjednice odgovor na ovo pitanje da u pisanoj formi. 3 Idemo dalje. Gospodin Salko Sokolović ima riječ, on je trenutno izašao iz sale, sačekat ćemo da se vrati. Do tada bih zamlio gospodina Jasmina Emrića da postavi pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara i ministru sigurnosti BiH. Gospodine Emriću, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, sve vas srdačno pozdravljam, kao i predstavnike Vijeća ministara. Ja želim postaviti pitanje Ministarstvu sigurnosti ili drugom nadležnom organu, ili instituciji Vijeća ministara, a moje pitanje se odnosi na informacije koje su vezane za odlaganje radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori. Kao što znate, nezvanično i nepotvrđeno, mogli smo dobiti informacije oko aktivnosti vlasti u Republici Hrvatskoj na tome da uspostave odlagalište radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori. Nepotvrđene informacije govore o tome da se već vrše neke aktivnosti. Građani sjeverozapadnog dijela Bosne i Hercegovine su u panici, oni se boje za svoje zdravlje i žele znati koliko je ova informacija tačna, da već postoje aktivnosti i sumnja se da se već djelomično i odlaže radioaktivni otpad na lokaciji Trgovska gora. Stoga bih htio da Ministarstvo sigurnosti provjeri ove informacije, da obavijesti građane o njihovoj bezbjednosti i da obavijesti građane da li je ugroženo njihovo zdravlje i život na ovim prostorima. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Ministar sigurnosti će dati odgovor na ovo pitanje, koliko ja razumijem. Izvolite gospodine ministre. Dakle, upravo je u salu ušao i predsjedavajući Vijeća ministara, ja ga pozdravljam, ali vi tražite informaciju u pisanoj formi, tako da nema potrebe da.
Poštovano predsjedništvo, uvaženi poslanici. Vezano za ovo pitanje koje je postavljeno sada ja mogu da dam odgovor da Ministarstvo bezbjednosti BiH nije nadležno za ovaj odgovor, već prvenstveno mislim da je nadležna Državna regulatorna agencija za radijaciju i nuklearnu sigurnost najvećim dijelom i jednim manjim dijelom Ministarstvo za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose. Ja znam da je ministar Ministarstva za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose imao jednu vrstu kontakata sa nadležnim Ministarstvom u Republici Hrvatskoj i da je dobio odgovor za, da ima određenu vrstu odgovora. Ja ne znam sad ima li ovdje predstavnik tog ministarstva i mislim da bi odgovor trebalo potražiti kod ove Državne regulatorne agencije i Ministarstva za spoljne poslove i ekonomske odnose. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodine Emriću, izvolite. 4
Ja nisam zadovoljan odgovorom, jer moje pitanje je bilo postavljeno Vijeću ministara ili drugom nadležnom ministarstvu. Stoga trebalo je ispred Vijeća ministara da neko ko je nadležan kaže građanima sjeverozapadnog dijela Bosne i Hercegovine, a to je nekoliko općina, u kakvom je stanju njihovo zdravlje, da li su oni ugrženi, jer morate razumjeti da je panika u tom dijelu Bosne i Hercegovine. Zašto je panika? Zato što se već više od 15 godina vodi aktivnost na izgradnji odlagališta radioaktivnog otpada i upravo na toj lokaciji. Mi se od 2000. godine aktivno borimo protiv namjere vlasti Republike Hrvatske da na toj lokaciji izgrade takvo odlagalište, a sada ne mogu dobiti informaciju da li je njihovo zdravlje bezbjedno, jesu li oni bezbjedni. Ja zbilja nemam riječi na ovo. Mislim da ste morali imati informaciju, građani to očekuju. Građani meni postavljaju pitanje što mi to radimo u državnim institucijama. Oni žele da budu sigurni da li je njihovo zdravlje upitno ili nije. Ja imam bezbroj primjera i možda i provjerenih informacija o tome da se već dugo radi na ovom problemu, a nažalost evo mi ne možemo dobiti odgovor, odnosno građani koji očekuju odgovor ne mogu ga dobiti. I zbog toga ja nisam zadovoljan ovim odgovorom i tražim da mi to dostavite u pismenoj formi i da to bude provjerena informacija, jer to građani očekuju od mene, ja živim na tim prostorima i predstavnik sam tih građana. Hvala lijepa.
Hvala Vam lijepo gospodine Emriću. Hvala Vama ministre. Mislim da nema potrebe više da se zadržavamo na ovome, osim što ću ja dati jedno pojašnjenje. Dakle, ovdje je i zamjenik direktora nadležne Agencije, može i on davati odgovore, ali ja mislim da je najbolje da Vi odgovor dobijete, kako ste sami kazali, u pisanoj formi. A danas je planirana tačka dnevnog reda vezano za Vašu inicijativu gospodine Emriću, Vi ste je vidjeli opisanu, mi ćemo se danas baviti kroz tu tačku dnevnog reda ovim pitanjem. Mi se vraćamo sada do gospodina Sokolovića koji se vratio u salu da postavi pitanje. Izvolite gospodine Sokoloviću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Moje je pitanje usmjereno, postavljam pitanje Pravobranilaštvu BiH i Ministarstvu finansija i trezora. Ured za reviziju institucija BiH je proveo reviziju učinka na temu „Izdaci za sudske sporove“. Nalazi revizije ukazuju da institucije BiH rijetko poduzimaju mjere za prevenciju sudskih sporova, a da su analize sudskih sporova malobrojne i zakašnjele. To dovodi do dodatnih izdataka za sudske sporove. U periodu od 2008. do '13. institucije BiH, kao tužena strana, izgubile su 313 parničnih predmeta. Izgubljeni parnični predmeti imaju trenutna povećanja. Institucije BiH kasne u izvršavanju sudskih presuda što uzrokuje dodatne sudske troškove. Od 14,6 miliona KM isplaćenih izdataka za sudske sporove u tretiranom periodu, znači 2008.–2013. oko 700.000 isplaćeno je kao posljedica neblagovremene realizacije sudskih sporova. Imajući u vidu naprijed navedeno od Pravobranilaštva BiH tražim informaciju o poduzetim aktivnostima da se ovaj negativni trend zaustavi, obzirom da je Pravobranilaštvo BiH odgovorno za zastupanje pred mjerodavnim sudovima. Takođe i Ministarstvo finansija i trezora BiH koje je odgovorno za realizaciju i evidentiranje izdataka po sudskim sporovima. Hvala. 5
Hvala lijepo. Odgovor će dati zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministar finansija u Vijeću ministara BiH i trezora, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, kolege ministri, dame i gospodo. Ured za reviziju institucija BiH svoju reviziju učinaka na temu „Izdaci za sudske sporove“ izvršio je za period 2008.–2013. godina. U navedenih 6 revidiranih godina po sudskim presudama je isplaćeno 14,6 miliona maraka. U ovom Izvješću Ured je procijenio da je oko 700.000 maraka isplaćeno kao posljedica nepravovremene realizacije sudskih presuda. Uočavajući slabosti i poštujući preporuke Ureda za reviziju institucija BiH Ministarstvo finansija i trezora BiH donijelo je Instrukciju o načinu izvršenja plaćanja izvršnih sudskih presuda preko Proračuna BiH pod brojem 08021458-1/11. Navedenom Instrukcijom je precizirano da kao temelj za izvršenje, odnosno plaćanje sudskih presuda može biti nalog Pravobraniteljstva BiH Ministarstvu financija i trezora da izvrši plaćanje po pravosnažnoj sudskoj presudi i izvršno sudsko rješenje koje se realizira od strane Poslovne banke u sustav Jedinstvenog računa trezora. Navedenom Instrukcijom je detaljno definirana procedura plaćanja pravosnažnih sudskih presuda u roku od 15 dana od donošenja pravosnažnog rješenja, s ciljem izbjegavanja dodatnih troškova izvršnog postupka kao međusobna komunikacija s Pravobraniteljstvom po pitanju dostavljanja naloga za plaćanje sa svim neophodnim elementima. Treba naglasiti da je Ministarstvo financija i trezora na pomenuto Izvješće Ureda za reviziju o reviziji učinka na temu „Izdaci za sudske sporove“, dostavilo svoje komentare koje obuhvataju i određene aktivnosti koje je poduzelo Ministarstvo. One su sljedeće – Ministarstvo je pokrenulo aktivnosti na pripremi softferskog rješenja koje će omogućiti razmjenu podataka sa Visokim sudskim i tužiteljskim vijećem vezano za pravosnažne sudske presude. Ministarstvo je formiralo i stručni tim sa zadatkom pripreme razmjene podataka sa Visokim sudskim i tužiteljskim vijećem gdje će softfersko rješenje u prvom redu omogućiti ažurnu evidenciju o svim pravosnažnim sudskim presudama kao i potrebni elementi za izvršenje plaćanja istih u zadanom roku. Isto tako Ministarstvo je razmotrilo i mogućnost da se kroz evidenciju koju raspolaže Visoko sudsko i tužilačko vijeće omogući naprednije planiranje sredstava u Proračunu potrebnih za izvršenje sudskih presuda. Sektor za trezorsko poslovanje u okviru Ministarstva je poduzelo veliki dio aktivnosti u cilju pravovremenog i ispravnog izvršenja sudskih presuda, što je konstatirano i u samom Izvješću Ureda za revizju. Nakon donošenja pomenute Instrukcije kao i gore pomenutih aktivnosti i radnje koje je poduzelo Ministarstvo može se konstatirati da je u posljednim godinama evidentiran pad broja pokrenutih izvršnih postupaka, odnosno broj izgubljenih sudskih postupaka, a što je i jedna od konstatacija Ureda za reviziju institucija u svom Izvješću. Evo, toliko i hvala vam.
Hvala Vama gospodine Bevanda. Gospodine Sokoloviću, imate li potrebu da date komentar? Izvolite. 6
Hvala. Ja sam mislio da gospodin Bevanda ostane tu, jer ću kratko. Mene sad samo interesuje ovo o čemu ste Vi govorili, možemo li to smatrati sistemskim rješenjem ili ad hoc rješenjem? Eto samo u tom dijelu.
/nije uključen mikrofon/
Sistemskim rješenjem. Dobro, hvala.
Hvala Vam gospodine Sokoloviću. Mi idemo dalje. Riječ ima gospodin Damir Arnaut – pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara i ministru civilnih poslova BiH. Gospodine Arnaute, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poslaničko pitanje – Da li je Ministarstvo civilnih poslova BiH, kao nadležno ministarstvo, vodilo bilo kakve konsultacije ili pregovore sa nadležnim organima Australije u vezi predloženog Sporazuma o socijalnom osiguranju između naše dvije zemlje nakon juna 2013. godine, te ako jeste između koga su ti kontakti održani i kada? Kratko obrazloženje: Ministarstvo civilnih poslova je putem Ministarstva vanjskih poslova i Ambasade BiH u Kamberiju još u martu 2007. godine predložilo Australiji sklapanje Sporazuma o socijalnom osiguranju jer se radi o daleko najbitnijem primarnom interesu za preko 50.000 bh građana u toj zemlji. Više od tri godine nije bilo nikakvih pomaka, a potom je ishođena odluka Vlade Australije da otpočne pregovore. Održana je jedna runda na inicijativu australske strane u junu 2013. godine, međutim volio bih znati šta se u periodu nakon toga dešavalo po ovom pitanju? Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zamjenik ministra civilnih poslova, ima riječ. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, uvaženi poslanici Parlamentarne skupštine. Vezano za ovo bitno pitanje koje je uvaženi poslanik Arnaut postavio mi smo dali jedan iscrpan odgovor za aktivnosti vezane za 2013. i 2014 godinu. Naknadno pitanje upućeno, dozvolite mi da dam kratak odgovor. Ministarstvo civilnih poslova BiH vodilo je konsultacije sa nadležnim organima Australije u toku 2015. godine vezano za održavanje pregovora u vezi zaključivanja Sporazuma o socijalnom osiguranju. Kao rezultat toga 23. aprila ove godine stigla je elektronska potvrda od gospodina Pitera Hačinsona, direktora 7 Sektora za socijalne usluge u Australiji, koji je prihvatio prijedlog ovog Ministarstva, dakle Ministarstva civilnih poslova, da se naredni krug pregovora održi u novembru mjesecu ove godine u Kamberi. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Đorđu Milićeviću, zamjeniku ministra civilnih poslova u Vijeću ministara BiH. Gospodine Arnaut, imate li potrebe da date komentar? Ako imate izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Nisam zadovoljan odgovorom s obzirom da je pomenuto da je u pismenoj formi dostavljeno, međutim nije. Ovo je prvi put da čujem o toj komunikaciji jednoj, te da podsjetim ukoliko jeste, između koga su ti kontakti održani i kada? Volio bih ovo pitanje dobiti u pismenoj formi u skladu sa Poslovnikom, odnosno odgovor na to pitanje u skladu sa Poslovnikom dobiti u pismenoj formi.
Hvala Vam lijepo gospodine Arnaut. Pozivam Vijeće ministara da u skladu sa ovim dodatnim zahtjevom uvaženog zastupnika u pisanoj formi da odgovor na ovo pitanje, uvažavajući i zahtjev za ovom dopunom. Riječ ima gospođa Maja Gasal-Vražalica, pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara i ministru finansija i trezora BiH. Gospođo Gasal-Vražalica, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući zahvaljujem. Pozdravljam sve prisutne. Molim ministra finansija i trezora BiH da mi odgovori – Da li postoji problem oko pogrešne uplate doprinosa za zdravstveno osiguranje i osiguranje za slučaj nezaposlenosti u institucijama BiH koji imaju prebivalište u Federaciji BiH? U vezi s ovim pitanjem imam dopise upućene Ministarstvu finansija i trezora BiH i Poreske uprave Federacije BiH, te prepiske u vezi sa ovim pitanjem Ministarstvo finansija i trezora BiH i Kantonalnog poreskog ureda Ispostava Centar. Iz toga se vidi da problem oko pogrešne uplate ovih doprinosa od 01. januara 2011. postoji, te da taj problem do danas nije riješen i da sredstva koja su pogrešno uplaćena nisu vraćena u Proračun institucija BiH. Posebno je indikativan dopis Kantonalnog poreskog ureda Ispostava Centar od 06. marta 2015. godine upućen Sektoru za finansije Parlamentarne skupštine BiH u kojem se navodi da i nakon više upozorenja uplata doprinosa i dalje se vrši na pogrešan način, te da se na taj način onemogućava zaposlenicima da ostvaruju pravo na mirovinu i zdravstveno osiguranje. Imam informacije da zaposlenici Parlamentarne skupštine, među kojima i moje kolegice i kolege zastupnici koji su otišli u penziju nakon 01.01.2011. godine, ni do dan danas nisu regulirali u potpunosti mirovinu, budući da u Fondu mirovinskog osiguranja uopće nije evidentiran staž ostvaren nakon ovog datuma. 8 S tim u vezi molim da mi odgovorite – Koliki je iznos pogrešno uplaćenih sredstava za ove doprinose, te šta ste poduzeli da se sporni iznos koji je pogrešno uplaćen vrati u Proračun institucija BiH, kao i kada će ovaj problem biti riješen? Zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Ministar Bevanda ima riječ. Izvolite.
Još jednom pozdrav svima. Pitanje postoji li problem, problem postoji. Naime, Porezna uprava Federacije tokom 2013. godine je informirala Ministarstvo financija i trezora da postoje problemi pri učitavanju mjesečnih izvještajnih prijava, tzv. MIP obrazaca za 2011., '12. i '13. godinu, siječanj i veljača, prema nadležnim fondovima, a kao posljedica pogrešno uplaćenih sredstava po osnovu doprinosa za osiguranje o nezaposlenosti i doprinosa za zdravstveno osiguranje. Naime, za pojedine zaposlene u institucijama BiH čije je mjesto prebivališta u Federaciji, dio doprinosa osiguranja od nezaposlenosti i doprinosa za zdravstveno osiguranje je uplaćivan prema mjestu sjedišta institucije BiH u kojoj zaposleni ima radno pravni status, a ne prema mjestu prebivališta zaposlenih, što je u suprotnosti sa odredbama Pravilnika o načinu uplate javnih prihoda, Proračuna i vanproračunskih fondova na teritoriji Federacije BiH. I tu ste upravu. U tom smislu važno je naglasiti da je učitavanjem MIP obrazaca za 2011. i '12. godinu Porezna uprava vršila tek krajem 2012. godine. Ministarstvo financija i trezora je dostavilo institucijama BiH Informaciju, obavještenje, instrukciju broj: 0841612103-1/14 od 24.02.2014. godine kojim je od istih zahtijevano poduzimanje konkretnih mjera i aktivnosti u cilju rješavanja predmetnog problema. Ministarstvo je predmetnim aktom, naime između ostalog zahtijevalo od svih institucija BiH da pripreme zahtjev za povrat pogrešno uplaćenih sredstava, te da iste dostave Poreznoj upravi Federacije. Po izvršenom povratu pogrešno uplaćenih sredstava institucija BiH je dužna da u suradnji sa Ministarstvom financija i trezora izvrši ponovo uplatu doprinosa za osiguranje od nezaposlenosti i doprinosa za zdravstveno osiguranje prema mjestu prebivalištas zaposlenog. Važno je naglasiti da je najveći broj institucija BiH već riješio naprijed navedeni problem sukladno ovoj Instrukciji. Npr. u cijelosti Ministarstvo komunikacija i transporta, Ministarstvo vanjske trgovine, Agencije za lijekove i medicinska sredstva, Institut za intelktualno vlasništvo, Ministarstvo civilnih poslova itd. Dakle, za naprijed navedene institucije su uspješno učitani MIP obrasci za navedene tri godine prema nadležnim fondovima. Brzinom kojom će Parlamentarna skupština riješiti naprijed navedeni problem zavisi od ažurnosti kako nadležne službe u okviru Parlamentarne skupštine, tako i nadležnih službi u okviru Porezne uprave Federacije, te nadležnih kantonalnih fondova. To bi bio cjelovit odgovor.
Hvala Vam lijepo. Gospođo Gasal-Vražalica, imate li potrebu da dajete komentar? 9
Hvala uvaženom ministru. Iz navedenog se vidi da su neki zbog svoje ažurnosti riješili taj problem neki nisu. Ja Vas molim ako nije problem da mi dostavite u pismenom obliku. Hvala.
Evo, čuli ste, dakle nema potrebe da ponavljam, doći će odgovor i u pisanoj formi. A ja pozivam naravno institucije koje nisu ažurirale stanje, sa ovim o čemu je govorio uvaženi ministar, da to urade. Sada je na redu gospodin Borislav Bojić. Gospodine Bojiću, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Ja imam vrlo kratko pitanje, obzirom da smo mi na jednoj od naših sjednica, koja je održana 15.01., moje pitanje se odnosi na Agenciju za forenzička ispitivanja i vještačenje. Naime, postavlja se pitanje – Zašto forenzičko ispitivanje i vještačenje već 4 mjeseca praktično nije realizovalo zaključak Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. I s tim u vezi imala je obavezu da obavijesti javnost i Parlamentarnu skupštinu. Do sada nije došlo do obavještavanja. A u vezi sa razlozima mene zanima šta je osnovni problem i zbog čega nije izvršeno vještačenje. Naime, mi smo na 3. sjednici Predstavničkog doma, koja je održana 15.01., u okviru rasprave razmatranje pritisaka na slobodu informisanja i slobodu medija u Bosni i Hercegovini sa posebnim osvrtom na policijski pretres i blokiranje redakcije portala Klix.ba, usvojena su 4 zaključka. Od ta 4 zaključka, naravno svi su oni važni, ali izdvajam ovaj koji se odnosi na poziv Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja da utvrdi autentičnost audijskog snimka afere „dva papka“ i da o rezultatima obavijesti javnost i nadležne institucije BiH. Pa me zanima da li je, i ne znam da li ima predstavnik ove Agencije ovdje.
Dakle, ima, prisutna je direktorica ovdje, ali mi imamo Poslovnik takav koji kaže da se pitanje postavlja Vijeću ministara i ukoliko se radi o agenciji koja je u sastavu ministarstva odgovor daje ministar, a ukoliko je ona samostalna onda odgovor daje predsjedavajući Vijeća ministara. Ako nemamo pripremljen odgovor na ovo pitanje, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] nemamo, ja molim, dakle, prisutnu direktoricu da u komunikaciji sa Ministarstvom sigurnosti i Vijećem ministara ili već u čijem sastavu se nalazite pripremite ovaj odgovor i date odgovor usmeno na idućoj sjednici. To će uraditi ministar sigurnosti ili predsjedavajući Vijeća ministara zavisno od, mislim da je to ministar sigurnosti. Hvala vam lijepo. 10 Poštovane dame i gospodo nema više najavljenih pitanja. Mi smo ovu predtačku dnevnog reda završili, nastavljamo dalje sa sjednicom. U pripremi, dakle, ove sjednice Doma održane su sjednice komisija Doma i zajedničkih komisija oba doma, osim Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije koja kao što znate još uvijek nije konstituirana, na kojima je postojao kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda, kojeg ste vi ranije dobili, ja želim da vas obavijestim o sljedećem. Na dnevni red dodate su: Tačka 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon od 12.05.2015. godine Tačka 4. Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2015. godinu – predlagač: Predsjedništvo BiH, od 05.05.2015. (prvo čitanje). Tačka 16. Izvještaj Komisije za saobraćaj i komunikacije o javnom saslušanju predstavnika BHANSA, BHDCA i Vijeća ministara BiH u vezi s propustima navedenim u Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Kontrola zračnog saobraćaja Bosne i Hercegovine“, od 27.04.2015. Tačka 22. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Tačka 23. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH. Tačka 24. Prijedlog zaključka poslanika Jasmina Emrića, koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma, pripremi i dostavi Informaciju o postupku razgovora o ocjenjivanju i odobrenju pogodnosti lokacije na Trgovskoj gori za smještaj Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada koji vodi Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske“, od 29.04.2015. Tačka 29. Razmatranje ostavke Semihe Borovac na mjesto člana i prvog zamjenika Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina, ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, akt od 20.04.2015. Tačka 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vojnoj finansijskoj saradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske i Provedbenog protokola u vezi s finansijskom pomoći između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske, od 04.05.2015. Tačka 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 3 na Ugovor o finansiranju sklopljen između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke 21.12.2005. u Sarajevu i 28.12.2005. u Luksemburgu, s naknadnim izmjenama (Ugovor o finansiranju) za projekat – Željeznice u BiH II (Fi 23.376), od 06.05.2015. 11 Dopunjene su: Tačka 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagač: poslanik Denis Bećirović s Izvještajem Ustavnopravne komisije. Ovo je i ranije bilo u dnevnom redu ali je negativan Izvještaj Ustavnopravne komisije pa je to ta vrsta dopune. Tačka 6. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona BiH – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon je od 23.02.2015. godine s Mišljenjem, negativnim Mišljenjem Usavnopravne komisije. S ranijeg dnevnog reda skinuta je: Tačka 14. Izvještaj Centralne banke BiH za 2014. godinu i to pod: 1. Financijski izvještaj za godinu koja je završila 31.12.2014. godine i 2. Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2014. godinu, broj: 01-50-19-496/15 od 03.04.2015. godine na zahtjev Centralne banke BiH zbog nemogućnosti prisustva sjednici Doma. Poštovane dame i gospodo, ja želim također da vas obavijestim da smo mi prošlu sjednicu odgodili nakon terorističkog napada na policijsku stanicu u Zvorniku, da smo zatražili kao Kolegij informaciju od Vijeća ministara na tu temu. Nakon toga uslijedili su i drugi događaji vezani za pretrese i hapšenja po Republici Srpskoj u akciji „Ruben“, i mi smo, pošto nismo dobili, dobili smo, dakle, informaciju od Vijeća ministara da se informacija izrađuje, cjelokupna informacija, Kolegi je zaključio jučer da se dopunjena informacija sa svim, dakle, ovim događajima i o napadu na policijsku stanicu, a i o događajima prije i poslije toga svih policijskih agencija u Bosni i Hercegovini uradi od strane Vijeća ministara i dostavi, i to će biti predmet iduće sjednice dnevnog reda. Ja molim Vijeće ministara da o ovome vodi računa, ovo sam izgovorio jer su ovdje prisutni i mediji i Vijeće ministara BiH. Poštovane dame i gospodo, ovo je sve što sam ja imao da kažem u uvodu oko dnevnog reda. Ja sada otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite, ko želi da govori? Gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo članovi Predsjedništva, predsjedavajući Savjeta ministara, ministri, kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Žao mi je što moram danas da konstatujem da Kolegij je odustao od vlastitih, što je odustao od vlastitih zaključaka i da to samo po sebi šalje lošu političku poruku. Stoga ću iskoristiti ovu priliku da predložim dopunu dnevnog reda i kao prvu tačku dnevnog reda, u skladu sa Poslovnikom, član 71. stav 1., predlažem, dakle, prvu tačku dnevnog reda koja bi glasila – Izvještaj Ministarstva bezbjednosti o terorističkom napadu koji se desio na policijsku stanicu u Zvorniku. Ovako ponašanje Parlamenta traženje zbirnih izvještaja ... nove, ili očekujući nove terorističke akte, prijeti opasnost da ova institucija preraste u kolijevku za njegovanje, u ljuljačku ako je nekom to lakše, za njegovanje terorizma i terorističkih akcija. Osuda terorizma traži politički konsenzus i aktivnosti traže politički konsenzus. Odlaganjem izvještaja, traženjem zbirnih izvještaja zapravo se šalje, onima koji se bave tim nesretnim poslom, poruka – vi se baviti svojim poslom, a mi ćemo se baviti izvještajima. Zato tražim danas, ako treba da napravimo i pauzu i da prekinemo sjednicu ovoga Doma sve dotle dok ne dobijemo izvještaj. To bi bila jasna poruka šta ovaj Parlament misli o takvim i sličnim događajima. 12 I druga izmjena, tražim da se skine treća tačka dnevnog reda, a to je – Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH po hitnom postupku u skladu sa članom, u skladu takođe sa Poslovnikom. Pa, naime o čemu se radi, ja imam informaciju da je Savjet ministara donio na telefonskoj sjednici odluku i prihvatio ovaj Prijedlog izmjena i dopuna zakona. Dugo se mi bavimo ovim i prepiskama i razgovorima sa Manivalom. Mislim da Bosna i Hervcegovina treba da ispuni taj uslov, ali da svi u Bosni i Hercegovini iskažu spremnost i u skladu sa ustavnim kompetencijama da rade svoj dio posla. Ja mislim da će ove izmjene i dopune, danas koje će parlamentarna većina usvojiti ili ne usvojiti, nanijeti više štete nego koristi. Zašto tražim da se skine tačka s dnevnog reda? Prvo, znate da su bile primjedbe Vlade Republike Srpske i da su ministarstva održala sastanak, vodili razgovore i da nisu prihvaćene primjedbe Ministarstva pravde Republike Srpske, koja naravno ima svoje ingerencije u ovom poslu. Na ovakav način se komplikuje i usložnjava pitanje nadležnosti u većini slučajeva izvršavanje krivičnog djela pranja novca između entiteta i Bosne i Hercegovine. Ovo je posebno izraženo kada se radi o slučajevima kada krivično djelo pranja novca potiče iz prediktivnog krivičnog djela, te bi u tim predmetima za prediktivno krivično djelo na osnovu krivičnog zakona entiteta bilo nadležno entitetsko tužilaštvo, a za krivično djelo pranja novca Tužilaštvo BiH. To bi dalje podrazumijevalo da se protiv istog osumnjičenog krivca vode dva krivična postupka, jedan na nivou entiteta, drugi na nivou Bosne i Hercegovine, a ne jedinstveni krivični postupak, što bi sa pozcije ljudskih prava bilo nedopustivo. Drugo, nemogućnost procesuiranja počinilaca krivičnog djela pranja novca od strane bilo kojeg tužilaštva u Republici Srpskoj, jer se s obzirom na teritorijalni princip na kojem insistira Ministarstvo pravde BiH, tužilaštva u Republici Srpskoj gotovo ne bi bila nadležna za krivična djela pranja novca. I treće, u slučaju usvajanja ovakvog prijedloga, s obzirom da se prdloženim izmjenama u svim slučajevima procesuiranja po krivičnom djelu pranja novca utvrđuje nadležnost Tužilaštva i Suda BiH, imovina oduzeta nakon okončanja postupka po važećim propisima postali bi imovina Bosne i Hercegovine, bez obzira što bi štetne posljedice počinjenjem tog krivičnog djela mogle nastupiti i za Republiku Srpsku. Dugo smo se mi i u prošlom sazivu bavili izmjenama i dopunama ovog Zakona. Ne insistira Manival na ovakvim rješenjima, dakle ne insistira, moguć je dogovor. Zato smo mi u prošlom sazivu pozivali da se sjedne, razgovara i da se stvari približe da Bosna i Hercegovina ne bi imala problema i da njeni investitori i građani ne bi imali problema. Upozoravam da ovakvo usvajanje zakona će nanijeti mnogo više štete nego koristi. Nije nekada ni bitno, a ovdje se radi o prenosu nadležnosti, nije nekada ni bitno da li se radi, ja sam 18 godina u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine i mislim da politički procesi, novi početak za Bosnu i Hercegovinu podrazumijeva više sporazumijevanja. Isti bi odnos imali da takav stav ima i Vlada Federacije. I zato ja mislim da arogancija koja se pokazuje, nekada se meni lično stavovi iz Republike Srpske nisu sviđali, ali naprosto ukoliko želimo graditi neki zajednički ambijent moramo da razgovaramo i da ih uvažavamo. Zato ja tražim da se skine ova tačka dnevnog reda, pogotovo njen hitni postupak, da se sjedne i razgovara i da se stvara atmosfera povjerenja. Ja sam 17 godina, bez obzira ko je bio vlast, ko je bio opozicija, od Živka Radišića, Bore Paravca i nadalje, u instucijama vlasti Bosne i Hercegovine i nikad nije bilo ovakva nesporazumijevanja između Banja Luke i predstavnika Srba u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine. Ja pozivam da se to ne čini, to naprosto nije dobro, ta utakmica neće donijeti dobro. I zato tražim da se ova tačka skine s dnevnog reda, ne optužujem nikoga, pozivam na saradnju i razumijevanje, nemojte da se stvari bezveze dovode u situaciju da pravimo više štete nego koristi i za državu i za entitete. Hvala vam lijepo. 13
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Staša Košarac. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Repliku ima gospođa Aleksandra Pandurević. Ja bi Vas molio samo da vodimo računa.
Predsjedavajući ja bih zaista Vas molila da vodite računa o tom da ovo nije rasprava o tačkama dnevnog reda, nego rasprava o dnevnom redu. Ukoliko ovaj dnevni red bude usvojen kolege će imati priliku da kažu svoje mišljenje o izmjenama i dopunama zakona.
Da, upravu ste, međutim ja imam, ja imam limite koji su propisani Poslovnikom, zastupnik ima pravo da tri minuta obrazlaže tačku dnevnog reda. On je obrazlagao dvije tačke dnevnog reda, ja sam vodio računa, dakle, o tome, tako da slažem se s Vama da ne treba koristiti priliku kad se predlaže dnevni red da se pravi elaboracija i izazivaju replike, ali pozivam vas da poštujete svi Poslovnik. Ja očigledno neću biti u stanju sam bez svih vas zajedno da to izvedem na pravi put. Riječ ima gospodin Staša Košarac. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, članovi Savjeta ministara i drugi predstavnici institucija. U skladu sa članom 71. stav 1. Poslovnika Predstavničkog doma predlažemo kao drugu tačku dnevnog reda razmatranje i usvajanje sljedeće tačke dnevnog reda – Odluka o razrešenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma, odnosno člana Kolegijuma Predstavničkog doma. Vi dobro znate da je Klub poslanika SNSD-a na 3., 5., 6., 7., 8., 9. i 10. sjednici, kao i na 1. i 3. hitnoj sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlagao ovu tačku dnevnog reda. Javnost je u više navrata informisana o razlozima zbog kojih je SNSD pokrenuo inicijativu za smjenu gospodina Šefika Džaferovića, imajući u vidu neophodnu potrebu da iskažemo naš stav da dokumentacija koja je dostavljena Tužilaštvu u više navrata daje nam za obavezu da tražimo odgovornost gospodina Džaferovića zbog činjenica da nije spriječio, prijavio, a kasnije niti procesuirao ratne zločine nad Srbima u Bosni i Hercegovini. Isto tako Klub poslanika SNSD-a i SNSD generalno vodi odgovornu politiku, imamo niz dopisa koje imamo od nevladinog sektora okupljenih oko tih tema, da izražavaju potpuno nezadovoljstvo time što je gospodin Šefik Džaferović predsjedavajući i naravno naša obaveza jeste da u skladu sa svim normama insistiramo na jednoj takvoj odluci i potrebi donošenja odluke o razrješenju Šefika Džaferovića sa pozicije predsjedavajućeg. Istovremeno, a imajući u vidu i najnoviju eskalaciju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini, te suočeni sa bezočnim terorističkim napadom na policijsku stanicu u Zvorniku, kojeg smatramo 14 napadom, rekao bih, na Republiku Srpsku i njene institucije, ali isto tako i napadom na dejtonsku Bosnu i Hercegovinu, kao razlog za uvrštavanje ove tačke dnevnog reda navodimo i činjenice da postoje kredibilne optužbe da je gospodin Džaferović učestvovao u protivustavnom i antidejtonskom djelovanju, odnosno procesu dodjele državljanstava stranim borcima afro- azijskog porijekla, odnosno u stvaranju uslova za njihov ostanak u Bosni i Hercegovini nakon rata. Na taj način se omogućio opstanak i širenje radikalne vjerske ideologije koja danas predstavlja najveću bezbjednosnu prijetnju kako u Bosni i Hercegovini tako i širom svijeta. S tim u vezi ja pozivam kolegice i kolege, a imajući takođe kao argument i negaciju 9. januara gdje je gospodin Šefik Džaferović više puta u javnosti negirao 9. januar, što takođe za nas iz SNSD-a jeste antiustavno i antidejtonsko djelovanje, pozivam kolegice i kolege da podrže našu inicijativu i da danas ovo uvrstimo u dnevni red i izjasnimo se pozitivno o ovoj odluci. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvažene kolege. Ja ne želim, naravno, predložiti, ovaj, ništa novo, nego želim da mi se dostavi u pismenoj formi, odnosno svima nama prijedlozi ovih novih tačaka dnevnog reda, osobno ova druga je interesantna kao nova, pa bi bilo dobro da dobijemo znači pismeno prije izjašnjavanja.
