Ružica Vukovac iznosit će stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] obzirom su ciljevi dosadanjeg programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014.-2020. g. bili prije svega, povećanje konkurentnosti hrvatske poljoprivrede, šumarstva i prerađivačke industrije, ali i unaprjeđenje životnih i radnih uvjeta u ruralnim područjima uopće, dok svi pokazatelji rezimirajući promatrano razdoblje govore o devastiranom i iseljenom ruralnom području Hrvatske, postavlja se pitanje, je li prethodni program koji je na isteku bio dobro posložen, je li kvalitetno proveden i što se zapravo dogodilo pa su ciljevi ostali neispunjeni? Trenutno stanje koje imamo u poljoprivredi je niska razina dohotka, stalan pad ukupno stvorene dodane vrijednosti, pad stočarske i biljne proizvodnje, neuređeno tržište, konstantan uvoz sa stalnim povećanjem, nedovoljno korištenje resursa, zaostajanje za drugim zemljama članicama u tehnologiji i proizvodnji, na manjku hrane godišnje gubimo 2 do 3 posto potencijalnog rasta BDP-a, a kao posljedicu svega navedenog imamo depopulaciju, iseljavanje mladih, visoku nezaposlenost, neujednačen regionalni razvoj, nedovoljno razvijenu infrastrukturu, onu komunalnu, obrazovnu, zdravstvenu, prometnu, hrvatsko selo je duboko zaduženo i u financijskim problemima. Prema podacima EUROSTAT-a 30% stanovništva je u riziku siromaštva i socijalne isključenosti. Naravno, najviše upravo u ruralnom prostoru. Nitko u EU nema pad proizvodnje mlijeka kao što ga ima Hrvatska, smanjuju se površine na kojima se odvija poljoprivredna proizvodnja, selo se raslojava i stari, OPG-ovi i dalje propadaju, poljoprivredni proizvođač sve je manje proizvođač, a sve više socijalna kategorija. I što zaključiti? Očito provedba i programiranje drugom stupa ZPP-a nisu u skladu s poticanjem razvoja ruralnih područja u RH. Iskreno očekivala sam da će si resorno ministarstvo prateći stanje na terenu ipak dati truda i napraviti opsežnu i kvalitetnu analizu iz koje bi bilo vidljivo gdje smo to krivo skrenuli. Kako ćemo znati posložiti program za razdoblje od 2021. do 2027. ukoliko ne znamo što je pošlo po zlu s dosadašnjim programom? Kako se uopće usudimo projektirati program ruralnog razvoja za budućnost ako konstantno negiramo kardinalno loše stanje u poljoprivrednoj proizvodni i na hrvatskom selu. Ako svemu navedenom dodamo i podatak da se blizu 500.000 hektara pašnjaka odnosno travnjaka ne nalazi u sustavu evidencije uporabe poljoprivrednog zemljišta stoga se na njima ne može ostvarivati pravo na izravna plaćanja i ona su u konačnici gubitak za RH. Dodajmo i podatak kako jedino Hrvatska od svih zemalja članica EU oporezuje potpore svojim poljoprivrednicima. Pitajmo poljoprivrednike zašto najveći broj njih nije konkurirao na dosadašnje natječaje iz programa ruralnog razvoja. Reći će vam da su procedure prekomplicirane, da konzultanti nisu zainteresirani za prijavu manjih projekata, da ne mogu zadovoljiti natječajne uvjete ii im je postupak sufinanciranja previsok, da je Agencija za plaćanja postala usko grlo u dostupnosti sredstava programa ruralnog razvoja većem broju korisnika itd., itd. No, o tome se u našim institucijama ipak ne govori. Selo je prepušteno samo sebi za razliku od sela i ruralnog prostora u zemljama u okruženju. U zemljama u kojima je vladajućima itekako jasno da grad može živjeti jedino ako je naslonjen na selo. Druge zemlje članice obilato su iskoristile sredstva iz europskog proračuna i oživjele svoje ruralne sredine, povećale dohodak poljoprivredniku i ojačale proizvodnju domaće lokalne hrane. U Hrvatskoj su sredstva iz europskih fondova baš poput zemljišnih resursa dobrano poslužila vladajućima da upravo sa njima kupe svoje održavanje na vlasti i zadovolje sitne interese svojih političkih odnosno stranačkih poslušnika. I zato se nama danas bavi OLAF. Kada govorimo o programu ruralnog razvoja Hrvatska je još jednu priliku za spas sela nažalost propustila. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa Urša Raukar Gamulin iznosit će stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, prošlu nedjelju održan je Festival bespravne gradnje zbog višedesetljetne devastacije u Uvali Vruja, građani i građanke su prosvjedovali protiv uništavanja prirode, bespravne gradnje, protuzakonitog i nasilnog probijanja ceste, izgradnja lukobrana na pomorskom dobru. Sve te bespravne granje rađene su ne građevinskoj zoni i na području obalnog područja gdje se ne može graditi i još na zemljištu u vlasništvu RH. Prosvjedovali su i protiv neučinkovite države, protiv neučinkovite inspekcije, neučinkovitog pravosuđa i bahatosti tzv. investitora. A sada u medijima, točnije na portalu Indeks čitamo da su ti bespravno izgrađeni objekti legalizirani. Građevinska inspekcija ih je stavila na popis za rušenje, a istovremeno Upravni odjel za prostorno uređenje Splitsko-dalmatinske županije Ispostava Omiš 4. lipnja 2014. legalizira dvije zgrade, jednu pomoćnu zagradu i bazen. Mario RAdevenjić pročelnik Upravnog odjela za graditeljstvo i prostorno uređenje županije Splitsko-dalmatinske na upit zeleno-lijevog bloka o legalizaciji Latkovićeve bespravne gradnje odgovara, prema prostornim planovima Grada Omiša i Općine Zadvarje objekti se nalaze unutar planiranog geološkog spomenika prirode, a izvan građevinskog područja naselja. No u rješenju o legalizaciji iz 2014. koju nam je također poslao pročelnik piše izrijekom da je predmetna dograđena zgrada unutar obuhvata navedenog plana i to u zoni izgrađeno građevinsko zemljište. I slijedom toga ne istinito konstatira da se predmetne građevine ne nalaze u području i površinama na kojemu se ne mogu ozakoniti nezakonito izgrađene zgrade. To rješenje je potpisala arhitektica Vesna MOrović, a pročelnik konstatira da je za zakonitost u potpunosti odgovoran referent koji ih je izdao i ovjerio kao i u svim drugim predmetima koji se rješavaju u upravnom postupku. Naravno, postoji mogućnost da je spomenuta arhitektica tu više nego sumnjivu legalizaciju provela samostalno, no isto tako postoji mogućnost da je dobila takav zadatak od nekoga odozgo, a možda je tu vrijedila i ona Bandićeva, nema đžabe ni od stare babe. Zaključno, pročelnik nas obavještava zbog sumnje u zakonitost izdanih akata svi predmeti su izuzeti od strane građevinske inspekcije odnosno DORH-a, a nakon završenih izvida tih državnih tijela javnost će biti obaviještena o rezultatima i daljnjem postupanju te možebitnim sankcijama. Dakle, nakon putnih 7.g. DORH i građevinska inspekcija počeli su se baviti sumnjivom legalizacijom bespravno sagrađenih objekata u Vruji. Ostaje otvoreno pitanje da li bi se to dogodilo bez festivala bespravne gradnje, dakle bez građanske akcije? Iz ovog slučaja mi jedino možemo zaključiti da su pokraj svih državnih instanci koje su zadužene da provode zakone RH i efikasno, a ne samo deklarativno, čuvaju najvrijednije prostorne resurse upravo građani ti koji su prava istinska jedina posljednja brana uništavanju naše obale i otoka. I dok čekamo rezultate izvida građevinske inspekcije i DORH-a smatramo da je jedino što bi bilo ispravno, što bi bilo moralno i pravično da RH kao vlasnica zemljišta u uvali Vruja policijom zauvijek protjera uzurpatora iz tog područja, da vrati uvalu u prvobitno stanje, da ukloni bespravne objekte, da makne lukobran, da poravna cestu i zasadi oleandre, ružmarin, borove da više nikome nikada ne padne na pamet takav bahatluk i takav zločin. Hvala.