Hvala lijepo. Da li još neko želi da govori? Dakle, ovako ova tačka dnevnog reda o kojoj je govorio gospodin Košarac ona već postoji, dakle, u pisanoj formi. Što se tiče ove druge vezane za skidanje Krivičnog zakona sa dnevnog reda, nju nije moguće skinuti sa dnevnog reda, to je obavezna tačka dnevnog reda, o tome neće biti glasanja, ja sam dužan da vas o tome obavjestim, o tome ćete se moći izjašnjavati kada dođemo u situaciju da se izjašnjavamo oko same procedure. Što se tiče prvog prijedloga gospodina Špirića, dakle ja sam vas obavjestio da je Kolegij, a onda Kolegij u proširenom sastavu nakon što nismo dobili informaciju, da je stigla informacija mi bi smo to uvrstili u dnevni red, a desili su se i događaji nakon terorističkog napada na policijsku stanicu u Zvorniku, zatražio cjelovitu informaciju i dobićemo cjelovitu informaciju. Kada stigne mi ćemo o tome raspravljati. Ali ja to treba da stavim na glasanje, jer to je prijedlog kolege Špirića. Dakle, ja vas pozivam sada da se izjasnite o prijedlogu gospodina Nikole Špirića, da se uvrsti ova posebna tačka dnevnog reda vezana za teroristički napad. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, imamo 11 glasova za, 7 glasova protiv i 15 suzdržanih glasova, nema dovoljne entitetske većine iz Federacije BiH. 15 O tome ćemo se usaglašavati naknadno. Dakle, ova tačka danas neće biti na dnevnom redu. Prelazimo na izjašnjavanje o tački dnevnog reda gospodina Staše Košarca. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 6 za, 25 protiv, 2 suzdržana. Konstatujem da prijedlog gospodina Staše Košarca nije dobio potrebnu podršku. Prema tome, poštovane dame i gospodo, ja konstatujem da 11. sjednica Doma, Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ima sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 10. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-7/15, od 12.05.2015.; 4. Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2015. godinu – predlagač: Predsjedništvo BiH, zakon broj: 01,02-02-1-6/15, od 05.05.2015. (prvo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagač: poslanik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-3/15, od 26.02.2015., s Izvještajem Ustavnopravne komisije; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-38/14, od 03.11.2014. (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona BiH – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-2/15, od 23.02.2015., s Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 8. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-5/15, od 26.03.2015.; 9. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2014. godinu, broj: 01,02-50-19-422/15, od 23.03.2015.; 10. Izvještaji Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH: a) Izvještaj o izdatim ispravama za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2013. godinu, b) Izvještaj o realizaciji vanjskotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2012. godinu, akt broj: 01,02-24-1446/14, od 26.12.2014.; 11. Izvještaj o učešću pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u operacijama podrške miru, materijal Predsjedništva BiH, akt broj: 01,02-03-42/15, od 05.01.2015.; 12. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2014. godinu, broj: 05/2-50-19-238/15, od 10.02.2015.; 13. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2014. godinu, broj: 01,02-50- 19-338/15, od 03.03.2015.; 16 14. Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina BiH za 2014. godinu, akt broj: 01,02-50-19- 373/15, od 12.03.2015.; 15. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina, ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2014. godinu, broj: 01,02-37-451/15, od 26.03.2015. 16. Izvještaj Komisije za saobraćaj i komunikacije o javnom saslušanju predstavnika BHANSA, BHDCA i Vijeća ministara BiH u vezi s propustima navedenim u Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Kontrola zračnog saobraćaja Bosne i Hercegovine“, broj: 01/5-16-1-1131/14, od 27.04.2015.; 17. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2014. godinu, broj: 01,02-50-19-486/15, od 01.04.2015.; 18. Informacija Izvozno-kreditne agencije BiH o mjerama i radnjama koje su preduzete s ciljem otklanjanja teškoća i osiguranja potrebnih preduslova za normalan rad, broj: 01- 50-19-487/15, od 01.04.2015.; 19. Informacija o godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga BiH u inozemstvu za 2015. godinu, materijal Ministarstva odbrane BiH, broj: 03/1-03-971/14, od 01.09.2014., sa Izmjenama i dopunama godišnjeg plana obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga BiH u inozemstvu za 2015. godinu, broj: 03/1,03/1a-03-339/15, od 03.03.2015.; 20. Državni akcioni plan o hitnim slučajevima zaštite stanovništva od jonizujućeg zračenja u slučaju vanrednog događaja, nuklearne nesreće ili nastanka štete, materijal Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH, broj: 01,02-04-1372/14, od 16.12.2014.; 21. Prijedlog rezolucije o Sutorini – predlagač: poslanik Denis Bećirović, broj: 01-02-2- 1440/14, od 24.12.2014.; 22. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 23. Prijedlog odluke о imenovanju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH; 24. Prijedlog zaključka poslanika Jasmina Emrića, koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma, pripremi i dostavi Informaciju o postupku razgovora o ocjenjivanju i odobrenju pogodnosti lokacije na Trgovskoj gori za smještaj Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada koji vodi Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske“, akt broj: 01-50-1-628-1/15, od 29.04.2015.; 25. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine – predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-538/15, od 09.04.2015.; 26. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta – predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-539/15, od 09.04.2015.; 27. Prijedlog zaključka o formiranju Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva Bosne i Hercegovine – predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-540/15, od 09.04.2015.; 17 28. Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o izboru članova zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagač: poslanik Damir Bećirović, akt broj: 01-50-19- 1412-1/14, od 08.04.2015.; 29. Razmatranje ostavke Semihe Borovac na mjesto člana i prvog zamjenika Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina, ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, akt broj: 01,02-34- 1-501/15, od 22.04.2015. i akt broj: 05/6-34-1-501/15, od 20.04.2015.; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vojnoj finansijskoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske i Provedbenog protokola u vezi s finansijskom pomoći između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske, broj: 01,02-05-2-644/15, od 04.05.2015.; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 3 na Ugovor o finansiranju sklopljen između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke 21.12.2005. u Sarajevu i 28.12.2005. u Luksemburgu, s naknadnim izmjenama (Ugovor o finansiranju) za projekat – Željeznice u BiH II (Fi 23.376), broj: 01,02-05-2-650/15, od 06.05.2015. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 10. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Otvaram raspravu o Zapisniku. Ima li primjedbi? Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to su Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pitanje sam postavio 25.03.2015. godine, a 07.05. je datiran odgovor koji sam zaprimio 08.05., dakle želim da se konstatuje da je član 175. stav 2. Poslovnika povrijeđen u ovom slučaju i da se to unese u zapisnik u skladu sa Poslovnikom. Član 175. stav 2. jasno kaže – odgovor u pisanoj formi mora se dati u roku od 30 dana od dana kad je pitanje dostavljeno onome kome je upućeno. Dakle, taj rok je probijen, i mislim, zaista ne vidim razlog zbog čega na izuzetno jednostavno postavljeno pitanje, o jednostavnoj temi zašto Vijeću ministara treba više od 30 dana. U svakom slučaju u skladu s Poslovnikom tražim da se ova poslovnička primjedba unese u zapisnik.
Hvala Vam lijepo. Gospodin Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pitanje sam postavio na 5. sjednici, održanoj 29.04.2015. godine. Dakle, pitanje je bilo Ministarstvu finansija – da li je usvojen dokument Okvirnog proračuna za 2014. godinu, za fiskalnu 2015., '16. i '17. godinu? Dakle, dobio sam pismeni odgovor koji je vrlo interesantan, a kaže da iako je to zakonska obaveza, iako je dokument Okvirnog budžeta srednjoročni plan prihoda i rashoda, dakle napominjem da je zakonska obaveza, u odgovoru jasno stoji, citiraću – još uvijek nije razmatran i usvojen zbog činjenice da je prethodni saziv Vijeća ministara BiH zauzeo stajalište da sve bitne dokumente, kao štu dokument Okvirnog budžeta 2015.-2017. godina Zakon o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2015. godinu, ne razmatra, te da o istom odlučuje novi saziv Vijeća ministara BiH. Po ovom ispada da Zakon koji je donešen u ovom Parlamentu ne važi za Vijeće ministara, odnosno da ministri mogu usaglasiti nešto što nije po zakonu. Napominjem da je ovaj Zakon trebao da bude, odnosno Okvirni budžet da je trebao da bude usvojen u prošloj godini, u 5. i 6., a u 7. mjesecu da bude na stranici Ministarstva finansija BiH. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Nenad Lalić. Izvolite gospodine Laliću. 19
Uvaženi predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg, poštovani ministri, zamjenici ministara, kolege poslanici, predstavnici medija i ostali prisutni u sali, želim sve da vas pozdravim, obzirom da je ovo moje prvo obraćanje. Naime, ja sam postavio poslaničko pitanje na koje sam dobio odgovor, sa kojim naravno nisam zadovoljan, ali prethodno ću vas podsjetiti kako je glasilo moje pitanje. Znači – šta ste konkretno uradili i šta planirate da uradite kako biste omogućili nastavak sportske karijere najbolje skijašice i olimpijke Bosne i Hercegovine i Republike Srpske Žane Novaković koju ste neosnovano uskratili za stipendiju od olimpijske solidarnosti, čime je naša najbolja skijašica i učesnica dvije olimpijade, te brojnih svjetskih i evropskih takmičenja, ostala bez sredstava potrebnih za dalji nastavak sportske karijere? Želim da naglasim da pomenutoj Žani Novaković sam i profesor na Fakultetu fizičkog vaspitanja i sporta, koja mi se obratila te sam i uputio pitanje. Prokomentarisao bih i odgovor. Skijaški savez je recimo, između ostalog, rekao da nema propisane kriterije za predlaganje kandidata za dodjelu stipendija od strane Olimpijskog komiteta Bosne i Hercegovine, već se za svaki slučaj posebno razmatraju kandidati na osnovu rezultata i drugih parametara, kao što su npr. spol, sport i dob. Iz ovoga se vidi da nije uvažena činjenica da je pomenuta kolegica bila u Sočiju na Olimpijadi i ostvarila najbolji rezultat, kada je u pitanju u istoriji Bosne i Hercegovine. I ono što je interesantno ovdje, ovdje je potpisnik predsjednik Mario Lejkert a za kandidata za dodjelu stipendija je predložio i dobio je stipendiju Igor Lejkert, njegov sin, između ostalog, pa to meni daje neku sumnju da tu ima nekog i nepotizma i sukoba interesa. Tako da bih ja želio konkretniji odgovor i naglasili su da imaju namjeru da je i dalje tretiraju kao A reprezentativca i time joj pomognu u procesu treninga i takmičenja za narednu sezonu, što onako jako neizvjesno. A napomenuću da je djevojka izuzetan student i mladi sportista. Hvala.
Hvala lijepo. To su bili komentari. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 12.05.2015. godine sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku u skladu sa članom 133. Poslovnika. Otvaram raspravu. Ko želi da govori, dakle, govorimo o hitnoj proceduri, ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku četiri dnevnog reda, 20 Ad. 4. Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2015. godinu – predlagač: Predsjedništvo BiH (prvo čitanje)
/nije uključen mikrofon/
Molim vas da se ode u klubove i ponovo se obavijeste zastupnici, trenutno, dakle, imamo kvorum, molim da niko ne izlazi iz sale. Nastavljamo sa radom. Dakle, Prijedlog zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2015. godinu, predlagač je Predsjedništvo BiH. Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 05.05.2015. godine. Istog dana Kolegij je Prijedlog zakona dostavio Ustavnopravnoj i Komisiji za finansije i budžet, s napomenom da će biti uvršten na dnevni red današnje sjednice Doma. Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila je 12.05.2015. godine a isti dan je i Komisija za finansije i budžet dostavila Mišljenje o principima Prijedloga zakona. Kolegij Doma je odlučio da predloži Domu da se Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH razmatra u oba čitanja na današnjoj sjedinici u skladu sa članom 112. stav 4. To ćemo tek predložiti nakon usvajanja Budžeta u prvom čitanju a o tome ćemo se izjasniti naknadno, naravno nakon, kao što sam rekao, usvajanja Zakona u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Gospodin Mirsad Đonlagić, poslovnička intervencija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege ja vas sve srdačno pozdravljam. Ja imam jedno pitanje vezano za ovu tačku dnevnog reda. Ovdje stoji da je predlagač Budžeta Predsjedništvo, a u skladu sa članom 182. obavezno je prisustvo nekog od predlagača. Ja ovdje ne vidim da je prisutan bilo koji od članova Predsjedništva, bez obzira što su u nekoliko navrata pozdravljali i Predsjedništvo, koje očito nije bilo prisutno. Ja vas molim, ja tražim, predlažem pauzu da pozovemo članove Predsjedništva, da budu ovdje prisutni dok se ova tačka razmatra. 21
Dakle, mi imamo ovdje obavijest od Predsjedništva da je ovlaštena osoba ispred Predsjedništva koja će zastupati Predsjedništvo kada je u pitanju Budžet. Tako je bilo juče na sjednici Ustavnopravne komisije, je li tako? Ta osoba se zove Vjekoslav Bevanda, ministar finansija i zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara. Prema tome ...
/nije uključen mikrofon/
Imamo poslovničku intervenciju. Izvolite dalje.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Dakle ovako, postoje članovi Poslovnika u kojima se spominje prisustvo predstavnika predlagača. Međutim, kada je u pitanju Predsjedništvo BiH, član 182. stav 2. vrlo jasno i precizno kaže – na sjednicama na kojima se razmatraju prijedlozi zakona koje predloži Predsjedništvo BiH, a ovo je Prijedlog zakona o Budžetu, čiji je zvanični predlagač Predsjedništvo BiH, obavezno je prisustvo bar jednog člana Predsjedništva BiH. E sad, ukoliko gospodin Bevanda u međuvremenu nije postao član Predsjedništva BiH ja zaista ne mislim da postoje uslovi za razmatranje ove tačke dnevnog reda. Poslovnik je izuzetno jasan, član 182. stav 2. kaže – obavezno je prisustvo bar jednog člana Predsjedništva na sjednicama na kojima se razmatraju prijedlozi zakona koje predloži Predsjedništvo, i ako se nije predlagač promijenio u međuvremenu. Takođe, gospodine predsjedavajući, još jedna poslovnička intervencija. Maloprije ste izgubili kvorum. Član 73. stav 3. ako se utvrdi da nema kvoruma predsjedavajući Doma određuje pauzu u trajanju do 60 minuta, tokom koje pokušava osigurati kvorum. Niste odredili pauzu, niste postupili u skladu sa Poslovnikom. U skladu sa članom 82. Poslovnika, tražim da se obje poslovničke intervencije unesu u zapisnik i tražim takođe da se očitujete o obje poslovničke intervencije. Zahvaljujem.
Gospođa Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Ipak ću gospodinu Komšiću ustupiti.
Gospodin Komšić, replika. Izvolite.
Hvala gospođo Pandurević. Predsjedavajući, dame i gospodo. Tačno je da u Poslovniku piše ovo što je gospodin Arnaut naveo, ali s obzirom da ja znam da je on zaista dobar pravnik, a bez namjere da branim bilo koga, siguran sam takođe da on zna da jedan organ, to je opšte pravilo, da jedan organ koji ima isti mandat kao drugi organ, 22 ovdje je riječ i o Parlamentu i riječ je o Predsjedništvu, dakle o ljudima koji su direktno izabrani, nije jedan drugom nadređen, ovaj organ ne može svojim aktom, pogotovo aktom koji reguliše proceduru kao što je Poslovnik, propisivati obavezu postupanja drugom organu, u ovom slučaju Predsjedništvu. Mislim, to je, to su notorne stvari u pravu, to se uči na drugoj godini prava. Ali je tačno da to stoji u Poslovniku. Pa, ima još stvari gdje je Poslovnik propisao obaveze koje ne može čak ni po Ustavu da nameće drugim organima, ali to je posebna priča o Poslovniku. Dale, ne možemo mi propisati obavezu postupanja Predjedništvu BiH jer smo tijela, organi u istom rangu, sa neposrednim mandatima. Da je Vijeće ministara u pitanju to bi bila druga stvar. Eto, toliko.
Molim vas lijepo, ja prekidam ovu raspravu i obavještavam Dom da odredba člana 182. ima tri stava i da u 3. stavu piše da – Predsjedništvo BiH posredstvom svojih predstavnika, to nije pročitano ovdje, učestvuje na sjednicama Doma, i stava 2. ovog člana – i ima pravo i obavezu da učestvuje u raspravi u svakom trenutku. Mi imamo predstavnika koji je zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara, ispunjeni su uslovi za raspravu i to je tumačenje i moj odgovor na ovaj drugi zahtjev. Neka se zapisnički konstatira sve što je kazano. A u pogledu prvog zahtjeva, ja sam dao pauzu od dva minuta, samo sam vas zamolio da ne izlazite iz sale i tražio da se osigura kvorum.
/nije uključen mikrofon/
Dakle, završili smo ovu vrstu rasprave, ukoliko imate nešto drugo da kažete gospodine Arnaut, izvolite. Ukoliko se odnosi to na ovo ja sam zaključio raspravu što se ovoga tiče. Izvolite.
Gospodinu Komšiću imam pravo na repliku. Ukoliko mi oduzimate pravo ...
To imate, naravno. Izvolite.
Što se tiče, znači, mi smo ovdje ušli u raspravu o tome da li je onda Poslovnik u skladu sa Ustavom i sa zakonom, a mislim da je onda to tema posebne tematske sjednice. Dok god je nešto napisano u Poslovniku mislim da trebamo dosljedno provoditi taj Poslovnik, a ukoliko mislite da je nešto suprotno Ustavu, zakonu, pravnim principima, itd. onda ja sugerišem da predložite promjene Poslovnika. I prisustvo bar jednog člana Predsjedništva apsolutno ne ostavlja sumnju, a ako mislite da to nije uredu, onda predložite promjene Poslovnika. Zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo gospodine Arnaut. 23 Gospođa Aleksandra Pandurević. Molim vas, ja sam već izrekao stav, ali eto daću riječ, nema problema. Izvolite gospođo.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja svakako jesam za principjelnost. Ali ako govorimo o principjelnosti ove odredbe su postojale i u starom Poslovniku. I ja sam ... bila poslanik u prošlom sazivu, moram reći da čak ni srpskog člana Predsjedništva nikada nisam vidjela u ovom Parlamentu, a ni ostale, oprostiće mi gospodin Komšić, ni njega. Takođe od kolega koji su bili i predprošli saziv ovdje, kada ste Vi sjedili, gospodine Arnaut, u Predsjedništvu, oni mi kažu da ni vaš član Predsjedništva, gospodin Silajdžić, nikada ovdje nije bio da brani Budžet. Tako da, ako pričamo o principjelnosti, onda moramo pokazati to prije svega svojim djelima. Hvala.
Dobro. Završili smo ovu raspravu. Ja, dakle, više ne mogu da dozvolim raspravu nakon što sam dao kao predsjedavajući Doma, u skladu sa Poslovnikom, obavještenje Domu šta smatram. Pozivam gospodina Jasmina Emrića da uzme učešće u diskusiji. Gospodine Emriću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. U vezi sa Prijedlogom budžeta želim reći sljedeće – da su moje opće primjedbe u smjeru što Budžet nije urađen u skladu sa Zakonom o finansiranju institucija BiH, odnosno isti je prekršio odrebe koje utvrđuju budžetski kalendar. Pa ih ne bih pobrojavao, već bih to označio kao jednu slabost donošenja Budžeta institucija BiH. Neki će reći – pa to je ustaljena praksa. Jeste ustaljena praksa, pratili smo to i u ranijim sazivima, ali mislim da je vrijeme i da smo sazreli da takvu praksu smanjimo na minimum, odnosno da se istom prekine, jer nas i drugi uče da će se fiskalna transparentnost, odgovornost i uravnoteženje prihoda, rashoda Budžeta institucija BiH postići samo ako budemo odgovorni u pripremi, izradi, planiranju i usvajanju budžeta. Nadam se, evo da ćemo s tom praksom prekinuti. Iščitavajući Budžet takođe me zanima, kao predsjednika Komisije za odlučivanje o sukobu interesa, da li su planirana finansijska sredstva za rad ove Komisije, odnosno da li su planirana sredstva za rad Ureda o sukobu interesa, jer je to novim Zakonom o sukobu interesa i predviđeno. Ja nisam pronašao da je to planirano pri Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Proučavao sam i ostale stavke, vjerujte nisam to mogao precizno odrediti, pa me zanima da se ministarstvo o tome očituje. Ono što sam ja očekivao i naglašavao prilikom podrške novom Vijeću ministara je to da će Vijeće ministara napraviti zaokret u podršci razvoja i jačanju sektora poljoprivrede. Mene je to obradovalo kada je predsjedavajući Vijeća ministara u svom ekspozeu naglasio značajnu potrebu razvoja sektora poljoprivrede, jačanja mehanizma koordinacije, koje još uvijek nema, te najavio reforme koje će ići u tom smjeru. Evo, u Budžetu, ja to ne primjećujem, pokušao sam pronaći u Ministarstvu vanjske trgovine, da li ima neka stavka. Vidim da nema, to su stavke koje su identične Budžetu iz prošle budžetske godine, tako da ne vidim koliko će se ove najave iz 24 ekspozea moći ostvariti, a posebno jedna stavka koja je važna, a to je povećanje materijalno- finansijske podrške domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji i ruralnim područjima. Mislim da je vrijeme da mi pređemo sa riječi na djela i da pokušamo već u ovom Budžetu, ako nismo, onda u Budžetu za 2015. godinu, da se prepozna ovo povećanje materijalno-finansijske podrške domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji. Također imam dosta primjedbi koje su vezane za neke stavke materijalnih troškova, jer kažemo da bi trebalo pristupiti restrikcijama, odnosno uštedama javne potrošnje. Toga negdje ima, ali u većini nema. Stoga, evo ne bih pobrojavao sve stavke, ali se nadam da će novo Vijeće ministara, koje se pravda tim da nisu imali dovoljno vremena da izrade Budžet za 2015. godinu, jer je bila izborna godina, ali ja se nadam slijedeći Budžet da će biti perspektivniji od ovoga, da će pokazati da Vijeće ministara planira finansijsku odgovornost, transparentnost i budžetsku podršku u skladu sa ekspozeom i programom koje je ponudilo ovom Predstavničkom domu.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Damir Bećirović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege zastupnici, zastupnice. Neosporno je da smo ovaj Budžet dobili kasno, trebali smo ga već imati ranije na vašim stolovima, ali znamo i sami kakve su procedure i kako ide procedura oko usvajanja Budžeta i Nacrta budžeta. Ovo što je spomenuo kolega Emrić, neke stavke nisu svakako u skladu sa onim ekspozeom koji smo čuli od predjedavajućeg Zvizdića, ali sigurno je da i novo Vijeće ministara nije učestvovalo u punom kapacitetu izrade ovog Budžeta. Postoje određene stavke koje su mimo i nekih dogovora ranijih, tako da u većini agencija državnih i državnih ministarstava vidimo povećanje stavki za plate koje se na neki način može objasniti onim što je već rekao ministar finansija uvećanje od 0,5 za minuli rad i ovo, ali postoje i neka druga povećanja koja nisu u skladu sa određenim dogovorima i onim što želimo da napravimo. Drago mi je da vidimo povećanja ovdje u korist policijskih agencija i Ministarstva sigurnosti, jer je sigurno da je to ono što će nam trebati, da bi se obezbjedile i naše agencije i ljudi koji rade u tim agencijama za borbu protiv svih oblika prvenstveno i terorizma i organizovanog kriminala, koji vidimo da cvjeta u našoj državi, ali ni te agencije ne poduzimaju baš sve napore koje bi trebale. Nadam se da će doći do određenih promjena i u tom dijelu. Postoje određeni dijelovi koji se mogu izmjeniti, ali moramo biti uvjereni da je ovaj Budžet ono što moramo donijeti u ovom Domu i DF, Klub DF-a i poslanici će podržati ovaj Budžet, s tim da, kod pravljenja Budžeta za slijedeću godinu i naredni period, da moramo malo više uzeti u obzir i one stavke štednje koje smo dogovarali i ranije i koje želimo da zastupamo. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege, koleginice, cijenjeni gosti, gospodo iz Vijeća ministara. 25 Govoriti o Budžetu a nemati ovdje ispred sebe onoga ko je predlagač stvarno se osjećam ružno, kao zastupnik, poslanik, jer ja bih trebao sad da kažem nekome, ko predlaže Budžet, zašto je ovo i kako i na koji način struktuirano. Pitam se kome ću? Vazduhu? To je nešto što, kako reče u jednoj rečenici gospođica Pandurević, neprimjereno. No, pošto sam imao tu zlu sreću ili nesreću da učestvujem u struktuiranjima budžeta prvi put nailazim na ovakav način, da onome ko treba da ga usvoji se stavi na tacnu i kaže – eh ovo ti je to, ovakvo sam ti jelo skuhao, ako ti se ne sviđa nemoj ga uzimati. Naime, nakon našeg konstituisanja nešto smo kao radili i onda smo imali nešto što je trebalo da bude osnov i ono na što se ovaj Budžet oslanja, i ono za što smo mi digli ruku, a to je ekspoze predsjedavajućeg Vijeća ministara. Djelimično se moj kolega Emrić dotaknuo, ali djelimično, jer tamo je navedeno desetine stvari kojih sada, ... strukturu Budžeta mi ne vidimo, nema ih, ... gospodine Bevanda, mašete glavom, ali je to tako, to je tačno, i ja sada mogu da ih nabrajam, da uzmem, ali mi treba jedno 3-4 sata, koji uopšte nisu urađeni i obrađeni. No, obzirom da upadamo u nešto što se zove vremenski tjesnac ili smo ušli u kanjon bezizlaza, mi ćemo morati recimo usvojiti nešto sa čime se duboko u duši ne slažemo. I onda ja mislim da ovo Vijeće ministara, shodno ekspozeu i onome što su ministri i zamjenici ministara prihvatili, pristupe promptnom rebalansu i da gospoda koja ovo predlažu, prije nego što krenemo sa sjednicama, to proslijede onima koji treba to da glasaju, jer onaj ko ga usvaja on i odgovara. Vi ste samo realizatori. Matematika je, predlagač – usvajam ga – vi ga realizujete. Onaj ko ga je usvojio je po zakonu odgovorno lice. To su mnogi ljudi zaboravili. I mi kao odgovorni ljudi treba da kažemo da ovaj Budžet je Budžet nužde i da on nije kao takav struktuiran u skladu sa onim što je Vijeće ministara uzelo kao svoju platformu za rad, a to je ekspoze premijera. Te ću zbog toga, jer nemam koga ovdje da pitam da mi odgovori, biti suzdržan. Hvala.
Hvala Vama. Ja vas zaista molim, dakle, nemojte da ponavljam dva puta, ovdje je osoba koja je najodgovornija za izradu teksta Budžeta. Zove se ministar finansija i trezora i molim vas da se prema prisustvu zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara, ministra finansija i trezora, odnosimo sa poštovanjem. Ko će drugi ako ne on davati odgovore na sva moguća pitanja koja se ovdje pojave u Parlamentu. Dakle, imamo najkompetentniju osobu, kada je ta stvar u pitanju, ovlaštenu od Predsjedništva BiH. Backoviću Zaime imate repliku. Izvolite.
Obzirom da ste nakon onoga što sam ja govorio rekli da se ne ponavljamo, a potrudim se da pročitam svaki put, potrudim se i zakone da pročitam, jer mi je to obaveza, da, ministar je jako odgovoran, jako odgovoran, ali je predlagač taj koji usaglašava i prosljeđuje Parlamentu, predlagač. Po našem zakonu predlagač je Predsjedništvo BiH, i oni su ti koji nama trebaju. Hoće li od ministra tražiti da u ime njih on govori ili ne govori, to je njihova stvar, ali je predlagač. A mi kao poslanici imamo obavezu da, ukoliko uočimo anomalije, uočimo da postoji mogućnost poboljšanja, itd., djelujemo na restruktuiranje Budžeta, jer ga mi usvajamo. Hvala.
Hvala Vama. 26 Replika, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Poslovnička intervencija. Nemamo dugme za to, molim da se tretira kao poslovnička intervencija, gospodine predsjedavajući Vama upućena. Član 78. Poslovnika – ako želi učestvovati u raspravi predsjedavajući Doma napušta mjesto predsjedavajućeg Doma i izlazi za govornicu. Za to vrijeme sjednicom Doma predsjedava prvi zamjenik predsjedavajućeg Doma. Očito je da ste uzeli učešće u raspravi, s obzirom da ste gospodinu Backoviću dozvolili repliku na Vaše učešće u raspravi. Molim da se u skladu sa Poslovnikom očitate o ovoj poslovničkoj intervenciji i da poslovnička intervencija kao takva u skladu sa Poslovnikom uđe u zapisnik. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Senad Šepić, diskusija. Izvolite. Sjedite molim Vas, niste dobili riječ. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Dakle, ja mogu razumjeti da ovo u kratkom vremenu se naravno nije imalo prostora da se sve ono što je bilo u ekspozeu, ili najveći dio onoga što jeste bilo u ekspozeu, da se na neki način prepozna i u samom ovome Prijedlogu budžeta. Naravno, ima i puno stvari koje treba na neki način ispravljati od onoga što smo imali u proteklom periodu, pa će to tražiti neko dodatno vrijeme. Ali s obzirom da ovdje imamo, kako već oslovljavate, osobu koja nam može u punom kapacitetu odgovoriti na određena pitanja, ja imam nekoliko samo ovde dilema. Podržaću Budžet i mislim da u tom smislu nam je jasno šta zapravo ovdje imamo pred sobom. S obzirom da smo dugo stajali na evropskom putu i razumljivo je da u posljednjim godinama nije bilo prostora da se povećava Budžet za institucije koje vode pregovore sa EU, dakle, ovdje ne vidim ili vidim jako malo povećanje Budžeta kada je u pitanju Direkcija za evropske integracije, a znamo koliko ćemo morati već od juna otvoriti novih procesa sa Briselom, je li to zapravo dostatno da odgovorimo svemu onome što ćemo morati raditi u narednom periodu? Druga stvar je, vidim da u više institucija imamo povećanje po kapitalnim ovim investicijama. Mislim da se najvećim dijelom to radi o širenju kapaciteta i smještaju institucija. Mislim da u tom smislu trebamo napraviti jedan malo drugačiji pristup, kada su naša ulaganja u institucije, odnosno u ove zgrade za smještaj institucija. I možda bi u tom smislu takođe trebalo napraviti jednu, u narednom periodu jedan drugačiji pristup kada je u pitanju ova oblast. I treća stvar, ja sam čuo više puta da glavni tužilac je govorio da nema mogućnost da Sud i Tužilaštvo u potpunosti rade svoj posao kada je u pitanju značajnija borba protiv organizovanog kriminala i korupcije, ne vidim da se na ovim stavkama oko Suda i Tužilaštva povećao iznos. Ako pričamo o tome da ćemo, evo otvarati nove stranice kada je u pitanju naša perspektiva, odnos prema Briselu, borba protiv korupcije, izgradnja pravne države onda mislim da su ove dvije institucije ključne institucije u Bosni i Hercegovini koje se trebaju baviti ovim poslom. Ukoliko je, ovaj, a dakle smatram da je ta izjava glavnog tužioca tačna, onda mislim da mi trebamo odgovoriti na na način da u Budžetu planiramo veći iznos sredstava koji bi se trošio na ovaj odjel koji bi se bavio organizovanim kriminalom i korupcijom, s obzirom da je glavni 27 tužilac rekao da najveći dio sredstava koji su planirani i za Sud i za Tužilaštvo se troše na oblasti ratnog zločina. Ja mislim da je nama u ovome momentu najvažnija stvar da jačamo te kapacitete borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije. I u skladu s tim bih volio da vidim takav jedan odnos i u ovome Budžetu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Zaista se nalazimo u prilično neozbiljnoj situaciji u kojoj najvažniji dokument koji ovaj Parlament donosi u jednoj godini ne prisustvuje predlagač. Ova egzibicija oko uvaženog gospodina ministra zaista nema smisla i mislim da je ovakvim odnosom, odnosno rukovođenjem ovim Parlamentom povrijeđen član 182. ... piše eksplicitno, ovog našeg naravno Poslovnika, da na sjednicama mora prisustvovati, moraju prisustvovati neko od članova Predsjedništva. Ono što je rekao gospodin Komšić prilično začuđuje da mi ne možemo ... Predsjedništvu kad u nekoliko tih malobrojnih članova Ustava BiH između ostalog piše da Predsjedništvo BiH sprovodi odluke ovog Doma. Zaista učinimo napor da neko od Predsjedništva dođe, sumnjam da nisu u prilici, konačno imali smo tu situaciju kod izbora Vijeća ministara, a zapravo neuvažavanje ovog Doma je prilično loše za Bosnu i Hercegovinu. Hvala.
Hvala Vam lijepo gospodine Mešiću. Sadami dozvolite da dam odgovor na ovo Vaše pitanje, vezano za Poslovnik, za član 182. Ja vas molim još jedanput, ja sam ovo jedanput kazao da postoji i odredba stava 3. koja govori o predstavnicima putem kojih Predsjedništvo BiH može da prisustvuje sjednicama i da obavlja svoje poslove. I, druga stvar, ja neću ostati dužan, naravno, nikome na zahtjev da se izjasnim samo ću ja to uraditi onda kada ja mislim da trebam. Ja nisam učestvovao, gospodine Arnaut, u diskusiji, ja sam samo usmjeravao diskusiju, zamolio sam kolegu da, ja na to imam pravo po Poslovniku, da se odnosimo sa uvažavanjem prema svima nama koji smo prisutni ovdje u sali, pa i predstavnicima Vijeća ministara. Naravno, vi možete imati drugačije mišljenje, ja protiv toga nema ništa, ali ovo je moj stav i ja sam ga ovdje izgovorio, i to je jednostavno tako. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku pet dnevnog reda, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu, molim. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas lijepo, ako nema više prijavljenih za raspravu, nije bilo i ja sam zaključio raspravu. 28 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Pa neka je, ne možemo koleginice, ako kolege tvrde da su stiskali taster a nama se to nije pokazala ovdje ja neću da vodim tu vrstu rasprave. Zašto da uskraćujemo raspravu nekome? Nećemo, dakle nije završena rasprava, a od sada vodite računa, dakle, molim vas o tome. Mirsad Isaković, replika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim da se još jednom izvinem, stvarno smo prije, evo bili smo prisutni, pa tako da nema dileme oko toga, ali, dakle, izvinjavam se. S obzirom da je tema Budžet, dakle, jedna vrlo ozbiljna tema i nešto što određuje i politiku same Vlade, odnosno i države u kom pravcu i smjeru ide, je li. Inače, budžet, preko budžeta se, dakle, ostvaruje mnogi ekonomski, finansijski, socijalni i politički ciljevi. On ima i svoje principe i načela koji je u principu imao od 8 do 10 ali uvijek se nalazi načelo tačnosti, realnosti, transparentnosti, odnosno javnosti. Imajući u vidu naprijed navedeno jedan talijanski ekonomista je rekao – dajte mi budžet da vidim o kakvoj se državi radi. Dakle, ovaj budžet je ogled države. Imajući u vidu naprijed navedeno primijetićete niz grešaka koje govore o Nacrtu budžeta a ne o Prijedlogu budžeta. Upućen je Prijedlog budžeta a u samom tekstu obrazloženja stoji Nacrt budžeta. Zašto je to bitno? Zato što se radi procentualno, proceduralno o različitim terminima. Ako je prijedlog onda ide ovako, ako je nacrt onda ide u javnu raspravu. To imate na stranici 115., 119 i na još 7 ili 8 mjesta. Dakle, nije jasno. Tako na strani 116. stavka – Tekući transferi i gotovina, umjesto 52.196.000 treba da stoji 5.219.000. Dakle, ovdje govorim u onom dijelu kakav budžet treba da bude i onim principima koji nisu uspostavljeni. Ja ću sad preći na prihode. Ovdje svi mi ...
To ćete kasnije, vrijeme za repliku Vam je isteklo, Vi ste završili sa svojom replikom, hvala Vam lijepo. 29 Riječ ima gospodin Mirsad Isaković. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] To je sve diskusija. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Šta sad, mogu li ja nastaviti?
Izvolite.
Dakle, ukupni prihodi, primici i finansiranje institucija u Bosni i Hercegovini iznose 950 miliona, dok su dospjeli anuiteti u ovoj godini 630.518.000 i manji su za 28% ili 232 miliona u odnosu na prošlu godinu, 750 miliona od indirektnih poreza je na nivou 214. godine. Ono što mene brine je prihod od zahtjeva za prestanak državljanstva za 151% ili 1.220.000. Prihod od zahtjeva za prestanak državljanstva – šta to znači? Ili imamo prevelike zahtjeve za prestanak državljanstva Bosne i Hercegovine ili smo poskupili cijenu po tom osnovu. Ovdje ne može naći. Dakle, govorim o prihodima, o izvorima budžeta. Smanjenje naknada poreskih i kantonalnih taksi za 900 hiljada, sada je 3 miliona. Naknade za prelet preko Bosne i Hercegovine za 906 hiljada i sada je 1.855.000. Je li to ono o čemu smo slušali ovih dana i prethodnih mjeseci, da smo preuzeli nebo nad Bosnom i Hercegovinom u niskom sloju, visokom, itd. Ovdje nam stvarno nije jasno. Tekuća pomoć iz inostranstva se umanjuje za 12%, transferi iz drugih nivoa vlasti manji je za 165 hiljada ili 32%. Prenosi se dio sredstava iz prethodnog perioda neuobičajeno veći nego renijih godina, čak za 182%, ili 26.611.000, sad su 41.220.000. Ja ne znam šta se s tim dešava, ko nije potrošio po kojoj osnovi. Ako se radi o kapitalnim ulaganjima onda da znamo kolika je cijena m2, ko je kupio, koliko je utrošeno i šta se desilo. Interesantno je da u ovom budžetu nemamo primitaka od sukcesije. Prihodi za servisiranje vanjskog duga ili dospjelih anuiteta su manji u iznosu, manji za 232.812.000. Naravno, ovdje ću napomenuti da je zbir četiri stavke, opet govorim o grešci koja se desila u ovom Prijedlogu, zbir četiri stavke a ne pet, dakle još jedna tehnička greška treba da se ispravi. Ovo je bilo kad su u pitanju prihodi i rashodi. Pokušaću analitički samo konstatovati neke pozicije iz rashoda. Kao stavka – Tekući izdaci bruto plate i naknade konto 611100., uvaćana je za 2% o čemu je govorio i gospodin Bećirović, ili za 558 hiljada. Ukupni izdaci za energiju, komunalne usluge itd. veći su za 6% ili 1.065.000, ukupni izdaci za usluge – prevoz i gorivo građana konto 613500, veći su za 3%, ukupni izdaci za tekuće održavanje konto 613700 veći su za 6% ili za 1.105.000, ukupni zdaci – bankarske usluge i usluge platnog prometa konto 613800 veći su za 16% ili 381(?). Tekući transferi i grantovi povećani za 5.219.000 ili za 56%. Izdaci za inostrane kamate konto 616200 iznosi 413 hiljada ili 56% više nego 2014. godine. Na kapitalnim izdacima – nabava zemljišta, šuma i ... konto 821100 – 1.020.000, ne znamo o čemu se radi. Nabavka stalnih sredstava u 30 obliku ... konto 821500 iznosi 10.591.000 i veći je čak za 103%. Ukupna rekonstrukcija i investiciono održavanje za 5.487.000 i veći je za 3.739.000 nego u 2014. godini. Ono što nikako ne bi trebalo da bude u ovom budžetu su rezervisana sredstva u iznosu od 6.216.000 u kojima se nalazin i 6% sredstava za članove Predsjedništva, koji svakako ne bi trebalo da raspolažu tim sredstvima i u koliziji je sa Ustavom o čemu će moj kolega Arnaut vjerovatno malo kasnije, ukoliko naravno nije zaključena rasprava. Ovaj budžet je samo administrativni. Naime, u sebi nema ni jednog, nažalost, elementa za koji bi mogli reći da je razvojni. Ne bih se složio sa gospodinom Šepićem koji kaže da je prepoznao elemente predsjedavajućeg Vijeća ministara. Ni jednog elementa nisam prepoznao u svemu ovome, a ... analizirao sam kompletan ekspoze u kome sam upoređivao budžet i ekspoze. Vidjećete da nema ni jedne stavke u kojoj možemo prepoznati u budžetu prepoznatljiv govor, radikalne promjene, ulaganja, itd., itd. U ovom Parlamentu slušali smo ekspoze premijera gdje u 90 minuta, dakle 11.02., govorio o radnim mjestima koji u ovoj godini matematički treba biti najmanje 10 hiljada, ili za prvih 6 mjeseci 5 hiljada. U ovoj sali obećane su reforme za veliki i efikasni javni radovi sa višestrukim dobiti. Nadležnost i dalje predstavlja rizik za fiskalni i održiv, fiskalni status, strana 5 ekspozea. Obećali ste i strategiju, zaista, životne sredine koja će obuhvatiti upravljanje otpadom, kvaliteta u vodi i zraka, kao i zaštitu prirode. U jednom gradu količina benzola je 105 mg po m2, a dozvoljena količina je 4 mg po m2, i to pet puta u godini, strana 6. ekspozea, koji je predsjedavajući Vijeća ministara obećao da će se ispuniti. Ne vidim ovdje sredstva za tu namjenu. Na ovoj stranici ste precizno definisali ciljeve, pa stoji da smanjimo javnu potrošnju, ... javne finansije i ekonomiju Bosne i Hercegovine prilagodimo potrebama i kretanjima u savremenom svijetu. Drugo, da pokrenemo kapitalne investicije, stvorimo poslovno okruženje, itd. Da stvorimo uvjete za ulaganje u tehnološki razvoj, inovacije, kriranje društva znanja u kojem će vještine i inovativnost u naučno-istraživački rad biti mjerljiva kategorija. Juče su inovatori donijeli 8 medalja za 7 inovacija iz Pariza, ni jedne novčane, ni jednog poticaja u budžetu nemamo za to. Prioritete djelovanja, tako što ga nazivate na strani 14, da bez odlaganja sve aktivnosti usmjerimo na stabiliziranje javnih finansija, smanjenje javne potrošnje i reformi javne uprave, strana 14. Uvoz i dalje raste, 50% više od izvoza, nema stimulativnih premija za izvoznike. Na strani 19 ste nabrojali ciljeve i jasno rekli – povećanje materijalno-finansijske podrške domaćoj poljoprivredi i proizvodnji i ruralnom području, mada znamo da je poljoprivreda u nadležnosti entiteta i kantona, o čemu je ... uvaženi zastupnik Emrić. U skpisku budžetskih korisnika nema Agencije za mala i srednja preduzeća a to ste obećali u svom ekspozeu, mada je to obaveza koju je Bosna i Hercegvoina preuzela potpisivanjem dokumenta o evropskom partnerstvu. Takođe nema Fonda za razvoj i poduzetništvo radi osiguravanja projekata od državnog značaja, strana 20, koju ste obećali u ekspozeu. Nema ulaganja u razvoj željezničkog saobraćaja i vodnog, čime bi se povećala regionalna povezanost. Nema ulaganja u ... komunikacijsku infrastrukturu pa ni u digitalizaciju RTV servisa. Na strani 24 ste posebno obrazložili dva prijedloga i to – osnivanje banke za obnovu i razvoj. Ne vidim da ima osnivački ulog ili nešto slično za osnivanje takve banke. Područje kulture i sporta ste posebno naglasili, rekli ste da neće biti stavljeni na marginu i da je to najvažniji brend Bosne i Hercegovine, a sa ovim iznosom iz ovih sredstava Zemaljski muzej i slične institucije će i dalje biti zatvorene, a sportisti vrhunski i sporatski kolektivi i dalje će ići od vrata do vrata i moliti sponzore za učestvovanje na sportskim igrama. Na strani 28 ste zaključili da ovakvi projekti koji su pravi brend Bosne i Hercegovine trebaju biti finansirani iz budžeta. U budžetu takvih sredstava nema. I na kraju jedan zaključak s početka ovog mog govora je – da li ovaj talijanski stručnjak kad bi pogledao ovaj budžet šta bi konstatovao. Ono što mi iz SBB-a podržavamo je, dakle, 31 zapošljavanje koje je u smislu borbe protiv korupcije, terorizma, itd. i sigurnosti države. a ne podržavamo zapošljavanje u administraciji i ostale stvari. Hvala lijepo.
Hvala vama. Riječ ima gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kada je u pitanju prisustvo članova Predsjedništva Vi ste već odlučili da nije prekršen Poslovnik. Mi se s tim ne slažemo, međutim ja ću sa jedne supstantivne strane istaći činjenicu da je apsolutno politički neprihvatljivo da najvažniji dokument koji ovaj Parlament usvaja u ovoj godini, i u svakoj godini na kraju krajeva, ne samo u ovoj zemlji nego u bilo kojoj zemlji, da mi nemamo prisustvo bar jednog člana Predsjedništva koji je, i uvažavajući u potpunosti gospodina Bevandu i njegovu ulogu u cjelokupnom ovom procesu, prema Ustavu BiH Predsjedništvo je to koje predlaže budžet i neshvatljivo je da nemamo ovdje barem jednog člana Predsjedništva, a pogotovo da se to pravda nekim, time da je to izabrani organ kao što je i ovaj. Na kraju krajeva Predsjedništvo je obavezno, takođe prema Ustavu BiH ovoj Parlamentarnoj skupštini barem jedanput godišnje podnositi izvještaj o svojim rashodima. Nadam se da Vam je to poznato, da li tu dolazi do sukoba između dva izabrana organa? Apsolutno ne. Međutim, ja mislim da sama činjenica da član Predsjedništva ni jedan nije prisutan ovdje, da koliko sam upoznat nije bio prisutan na Komisiji za finansije kao nadležnoj, da sigurno juče nije bio prisutan na Komisiji za ustavnopravna pitanja, i to na, barem na Komisiji za ustavnopravna pitanja nije bilo čak ni predstavnika Predsjedništva BiH, pokazuje sa koliko se ozbiljnošću pristupa temi koja je u svijetu, znači u parlamentima demokratskih država najozbiljnija. Koplja se lome oko budžeta, vlade padaju oko budžeta, neizglasavanje budžeta znači istovremeno neizglasavanje, izglasavanje nepovjerenja vladi, itd. I ta ozbiljnost, odnosno nedostatak iste se takođe očituje kroz proces koji je prethodio ovoj raspravi na Domu i glasanju konačno o budžetu koje će uslijediti na kraju ove sjednice. Gospodin Emrić je istakao da su svi rokovi koji su zakonom predviđeni probijeni i to je apsolutno tačno. Nismo dobili niti jedno obrazloženje zbog čega su ti rokovi probijeni. Međutim, ono što je nejasno je zašto je uopšte bilo potrebe da se probiju ti rokovi s obzirom na ekspeditivnost kojom je ovo Predsjedništvo, s kojom je Predsjedništvo pristupilo ovom pitanju kada je dobilo Nacrt budžeta od Vijeća ministara. Dakle, 29.04. Vijeće ministara je održalo sjednicu na kojoj je utvrdilo Nacrt budžeta i to je Predsjedništvo zaprimilo krajem tog dana ili možda čak već 30.04., to je četvrtak, a u petak je bio praznik rada 1. Maj, i onda je nakon toga došao vikend, i u ponedjeljak 04.05. Predsjedništvo utvrđuje Prijedlog budžeta. Dakle, apsolutno je nesporno, potkrepljeno svim djelovodnim aktima, popratnim aktima, itd. da je Predsjedništvo BiH razmatralo Nacrt budžeta koje mu je dostavilo Vijeće ministara manje od dva radna dana, a govorimo o preko milijardu i po maraka godišnje. I onda kad vidite da je Predsjedništvo BiH manje od dva radna dana razmatralo Nacrt budžeta onda vam postane jasno zbog čega se niko od članova Predsjedništva BNiH nije udostojio da ovdje dođe pa da to obrazloži, ili da barem svojim prisustvom pokaže da stoji iza tog budžeta. E sad, ovo je izuzetno opsežan dokument, preko 300 stranica. Pa kad su to članovi Predsjedništva pročitali za manje od dva radna dana a da ne govorim izanaliziralo, razmotrilo, itd. Pa po svemu sudeći i nisu, s obzirom da je jedina intervencija koju su imali na Nacrt da sa 4% sami sebi povećaju na 6% iznos koji mogu 32 ponaosob, kako je sadržano, dakle pravni termin koji nigdje nikad nisam vidio, u zakonu, u Prijedlogu zakona stoji – članovi Predsjedništva BiH svaki ponaosob donosi odluku o kriterijima za dodjelu sredstava interventne tekuće rezerve, i to na osnovu dostavljenog zahtjeva od strane pravne ili fizičke osobe kojoj će sredstva biti dodijeljena. Pa ovo ponaosob nije toliko različito od samovoljno jer se svodi na to. Nikome ne trebaju nikakva konsultacija, nikakva odluka samo ponaosob raspolažu. A sad ću reći i cifru, dakle radi se o ukupnoj cifri od 318.960 maraka, odnosno 106.320 maraka po članu Predsjedništva. Ponaosob po članu Predsjedništva. E sad da vidim je li ovo u skladu sa Ustavom. Pa naravno da nije. Ustav BiH jasno propisuje kako se odluke donose u Predsjedništvu. Većina odluka se donosi konsenzusom, postoje naravno ustavne odredbe koje govore o tome da se određene odluke mogu donijeti, da mogu donijeti dva člana Predsjedništva. A onda isto tako za određene odluke koje se tako donesu to podliježe vetu od strane trećeg i potvrdu toga u Narodnoj skupštini, odnosno u domovina naroda Federalnog Parlamenta, itd. Ali nigdje u Ustavu BiH, koliko god sam ga pročitao, nisam uspio naći da jedan član Predsjedništva može donositi ovakve odluke, a pogotovo da raspolaže sa 100 hiljada maraka budžetske rezerve kako taj član Predsjedništva odluči da treba. I to je klasična kupovina glasova, da ne bude ovdje zabuna. Po 100 hiljada maraka svake godine, 2015. - 100 hiljada, 2016. - 100 hiljada i nekome sagradite stadion – dobijete načelnika. Bukvalno se o tome radi. E sad, vidite, neki od članova Predsjedništva su obećali 100 hiljada radnih mjesta, pa su onda rekli da to nije za 4 godine, za ovaj mandat, nego da je to za 8 godina, pa su onda rekli u stvari to je za 10 godina. A na kraju će ispasti da nisu obećali 100 hiljada novih radnika nego novih 100 hiljada od radnika, jer to će ovim Prijedlogom budžeta, ako se usvoji, dobiti. Novih 100 hiljada maraka svake godine od radnika. Od koga drugog nego od radnika. ... su ti koji pune budžet, uključujući budžetsku rezervu, a onda članovi Predsjedništva fino dođu i po 100 hiljada maraka uzmu od tih radnika. Dakle, mene samo interesuje hoćemo li dobiti uskoro objašnjenje da nije bilo 100 hiljada novih radnika nego novih 100 hiljada od radnika. Ja sam juče također na Ustavnopravnoj komisiji govorio i o drugim razlozima zbog čega ovaj Prijedlog zakona o Budžetu nije usklađen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, dakle kada je u pitanju ovih 318.960 maraka nije usklađeno sa Ustavom. Nije usklađeno sa pravnim sistemom zato što Zakon o zabrni diskriminacije jasno kaže da u budžet Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH vršiće se posebna budžetska stavka neophodna za funkcionisanje Specijalnog odjela za borbu protiv diskriminacije. A mi čujemo velike poruke o borbi protiv diskriminacije a niste u stanju, odnosno Predsjedništvo nije u stanju ispoštovati ovu odredbu Zakona o zabrani diskriminacije. Pa je meni na moj komentar juče predstavnica Ministarstva finansija i trezora rekla da će se taj Zakon svakako mijenjati. Međutim, moja uloga na Ustavnopravnoj komisiji nije da utvrdim da li je nešto usklađeno sa pravnim sistemom Bosne i Hercegovine potencijalnim, budućim, nakon promjena, itd., već trenutnim. A trenutno nije usklađeno sa pravnim sistemom jer nemamo posebnu stavku u budžetu Institucija ombudsmena za ljudska prava koja je neophodna za funkcionisanje Specijalnog odjela za borbu protiv diskriminacije. E gdje ste tu kad je u pitanju borba protiv diskriminacije? Čuli smo takođe predsjedavajućeg Vijeća ministara nakon terorističkih napada u Zvorniku da je jedan od odgovora da će se SIPA-i povećati budžet za blizu 4 miliona maraka. Međutim, ovdje u obrazloženju mi vidimo da je 2.900.000, dakle gotovo 3 miliona maraka izdvojeno za višegodišnji projekat izgradnje zgrade. Dakle, efektivno povećanje u budžetu SIPA- e je samo milion maraka što je apsolutno nedostatno u trenutku kada nam je SIPA prijeko potrebna, kada su nam kapaciteti SIPA-e prijeko potrebni, i nije u redu, u najmanju ruku da kažem, obmanjivati javnost. Kad se kaže 4 miliona maraka zvuči puno ali ako 3 miliona od toga ide za zgradu onda je efektivno povećanje budžeta zaista milion maraka. SIPA treba dobiti puna 33 4, treba povećati budžet SIPA-e onda za 7 miliona maraka, i drugih agencija naravno za borbu protiv kriminala, terorizma i provedbu zakona, itd. Kada je u pitanju Predsjedništvo BiH i 100 hiljada maraka koji su sami sebi, znači Vijeće ministara im je htjelo dati nekih 75, pa su sami sebi to digli na 100 hiljada maraka, Klub SBB-a će uložiti amandmane gdje će se ova sredstva koja su sami sebi zamislili preusmjeriti u puno potrebnije svrhe – obrazovanje i kultutu, da budem konkretan, ali o tome će više govoriti moj kolega, šef Kluba, gospodin Mirsad Đonlagić. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja vas još jednom srdačno pozdravljam. Naravno, ja se pridružujem svim ovim primjedbama koje su bile izrečene, kako od članova Kluba SBB-a kao i ostalih kolega koji su o tome govorili, i ne bih to ponavljao, ali ja bih se referirao na dvije inicijative koje sam ja nedavno uputio. Radi se o inicijativi vezano za nauku, odnosno za sredstva koja su namijenjena za funkcioniranje Kluba inovatora i da sam svojom inicijativom pokrenuo prijedlog, zapravo pokrenuo inicijativu da se utvrde određeni kriterijumi kada je sport u pitanju i da se u ovoj zemlji zna koji nivo odlučuje o tome koja će sredstva kom nivou sporta biti dodijeljena. Moj prijedlog je išao kao tome da uspješni pojedinci i reprezentacije Bosne i Hercegovine koji učestvuju na regionalnim takmičenjima, evropskim prvenstvima, svjetskim prvenstvima i olimpijskim igrama budu finansirana u onolikom kapacitetu koliko je to država u mogućnosti sa svog državnog nivoa, a ne da se, recimo kad pogledate vi sredstva koja su dijeljena iz Ministarstva civilnih poslova, a namijenjena su bila za sport, podijeljena su i klubovima lokalnog karaktera. Onda, pogledajte vrlo interesantno je to da vidite iz kojih sredina su dolazili ti mali kolektivi koji bi trebali da se finansiraju po logici stvari iz nivoa opština i novoa kantona, pogotovo jer tamo postoje i ustavne nadležnosti. Naravno da sam ja svjestan činjenice da ove stvari o kojima ja govorim nisu definirane kao ustavne nadležnosti na nivou države, ali činjenica je da takva jedna institucija postoji i da se sa nivoa države dijele ta sredstva. E pa kad se već dijele ja sam predložio taj kriterijum da to bude, kako bih rekao, po logici stvari, država da se brine za državne stvari i one koji afirmišu državu u međunarodnom sistemu taksmičenja. Međutim, dobio sam odgovor, upravo ovaj, da ne postoji kriterijum. Pa izradite taj kriterijum i nemojte dijeliti tamo nekim lokalnim klubovima za neka lokalna takmičenja, nego dajte da se to pokuša obezbijediti i bar djelimično alimentirati međunarodni nastupi sportista iz Bosne i Hercegovine. I ova sredstva koja su sad predložena, vrlo interesantno da smo mi prethodnih godina, 2006., 2005. i '07. godine imali više sredstava, pa su ta sredstva smanjena. Sad je, istina, došlo do nekog povećanja, ali opet to nisu dovoljna sredstva, ali nisu sredstva ni na nivou sredstava od prije 5 godina. Dakle, govorim o sportu. Kad govorim o nauci tu prije svega mislim da mogućnost učestvovanja Bosne u okviru, Bosne i Hercegovine u okviru projekata EUREKA, Horizont 2020 ili ..., odnosno iz ciklusa FP7 projekata gdje mi plaćama članarinu za takve projekte, a u stvari ničim mi nismo obezbijedili preduslove da se može aplicirati na ta sredstva. I zbog toga sam predložio, takođe u toj inicijativi, da se za sredstva za nauku, a prevashodno za ova sredstva, ovaj grant za pripremu 34 institucija iz Bosne i Hercegovine da mogu aplicirati na ova evropska sredstva i ove inovatore, da se izdvoje sredstva od 550. hiljada maraka, što je otprilike nivo od prije 4 godine. Prema sadašnjem Prijedlogu budžeta vidi se da ta sredstva nisu dovoljna, odnosno da nisu ni blizu onoga što sam ja tom svojom inicijativom pokrenuto, Dakle, ja nisam izmišljao ništa novo i proizvoljno davao te prijedloge tih cifri, nego sam se pozivao na cifre koje su već bile predložene u prethodnim godinama. Pa je tako jedne godine, 2005., čini mi se, godine bilo 1.300.000 za sport, a ove godine je predloženo negdje 952 hiljade, za inovatore 117. hiljada a za nauku 444 hiljade. Dakle, govoreći o nauci i inovatorima to je nešto o čemu mi možemo, zapravo gdje bi trebali da ulažemo znatno, jer od tih stvari može ova Bosna i Hercegovina da očekuje nešto, neka prosperitetna rješenja, neki zamajac(?) koji će davati priliku i investitorima kao i onim ... da obezbijede te polazne poslove samo za sebe ili sami za sebe, da se počnu brinuti sami o sebi a ne čekajući da im država sve riješi. Prema tome, ja mislim, posebno imajući u vidu i ovo što je kolega Arnaut pomenuo, mi ćemo dati te amandmane koji će, ustvari ići za tim da se ova sredstva koja su bila namijenjena, sa ovim Prijedlogom, za članove Predsjedništva, a oni članovi Predsjedništva imaju i imaće već mogućnosti da utiču na distribuciju tih sredstava, da se ta sredstva za koja mi smatramo da nisu ni transparentna, da nisu ni logična, da nisu ni korektna, i sad da se ne bi služili nekim težim izrazima, da se ta sredstva raspodijele na ove budžetske stavke predviđene za inovatore, predviđene za kulturu. Naravno, kada je kultura u pitanju želim da kažem da vam je svima jako dobro poznato u kakvoj su situaciji kulturni radnici i institucije kulture, da je to nešto, jedan maćehinski odnos koji se apsolutno ne može ničim protumačiti, razumjeti i odobriti. I zbog svega toga mi mislimo da će biti korektno i pošteno i mislim da bi trebali da naiđemo na razumijevanje kod ostalih kolega vezano za te naše amandmane koji će se odnositi na alokaciju ovih sredstava koja je namijenjena članovima Predsjedništva pojedinačno. Mogu oni i bez tih 100 hiljada, naravno. E imajući ovo u vidu, sve ovo što je rečeno vezano za Budžet, sve ove primjedbe koje su istaknute za Budžet, i ponovo se ja vraćam na onaj član 182. gdje u stavu 2. kaže – obavezno prisustvo člana Predsjedništva na tačkama koje oni predlažu. Dakle, to je obaveza, pa je zarez i onda ide ostalo dalje. Ja nisam pravnik, ali da nema te riječi – obavezno prisustvo člana, ne bi se moglo, moglo bi se vezati i za ono drugo da po drugim pitanjima. Druga pitanja podrazumijevaju raspravu njihovih predstavnika o stvarima koje se ne tiču ekciplite na prijedlog koji su oni dali. mene lično što se tiče ja sam zadovoljan izuzev, imajući u vidu prisustvo gospodina Bevande koga izuzetno respektiram i o kome imam, što kaže, samo riječi hvale, ali mislim da se ovdje on neće naći pogođen time što mi smatramo da tu apsolutno treba da bude prisutan neko od članova Predsjedništva. Uzimajući sve ovo u obzir i neadekvatan odgovor i tumačenje naših primjedbi na ovaj član 182. ja sam slobodan da kažem da Klub SBB-a neće podržati ovakava Prijedlog budžeta, pogotovo ukoliko se ne prihvate naši prijedlozi koje mi budemo imali. Hvala vam.
Hvala Vama. Da li još neko želi da diskutuje? E sada zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku pet dnevnog reda, to je, 35 Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagač: poslanik Denis Bećirović, s Izvještajem Ustavnopravne komisije Prijedlog zakona u prvom čitanju usvojen je na 10. sjednici Doma, održanoj 08.04.2015. godine. Nadležna Ustavnopravna komisija Izvještaj je dostavila 30.04.2015. godine. Izvještaj je negativan, Komisija nije podržala Prijedlog zakona a prethodno je usvojila jedan amandman koji glasi: U članu 8. Prijedloga zakona stav 1. briše se. Stavovi od 2 do 6 postaju stavovi od 1 do 5. Dakle, imamo negativan Izvještaj. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku šest dnevnog reda, to je Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH, (prvo čitanje)
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Dakle, vezano za Zakon o policijskim službenicima, samo jednu rečenicu. Naime, dugo vremena radi se na ovom Zakonu i ogroman broj izmjena je sadržano u ovom Zakonu. Lično mislim, a vjerujem da i veliki broj poslanika može da podijeli sa mnom da izmjene Zakona koji preko polovine svog sadržaja imaju nove članove, je praktično zahtijevalo donošenje novog zakona. Međutim, polazeći od činjenice da će ovaj Zakon riješiti značajna pitanja, da se dugo vremena usaglašava, onda smatram da ovaj Zakon treba donijeti u ovom sadržaju, ali istovremeno mislim da i nadležno Ministarstvo i da uopšte treba pristupiti izradi jednog zakona koji svakako treba da bude sveobuhvatniji i da obuhvati mnoge ove činjenice o kojima sada ukazujem, nema nikakve logike, dakle, da se na ovakav način vrše izmjene i dopune Zakona. Međutim, vraćam se na samo ovu jednu jedinu rečenicu, a to je ako zakonsko rješenje doprinosi rješavanju pitanja policijskih službenika onda ovaj Zakon, što se mene tiče, ima podršku i naravno i Kluba poslanika SDS-a, ali u budućnosti se treba voditi računa kad se radi o ovakvom spektru izmjena da se radi na izradi novog zakonskog propisa, jer zaista ovdje vrlo teško može čovjek sada da se snađe. Ali obzirom da je veliki broj institucija učestvovao u izradi ovog 36 Zakona svakako ovaj Zakon treba podržati, jer čini mi se da je bolje da ga podržimo nego da sada idemo u izradu novog Zakona. To bi sigurno potrajalo godinu dana, do tada ..., čekaju se rješenja, mislim da bi bila lošija varijanta. Evo, samo ta jedna rečenica.
Hvala Vam lijepo. Pošto se više niko nije javio i ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku sedam dnevnog reda, to je, Ad. 7. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona BiH – predlagač: poslanik Damir Arnaut, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 23.02.2015. godine sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika. Na 7. sjednici Doma, održanoj 26.02.2015. godine, nije usvojen zahtjev za hitni postupak kao ni za skraćenu proceduru, te je zaključeno da će se Prijedlog zakona razmatrati po redovnoj proceduri. Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu i principima dostavila je 30.04.2015. godine. Mišljenje je negativno. Komisija smatra da Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona BiH nije usklađen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, ja imam i određenu obavezu, dakle da govorim o ovome, s obzirom da je ovo prvi put da je ovaj Prijedlog zakona na sjednici Predstavničkog doma, bio je nekoliko puta skidan, s obzirom da je Ustavnopravna komisija tražila produženje rokova, itd. Uzimajući sve to u obzir neophodno je napomenuti, dakle, da se ovdje radi o dopuni Izbornog zakona oko samo jednog pitanja koje bi omogućilo popunu Kluba srpskog naroda u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH koji je nakon prošlih izbora ostao nepopunjen, i od predviđenih 17 delegata u Klubu iz reda srpskog naroda trenutno ima samo 13, za razliku od ostala dva konstitutivna naroda koje u tom Domu učestvuju u punom kapacitetu. Prijedlog zakona je predviđao da se ta nedostajuća mjesta popune iz reda delegata, popune iz reda kandidata za kantonalne skupštine iz reda datog naroda koji nisu izabrani, a na osnovu ukupnog broja glasova koji su dobili. I taj Prijedlog zakona je u potpunosti, dakle, u potpunosti prepisan, odnosno stavljen u jednu zakonodavnu formu iz Izvještaja Centralne izborne komisije koja je upravo kao prvi prijedlog predložila ovaj način popune tog Kluba delegata. Ustavnopravna komisija je provela raspravu o ovom pitanju nedugo nakon što je Prijedlog zakona zaprimljen i nakon rasprave, odnosno da damo cijeli istorijat, prvi put kad je razmatrala ovo pitanje Ustavnopravna komisija je odlučila da se obrati Parlamentu Federacije da izvrši izmjene Ustava Federacije ukoliko taj Parlament smatra da je to potrebno. I onim što sam vidio u arhivi Parlamentarne skupštine BiH taj zahtjev jeste otišao. Međutim, kako ništa nije 37 došlo nazad od Parlamenta Federacije, što se takođe može smatrat da Parlament Federacije smatra da izmjene Ustava Federacije nisu potrebne, uzimajući u obzir da se nije našao za shodno da se očituje o tom pitanju vrlo jasno se može smatrati da Parlament Federacije smatra da izmjene Ustava Federacije nisu potrebne, Ustavnopravna komisija je ponovo zasijedala i onda je donijela iduće zaključke – da je potrebno pristupiti dopuni Izbornog zakona, konstatovala da su tokom rasprave izražena različita mišljenja u pogledu usklađenosti Prijedloga zakona sa pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Dakle, ovo je sad najbitnija stvar, zaključak Ustavnopravne komisije sa sjednice od 23.03.2015. godine je da je konstatovala da su tokom rasprave izražena različita mišljenja u pogledu usklađenosti Prijedloga zakona sa pravnim sistemm, a ne sa Ustavom. I zaista niko nije na toj sjednici osporavao usklađenost zakona sa Ustavom BiH, na toj drugoj sjednici Ustavnopravne komisije gdje se ovo razmatralo, zaključila da je potrebno da Predstavnički dom obavi raspravu u vezi s ovim pitanjem i ponovo pozove Parlament Federacije da se izjasni o potrebi izmjene Ustava Federacije i Komisija smatra da je u vezi s ovim pitanjem potrebno tražiti mišljenje Vijeća ministara. E sad, ja ne znam čijim propustom, ali to nikad nije urađeno, dakle nikad nije ponovo zatraženo mišljenje od Parlamenta Federacije i nikad nije zatraženo mišljenje Vijeća ministara. I to je zaključeno na prošloj sjednici Ustavnopravne komisije, gospođa Pandurević, koja nije tu sada, ali koja je predsjedavala tom Komisijom, mislim da drugi članovi Komisije mogu to potvrditi, je rekla na moje pitanje – da li smo imali zaključak da se ponovo to traži, rekla – jesmo, vidjet ćemo šta se s tim desilo, nikad mi nije dala povratnu informaciju. Dakle, bez obzira na zaključak to nije ispoštovano. A onda je na svojoj jučerašnjoj sjednici Ustavnopravna komisija utvrdila da Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona nije usklađen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. E sad ste ovdje dopustili jednu vrlo opasnu igru, jer predstavnici SDS-a i SNSD-a su vam progurali zaključak da Prijedlog Izbornog zakona nije u skladu sa Ustavom BiH. I to mišljenje su dostavili ovdje Domu na odlučivanje. E sad, ako predstavnici stranaka iz Federacije, da ne prozivam ni jednu konkretno, smatraju da Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona nije u skladu sa Ustavom BiH, što vam je mišljenje Ustavnopravne komisije, za koje su glasali predstavnici SDS-a i SNSD-a, onda glasajte za to ali vidjet ćemo kako ćete onda idući put ikad više promijeniti Izborni zakon, ako sad prihvatite mišljenje Ustavnopravne komisije da to nije u skladu sa Ustavom. Jer na predprošloj sjednici zaključak je bio da postoje različita mišljenja o usklađenosti sa pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, a na jučerašnjoj sjednici gospođa Pandurević, koja je predsjedavala sjednicom, je ponudila zaključak da prijedlog Zakona o dopuni Izbornog zakona nije usklađen ni sa Ustavom ni sa pravnim sistemom. Dakle, nešto što nikad nije bilo na Komisiji. E sad će biti vrlo interesantno da vidimo kako će SDA, evo i da prozovem, glasati o ovom Mišljenju Ustavnopravne komisije. Znam da su predstavnici SDA bili suzdržani, ali ako sad budete suzdržani onda ćete dozvoliti da to Mišljenje prođe, dozvolit ćete zaključak da Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona nije usklađen sa Ustavom BiH, dovest ćete u pitanje opstojnost Izbornog zakona, dovest ćete u pitanje sve i ostale prijedloge za dopune, izmjene, itd. Pa onda izvolite, ukoliko to smatrate da je u interesu Bosne i Hercegovine. A što se tiče same popune Kluba srpskog naroda, čuli smo različite izgovore, čuli smo da Ustav Federacije ne dozvoljava način, što apsolutno ne stoji, imamo princip pravne hijerarhije o kojoj sam opsežno govorio na Ustavnopravnoj komisiji, nema potrebe da to ponavljam ovdje, imamo odluke Ustavnog suda koje kažu da je državni zakon iznad entitetskog Ustava, itd. A imamo i konkretne primjere, imamo Ustav Republike Srpske koji kaže građanin Republike ne može biti lišen državljanstva, prognan ili ekstraditiran, a imamo državni zakon, imamo državne ugovore koji kažu da svaki građanin Bosne i Hercegovine, uključujući i RS entiteta može biti 38 ekstraditiran i u Republiku Srbiju i u Republiku Hrvatsku za određena krivična djela. A Ustav Republike Srpske eksplicitno kaže da građanin Republike ne može biti lišen državljanstva, prognan ili ekstraditiran. Pa kako onda objašnjavate državni zakon, državne ugovore koji dozvoljavaju ekstradiciju državljana Bosne i Hercegovine a time i građana Republike Srpske u Srbiju i Hrvatsku bez obzira na ovu, jel' takoreći, oprečnu entitetsku odredbu. A kad je u pitanju Izborni zakon BiH, Ustav Federacije je puno eksplicitnije, nego kad je u pitanju način izbora, puno eksplicitnije kaže da se mora u Domu naroda osigurati paritet, da se mora u Domu naroda osigurati paritet, pa onda ide još eksplicitnije i kaže – i to na način da svaki klub iz reda konstitutivnih naroda broji po 17 članova. I mi sad imamo 13 članova u redu srpskog naroda, neke stranke u Bosni i Hercegovini, u Federaciji, imaju praksu da partija odlučuje kako će se neki ministar izjasniti itd., ja se nadam da se neće tako popunjavati Klub iz reda srpskog naroda, ali ja sam gotovo uvjeren da ćemo nažalost 3,5 godine kasnije iduće izbore dočekati sa Klubom srpskog naroda koji broji samo 13 članova, a klubovi hrvatskog i bošnjačkog naroda broje po 17, odnosno puni broj članova, i to je sramota, i to je šteta za Federaciju, ali i za interese Bosne i Hercegovine. I ovo je moglo biti riješeno na ovaj način u skladu sa eksplicitnim preporukama Centralne izborne komisije u kojoj sjede predstavnici sva tri naroda i ostalih, iz oba entiteta, i koji su jednoglasno predložili ono što sam ja samo pretočio u formu zakona i što su oni na kraju krajeva i potvrdili. Ali da se vratimo sada na ono o čemu će se danas glasati, dakle danas će se glasati o Izvještaju Ustavnopravne komisije da Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona nije u skladu sa Ustavom BiH, pa da vidimo hoće li SDA to podržati i hoće li biti suzdržan i hoće li dozvoliti da tako nešto prođe. Zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima gospodin Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja zaista ću da budem vrlo kratak i da samo neke detalje iz diskusije kolege Arnauta podvučem, podcrtam, kao vrlo bitne, ali i ono što bi možda moglo da bude razlog i motiv od svih ovdje koji su prisutni da jedan takav prijedlog prihvate. Dakle, mi često čujemo ovdje, pa dobro nema veze to u Poslovniku piše ali to tako ne mora da bude, a onda kaže se zakon nešto predviđa, pa dobro možemo mi to ako drugačije želimo da se to pa možemo i drugačije. Dakle, ovdje se radi o želji ne skrivenih namjera, kao što je bilo prisutno u diskusijama na jednom od prethodnih zasijedanja, i radi se o želji da se ove godine taj problem riješi. Neprihvatljivo je da jedne godine ili u jednom izbornom periodu imamo Klub Hrvata koji nije popunjen, u drugom izbornom krugu imamo ili ciklusu imamo Klub Srba koji nije popunjen, a s ovim rješenjem mi ustvari taj nedostatak kompenziramo i to popunjava se Klub Srba za ovu godinu tako da potpuno imamo ustavne nadležnosti, prava i obaveze konstitutivnosti i ravnopravnosti naroda time imamo zadovoljene. Ja se nadam da će, imat ćemo tu jednu tačku ovdje Prijedlog za izbor Interresorne grupe za novi Izborni zakon, da će to biti sankcionisano po ovim prijedlozima novog Izbornog zakona, ali naša želja i cilj je bio da se ove godine ispravi taj nedostatak, pogotovo jer to nikog drugog ne dovodi u neravnopravnu 39 poziciju nego samo jedan narod koji je u neravnopravnoj poziciji što se tiče Doma naroda Federalnog Parlamenta, da se sa ovako jednom predloženom izmjenom to kompenzira. I druga stvar što želim da kažem, ovdje je očiti nedostatak u načinu rada Parlamenta da je glasanje na kraju dana, pa zato se i dešava da ovi, kolege iz pozicije nisu ovdje prisutne, ali zato zadnji ovaj red na moje velike zadovoljstvo prisutan tokom cijele sjednice. I možda bi trebalo razmisliti da se glasanje obavlja nakon rasprave po svakoj od tačaka dnevnog reda. Na taj način mislim da će se obezbijediti prisustvo zasijedanju tokom čitavog dana. Hvala velika.
Hvala Vama. Ako se niko više ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku osam dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija
... [[mikrofon nije uključen]] U Mišljenju Ustavnopravne komisije jasno stoji da nije obrazloženo i da će članovi Komisije koji su glasali protiv Prijedloga zakona svoje stavove iznijeti na sjednici Predstavničkog doma, tako da mislim da je neophodno, ja sam se nadao da će se neko javiti, ali kako nije ...
Pa imate pravo tako da mislite. Hvala Vam. Ja zaključujem raspravu. Idemo na tačku osam dnevnog reda, Ad. 8. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika Kolegij kao Komisija nije postigla saglasnost o zahtjevu za hitni postupak. Naknadno ćemo se izjasniti o zahtjevu u drugom krugu glasanja. Ovdje nema rasprave. Idemo na tačku devet dnevnog reda, to je Ad. 9. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2014. godinu
Poštovani predsjedatelju, supredsjedatelji, kolegice i kolege, dame i gospodo nazočni ovdje u dvorani, ja vas sve lijepo pozdravljam. Nekoliko samo riječi o ovom Izvjeću. Dakle, evo na kraju je gospodin predsjedavajući pročitao stav Povjerenstva za evropske integracije. Mi smo, dakle, dali potporu Izvješću o Vijeću ministara, s tim što smo imali dilemu, a možda su i druga povjerenstva imali dilemu, da nam se na zasijedanju Povjerenstva, dakle, nisu pojavili predstavnici Vijeća ministara osim ravnateljstva, odnosno Direkcije za evropske integracije, pa smo bili u dilemi, dakle, da li uopće raspravljati o, što je vjerojatno pojava i drugdje i nekoliko puta smo na to ukazivali, i ovaj put evo ističem i tražim da se uozbilje, dakle kad povjerenstva rade po njihovim izvješćima da se nađe ipak netko tko nam može dati odgovore na određena pitanja. Mi smo ipak izvješća razmatrali, naravno u onom dijelu u kojem se odnosi na evropske integracije. Malo ću samo podcrtati, zapravo nije zaključak nego jedna, da tako kažem, apelacija ponovo Parlamentu, odnosno Vijeću ministara da inzistiramo na provođenju zaključaka koji su doneseni prije dvije godine na oba doma Parlamenta, a to je da izvješća Vijeća ministara sadrže posebno Izvješće o evropskim integracijama, odnosno tim procesima. Oni se sad nalaze ovdje pa sam se ja malo našalio na sjednici Povjerenstva, gospođi Savić rekao, oni su vas, odnosno ne znam gospodinu Genjcu koji je član ovog Povjerenstva, razumjeli su vas i svak ima u svom dijelu posebno, dakle, Izvješće o evropskim integracijama, ali je to doista teško pratiti, pošto je to veliki dokument i, dakle, doista ima svaka agencija, direkcija, ministarstvo taj nekakav dio. Dakle, intencija tog zaključka po nama je bila da, dakle, kod izvješćivanja imamo jedno posebno Izvješće o evropskim integracijama. Tko će ga napraviti? Glavno tajništvo, Direkcija, Ravnateljstvo za evropske integracije, nebitno je, ali mislimo da bi to bilo bolje s obzirom da će na snagu stupiti SSP, to time više dobiva na značenju. Tako da očekujemo da će se taj zaključak ispoštovati onako kakva je bila njegova namjera za sljedeće izvješćivanje, to znači najmanje jedanput godišnje. Naime, kroz Twining projekte, malo samo o tome, molimo ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 42
Traje diskusija. Pustite meni da vodim sjednicu. Nastavite.