Hvala. Gospođa Anka Mrak Taritaš će sada iznositi stajalište Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, Hrvatska ima ozbiljan problem za koji mislim da je došlo krajnje vrijeme da se sve razumne glave u ovoj zemlji skupe na hrpu i počnu ga pod hitno rješavati. Radi se o cijepljenju protiv korone. Mi se kao država i kao narod moramo probuditi početi se svi zajedno odgovorno ponašati jer ovo više nije šala. Mi sad svi zajedno već godinu i pol dana živimo u potpuno nenormalnom stanju. Živimo nenormalne živote u svakom mogućem pogledu. Nenormalno radimo nenormalno se zabavljamo, nenormalno idemo liječniku, djeca nam nenormalno idu u školu ili ne idu. Poremećena su putovanja, vjenčanja, sprovodi, izleti, kino, kazalište, sportska događanja i bavljenje sportom. Jednom riječju sve je poremećeno do krajnjih granica. To ima posljedice za naš standard života. Na svakodnevni osjećaj ljudi na naše samopoštovanje i pogled u budućnost, a psihijatri i psiholozi nas upozoravaju da počinje i epidemija anksioznosti i depresije zbog ovog produljenog stanja, a najveća i najozbiljnija posljedica da ljudi od korone umiru i to masovno. Od korone je do sada umrlo 8.226 ljudi u godinu i pol, to je više od pola ukupno poginulih i nestalih u Domovinskom ratu na hrvatskoj strani u godinu i pol. A mi se tu šalimo, ljudi se premišljaju bi li se cijepili, ne bi li, čekaju ne znam koga i ne znam zašto. Imamo briljantan, doslovno briljantan doseg znanosti i ljudske kreativnosti koja nas može spasiti od te opake bolesti, ljudi se ne žele cijepiti. Vrijeme je da se svi zajedno saberemo i naravno nema u to uopće sumnje, Vlada je kao i obično odradila katastrofalno loš posao. Tim ljudima niko ne vjeruje, to je prvi problem, ne vjeruju im ni oni koji su glasali za njih, oni znaju zašto su glasali, ali to nije zbog povjerenja. Kampanja da se ljudi uvjere u važnost cijepljenja je loša ili je uopće nema, dakle sa strane države nije se bolji uspjeh mogao ni očekivati. Ali ta priča sada nadilazi i prelazi okvire Vlade i stožera u nekom trenutku svatko od nas mora preuzeti odgovornost za svoje postupke i njegove posljedice. Ovo je sada pitanje odgovornosti, ovo više nije pitanje slobode, širiti opasnu zaraznu bolest od koje se masovno umire nije pitanje ničije individualne slobode ili osobnog izbora. Pitanje slobode ili osobnog izbora ne može biti uopće valjani argument u ovoj raspravi, ne može uopće biti argument. Pa nije osobna sloboda u društvu mogućnost da širim bolest ili da zbog mene i moje neodgovornosti djeca ne idu u školu ili da propadne gospodarstvo zbog ponovnog zatvaranja osobna sloboda, zato su ljudi i stvorili državu ide do granice slobode drugog čovjeka. Milijun i pol ljudi u ovoj zemlji se odgovorno prema sebi i drugima cijepilo. To su ljudi koji žele prije svega život, a onda i normalan život, žele raditi, putovati, ići na koncerte, u kino i kazalište, na tulume i druženja, žele da njihova djeca u jesen imaju nastavu u školu, a ne mobitelu iz kauča kod kuće, žele da hrvatsko slabašno gospodarstvo ne propadne još dublje. Sad je došao trenutak da s svi saberemo, Vlada i odgovorni neka se prime posla i konačno smisle kako će se ljudi educirati i uvjeriti u važnost cijepljenja bez da izazivaju i antipatiju i otpor. A drage građanke i građani Hrvatske vas lijepo molim da se zajedno suočimo s ozbiljnošću ove situacije u kojoj smo se našli, da si priznamo da se od korone ozbiljno umire i da zbog nje potpuno nenormalno živimo. Imamo sigurno i učinkovito rješenje, a to je cjepivo koje je do sada spasilo tisuće i milijune života u svijetu. Svi vi koji još to niste učinili, molim vas, molim vas najljepše idite se cijepiti. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Marijan Pavliček iznijet će stajalište Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. U jučerašnjem iznošenju stajališta u ime Kluba SDSS-a Dragana Jeckov se osvrnula na obrazovanje na jeziku i pismu pripadnika nacionalnih manjina, prvenstveno srpske nacionalne manjine na području grada Vukovara i okolnih mjesta, te u više navrata prozvala aktualnu gradsku vlast nazvavši nas kvazi lokalnim reformistima školstva. Ta ista Dragana Jeckov je govorila o njenom viđenju i mitovima kako ona kaže koji su umreženi među hrvatskim građanima, a glede nastave na jeziku i pismu pripadnika nacionalnih manjina. Ja ovdje neću ni o mitovima, ni o legendama, nego ću o činjenicama. Naime, po Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina u čl. 11. nacionalne manjine imaju pravo na odgoj i obrazovanje na svom jeziku i pismu. Pored toga postoji i Zakon o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina, a sve je to u detalje razrađeno u 3 državna pedagoška standarda, pedagoški standard predškolskog odgoja, pedagoški standard osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja gdje postoje 3 modela obrazovanja, model A, model B i model C. Model A podrazumijeva cjelokupnu nastavu na jeziku i pismu nacionalne manjine i taj model je model koji se provodi na području grada Vukovara. Čim upišete dijete u manjinsku nastavu jedino što vam se nudi je model A. Model B i model C uopće nisu ponuđeni. A taj model A znači u praksi što? Djeca idu u istu zgradu, idu u istu smjenu, ali su potpuno odvojeni u razrednim odjeljenjima i nemaju nikakvog kontakta jedni s drugima. I vi danas imate 20 generacija od mirovne integracije u gradu Vukovaru koji žive u istom gradu gotovo bez ikakvog kontakta jer se od same vrtićke dobi, pa sve do završetka srednjoškolskog obrazovanja odvajaju jedni od drugih. Kolegica Jeckov također govori da obrazovanje na manjinskom jeziku i pismu nema alternativu i da sve drugo vodi ka asimilaciji manjine. Poštovana saborska zastupnice Jeckov, nitko ne želi asimilirati jednu ili drugu ili treću nacionalnu manjinu. No još veći problem što upravo vi politički predstavnici svoje nacionalne manjine ne želite dozvoliti integraciju vaše nacionalne manjine u hrvatsko društvo. I ovakav model obrazovanja je smrt za budućnost grada Vukovara i prvenstveno šteti vašoj nacionalnoj manjini jer vršite segregaciju vlastite nacionalne manjine. Nažalost, upravo kroz ovakav model obrazovanja, model A i danas se provodi u određenim dijelovima velikosrpska propaganda jer kako nazvati crteže koji su nastali prije nekoliko tjedana u OŠ „Borovo“ gdje se nastava odvija po modelu A, gdje su djeca crtala Vukovarski vodotoranj sa svim ratnim ranama, a na vrhu vodotornja srbijanska zastava, zar to nije velikosrpska propaganda? Zar nije velikosrpska propaganda da ja koji sam 10.g. radio u prosvjeti uđem u razred i na ploči piše na ćirilici „građanski rat u Hrvatskoj '91. do '95.g.“, a ustav jasno kaže da se radi o Domovinskom ratu, zar to nije velikosrpska propaganda? Kolegica Jeckov u više navrata govori da pripadnici srpske zajednice nemaju ni približno ona prava u odgoju i obrazovanju kao što imaju recimo pripadnici talijanske zajednice koji imaju svoje manjinske škole kao pripadnici mađarske zajednice, kao pripadnici češke zajednice. Međutim, ja nisam čuo da su djeca koja pohađaju nastavu na talijanskom jeziku crtali Pulsku arenu i na njoj stavili talijansku zastavicu. Nisam čuo ni da su pripadnici mađarske nacionalne manjine crtali Osječku tvrđu i na nju stavili mađarsku zastavu, ali sam za Vukovarski vodotoranj sa srbijanskom zastavom čuo i vidio, ali sam vidio da na ploči piše „građanski rat u RH od '91. do '95.“. I mislim da najbolje znaju upravo oni koji žive u gradu Vukovaru kaki model obrazovanja je najbolji za budućnost grada Vukovara. Tri puta smo dobili povjerenje naših sugrađana i vjerujem da najbolje znamo što je najbolje za naš grad. Jedini iskorak bi bio C model obrazovanja gdje će djeca ići zajedno, a pripadnicima nacionalnih manjina će bit omogućeno da dodatno 5 sati imaju nastavu gdje će učiti o svom jeziku, o svojoj kulturi i svojoj povijesti.
Vrijeme, vrijeme. Gđa. Danica Baričević iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Upravo se u ovom trenutku održava posljednja sjednica Vlade RH na kojoj će predsjednica EU komisije Ursula von der Leyen Vladu informirati o pozitivnoj ocjeni Komisije za Nacionalni plan oporavka i otpornosti za RH. Nacionalni plan oporavka i otpornosti plan je koji pokriva sva područja važna za hrvatsko gospodarstvo i društvo. Planom su se definirali smjerovi područja ulaganja kojima će se postići ekonomski i društveni oporavak zemlje, ali i ojačati otpornost našeg gospodarstva i države na krize. Ovaj Plan je prepoznao sve izazove s kojima se Hrvatska suočava i uz program planiranih aktivnosti u cilju oporavka i otpornosti, ona je zapravo pravi alat za reformu i transformaciju RH. Nacionalni plan je vrijedan dokument koji će Hrvatskoj omogućiti dobivanje 6,3 milijarde eura, odnosno 47,5 milijardi kuna bespovratnih sredstava u sljedećih nekoliko godina. Pored koristi bespovratnih sredstava imamo na raspolaganju i puno povoljnije zajmove sa najboljim bonitetom u EU u iznosu cijelih 3,6 milijardi eura ili 27,1 milijardi kuna. Navedeni iznosi čine preko 12% BDP-a, a po čemu smo zajedno sa Grčkom u samom vrhu EU. Činjenica je da će sve komponente koje su sadržane u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti od obrazovanja javne uprave, pravosuđa, državne imovine, tržišta rada, socijalne zaštite, obnovu zgrada, znanosti, gospodarstva, zdravstva, zaista pridonijeti potrebnim reformama koje su nam nužne i rastu BDP-a. Ovdje u tom Nacionalnom planu oporavka i otpornosti za područje gospodarstva predviđen je najveći rast planiranih sredstava, ono od 53%, čime će se jačati konkurentnost i zelena tranzicija gospodarstva te razvoj održivog inovativnog i otpornog turizma. Samo poslovno okruženje u Hrvatskoj karakterizira brojnost i kompleksnost administrativnih zahtjeva i stoga će se provesti mjere kojima će se pojednostaviti poslovanje, ono će pojeftiniti, a zapošljavanje će se ubrzati i olakšati. Aktivnosti koje su predviđene Nacionalnim planom, usmjere su upravo prema lakšem pokretanju poslovanja, digitalizacije postupaka ishođenja licencije i odobrenja za rad, objedinjavanju plaćanja obveznih naknada te digitalizaciji podnošenja zahtjeva i administrativnih postupaka važnih za poduzetnike. Dakle, Nacionalni plan oporavka i otpornosti snažno će podići našu spremnost za brz, održiv i uključiv oporavak i stabilnost. Njegovom realizacijom pridonijet će se povoljnijoj strukturi i učinkovitosti gospodarstva, kvalitetnijoj javnoj upravi i pravosuđu, boljim uslugama građanima i poduzetnicima, kao i razvoju kvalitetnog sustava obrazovanja i znanosti. Nacionalni plan uključuje tako potrebne inovativne politike zapošljavanja, unaprjeđenje mirovinskog sustava, kvalitetniju socijalnu zaštitu, modernizaciju zdravstvenog sustava te energetsku i protupotresnu obnovu zgrada. Valja ovdje istaknuti da je EU komisija odobrila zahtjev koji je Hrvatska podnijela Fondu solidarnosti EU, a EU komisija donijela odluku o dodjeli 683,7 milijuna eura bespovratnih sredstava za pomoć u sanaciju šteta od potresa. Sveukupno u 10 godina povući ćemo 230 milijardi kuna ili 30 milijardi eura na koje zaista ne bi mogli računati da nismo članica EU. Ovo je sjajan uspjeh, neusporedivo najveći iznos za RH, što je povučen iz EU, sve zahvaljujući Vladi RH i premijeru Andreju Plenkoviću. Zahvaljujem.
Hvala. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,01 SATI]] Nastavljamo s radom, prvi će iznositi stajališta i to Kluba zastupnika MOST-a gospodin Ante Kujundžić.