Dakle, kroz Twining projekte o razvoju kapaciteta naše administracije, dakle, predviđeno je da ima sve više ideja da se u okviru parlamentarnih i zajedničkih službi formira sektor za evropske integracije. I poslije ovoga Sporazuma SSP-a ja vjerujem da ćemo na tom tragu, dakle, i mi svi skupa biti za takvo jedno rješenje i da će uz rješenje da nam se dostavlja posebno izvješće, i mi ćemo i napraviti jedan poseban način suradnje sa Ravnateljstvom za evropske integracije, onda taj proces moći potpuno pratiti, mislim ovo parlamentarno povjerenstvo ispred vas koji ste nas imenovali, odnosno oba doma. E sad to je toliko o tome. A drugo što bih ja samo dvije-tri stvari htio skrenuti to je Izvješće sada općenito. Naime, u dijelu Izvješća koje se odnosi na Ministarstvo financija na stranici 44. ja sam primijetio da je Ministarstvo tamo jednom tako opservacijom reklo da je trenutno, ne znam kako bih ono shvatio, zaustavilo svoje aktivnosti na donošenju sveobuhvatnih izmjena i dopuna Zakona o plaćama i naknadama zbog toga što je pokrenuta inicijativa oko, znate sami to je prije par sjednica, bijelog kruha. Dakle, ja evo predlažem da, ne predlažem nikakav poseban zaključak, nego sugeriram Ministarstvu financija da nastavi raditi na tome projektu i da ponudi nama taj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona, sveobuhvatan zakon ... Kad je riječ o dijelu Izvješća koji se odnosi na Ministarstvo prometa i komunikacija, ja sam na Povjerenstvu koje se bavi tom tematikom, čiji sam član, tražio, pošto nisam vidio u Izvješću nigdje, za 2014. godinu da je u proceduri bio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom RTV sustavu. Dakle, uopće ga nema. Ja znam da je on završio kako je završio, ali uopće u Izvješću nema da je taj Zakon prošao procedure, kako ih je prošao da sad ja to ovdje ne elaboriram. Čak se tamo i glasovalo u Povjerenstvu i rečeno da mi ne možemo dodati to u Izvješće o radu Vijeća ministara, odnosno toga dijela sastava Vijeća ministara. Pa pošto to nije prošlo tamo na Povjerenstvu, jer sam bio usamljen u tome, dakle nema smisla da nešto što je bilo u opticaju, radilo se na tome, čak je i Parlament govorio o toj temi, nema ga uopće u Izvješću, niti Vijeća ministara, niti u dijelu koji se odnosi na to resorno ministarstvo. Dakle, tražim da se to naknadno doda da je, dakle, taj Zakon bio u proceduri i onako kako je prošao prošao je, jel'. Kada je u pitanju dio koji se odnosi na Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, raseljene osobe, ja sam isto to pročitao. Meni se čini da je nekakva žiža interesiranja tog ministarstva, kada su u pitanju nacionalne manjine, na skupini Roma, međutim ja nisam nigdje ništa vidio, ili ispričavam se ako sam previdio, dakle da nema ništa o drugim nacionalnim manjinama, niti o njihovom statusu, niti o njihovom položaju, niti o problemima sa kojima se oni susreću. Pa dakle, evo predlažem, ako to treba pretočit ću u jedan zaključak, ali predlažem da se to Ministarstvo oko toga očituje i da to ako šta nađu za potrebu bude aneks ovog Izvješća, jer nema smisla, dakle, da ne govorimo a čini mi se da kažemo da imamo 17 nacionalnih manjina. Ovo je otprilike ono što imam za Izvješće o radu Vijeća ministara s tim što sam kod onoga dijela koji se odnosi na Agenciju za rad sa strancima primijetio samo statističke podatke, ali taj ću dio raprave zadržati za sebe. Kad bude rasprava o ovoj sigurnosnoj situaciji na narednoj sjednici, nadam se, jer sam ja tamo vidio samo neka od statističkih pokazatelja agencija, mada i kod drugih to postoji, uopće se ne bavi suštinskim stvarima kako se to događa. Znači, oni vam navedu od 10 provjerenih osoba sa strane da su dvije izvršile ekstradiciju negdje i onda vi iz toga ne možete ništa zaključiti, nemate uopće podataka kako su dolazile, zašto su dolazile, kako se 43 događa takva neka situacija, šta misle oni o svemu tome. Tako da ti statistički podaci nekad samo mogu biti onako čista farsa, ništa zapravo ne govori osim da su oni nešto radili, ali to ću kažem možda tada malo ... Ja se zahvaljujem i ja ću podržati ovo Izvješće.
Hvala Vam lijepo. Jedno obavještenje. Dakle, tokom ove diskusije, dakle tokom diskusije mi smo izgubili kvorum, a ja nisam htio da prekidam diskusiju, a onda smo do kraja diskusije ponovo u situaciji da imamo kvorum. Prema etičkom kodeksu ni jedan zastupnik ne bi trebao da izađe odavde iz sale, a da se ne javi predsjedavajućem Doma i ne obrazloži zašto izlazi. Meni se do sada niko nije javljao, ja pozivam službe Parlamenta da vode, dakle javila su se dva zastupnika evo do sada tokom današnje sjednice, pozivam službe Parlamenta da vode računa u svakom trenutku kada nestane kvorum kojih zastupnika nema i da se o tome obavijesti Komisija koja vodi računa o kodeksu. Dakle, mi drugačije ne možemo raditi, ja vas pozivam da se ponašamo tako. Riječ ima gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite. Replika, gospodin Damir Arnaut.
Zahvaljujem se predsjedavajući. I zaista, poslovnička intervencija ustvari, maloprije ste mi rekli, na jedan izuzetno ružan način, imate pravo da tako mislite. Ovo je Parlament i to je uvažena funkcija koju obavljate i ja bih Vas samo zamolio, barem kad sam ja u pitanju, da se suzdržite, jer ja, jeste ja imam pravo na mišljenje, ali Vi imate obavezu, u skladu s Poslovnikom, da odlučite opravdanost svakog prigovora u vezi sa povredom Poslovnika. Dakle, kad ja kao poslanik ili bilo koji drugi damo poslaničku intervenciju Vi onda imate obavezu da odlučite o tom prigovoru. Kakva god Vaša odluka bila to je Vaša funkcija. Ali Vaša funkcija Vam ne daje pravo da mi kažete – imate pravo da tako mislite i da ignorišete ovaj dio Poslovnika. Jer ja sam se ružno osjećao, ne zbog toga što ste mi to rekli, već zbog toga što ste mi to rekli s tog mjesta. Zahvaljujem.
Riječ ima gospođa Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvlajujem se predsjedavajući. Nastojat ću da budem što kraća jer je riječ o Izvještaju o radu prošlog Savjeta ministara. Klub SDS-a neće i ne može podržati ovaj Izvještaj. Za tako nešto postoje dva osnovna razloga. Prvi razlog je što smo, tek kad smo dobili Mišljenje Vlade Republike Srpske na ovaj Izvještaj vidjeli koliko je velika sreća za Republiku Srpsku što smo SNSD izbacili iz Savjeta ministara. Naime, prema mišljenju ministra poljoprivrede RS-a, obrazloženo na sedam strana, bivši ministar, gospodin Tučić je prenio jedno desetak nadležnosti na nivo Bosne i Hercegovine. Prema mišljenju gospodina Petra Đokića iz Vlade RS-a, opet ministar Tučić je djelovao kao slobodan strijelac i prenosio nadležnosti na nivo Bosne i Hercegovine. Moram reći da imam i mišljenje na rad bivšeg ministra Novića gdje takođe Vlada RS-a kaže da je prenosio nadležnosti 44 na nivo Bosne i Hercegovine. Sve crno na bijelo dokumentovano. Samo mogu reći hvala Bogu pa ih smo se u tom slučaju riješili. Drugi razlog zašto ne možemo podržati ovaj Izvještaj jeste ovo što smo dobili napisano iz Uprave za indirektno oporezivanje. Sramota je da institucija koja raspolaže sa 6 milijardi nam napiše Izvještaj na 5 strana. I u tom Izvještaju vidimo da smo prošle godine imali povećan povrat PDV-a za oko, čini mi se, 17%. E, s obzirom da smo u aferi „Pandora“ imali neke izjave koje smo svi mogli pročitati, mene recimo žarko interesuje zašto imamo toliko povećan povrat PDV- a. Interesuje me i recimo da li je PDV vraćen, imali smo na sjednici Komisije za finansije predstavnika Uprave za indirektno oporezivanje koji je rekao da su i auto putevi razlog tog, mene interesuje da li je vraćen PDV za auto put Prnjavor-Doboj. Ja stoga podržavam u potpunosti ove zaključke Komisije za finansije i budžet da nam se dostavi, Komisiji, spisak svih subjekata kojima je vraćen PDV u iznosu većem od 50.000 maraka. Takođe u Budžetu za ovu godinu vidimo da Uprava za indirektno oporezivanje realizuje neke značajne softferske projekte. Komisija za finansije i budžet je i zatražila informaciju za jednan od takvih projekata. Ja tražim i dopunjavam ovaj zaključak, imam danas još jedan zaključak kojim se – traži od Uprave za indirektno oporezivanje da Komisiji za finansije i budžet Predstavničkog doma u roku od 30 dana dostavi cjelovitu informaicju o tenderu i sklopljenom ugovoru o izradi nove poreske aplikacije u informacionom sistemu Uprave za indirektno oporezivanje za čiju namjenu je u Budžetu planirano 8 miliona. Naime, ja vam, evo ne znam zaista ko je dobio taj ugovor, ali mogu vam unaprijed reći da je ... A podsjetit ću vas da su oba ta preduzeća, uputit ću zaista veliko izvinjenje ako nije neko od ovih, ali podsjetit ću vas da je i jedno i drugo preduzeće upetljano u neke ne baš dobre i ne baš časne ugovore i da smo imali neke velike afere vezano za, i to je razlog zašto tražim da vidimo ko to radi. Treća stvar koju je i Komisija za finansije i budžet, na prijedlog gospodina Sokolovića, zatražila jeste da nam se dostavi detaljna informacija zašto sredstva namijenjena kupovini prostora za Upravu za indirektno oporezivanje u Banja Luci još uvijek nisu utrošena. Evo prošla je godina dana, imaju sredstva, do sad su mogli sami napraviti zgradu, sprovest tendersku proceduru i napraviti zgradu. Ja žarko želim da znam da li to ima veze sa onim o čemu, evo reći ću ovdje javno da poslije kad se to desi da se zna da smo upozorili na to, da li to ima veze o tom da se biznismeni bliski Miloradu Dodiku i biznismeni bliski ministru finansija Zoranu Tegeltiji ne mogu da dogovore čiju će zgradu prodati? Da li će Uprava za indirektno oporezivanje kupiti onu zgradu Mileta Radišića ili će pak kupiti Kajinu? Banja Luka bruji o tom sukobu i mi samo želimo da znamo zašto nema, zašto uostalom Uprava za indirektno oporezivanje sama ne pravi zgradu. I stoga održavam u potpunosti ove zaključke Komisije za finansije i budžet i molim kolege da prihvate i ovaj jedan dodatni, znači, zaključak koji ćemo mi evo sad predati a koji se odnosi na softfersku aplikaciju. Hvala.
Hvala Vama. Da li još neko želi da govori? Gospodin Jasmin Emrić, izvolite. 45
Zahvaljujem predsjedavajući. Takođe se pridružujem raspravi na način da ni ja neću podržati Izvještaj o radu Vijeća ministara za prošlu godinu. Kako promatram ovaj Izvještaj? Pa, na osnovu statističkih podataka, a Generalni sekretarijat Vijeća ministara potrudio se da prikaže i sažme sve te statističke podatke i iz tih statističkih podataka možemo vidjeti da je svega 56% od planiranog izvršeno u 2014. godini. Ono što je neprihvatljivo za izvještaje je to da npr. neke od agencija planiraju jednu programsku aktivnost i tu programsku aktivnost ne izvrše. Izvršenje nula. Ili nešto ne odgovara u ovoj Metodologiji izrade Izvještaja ili ćemo morati, na neki način, promijeniti ovakve sažetke Izvještaja jer se iz toga zaključuje da oni ništa radili nisu, a u opisnom dijelu ima poslova koje su obavljali. Doduše to su oni stalni poslovi koji su u njihovim nadležnostima, ali ako je neka programska aktivnost planirana jedna jedina, onda treba vidjeti zašto ona nije izvršena. Naravno ovdje i politički ambijent utiče na Izvještaj o radu Vijeća ministara i razlog ovako lošeg rada Vijeća ministara je upravo taj politički ambijent, odnosno nepostojanje jedne većine u Predstavničkom domu koja podržava taj rad, pa je, između ostalog, kao što smo vidjeli iz obrazloženja i to razlog zašto je veoma loš rezultat rada Vijeća ministara u 2014. godini. Neko će reći pa bila je izborna godina, onda svi napuste radna mjesta, svi se bavimo izbornom kampanjom, a zaboravimo program rada koji sami sebi kreiramo i koji usvojimo i onda taj program rada ne izvršavamo. Znači, i ta praksa bi trebala biti u budućnosti promijenjena. Ono što je važno za evropski put Bosne i Hercegovine, a to je harmonizacija zakonske legislative, ako promatramo kroz ovaj Izvještaj 2014. godinu onda vidimo da je 20 zakona utvrdilo Vijeće ministara od planiranih 46. Znači, i to je postotak koji nije prihvatljiv za evropski put Bosne i Hercegovine, a kažemo treba ubrzati evropski put pa stoga novi saziv Vijeća ministara itekako ima posla, i promijeniti navike i ustaljene prakse, prihvatiti se posla i ovom Predstavničkom domu ubrzati dostavljanje svih tih potrebnih zakona koji su, evo u 2014. godini nažalost završili u statistici kao nula. Također kada se radi o Izvještaju Vijeća ministara onda te formulacije moraju biti precizne. Ne može se reći kao – majske poplave su u najmanju ruku bile katastrofalne. Pa mi znamo šta se dešavalo. Stvari treba precizno zakonskim odredbama nazvati onakvim kakve one jesu, pa to je bila prirodna katastrofa. Ne može se onda opisivati i slikovito objašnjavati. Ovo sam naveo samo kao jednu opasku iz razloga što je ovo ipak Izvještaj Vijeća ministara. Vijeće ministara je Vlada države i mora biti daleko preciznije. Na sjednicama Komisije smo se dotakli svih tih rasprava koje su bile u nadležnosti komisija i stoga neću ponavljati te diskusije već ću reći da očekujem od novog Vijeća ministara kvalitetniji rad i nadamo se da ćemo ovu statistiku u budućnosti popravljati. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. 46 Samo par riječi, mada ovu smo tačku možda trebali i preskočiti, nemamo ovdje mi šta razgovarati samo gubimo vrijeme. Šta reći o onima koji su zaustavili Bosnu i Hercegovinu na evropskom putu, nisu ispunili uslove iz MAP-a da bi Bosna i Hercegovina bila u NATO savezu ili koji su usvajali Budžet kad se potrošio, kad smo potrošili pare. Uobičajeno je reći o umrlom sve najbolje, ali Bogami ovaj umrli to ne zaslužuje. Ja mislim da je vrijeme da prekinemo raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Hvala.
Hvala Vama. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Dajem pauzu do 14:00 sati za ručak. Dakle, pauza do 14:00, nastavljamo u 14:00 sati. Hvala vam lijepo. Poštovane dame i gospodo nastavljamo sa radom. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, to je, Ad. 10. Izvještaji Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH: a) Izvještaj o izdatim ispravama za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2013. godinu, b) Izvještaj o realizaciji vanjskotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2012. godinu
Hvala. Evo, ja bih malo prokomentarisao kao neko ko radi u namjenskoj industriji već 37 godina, naime to je bilo nekad preduzeće AD „Orao“ sada, Vazduhoplovni zavod „Orao“ a sada je AD „Orao“ iz Bijeljine. Ja trenutno i obavljam funkciju izvršnog direktora za ekonomske poslove tako da je pribavljanje dozvola u mojoj nadležnosti i gdje sam isti direktno uključen u pribavljanje dozvola za ... uvoze i izvoze roba i usluga dvojne i vojne namjene. Naime, mi smo i svrstani u kategoriju proizvoda dvojne namjene bez obzira što ne proizvodimo minsko- eksplozivna i ubojna sredstva, no se radi o proizvodnji i remontu mlaznih motora i pripadajućih rezervnih dijelova. 47 Ja bih trebao par sugestija i prijedlog jednog zaključka, koji ćete čuti kasnije. Naime, u Bosni i Hercegovini egzistira negdje cca 40 preduzeća registrovanih za proizvodnju i promet roba, od toga je negdje oko dvadesetak u Republici Srpskoj i taj se broj mjenja jer mnoge su pod stečajem, sada imamo poznat primjer „Čajevca“. Ali da skratim, jedna od preduzeća, odnosno pravnih lica koja trenutno rade i uspješno posluje to je upravo preduzeće „Orao“ iz Bijeljine koje ima 420 zaposlenih. Mi naravno obezbjeđujemo redovno plate zaposlenima, međutim jedna od opasnosti koja danas vreba kada je u pitanju poslovanje i likvidnost je vrijeme pribavljanja dozvola za izvoz i uvoz roba dvojne i vojne namjene. Pa sam htio da diskutujem to sve sa aspekta unapređenja postojećeg stanja kako bi skratili te rokove. Naime, mi i robu koju imamo na ... kada dajemo ponudu dajemo opciju 90 dana upravo zbog straha od, da ne bi probili vrijeme pribavljanja dozvola, a znate i sami danas vrijeme je, je li, ključan faktor bez obzira na kvalitet i cijenu tako da mnogi kupci i odustaju kada vide opciju ponude 90 dana. Ja sam posmatrao izvještaje koji su napravljeni korektno, naglasio bi i predložio da se tu još nešto doda, jer mi u ovim kolonama i izvještajima vidimo krajnje kupce sumarno kao što su, recimo, Indija, Malezija i zemlje i ukupan promet, ali ne vidimo ko su ta pravna lica koja su podnijela zahtjeve za pribavljanje dozvola i ne vidimo normalno vrijeme izdavanja dozvola. Oni imaju zakonski okvir od 60 dana, ja konkretno kad je u pitanju moje preduzeće, mi smo, otprilike pribavljamo dozvole 58., deveti ili 60. dan i vrlo često se dešavalo da se to i prekorači zbog nekih administrativnih grešaka i tako, pa ja apelujem da vidimo i iz tih kolona da li je neko privilegovan kad su u pitanju pribavljanje dozvola ili je prema svakome isti aršin. Normalno je, znamo i sami, da u Bosni i Hercegovini veliki se profit ostvaruje od prodaje i proizvodnje roba vojne i dvojne namjene, međutim mislim da bi se to moglo i unaprijediti, a na način ugovaranja sa krajnjim korisnicima. Mi očito na ovim prostorima znamo sve da proizvedemo, ali ne znamo da prodamo, pa nam trebaju ti posrednici koji, kako narod kaže, skidaju kajmak a nama ostaje minimalna zarada. S tog aspekta bi bilo interesantno u ovom prijedlogu da vidimo ko su ti kupci, odnosno posrednici, izvoznici i koliko je vrijeme pribavljanja njihovih dozvola da bi nešto uradili na tome, unaprijedili i obezbjedili sigurnost preduzećima koja rade i proizvode te robe i usluge. Mi imamo tu ... u Bosni i Hercegovini registrovan i UNIS–GROUP koji se bavi, kao i „Jugoimport“ u Beogradu, izvozom roba. Tako da bi, mislim u budućim vremenima da bi ostvarili veći profit trebali bi se osloniti na registrovana preduzeća i na naše ambasade, koje egzistiraju u tim zeljama, koje bi nam obezbjedile direktne kontakte i stvorile mogućnost da direktno ugovaramo sa njihovim ministarstvima odbrane, itd. E to je bilo od mene i ja mogu da pročitam, ako se slažete, prijedlog zaključka koji bi glasio: – Zadužuje se Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH da dostavi dopunjene tabele, odnosno anekse ova dva izvještaja koja se odnose na izvoz, uvoz oružja, vojne opreme i proizvoda dvojne i posebne namjene na način da se iste dopune sa podacima koji će prikazati naziv preduzeća koja su dobila potrebne dozvole za izvoz-uvoz ili privremeni uvoz- izvoz, normalno i kolonu krajnjeg korisnika ... i rok u kojem su dozvole izdate. Znači, datum podnošenja zahtjeva, datum izdavanja dozvole sa rokom obrade zahtjeva, da vidimo je li to 60, 30, 15, 90 dana, itd. Eto, to bi bio moj, pa ću ja predati to.
Hvala Vam lijepo. Gospodin Zaim Backović ima riječ. Izvolite. 48
Hvala Vam. Ponukan prethodnom diskusijom, a ne želeći da se smatra da je replika, jer nije replika nego naprotiv potvrđivanje, želim reći nekoliko rečenica. U segmentu namjenske industrije, a sa aspekta daljeg razvoja i iskustva koje imaju ljudi u ovoj zemlji, a kroz analizu onoga što sam dobio, jasno je da je ta rascjepkanost i neuvezanost u kompletnom lancu namjenske industrije ogromna. U izvozu onoga što se zove proizvod ili produkt namjenske industrije ne može se individualno nastupati nego je tu i ispred zemlja. _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa znam ja ovo sticajem okolnosti jer sam nekoliko godina radio na tim poslovima. Zemlja. I upravo zbog tih parcijalnih interesa trgovačkih, lobističkih i ono što bi mi sad rekli entitetskih imamo potpunu disharmoniju u razvoju namjenske industrije i plasmanu proizvoda namjenske industrije. To je činjenično stanje. Ministarstvo nadležno, mi ovdje govorimo samo o dozvolama, bi, a u interesu čitave države, i jednog i drugog entiteta, moglo razmisliti kako i na koji način izvršiti kumulativan pregled i kumulativan, nazovim to, prijedlog plana razvoja namjenske industrije, ne može to ići na entitetskom nivou. Ja sam rekao razlog zbog kojeg ne može. I to nije uopšte nadležnost, tu se ne radi o nadležnosti, tu se radi o životima onih koji rade i daljem razvoju onoga gdje oni rade, a ne urušavanju kroz trgovačke i interesne lobije gdje ćete vrlo često naći da je ustvari to samo transfer nečega gdje je, nečega što je proizvedeno, recimo, čak i negdje drugo, zato postoje i relevantni podaci. Ukupna šema namjenske industrije, i tu je problem, jer se sada pojavljuju pod istim imenom iz jednog i drugog entiteta firme, govorim o istom imenu i prezimenu firme, što strani kupac ne može da shvati i ne može da prihvati kada mu na jednom poslu se ponude dvije firme istog imena i prezimena, samo kod ove stoji iz RS-a, a kod ove stoji iz Federacije, što je neprimjereno, oni to ne poznaju. A kompatibilnost, evo gospodin je rekao da je iz Remontnog zavoda i onda počnemo sami, ovi koji poznaju šta je to bilo, šta je sa remontnim zavodima, remontnim zavodima. Onaj ogromni u Hadžićima ..., da ih ja sad ne nabrajam jednog po jednog, šta je u Banja Luci, šta je do „Sokola“, opremom i tako redom? I ja predlažem da, nadam se da se stenogrami dostavljaju i resornim ministrima, jer i oni odavde treba da pročitaju, jer nisu ove klupe ministri, ne pričamo mi ovim klupama, imam osjećaj kao da mi jedan drugom se ovdje ispričamo i tu je kraj. A od onih koji bi ovo trebali da čuju nema ni jednog, to je predivno, mi smo primjer i reprezent skupštine koja priča sama sebi, da će im se dostaviti, i tražim da im se dostave zapisnici, da ih bar pročitaju, da znaju šta su parlamentarci rekli. Da resorni ministar razmisli način i modus kako naći jedinstvenog nastupa namjenske industrije, eksterno, ne treba meni u Bosni, nego mi treba eksterno van Bosne i Hercegovine. I onda ne bi smo imali gašenje, kao što kaže gospodin, elektronike – Rudi Čajevac, ne bi smo imali gašenje Viteza, ne bi smo imali gašenje Bugojna, ne bi smo imali gašenje Sokola, nego bi upravo zbog te uzajamne, i gospodin ne bi uvozio eksploziv, nego bi ga imao sve vrste iz Viteza, ne bi ovo, ne bi upaljače, ne bi, i redom. Ovako smo, zovemo se da imamo namjensku, dajemo, izdajemo dozvole, šta je realno naš proizvod je strašno upitno. Znači, predlažem da razmisli, da vidi i da predloži ovoj Skupštini na koji način izvršiti taj, nije to homogenizacija, to je uvezivanje privrede koja se zove namjenska i ona može biti ... i sa 49 najvećom dobiću u ovoj državi. Takve imamo samo dvije, to je drvna industrija i namjenska industrija, sve ostalo što pričaju je prazna priča. '91. pred sam rat drvna industrija je neto dobit imala 450 miliona dolara, namjenska industrija je '91. godine imala 800 miliona dolara, neto prihod u Bosni i Hercegovini. To je više od svega ovoga što danas svi zajedno rade, ali nemamo neto, jer mi sad više uvozimo nego što izvozimo. Podatak nije netačan, možete ga provjeriti iz Statističkog godišnjaka '91. godine. To je ono na što mi kao parlamentarci moramo pledirati. Hvala.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je tačka broj 11., Ad. 11. Izvještaj o učešću pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u operacijama podrške miru, materijal Predsjedništva BiH Izvještaj je u proceduru dostavljen 05. januara 2015. godine. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i sigurnost mišljenje je dostavila 24.04.2015. godine. Izvještaj je usvojen i proslijeđen domovima u daljnju proceduru. Otvaram raspravu. Ako se niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 12. dnevnog reda, to je, Ad. 12. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2014. godinu
Hvala uvaženi predsjedavajući. Poštovane kolege zastupnici. Evo, za početak ću reći da sam Izvještaj Odbora za žalbe, mada uz pitanja, primjedbe, možda nevoljko, ipak podržala kad je o njemu bilo govora na Komisiji za odbranu i sigurnost. Međutim, nakon analize materijala koji smo dobili na inicijativu uvažene zastupnice Aleksandre Pandureviće, dakle materijala koji nudi podatke, makar i nepotpune, o raznim debelo plaćenim, rekla bih, komisijama, odborima, kakvim drugim tijelima Vijeća ministara, to je materijal, vidjeli ste ga, svi smo ga dobili, koji vas naprosto mora ozbiljno zabrinuti ili nasekirati, nakon toga ponovo sam se pozabavila ovim Izvještajem Odbora za žalbe i odlučila da ga ovaj put ne podržim barem iz nekoliko razloga. Odbor je parlamentarno tijelo od sedam članova i to su državni službenici. Njihova je zadaća, rekla bih, vidi se iz Izvještaja i onog što je zakonski im dodjeljeno, rekla bih da je ona skretničarska, nekako dođu kao ljekari opće prakse, dakle primaju žalbe na rad policijskih službenika, evidentiraju, proslijeđuju, upućuju, prate, sve je u opisu posla, tako ništa suštinski se ne rješava. Za taj posao na Odbor se godišnje, vidi se iz analize Izvještaja, nešto ali ne sve iz nekih drugih izvora, troši, po nekoj slobodnoj procjeni, možda stotinjak hiljada maraka. Pri tome računica izvedena iz šturo opet ponuđenih podataka u Izvještaju kaže da je u protekloj godini bilo ukupno 77 žalbi, od kojih je uvaženo, a to znači proslijeđeno na dalje postupanje svega 46. I onda ako onih stotinjak hiljada maraka, po slobodnoj procjeni, podijelite kako bi se žargonski kazalo po glavi stanovnika, dobijete praktično podatak koliko to primanje, evidentiranje, proslijeđivanje jedne žalbe košta. Inače Izvještaj je vizuelno, razmatrali smo ga kažem na Komisiji, vizuelno vrlo efektan, tu su sheme, grafikoni, inicijative, evo i zaključci koje nismo onda usvojili, no najmanje onoga iz čega bi se moglo zaključivati, a nas bi to interesovalo, o razlozima i sudbini uloženih žalbi. Zato na kraju evo želim kazati da uistinu ne vidim veliku opravdanost postojanja ovakvog tijela, jer isti posao se radi i u nekim drugim sektorima, ministarstvima. I drugo da ovaj put za Izvještaj evo neću glasati, mada bi u neku ruku moglo se pohvaliti da je ovaj Odbor dostavio uredno napisan Izvještaj za razliku od Nezavisnog odbora, i to mi je promaklo da postavim danas pitanje, nisam znala da ćemo danas ih imati, Nezavisnog odbora za nadzor policijskih tijela koji 51 nismo dobili, a vrijedilo bi pitati zašto nismo i kad ćemo dobiti. Ovi su vrlo uredno dostavili. Eto to je u svakom slučaju za pohvalu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Gospođa Borjana Krišto, prva zamjenica predsjedavajućeg ima riječ. Izvolite.
Hvala ljepa. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, naravno svi suradnici, nazočni na današnjoj sjednici Zastupničkog doma, sve vas lijepo pozdravljam. Evo, ja ću takođe, iako sam u ovom trenutku se evo vratila s obveza, malo prokomentirati na temu ovog Izvješća Odbora za žalbe. I po meni ovo je jedno Izvješće koje je sačinjeno ali na jedan, uistinu jedan sustavan i sistematičan način, sadrži od zakonske odredbe, znači temeljem čega je ovaj Odbor utemeljen, broj sjednica, naravno svoju nadležnost koju crpi iz zakona, znači ne ulazeći u ono što je sadžaj konkretno i rad ovog Odbora za žalbe građana. Kad je u pitanju na neki način ovo Izvješće ono je zapravo, po meni, posebno dobro jer sadrži preporuke za unapređenje rada policijskih službenika. Ali sam se javila prvenstveno kao član Povjerenstva za obranu i sigurnost, nisam nazočila na ovoj sjednici, i vidjela sam da je usvojeno ovo Izvješće bez preporuka. Osobno mislim da to ništa ne znači i da jedino ovo Izvješće usvojeno sa ovim preporukama bi uistinu bilo ono što se od nas i očekuje u skladu sa zakonom da poboljšamo rad policijskih službenika, kako bi ovih pritužbi bilo što manje i kako bi svi obavljali svoj posao utemeljeno i u skladu sa svojim ovlastima, odnosno u skladu sa zakonom. Tako da moj prijedlog bi bio u svakom slučaju da pored ovog Izvješća usvojimo i ove preporuke koje su uistinu utemeljene i daju jednostavno ono što se očekuje od policijski tijela kad je u pitanju rad ovog Odbora. Hvala vam ljepa.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Damir Bećirović. Izvolite.
Ja ću se nadovezati samo na jedan dio ovoga što je rekla moja kolegica, profesorica Vajzović, što, koji se tiče sastava ove Komisije. Imamo u ovom sastavu, koliko znamo, propisujemo da ne mogu biti policijski službenici ili ljudi ovdje, koliko ja vidim u sastavu imamo aktivnog policijskog komesara u jednom kantonu. Imamo ljude koji rade u Ministarstvu sigurnosti i neki od njih figuriraju čak kao budući direktori Obavještajno-sigurnosne agencije, tako da je samo ovo Izvješće urađeno od ovih članova Komisije upitno za nas. Hvala.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori? 52 Ako se niko ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 13. dnevnog reda, to je, Ad. 13. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2014. godinu Izvještaj je u proceduru dostavljen 03.03.2015. godine. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH Mišljenje je dostavila 24.04.2015. godine. Izvještaj je prihvaćen i proslijeđen u daljnju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Da li neko želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 14. dnevnog reda, to je, Ad. 14. Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina BiH za 2014. godinu
Kad su u pitanju nacionalne manjine i Izvještaj koji je proslijeđen, odnosno Izvještaj o radu Vijeća nacionalnih manjina, onda ja kao građanin ove zemlje počinjem da sumnjam u dobronamjernost, jer nacionalne manjine u ovoj državi su disperzirane i ima ih jako puno. To koliko je artikulisan njihov rad, njihovo homogeniziranje ili predstavljanje onoga u kakvoj su oni poziciji je nešto drugo. Naravno, romska zajednica je u vrlo teškoj, teškom položaju, to je bez dileme, no da vidimo šta je i sa ostalim i na koji način napraviti ovu zemlju zemljom koja će biti ugodna za življenje svima bez ovoga što se zove nacionalna manjina. Jer kada se rodite rodite se sasvim slučajno tu gdje ste i vi po rođenju postajete nacionalna manjina ne po vašem, po vašoj želji nego po rođenju. Da se je rodio kod Eskima bio bi Eskim, da se je rodio u Africi bio bi pripadnik nekog plemena, tako se izgleda rađa i kod nas pa smo pripadnici plemena a ne građani ove zemlje. Nacionalne manjine, najdalje je otišao Kanton Sarajevo, to pogledajte, ne bi bilo loše uzeti za primjer ustavne promjene u Ustavu Kantona Sarajevo pa pogledati na koji način se tretira ta problematika. Jer nacionalne manjine su i Rusini i Slovaci i Ukrajinci i Poljaci i Česi i Slovenci i Crnogorci i Albanci i Grke imamo ovdje starosjedioce i Turke imamo starosjedioce i da ih sad ne nabrajam, njemačka nacija starosjedioci, Talijani starosjedioci, i ja sad ovako mogu da nabrajam. To treba, ne na ovaj način, nego se očekuje od onih koji se ovim bave da daju prijedlog, prijedlog ili zakonskog uokvirivanja u skladu sa Ustavom ili prijedlog za izmjene Ustava kako bi smo uskladili zakon sa Konvencijom o ljudskim pravima. Hvala. 53
Hvala Vama. Da li ima dalje prijavljenih za raspravu? Kolko vidim nema, hvala vam lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 15. dnevnog reda, Ad. 15. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina, ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2014. godinu Da mi je samo znati ko je izmislio naziv ove institucije, da malo porazgovaram sa njim. Izvještaj je u proceduru dostavljen 26.03.2015. godine. Nadležna Zajednička komisija za ljudska prava Mišljenje je dostavila 27.04.2015. godine, Izvještaj je usvojen te je predloženo Predstavničkom domu i Domu naroda da usvoje navedeni Izvještaj sa preporukama sadržanim u njemu. Otvaram raspravu. Ako se niko ne javlja za riječ, javljajte se na vrijeme, gospođa Nermina Kapetanović ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kao prva zamjenica predsjedavajuće Zajedničke komisije za ljudska prava oba doma Parlamentarne skupštine BiH, gospođe Pandurević, u prošlom mandatu, mogu da kažem da je kompletna Komisija, cio sastav Komisije za ljudska prava se vrlo ozbiljno bavio radom, pa recimo i nekim nadzorom nad radom ove Komisije. Vrlo cijenim činjenicu da su mnoge od naših sugestija uvažene i uvrštene u preporuke, ali ono što je zabrinjavajuće je činjenica da sve one manjkavosti na koje smo mi ukazivale, kao predsjedavajuća i dopredsjedavajuća, i koje jesu upućene prema zatvorskim jedinicama, nazovimo ih tako, a koje su u direktnoj ovisnosti od Federalnog ministarstva pravde, nisu ispoštovane. Dakle, jesu od institucija zatvorskog tipa, recimo evo govorićemo o onoj u Zenici, koja predstavlja možda i najveću jedinicu takvog tipa u Bosni i Hercegovini. Sve ono što je bilo u granicama njihovih moći, i finansijskih i kapacitativnih, oni su uradili. Ali, objektivno kao osoba koja jeste obišla mnogo puta, na zahtjev nekoliko zatvorenika koji su prema našoj Komisiji uputili zahtjev i tražili da neko iz naše Komisije obiđe taj dom, bilo je riječ o zatvorenicima različitih nacionalnosti, ja mogu sa snagom argumenata da kažem da stanje koje je zatečeno u pritvorskoj jedinici i preporuke u kojima se kaže da nema dovoljno svjetla unutar pritvorske jedinice i da oni preporučuju da se prošire prozori, bukvalnim prostim jezikom govoreći, kada bi se to uradilo, srušila bi se zgrada. Riječ je o tako starom objektu koji je uistinu u ruiniranom stanju i za to je potreban novac da se izgradi novi. 54 Kao osoba koja se snažno zalaže za zaštitu ljudskih prava uvjerila sam se da nije tačna tvrdnja da tamo nemaju uslove za bavljenje slobodnim aktivnostima. Ja sam vidjela ljude koji se bave slikanjem, u posebnim radionicama, ručno izrađuju različite predmete koje prodaju, imaju mogućnost prodaje na komercijalnoj osnovi. I taj zavod je ako se dobro sjećam, nekada bio i radna jedinica koja je bila, na neki način, djelimično i samoodražavajuća, odnosno omogućavala je, postojala je mogućnost stvaranja profita radom zatvorenika i prodajom proizvoda koji su se tu proizvodili. To sada njima nije uskraćeno, sada im je uskraćeno to u onom kapacitetu u kome je to bilo. A ja, i dalje kao humanista mislim da je radna terapija ustvari najbolji način njihove socijalizacije i možda stvaranja poboljšanog ponašanja i izmicanja dakle od tih zločina koji su počinjeni, zbog kojih su smješteni u tu instituciju. Ono što jeste zabrinjavajuće je činjenica da nisu, a to smo mi kao predsjedavajuća i dopredsjedavajuća upozoravale, nisu razdvojene populacije maloljetnih zatvorenika od punoljetnih u aktivnostima slobodnih sadržaja i to nije dobro. Primjećen je negativan uticaj na njih i mislim da treba insistirati, tražeći naravno i od Vlade Federacije BiH da se ne izmiče od tog važnog problema, naročito od Ministarstva pravde, koji ama baš nijednu preporuku koja se odnosila na njih, nisu ispoštovali, da omoguće uslove za izdvajanje odjela za maloljetnike, pa i u slobodnim aktivostima. Ono što mene brine je činjenica da u svim zatvorskim jedinicama u Bosnio i Hercegovini, a mi smo više puta upozoravale na to, nema osigurano niti u jednoj zatvorskoj jedinici 24-satno dežurstvo liječnika. Kardiopulmonarna reanimacija kod čestih ... zatvorenika koji na neki način dobivaju drogu unutar zatvorskih jedinica različitim kanalima, ili koji su skloni fizičkim obračunima koji finaliziraju stanjima životne ugroženosti, se moraju brzo rješavati. Tri do četiri minuta traje kardiopulmolarna reanimacija, ukoliko nema adekvatno osposobljenog kadra dolazi do egzitusa. Mislim da, znajući i zvanični stav Komisije koja se bavi ovim pitanjima iz Strazbura, mislim da Bosna i Hercegovina mora u segmentu zaštite ljudskih prava obezbijediti 24-satno prisustvo ljekara, jer je i tamo riječ o živim bićima, bez obzira na krivično djelo koje su oni počinili. I stoga ja s ovog mjesta uistinu pozivam, ili neka uđe u stenogram, a mi ćemo pokušati opet kao članice Komisije za zaštitu ljudskih prava da pokušamo da barem u segmentu zaštite zdravlja, ta kategorija ljudi ne bude izopćena i da joj se ne uskrate nužna prava na koja oni ustvari imaju pravo i koja su im zagarantovana svim konvencijama koje je Bosna i Hercegovina potpisala, ali ih ne primjenjuje. Čak postoje zatvorske jedinice u kojima nema niti dežurnih medicinskih tehničara 24 sata i mislim da to nije uredu. Jako cijenim napore koje je rukovodstvo Kaznenopopravnog doma u Zenici zatvorske jedinice uradilo i u proteklom i u predprošlom mandatu kao osoba koja je više puta unutra ulazila i posmatrala situaciju, tamo razgovarala sa njima, ali mislim da Parlamentarna skupština BiH kao najviše zakonodavno tijelo u državi Bosni i Hercegovini, treba da se jednim pismenim dopisom, pa možda i Komisija za zaštitu ljudskih prava, obrati Vladi Federacije, konkretno Ministarstvu pravde, kojim će se riješiti propisivanje standarda za sticanje prava zatvorenika od radnog angažmana do zaštite zdravlja i svih ostalih primjedbi koje je ova Komisija vrlo, vrlo korektno uočila. I drago mi je da, usuđujem se reći da su članovi Komisije za zaštitu ljudskih prava uspjeli značajno, kako bih rekla, dobru komunikaciju stvoriti, evo tu je predsjedavajući te radne grupe, koja je uistinu temeljito radila, uvažila sve naše primjedbe. Vrlo su često obilazili zatvorske jedinice, došlo je do poboljšanja, ali mislim da i Vlada Federacije mora učiniti značajne napore s obzirom na činjenicu da Vijeće Evrope to pitanje nama često postavlja u Strazburu – šta je 55 urađeno u državi Bosni i Hercegovini po pitanju pravednog tretmana zatvorenika u zatvorskim jedinicama. I zahvaljujem se članovima ove Komisije koji su vrlo korektno uradili svoj posao. Hvala.
Hvala Vama. Da li još neko želi da govori? Nermina, povucite riječ. E, hvala lijepo. Da li neko želi da govori? Hvala vam lijepo, ne javlja se niko za riječ, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 16. dnevnog reda, Ad. 16. Izvještaj Komisije za saobraćaj i komunikacije o javnom saslušanju predstavnika BHANSA, BHDCA i Vijeća ministara BiH u vezi s propustima navedenim u Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Kontrola zračnog saobraćaja Bosne i Hercegovine“ Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Kontrola zračnog saobraćaja Bosne i Hercegovine“ usvojen je na 6. sjednici Doma, od 11.02.2015. godine. Tom prilikom usvojena je i Odluka o sprovođenju javnog saslušanja. Na 8. sjednici Doma, održanoj 11.03.2015. godine, nakon što Kolegij Doma nije uspio postići konsenzus, u skladu sa članom 21. stav 3. Poslovnika Odluka je upućena Komisiji za saobraćaj i komunikacije radi realiziranja. Komisija za saobraćaj i komunikacije, 27.04.2015.godine, dostavila je Izvještaj o javnom saslušanju predstavnika BHANSA, BHDCA i Vijeća ministara BiH u vezi sa propustima navedenim u Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi:“Kontrola zračnog saobraćaja Bosne i Hercegovine“, zajedno s neautoriziranim transkriptom javnog saslušanja. Komisija je predložila usvajanje sljedećih zaključaka: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da se u što kraćem roku imenuju članovi Vijeća BHANSA i Uprave BHANSA Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da se, nakon imenovanja članova Vijeća BHANSA i Uprave BHANSA, sačini Akcioni plan procesa preuzimanja i uspostave kontrole zračnog saobraćaja Bosne i Hercegovine s jasno utvrđenim nosiocima aktivnosti i rokovima. Otvaram raspravu. Dakle nakon, aha imamo. Gospodin Fehim Škaljić. Izvlite.
Gospodine predsjedavajući, radno predsjedništvo, uvažene dame i gospodo zastupnici, sa žaljenjem samo mali broj Vijeća ministara. Ovo je može biti jedan još primjer gdje ovaj Parlament treba ovom metodom posebnog sagledavanja stanja da prekontroliše zbilju u mnogim agencijama i direkcijama koje ostvaruju prihode, vrše važnu ulogu. Kada smo sagledavali ovaj cijeli proces onda smo vidjeli da tu postoji 56 dosta netransparentnosti oko nadzora nad trošenju sredstava, da postoji potpuna nedosljednost u kadrovskom i rokovskom kapacitiranju takvih institucija, i s razlogom je na Komisiji zauzeto ovakvo stajalište u kojima se traži da Parlament i Vijeće ministara preuzmu svoju ulogu kod ovih važnih institucija. Pokazalo se da Bosna i Hercegovina nije svoj suverenitet u ovom dijelu posla preuzela u kapacitetu koji joj pripada i koji joj je bio na raspolaganju, i s druge strane da u okviru upravljanja tim procesom postoji dosta podijeljenosti i anemoziteta između pojedinih dijelova, tako da ne možemo reći da taj mehanizam funkcioniše u korist interesa Bosne i Hercegovine u onoj dimenziji u kojoj bi se moralo to raditi. Ovo govorim zbog toga što smo imali i kod nekih drugih institucija gdje su revizorski izvještaji ukazivali da stvari nevaljaju, da je to ostalo na razini samo konstatacije. Stojim na stanovištu da Parlament ne treba da zauzima stajalište ni o čemu što neće imati ulogu naloga za izvršenje, te u tom smislu pozivam članove Parlamenta da u raspravi i oko ovoga a i oko sličnih pitanja posebnu pozornost pokažemo oko onoga kako se ostvaruje funkcija, kako se troše novci. Vidjeli smo to da u ovom slučaju ima dosta stvari koje nam nisu primjer. Recimo, način upravljanja ovom institucijom koja je važna i u finansijskom smislu bitna jer ostvaruje prihod, je na način da se osiguravaju mandati do kraja života, znači do kraja radnog vijeka i da nemamo nikavu nadležnost u smislu da neizvršenje posla podrazumijeva odgovornost za takvu osobu. Ono što želim posebno istaći kod ove aktivnosti na sagledavanju ... odnos aktuelnog ministra, koji je pokazao spremnost i kooperativnost da radi sa parlamentarnim tijelima i ja pozivam i druge ministre da koriste taj metod i tu praksu, da ojačamo parlamentarne rasprave u komisijama i tijelima Parlamenta, jer će nam to omogućiti da u plenumu imamo efikasniju dinamiku i brže zauzimanje stavova. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se. Čudna ova opozicija, izgleda, ja sve čekam hoće li se javiti neko oko ovoga. Fehime izgleda samo mi iz zadnjeg reda treba da se javljamo. Takav osjećaj imam. Sagledavajući nešto što bi trebalo da se zove u konačnosti profit, jer to je nešto što je, htjeli mi ili ne, izvor sredstava i trebali bi da imamo suficit u sredstvima u odnosu na ono što bi eventualno naši avioprevoznici pod navodnim znacima naši, trebali negdje drugo da plate u preletima na svim zonama, odnosno svim visinama. I kada sam to '96. do danas sabrao ja sam se uhvatio za glavu. Kako je to moguće da od '96. do 2015., sada će znači 20 godina punih, ova država ili neki u ovoj državi ne daju da se završi proces pune kontrole neba. Ne samo zbog kontrole u formalnom smislu, nego zbog realnih finansijskih efekata. Pokušao sam da dođem do podatka o broju preleta iznad Bosne i Hercegovine, ministre opet, u svim zonama, nisko, srednje, visoko i da ne nabrajam, i kada sam sabrao taj broj i sabrao ono koliko je realna obaveza onoga ko prelijeće da plati iznad vašeg prostora, onda ne mogu a da ne kažem – javnost je cijelo vrijeme dezavuisana ukupnim sredstvima koji bi trebali biti oprihodovani od ukupnog broja nadlijetanja iznad Bosne i Hercegovine. Podaci koji su prezentirani javnosti nisu tačni, daleko veća je suma onoga što bi trebala Bosna i Hercegovina da ubire da ima adekvatnu kontrolu neba. 57 I ovo o čemu ste vi govorili ili ti Fehime, više ne znam kako ćemo se za govornicom obraćati, treba napraviti mehanizam odgovornosti i sankcionisanja onih koji su doveli da ova država izgubi na desetine, nisu to na desetine, to je puno više miliona KM, zbog toga što se u ukupnoj koordinaciji i realizaciji ovog projekta upliće, e sad ono što ustvari bi trebalo da nas zbliži, ono nas razjedinjuje, etno nacionalni interesi. Katastrofa. Nekome je važnije da u Hrvatskoj Zagreb ubire, nekome je važnije da u Beogradu Beograd ubire, nego da naši građani imaju prihode i da naši građani žive. Ne mogu sebi da dođem da zemlja koja je po ekonomskom potencijalu višestruko ispod nas ima kontrolu svog neba – Crna Gora. Ili da je Kosovo, nastalo juče, uspostavilo kontrolu neba. Bosna i Hercegovina za 20 godina nije uspostavila kontrolu neba. Gospodine ministre, pošto Vi slušate ovo što mi pričamo, nadam se da ćemo dobiti relevantne podatke, odnosno zašto, kako, ko, ko su kočnice, zbog čega su kočnice, jer mi moramo naći modus, jer smo sad u ovom momentu osim Andore, navodim, Luksemburga navodim, da ih ne nabrajam, Lihtenštajna, zemlja koja nema svoju kontrolu neba. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Momčilo Novaković ima riječ. Izvolite.
Uvažene kolege. Prvo moram reći da smo mi zaista na javno saslušanje pozvali sve i da su se odazvali svi oni koje smo mi pozvali, a pozvali smo sve one koje smo po zaključku Doma imali i obavezu i neke čak i za koje nismo imali obavezu, ali smo ih pozvali, kako bi došli do relevantnih podataka. Ono što je, činjenica je da smo mi pošli od podataka koji su u revizorskom izvještaju. Da li su oni tačni ili nisu tačni mi se nismo time naravno bavili. Kao osnovnu stvar smo uzeli da su oni tačni, jer su to podaci koje smo našli u Revizorskom izvještaju. Šta je činjenica, da sad ne ponavljam sve ono što ste mogli pročitati ovdje? Činjenica je da je postojalo odsustvo koordinacije između ovih institucija i Savjeta ministara, odnosno Ministarstva saobraćaja i veza. Dakle tu smo imali maltene prekid u tim odnosima, što je rezultiralo naravno kašnjenjem svih zadataka, odnosno izvršenja svih zadataka. Tako se nama desilo da Savjet BHANSA-e 2010. godine imenuje vršioce dužnosti koji tu potvrde ono staro pravilo da su najdugotrajnija rješenja privremena rješenja, pa su i ova rješenja, znači privremena, ostala do dan danas kao u statusu vršioca dužnosti. U međuvremenu 2012. je istekao mandat i Savjetu BHANSA-e. Savjet minsitara nije riješio to pitanje, znači prethodni Savjet ministara. Naravno pred ovim Savjetom ministara je da to riješi. Kada smo, dakle, pošli od toga da su ljudi koji su tamo radili, koji su bili direktori, bili u stalnom radnom odnosu u još po jednoj instituciji, onda je očito da je čitav sistem postavljen tako da je neefikasan i da rezultat te neefikasnosti kompletnog sistema je ustvari ono što je revizor i našao tamo. Zbog toga smo mi predložili praktično dva zaključka, uvažavajući jedan koji je Predstavnički dom, na prijedlog gospodina Lovrinovića, usvojio već bio, a to je da se kvartalno izvještava Dom. Da Savjet ministra kvrtalno izvještava Dom o postupku preuzimanja kontrole. Mi smo, dakle, predložili ovdje dva zaključka. Jedan – da Savjet ministara najhitnije, dakle, riješi ta kadrovska pitanja, odnosno Savjet i Upravu BHANSA-e i drugi – odmah po rješenju Savjeta 58 Uprave BHANSA-e da donese se Akcioni plan sa tačno definisanim terminima, rokovima i jasno utvrđenom odgovornošću za realizaciju pojedinih dijelova Akcionog plana. Smatrali smo da to kao Parlament mi možemo, da nam je to, na neki način, obaveza kao i Komisiji. Ja se lično nisam mogao oteti utisku, mada to naravno u Izvještaju ne stoji, da je prije svega Ministarstvo ključni faktor bilo te nekoordinacije, odnosno odsustva koordinacije institucija, da se dešavalo da je Ministarstvo po nekoliko mjeseci, pa čak i godinu dana trebalo da donese neka akta. Naravno da je onda to povlačilo za sobom kašnjenje nekih drugih, da je nakon preuzimanja radnika iz entitetskih agencija, zbog nekih kašnjenja opet u Ministarstvu nije završena obuka. Dakle, nismo dobili obučene ljude, što naravno da nismo mogli preuzeti sa neobučenim ljudima kontrolu, itd., itd., sada ne ponavljam ono što piše u Izvještaju. Kao Komisija, znači koja je radila saslušanje, smatrali smo da su ova dva zaključka dovoljna da Parlament može ostvariti svoju ulogu, a da na kraju dobijemo konačan rezultat, a to je preuzimanje kontrole nad vazdušnim prostorom. Hvala vam.
Hvala vama. Replika, gospodin Zaim Backović, ako nije greška. Izvolite.
Nije, nije greška. Kakvi greška, ja sam tamo pritisnuo koliko se sjećam. Hvala vam gospodine Novakoviću. Onako kako piše u Revizorskom izvještaju, ali vrlo prostom provjerom bilo koji član Parlamenta ukuca Aerodrom Frankfurt, destinacije maršuta i onda kaže preko Njemačke, Austrije, Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Srbije ha, ha, ha, za Istambul, aerodrom taj, aerodrom ovaj, i saberite broj dnevnih preleta. Vrlo jednostavno, čak vam piše i na kojim visinama lete na kojoj destinaciji. To je tako prosto. Tako da ti revizori koji to rade su ljudi koji samo ono što im se servira, a ne ono što bi stvarni posao trebao da im bude. Znači jednostavno je, ne može biti, svi avioni koji lete iz Mađarske prema Italiji, prema Portugalu, prema Španiji, prelijeću ovu zemlju. Isto tako iz svih ostalih tamo zemalja, odozgo svi. To je bruka, ja nisam sebi mogao doći kada sam počeo da to slažem. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, i član sam Povjerenstva o čijem je Izvješću riječ, dakle stojim iza onih zaključaka što smo ih donijeli i to je jedino bilo moguće što smo predložili. Nego sam htio malo reći neke stvari koje su mi se u cijelom tom procesu koji je trajao jedno 3-4 puta pred ovim Povjerenstvom, a ministarstvo i ministar će očito imati tamo puno posla da sredi neko stanje, jer puno pitanja od tamo koja dolaze, da zapravo nisu nikako riješena, počevši od Izvješća o kojem sam danas govorio da nešto u njemu nema, a bilo je ... do toga da gospodin, ako se ne varam, koji je državni službenik, uzima si za pravo poslije sjednice Povejrenstva da tumači. Neka 59 tumači gospodin predsjednik Povjerenstva ili član, nego gospodin koji ne znam ni kako je tamo bio, u kojem svojstvu, da sada ne imenujem ovdje nije red, dakle, iznosi svoje insinuacije u javnosti. Pored njega iznosi neki drugi gospodin koji više nije navodno ni u kakvom odnosu sa nama, odnosno sa vlasti, pa hajde on to i može, je li, nekakva svoja iskustva. Međutim gospodin iz ministarstva iznosi takve objede poslije sjednica Povjerenstva u nekoliko navrata da to više poprima razmjere, i nije to prvi put, nego i na samim sjednicama Povjerenstva, dakle to više nije uredu. Na sljedećoj sjednici Povjerenstva gospodine predsjedniče mi ćemo vidjeti prije svega ko tamo sudjeluje, u kom svojstvu dolazi uopće tamo i šta govori, bez obzira na njegovo znanje. S druge strane, ja sam na tom javnom saslušanju postavio jedno pitanje logično, nakon što je ravnatelj BHDCA rekao da je, dakle, reviziji upućena primjedba, po proceduri kako je predviđeno, na ono što su oni našli, a to je, dakle, da je, da ono što su oni predvidjeli da je nakakav gubitak, zapravo nije ni napravljeno kao usluga. Dakle, nije mogla biti ni naplaćena i onda je to stvorilo jedan privid u javnosti da je to zapravo gubitak koji se dogodio tamo. A sad, revizorka je meni odgovorila, odnosno predstavnica iz revizije, da je njihov stav bio da je to, kao što je gospodin kolega rekao, bio prihod koji je Bosna i Hercegovina mogla ubrati. Pa nije stvar revizije šta je moglo i šta bi bilo kad bi bilo, nego je li postojala obveza, je li neko to nije uradio kako treba ili naplatio ako je ispostavljen račun za nekakvu uslugu. I onda je to naravno gubitak ako to nije učinjeno. Međutim, onda se stvorila u javnosti takva situacija da je to 70-ak miliona eura, ili već maraka koliko je gubitak, i ne znam kakva sve se priča iz toga dalje izvodila. Slažem se ja sa kolegom Backovićem da to treba preuzeti, da su to novci, itd., imamo li tehničke mogućnosti da sada o tome ne pričam, međutim o konkretnom, dakle, o konkretnom Izvješću učinka, dakle tih mogućnosti, mislim da je puno stvari izašlo izvan nadzora posredstvom ministarstva, naravno ne govorim gospodinu ministru koji je odnedavno je li, nego iz rada bivšeg ministarstva koji se uopće nije tim bavio. Toliko su ljudi u pozicijama VD-a, toliko, dakle ima objeda da li je BHDCA u sastavu ministarstva ili nije, je li to problem ili nije, nikada nisu ponudili ..., čak se Povjerenstvo, po meni, umiješalo u tu vrstu priče, pa možda i previše, ali evo u želji da pomognemo da se to riješi, pa ćemo nazočiti nekakvim okruglim stolovima, samo da se nekako to pitanje riješi i preuzimanje i školovanja i svega drugog. Dakle, evo to je moj prilog bio raspravi, a svakako ću podržati Izvješće i mi nismo mogli drugačije, ja mislim, nego što smo uradili u stanju u kojem jeste. Ali doista ministru sugeriram, evo da povede računa, da posebice oni koji nisu ovlašteni da, a posebice tamo gdje nisu ni članovi tijela, da izlaze u javnost i govore stvari koje su možda i točne, ali nisu oni pozvani da o tome govore, stvaraju zabunu, koliko se to meni čini. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Zaim Backović. Izvolite.
Poštovani kolega Lovrenoviću.
Lovrinović. 60
Kako? Lovrinović. Nije problem.
/nije uključen mikrofon/
Pa poznajem ja dosta Lovrenovića.
/nije uključen mikrofon/
Pa ja se izvinjavam, evo kažem Lovrinović, ali ne jednog, nego dosta iz Jajca.
Čujete li vi šta ja pričam? Diskusija, replika, izvolite.
Replika gospodine Šefik Džaferoviću. Ako mi je računica približno tačna, a i nešto od onoga što ja radim je i matematika, nečim se moram u životu i bavim se cijeli život, onda je pedeseti dio od sredstava koje smo trebali ubrati oprema. Pazite, pedeseti dio, cijena, pedeseti dio. I niko mi ne može ovdje reći da se ne radi o interesima i milionskoj, da ne kažem desetomilionskoj, više desetina, korupciji. Jer kako objasniti da vi nekom drugom dajete te pare, eto ja ti dao a neću da uložim i prihvatim kontrolu vlastitog neba. Znači, tu se radi bezdilemno, samo što mi imamo problem države, ja opet kažem interesa koji su takvi kakvi su, i tvrdim da se radi o milionskim koruptivnim radnjama.
Hvala lijepo.
... su sredstva otišla u onih koji su se između sebe ... dogovarali.
Dobro, hvala Vam lijepo. Diskusija, gospođa Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih samo nekoliko riječi da skrenem pažnju na ono što se dešavalo na Komisiji. Osobno sam se prvi put susrela sa takvim pristupom koji se zove javno saslušanje. U prvi mah mi se činilo, bilo mi je gotovo neugodno, činilo mi se da to nema smisla, neki ozbiljan svijet da mi saslušavamo kao Komisija. No budući da smo dobili izvanredno urađen revizorski izvještaj, onda se vidjelo da zbilja tu ima puno problema. Ispostavilo se da je trebalo napraviti takvo javno saslušanje, no ja sam otišla od onog čini mi se onako eufemističnog pristupa gospodina Novakovića, otišla sam korak dalje, nisam rekla da je nedostajalo koordinacije u ministarstvu. 61 Moj prijedlog je bio da se nekako to sve proslijedi Tužilaštvu, zapravo toliko je tu problema. Nakon višesatne rasprave koju smo mi imali pokazalo se da je s jedne strane nestajao novac, a s druge strane se propuštala prilika da se on namakne, dakle da se zaradi. I tako od neke 2007. godine u međuvremenu smo iz medija slušali hvalospjeve, preuzeli smo nebo, itd. Mislim da, još uvijek mislim da tu mora neko drugi, ne mislim da je Parlament samo, kako reče samo u stanju ovo rješavati, ... da treba, jer kako reče uvaženi zastupnik Škaljić kako to kod nas bude poslije revizorskog izvještaja obično bude – ne, nemojte to više raditi, a onda oni koji su radili kažu nećemo Bogami više i na tome se nekako završi. Mislim da su ovdje puno ozbiljnije stvari i da treba nešto ozbiljnije i preduzimati. Naravno od toga da su uzimani, da je trebalo certificirati kadrove, koga su uzeli? One koji su najdirektnije zainteresirani da mi ne preuzmemo kontrolu nad našim nebom. Pa je onda, ne znam, iz Srbije, Crne Gore su bili uključeni ljudi, pa je onda, ove upravljačke strukture tvrdili su na javnom saslušanju da su u punom kapacitetu na dva mjesta direktori. I tako da, puno, puno problema i mislim da se ovim treba svakako više pozabaviti. Ujedno, moj prijedlog je bio, dakle nakon ove javne rasprave, da je to dobar put da se nekako rasčiste stvari i poslože, prijedlog mi je bio i biće ako stignemo do onog datuma 17. juna kada je vrijeme za, ističe za digitalizaciju, da se to isto napravi i za javne emitere, za javni RTV sistem. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Replika, gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Nije klasična replika, nego sam zaboravio maloprije reći nešto, pa sam iskoristio ovu mogućnost da to kažem. Naime, zaboravio sam reći da novac koji bi se ubirao, koliko sam ja informiran, zapravo pripada tim institucijama. On ne ulazi u Proračun državnih institucija, tako da ne bi bilo zabune. Znači, to sve što bismo ostvarili, posredno bi se stekao, ovaj, finansijska dobit u smislu zapošljavanja ljudi u BHANSA-i, u BHADCA-u i drugim institucijama koje se bave tim poslom. Dakle, to koristi sami Proračun bi posredno, dakle imao, ali da znamo da je i to činjenica, dakle, nije sredstva.
Hvala Vam lijepo. Da li još neko želi da govori? Ministar traži riječ. Ministre, izvolite, imate riječ.
Hvala predsjedavajući. Uvaženi zastupnici. Želim obavijestiti ovaj Dom o nekoliko bitnih činjenica. Na fonu ovih diskusija koje smo čuli Ministarstvo komunikacija i prometa će doći do stvarnih podataka o broju preleta i o prihodima koje ostvaruje BHANSA kao i o portinuitetnim troškovima, da nazovemo to tako, odnosno o propuštenoj dobiti, odnosno prihodima. Bosna i Hercegovina, kako smo čuli iz diskusija, je po svom geostrateškom položaju, ima komparativnu prednost u odnosu na zemlje iz 62 okruženja i veliki broj preleta ide upravo preko teritorije Bosne i Hercegovine, a paradoksalno ubire najmanje prihode po ovom osnovu. Kada se radi o Izvještaju Komisije, Ministarstvo komunikacija i prometa je već počelo prostupati, da kažem tako, po zaključcima Komisije, odnosno već smo preduzeli korake na izboru i imenovanju Vijeća BHANSA-e, u čijoj nadležnosti je izbor menadžmenta. Već smo, Vijeće kao što je poznato, ima sedam članova, a već smo dobili prijedloge za članove Vijeća iz ministarstava iz Federacije i fali nam samo još član iz Republike Srpske i onda imamo već gotove prijedloge za Vijeće BHANSA-e, koje će dalje da imenuje menadžment, što očekujemo da će se dogoditi u toku ovog mjeseca. Hvala.
Hvala Vam ministre. Da li još neko želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ, zaključujem raspravu. Prije nego što pređemo na raspravu o tačkama, na tačku 17. dnevnog reda, predlažem da objedinimo raspravu o tačkama 17. i 18. s obzirom da je riječ o materijalima Izvozno-kreditne agencije, pa ćemo onda glasati o mom prijedlogu. Pripremite se za glasanje, da objedinimo raspravu, dakle, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Koliko vidim donijeli smo odluku da objedinimo raspravu po tačkama 17. i 18. jednoglasno. Prelazimo na tačku 17. i 18., Ad. 17. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2014. godinu Ad. 18. Informacija Izvozno-kreditne agencije BiH o mjerama i radnjama koje su preduzete s ciljem otklanjanja teškoća i osiguranja potrebnih preduslova za normalan rad Izvještaj i Informacija su u proceduru dostavljeni 01.04.2015. godine. Informacija je dostavljena u cilju realiziranja zaključaka sa 3. sjednice Doma, održane 15.01.2015. godine, koji je usvojen na prijedlog Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Nadležna Komisija za vanjsku trgovinu i carine Mišljenje je dostavila 28.04.2015. godine. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2014. godinu je prihvaćen i u Domu je predloženo njegovo usvajanje. Informacija o mjerama i radnjama koje su poduzete s ciljem otklanjanja teškoća i osiguranja potrebnih preduslova za normalan rad je primljena k znaju i predloženo je da Dom učini isto. Komisija je predložila usvajanje sljedećeg zaključka: – Zadužuje se Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH da održi hitnu sjednicu u roku od 15 dana na kojoj će se, uz prisustvo predstavnika osnivača Bosne i Hercegovine sa entitetima, utvrditi prijedlog konkretnih mjera za sanaciju stanja u Izvozno-kreditnoj agenciji, s 63 projekcijom njenog daljnjeg funkcioniranja, te da o svemu u najkraćem roku obavijesti Parlamentarnu skupštinu BiH, uključujući i sve relevantne nivoe vlasti. Orvaram raspravu. Izvolite. Gospodin Mirsad Mešić je tražio riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dozvolite mi da prije nego što počnem govoriti o ovoj temi izrazim svoje ogromno nezadovoljstvo bezobrazlukom dijela poslanika koji većinu vremena provode u skupštinskim kuluarima i u svakom trenutku ugrožavaju kvorum, odnosno normalan rad ovog Doma. Takođe izražavam ogromno nezadovoljstvo nezainteresiranošću predstavnika Vijeća ministara koji ne žele da prisustvuju raspravama. ... zapravo u čemu je sadržaj, predmet i metod našeg rada, kome mi zapravo ovo govorimo i ko će čuti naše poruke. Jedan dobar primjer je zapravo bio ministar za promet i komunikacije koji je saslušao raspravu i čovjek će vjerovatno poduzeti nešto u oblasti koja je rovita strahovitim problemima. Ja se nisam htio javiti po prethodnoj tački, ali evo reći ću vam samo da u toj jednoj direkciji, čovjek je direktor aerodroma, čovjek je direktor agencije, zamjenik direktora iz jedne agencije, zamjenik direktora druge agencije, rade šta hoće, ne uvažavaju ministarstvo, povezani su sa političkim liderima rodbinski i onda su to problemi o kojima možemo samo sanjati. Mi sada raspravljamo o Izvozno-garancijskoj agenciji koja je napravila strahovite, katastrofalne rezultate svog poslovanja. Gospodine predsjedavajući, ovdje nema nikoga iz IGA- e, nikoga nema iz Upravnog odbora, a mi treba da kažemo i izrazimo svoje nezadovoljstvo. Dakle, IGA je učinila sve da u ovom prethodnom periodu dovede svoje funkcioniranje do kolapsa. To je prije svega problem kod rukovođenja tom agencijom, problem Upravnog odbora, a evo nisu prisutni i ne žele čuti šta mi to radimo. I zapravo ja predlažem da skinemo sa dnevnog reda ovu tačku, neka gospoda i gospođa dođu, odnosno gospođe su na čelu ove dvije institucije, to je Agencija, odnosno Upravni odbor, pa evo da čuju o čemu pričamo. U protivnom ja ne znam o čemu razgovaramo. U svakom slučaju, Klub poslanika SDP-a neće podržati niti jedan od ovih ponuđenih dokumenata.
Imamo predstavnike ove Agencije, oni su se javili, ovdje su u sali. Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Ma, ja neću konkretno elaborirati sve ono što sam vidio u ovim izvješćima, nego me jedno od ovih izvješća, pogotovo ovo Upravnog odbora o radu, dakle, i o finansijskom poslovanju ponukalo da možda predložim jedan zaključak danas ako ga ostale kolege budu podržale i razmišljali o istom kao ja. Naime, kada ovo još i relativno materijal nije obiman koliko dođe od drugih agencija, direkcija i ne znam već sve ko nam podnosi izvješća kada je u pitanju rad i finansijsko poslovanje. Naime, ja bih predložio da nam se, ako je moguće, od vođstava tih tijela, reguliranih tijela Bosne i Hercegovine, čija izvješća mi razmatramo i 64 usvajamo, dostavi do najmanje pet stranica, kratki siže onoga što nam dostavljaju sa osvrtom na probleme i prijedlozima rješavanja tih problema. A da ovo bude temelj jer u suprotnom dobijete tekst, dobijete nekada materijale po 150-200 stranica, jednostavno sami se zagubite u statističkim podacima koji su unutra uneseni. Još ako niste iz te struke a zastupnik ste, dakle vrlo vam je teško pratiti taj materijal. Čini mi se da bi jedan naš zaključak koji bi obvezao one kojinam podnose ovakva izvješća, da nam to rukovodstvo na tri stranice, pet, četiri stranice iznese svu problematiku, probleme i kaže, predlože nekakva rješenja da zastupnici i oni koji možda nisu vješti nekoj problematici, mogu sudjelovati u radu toga, a oni koji su vještiji, evo imaju ovakva izvješća statistička kakva god hoće neka ih gledaju i po njima rade i diskutiraju kako god hoće, dakle ova koja su napravljena metodološki. Pa evo, ako se, ja ću predložiti takav jedan zaključak, ako kolege budu raspoložene, ja se nadam da bi to pridonijelo možda učinkovitijem radu razmatranja ovakvih izvješća ubuduće, ako dobije potporu. Ako ne, hvala lijepo. Podržaću ovo Izvješće.
Hvala Vama. Gospodin Safer Demirović je tražio riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, prisutni. Ove objedinjene tačke dnevnog reda imaju određene sličnosti sa prethodnom tačkom ovo BHANSA obzirom da evo kolege, prije mene koje su diskutovale, su zajedno sa mnom u Komisiji gdje smo mi razmatrali ovaj Izvještaj Agencije, i gdje imamo jedan, gdje smo konstatovali jednu stvar, taj opšti odnos u samoj Agenciji. Imate negativan Revizorski izvještaj, imate Agenciju koja posluje negativno i jednostavno to tako teče bez nekih konkretnih mjera, bez nekih prijedloga kako da se izađe iz sve ove problematike. Ja sam na Komisiji imao jedno pitanje vezano za ovaj Izvještaj. Iskreno da vam kažem nisam dobio odgovor na njega, samo sam konstatovao kaže na ovoj strani 8 kaže, u prijedlozima zaključaka kaže – u kontaktima sa zakonodavnim organima tražiti moguće modele za svoj opstanak ili transformaciju. Ja sam tražio odgovor koji su to modeli, ko treba da predloži te modele? U onoj raspravi šta je dovelo da dođe do teške situacije u ovoj Agenciji rečeno je da niko nije davao uputstva da li ta Agencija, kako treba da radi, da li treba da prestane sa svojim aktivnostima prema određenim subjektima sa kojima je sarađivala. Naravno, mi smo svi na Komisiji konstatovali da je ova Agencija jako bitna za našu državu i za njen rad, pogotovo za ove privrednike koji su izvozno orijentisani i ove probleme koje riješava Federacija, na koji način pokušava da izađe, međutim opšti odnos koji vlada u ovoj Agenciji. I ono kako je to prezentovano nama, nama na Komisiji, nije meni dalo za pravo da ja podržim ovaj Izvještaj na Komisiji. Stoga ja ću najvjerovatnije, isto kao i kolege, ne najvjerovatnije, biću suzdržan kada se bude glasalo za ovaj Izvještaj. Zahvaljujem se.
Hvala Vama. 65 Gospodin Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
Šta ću kada sam sam, ... ali prazne su klupe, veći broj iz jedne političke opcije, pričali bi i drugi, ali nemam druge. Kada je u pitanju Izvozno-kreditna agencija, i ja sam o tome već ovdje govorio i objašnjavao model šta to znači garantiranje posla, jer to nije banka, to je Agencija koja garantuje da će u i za ime, itd. Naknadno sam dobio više objašnjenja od onih koji su uposleni u Agenciji. I ako je to tačno onda mi debelo treba da se zapitamo šta se to dešava i kako će se to dalje dešavati u ovoj zemlji. Entitetski pritisci da se tome i tome mora izdati garancija, pa pošto taj neko ne uradi i ne završi garancija na garanciju, garancija na garanciju, banke aktiviraju i para nema. Najveći terminator tog novca, znači u eter treba reći, treba svi da znaju, Tvornica cijevi iz Dervente. A onda jedan koji ovdje s nama sjedi, a napustio je ovu sjednicu, na sjednici Komisije, evo kolega je maloprije govorio nije znao šta će, otvoreno kaže – e taj vlasnik je tim parama pokupovao ogroman broj skladišta po Njemačkoj, i tvornica mu nije ni u petama, ni u mislima. Mi Izvozno-kreditnu agenciju moramo imati jer nemamo onda nikakav način da naše ono što bi trebalo da radi izvozno ima garanciju, odnosno da ima, to je ustvari garancija na garanciju, da bi banka izdala ti mu izdaš. Mora imati. Pošto su entiteti ti koji su svojim presijama učinili da ona bude svedena na ono na što jeste danas ili znači da ima države, bankrot, onda entiteti iz svojih budžeta treba da to pokriju. Treba da se nađe modus kako da se nastavi izdavanje garancija za one koji stvarno posluju, koji ne uzimaju taj novac da bi ga opljačkali. A novac je bezdilemno opljačkan. Jer ako je Ugovor sa Moldavijom potpisan, i ako je izdala Agencija garanciju, banka prenijela sredstva, ta sredstva su bila namijenjena za materijal i opremu, a ona nisu za to upotrebljena, onda je to kriminal. Naravno, pošto sada nema finalnog proizvoda da ide dalje, da bi Moldavija platila ukupnu sumu banka aktivira garanciju. Onda oni kažu – stani, ne daj, nego garanciju na garanciju i tako je to došlo do tolikih desetina miliona. Ovdje bi morali da se uključe, u taj put, putešestvije tog novca, i neko ko se zove istražni organi, jer na drugi način mi nećemo zaštititi i u konačnici ćemo izgubiti, a ona nam je neophodna. Sve države je imaju i samo je naša na koljenima. Kako je tomoguće? Jednostavno, jer postoji decidan plan između onih koji se zovu politička mafija, kako isisavati novac iz svih institucija koje se, pod navodnim znacima, zovu državne. Precizan plan. Ovo sa Tvornicom cijevi mi je to jasno pokazalo. I zato ja predlažem resornom ministru, ovdje ga nema, predlažem stolici resornog ministra, što se smijete, pa nemam kome, stolici predlažem, da gospodine, kako ćemo nazvati stolicu, gospođo stolice, da pokrenete postupak i nađete modus da ova Agencija opstane a da se oni koji su ovaj novac isisali detektuju i da se taj novac vrati. Okreće se stolica, je li? Hvala gospođo stolice. Hvala vam.