Hvala predsjedavajući gospodine Radin. Poštovane kolegice i kolege zastupnici danas bi progovorio o tom kako je vladajuća vertikala sa svojim jatacima na čelu HZZ-a pokazala snagu i mišiće na projektu Zaželi u predizborno vrijeme u Imotskoj krajini. Naime, za vas koji ne znate program Zaželi je zasigurno jedan od usudio bih se reći najboljih programa. Program koji zapošljava žene pozitivno utječe na niz različitih aspekata, socioekonomskih problema pojedinaca ali i samih lokalnih zajednica na način da smanjuje nezaposlenost žena zapošljavanjem u ovom projektu, ali i kroz povećanje zapošljivosti zaposlenih žena nakon završetka samog projekta. Prihvatljivi partneri spomenutog programa jesu i obvezni na koncu konca jesu HZZ i centar za socijalnu skrb. Opći cilj tog poziva je jedan oblik omogućavanja pristupa zapošljavanju i samom tržištu rada ženama pripadnicima ranjivih skupina s naglaskom na teško dostupna ruralna područja i otoke. Naravno ovaj program ima i svoj specifičan cilj, a on je osnažiti i unaprijediti radni potencijal teže zapošljivih žena i žena sa nižom razinom obrazovanja zapošljavanjem u lokalnoj zajednici koje će ublažiti posljedice njihove nezaposlenosti i naravno rizika od siromaštva te ujedno potaknuti socijalnu uključenost i povećati razinu kvalitete života krajnjih korisnika. To su oni najosjetljiviji dakle stariji i nemoćni. Ovaj i ovakav program s ovim i ovakvim ciljevima zbog političke vertikale i usudio bih se reći jednog oblika bahatosti vladajućih i njihovih jataka u dvijema općinama Imotske krajine konkretno općini Runović i općini Podbablje ostavljeni su na listi čekanja unatoč pozitivnoj ocjeni. Razumljivo bi meni to bilo da kojim slučajem i jedna i druga općina nisu već uspješno realizirale ovaj projekt ali u vremenu bez izbora. Razumljivo bi mi bilo i da ove dvije općine nisu dobile pozitivnu ocjenu za novu fazu ovog programa. Pa razumljivo bi meni to čak i bilo da ostale jedinice lokalne samouprave sa područja Imotske krajine koje su se prijavile da ni one nisu dobile projekt ili da su i one ostale naravno na samoj listi čekanja, no jesu. Jesu, sve su dobile i potpisale ugovor za realizaciju spomenutog programa osim ovih dviju. E sad, koji bi bio možebitni razlog ovom, ne znam, međutim jedina razlika jest što u ove dvije općine su nezavisni načelnici. Nezavisni načelnici su očito krivci što su im općine kojima su one na čelu, a onda samim time i ljudi koji tu žive, a onda i potrebe ljudi koji žive na tom području očito su u našoj Hrvatskoj građani drugog reda. Oni su krivci za činjenice po kojoj su žene teško zapošljive životne dobi ostale bez mogućnosti zaposlenja. A jataci su u izborno vrijeme navukli svoja odjela i lagano po Splitsko-dalmatinskoj županiji likovali dodjelom ugovora onim svojima. I hvalili se javno stvarajući i zapravo ponovno manifestirajući jedan oblik partijskoga sustava koji ih je odgojio. Sustav u kojem kvaliteta, život potrebe i sve ino ne vrijedi isto. Krivci su načelnici nezavisni što će starija i nemoćna populacija iz ovih dviju općina ostati prepuštena samoj sebi. Jataci vladajućih u ovom slučaju HZZ su oni koji provode ovakve sulude naredbe. Oni su oni koji našu Hrvatsku smatraju svojom, oni su oni koji su sebi uzeli za pravo odlučiti hoćemo li mi eto živjeti, hoćemo li mi pa skoro i disati, hoćemo li mi možda nešto imati ili ne imati. Oni su oni koji su sebe stavili na mjesto malih bogova, koji vedre i oblače, ali ne svojim novcem nego novcem svih nas. Oni su ono svoje čemu odgajani što im je često puta na usnama davno već izgubili ili ostavili negdje koračajući kroz svoje odrastanje. Izgubili su oni sebe same. A mi, mi ćemo nastaviti svoj put stvaranja jedne poštenije, bolje i pravednije Hrvatske, a neka nam na tom putu Bog dragi bude na pomoći. Hvala vam.
Gospođa Katarina Peović iznositi će stajalište Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte. Izvolite.
Dobar dan svima, evo nekad se ovdje dese i neke lijepe vijesti pa ja objavljujem jednu lijepu vijest, a to je da će radnice Orljave primiti svoju plaću. Sa plaćama je počela isplata jutros. Ta velika pobjeda koja predstavlja već i veliku vijest kada se plaće počinju isplaćivati je stvarno izborena. Znači radnice tri mjeseca nisu primile plaću, kada su sindikalci upućivali 4 dopisa Vladi, nije bilo odgovora, ali kada je izašla jedna količina ljudi, znači jedna grupica ljudi na Markov trg došlo je do isplate plaća. Zašto to govorim? Zato što je radnička borba i radnička pitanja potpuno marginalizirani, bavimo se svim i svačim, ali radnicima baš i ne, a radnici i radnice dobivaju svoje teške, teško izborene plaće samo ovakvim aktima. Danas su me novinari pitali poziva li Radnička fronta na nerede i nasilje zato što smo pozvali radnika koji je uništio Audi svoga šefa koji mu nije mjesecima plaćao plaću da nam se javi zbog pravne zaštite, odgovorila sam mi pozivamo sve radnice i radnike da nam se jave zato što je potrebno da radnici i radnice dobiju pravnu zaštitu jer je od vladajućih nemaju. Vladajući ne daju nikakvu zaštitu radnicima i radnicama. U našem javnom prostoru se pojavljuju sasvim normalne floskule pazite o tome kako se u nekoj firmi isplaćuje minimalac. To je izjavila i Martina Dalić i Tajana Mrčela iz Saponie, hvalile su se jedna i druga kako u njihovoj firmi nitko nema manju plaću od minimalca. Pa manja plaća od minimalca nije zakonski dozvoljena. O tome se nema šta govoriti. Ne možemo se hvaliti s takvim podacima, ali to u potpunosti postalo normalno i retorički prihvatljivo da se netko hvali sa takvim podacima. Moramo reći da i HDZ-ovi dužnosnici ili oni bivši dužnosnici u konačnici vrše i pritisak na one saborske zastupnike i zastupnice koje staju iza radnika i radnica i mislim da je neprimjereno ono što je napravila Martina Dalić, da me nazvala i govorila mi da lažem. Zašto sam objavila tu informaciju? Ne zato što sam silno uvrijeđena nego zato što pretpostavljam da i radnice Podravke nisu u nešto boljoj poziciji od mene ili su sigurno u lošijoj poziciji od mene u slučaju da se ustane za radnička prava, da se kaže nešto javno i glasno, to treba postati stvar prošlosti. Dakle, nitko ne poziva na nasilje i nerede, ali pozivamo svakako na zaštitu radnika i radničkih prava što ovdje iz ovog visokog doma prerijetko dolazi kao poruka. Reći ću i to da mi je jako drago da radnice Orljave danas počinju primati plaće, ali i da je tim prosvjedom uistinu ipak uspješno se postavila situacija u odnosu na stečajni postupak. Naime, ne samo da će dobiti plaće nego će i u tom stečajnom postupku ipak mali borbeni sindikati sudjelovati što daje neku garanciju da će stečajni postupak završiti nastavkom proizvodnje u Orljavi, a ne, znači gašenje proizvodnje, što bi nažalost po svemu sudeći, bio cilj vladajućih, koji su u ovom slučaju vlasnici Orljave. Znači to nije tvrtka u privatnom vlasništvu, nego u državnom vlasništvu i potpuno je neprihvatljivo i zato je to trend, a ne samo izolirani incident, ovo što se meni desilo s Martinom Dalić, ono što je rekao ministar Horvat radnicama na trgu, kada su došle prosvjedovati ispred Vlade, a to je da su one same odgovorne za minus od 30 milijuna kuna iako postoji uprava koju postavlja država i koja, ako nije radila, onda bi se ta uprava trebala smijeniti, ako ljudi nisu dobro radili u toj upravi, onda su trebali biti smijenjeni, država nije ništa počinila po tom pitanju, tamo neki ljudi 30 godina sjede u upravi, ali je ministar Horvat imao obraza reći radnicama da su one odgovorne i da Vlada tu nije kriva za 30 milijuna duga koji je ta tvrtka učinila i još je, insinuirao da je riječ o greškama na košulji, je li, jako puno nekih prigovora je bilo, kaže i reklamacija oko tih košulja za koje svi znamo da su jako dobre. Znači pozivam radnice i radnike da ne šute, da se ne dovode u situaciju u koju se doveo ovaj radnik, je li, koji smo spominjali, već da se bore za svoja prava, da se sindikalno organiziraju i da traže pravnu zaštitu. Hvala svima.
Hvala i vama.
Dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, ispričavam se zbog malog kašnjenja, počinjemo sa najavljenim dnevnim redom, prva točka: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 155 Predlagatelj je Vlada na temelju Članka 85. Ustava i Članaka 152. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno Članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje navedenog konačnog prijedloga zakona. S nama je poštovani ministar rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josip Aladrović. Ministre izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice, uvažene zastupnice dopustite mi uvodno da naglasim da je mirovinskom reformom od 1. siječnja 2019. godine kada je dodatno proširen krug umirovljenika koji mogu raditi i istovremeno imati isplatu mirovine značajno povećan broj umirovljenika koji rade te se u odnosu na razdoblje prije provedene reforme više nego utrostručio. Naime, prema podacima HZMO na dan 25. lipnja 2021. godine bilo je 17.813 korisnika mirovine koji rade i primaju mirovinu. Iako su rezultati mirovinske reforme razvidni, Vlada RH u programu 2020. do 2024. godine utvrdila nastavak reforme koji obuhvaća i dodatno proširenje kruga korisnika mirovine koji mogu raditi kao i poticanje duljeg ostanka u svijetu rada i nakon 65 godine svima onima koji to žele. Važno je naglasiti i nepovoljan demografski aspekt u kojem se nalazimo. Suočeni smo sa starenjem stanovništva i povećanjem životne dobi stanovništva, stoga je neophodno kroz zakonodavni okvir omogućiti što veću uključenost osoba starije životne dobi na tržištu rada pa tako i samih umirovljenika. Time se s jedne strane umirovljenicima omogućuje ostvarivanje dodatnog prihoda, ali nije zanemariv niti utjecaj na tržište rada jer ujedno se osigurava dodatna radna snaga i prijenos stečenih znanja na mlađe radnike. Pri tome treba istaknuti i značajan socijalni učinak jer zapošljavanje u starijoj dobi doprinosi smanjenju siromaštva i povećanju socijalne uključenosti. Podsjećam kako je Zakonom o mirovinskom osiguranju propisano opće pravilo o obustavi isplate mirovine korisnicima koji se zaposle odnosno obavljaju djelatnost na temelju koje postoji obveza osiguranja. Od općeg pravila izuzeti su korisnici starosne mirovine, prijevremene starosne mirovine i starosne mirovine za dugogodišnjeg osiguranika ako se zaposle do polovice radnog vremena i korisnici invalidske mirovine zbog djelomičnog gubitka radne sposobnosti odnosno profesionalne nesposobnosti za rad neovisno o radnom vremenu. U razdobljima zaposlenja odnosno obavljanja djelatnosti temeljem kojem postoji obveza osiguranja korisnicima mirovine se isplaćuje mirovina određena na temelju navršenog mirovinskog staža i ostvarenih plaća stoga tim korisnicima ne pripada pravo na najnižu mirovinu. Dakle, korisnici obiteljske mirovine prema važećoj regulativi nemaju mogućnosti rada uz istovremenu isplatu mirovine stoga se njima u slučaju zaposlenja obustavlja isplata obiteljske mirovine. Važno je spomenuti kako je prema podacima opet HZMO-a ukupno više od 215.000 korisnika obiteljske mirovine, a njihov udio u ukupnoj strukturi iznosi 19,13%. Također prosječan iznos obiteljske mirovine uključujući međunarodne ugovore u lipnju je iznosio 2.094 kune i 93 lipe što je manje od prosječnog iznosa mirovine u RH. Osim toga, u većini slučajeva korisnici obiteljske mirovine su udovice odnosno udovci, starije osobe koje u istoj, koji istu koriste nakon smrti bračnog odnosno izvanbračnog druga. Dakle, radi se o osjetljivoj skupini umirovljenika koji ostaju jedini članovi kućanstva, a prihodi se im značajno smanjuju što ih dovodi u otežani materijalni položaj koji je dodatno narušen uslijed krize, bolesti Covid-19. Podaci pokazuju da je više od 27% slučajeva preživjeli bračni odnosno izvanbračni drug potencijalno izložen riziku od siromaštva. Stoga se ovim prijedlogom zakona predlaže da se korisnicima obiteljske mirovine omogući rad do polovice punog radnog vremena uz istovremenu isplatu mirovine u punom iznosu i također propisuje se da se korisnicima obiteljske mirovine u razdobljima zaposlenja ne pripada pravo na najnižu mirovinu. Pri tome treba istaknuti da se time uzimajući u obzir važeći pravni okvir kojima je regulirana mogućnost rada korisnika starosne, prijevremene starosne i starosne mirovine za dugogodišnjeg osiguranika predlože istovjetno reguliranje rada korisnika obiteljske mirovine. Predloženo stupanje na snagu je 1. rujna 2021. godine s obzirom da HZMO kao provedbeno tijelo mora povremeno, mora pravovremeno osigurati tehničke preduvjete za uspostavu novog poslovnog procesa odnosno uspostaviti nova programska i organizacijska rješenja. Sredstva potrebna za provedbu predloženog zakona osigurana su u Državnom proračunu RH za 2021. godinu, ali isto tako i u projekcijama državnog proračuna za 2022. i 2023. godinu. Predloženim zakonom povećat će se rashodi državnog proračuna u procijenjenom iznosu od milijun i 470 tisuća kuna u 2021. godini, 46 milijuna kuna u 2022. i 68 milijuna kuna u 2023. g. Naime, do povećanog rashoda doći će iz razloga što se dio udovica odnosno udovaca koji su trenutno aktivni na tržištu rada odlučiti na raniji odlazak u mirovinu, što će dovesti do povećanja broja korisnika obiteljske mirovine, koji je procijenjen na 350 novih korisnika u 2021., 2100 novih korisnika u 2022. i 2800 novih korisnika u 2023. g. Istovremeno uz povećanje rashoda, povećat će se i prihodi od doprinosa za mirovinsko osiguranje u procijenjenom iznosu od 2,8 milijuna kuna u 2021. g., 33,6 milijuna kuna u 2022. g. i 43 milijuna kuna u 2023. g. Želim dodatno naglasiti kako se ovim Prijedlogom zakona u mirovinskom sustavu daje dodatni doprinos usmjeren na osiguranje potrebne zaštite ove ranjive kategorije umirovljenika s ciljem poticanja njihove veće radne aktivacije i smanjenja rizika od siromaštva. Iz tog razloga zaključno ističem kako se predlaže donošenje ovog Zakona po hitnom postupku radi osobito opravdanih razloga. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo zahtjev za stanku. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani ministre. Dakle u Hrvatskoj već imamo situaciju da u određenim županijama imamo više umirovljenika nego zaposlenih. Naš mirovinski sustav je u veliki problemima i ono što ova Vlada nikako ne želi shvatiti da sve što imate u proračunu vam je dao narod, dali su vam poduzetnici, obrtnici koji pune proračun. U ovoj krizi ponovno ste nastavili sa represijom, sa totalitarnim tendencijama, vi jučer najavljujete da ćete potpore vezati uz tog je li se netko cijepio ili nije. Kako očekujete da poslodavci to iskontroliraju kad, da bi dobili potpore ljude uopće ne mogu otpuštati niti itko želi da se ljude otpušta? Ako nastavite s ovim, sa ovakvom politikom, ne mogu vjerovati da kolega Hrebak kao liberal odobrava ovakvo gušenje i poduzetničkih sloboda i osobnih sloboda, znači ja vam obećavam prosvjede. Imat ćete prosvjede ako nastavite sa ovom tiranijom umjesto da izađete u susret našim poduzetnicima, ništa im vi niste dali, vi im samo uzimate. Isto kao što uzimate konstantno namete i poreze, hoćete od necijepljenih uzeti poreze i namete? To ćete uzeti. Ali potpore nećete dati. Ovdje ćemo snažno ustati u HS-u protiv ovoga, a vidjet ćemo kako će se ovi tzv. liberali postaviti jer o njima ovisi vladajuća većina i ako onu ustanu protiv ovoga, sa njihove dvije ruke, ovo vam neće proći.
što ste trebali? Stanku? ... [[Upadica se ne čuje.]] Mogli ste, to ste mogli onda zatražiti, a ne održati ovaj jedan politički govor bez ikakvog zahtjeva za stanku. Ali isto tako po proceduri bi trebalo zatražiti stanku. Dakle, ja ne bježim od političkog govora, ali isto tako, treba poštovati i proceduru. Izvolite kolega Hrebak, povreda Poslovnika.
Poštovani i uvaženi predsjedniče HS-a, ja neću tražiti povredu Poslovnika, znam kako to obično završava, iako bih to mogao tražiti, onda ću i ja tražiti isto tako stanku kao što je kolega Grmoja je tražio stanku, ali ta stanka će trajati doslovce 2 rečenice. Kolega Grmoja, nemojte mi samo vi više o liberalizmu i nemojte mi vi više o oduzimanju prava jer mi smo vidli kakva bi prava vi htjeli oduzimati, a sljedeći put, umjesto knjige, poklonit ću vam bijelu plahtu. Hvala.
Dobro. Šta je sad to bio, zahtjev za stankom isto? ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Povreda Poslovnika, kolega Grmoja, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Povrijeđen je čl. 238, koliko ste neinventivni sa tom bijelom plahtom i Ku Klux Klanom, znači to je više negledljivo. Dakle nikad nisam doveo u pitanje prava bilo koje manjine, posebno ne crnaca, znači u Hrvatskoj, niti mi s tim imamo ikakav problem. Dakle to je takva ludost što vi pokušavate progurati da to nitko ne može nasjesti.
Dobro, neću dijeliti opomene, iako ima razloga i za to, ali ajdemo smiriti, vratiti se onome što je u srži ovog Zakona, a to su prava naših umirovljenika, tako da idemo s replikama. Prvi je na redu kolega Kirin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Model mirovine počiva na Bismarckovom sustavu iz 1883. g. međugeneracijske solidarnosti te je vezano uz broj zaposlenih iz čijih se zarada izdvaja određeni postotak u mirovinski fond. Naime, u nepovoljnim demogradskim uvjetima, suočeni sa starenjem stanovništva i povećavanjem životne dobi, vrlo je važno kroz zakonodavni okvir omogućiti sve veću uključenost i poticanja ostanka u svijetu rada i nakon 65 godina, time se osigurava dodatna radna snaga i prijenos stečenih znanja. Molim vas, nije li za mirovinski sustav, mirovinski fond bolja puna zaposlenost bez mirovine, gdje je to moguće, naravno, nego zaposlenost do polovice radnog vremena uz primanje mirovine zbog nedavanja [[Upadica: Hvala.]] doprinosa u mirovinski fond u tom slučaju [[Upadica: Hvala.]] Dakle [[Upadica: Hvala kolega Kirin.]] treba poticati ostanak u svijetu rada [[Upadica: Kolega Kirin…]] kako bi se svima [[Upadica: Kolega Kirin, isteklo je vrijeme.]] koji žele raditi to i omogućilo.
Već davno. Isteklo je vrijeme. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Kirin, zahvaljujem se na pitanju. Dakle, dobro ste apostrofirali principe i modele Bismarckovog sustava međugeneracijske solidarnosti. Naravno da je puna zaposlenost odnosno povećanje konstantno stope zaposlenosti odnosno ukupnog broja zaposlenih ljudi vrlo bitno za održivost mirovinskog sustava. Upravo intencija ovog Zakona je da dodatno osnažimo odnosno proširimo krug onih koji mogu raditi dakle koji svojom voljom mogu dodatno i zaraditi ali i doprinositi ukupnim prihodima državnog proračuna odnosno ukupnoj makroekonomskoj stabilnošću. Iz tog razloga i to je dakle jedan od razloga zašto omogućujemo upravo ovom krugu umirovljenika čija i dobna struktura je nešto niža da se uključe ponovo na tržište rada i aktivno participiraju na njemu. Hvala vam.
Kolega Bakić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani g. ministre molio bih ako možete dodatno objasniti stav koji ste rekli, a koji naravno i piše u prijedlogu ovog zakonskog teksta kako će ovaj zakon državni proračun ove godine koštati nešto oko milijun i pol kuna, iduće godine 46 milijuna kuna, one godine nakon toga gotovo 69 milijuna kuna. Molim vas da objasnite podrobnije, po kojoj osnovi će zapravo doći do tog troška i zapravo po vašoj procjeni, po vašim analizama hoće li biti više osiguranika koji će aktivirati ovo pravo onih koji već primaju obiteljsku mirovinu ili onih koji rade i ne primaju obiteljsku mirovinu upravo zato što rade u punom radnom vremenu, molim vas brojke? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se na pitanju g. Bakić. Dakle, kroz PFU obrazac kojim se izražavaju dodatni prihodi odnosno rashodi koji će utjecati na državni proračun u ovom konkretnom slučaju dakle imamo s jedne strane povećanje rashoda zbog procijenjenog broja onih ljudi koji će iskoristiti pravo odlaska u mirovinu te nakon toga ponovo se aktivirati u radnom kontingentu, a s druge strane povećanje prihoda zbog toga što će ti ljudi koji se aktiviraju u radnom kontingentu, a nisu trenutno dio mirovinskog sustava kao i oni koji su dio mirovinskog sustava zbog toga što će njihovom aktivacijom porasti prihod od doprinosa. Vrlo jasno je u samoj procjeni fiskalnog učinka u zakonu naznačeno kakva su očekivanja i naravno da očekujemo da će veći broj korisnika obiteljske mirovine trenutno iz mirovinskog sustava pristupiti tržištu rada nego što će biti obrnuto. Hvala.