Vidite ovako, ja poštujem kada zastupnici ako imaju ideja koje mogu da unaprijede rad Parlamenta, ali bih vas zamolio da se stvari ne karikiraju. Ovo je bilo karikiranje i ja vas molim da se ponašate u skladu sa Poslovnikom i sa ulogom kojeg ima zastupnik. Ne možete Vi govoriti sa stolicom, gospodine Backoviću, bez obzira koliko ja poštovao Vaše pravo na inovaciju. 66 Gospodin Predrag Kožul, replika. Izvolite.
Greška, greška.
Greška, hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović, replika. Izvolite.
Još od Sokrata na ovamo način komuniciranja je u različitim oblicima. Tako da ja mogu da komuniciram i sa mikrofonom, ali kroz metaforu moje komunikacije sa mikrofonom da se razumije ono što ja želim reći. Ja mogu da razgovaram i sa ovim papirom, i to je moja diskusija. Ja sa njim pričam, a oni koji shvate shvatiće, a oni koji ne shvate, neće shvatiti. I ja ću se tako ponašati iz prostog razloga što se i prema meni tako drugi ponašaju. Ovo je apsolutno ignorisanje poslanika ove Skupštine. I ja zbog toga sam se obratio stolici. Možda će stolica bolje reagovati. Hvala.
Gospodin Damir Arnaut, replika. Izvolite.
Predsjedavajući, poslovnička intervencija ustvari. S obzirom na Vaš komentar, član 74. stav 2. – članovi Vijeća ministara BiH imaju obavezu prisustvovati sjednicama Doma. I ja razumijem da je gospodin Backović karikirao, to je njegov stil, moj je stil da citiram Poslovnik, a onda bih Vas zamolio da osigurate, kao predsjedavajući Doma, poštovanje ovog Poslovnika, jer Vam je to jedna od obaveza. A Poslovnik jasno kaže da članovi Vijeća ministara BiH imaju obavezu prisustvovati sjednicama Doma. Evo, ja ne vidim nijednog i većinom je to tako.
Gospodin Nenad Lalić, diskusija. Izvolite.
Hvala. Pa evo, ja bih se kratko osvrnuo, u većini slučajeva se slažem sa diskusijama prethodnika. Malo bih napravio ispravku da Agencija, u kakvom je sada stanju, nije na koljenima, ona je čini mi se i metar ispod zemlje. Praktično ona je sada mrtva, ne može da izdaje garancije. Gledajući ovdje koje su banke sve utužile Agenciju, a slušajući izlaganja predsjednice Upravnog odbora i direktorice na komisijama, ja mislim da je ovdje isključiva odgovornost Upravnog odbora i menadžmenta IGA-e koji su ili bili neoprezni, ili nisu znali, ili je loša namjera i dozvolili da se toliko zaduži IGA. Ja recimo, odnosno moje preduzeće se bavi 95% izvozom, mi nismo nikada koristili usluge IGA-e, koristimo usluge banaka, daju nam garacnije ili većih špedicija koje imaju interes da rade sa nama pa nam daju i garancije. Normalno one koštaju nešto, međutim i prethodno sam govorio, uvijek su ti privatnici brži i sposobniji da dođu do nekog lakog novca, do izvora, za razliku od preduzeća gdje su vlasnici države i vlade. 67 Stoga ja sam primjetio odmah garancije nisu davane u cjelini. Zašto ta Agencija kada je prve garancije dala Fabrici cijevi UNIS u Derventi koja ih je zadužila negdje cca negdje 80 miliona marka, trebali su da istraže to i da prepoznaju da sredstva namjenski nisu utrošena za nabavku repromaterijala koja bi služila da se proizvede gotov proizvod koji bi se izveo, no su vjerovatno trošena nenamjenski za lične dohotke, za podmirivanje nekih drugih obaveza, za kupovinu preduzeća po zemljama u okruženju. I ja im zamjeram na tome, smatram da je isključiva odgovornost menadžmenta IGA-e i Upravnog odbora što nisu vodili računa da dođu u ovakvu situaciju. Hvala.
Hvala Vama. Da li još neko želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 19. dnevnog reda, Ad. 19. Informacija o godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga BiH u inozemstvu za 2015. godinu, materijal Ministarstva odbrane BiH, sa Izmjenama i dopunama godišnjeg plana obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga BiH u inozemstvu za 2015. godinu Informacija je u proceduru dostavljena 01.09.2014. godine, a izmjene i dopune dostavljene su 03.03.2015. godine. Nadležna Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH Mišljenje je dostavila 24.04.2015. godine. Komisija je primila k znanju informacije i proslijedila ih u dalju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 20. dnevnog reda, Ad. 20. Državni akcioni plan o hitnim slučajevima zaštite stanovništva od jonizujućeg zračenja u slučaju vanrednog događaja, nuklearne nesreće ili nastanka štete, materijal Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH
Rekao sam to mi je usud pošto sam sam, a ove prazne klupe imaju puno više poslanika pa mogu svi redom da pričaju. Kada je ova problematika u pitanju ja ću samo da se osvrnem na četiri segmenta, vi ste me slušali već, vi znate o čemu ću govoriti tačno, samo četiri segmenta, ne želeći više ulaziti u dubinu ovog problema, jer ovo je suviše složena problematika. Naime, ja sebi nisam mogao da dođem da ovi koji su radili Akcioni plan, kada sam pitao gdje su deponirani jonizirajući javljači požara, da ni jedan od onih koji su sjedili preko puta mene to nije znao. Treba da znate da su jonizirajući javljači požara, evo to je ovo što je iznad nas gore, u upotrebi više od 40 godina, i isti su deponirani na četiri lokacije u Bosni i Hercegovini, i danas niko ne zna šta je sa tim radioaktivnim otpadom na tim lokacijama. Možda je razneseno, možda je u vodama, možda ga pijemo, i niko neće da se tim pozabavi. Na prostoru u Republici Srpskoj u Ugljeviku, evo ja ću da im kažem sada, u Ugljeviku, u Federaciji u oknu, jednom starom oknu koje je zatvoreno u Kakanjskom rudniku, jedno u rudniku koji pledira da bi trebao da bude rudnik za buduću Termoelektranu gore kod vas u Krajini. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja samo znam o čemu govorim, ovo je vrlo opasno, ovo nije zezancija, to je toksikacija prostora, obzirom na način kako oborinske vode idu, kuda idu, a da danas o tome niko ne vodi računa. I jedno u oknu Banovićkog rudnika. Te ogromne količine Banovićkog rudnika, sticajem okolnosti ovo znam, i meritorno tvrdim jer sam ih ja lagerovao. Naime, sreća ili nesreća pa sam dvije godine bio direktor Zavoda za ispitivanje protivpožarnih uređaja i sistema i sve smo to skidali, upakivali, zatvarali i na te depoe, koji su bili opcioni depoi u Republici Bosni i Hercegovini, lagerovali. Kada sam nakon ove paranoje ili rata pitao šta je s tim, jer znam koja je to potencijalna i latentna opasnost, apsolutno niko neće, niti može, niti zna da mi odgovori. A kažem u čudu sam se našao da gospoda to uopšte nisu znali. A sad pitam – gdje se danas lageruju ili slažu kobalt, kad ja kažem kobaltna bomba misle ljudi da je to bomba koja će eksplodirati, medicinski, gdje odlaze nakon što prođe period tog poluraspada, odnosno korištenja u medicinske svrhe? Gdje odlaze ovi koji vise iznad naših glava? Gdje odlaze oni koji se, i tako, jer imate i onih koji se koriste u industriji i vrlo su žestokog radioaktivnog zračenja. Mi se u ovu problematiku, uopšte joj mi ozbiljno ne pristupamo kao zemlja. Nije ovo u pitanju ni entitetski, ni bilo kakav interes, to je interes zemlje. Pogledajte šta se u Hrvatskoj dešava, a jedan od segmenata radioaktivnog otpada nije samo Elektrana u Krškom, nego upravo ovo o čemu ja sad govorim. I ono što postoji u geološkoj karti podzemnih voda, a prostor gdje je predviđeno lagerovanje, za nas je više nego opasno, a država uopšte ne reaguje. Jer mi 69 zaboravljamo da je tu ispiranje, protok, voda, voda je u biti najveći rastvarač i onda ide u opštu upotrebu kod svih građana. Mi moramo ovom problematikom malo žešće da se pozabavimo i ovakva informacija kakva se da ustvari je nešto što ja kažem kod predvojnička obuka, ne daj Bože atomskog udara, pa atomski s lijeva, atomski s desna, lezi, zalezi, a šta se dešava sa onim što mi u zemlji imamo i gdje završava, o tome niko ne vodi računa. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem. Nastavit ću na diskusiju gospodina Backovića, ali ću se osvrnuti na to koje su prijetnje moguće u ovom aktuelnom trenutku i stoga ja podržavam usvajanje predloženog Državnog akcionog plana. Nadam se da će isti opravdati razloge koji su za donošenje i navedeni u istom, jer u ovom aktuelnom trenutku kao što znate ima namjera da se riješi odlaganje radioaktivnog otpada uz samu granicu sa državom Bosnom i Hercegovinom, a o čemu će biti govora i kasnije na posebnoj tačci dnevnog reda, mada se ja iskreno nadam da do toga neće doći. Ja želim naglasiti, a što je i sadržano u planu, da se isti prvenstveno donosi s ciljem zaštite stanovništva i životne sredine od eventualnih radijacijskih vanrednih događaja. Zašto naglašavam ovu zaštitu stanovništva? Jer smatram da je u toku ozbiljna prijetnja za instaliranje ili za smještaj izvora vanrednog radijacijskog događaja u sjeverozapadnom dijelu naše države. Stoga ja se nadam da su prisutni predstavnici Agencije i želim od njih čuti – šta u ovom trenutku i u konkretnom slučaju je nadležnost Agencije, šta oni mogu poduzeti ili šta eventualno poduzimaju u smislu preventivnog djelovanja i uključivanja u ove procese? U Poglavlju 2. Planiranje odgovora nisam pronašao konkretan slučaj radijacijske prijetnje preko granice druge države. Možda je to sadržano, ali ja to nisam na takav konkretan način prepoznao. A kako se vidi iz obrazloženja ovog Plana u 2015. godini nema finansijskih sredstava za njegovo provođenje, jer je navedeno da će se finansijska sredstva tek obezbijediti u iznosu od 250.000 KM i to od Međunarodne agencije za atomsku energiju, a svrha će njihova biti sprovođenje vježbi. Isto tako je navedeno da će se u 2016. godini u Budžetu planirati sredstva u iznosu od 32.000 KM, ali za zapošljavanje jednog izvršioca i to koordinatora tima Agencije. Moje mišljenje je da je trebalo planirati i finansijska sredstva za praćenje aktivnosti u postupku ocjene pogodnosti lokacije izgradnje odlagališta radioaktivnog otpada, te poduzimanje eventualnih preventivnih mjera, uključujući upoznavanje stanovništva o štetnosti i posljedicama radioaktivnog zračenja. Također, molio bih odgovor od predstavnika Agencije, da li je u Poglavlju 3. Odgovor na radijacijski vanredni događaj, u tački 3.1. trebalo navesti i Konvenciju o procjeni uticaja na okoliš preko državne granice tzv. ESPO konvencija, jer je Bosna i Hercegovina potpisnica iste a u njoj su sadržane aktivnosti koje poduzima zemlja potpisnica za sprečavanje, smanjenje i kontrolu negativnih utjecaja na okoliš preko granica države. U Općim odredbama ove Konvencije pod tačkom 2. određeno je da će svaka potpisnica poduzeti potrebne zakonske, administrativne ili druge mjere za provođenje odredaba ove Konvencije. Također u Poglavlju 3. nisam pronašao odgovor na aktuelnu mogućnost radijacijske 70 prijetnje iz izvora kao što je Deponija za nisko i srednje radioaktivni otpad, a kakav se planira deponovati 5 km od granice naše države. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Borislav Bojić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Dakle, ovo pitanje naravno zaslužuje posebnu pažnju i moram da kažem da smo na sjednici Komisije za odbranu i bezbjednost imali priliku da čujemo daleko, evo da kažem, šire i vrlo značajne informacije. Mene raduje činjenica da su osobe koje rade u ovoj Agenciji vrlo stručne i osposobljene da mogu da odgovore ovom izazovu koji nije nimalo jednostavan. I ono što želim da kažem, a to je između ostalog Komisija nakon rasprave i nakon podnošenja usmene ove informacije, koja je data na sjednici da ne ponavljam sve ono što je rečeno i pretpostavljam da će se možda predstavnik Državne regulatorne agencije za radioaktivnu i nuklearnu bezbjednost da se obrati, mi smo donijeli nekoliko zaključaka koje smo uputili, između ostalog, Agenciji za nuklearnu sigurnost, zatim Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i Ministarstvu spoljnih poslova BiH, jer smatramo da ovaj zaključak kojim se obavezuje Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu bezbjednost da, u saradnji sa Ministarstvom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH i Ministarstvom inostranih poslova, pripremi detaljnu informaciju za Parlamentarnu skupštinu BiH o svim mjerama i radnjama koje su preduzete i koje se imaju namjeru preduzeti radi procjene mogućnosti uticaja bezbjednosti takvog postojanja na osobe, društvo i životnu sredinu na teritoriji Bosne i Hercegovine. Zajednička komisija će razmatrati na sjednici dostavljene informacije i materijale, a po ovom pitanju će dostaviti ih domovima, Predstavničkom domu naravno i Domu naroda, na mišljenje sa prijedlogom za uvrštavanje u dnevni red u nekoj od narednih sjednica domova kada se ove informacije pribave. Dakle, ja mislim da je ovo najbolji mogući red koraka kako bismo zaista dobili informaciju koja će obuhvatiti nadležne institucije u Bosni i Hercegovini koje se bave ovim pitanjima i onda na našoj sjednici ćemo imati jednu potpunu informaciju. Da ne bismo na bazi onoga što se danas čuje u javnosti u vezi s ovim problemom zaključivali, ovo je najbolji mogući put. Zato smo mi u Komisiji za odbranu i bezbjednost upravo na ovaj način, razmatrajući ovo pitanje, donijeli zaključke koji su usmjerili ovu aktivnost da se vodi upravo na način da pored Agencije tu budu uključena i nadležna ministarstva. Svakako svoju ulogu ovdje ima i Predsjedništvo i, dakle, svi oni koji na bilo koji način imaju dodir kad su u pitanju ovi međunarodni ugovori i konvencije, sve ono što treba da bude ispoštovano u vezi sa ovim problemom koji zaista može biti veoma, veoma ozbiljan problem. I ja vjerujem da ćemo koristeći sve one mehanizme koje Bosna i Hercegovina ima da spriječi sve te neželjene posljedice koje se mogu desiti u slučaju otvaranja takve jedne lokacije za smještaj radioaktivnog otpada, da ćemo mi to koristiti s ovim mogućnostima, naravno spriječiti, ali svakako ne treba izuzeti mogućnost da je moguće da dođe i do određenih međunarodnih sporova. Stoga ja mislim da se moramo vrlo brzo i aktivno uključiti, ne samo mi odavde iz Parlamentarne skupštine, a pozivam i nadležna ministarstva da što prije urade svoj posao a na bazi zaključka Komisije za 71 odbranu i bezbjednost kako bismo mi u Predstavničkom domu i u Domu naroda mogli da donesemo konkretnije zaključke u vezi sa ovim pitanjem. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Safer Demirović, traži riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja sam pročitao ovaj Akcioni plan, slažem se da je on jako dobro urađen, po meni čak u nekim stvarima jako detaljan. Izvori jonizirajućeg zračenja, znamo svi, mogu biti radioaktivne materije i mogu biti elektrouređaji koji se koriste u industriji i u medicini. I što se tiče naše države, kako ste vi naveli tamo u ovom Izvještaju, da je u planu onih pet kategorija. Ove tri zadnje su zapravo one koje nas interesuje kao državu i koje, po mom ličnom sudu, one nisu neka velika opasnost koliko su ove dvije prve na koje mi faktički u našoj državi ne koristimo ali smo jako izloženi njima. Znači, govori se o i tretiraju se, znači, štete ili hazardi koji mogu da nastanu na nuklearnim elektranama i kao takvi da produkuju opasne radioaktivne materije, znači putem atmosferlija na našim prostorima. Sjećate se svi vulkana na Islandu koji je uzrokovao zastoj kompletnog aviosaobraćaja u Zapadnoj Evropi. I ovaj problem koji je detektovan vezano za radioaktivni otpad na granici sa Bosnom i Hercegovinom, slažem se takođe da može biti izuzetno opasan i za naše građane, odnosno za našu državu obzirom da se radi o nuklearnom otpadu koji je u gasovitom stanju. I nije slučajno izabrana ta lokacija, to je moje duboko mišljenje, obzirom na ružu vjetrova, na vjetrove koji pušu, ti produkti direktno idu na našu državu. Znači, pošto se radi o nuklearnm otpadu iz nuklearne elektrane Krško, tamo čini mi se pola-pola je to Slovenija-Hrvatska, oni su lako to mogli da urade i na granici ove dvije države, međutim isto kao što se radi između Njemačke i Francuske, čini mi se, pa tamo su nuklearke većinom blizu Njemačke granice upravo zbog ovih strujanja. Mislim znači da, takođe, zapravo slažem se da ovaj problem može biti jako opasan ako se na vakat i na vrijeme adekvatno ne odgovori. Ja, ako već ima tu ljudi koji su radili ovaj Akcioni plan, ja sam našao jednu zanimljivu stvar u ovom Planu, a vezano je za institucije koje imaju određenu opremu u smislu zaštite od jonizirajućeg zračenja i tamo se spominju Oružane snage koje imaju i neke ovlasti, međutim nisam našao da imaju neku opremu. Sad, da li oni stvarno imaju opremu ili je to neka tajna ja to ne znam, ali mi je malo čudno da naše Oružane snage nemaju takav vid zaštite. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Ako se ne javlja više niko za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda,
[[nije uključen mikrofon]] 72
Izvolite.
Ja molim i želim da se konstatuje zapisnički. Mi kao opozicija, ja ću govoriti sad samo o Klubu SBB, danas obezbjeđujemo funkcioniranje Predstavničkog doma. Kad bi mi izašli, nas četvero, sad u ovom trenutku ne bi bilo kvoruma i ne bi se moglo raditi, i to je tako cijelo vrijeme od jutros. I samo da Vas podsjetim na član 7. u kome se u stavu 2. govori o pravu i obavezi svakog poslanika da učestvuje u radu Parlamenta. Ovo šta se dešava je krajnje neozbiljno. Pa, nismo mi ovdje svi, da ne koristimo ulični riječnik, pa kako sebe da nazovemo. Pa mi pljujemo sami po sebi, ne poštujemo sami sebe, što bi mi sjedili ovdje cijelo vrijeme, a gospoda iz pozicije ne dolaze i na taj način ugrožavaju funkcioniranje Parlamenta. Mi ćemo sad izaći i vi ćete prekinuti sjednicu Parlamenta. I šta ćemo sad? Dajte molim vas, poduzmite sve moguće mjere da ljudi prisustvuju, da kolege prisustvuju sjednici, da ne budu neozbiljni i sjede po kafanama. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas.
Pa to vi njima recite kad oni dođu, ja govorim vama koji niste ...
Dobro, hvala Vam lijepo.
Hvala velika.
Hvala Vama. Molim vas, sve što sam imao da kažem na tu temu ja sam kazao i sve što bih više govorio bilo bi pretjerivanje sa moje strane, ja ne volim da pretjerujem. Svako od nas 42 priča priču, između ostalog i o sebi svojim ponašanjem u ovom Parlamentu pa i prisustvom i odsustvima. To će prepoznati oni koji trebaju da prepoznaju i ja više ništa ne mogu da kažem. Žao mi je što smo u ovakvoj situaciji cijeli dan. I još jedanput ja pozivam službe da za slučaj da nemamo kvoruma se zabilježi koji su zastupnici tu, koji nisu i da se slučaj proslijedi nadležnoj komisiji. To je sve što ja mogu da kažem. Da li još neko želi da govori? Hvala vam lijepo, zaključujem raspravu.
Ima ovaj iz Agencije. 73
Jeste li Vi tražili riječ iz Agencije.
Da, da.
A Vi ste?
Zamjenik direktora Agencije.
A gdje je direktor?
Direktor je trenutno u Beču.
Izvolite, imate riječ.
Uvaženo predsjedništv, narodni poslanici. Dakle, ja sam zamjenik direktora Agencije, Jovica Bošnjak. Dirktor je trenutno u Beču, upravo povodom tematike, trenutno se održava sastanak redovan svake tri godine vezano za Zajedničku konvenciju o sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada. Tako da ćemo ove sedmice iskoristiti ustvari prvi put da dobijemo prave informacije od kolega iz Hrvatske šta se dešava sa njihovim planovima za odlagalište na Tršičkoj gori, pošto sve do sad informacije koje imamo uglavnom potiču iz medija, znači nikad ništa zvanično od kolega iz Hrvatske nismo dobili. Nakon dobijanja ovih informacija mi imamo plan da pripremimo, i to je čak i zaključak sa ove, sa Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, imamo plan da pripremimo jedan veoma detaljan izvještaj za Parlamentarnu skupštinu za neku od narednih sjednica. Što se tiče samog plana, znači ja bih da krenem od 4. pitanja, znači posljednjeg pitanja koje je bilo vezano za Oružane snage i institucije koje posjeduju opremu za detekciju i reakciju. U principu Oružane snage nemaju preveliku opremu, uglavnom se to odnosi na jednu RBH jedinicu koja je bazirana u Tuzli, tako da u našem planu nismo previše isticali njihove mogućnosti, više smo se bazirali na institute za zaštitu zdravlja i Zavod za javno zdravstvo koji se već godinama opremaju za ovu namjenu preko sredstava koje dobijamo od Međunarodne agencije za atomsku energiju. Tako da iz tog razloga u planu nismo ni navodili mogućnosti samih Oružanih snaga. Što se tiče pitanja vezano za finansijski plan, za realizaciju plana, mi smo očekivali da će procedura usvajanja plana trajati u 2015. godini, tako da prava implementacija plana ustvari počinje 2016. godine. Iz tog razloga smo se obratili Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju za pomoć kroz Projekat tehničke saradnje. Projekat je već odobren i taj iznos će biti otprilike oko 250.000 eura, tak da nismo namjeravali da opterećujemo državni Budžet BiH, osim za zapošljavanje jednog čovjeka koji bi radio na neki način koordinaciju ovih aktivnosti. Takođe u samom planu mogli ste da vidite da smo se prvenstveno bazirali na već postojeće snage za 74 zaštitu spašavanja, znači od Ministarstva bezbjednosti do entitetskih civilnih zaštita. Iz tog razloga nismo zahtijevali neko dodatno osoblje da se zapošljava što ne znači da ne bi bilo poželjno i ne bi bilo bolje, ali s obzirom na ekonomsku krizu uvažili smo trenutne činjenice. Jedno od pitanja je takođe bilo u planu da li je obrađena kategorija slučaja, znači kad se desi nuklearni incident u nekoj od susjednih zemalja. Meni je drago da su neki poslanici stvarno detaljno iščitali ovaj Plan. Znači, to se odnosi na kategoriju 1 i 2 koja u Bosni i Hercegovini ne postoji. Međutim, kategorija 3 i 4 radiocione prijetnje, ona se odnosi na izvore zatvorene, radioaktivne izvore kakvih imamo i u Bosni i Hercegovini, a kategorija 5 zato obrađuje, znači uticaj nekog incidenta ili ... u drugoj zemlji koji ima uticaj na Bosnu i Hercegovinu. Tako da i ta kategorija 5 se ustvari odnosi, konkretno ukoliko bi se nešto desilo u Krškom ili u ... u Mađarskoj ili u nekoj od naših zemalja iz okruženja, tako da je i ta kategorija u Planu veoma detaljno obrađena. Još ću jedno od pitanja na koje želim da dam odgovor je pitanje ESPO konvencije zašto nije spomenuta u Planu. Prevashodno zato što se Plan odnosi na nuklearne i radicione incidente koji su mnogo detaljnije tretirani kroz dvije konvencije koje depozita Međunarodna agencija za atomsku energiju iz Beča, znači Konvencija o ranom javljanju i Konvencija o odgovoru, tako da obje te konvencije su detaljno obrazložene u Planu koje su mnogo značajnije i važnije za naš Plan. Takođe ja bih iskoristio priliku da pozovem gospodina Backovića ukoliko može da dođe u goste u našu Agenciju jednom i da se uvjeri da apsolutno kontrole za svaki izvor u Bosni i Hercegovini postoji, znači postoji detaljan registar svih izvora, pa čak i javljača požara kojih je u Bosni i Hercegovini otprilike oko 35.000 ima, a da ne govorimo da značajnije izvore, znači kobalte, ..., koji se nalaze u industriji. Takođe inventar svih skladišta u Bosni i Hercegovini postoje u našoj Agenciji i svi ti izvori su pod detaljnom kontrolom, kako izdavanje licenci tako i naknadne inspekcijske kontrole naših inspektora. Toliko.
Hvala Vam lijepo. Rasprava je zaključena. Mi smo omogućili samo da predstavnik Agencije kaže šta ima da kaže. Ja se nadam da možemo da privedemo kraju, gospodine Backoviću, rasprava je zaključena ne mora se svaki put reagirati. Prelazimo na tačku 21. dnevnog reda, Ad. 21. Prijedlog rezolucije o Sutorini – predlagač: poslanik Denis Bećirović Prijedlog rezolucije podnesen je 24.12.2014. godine. Prijedlog rezolucije razmatran je na 3. sjednici Doma, održanoj 15. januara 2015. godine. Tom prilikom usvojeni su sljedeći zaključci: 1. Zadužuje se Ustavnopravna komisija Predstavničkog doma da do 27.02.2015. godine organizira Javnu raspravu o pitanju statusa Sutorine i Predstavničkom domu dostavi zaključke rasprave. 75 2. Odgađa se izjašnjavanje o Prijedlogu rezolucije o Sutorini do okončanja Javne rasprave do kada se produžava i amandmanska faza. Javna rasprava u organizaciji Ustavnopravne komisije održana je 24. februara 2015. godine. Komisija je 10. marta 2015. godine dostavila Izvještaj o održanoj Javnoj raspravi i Komisija je odlučila da ovaj Izvještaj zajedno s neautoriziranim transkriptom Javne rasprave i Publikacijom Udruženja geografa u BiH, Acta geographica BiH, posebno izdanje Sutorina, dostavi Predstavničkom domu. Ustavnopravna komisija je procijenila da je potrebno obaviti dodatne konsultacije sa stručnjacima iz oblasti ustavnog i međunarodnog javnog prava, te predložila Predstavničkom domu da se odredi novi rok od 30 dana kako bi Komisija održala posebnu sjednicu na koju bi se pozvali stručnjaci iz navedenih oblasti i koji bi dali svoja mišljenja u vezi s pitanjem statusa Sutorine. Podsjećam da je Dom u drugom krugu glasanja, nakon što Kolegij nije postigao saglasnost, usvojio sljedeće zaključke. Polazeći od principa da tuđe nećemo a svoje nedamo, u skladu sa Ustavom BiH i međunarodnim pravom imajući primarni cilj očuvanje suvereniteta, teritorijalnog integriteta i cjelovitosti naše zemlje, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH konstatira: 1. Izvještaj Badinterove komisije je neupitan dio međunarodnog prava sa snagom međunarodne presude, te kao jedan od temelja Dejtonskog mirovnog sporazuma ima pravo prvenstva na drugim aktima te vrste čime se garantira neupitnost teritorijalnog integriteta i cjelovitosti Bosne i Hercegovine u njenim međunarodno priznatim granicama. 2. Zadužuje se novo Vijeće ministara BiH da zajedno sa Državnom komisijom za granice napravi tri sveobuhvatne primarno-pravne ekspertne analize s posljedicama po interese Bosne i Hercegovine sa stanovišta očuvanju njenih međunarodno priznatih granica s Crnom Gorom, Srbijom i Hrvatskom. 3. Na tim osnovama Predstavnički dom organiziraće Javnu raspravu s ciljem potpisivanja Sporazuma o državnim granicama sa susjedima. Također podsjećam da je poslanica Hanka Vajzović na 3. sjednici Doma podnijela amandman o kome ćemo se kasnije izjasniti, a koji glasi: – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara da formira nezavisnu ekspertsku komisiju koja će utvrditi ispravnost ugovora o utvrđenim granicama između BiH i Republike Crne Gore na granici općina Foča i Pljevlja, područje Malinjak. Na 8. sjednici Doma, održanoj 11.03.2015. godine, na prijedlog Ustavnopravne komisije određen je novi rok od 30 dana kako bi se obavile dodatne konsultacije. Ustavnopravna komisija Izvještaj o saslušanju s posebne sjednice o pitanju statusa Sutorine dostavila je 30.04.2015. godine. Komisija nije podržala Prijedlog rezolucije o Sutorini. Otvaram raspravu. Za riječ se javio gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. 76 Lično nisam zadovoljan Javnom raspravom koja se vodila o problemu koji se zove Rezolucija o Sutorini i koji je zaključkom ovog Doma organizirala Ustavnopravna komisija iz jednostavne činjenice da na tom skupu nisu bila, bar po mom skromnom sudu, eminentna pravna imena iz međunarodnog prava koji su mogli dati validnu ocjenu problema koji zovemo Rezolucija o Sutorini. Dame i gospodo mislim da smo danas u istorijskoj prilici da validnost ovog Parlamenta zaštitimo time što ćemo Bosnu i Hercegovinu, prihvatanjem ove Rezolucije, dovesti u priliku kako civilizirani narodi rješavaju svoje sporove pa čak i sporove koji se zovu teritorijalni sporovi i dovesti Bosnu i Hercegovinu pred međunarodni sud pravde koji bi naravno bio u prilici da donese odluku o tome kome pripada Sutorina. Dakle, prateći sva ova dešavanja oko problema Sutorine lično sam potpuno siguran i ubijeđen da historijski i ustavnopravno Sutorina pripada Bosni i Hercegovini. Ne izazivamo nikakve nesporazume, tražimo da se civilizirano, međunarodnim pravom utvrđenim metodama vrati teritorija Bosni i Hercegovini. Prihvatanjem ove Rezolucije stvaramo početni korak i lično vas pozivam da to uradite. Klub SDP-a će podržati Rezoluciju o Sutorini. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović je tražio riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Kada smo prethodno o ovome razgovarali iznio sam niz dilema i onda, naravno, evaulira(?) sve, čovjek počne malo da istražuje i shvati da jedina dilema je ovdje zašto mi nećemo kao građani ove zemlje da zaštitimo vlastitu zemlju. I obzirom da smo dobili Izvještaj o saslušanju sa posebne sjednice o pitanju statusa Sutorine i navedena su imena onih koji su bili ja svima nama ovdje stavljam dilemu, jer smo mi rekli da to budu pravni eksperti, eksperti iz te oblasti, a sticajem okolnosti sve i jednog odavde poznajem, ko je ovdje pravni ekspert, ko je ekspert iz date oblasti, ko i kako i na koji način je selektirao i pozvao ove ljude. Ovo je igranje, igranje sa građanima Bosne i Hercegovine i igranje sa nama koji se zovemo poslanici. Ja nemam ništa protiv, naprotiv jako ih cijenim, govorim za one sa kojima sam najbliži, od Senadina Vladića, Hidajeta Repovca, Zenada Đelme i tako redom, pa onda su mogli i mene pozvati jer i ja sam iz te struke, i ja sam tehničko lice, i ja sam inženjer kao što su pojedini ovdje. I sad tvrdim da više znam nego oni. Trenutno u okviru zemalja EU, da nam se ne stavlja ta dilema i taj upitnik pod nos, se vodi više desetina sporovo pred međunarodnim sudom i svi mogu, i nemaju problem s tim što će otići na sud, izgleda jedino osim Bosna i Hercegovina za samo taj dio sa Crnom Gorom. Hrvatska već vodi sa Slovenijom, saglasila se je da će, a sad znate za ... zemlju ..., ničiju zemlju između Hrvatske i Srbije, voditi spor pred sudom, da će Hrvatska i Crna Gora oko Prevlake voditi spor pred sudom, i nije problem. Da će voditi spor Crna Gora sa Albanijom jer koliko znate, ne znam da li znate, da je Crna Gora dobila na korištenje kao i Hong Kong što ga je dobilo Ujedinjeno Kraljevstvo, tako u Ugovoru piše za Ulcinj na 99 godina, i vodiće spor oko Ulcinja jer je takav Međunarodni sporazum koji je ona potpisala za teritoriju nakon Prvog svjetskog rata. Niste ovo znali? Znači, nije u sastavu Crne Gore nego je na korištenje na 99 godina, i tako piše u Međunarodnom ugovoru. Tako je Rumunija sa Ukrajinom bez problema povratila teritoriju koja je veća nekoliko desetina puta u odnosu na Sutorinu. Tako je Mađarska u sporu sa Rumunijom. 77 Tako su oko nekih otoka, ja stvarno ne znam o čemu se tu radi, u Atlantiku u sporu Holandija i Danska. I nije problem što su oni u EU. Tako, i da ja sad to ne nabrajam. Izgleda da je jedini problem upravo taj što se mi zovemo Bosna i Hercegovina i šta nam, opet se vraćam na ono, etnonacionalno više znači nego vlastita zemlja i budućnost djece u ovoj zemlji. I bezdilemno je da mi kažemo – ići u spor, pa ono što sud kaže mi ćemo poštivati. Niko ne poziva i ne daje fanfare da idemo u pohod, nego idemo u spor. Šta je onda tu problem i zašto ovi koji su se nazvali stručnjacima nisu napisali iz koje su struke i stručnjaci? Zašto to u ovoj Informaciji nema, pa da vidimo da su iz tehničkih struka, politolozi, filozofi? I oni raspravljaju o međunarodno pravnim odnosima. To je nešto ipak što nije u redu. Nije u redu iz prostog razloga što omalovažavamo mišljenje onih čija je to strukaq i koji se tim bave. Ja predlažem, to ću sada napisati u pismenoj formi, da obzirom na ovu zavrzlamu naša Komisija pozove relevantne, one koji to znaju, pa će i oni sami reći – vi niste u pravu ili vi ste u pravu, ili ovdje je dilema i treba ići u spor ili ovdje nema dileme i ne treba ići u spor. Stručnjake, ali ne stručnjake iz okruženja, nego stručnjake koji imaju takve situacije, iz Slovenije, iz Danske, iz Mađarske, iz Rumunije, neka oni daju, jer svi oni dobro prate tok historijskih dešavanja. Nisu oni blesavi, jer ne bi oni ulazili u sporove i ne bi Rumunija nakon što je taj veliki Sovjetski Savez dao na upravljanje njenu teritoriju u Republici Ukrajini, u to vrijeme u Sovjetskom Savezu, vratili to. A najveća dilema je, ja ovo kad kažem sad mogu doživjeti ... i pritisak sa svih strana, nemojte zaboraviti da je Crna Gora dala svoju državnost a nije imala u sastavu Sutorinu, Bosna i Hercegovina je imala u sastavu Sotorinu. Naime, oni su odlukom svoje skupštine ukinuli državnost i ušli u sastav Srbije bez Sutorine. To treba ovako reći, i tako je Knjaz Nikola morao otići u Rim a, znači nije protjeran, nego je bila odluka Skupštine. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Knjaz, Knjaz. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala lijepo. Gospođa Hanka Vajzović ima riječ. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. 78 Evo, trebala sam se prije gospodina Backovića javiti, dobar dio mi je toga uzeo već što sam htjela kazati, no nemam namjeru ja ulaziti ovdje u meritum stvari o kojima je on pokušaso govoriti, meritum stvari u vezi sa, moglo bi se već kazati, slučajem Sutorina. Po mom sudu to je trebala biti zadaća komisije sastavljene od nezavisnih eksperata koji bi argumentirano, tako smo očekivali, ponudili zastupnicima dovoljno valjanih razloga da, regla bih, čiste savjesti mogu donijeti sud o ovom međudržavnom pitanju koje je evidentno odavno podijelo bosansko- hercegovačku javnost. Dakle, ne ulazeći suštinski u problem Sutorine pažnju sam više usmjerila na Ugovor o granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Posebno s obzirom na činjenice, prvo da je ovaj toliko važan dokument, prvi koji nakon disolucije, nakon osamostaljivanja zasebnih republika, prerastanja u zasebne države, donosimo, urađen je toliko loše da čak nije usklađen, pogledajte ga pažljivo, ni sa osnovnim uzusima Jedinstvenih pravila. Druga stvar, da jem, da Ugovor nije kompletiran, nije na odlučivanje Vijeću ministara upućen sa prilozima koji se čak navode u članu 2. samog Ugovora, a to su opis granice i karte. I to sam tražila od Vijeća ministara da mi se odgovori da li su pri odlučivanju imali to ili nisu, mada već u članu 7. i u samom Ugovoru stoji potvrda da toga nije bilo. Treće, da je osim pitanja Sutorine sporno utvrđivanje granične crte na području Malinjaka, prostor na potezu Foča-Pljevlja. I u vezi s tim također sam uložila amandman na Rezoluciju kolege Denisa Bećirovića. Eto, pokušaću zaključiti, bez obzira šta ko misli o pitanju Sutorine i kako će se ko u ovome Domu o tome izjasnici, ostaje činjenica, prvo – da, ponoviću, da javnost, dakle građani, jeste podijeljena, gotovo pola-pola, da nam, druga stvar – da nam argumentaciju za i protiv nije ponudila takva, kako smo zamislili, kako smo tražili, čini mi se dogovorili se, nezavisna komisija, već smo umjesto toga, i to su već kolege govorile, umjesto toga smo imali, prvo – višesatnu javnu raspravu na kojoj se, ako je neko prisustvovao, svaša moglo čuti, pa i ono da su političari lopovi, da penzije kasne itd., a riječ je bilo o Sutorini, i održana je takođe ova tematska sjednica Ustavnopravne komisije gdje su o Sutorini, evo i to ću ponoviti, uglavnom govorili članovi Komisije za granicu i naravno svi državni službenici koji godinama su u toj Komisiji, a ovo im je prvi Ugovor, i koji su, logično, logična je stvar, očekivana, branili ono što su ponudili u Ugovoru. Osim toga, osim njih još su naravno u tome učestvovali ovi intelektualci, mnogi od njih meni drage kolege, ali iz različitih oblasti, najmanje oni meritorni, mašinac, sociolog, metodolog itd., mahom iznoseći osobne stavove, ovo što kaže kolega Backović mogli smo svi to iznijeti, koji nama ne mogu biti nikakav oslonac pri donošenju ovako važne odluke. Iz tih razloga čini se kao da smo na početku. Odavno govorimo o Sutorini, a barem u ovom Domu čini mi se da nismo daleko odmakli. Pa bi, možda, najbolje bilo, i opet se slažem s prijedlogom da se izjašnjavanje o ovoj tački odgodi dok se ne ispuni ovo da komisija nezavisna, komisija stručnjaka u ..., politolog, pravnici, povjesničari i sve ono što bi doprinijelo razrješenju ovog pitanja. Ako se pak u tome ne složimo, dakle to bi bio moj prijedlog, ali ako se ne složimo u tome pa ipak odlučimo danas glasati o Rezoluciji moram napomenuti, dakle, sad iznosim neki vlastiti stav, da za odlučivanje, ili podsjećam na općepoznate stvari, o tako važnoj stvari popravnog nema. Danas ako budemo glasali to je to. I druga stvar da ću, ukoliko se budemo izjašnjavali, iz prethodno naznačenih razloga, kazala sam ih – i ovaj amandman i pitanje granice i izostanak odgovora od Vijeća ministara, ono što sam pitala, da ću Rezoluciju, bude li tako formulirano pitanje, da ću Rezoluciju podržati. Eto, to bi bilo to, hvala lijepa.