Kolegice Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani ministre Aladroviću. U mandatu Vlade premijera Plenkovića sve su mirovine porasle za više od 13%, a one najniže za čak 17%, uvedena je nacionalna naknada od 800 kuna mjesečno, isplaćen je tzv. covid dodatak za umirovljenike do 1.200 kuna, evo danas ćemo raspravljati o mogućnosti rada umirovljenika obiteljske mirovine i s obzirom da je sve to predviđeno prije svega predizbornim programom HDZ-a što je kasnije ušlo u sve strateške dokumente od programa Vlade RH, do MPO-a, do RNS-a, a budući da je aktivna i radna skupina za obiteljske mirovine od 11. mjeseca prošle godine što nam možete reći o tome i kakve ishode i kada možemo očekivati? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovana zastupnice Burić na ovom pitanju. Dakle, s obzirom da vi također vrlo dobro poznajete ili odlično mirovinski sustav i sve probleme ili izazove s kojima se mirovinski sustav suočava svi smo svjesni da visina razina, a i u uvodnom govoru sam to napomenuo, visina razine obiteljske mirovine u Hrvatskoj odnosno njena adekvatnost nije na zadovoljavajućoj razini. Upravo iz tog razloga smo i u predizborni program HDZ-a i u program Vlade od 2020.-2024.g. dodali stavku u kojoj taj sustav želimo na drugi način formirati, a sve sa svrhom kako bi naši umirovljenici korisnici obiteljske mirovine imali veće i adekvatnije mirovine. Upravo zadatak radne skupine koja je formirana u 11. mjesecu prošle godine je da osmisli sustav koji ćemo kasnije implementirati i naravno kao i obično ispuniti svoje predizborno obećanje. Hvala.
Kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani g. ministre. Ispred korpusa umirovljenika koje predstavljam u HS-u podržavam ove izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju i da se dozvoli rad uz primanje mirovina do četiri sata i za korisnike obiteljskih mirovina. Treba reći da ovo nije supstitut za nisku razinu mirovina u RH niti se umirovljenici tjeraju radit nego se daje mogućnost onome ko želi, može i gdje ima mjesta na tržištu rada da radi i zaradi za egzistenciju. Ja ću na ovaj zakon predložiti tri amandmana, a cilj im je da i korisnici najniže mirovine svih vrsta mogu raditi do četiri sata bez umanjenja najniže mirovine i da se rokovi primjene zakona što više smanje. Nadam se da ćete razmotriti ove amandmane.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Hrelja, zahvaljujem se na ovom pitanju i iscrpnom obrazloženju onoga kako vi vidite ovaj dio sustava. Dakle, što se tiče samih obiteljskih mirovina odnosno definicije obiteljskih mirovina i korisnika kroz ovaj zakonski prijedlog, dakle htjeli smo prije svega aktivirati korisnike na tržištu rada odnosno omogućiti im ravnopravan položaj sa korisnicima prijevremene i starosne mirovine, dakle tu želimo apsolutno ujednačiti sve korisnike da imaju ista prava da mogu na jednak ili približno sličan način konzumirati svoja prava na tržištu rada i ja sam siguran da ćemo i kroz saborsku raspravu, ali i kroz amandmane doći do još kvalitetnijih rješenja. Hvala.
Sada je na redu kolegica Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani ministre. Dakle, mi u Hrvatskoj imamo milijun i pol zaposlenih, oni koji danas koriste mogućnost rada iza 65 godina je 17.690, ja koristim podatak koji ste vi dali u obrazloženju, dakle to je otprilike 1%. Ni s ovim mogućnošću u ovom zakonu da i oni koji koriste obiteljsku mirovinu neće tu biti nekakav veliki zamah. Mene zanima obzirom da ste vi ministar koji je zapravo za cijeli portfelj odnosno cijelu nišu rada, da li se uopće razmišlja o još nekakvim mjerama, o još nekakvim elementima jer ono što mi danas vidimo, mi vidimo da imamo problem zapošljavanja, vidimo da imamo pojedine situacije gdje nemamo dovoljno zaposlenih, a moglo bi se to poboljšati pa me zanima da li u smislu toga radite nešto i evo još ove 3 sekunde kad će doći na sabor i novi zakon kojim će se definirati da možete koristiti [[Upadica: Hvala.]] obiteljsku mirovinu odnosno i mirovinu umrlog partnera [[Upadica: Hvala vam.]] odnosno bračnog druga.
Kolegice Mrak Taritaš dobar trik s 3 sekunde. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se na pitanju poštovana zastupnice. Dakle, što se tiče samih mjera na tržištu rada, moramo znati otprilike stanje na tržištu rada da bi znali adekvatne mjere. Dakle, mi sada imamo nešto više od 120.000 nezaposlenih, imamo 55.000 zaposlenih više nego prošle godine i 4.000 zaposlenih nego 2019. koja je inače kada se gleda po podacima najsnažnija godina od 2008. godine po ukupnom broju zaposlenih. Dakle, od praktički zadnje ekonomske, posljednje ekonomske krize. Ono što mi činimo su aktivne mjere politike zapošljavanja za koje ćemo ove godine izdvojiti više od milijardu kuna. Ono što činimo kontinuirano kroz Covid potpore odnosno kroz ovo razdoblje Covida pomažemo poduzetnicima da očuvaju radna mjesta svojih djelatnika i da očuvaju svoju poslovnu supstancu i činit ćemo to i dalje sa čitavim nizom mjera upravo orijentiranim na tržište rada. A što se tiče vašeg posljednjeg dijela pitanja u kojem ste imali 3 sekunde kao ja sada, to sam odgovorio zastupnici Burić pa ćemo u slijedećem vremenu to refundirati. Hvala.
Sada je na redu kolegica Pocrnić Radošević. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre kako komentirate bojazan da će predmetno proširenje kruga umirovljenika koji mogu raditi do polovice radnog vremena i istovremeno zadržati svoju ostvarenu mirovinu izazvati poremećaj na tržištu rada na štetu nezaposlenih osoba koji nemaju nikakva primanja. Da li je to uopće realno s obzirom na situaciju da smo prije 7-8 godina imali gotovo 400.000 nezaposlenih, a danas se taj broj usprkos pandemiji kreće oko 125.000 ili je to u biti prilika da će poslodavci na ovaj način uspjeti pronaći nedostajuće profile radnika kojih nema u RH odnosno za koje nema dovoljno motiviranih radnika koji bi ih odrađivali. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice zahvaljujem se na pitanju. Dakle, dobro ste apostrofirali jedan od izazova s kojim se sad susrećemo na tržištu rada, a to je upravo nedostatak radne snage odnosno nedostatak dovoljno kompetentne radne snage. To je izazov s kojim se suočavamo mi, ali i sve zemlje okruženja, sve zemlje članice EU. I sigurno jedan od segmenata rješenja, ne u cijelosti ali jedan od segmenata je upravo aktivirati sve one koji žele raditi i sve one koji imaju određena specifična znanja i koja mogu svojim radnim doprinosom odnosno doprinosom unutar radnog kontingenta podiči razinu kompetencija, raditi transfer znanja na druge generacije, ali isto tako omogućiti si dostojanstvenu starost. Ovo je jedan od segmenata koji ćemo mi aktivirati, ali naravno čitav niz proaktivnih politika zapošljavanja providimo i na kraju krajeva kada pogledate podatke o kretanjima na tržištu rada to je vrlo razvidno iz tih podataka. Hvala vam.
Kolegice Blažević izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre ove izmjene smatram da svakako treba pozdraviti zato jer se radi o osobama s izrazito niskim mirovinama, a prema nekakvim podacima 93% korisnika tih mirovina su žene. Današnje odnosno sve ove dosadašnje mirovinske reforme koje se odnose na proširenja prava na rad doveli su do tog da je 3 puta više umirovljenika zaposleno. Lijepo ste objasnili koje to benefite donosi, međutim smatram da i ovim postoji mogućnost smanjenja tzv. rada na crno. Zato jer umirovljenici su bili primorani dakle tražiti zaposlenje raditi da bi povećali svoje prihode pa me zanima evo vaš stav, da li ste i to uzeli u obzir, da li postoji mogućnost smanjenja rada na crno kroz ovakve mirovinske reforme.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovana zastupnice Blažević, dakle što se tiče rada na crna odnosno neprijavljenog rada ne samo da vidimo ovo kao način legalizacije određenih segmenata ili određenih pojedinosti unutar samog neprijavljenog rada nego i paralelno s tim vrlo aktivno radimo na strategiji suzbijanja neprijavljenog rada koja će biti vrlo brzo aktivirana i kroz akcijski plan istog. Naravno u suradnji sa svim drugim ministarstvima, Državnim inspektoratom i tijelima koja se bave nadzorom radnih odnosa u RH. I siguran sam da će ovi elementi, dakle elementi koji se odnose na ovaj zakon sigurno aktivirati određeni kontingent i zasigurno će polučiti to da određeni pojedinci koji su možda vidjeli neprijavljeni rad kao jedan od oblika stjecanja odnosno povećanja vlastitih prihoda će sada zapravo biti vidljivi u samom sustavu. Hvala.
Sada će replicirati kolegica Vlašić Iljkić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre Zakonom o mirovinskom osiguranju je sada propisana mogućnost rada umirovljenicima do polovice punog radnog vremena, a s ovom izmjenom odnosno dopunom se proširuje krug i na korisnike obiteljske mirovine. U trenutku, no međutim u trenutku kada umirovljenici se odluče na takav rad na pola punog radnog vremena oni ne ostvaruju i nadalje pravo na najnižu mirovinu koja je za njih povoljnija nego ostvaruju mirovinu po osnovi radnog staža i plaće. To se radi o korisnicima mirovine koji su imali izuzetno male plaće, primjerice radnicama u tekstilnoj industriji i znači osobama koje su ugrožene koje su u najvećem stupnju siromaštva. Moje pitanje je da li imate namjeru izmijeniti takvu zakonsku odredbu budući da se zaista radi o činjenici da bi, da bi nešto zaradili umirovljenici moraju prethodno izgubiti tih svojih 500 ili 700 kuna razlike koju imaju između najniže i one mirovine po osnovi radnog staža i plaće.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se poštovana zastupnice na pitanju. Dakle, što se tiče samog instituta najniže mirovine moramo biti svjesni da je on zaštitni unutar mirovinskog sustava za sve one koji svojim doprinosima nisu uplatili dakle po načelu uzajamnosti dovoljnu količinu doprinosa, dovoljan iznos doprinosa da bi ostvarivali pravo na adekvatnu mirovinu. I upravo najniža mirovina je nastala kao zaštitni mehanizam ukoliko se netko aktivira na tržištu rada u tom slučaju zapravo taj zaštitni mehanizam kao jedan od mehanizama sprječavanja odnosno borbe protiv siromaštva se uklanja, no ja sam siguran da će u raspravi u Saboru biti kvalitetnih prijedloga po pitanju ovog Zakona i naravno da smo kao Vlada spremni prihvatiti sve ono kvalitetno što iznjedri saborska rasprava. Hvala.
Sada je na redu kolega Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi ministre. Evo, vidjeli smo iz ovih brojki koje ste iznijeli da je tu negdje do kraja lipnja ove godine bilo oko 18 tisuća ljudi koji su koristili ovu zakonsku odredbu. Sada zakon proširujemo i na ljudi koji primaju obiteljske mirovine. Imate li tu možda neke procjene koliko bi se te brojke mogle kretati u vremenu, evo, ispred nas, u godinu ili dvije dana?
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče, zahvaljujem se na pitanju. Što se tiče samog procjene kretanja brojeva, vrlo su nezahvalne procjene koje idu u tom smjeru, ali očekujemo sigurno nekoliko tisuća ljudi koji će se u odnosu naših građana sugrađana koji će se aktivirati iz mirovinskog sustava. Isto tako, određeni kontingent će ući u mirovinski sustav, ali nastaviti svoje bivanje u radnom kontingentu. Dakle ovdje imamo 2 benefita, s jedne strane benefit ove da omogućujemo onima koji nisu trenutno u radnom kontingentu, da uđu, da uđu na tržište rada, da se ponovo aktiviraju iako su korisnici mirovine, ali s druge strane, omogućujemo definitivno i svima onima koji žele ili mogu ili ostvaruju prava na mirovinu, da konzumiraju ova prava, dakle tu imamo dodatne benefite, a sve u smislu sprječavanja borbe protiv siromaštva, povećavanja adekvatnosti mirovina, ali i zadovoljavanja potreba na tržištu radne snage. Hvala.
Sada je na redu kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, uvaženi ministre. Pravo čovjeka na dodatni prihod je neupitan i to apsolutno podržavamo, ali problem se stvara u tome što će se neki odlučiti na to jer moraju, a ne kako ste rekli, zato što žele, jer su mirovine jako niske. I s druge strane, ljudi su dali svoje najbolje godine tijekom svog radnog vijeka, mnogi od njih i zdravlje i neće ih biti nažalost mnogo koji će moći raditi. S druge strane, imamo i 35% građana RH između 15 i 65 godina koje je ekonomski neaktivno i moje pitanje, možda bi išlo i premijeru koji koordinira sva ministarstva, ali vaš resor je dovoljno velik, pa možete mi možda i vi odgovoriti. Moje pitanje je kada će se pristupiti samoj suštini, samoj biti problema i kad se planira ići u kompletnu reformu sustava, a ne ove, iako su iz dobre namjere, nazovimo ih ipak, malo, kozmetičke zahvate. Hvala.
Hvala na pitanju poštovani zastupniče Daus. Dakle što se tiče same reforme sustava, posljednja mirovinska reforma je bila 2019. g. sa značajnim poboljšanjima koja sada možemo vidjeti i u kontekstu mirovinskog sustavu, ali i kontekstu radnog zakonodavstva jer ta dva segmenta, nažalost ili na sreću, ne može odvojiti. Mi sada imamo određene segmente umirovljenika, određene segmente ciljane skupine, da se tako izrazim, kojima želimo povećati adekvatnost, ne narušavajući održivost samog mirovinskog sustava. Svjesni smo da ovim politikama, odnosno sigurni smo da ćemo ovim politikama formirati adekvatnije mirovine i to je sada primarni cilj, to je u kontekstu svih izmjena mirovinskog, Zakona o mirovinskom osiguranju ili drugih zakonskih akata koji definiraju mirovinski sustav, prioritet i u tom smjeru smo se odlučili u programu rada Vlade i u tom smjeru idemo i ja sam siguran da sve ono što smo obećali ćemo i ispuniti. Hvala.
Sada će replicirati kolegica Perić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Pa treba svakako pozdraviti ovu namjeru i izmjenu zakona. Naime, kad pogledamo da je od ukupno milijun i 200, skoro 40 tisuća korisnika mirovina, preko 505 tisuća je korisnika starosnih mirovina, a obiteljskih 230, preko 232 tisuće. Dakle to je već znak da je to skupina koja itekako ima interesa eventualno povećati svoje prihode. Ali ono što treba još napomenuti, da takav čovjek koji nastavu u svijetu rada, ima sva materijalna prava koja mu proizlaze, dakle iz ugovora o radu ili kolektivnog ugovora i sve one i benefite koje i svaki drugi zaposleni čovjek, bez obzira, u ovom slučaju što je to na 4 sata, ima, dakle i to je jedan vid dodatne povećanje materijalne poboljšice samih korisnika mirovina.
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Perić, mogu se apsolutno s vama složiti, dakle ovdje imamo dva benefita za same radnike ili umirovljenike kako god ih nazivali, dakle od povećanja, od omogućavanja rada uz mirovinu, od povećavanja odnosno povećanja njihovih prihoda, ali isto tako i treći benefit mirovinskog sustava i benefit sustava rada, povećanje broja ljudi koji mogu participirati u tržištu rada, povećanjem broja onih koji plaćaju doprinos odnosno djeluju kao aktivan član mirovinskog sustava, s druge strane, iako su naravno pasivni unutar mirovinskog sustava i to je definitivno, to su dva cilja iz osobne perspektive, ali i dva cilja iz sustavne perspektive koja se ovim zakonom omogućuju. Hvala.
Kolega Hrebak, izvolite.
Poštovani i uvaženi ministre, iz jednog liberalnog kuta možemo reći da je ovo jedan dobar pomak prema naprijed, međutim, ono što mene još dodatno zanima, i sami ste rekli, 2019. g., zaostajemo svega malo što se tiče smanjenja nezaposlenosti, dakle mi ulazimo sad u sljedeće 2 ili 3 godine kada će se vjerojatno gospodarski rast pojačati, kada će potrebe tržišta rada biti još veće. Jedan dio ćemo rješavati vjerojatno putem uvoza stranih radnika, ali mene konkretno zanima ono što i piše u samom obrazloženju Prijedloga zakona u izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, kako vi još vidite eventualno u ovom svom dijelu resora mogućnost jer i sami se ovdje spominje, dakle da se nastavlja mirovinska reforma, da će se nastavljati još dodatno stimulirati određene skupine. Postoji li još mogućnost još određenih skupina kojima bi se omogućilo i rasteretilo dakle, sustav, a da im se omogući da nastave dalje raditi? Postoji li još takvih skupina i kakvi su planovi Ministarstva po pitanju toga?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se zastupniče Hrebak na pitanju. Što se tiče samih skupina, dakle ovo je dovoljno velik segment, ne samo kroz ove zakonske izmjene nego i kroz buduće zakonske izmjene koje idu prema tome da adekvatnije budu mirovine, dakle povećane mirovine za sve korisnike obiteljskih mirovina, govorimo o više od 200.000 ljudi koji se nalaze u tom kontingentu. Snaženje mirovinskog sustava mora ići u dva smjera uvijek, dakle s jedne strane povećanje adekvatnosti mirovina odnosno povećanje mirovina, što smo do sada činili i činit ćemo u budućem vremenu i s druge strane održivost mirovinskog sustava kao jedno fiskalno ograničenje za državni proračun i za, za Ministarstvo financija, vlade ili cijelo društvo. Mi još jedan segment poboljšanja vidimo u snaženju i mješovitog mirovinskog sustava, dakle snaženju i drugog stupa iz kojeg očekujemo da će u budućem vremenu biti puno snažniji prinosi. I ono što smo definirali u programu rada vlade su upravo ova dva segmenta koja ćemo kontinuirano poboljšavati. Hvala.
Hvala vam. I zadnja replika, kolegice Murganić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Svoju repliku ću usmjeriti na korisnice obiteljske mirovine koje su većinom žene za koje znamo da su vrlo često, a iz prakse i života znamo napuštale svoja radna mjesta i prihvaćale obiteljsku mirovinu da bi rješavale možda neke probleme unutar obitelji, a to je, znamo da su vrlo često bile i njegovateljice svojih starijih članova obitelji odnosno čuvarica svoje djece. Ovo će im omogućiti povratak u rad s jedne strane, s druge strane spriječit će se i to crno tržište jer upravo ta populacija žena je i dalje radi dodatnih prihoda radi na crno pomažući, njegujući, kuhajući odnosno domaćice u nekim obiteljima gdje nisu mogle biti prijavljene ili ih se nije prijavilo, a na ovaj način će ostvarivati prava kao što je kolegica rekla iz kolektivnog ugovora i sva ona druga koja proizlaze iz radnog odnosa. Dakle, pozdravljam ovaj zakon.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se poštovana zastupnice Murganić. Da, vrlo često u mirovinskom sustavu imamo upravo te razlike žene i muškaraca i moramo biti svjesni tog izazova jer kroz vrijeme nažalost razlika u plaćama je bila u nekom trenutku sve intenzivnija, mi sada tu razliku uplaćujemo između žene i muškaraca nastojimo smanjiti kako bi i mirovine bile adekvatnije i ženama. Svjesni smo s druge strane da vrlo često korisnici obiteljske mirovine su upravo žene i zato smatramo da je dodatan podstreh odnosno to je dodatan podstreh da ne samo kroz definiranje ovih izmjena i dopuna zakona nego i kroz slijedeći period kada ćemo redefinirati cijeli sustav obiteljskih mirovina upravo imamo to na umu i na taj način svim bračnim drugovima koji su, još jednom napominjem, u pravilu odnosno češće žene omogućimo adekvatnije mirovine što ujedno znači i sprječavanje svakog rizika od siromaštva. Hvala.