Hvala lijepo. 79 Riječ ima gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja koliko poznajem gospodina Bećirovića znam da nema zadnje namjere, da ne ulazi u političke kalkulacije kada su državni interesi u pitanju, al' druge ne poznajem tako, jer nije jedan poslanik iz Kluba, koji broji tri poslanika, držao ovu priču otvorenom četiri mjeseca. To je radila vladajuća koalicija i upravo je vladajuća koalicija ta koja je odgovorna za pogoršane odnose sa Crnom Gorom, sa našim zapadnim partnerima, na kraju krajeva za urušen ugled i renome Bosne i Hercegovine. Vladajuća koalicija je ta koja je sazvala javnu raspravu koja, pa evo, u namjanju ruku da kažem, nije bila primjerena za ovu zgradu, ali vidjeli smo i drugih ispada tako da sve je to u stilu kako vladajuća koalicija radi posao. Evo, podsjetimo, prvi je priču o Sutorini otvorio bošnjački član Predsjedništva iz stranke SDA u intervjuu za ... tv u novembru prošle godine. To je prvi put da je pričao o Sutorini kao problematičnom području ... Onda je DF ponudio amandman i dodatno problematizirao ovo pitanje, i evo vidimo da se i dalje dodatno problematizira, to je drugi član te koalicije. PDP i SDS su glasali za Rezoluciju, odnosno bili su suzdržani. I eto vam vladajuće koalicije sa izuzetkom HDZ-a, naravno. E ta vladajuća koalicija je držala ovu priču otvorenom duže od 4 mjeseca, a cilj svega toga je bio da se javnost bavi Sutorinom a ne činjenicom da tada u tom trenutku nismo imali Vijeće ministara, da čak nismo imali naznake kada ćemo imati Vijeće ministara, pa je trebalo javnost zabaviti pričom o Sutorini. Da nismo imali Vladu Federacije BiH, da nismo imali naznaku da ćemo dobiti Vladu Federacije, da su se mijenjale nacionalnosti kako bi se ispoštovale ustavne odredbe, da se govorilo da će nacionalnost odabrati partija i da su se tako, da su se predlagale odluke o imenovanju Vlade Federacije, pa se povlačila saglasnost itd. E za to vrijeme trebalo je u javnost plasirati priču o Sutorini. Da nismo imali Budžet, koji izgleda evo još uvijek nemamo. Da Parlament Federacije BiH nije usvojio niti jedan zakon, niti jedan jedini zakon Parlament Federacije nije usvojio od juna prošle godine. I evo, kako stvari stoje biće tačno, biće i više od godinu dana da nemamo ni jedan zakon u Parlamentu Federacije. Činjenicom da ovaj Dom nije usvojio ni jedan zakon osim Zakona o ukidanju bijelog hljeba, što smo mi iz opozicije, mi iz SBB-a predložili, a javnost se je trebala baviti Sutorinom a ne tim činjenicama, ne neradom Doma, javnost se trebala baviti Sutorinom a ne to da opozicija, kako je moj kolega, gospodin Đonlagić rekao, drži kvorum ovdje, mi ako izađemo vi možete komotno onda svi otići. I mi smo vam na početku rekli naš stav, i mogli smo i mi kalkulisati kao i vi ali nismo kalkulisali, rekli smo tačno naš stav i vi ćete svi danas, odnosno ogromna većina glasati onako kako smo mi rekli na početku da treba glasati. I to je možda jedina satisfakcija u ovome, mada kad su državni interesi u pitanju ja zaista ne vidim nikakvu satisfakciju kad, gledajući ovako katastrofalan način na koji je ovo rađeno od strane vladajuće koalicije. I mi nismo kalkulisali već smo išli na rješenja problema građana. I upravo iz tog razloga smo ponudili rješenje, odnosno ukidanje bijelog hljeba, ponudili smo rješenje pitanja Kluba srpskog naroda u Parlamentu Federacije i nekoliko drugih inicijativa takođe, odnosno u Parlamentu Federacije, u kantonalnim skupštinama, dok je vladajuća koalicija zaokupljala pažnju javnosti, pažnju glarađana Sutorinom. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Momčilo Novaković. Izvolite. 80
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ja sam se javio da jednu prosto ... konstrukciju, koju je kolega napravio, prokomentarišem. Pazite, imalo bi ovo smisla zaista da je predlagač ove Rezolucije neko iz parlamentarne većine, dala bi se ta konstrukcija onda i odbraniti na takav način i vjerovatno bi, ako ništa, onaj ko je napravio konstrukciju mogao u nju vjerovati. Ovakva konstrukcija u kojoj je opoziciona partija predlagač nečega i u kojoj, dakle, nije glasala pozicija zato što je pozicija, da se o tome vodi rasprava, nego zato što se svako izjašnjavao i svaka partija prema onom kako je ona mislila da li ima ili nema uslova da se to pitanje rješava, stvarno, ovaj, je vrlo interesantna. Kao kad bi sad SDP ustao i rekao – evo da smo se mi bavili izborom srpskih delegata u Federaciji da ne bi mislili o nekim ključnim privrednim i ekonomskim pitanjima, a mi iz većine nismo ni predložili izmjene Izbornog zakona oko toga. Evo, to je otprilike takva konstrukcija. Dakle, što se mene tiče ja i danas ću glasati za ovu Rezoluciju jer mislim da ima šanse da se u nekom postupku to pitanje riješi pozitivno po Bosnu i Hercegovinu. Evo, poslije svih ovih nebavljenja zakonima, ekonomskim, socijalnim pitanjima, ja i danas mislim da ovo ima neke šanse. Pa dokle god ima imalo šanse zašto je ne pokušati iskoristiti.
Hvala lijepo. Gospođa Hanka Vajzović, replika. Izvolite.
Replika kolegi Arnautu. Zapravo ova priča uz ovu tačku – Federalna vlast, bijeli hljeb, katastrofalna vladajuća koalicija i sve ostalo zvuči mi kao na onoj javnoj raspravi, što sam podsjetila, d anema penzija, govorimo o Sutorini, onda neko izađe i kaže nema penzija. Govori se o tome da je urušen ugled Bosne i Hercegovine, da su pogoršani odnosi sa Crnom Gorom. Ne čujem to prvi put, već se to ponavljalo. Voljela bih zaista znati kako smo to urušili ugled Bosne i Hercegovine time. Hoćemo li sutra urušiti ugled Bosne i Hercegovine kada se postavi pitanje za odlaganje otpada radioaktivnog jer ćemo ako ne riješimo to kvalitetan način morati ući opet u neku vrstu arbitraže. Hoćemo li svugdje pogeti glavu i kazati hajmo se slagati, nema veze što je na moju štetu, ali eto u ime dobrih odnosa, pa eto, neka ja sve to opraštam. Što se tiče ovog da ja i dalje insistiram na provjeri protezanja granične crte na području Malinjaka mislim da niko nema pravo jedan pedalj ove države, taman da mu je u vlasništvu, dati nekoj drugoj susjednoj državi. Ovdje je, nije to prostor 87 km2 kao što je na području Sutorine, ovdje je 42 ha. Nije to puno ali nema niko pravo, hoću da vidim neko, ekspert da kaže je li to ta linija. Naprosto sumnjam da je to, imam razloga, a onda i dalje ne vjerujem nalazima, radu komisije koje sjedi 10, 15 ili koliko već godina, isti ljudi smjenjuju se eventualno kad neko umre. A ovo je prvi Ugovor koji imamo, znamo koliko nam je važan, pri tom Vijeću ministara, svima je otišlo nekompletiran materijal.
Hvala lijepo. Gospodin Jasmin Emrić, diskusija. Izvolite. 81
Evo, poslije ovih organiziranih javnih rasprava i posebne sjednice Ustavnopravne komisije mi nismo dobili materijal koji smo očekivali, pa ja kao tehničke struke teško mogu ocijeniti pravno stanje i pravno pitanje koje se odnosi na Sutorinu. Stoga smo bili ubjeđeni da će ova posebna sjednica Ustavnopravne komisije sa ekspertima međunarodnog prava dati odgovor ili prijedlog stavova, ili prijedlog zaključaka sa analizom mogućih rješenja, pa između ostalog šta je to što Bosna i Hercegovina može postići međunarodnom arbitražom, koje su posljedice ako ne uspijemo, i što Bosna i Hercegovina gubi ukoliko uđe u međunarodnu arbitražu sa Cenom Gorom. Naravno, mi svi moramo se zalagati da imamo dobrosusjedske odnose sa svim državama u okruženju i smatram da jedan spor, eventualno ukoliko bude otvoren, ne smije ugroziti odnose dviju država, već da na osnovu relevantne dokumentacije i povjesnih, možemo tako nazvati, nesporazuma, činjenica, pa i grešaka sve skupa uvrstimo kao relevantunu dokumentaciju i na osnovu toga da se donese pravi sud. U ovom Izvještaju o saslušanju meni lično nedostaje to što nije, nisu pobrojani svi oni koji su pozvani, nego je ovdje navedeno samo oni koji su se odazvali, tako bar stoji. A mislim da bi trebalo biti sadržano i oni koji su pozvani, pa da vidimo da li je tu bilo, da li je tu bilo stručnjaka koji poznaju međunarodno pravo i ovu cjelokupnu situaciju i koji nama mogu dati pravu informaciju i prave zaključke. Stoga podržavam prijedlog gospodina Backovića da se ovo pitanje još jednom razmotri, te da eventualno dođemo do nekog konkretnijeg stava. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Đonlagić diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa znate, ja sam u jednoj situaciji možda ne bi, nije dobro što ću ja reći ovo, ali što više vrijeme odmiče ja sve manje znam. Ovo je jedna potpuno konfuzna situacija i moram da jako puno kritike uputim ka Predsjedništvu BiH. Nama treba predsjednik ili Predsjedništvo koje ima viziju, autoritet i snagu da nešto da odluči ili da nešto usmjeri kako da se dođe na najbolji mogući način do odluke. Molim vas, ja ću vas podsjetiti samo da je Komisija svoj posao radila, kakav god taj posao bio i kakva god ta Komisija bila, i da je Vijeće ministara materijal koji je kao konačan materijal došao 06. novembra u Predsjedništvo. Od tada pa do danas Predsjedništvo se nije oglasilo po ovom pitanju, nije iznijelo svoj stav, nije dalo smjernice izuzev, neko je ovdje pomenuo, istupa javno Predsjedništva na jednoj televizijskoj stanici gdje je nešto govorio oko toga. Dakle, to je ono nešto što nije ono šta se očekuje od Predsjedništva. Parlament se uključio u taj proces ili u tu proceduru gdje mu nije mjesto, ne osporavajući legitimno pravo kolege koji je podnio Rezoluciju iz najboljih namjera. Sedam mjeseci evo skoro, šest mjeseci i 10 dana kako je taj materijal u Predsjedništvu, a da se Predsjedništvo time ne oglašava, a sve ovo o čemu se ovdje razgovara to je moglo da uradi i Predsjedništvo. I da onda kad se materijal taj okonča dođe ovdje, da dođe u Parlament na ratifikaciju. Žao mi je što onih koji su u ime Ustavnopravne komisije organizirali ove rasprave nema ovdje prisutnih. Dakle, još jedanput je vrlo simptomatično da baš danas je ovoliki broj onih koji su izostali sa ove sjednice. Opet ponavljam, da izađemo sad mi ova se tačka ne bi mogla ni 82 realizirati. Pa kome to služi na čast i na čiji obraz to treba da ide? Mi poslanici u Predstavničkom domu sami sebi kopamo jamu iz koje ne možemo da izađemo i dozvoljavamo da nam se radi ovo što nam se radi. Mi nemamo dovoljno autoriteta i snage da se suprotstavimo takvim intencijama, da se Parlament, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH dovodi u ovakvu poziciju. Poslije ovih stvari koje nam se dešavaju, ne samo ovo vezano za Rezoluciju o Sutorini, nego sve ovo što nam se dešava, kritike koje se upućuju nama, pa i neosnovane kritike koje se nama upućuju, biće u budućnosti još gore i mi ćemo sve teže se nositi sa problemom koji će nam se servirati. Ja zato ne odobravam i ne mogu da se složim sa načinom na koji reagira Predsjedništvo, taj odnos arogantan Predsjedništva ili nedostatka autoriteta, snage, moći, znanja, volje i čega god hoćete da se o ovom pitanju pozabavi jel' je to njihovo pitanje i to prije nego što treba da dođe ovdje u Parlament, pa da tek onda u Parlament dođe kao završen dokument, odnosno kao definiran prijedlog. Toliko ja, hvala.
Hvala lijepo. Vi ste gospođo Vajzović imali diskusiju.
/nije uključen mikrofon/
Ovo je druga replika, imate drugu repliku. Izvolite.
Kratko ću zapravo, potaknuta ovom diskusijom kolege Đonlagića hoću jedno, recimo da je retoričko pitanje – zašto mi zapravo nismo, ne samo da nije Vijeće ministara dobilo kompletan Ugovor kako se to očekuje i kako piše u samom Ugovoru, nego ovdje je kolega Arnaut postavio pitanje gdje nam je Ugovor, zašto nikad niko nije vidio? Kad se ja osvrćem na taj Ugovor to dođe kao napamet da govorim onako, vi možete mi vjerovati ili ne vjerovati, ne možete provjeriti da u članu tom i tom piše to i to, dakle nikad nismo ni toliko dobili. Ne znam ko je bio dužan, a vrlo dugo pričamo o ovoj temi.
Replika, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovaj, zahvaljujem gospođi Vajzović što je ponovo pokrenula ovo pitanje, ali evo, podsjetiću bila je, bilo je dvije ili tri inicijative, tri inicijative na Ustavnopravnoj komisiji i jedna inicijativa na ovom Domu da se od Predsjedništva zatraži da uputi Ugovor u proceduru, da djeluje u skladu sa svojim ustavnim i zakonskim obavezama i grčevito, grčevita je ovdje bila borba koalicije SDA–SDS da se to ne dopusti. I Ugovor je u Predsjedništvu od 06. novembra, kolega Đonlagić je to spomenuo, vanjska politika je jedna od nekoliko samo, ali jedna od osnovnih nadležnosti Predsjedništva BiH. Evo, s obzirom da ste mene pitali, ali evo kolega Đonlagić Vam je prije toga rekao – Ugovor je u Predsjedništvu od 6. novembra prošle godine, a ovdje se vodila grčevita borba ovaj da Predsjedništvo ostavi van toga i da se Predsjedništvu 83 omogući jedan nonšalantan odnos da eskivira, ili iz neznanja ili ne znam ni ja iz čega, da eskivira svoje vanjsko-političke obaveze. A opet kažem, sve to da se ne bi ljudi bavili, je li, ovaj, činjenicom da nemamo, da tad nismo imali Vijeća ministara, Vladu Federacije, Parlament Federacije nije donosio zakone, budžete, itd., itd., da se malo zabave tim pitanjima. Hvala.
Hvala Vama. Ako se viš niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu.
Predlagač Rezolucije.
Ja stvarno, ovaj, moram da kažem da ovo nije korektno u najmanju ruku, ovo je danas drugi, treći put nakon što zaključujem raspravu stišće se taster. I ja ću sada Vama dati riječ, pošto ste predlagač i da znate ubuduće kad kažem da je rasprava zaključena da neću dozvoliti raspravu dok ja ovdje sjedim nikome nakon toga. Gospodine Bećiroviću imate riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući ako nešto nije u skladu s Poslovnikom ja Vam predlažem da postupite u skladu sa Poslovnikom, ma šta to značilo i koga se ticalo uključujući i mene. Dakle, o čemu mi danas raspravljamo povodom ove tačke dnevnog reda? O jednoj velikoj nepravdi koja je napravljena prema našoj domovini Bosni i Hercegovini, prema svakom čovjeku, građaninu, narodu, prema državi u cjelini. I sasvim je prirodna ova naša reakcija. Za svo ovo vrijeme, već pet, šest mjeseci koliko raspravljamo, ni jedan poslanik nije negirao činjenicu da je riječ o nepravdi prema Bosni i Hercegovini, i to o nepravdi koja je učinjena suprotno odredbama i saveznog i republičkog Ustava BiH. Mi se jedino ovdje u Parlamentu razlikujemo u tome kakav treba da bude odgovor na tu nepravdu. U zadnjih 316 godina potpisano je niz međunarodnih ugovora, održano nekoliko međunarodnih kongresa, doneseno niz ustava i svi su oni tretirali područje Sutorine u sastavu Bosne i Hercegovine. Od Karlovačkog mira, preko Požarevačkog, Bečkog kongresa, Berlinskog kongresa, Senžermenskog ugovora, Vidovdanskog ustava, do Ustava SFRJ. Dakle, nema ni jednog međunarodnog kongresa i ugovora koji ovo područje nije locirao u sastavu Bosne i Hercegovine. To je vrlo bitno jer je važno ovde u Parlamentu BiH poslati jasnu poruku da granice Bosne i Hercegovine nisu vještačke, ni političko-lajičke, kako su neki tvrdili, već vrlo utemeljene i međunarodno priznate, a naša je obaveza da ih afirmiramo i čuvamo. Mi smo ovdje dobili Informaciju o razgraničenju Bosne i Hercegovine i Crne Gore u području Sutorine koje je na dvije i po stranice dostavila Državna komisija za granice. I na drugoj strani ta Komisija, argumentirajući svoje stavove, između ostalog, navodi i ovaj dio procesa identifikacije granične crte između Bosne i Hercegovine i Crne Gore pozivajući se i na neke zakone koje je usvojila Bosna i Hercegovina, kao što je Zakon o administrativno-teritorijalnoj podjeli iz '47. i da ne nabrajam sve šta ovdje piše. Naravno da se ovdje mora postaviti pitanje – kako je moguće da naša Država komisija citira zakone, a ne citira ustave, ni savezni, ni republički? Valjda svi znamo da postoji hijerarhiha pravnih akata, zar može zakon biti veći od Ustava. Zašto Komisija 84 nije citirala ustave, a jeste neke zakone ..., dakle. ovdje u materijalu, koji je ispred nas? Daćemo direktan odgovor na to – nije zato što u članu 12. Ustava Narodne Republike BiH, prvog poslijeratnog, stoji – protivan je Ustavu BiH svaki akt koji je na njenoj teritoriji uperen protiv suverenosti Bosne i Hercegovine, uključujući i teritorijalnu suverenost. Dakle, znali su ljudi da bi učinili protivustavno djelo da su drugačije postupili. Zato nikada to nije ni verificirano ni od jednog nadležnog organa. Zašto to naša Komisija nije navela ovdje? Zato što u članu 13. Ustava, ne zakona, Ustava Narodne Republike BiH stoji – granice Narodne Republike BiH ne mogu se mijenjati bez pristanka Narodne Republike BiH. I član 46. stav 2. – odlučivanje o pristanku za izmjenu granica Narodne Republike BiH je u nadležnosti Narodne Republike BiH. Ovo što piše u Ustavu BiH, svi naknadni ustavi '53. Ustavni zakon, Ustav '63. i '74., svi to manje više ponavljaju, dakle nema promjena granica bez odluke Savezne skupštine i bez saglasnosti Republičke skupštine. Da li je to ikada učinjeno? Znamo odgovor, da nije. Zašto nam to nije napisala ovdje naša Državna komisija? Nije, jer da je citirala Ustav, recimo FNRJ, u članu 12. se vrlo jasno kaže Saveznog ustava – granice Narodne Republike ne mogu se mijenjati bez njenog pristanka. Član 44. stav 3. – u nadležnost FNRJ spadaju razgraničenje između republika. Da li je Narodna skupština FNRJ ikada o tome raspravljala i promjenila granice koje je utvrdila Skupština Jugoslavije sada poslije ovih pet mjeseci definitivno možemo reći odgovor je – nije. Zašto govorim o toj hijerarhiji pravnih akata? Zato što svi valjda toliko znamo da postoji jasno stepenovani poredak pravnih akata na temelju nadređenosti i podređenosti, i ne može nama ni jedna komisija ovdje u Parlamentu citirati zakone iz tog perioda, a ne citirati Ustav kao najviši pravni akt. Stoga nakon ovih pet, šest mjeseci možemo slobodno reći da mi nismo ovdje dobili odgovor na pitanje kako je uopšte Crna Gora stekla posjedovno pravo nad Sutorinom? Zna li iko odgovor na to pitanje? Da li usmeni razgovori i eventualni dogovori imaju ikakvo pravno dejstvo u međunarodnom pravu? Trebali smo dobiti i taj odgovor. Po kojem članu Ustava, saveznog ili republičkog Ustava je Sutorina izdvojena iz sastava Bosne i Hercegovine, imamo li odgovor na to pitanje? Nemamo. Kako smo mi uopšte kao Bosna i Hercegovina dobili tu Sutorinu? Više od 500 godina bila je u sastavu Bosne i Hercegovine. Skupština Jugoslavije, ne bilo kakva skupština, već planetarno priznata Skupština Jugoslavije je Sutorinu dodjelila u sastav Bosne i Hercegovine. Takve granice koje joj je ta Skupština dodijelila mogla je promjeniti jedino ta Skupština, tako je pisalo u Ustavu, uz saglasnost republičkih skupština. To nije urađeno. Zato ću danas prvi put da vam kažem ovdje nešto što, o čemu nisam do sada govorio. Tog februara '45. kada se odlučivalo da se Bosna i Hercegovina prizna u granicama sa Berlinskog kongresa, a to je odluka AVNOJ-a, u istom tom mjesecu je odlučivano i o statusu nekih drugih krajeva, možda neki ne znaju ali Sandžak je do '45. imao svoje Zemaljsko antifašističko vijeće, i predstavnik Crne Gore na toj sjednici AVNOJ-a Marko Vujačić kaže – nije politički opravdano cijepati Sandžak, ako već ne treba da to bude, citiram ga, posebna administrativno-politička i privredna oblast predlažem da to bude u sastavu Crne Gore. I na to je reagovao predstavnik Srbije Sreten Žujević koji je rekao da je protiv obnove Zetske banovine. Rezultat te rasprave tada je bilo da se Sandžak podijeli i da postoji današnja granica između Srbije i Crne Gore. E sad se postavlja pitanje, a kolegica Vajzović je potpuno u pravu, više nema popravnog poslije ovog – kako je moguće da Crna Gora sve to što je dobila od AVNOJ-a, evo sad govorimo na primeru Sandžaka, ispoštuje a ovo što je dobila Bosna i Hercegovina sa Sutorinom da se to oduzme od Bosne i Hercegovine mimo postupka predviđenog, i to vrlo jasno, u Saveznom ustavu i republičkim ustavima. I ovo prvi put govorim – kako su druge teritorije i granice promjenjene u bivšoj Jugoslaviji? Posebnim odlukama i na republičkom ili pokrajinskom nivou, a sve to je verificirala Skupština Jugoslavije. I takav vam je slučaj i sa Sandžakom i sa Kosovom i sa Slovenačkim primorjem i sa Istrom, itd., koje su dodjeljene Hrvatskoj i Sloveniji, ali je odluku donijela Savezna skupština. 85 E sad postavlja se pitanje – šta je problem što mi u Bosni i Hercegovini tražimo da, civilizovano, mirno, dijalogom, podastiranjem činjenica i argumenata, rasvjetlimo ovo pitanje i dođemo do jednog pravog rješenja koje će odgovarati i činjenicama? Zašto za Bosnu i Hercegovinu treba da važe pravila koja ne važe za druge države? Postoje teritorijalni sporovi i u drugim zemljama EU. Velika Britanija i Španija već dugo imaju spor oko Gibraltara, Turska i Grčka tzv. egejski spor, Republika Irska i Velika Britanija, spor Švicarske, Austrije i Njemačke oko Bodenskog jezera.
Vrijeme.
Podsjećam na odredbu Poslovnika koja predlagaču rezolucije daje nešto više vremena.
Ma jednom, ali nije nekoliko puta.
Pa znam, ali otvorili ste ponovo raspravu, pretpostavljam da ima neka analogija u tome. Zatim pitanje Holandije i Njemačke, pitanje Slovenije i Hrvatske, pitanje Rumunije i Ukrajine, sličan primjer iz SSSR-a Rumunija na međunarodnom sudu povratila tu teritoriju. Pitanje Crne Gore i Hrvatske evo idu na međunarodni sud oko Prevlake. Pitanje Hrvatske i Srbije prije nekoliko mjeseci sporno je oko 10 hiljada ha zemljišta sa srpske i oko 2,5 hiljade ha sa hrvatske strane. I jedni i drugi odlučili da to riješe pred međunarodnim sudom. Mi danas ćemo dobiti većinu po ovom pitanju, ali mi danas nećemo saznati ovdje u Parlamentu da li smo pronašli pravi odgovor na ovo pitanje. Prečesto smo mi donosili odluke, a poslije se ispostavljalo da to nisu bile prave odluke. Moram reći i to da odustajanjem od Sutorine, a neki nas pokušavaju uvjeriti u suprotno, mi nećemo riješiti ni jedno drugo pitanje u Bosni i Hercegovini, ni školjeve(?), ni blokade, ni entitetsko glasanje, ni bilo koje drugo pitanje u Bosni i Hercegovini. Bojim se da ćemo samo poslati poruku da je Bosna i Hercegovina najmekše tkivo u ovom dijelu Jugoistočne Evrope i da za Bosnu i Hercegovinu vrijede pravila koja ne vrijede ni za jednu drugu državu. I ne vraćamo mi tu Sutorinu samo od 2014. i '15. godine, traje ta priča već 70 godina. Tražili su to i ministri u Vladi Narodne Republike BiH, tražio je to Pokrajinski komitet u to vrijeme 1947., čak je i Narodna skupština '46. jedan dopis uputila, pojedini predsjednici Skupštine BiH 60-ih, da ne govorimo o svim drugim, pa do poslanika u prošlom sazivu ovdje, jedan od kolega koji je to predlagao nije tu, pa sve do ove Rezolucije. Ova ustvari situacija pokazuje nama koliko je to zalaganje za principe i za granice Bosne i Hercegovine uvijek bilo teško. Možete zamisliti kada je ovakav pritisak u višepartijskom sistemu kako je to tek izgledalo u jednopartijskom sistemu. Kako je bilo ministrima Ćemerliću, Todi Kurtoviću i brojnim drugim ljudima koji su u ono vrijeme imali snage da pitaju kako ste to oduzeli od Bosne i Hercegovine mimo bilo kojeg ustava u toj zemlji. Što se mene tiče i da, neću koristiti vrijeme, je li, koje mi pripada kao predlagaču u potpunosti ove Rezolucije, ali želim završiti sa sljedećim riječima – moj stav je ostao isti, potpuno sam uvjerene još više nego u trenutku kada sam predlagao ovu Rezoluciju da imamo argumente i činjenice na našoj strani. Što se mene tiče ostajem pri stavu da uvijek na svakom mjestu i u svako vrijeme branim interese Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 86
Hvala Vama. Ako se niko više ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda, to je, Ad. 22. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Na sjednicama Kolegija Predstavničkog doma i Kolegija Doma u proširenom sastavu, održanim 12.05.2015. godine, dogovoreno je da za sekretara Predstavničkog doma, da sekretara Predstavničkog doma predloži koalicija na čelu sa HDZ-om BiH. Za sekretara Doma predložen je Marin Vukoja. Još da napomenem da je usaglašeno da sekretara Doma naroda predloži koalicija Saveza za promjene iz RS-a. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara ste dobili. Otvaram raspravu.
/nije uključen mikrofon/
Može, može, gospođa Borjana Krišto, prva zamjenica predsjedavajućeg, traži riječ. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Evo, pošto i reče da pod ovom točkom imenovanja tajnika Zastupničkog doma ste Prijedlog odluke dobili u svojim materijalima, ja sam upravo htjela reagirati na Prijedlog odluke koji sam dobila u materijalima, pa ovo je poziv našim službama da ubuduće vode računa na neki nači i o formulaciji ili ipak je to njihov posao. Netko od nas zastupnika ne mora biti stručan i kompetentat, ali službe koje rade i opskrbljuju nas sa prijedlozima ovakvih odluka o tome uistinu moraju biti kompetentni. U Prijedlogu ove odluke stoji – Marin Vukoja imenuje se na dužnost tajnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH sa danom 26.05.2015. Drugi stavak kaže da Odluka stupa na snagu danom donošenja i objaviće se u „Službenim novinama“. U pravnom smislu ne može se netko danas imenovati, a stupiti na snagu odluka može naknadno, al da se prije toga imenuje nego što stupi na snagu to je obrnut slučaj. Prema tome ja predlažem da ovaj Prijedlog odluke stoji da se Marin Vukoja imenuje na dužnost tajnika Zastupničkog doma, znači imenuje se danas, a ova Odluka stupa na snagu danom 26.05. i objaviće se u „Službenim novinama“. Hvala lijepa.
Hvala Vam. 87 Mislim da je to sasvim u redu i povedite računa o tome, o ovoj, dakle, diskusiji kad budemo glasali kasnije. Gospodin Mirsad Đonlagić, tražio je riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja naravno ne znam da li je to uobičajena praksa ili nije, ali ja bih iskoristio priliku da se kolegi Reljiću ili gospodinu Reljiću zahvalim na vrlo korektnoj saradnji, jer zaista je bilo prijatno sarađivati s njim u trenucima kad smo mi kao klub, eto tako hajde neki od nas i novi ili uglavnom smo mi svi ovdje novi, ali u njemu smo imali jako korektnog saradnika i potpora sve što je bilo vezano za administrativne procedure, a i inače bi smo primjetili da u toku funkcioniranja, u toku rada sjednica da je vrlo konstruktivan. Prema tome, evo što kaže, da ne pretjerujemo sa pohvalama, ja bih se još jedanput zahvalio i čestitao mu i zaželio mu sve najbolje u njegovom budućem radu. A nadamo se, ne misleći pri tome ništa iz ovog rješenja koje je predloženo da će ono biti manje dobro, ali evo na nama je da istaknemo te pozitivne osobine i karakteristike gospodina Reljića.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Mešić je tražio riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući Klub poslanika SDP-a pridružuje se stavovima koje je izrekao gospodin Đonlagić. Gospodin sekretar je bio sjajan i sve najbolje u životu.
Hvala lijepo. Gospođa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Klub Demokratske fronte se također zahvaljuje u ime svih članova, hvala još jedanput i sretno u budućem radu.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori? Gospodin Mirsad Mešić ponovo diskusija, šta je ovo, gospodin Momčilo Novaković.
Pa, ja moram reći da ja mislim da je ovo vrlo problematično rješenje koje je usaglašeno, ovaj, između dva kolegija. Ja sam sad razgovarao sa koleginicom Pandurević, ona me je obavijestila, na kraju krajeva ovo jeste ovaj mjesto koje po nekom dogovoru pripada SDS-u i naravno to daje pravo SDS-u da dogovori ovakvu varijantu, ja moram iznijeti svoj stav. Dakle, 88 ovo je moj stav, da je rješenje loše, da i dalje mislim da je Srbima trebalo pripasti mjesto sekretara Predstavničkog doma, ima to svoje razloge, svi mi znamo zašto. Ono što nije do sada bila praksa, a ako bude praksa biće dobro, a to je princip rotacije, znači ako se desi da sljedeći put se to rotira pa da ide na drugačiji, to može biti nešto što može uputiti da smo krenuli u pravom pravcu, odnosno da idemo u dobrom smjeru, jer do sad to nije bilo. Pazite, ovdje je niz problema koje ja danas ne želim otvoriti, ali ću otvoriti na jednoj od sljedećih sjednica, počev od sekretara ministarstava, preko rukovodilaca sektora ovdje u upravi i niz drugih problema gdje je očito kroz jedan duži period, znači u prethodnih, u prethodnom periodu malo po malo drugi po veličini narod došao na treću poziciju. Da li ne vodeći dovoljno računa o tome ili iz nekih drugih razloga i pobuda, ja o tome ne želim danas govoriti, pogotovo ne želim govorit dok, ovaj, a ovo pitanje, rekao sam, otvoriću argumentovano sa tačno svim imenima i prezimenima i nazivima sektora, pa ćemo morati i o tome jednom voditi raspravu. Dakle, i pored toga što ovo smatram problematičnim, lično smatram problemtičnim, ja neću spriječiti usvajanje ovog prijedloga. Dakle, neću spriječiti samo zbog toga što je ovo dio jednog čitavog, čitavog ovaj dogovora unutar parlamentarne većine ovdje i zato što je, na kraju krajeva, predsjednik, zamjenik predsjedavajućeg i predsjednik SDS-a prihvatio i dio tog dogovora i iz poštovanja prema tome ja neću spriječiti ovo. Inače, ovaj, moram reći da mi se ovo, ovaj način i ovakva vrsta, pa neću reći ucjenjivanja, ali u svakom slučaju neke vrste pritiska ne sviđa ni malo.
Hvala lijepo. Gospodin Damir Arnaut, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se. Mene sad samo interesuje jer gospodin Novaković je spomenuo nešto izuzetno interesantno, da je ovo dio jednog šireg dogovora, govorimo o raspodjeli pozicija, govorimo, dakle, o jednom širem dogovoru i nećete spriječiti, ja bih zaista volio ... odgovor na pitanje šta je sve onda dio tog dogovora? Jer, imamo stranke u vladajućoj koaliciji koja je izgovorila da neće učestvovati ni u kakvim dogovorima o raspodjeli pozicija, itd. Znači ovo se ne tiče samo dva sekretara Doma i šefa Zajedničke službe, nego kako je gospodin Novaković rekao da je dio šireg dogovora, očito toliko važnog, da pored svih ovih kritika nije spreman zaustaviti to. Pa, ako ne dobijem odgovor, ne znam, uputićemo poslaničko pitanje, ali baš bi bilo interesantno vidjeti šta je taj širi dogovor. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospođa Monika Tomić ima riječ. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Evo ja bih isto ispred HDZ BiH zahvalila se gospodinu Reljiću, znači, na suradnjih tokom ovih 5-6 mjeseci. A ja inače osobno poznajem gospodina Marina Vukoja, mislim da smo 89 mogli svi pročitati njegov životopis i mislim da nije korektno da o jednom takvom čovjeku razgovaramo na neki ovakav način. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Denis Bećirović ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja želim reći, i osjećam i obavezu da to kažem, da je aktuelni sekretar Predstavničkog doma zaista radio savjesno i korektno i profesionalno svoj dio posla. U to sam se uvjerio i direktno sarađujući sa njim prethodnih godina i neću ponavljati sve ovo što je već rekao šef Kluba SDP-a. Mi smo, dakle, protiv smjene ovog sekretara Predstavničkog doma i sigurno nećemo podržati drugo rješenje.
Hvala vama. Gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Što bi rekli ..., ja hoću da kažem da prvo je vjerovatno nespretno izrečena jedna, dat je nespretno argument da uvaženi gospodin Marin da nije najsretnije rješenje. Ja kao delegatkinja u bivšem sazivu u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH sa sigurnošću znam, i mogu da tvrdim, da je bio izuzetno, izuzetno korektan sekretar i zaista saradnja sa njim je bila na najvišem nivou. Ali, ali, svjesna činjenice o kojoj sam ja mnogo puta govorila, a čestitaću svakako na kraju, međutim ja nisam htjela od toga praviti javni događaj, naravno cijenim gospodina Reljića, svjesni činjenice da u ovoj Parlamentarnoj skupštini BiH se rijetko kad pojavi tako novo lice koje je vrlo, vrlo odgovorno, susretljivo, s dobrim znanjem, uistinu, uistinu s kapacitetom gospodina Reljića, a svjesni činjenice da u pojedinim, recimo u Istraživačkom centru rade ljudi koji apsolutno nemaju kompetencije za radna mjesta na kojima rade, evo odlučne prilike da postoji jedna stvar u Bosni i Hercegovini oko koje se svi slažemo. Evo kada smo svi tako zdušno čestitali gospodinu Reljiću, što on uistinu zaslužuje, hajmo naći načina da zadržimo gospodina Reljića da ostane u Parlamentarnoj skupštini, da pokažemo dobru volju za kvalitetan kadar, uz sve dobrodošlice gospodinu Marinu, za koga ja samo najljepše riječi mogu reći kao dugogodišnja saradnica. Ali za ovakve ljude ja mislim da se sve parlamentarne, i oni koji su opozicija i pozicija, mogu pobrinuti. Svi smo mu komplimentirali, pa s obzirom na činjenicu da ima mogućnosti preraspodjela u Parlametnarnoj skupštini BiH, mogli bismo svi razmisliti o tome. I hvala vam gospodine Reljiću na korektnoj saradnji.
Hvala lijepo. Gospodin Damir Arnaut, replika. Izvolite. 90
Zahvaljujem se. Samo ovo što je rekla gospođa Nermina Kapetanović mislim da je to nešto što bi mi apsolutno mogli podržati. Ja sam lično naučio jako puno od gosodina Reljića i pridružujem se kolegama u svom klubu, ali evo, ukoliko se svi možemo složiti, mislim da bi to bilo idealno rješenje. Hvala.
Hvala lijepo. Ja ću govoriti na kraju o gospodinu Reljiću, kada budem imao priliku da govorim kao predsjedavajući. Ako se više niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 23. dnevnog reda, Ad. 23. Prijedlog odluke о imenovanju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH Na sjednicama Kolegija Predstavničkog doma i Kolegija Doma u proširenom sastavu, održanim 12.05.2015. godine, dogovoreno je da sekretara Predstavničkog doma predloži Demokratska fronta. Za sekretara Zajedničke službe predložena je Aida Koristović. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara ste dobili, s tim da ova diskusija koju je gospođa Krišto imala vezano za pravno tehničku obradu ove Odluke, vrijedi i za ovu Odluku. Otvaram raspravu. Gospodin Predrag Kožul je tražio, ali pazite na ove tastere, meni javi ovdje. Ko dalje želi? Ima li neko da želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 24. dnevnog reda, Ad. 24. Prijedlog zaključka poslanika Jasmina Emrića, koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma, pripremi i dostavi Informaciju o postupku razgovora o ocjenjivanju i odobrenju pogodnosti lokacije na Trgovskoj gori za smještaj Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada koji vodi Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske“
Gospodine predsjedavajući. Zahvaljujem Proširenom kolegiju što je uvrstio ovu tačku dnevnog reda za današnju sjednicu iz razloga što se radi o aktuelnoj temi koja je nažalost već više godina u realizaciji. I ove najnovije najave iz Republike Hrvatske da se nastavlja postupak ocjenjivanja pogodnosti lokacije na Trgovskoj gori za smještaj Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada uznemirio je ponovno javnost sjeverozapadnog dijela Bosne i Hercegovine. I ja takođe ne bih da vam oduzimam previše vremena, jer evo igrom slučaja danas nekoliko puta, kroz diskusije dnevnog reda ove sjednice, pominjem ovu lokaciju i namjeru Hrvatske da ipak na toj lokaciji Trgovske gore smjesti odlagalište radioaktivnog otpada, te da se snažno kao predstavnik građana Unskosanskog kantona i cijele sjeverozapadne regije suprotstavim toj namjeri i da još jednom ponovim stav građana i javnosti da je neprihvatljivo da se na Trgovskoj gori, tačnije mikrolokacija vojno skladišni kompleks Čerkezovac izgradi ili smjesti odlagališe radioaktivnog otpada. Ovaj postupak traje više od 30 godina. Intenzivno radimo, odnosno suprodstavljamo se ovoj namjeri negdje od '97. godine, kada su bile prve inicijative i kada je Trgovska gora predložena kao jedna od mogućih lokacija za ovo odlagalište. Naravno želim ovdje napomenuti da su općine i Bužim i Bosanski Novi, Novi Grad donosile rezolucije i najnovije su rezolucije stigle na ovlaštene adrese i nadamo se da će ova ukupna aktivnost koja traje od strane lokalnih zajednica, od strane entitetskih ministarstava uroditi plodom, te da ćemo zajedno dobiti jednu prije svega preciznu informaciju o postupku razgovora, ocjenjivanju i odobrenju navedene lokacije, te da ćemo jasno iznijeti stav da su te namjere za Bosnu i Hercegovinu neprihvatljive, odnosno da one imaju za posljedicu da umanje perspektivu razvoja tog kraja, ali isto tako želim napomenuti na nesagledive posljedice za zdravlje i život građana na ovim prostorima. Zahvaljujem još jednom na strpljenju.
Hvala Vama. Gospodin Mirsad Mešić je tražio riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, oprostićete mi malo ovu neozbiljnost koja je posljedica Vašeg prebrzog zaključivanja prethodne tačke i evo samo jedna rečenica. Dakle, Klub SDP-a se zahvaljuje gospodinu Buljubašiću sekretaru Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH na samoprijegornom, discipliniranom i odgovornom radu. Hvala.
Dobro, bila je to rasprava povodom prethodne tačke dnevnog reda, ali evo, šta možemo, je li. Pošto se više niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu za tačku 24. Prelazimo na tačku 25., 92 Ad. 25. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine – predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH Pazite, dakle u ovu Komisiju ovdje, ona je takve strukture da dva člana ove Komisije trebaju biti iz opozicije, prema Zakonu o reviziji. Mi nismo juče na sjednici Kolegija postigli dogovor oko ovoga, tako da vam ne možemo predložiti. Mi moramo napraviti detaljan dogovor na ovu stvar, da bi ispoštovali i zakon, pa vam predlažemo da ovo pitanje odložimo do iduće sjednice. Pripremite se za glasanje o ovom prijedlogu da završimo. Glasajte sad, ko je dakle za taj prijedlog? Dakle, nema dovoljno zastupnika iz, jesu li glasali svi?
Jesu svi, ali.
Treba da ponovimo glasanje. Sačekajte malo, trenutak jedan molim vas. Ponovićemo glasanje. Dakle, ponavljamo glasanje. Glasamo o ovom prijedlogu da se odloži, dakle, ova tačka dnevnog reda, dok Kolegij to pripremi do iduće sjednice, pošto danas to nije pripremljeno. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 22 za, 1 protiv, uz dovoljne entitetske većine. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak da ovo odložimo do iduće sjednice. Idemo na tačku 26. Ad. 26. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta – predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH Zajednički kolegij oba doma je, shodno članu 51. stav 9. Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH i utvrđenoj obavezi Parlamentarne skupštine BiH, utvrdio navedeni prijedlog zaključka – potrebno je da Predstavnički dom imenuje tri člana u Privremenu zajedničku komisiju oba doma. Kolegij doma je predložio da to budu, dakle, isti članovi kao u prošloj Komisiji. To su gospođa: Mensura Beganović, Nenad Lalić i Nikola Lovrinović. I to će biti prijedlog oko kojeg ćemo se danas izjašnjavati.
Poslovnička ... 93
Gospodin Damir Arnaut, poslovnička intervencija. Izvolite.
Mi nemamo pisani materijal za ovu tačku, je li tako? Dakle, ova tri prijedloga koja ste pročitali nemamo u pisanoj formi.
Dakle vi, jeste li završili vi?
Član 67. stav 1. predsjedavajući u dogovoru sa zamjenicima saziva sjednicu Doma, predlaže dnevni red. Poziv za sjednicu, dostavlja se dnevni red, materijal pripremljen za sjednicu i ako je ... dostavljaju se poslaniku s pozivom na sjednicu. Ovo je već četvrti put da dobivamo linije pored imena. Krije se od medija prijedlog i onda se pročita na samoj sjednici. Ja kao poslanik da ponudim zaključak ovdje, nećete ga prihvatiti ako ga ne dostavim u pisanoj formi. Već četvrti put prijedloge privremenih komisija, radnih grupa, itd., dostavljate sa linijama i onda na brzinu pročitate imena. Mi zaista insistiramo da se ovo dostavi u pisanoj formi. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na 27. tačku dnevnog reda, Prijedlog zaključka o formiranju Interresorne.
/nije uključen mikrofon/
Mirsad Đonlagić, poslovnička. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući u skladu sa članom 83. Poslovnika Klub SBB-a traži pauzu od 30 minuta.
Na osnovu zahtjeva Kluba SBB-a dajem pauzu od 30 minuta. Izvolite. Nastavljamo tačno u 17:45 sati. Poštovane dame i gospodo, nastavljamo sa radom. Predsjednik Kluba SBB-a je tražio pauzu. Pozivam predsjednika Kluba SBB-a da se očituje nakon završene pauze.
To predpostavljam da ima kvorum jel'.
Imate riječ.
Gospodine predsjedavajući. Mi smo tražili pauzu da bi se dogovorili i zauzeli stav po ovoj tačci dnevnog reda i da na osnovu prijedloga mi zauzmemo stav. To je jedno. A i drugo, da bi vam dali priliku da možda ispoštujete Poslovnik, odnosno da se da napismeno prijedlog za ovo radno tijelo, a eventualno i za ona druga radna tijela koja će uslijediti. Nažalost, evo mi nismo dobili još uvijek taj prijedlog napismeno. Ali evo, to je obrazloženje zašto smo tražili pauzu.
Hvala Vam lijepo. Dobili ste prijedlog bez imena, to je tačno. Danas su vam kazana imena i imate potpun, dakle, prijedlog. Prelazimo na 27. tačku dnevnog reda, Ad. 27. Prijedlog zaključka o formiranju Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH – predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH Zajednički kolegij oba doma je predložio je navedeni zaključak, s ciljem izvršenja zaključka Predstavničkog doma sa 7. sjednice, održane 10.03.2015. godine, i zaključka Doma naroda sa 3. sjednice, od 30.03.2015. godine, donesenih povodom razmatranja Izvještaja o provođennju Općih izbora 2014.godine. Potrebno je da Predstavnički dom imenuje tri člana u Interresornu radnu grupu. Kolegij doma i Prošireni kolegij predložili su da se imenuju poslanici: Hazim Rančić, Borjana Krišto i Lazar Prodanović. Otvaram raspravu. Gospodin Damir Arnaut traži riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Intervencija, član 67. Poslovnika, stav 2. ponovo, dostavili ste materijale bez imena. Dakle, ja zaista, evo želim pokazati, imamo linije ovdje. To ste navodno utvrdili na Kolegiju, imali ste 24 sasta i više da nam dostavite imena tih ljudi u pismenoj formi. Ja sada opet 95 ponavljam, ja kao poslanik da ponudim zaključak, rezoluciju, inicijativu, bilo šta u usmenoj formi vi biste se odmah pozvali na Poslovnik i ne biste to prihvatili, tražili biste da dostavim u pismenoj formi. Dali smo vam pola sata da nam dostavite u pismenoj formi, očito postoji neki razlog zbog kojeg to ne želite uraditi. Molim da se očitujete o mom zahtjevu i da uđe ova poslovnička intervencija u zapisnik.
Dakle, Poslovnik je ispoštovan. Dobili ste odluku bez imena. Imena ste sada dobili, upišite imena i imate potpunu odluku i u pisanom materijalu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobi li ste odgovor i molim vas nemojte sa mnom voditi polemiku. Završena rasprava. Gospodin Đonlagić je tražio riječ. Izvolite gospodine.
Dobro, zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Obzirom da je situacija identična potpuno kao prethodna tačka mi tražimo pauzu od 15 minuta.
Imate pauzu od 15 minuta. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Svako ima pravo i obavezu. Poslanik povodom, dakle, molim vas lijepo saslušajte me, dakle, poslanik ima pravo povodom svake tačke dnevnog reda, klub poslanika, da traži pauzu. Traži se pauza, ja sam dužan da dam tu pauzu. Javnost prati ko šta radi u ovom Parlamentu. Pauza 15 minuta. Nastavljamo u 18:15 sati.
Poštovani gospodine predsjedavajući. Hvala na prilici da još jednom govorim, vezano za traženje naše pauze. Dakle, mi smo tražili pauzu da se dogovorimo o daljnjim postupcima vezano za i ovu tačku i ove tačke do kraja. 96 Obzirom da poštujemo i Vas i funkciju koju Vi obnašate, za razliku od Vaših kolega iz parlamentarne većine, mi smo se odlučili da danas omogućimo da se održi sjednica Predstavničkog doma, jer našim izlaskom ne bi se mogao organizirati sjednica Doma, odnosno zbog nedostatka kvoruma Vi bi bili prisiljeni da prekinete sjednicu. Još jedanput Vas molimo da se doslovno poštuje Pravilnik, jer u svakom slučaju kada bude Pravilnik kršen na ovakav način, kao što je u ovoj i u prethodnoj tačci, mi ćemo tražiti pauzu ili ćemo se odlučiti da eventualno nekim drugim mjerama pokušamo da se borimo na način koji je nama jedino dostupan, da bi stvari bile onakve kakve mi smatramo da se trabaju odvijati u Parlamentu. Hvala velika.
Hvala Vama. Dakle, otvaram raspravu povodom 27. tačke, ja sam pročitao njen uvod. Gospodin Damir Arnaut je tražio riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, ja ću prije svega obrazložiti ovaj prijedlog zaključka koji sam dostavio i koji je podijeljen svim poslanicima od strane zvaničnih službi Parlamenta. Dakle, kada je u pitanju član 2. ovog predloženog zaključka, u ovaj član ne moramo ništa rukom upisivati on je dostavljen u pismenoj formi, tražimo da se nakon tačke doda zarez te idući tekst „a osigurat će se i učešće najmanje tri predstavnika nevladinog sektora, u skladu sa kriterijima koje utvrdi Vijeće ministara BiH.“ Smatramo da je apsolutno neophodno u proces izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH uključiti predstavnike nevladinog sektora. Vrlo jasno smo vidjeli koliko je njihovo učešće u izbornom postupku bilo korisno za potrebe sprečavanja izbornih krađa, nadgledanja izbora, itd., tako da smatramo da je ovo neophodno, a naravno ostavljamo Vijeću ministara da utvrdi kriterije na koji način će se osigurati učešće najmanje tri predstavnika nevladinog sektora. To je, dakle prva dopuna. U članu 4. opet nakon tačke na kraju dodaje se zarez a nakon zareza tekst „a najkasnije do 01. februara 2016. godine.“ Jer ovaj član 4., koji ste takođe dostavili u pisanoj formi pa ne moramo ništa olovkom upisivati, kaže da je zadatak Interresorne radne grupe da pripremi izmjenu Izbornog zakonodavstva, te da ga posredstvom ovlaštenog predlagača uputi domovima u parlamentarnu proceduru. E sad, to je zaista previše otvoreno. Nemojte da dočekamo 2018. godinu pa da tad nešto upućuje se u proceduru, jer dobro znamo kako je bilo prošle godine kad je bilo niz izmjena, predloženih izmjena i dopuna Izbornog zakona, uglavnom u predizborne svrhe i naravno ništa od toga nije usvojeno, tako da je neophodno definisati krajnji rok. Sad, zašto 01. februar 2016. godine? Pa zato što je to zaista krajnji rok ako bi se ove izmjene i dopune Izbornog zakona BiH primijenile za potrebe lokalnih izbora, jel', koji će se održati u oktobru najvjerovatnije iduće godine, ali obaveza CIK-a je da ih sazove 6 mjeseci prije. Što znači da ukoliko prijedlog ne dobijemo u proceduru najkasnije do 01. februara on se neće usvojiti u roku kako bi CIK mogao primijeniti te nove, odnosno novi Izborni zakon, odnosno tekst Izbornog zakona sa izmjenama i dopunama, tako da je krajnji rok apsolutno neophodan. A konačna izmjena, i ovo je nešto na čemu SBB konstantno insistira od osnivanja, član 6. vašeg prijedloga, koji je takođe dostavljen u pismenoj formi pa ni tu ništa ne trebamo olovkom 97 upisivati, kaže – svaka institucija koja ima predstavnike u Interresornoj radnoj grupi snosit će troškove naknade za njihov rad, nakon tačke dodaje se zarez i tekst „ali naknada ne može biti isplaćena za rad tokom redovnog radnog vremena.“ Smatramo da je apsolutno neprihvatljivo da se kreira komisija od, kako je ovim predloženo, šest iz Parlamentarne skupštine, po 3 iz CIK-a i Vijeća ministara, dakle najmanje 12 časova, sve su to državne institucije, i da ti ljudi budu plaćeni za nešto u što smo uvjereni, i praksa na kraju krajeva pokazuje, oni rade između 9 i 17. Ja ne znam za komisiju koja se sastaje poslije 17, evo ne može se kvorum osigurati poslije 17 a kamoli da se komisija sastane poslije 17 sati. Ne znam za komisiju ili Interresornu radnu grupu koja se sastaje vikendom, tako da ovaj član 6. bez ove intervencije da naknada ne može biti isplaćena za rad tokom redovnog radnog vremena, apsolutno nije prihvatljiva. Jer o čemu mi pričamo, mislim usvajamo Budžet, zadužujemo se konstantno, a plaćaju se razne komisije. Vi doslovno imate situaciju da recimo poslanik može ovdje imati sjednicu, primati platu poslaničku, izaći sa sjednice, prisustvovati Interresornoj radnoj grupi za izmjenu Izbornog zakona, opozicija mu osigurava kvorum dok je on tamo na toj sjednici, ali on uzima dnevnicu. E tako više ne može, odnosno ako se pita vladajuća koalicija možda i može, ali evo naše je da na to ukažemo. I također mislim da bi bilo svrsishodno da, pošto niste već stigli a dali smo vam dovoljno vremena da pročitate ko se to imenuje iz Predstavničkog doma, pa eto eventualno upišemo i olovkom mada ja zaista ne vidim zbog čega se već peti put dostavljaju stvari ovako bez upisanih imena. Koji je razlog, koji je razlog da se upiše olovkom nešto? Mislim, to u firmi ne možete nekom reći upišite olovkom, a vi govorite državnom poslaniku upiši olovkom. Pa, to je zaista neprofesionalno i zaista narušava ugled ovog Doma. Zahvaljujem se.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima gospodin Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naime, u ime Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova mislim da bi trebao neko da bude iz te Komisije član ove Interresorne grupe. To obrazlažem sljedećom činjenicom. Dakle, imamo 14 vlada. Od tih 14 vlada 12 je formirano, 2 još nisu formirane, znači imamo 153 ministra i premijera, od toga svega 23 žene, što čini 14,97%, znači ni 15%. Hoću da kažem da ovaj Parlament ima Komisiju za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, a ne vodi računa o tome. Formirali smo i ranije komisije, naravno, u tim komisijama žene su bile jako malo zastupljene. Imamo Vijeće ministara i isto tako žene su jako malo bile zastupljene. Ovom prilikom zaista insistiram da neko ko predlaže, a nemamo imena, očito neko predlaže, neko već ima gotov spisak, čega, da uđu i neko od žena koje se nalaze u Komisiji za ravnopravnost spolova. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Ako se više niko ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu. Prelazimo na 28. tačku dnevnog reda, 98 Ad. 28. Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o izboru članova zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagač: poslanik Damir Bećirović Dakle poslanik Damir Bećirović je u ime Kluba poslanika DF-a, 08.04.2015. godine, dostavio prijedlog za izmjenu članova zajedničkih komisija oba doma. Predložena je izmjena u članstvu dvije komisije na način da poslanica Maja Gasal-Vražalica, koja je bila izabrana za članicu Zajedničke komisije za administrativne poslove sada bude izabrana za članicu Zajedničke komisije za ljudska prava, a da poslanica Mensura Beganović, koja je bila izabrana za članicu Zajedničke komisije za ljudska prava sada bude izabrana za članicu Zajedničke komisije za administrativne poslove. Prijedlog odluke dostavljen je 13.05.2015. godine. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 29. tačku dnevnog reda, Ad. 29. Razmatranje ostavke Semihe Borovac na mjesto člana i prvog zamjenika Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina, ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine
Predlažem zaključak za ovu tačku dnevnog reda kojim – se zadužuje Ministarstvo finansija i trezora BiH da istraži mogućnost nove izmjene i dopune Ugovora o finansiranju za projekat Željeznice u BiH, kako bi se u privitak A1-tehnički opis, u odjeljku Opis, dodala nova prioritetna dionica na način da se iza tačke d) dodaje nova tačka koja glasi: Tačka e) Dionica jednotračne pruge Dobrljin, granica sa Republikom Hrvatskom, – Bosanski Novi ili Novi Grad – Bihać – Osredci, granica sa Republikom Hrvatskom. Također Ministarstvo finansija i trezora BiH po ovom zaključku je obavezno da o realizaciji istog dostavi informaciju Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Hvala.
Hvala Vama. Na ovaj način, ako se niko više ne javlja za riječ, ja zaključujem raspravu i objavljujem da smo iscrpili dnevni red sjednice. Je li dovoljno 15 minuta za pripremu za glasanje? [[zajednička diskusija]] Moramo omogućiti službama da osiguraju i ovaj zaključak i stenogram, dakle krenut ćemo sa glasanjem za 10 minuta. Sada je 18:30 mi ćemo ovdje početi sa glasanjem u 18:40. Hvala vam.
Klub SDP-a traži ...
Dakle, na zahtjev Kluba SDP-a ponavljamo glasanje. Pripremite se za ponovljeno glasanje oko ovog prijedloga da se ide u drugo čitanje. Glasajte sad. 20 za, 6 protiv, 1 suzdržan. Uz dovoljnu entitetsku većinu konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH odlučio da se ide odmah i u drugo čitanje. Dakle, mi smo takvu odluku donijeli, zahtjev je prihvaćen, i ja otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o Budžetu u drugom čitanju. Dakle, ovo je rasprava bez komisijske faze, ovdje nema amandmana po Poslovniku. Izvolite ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje o Budžetu u drugom čitanju. Glasajte sad. 20 glasova za, 7 glasova protiv, nema suzdržanih. Uz dovoljnu entitetsku većinu konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH usvojio Zakon o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2015. godinu i u drugom čitanju. Idemo na tačku 5. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH – predlagač: poslanik Denis Bećirović, s Izvještajem Ustavnopravne komisije. Glasamo o Izvještaju Ustavnopravne komisije. Ovo je negativan Izvještaj Ustavnopravne komisije. Ako Izvještaj bude usvojen Prijedlog zakona smatra se odbijenim, ako Izvještaj ne bude usvojen nadležna Komisija se zadužuje da izradi novi izvještaj, član 121. stav 3. Poslovnika Doma. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 10 za, 14 protiv, dakle nije usvojen Izvještaj ove Komisije i vraća se nazad u Komisiju. Tačka 6. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje). Glasamo o zakonu, o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 za, nema protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom usvojio Prijedlog zakona o policijskim službenicima BiH u prvom čitanju. Idemo na tačku 7. dnevnog reda – Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona BiH – predlagač: poslanik Damir Arnaut, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Ako Mišljenje Ustavnopravne komisije bude usvojeno 102 Prijedlog zakona smatra se odbijenim, ako Mišljenje ne bude usvojeno nadležna Komisija se zadužuje da izradi novo mišljenje o Prijedlogu zakona, član 113. stav 3. Poslovnika. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 20 za, 6 protiv, nema suzdržanih ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ponovo SDP.
Na zahtjev Kluba SDP-a ponavljamo glasanje. Pripremite se za glasanje ponovljeno. Glasajte sad. 18 za, 8 protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina iz oba entiteta. Konstatujem da je Predstavnički dom usvojio negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije i time se ovaj Zakon smatra odbijenim. Tačka 8. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika. Glasamo u drugom krugu o zahtjevu za hitni postupak. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 17 za, 9 protiv, nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta pošto je ovo drugi krug. Konstatujem da je Predstavnički dom usvojio zahtjev za hitni postupak. Sada otvaram raspravu o samom Zakonu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o samom Zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 18 za, 9 protiv, nema suzdržanih, nema 1/3 iz entiteta Republika Srpska. Konstatujem da moramo ići na usaglašavanje i u drugi krug. Ovdje nemamo prisutnog drugog zamjenika predsjedavajućeg i proglašavam da će se usaglašavanje obaviti naknadno. Idemo na tačku 9. dnevnog reda – Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2014. godinu. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje o Izvještaju. Glasajte sad. 9 za, 16 protiv. Konstatujem da nema opće većine i da Izvještaj Vijeća ministara nije prihvaćen. 103 Sada glasamo o zaključcima iz mišljenja komisija. Glasamo o zaključcima iz Mišljenja Zajedničke komisije za ljudska prava koji glase – hoćete da vam to čitam? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hoće neki, pazite mislim da je u redu da pročitamo, ovaj, sve. 1. Parlamentarna skupština BiH obavezuje Vijeće ministara BiH na poboljšanje i unapređenje međusobne saradnje kroz održavanje zajedničkih sastanaka, konferencija, radionica i seminara. 2. Parlamentarna skupština BiH zahtjeva od Vijeća ministara BiH da prije upućivanja Prijedloga zakona u proceduru prethodno pribavi mišljenje Ministarstva finansija i trezora BiH. 3. Parlamentarna skupština BiH zahtjeva od Vijeća ministara BiH, odnosno resornog ministarstva da prije upućivanja Univerzalnog perodičnog izvještaja o ljudskim pravima u Bosni i Hercegovini isti dostavi na prethodno razmatranje Parlamentarnoj skupštini BiH. 4. Parlamentarna skupština BiH sugeriše Vijeću ministara BiH i nadležnom ministarstvu da prilikom formiranja i imenovanja delegacija Bosne i Hercegovine, kao što su Delegacija BiH u prezentaciji Univerzalnog periodičnog pregleda stanja ljudskih prava u BiH UPR, kroz UPR, etičkog tima za praćenje provođenja Etičkog kodeksa o izražavanju sa djecom i o djeci Bosne i Hercegovine i drugih državnih delegacija budu imenovani članovi Parlamentarne skupštine BiH. 5. Parlamentarna skupština BiH zahtjeva od Vijeća ministara BiH i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice da što prije, u skladu s članom 8. Zakona o zabrani diskriminacije, dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH izvještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini, te u vezi s tim predloži konkretne zakonodavne ili druge mjere. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 16 za, 10 suzdržanih, nema protiv, ima dovoljna entitetska većina iz oba entiteta. Konstatujem da smo usvojili ove zaključke. Glasamo o zaključcima iz Mišljenja Komisije za financije i budžet, koji glase: 1. Komisija za financije i budžet Predstavničkog doma traži od Uprave za infirektno oporezivanje BiH da u najkraćem roku dostavi detaljan izvještaj o povratu PDV-a za '14. godinu po regionalnim centrima Uprave s navođenjem svih subjekata kojima je vraćen PDV u iznosu većem od 50 hiljada maraka. 2. Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma traži od Uprave za indirektno oporezivanje da u najkraćem roku dostavi informaciju o implementaciji NCTS projekta koji se odnosi na nabavku odgovarajuće opreme i razvoj vlastite informatičke aplikacije. 104 3. Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma traži od Uprave za indirektno oporezivanje da u najkraćem roku dostavi detaljne informacije o problemima koje Uprava ima u realizaciji osiguranih sredstava namijenjenih za kapitalna ulaganja, izgradnja regionalnih centara Uprave, s prijedlogom mjera kojima bi se otklonile nastale teškoće. Pripremite se za glasanje, slušajte šta pričam, pripremite se za glasanje o ovome o čemu sam pročitao. Glasajte sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
To ćemo kasnije, nakon, dakle o zaključku ćemo glasati nakon što vidimo šta će biti sa ovim glasanjem u drugom krugu. Tačka 19. – Informacija o godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga BiH u inozemstvu za 2015. godinu, materijal Ministarstva odbrane BiH sa Izmjenama i dopunama godišnjeg plana obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga BiH u inozemstvu za 2015. godinu. Glasamo o primanju k znanju Informacije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 za, nema protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo primili k znanju Informaciju iz tačke 19. dnevnog reda. Tačka 20. – Državni akcioni plan o hitnim slučajevima zaštite stanovništva od jonizujućeg zračenja u slučaju vanrednog događaja, nuklearne nesreće ili nastanka štete, materijal Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH. Glasamo o usvajanju Državnog akcionog plana. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 za, nema protiv, nema suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Državni akcioni plan o hitnim slučajevima zaštite stanovništva od jonizujućeg zračenja u slučaju vanrednog događaja, nuklearne nesreće ili nastanka štete, materijal Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH iz tačke 20. dnevnog reda. 109 Tačka 21. – Prijedlog rezolucije o Sutorini – predlagač: poslanik Denis Bećirović. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Zaima Backovića koji glasi: – Obavezuje se Ustavnopravna komisija Predstavničkog doma da pozove relevantne stručnjake iz oblasti međunarodnog prava koji nisu interesno vezani iz zemalja koje su članice EU ali nisu u dodiru s Bosnom i Hercegovinom. Kolegij Predstavničkog doma se obavezuje da, kada se bude vršilo javno saslušanje, pozove sve zainteresovane poslanike. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 6 za, 20 protiv, 1 suzdržan, nema opšte većine. Ovaj zaključak nije usvojen. Glasamo o prijedlogu amandmana poslanice Hanke Vajzović koji glasi: – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara da formira nezavisnu ekspertnu komisiju koja će utvrditi ispravnost ugovorom utvrđene granice između Bosne i Hercegovine i Republike Crne Gore na granici općina Foča i Pljevlja, područje Malinjak. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 9 za, 17 protiv, 1 suzdržan, nema opšte većine Nije prihvaćen ni ovaj zaključak. Sada glasamo o Prijedlogu rezolucije poslanika Denisa Bećirovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 7 za, 17 protiv, 2 suzdržana, nema opće većine. Konstatujem da Rezolucija gospodina Denisa Bećirovića o Sutorini nije usvojena. Idemo na tačku 22. – Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Odluke, odnosno o imenovanju Marina Vukoje za sekretara Predstavničkog doma, s izmjenom koju je predložila poslanica Borjana Krišto, prva zamjenica predsjedavajućeg Predstavničkog doma. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 18 za. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Traži se ponavljanje glasanja od strane Kluba SDS-a. Ponavljamo glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 19 za, 2 protiv, 5 suzdržanih, dovoljna entitetska većina i oba bosanskohercegovačka eniteta. 110 Konstatujem da je gospodin Marin Vukoja izabran za sekretara Predstavničkog doma sa datumom kako je to navedeno u ovoj Odluci koja je danas usvojena. Ja čestitam gospodinu Marinu Vukoji. Dozvolite mi, poštovane koleginice i kolege da sada ja, kao predsjedavajući Predstavničkog doma, kažem da sam imao zadovoljstvo da sarađujem sa jednim profesionalcem, i u ime Kolegija to mogu, dakle, da kažem, koleginice Krišto i kolege Bosićša, da sarađujem i da sarađujemo sa jednim profesionalcem kakav je gospodin Dragoljub Reljić, dosadašnji sekretar Predstavničkog doma, ili sekretar još do 26. kako smo to danas, evo maloprije odlučili. Radi se zaista o jednom vrhunskom profesionalcu koji je svoj posao obavljao na najbolji mogući način, i ja nemam ni jedne zamjerke. I ja bi kao predsjedavajući Predstavničkog doma bio sretan ukoliko bismo mogli naći načina u okviru razgovora među nama da se jedna osoba koja je profesionalac ovakvog tipa zadrži na nekom od poslova u Parlamentarnoj skupštini, ali to je predmet nekih budućih rasprava među nama, i vidjećemo kako će, dakle, te stvari ići. Gospodine Reljiću ja Vam se zahvaljujem u ime Predstavničkog doma na Vašem korektnom odnosu prema poslu. Politika je takva, Vi ste na političkoj funkciji kao i svi mi, tako da dijelite sudbinu onih koji su na političkim funkcijama. Mi idemo na tačku 23. – Prijedlog odluke о imenovanju sekretara Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Odluke, odnosno imenovanju Aide Koristović za sekretara Zajedničke službe, s izmjenom koju je predložila poslanica Borjana Krišto, mislim na one datume i na stupanje na snagu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 20 za, 2 protiv, 5 suzdržanih, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH za sekretara Zajedničke službe sa datumom 26. maj imenovao gospođu Aidu Koristović. Ja takođe, ovo će biti upućeno Domu naroda na usvajanje, jer za ovo imenovanje potrebna je odluka i Doma naroda, jer se radi o Zajedničkoj službi oba doma. Ja koristim priliku da se u ime Predstavničkog doma, u svoje ime i Kolegija zahvalim gospodinu Feridu Buljubašiću na korektnom obavljanju i profesionalnom obavljanju posla kojeg je radio. Gospodin Ferid, prema onome što ja znam, odlazi u zasluženu penziju. Ja mu želim da mu penzija bude što je moguće veća i da je što duže uživa, naravno u zdravlju, veselju i rahatluku, kako se to kod nas kaže u Bosni i Hercegovini. Tačka 24. – Prijedlog zaključka poslanika Jasmina Emrića, koji glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, za prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma, pripremi i dostavi Informaciju o postupku razgovora o ocjenjivanju i odobrenju pogodnosti lokacije na Trgovskoj gori za smještaj Centra za zbrinjavanje radioaktivnog otpada koji vodi Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost Republike Hrvatske“. Glasamo o usvajanju ovog zaključka. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 20 za, nema protiv, 4 sudzržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak pod tačkom 24. 111 Tačka 25. je skinuta ranijom odlukom ovog Doma sa dnevnog reda. Idemo na tačku 26. – Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta – predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju zaključka. Prijedlog je da se u komisiju imenuje poslanici: Mensura Beganović, Nenad Lalić i Nikola Lovrinović. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 19 za, 4 protiv, 3 suzdržana, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom usvojio ovaj zaključak iz tačke 26. Prelazimo na tačku 27. – Prijedlog zaključka o formiranju Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH – predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Damira Arnauta koji glase: ... zaključka o formiranju Interresorne radne grupe za izmjenu Izbornog zakonodavstva u članu 2. umjesto tačke dodaje se zarez i nakon zareza tekst koji glasi: „a osiguraće se i učešće najmanje 3 predstavnika nevladinog sektora u skladu s kriterijima koje utvrdi Vijeće ministara“. U članu 4. umjesto tačke dodaje se zarez i nakon zareza tekst koji glasi: „ a najkasnije do 01. februara.“ I u članu 6. umjesto tačke zarez, a nakon zareza tekst koji glasi: „ali naknada ne može biti isplaćena za rad tokom redovnog radnog vremena.“ Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 11 za, 14, protiv 2 suzdržana, nema opće većine. Ovaj prijedlog zaključka nije usvojen. Glasamo o prijedlogu, dakle, zaključka, glasamo o usvajanju zaključka o formiranju Interresorne radne grupe. Prijedlog je da se u radnu grupu imenuju poslanici: Hazim Rančić, Borjana Krišto i Lazar Prodanović. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 19 za, 5 protiv, 1 suzdržan, dovoljna entitetska većina iz oba entiteta. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak. Tačka 28. – Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o izboru članova zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagač: poslanik Damir Bećirović. Vi ste vidjeli koji je Prijedog odluke, nema potrebe da to čitamo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 20 za, nema protiv, 6 suzdržanih. 112 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]