Zahvaljujem ministre, možete se vratiti na mjesto. Sada ću pozvati izvjestitelje odbora žele li uzeti riječ? Da. Govorit će u ime Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo potpredsjednica odbora Majda Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče HS. Dakle, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo HS na 12. sjednici koja je održana jučer 7. srpnja 2021.g. raspravljao je o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona P.Z. br. 155. koji je predsjedniku HS podnijela Vlada RH i to aktom od 1. srpnja '21.g.. Odbor je navedeni akt raspravio sukladno čl. 83. Poslovnika HS kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja istaknuo je kako se predloženim zakonom proširuje krug umirovljenika i na korisnike obiteljske mirovine koji mogu raditi do polovice radnog vremena i primati mirovinu u punom iznosu. Pri tom je istaknuo kako je oko 216.000 korisnika obiteljske mirovine s prosječnim iznosom neto mirovine od 2.096 kuna, što je manje od prosječnog iznosa mirovine u RH. Predloženom izmjenom omogućit će se poboljšanje materijalnog položaja navedenih umirovljenika, posebice udovica odnosno udovaca koji čine većinu korisnika obiteljskih mirovina. U raspravi su članovi odbora podržali donošenje ovoga zakona, također u raspravi je naglašeno kako rad do polovice radnog vremena korisnika obiteljske mirovine neće znatnije utjecati na cijenu rada, a s druge strane pridonijet će poboljšanju materijalnog položaja ove skupine umirovljenika. Nadalje, iznijeto je mišljenje u raspravi po kojem bi trebalo upravo ovoj skupini umirovljenika dopustiti da rade i u punom radnom vremenu. Budući da na tržištu nedostaje radne snage trebalo bi omogućiti i svima koji žele i koji mogu raditi da rade. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno sa 9 glasova za odlučio predložiti HS da donese Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu, prvi na redu je Klub zastupnika Domovinskog pokreta i poštovani kolega Daniel Spajić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Ovim Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranja u stvari se nastoje otkloniti dvije omaške koje su učinjene prethodnim izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju. Tako se prvo u čl. 87. st. 2. i 3. uklanja pogrešno pozivanje na toč. 9. umjesto pozivanja na toč. 13. st. 1. čl. 87. Zakona o mirovinskom osiguranju. Dobro je da tu očiglednu omašku predlagač zakona u obrazloženju zakonskog teksta izričito i priznaje. Međutim, moramo napomenuti da se očigledne omaške u pisanju zakonskog teksta ne bi trebalo uklanjati kroz postupak donošenja novog zakona nego kroz postupak ispravke grešaka. Pored toga, u čl. 1. Konačnog prijedloga zakona o izmjena i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju posve nepotrebno se u Članku 87. dodaje stavak 5. koji određuje mirovinski faktor prema kojem se određuje obiteljska mirovina u slučaju zaposlenja do polovice punog radnog vremena. Ta je odredba posve nepotrebna jer je bitno samo odrediti da se za vrijeme zaposlenja do polovice punog radnog vremena ne obustavlja isplata prethodno stečene obiteljske mirovine. A ta je odredba sadržana u Članku 99. stavku 3. u kojem se dodaje da se korisniku mirovine koji se zaposli do polovice punog radnog vremena mirovina ne obustavlja. Time se zakonski tekst čini samo dodatno nepreglednim i nejasnim. Pored toga ovom izmjenom i dopunom mijenja se i cjelokupni Članak 99. Zakona o mirovinskom osiguranju jer je i pri donošenje prethodne izmjene 2 puta isti stavak tog važnog zakonskog članka označen istim brojem 3. Umjesto da prizna pogrešku kao što je to učinio u svezi naprijed navedenog Članka 87. zakona te kroz postupak ispravaka izmijeni pogrešan broj stavka, ovdje predlagač zakona mijenja čitav zakonski članak i tako dovodi do dodatne pravne nesigurnosti i neurednosti u pravnom poretku. Ova dva primjera samo pokazuju kako predlagač zakona nestručno i nekorektno radi promjene u zakonskom tekstu važnog za prava hrvatskih umirovljenika. Što se tiče suštinskih promjena ovim izmjenama i dopunama zakona proširuje se krug osoba koje mogu primati mirovinu i istodobno raditi. Iako je temeljno pravilo hrvatskog Zakona o mirovinskom osiguranju sadržano u odredbi Članka 99. stavka 1. Zakona o mirovinskom osiguranju da osoba koja se umirovila ne može istodobno ostvarivati mirovinu i biti aktivni osiguranik te da joj se stoga u slučaju ponovnog zaposlenja ili stjecanja svojstva osiguranika po drugoj osnovi mirovina obustavlja. Od tog se pravila sve više odstupa. Pored prethodno navedenih 11 osnova ili izuzetaka za odstupanje od pravila obustave mirovine zbog ponovnog zaposlenja ili početka obavljanja djelatnosti na temelju koje postoji obveza mirovinskog osiguranja sad dodaje i 12-ta mogućnost da i korisnici obiteljske mirovine koji se zaposle do polovice punog radnog vremena mogu primati prethodno ostvarenu mirovinu. S obzirom na sve češće odstupanje od pravila da se istodobno ne može biti umirovljenik i aktivni osiguranik predlažemo da se razmotri mogućnost promjene pravila na način da se svim umirovljenicima omogući zaposlenje do polovice punog radnog vremena bez obustavljanja isplate njihovih mirovina. Mislimo da bi promjena osnovnog pravila odnosno dopuštenja svim umirovljenicima rada do polovice radnog vremena bila puno korektnija od postojećeg navođenja 12 odabranih skupina kojima rad do polovice radnog vremena, a jednoj skupini rad s punim radnim vremenom kao što su policijski službenici i vojne osobe ili osobe koji su radili recimo na poslovima razminiranja ne utječe na ostvarivanje prava na mirovinu. Mi se zalažemo da ista pravila važe za sve, a ne da se postavi pravilo, a onda redaju brojni uglavnom interesno uvjetovani izuzeci. Posebno želim upozoriti da se pri predlaganju novog 12 izuzetka predlagač zakona uopće ne vodi računa da se među korisnicima obiteljske mirovine nalaze ne samo udovice i udovci već i djeca preminulog osiguranika. U tom smislu mislimo da je zakona odredba nedorečena jer otvara i mogućnost da i djeca koja su korisnici obiteljske mirovine rade do polovice radnog vremena bez da to utječe na njihovo pravo na obiteljsku mirovinu. Mislimo da takav prijedlog nije dobar i da bi eventualno korištenje obiteljske mirovine uz rad do polovice radnog vremena trebalo ograničiti na bračne drugove, udovice i udovce preminulog osiguranika. Domovinski pokret će kao i uvijek ako je nešto dobro podržat prijedlog ako je u interesu građana RH, pa tako ćemo vjerojatno podržat i ovaj zakon jer on ipak donosi nešto malo bolje. Međutim, iskoristit ću priliku da opet ukažem kako su ovo vatrogasne mjere na koje smo …/nerazumljivo/… zbog niza demografskih i ostalih problema koji nas godinama nagrizaju, a Vladinih reformi kojima bi se ti problemi suočili nema nigdje ni na vidiku. Sve reforme koje je pokrenula vladajuća koalicija SDSS-a i HDZ-a su propale zbog nedostatka političke volje, korupcije i nedostatka stručnih kadrova za provedbu. Hrvatska je zemlja sa najvećim negativnim utjecajem demografskih promjena na društvo i gospodarstvo što se posebno vidi na utjecaju tih promjena na održivosti mirovinskog i zdravstvenog sustava. O zdravstvenom sustavu kojim upravlja Beroš, Kujundžić i IT cvjećarka ne treba ni govoriti. Svako malo se radi rebalans zbog kojeg se u zdravstvo upumpava puno dodatnih milijardi kuna poreznih obveznika. Kad je u pitanju mirovinski sustav on se raspada kao kula od karata jer u HZMO-u iz doprinosa se jedva skupi polovica sredstava za isplatu ionako malih mirovina dok se druga polovica isplaćuje iz ostalih proračunskih prohoda. Dok je god takva situacija nemamo nikakvih izgleda da se nezavidna situacija naših umirovljenika opipljivo popravi. Naš mirovinski sustav treba korijenite promjene za što su nužne temeljite reforme. U više navrata Domovinski pokret je naglašavao kako su krive politike unatrag 20-tak godina integriraju i daju svoj puni negativni sinergijski učinak upravo u području mirovinske politike. Dok je Europska komisija zabrinuta što će do 2060. EU omjer broja zaposlenih i umirovljenika pasti sa 4:1, na 2:1 mi smo već sad 30 godina ispred njih jer naš je omjer 1,2:1 ispred smo u negativnom kontekstu. Dok je broj umirovljenika od početka stoljeća do sada narastao za preko 20%, a zbog demografskih trendova nastat će rast i dalje dotle nam je broj zaposlenika još uvijek na razini 2006. godine. Investicijski potencijal od čak 125 milijardi kuna u privatnim mirovinskim fondovima vrlo se slabo koristi. Najvažnije je bilo ugurat svoje ljude u nadzorne odbore društva za upravljanje kako bi im valjda prenijeli svoje dobre prakse upravljanja javnim poduzećima i imovinom. Za značajnije poboljšanje standarda umirovljenika, a ne povećanja prosječne mirovine za 50, 60 kuna godišnje potrebno je saniranje deficita Mirovinskog fonda temeljenog na generacijskoj solidarnosti. Za ilustriranje što je potrebno učiniti kako bi se to postiglo korisno je iznijeti primjer kako nam za to treba 30% više radnih mjesta te 50% veće prosječne plaće u RH. Analize govore da smo se od početka stoljeća do danas razvijali barem u prosjeku ostatka Istočne Europe bili bi na tom cilju ili bar blizu njega, tad uz Češku i Sloveniju bili pri vrhu, a danas se sa Bugarskom laktamo na zadnjem mjestu na tablici. Zbog katastrofalnog odnosa prema poduzetništvu i investitorima nema pomaka u ukupnom povećanju broja radnih mjesta. Sve te kilave mjere su razlog zašto nemamo povećanje produktivnosti i prosjeka plaća. Iz prijedloga proračuna 2021.-2023. koji je usvojen krajem prošle godine vidi se kako Vlada ne planira nikakve reforme niti suštinske pomake u ovim područjima. Hvala vam lijepa.
Drugi klub zastupnika bit će Most i poštovani kolega Ante Kujundžić. Izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Namjera ovih izmjena su više nego jasne i Most će ih podržati u dobroj vjeri da će promijeniti stanje. Međutim, iskoristit ću priliku i progovoriti o jednom obliku nepovoljne demografske slike u Hrvatskoj i izrazito niskog životnog standarda. Upravo ta dva faktora stavili su pred nas, a ne samo pokušaj spašavanja države i tržište rada nego usudio bih se reći i jednog oblika spašavanja egzistencije svakog pojedinca u Hrvatskoj. U proteklih 10 godina iz Hrvatske se je iselilo nešto više od 370.000 radno sposobnih ljudi, a uz to naša Hrvatska je ostala prirodnim putem bez nešto više od 80.000 stanovnika. Zbirno gledano, Hrvatska je u zadnjih deset godina ostala bez nevjerojatnih 484.889 stanovnika. U istom periodu u Hrvatsku se uselilo nešto više od 80.000 radno sposobnih stranaca. Demografsko mrtvilo Hrvatske vidljivo je i kroz jedan oblik najučestalijih slika određenih ruralnih ili perifernih područja ili mjesta u Hrvatskoj gdje najčešće možete pronaći jedan kafić, jednu kladionicu, pekarnicu i dućan te tu i tamo ponegdje, a u zadnje vrijeme sve i manje poštanskih ureda. Sveg ostalog nema niti u tragovima. Loše politike i mjere poradi mjera rezultirale su poraznim brojkama po kojima u velikoj većini spomenutih područja živi pa skoro duplo više stanovnika starijih od 65 godina u odnosu na one do 18 godina, što je jasan zapravo pokazatelj na jedan oblik društvene smrti i njenog laganog šuljanja u našu Hrvatsku. Što se tiče umirovljenika koji nastavljaju s radom Hrvatska je na samom dnu. Naime, u EU s radom nakon umirovljenja nastavlja raditi svaki šesti, a u Hrvatskoj otprilike svaki 12. ili 13. umirovljenik. Među zemljama članicama najveći udio umirovljenika koji nastavljaju s radom ima Švedska u kojoj svaki treći umirovljeni građanin ostaje na tržištu rada. Sumativno Norveška i Island imaju otprilike dvije petine građana koje nakon umirovljenja nastavljaju s radom. Najmanji dio umirovljenika koji nakon odlaska u mirovinu nastavljaju s radom ima Grčka, postotak je negdje oko 2%, a vrlo dobro znamo ne tako ne tako davnu sudbinu Grčke. Prema istraživanjima iz 2019. u Hrvatskoj je čini mi se negdje oko 7% umirovljenika koji su nastavili s radom što je duplo manje od prosjeka EU koji je nešto viši od 15%. Zakonske izmjene koje su pred nama teoretski bi nas trebale približiti samome prosjeku EU iz tog razloga ćemo ovo i podržati, no hoće li to tako biti u praksi sumnjam. Razlozi za tu sumnju nalaze se u popisu deficitarnih zanimanja koje je objavio za Hrvatski zavod za zapošljavanje, a i broju nezaposlenih, a radno sposobnih stanovnika RH koji sa današnjim danom iznosi nešto više od 125.000. Dok bi ili kad bi čak i vitalni umirovljenici čak i mogli nastaviti s radom na poslovima pekara, konobara, kozmetičara ili frizera koliko je zamislivo da će isti moći nastaviti s radom na poslovima tesara, armirača, fasadera ili da ne kažem poslovima u brodogradnji ili dimnjačarstvu, manjak radne snage u Hrvatskoj prouzročen velikim brojem iseljenih koji su zapravo zbog nemogućnosti zaposlenja ili niskih plaća bili prisiljeni napustiti Hrvatsku neuređenom državom i izrazito niskim mirovinama polazišta su kako rekoh namjere pokušaja spašavanja ovim izmjenama ono što se spasiti da. Drugim riječima, interes za nastavkom rada umirovljenika u Hrvatskoj pokazatelj su zapravo nečega izrazito lošeg, a to su niske mirovine i opasnost od siromaštva što je zasigurno jedan od najvećih imperativa i ne samo našeg ministra nego i svih nas ovdje. Dok većina umirovljenika uživa ili bi trebala uživati u svojim mirovinama odgajajući na koncu konca i svoje unuke, u Hrvatskoj dobar dio umirovljenika živi na rubu siromaštva. Istraživanje Europske komisije pokazuje kako je manjak financija u kućnom budžeta zapravo jedan od glavnih razloga zbog kojeg umirovljenici nastavljaju s radom. Sasvim je jasno da veliki broj umirovljenika koji zbog niskih primanja ne mogu živjeti životom vrijednim življenja. I dok se radno sposobni umirovljenici čak i mogu zaposliti i ostvariti jedan dodatan prihod kako bi živjeli životom vrijednim življenja, pitamo li se što je s onima koji su u mirovini, a nisu radno sposobni, što je s visinom njihovih primanja, što je sa načinom njihovog življenja, pitamo li se tko su oni i što će na koncu konca s njima biti. Na koncu što oni mogu očekivati od naše države i što država može napraviti za njih. Nadam se samo da nećemo posegnuti za onom metodom da ih zakopamo žive. Hvala vam.
3. rasprava Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovani kolega Damir Bakić, izvolite.
Poštovani ministre, poštovani predstavnici predlagatelja, uvaženi kolegice i kolege dobar dan još jedanput. Predlaže se dakle otvaranje mogućnosti rada do polovice radnog vremena i za korisnike obiteljske mirovine, a da se pri tom isplata mirovine ne obustavlja. Takva odredba u st. 3. čl. 99. ovog osnovnog zakona već postoji za korisnike starosne mirovine, za korisnike starosne mirovine za prijevremene, dugogodišnje osiguranike, oprostite, za prijevremene mirovine, također i za korisnike invalidske mirovine. Pri tom ako korisnici obiteljske mirovine imaju pravo na najnižu mirovinu, a zaposle se do polovice radnog vremena oni gube pravo na najnižu mirovinu kao instrument socijalne zaštite, te im se njihova obiteljska mirovina isplaćuje sukladno ostvarenim prosječnim vrijednosnim bodovima, godinama staža primarnog osiguranika i mirovinskom faktoru. U svemu ovome naoko radi se o izjednačavanju prava ove kategorije umirovljenika sa drugim kategorijama koje pravo na rad do polovice radnog vremena već imaju, a da mi se pri tom obustava mirovine, da im se pri tom isplata mirovine ne obustavlja. Ipak ovdje imamo jedan bitno drugačiji element, a to je dob umirovljenika. Uočimo da korisnici obiteljske mirovine mogu biti i mladi sve dok se redovito školuju, kao i bračni odnosno životni partneri već nakon 50.g. života, a u nekim slučajevima i ranije. Postaje nejasno a priori kakve će ova odredba imati posljedice na tržište rada, a kakve na mirovinski sustav u cjelini. I s druge strane koliko je pravedno s obzirom da eventualno otvaranje obrta ili neki drugi ekvivalentan oblik radnog angažmana za korisnike obiteljske mirovine suspendira pravo na primanje mirovine. Na to je ukazano i u javnoj raspravi. Zato je bilo nužno načiniti precizan pregled i analizu i korisnika obiteljskih mirovina i osiguranika koji imaju pravo na obiteljsku mirovinu, ali to pravo nisu aktivirali zbog postojećeg radnog odnosa. Osobito je to bilo nužno u uvjetima u kojima je donošenje ovog zakona uvršteno u hitnu proceduru jer ovdje nemamo pravo tražiti i steći uvid u podatke i analize između dva čitanja. Nažalost, nikakve podatke, a pogotovo analize nismo dobili. Jedino što smo dobili je podatak naveden u predgovoru ovog zakonskog teksta, citirao ga je danas i ministar u svom izlaganju, a taj je da se procjenjuje kako će ovaj zakon koštati državni proračun oko milijun i pol kuna u ovoj godini, zatim otprilike 46 milijuna kuna u idućoj godini i konačno približno 69 milijuna kuna u 2023.. Nejasno je kako smo do tih brojeva došli i zato sam u replici ministra kojeg ovdje evo nema upravo to pitao moleći ga brojke, brojke međutim nije dao. Jer očito jedini način kako do troška može doći je taj da zapravo pravo na, da se, da se dakle aktivira pravo na obiteljsku mirovinu za one osiguranike koji to pravo imaju, a dosad ga nisu aktivirali jer još uvijek rade. Oni će dakle smanjiti svoj radni angažman na 50% i početi primati mirovinu. I čini se iz procijenjenih iznosa da se procjenjuje kako se radi o nemalom broju takvih osiguranika. I dalje, ako je tako, ako takve osobe čine većinu onih koja će konzumirati ovaj zakon onda se ne radi, kako piše u ocijeni stanja i opisu posljedica koje proizlaze iz donošenja ovog zakona, onda se ne radi pretežno o uključivanju umirovljenika u svijet rada nego upravo obratno, onda se radi o novom valu umirovljenja i upražnjavanju mnogih polovica radnih mjesta. Al podsjećam da je točno ova mjera, točno ova mjera koju ovaj zakon uvodi, upisana u Nacionalni program oporavka i otpornosti, imao sam priliku pitati osobno u replici i premijera za to da pojasni, točno ova mjera je upisana u Nacionalni plan oporavka i otpornosti kao mjera povećanja adekvatnosti mirovina. Da, povećanja adekvatnosti mirovina će se dogoditi za one koji već primaju obiteljske mirovine i eventualno će iskoristiti pravo koje im ovaj zakon pruža. Što je međutim sa onim drugim čini se po svemu sudeći većim dijelom korisnika ovog prava koje sa ovim novim zakonom otvara? I što ako se taj novi val upražnjavanja tih polovica radnih mjesta dogodi u profesijama u kojima smo ionako deficitarni? Nemoguće je odredit se prema ovom zakonu bez valjane analize stanja i procjene očekivanih posljedica. Usput rečeno slična analiza izostala je čak i a posteriori i u slučaju aktiviranja iste zakonske odredbe za korisnike starosne mirovine za dugogodišnje osiguranike, za dugogodišnje osiguranike. A primijetimo da je dozvola povratka u radni odnos bez obustave isplate mirovina, za takve osiguranike već u startu kontroverzna. Kontroverzna je zato jer to su osiguranici s osobito dugim radnim stažom zbog kojega im dozvoljavamo prijevremeni odlazak u mirovinu bez penalizacije, opravdano. Dakle, dozvoljavamo prijevremeni odlazak u mirovinu bez penalizacije i onda im takvim de facto prijevremeno umirovljenim dozvoljavamo da se na posao vrate. Bilo bi lijepo da imamo barem naknadnu analizu učinaka tog procesa, ja ju nisam vidio. Nije ovo glas da se to pravo ukine da bismo se dobro razumjeli. Ovo je samo očit primjer situacije koja zahtjeva analizu i procjenu učinka i na tržište rada i na mirovinski sustav. Apropo definicija dugogodišnjeg osiguranika nepravedna je za žene, na to smo nekoliko puta upozoravali i ministra kojeg ovdje nema i osobno. Ta je definicija nepravedna za žene sve dok u tranziciji tj. sve dok opći uvjeti prava na mirovinu nisu isti za muškarce i za žene. Nužno je da se to ispravi. I da zaključim. Ima smisla to što zakon predlaže, no od ima smisla do dobre realizacije dug je put. Taj put započinje podacima, analizama i procjenama. Podaci, analiza i procjena možda bi ukazivali na to da su potrebna određena poštimavanja, možda ugradnja nekih dobnih granica za aktivaciju pojedinih prava kako je npr. u Sloveniji na šta je npr. upozoravao kolega Anušić u javnoj raspravi npr., osobito bi takvi podaci, analize i procjene morali biti pri ruci u hitnoj proceduri kad vremena za naknadne analize nema. Zato je razočaravajuće što Vlada kao predlagatelj ovog, ovog zakona, ovaj prijedlog zakona nije u tom smislu adekvatno pripremila i prezentirala ne samo nama zastupnicima nego kompletnoj javnosti. Zahvaljujem.
Sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedničke Hrvatskog sabora. Poštovane kolege iz ministarstva, kolegice i kolege, svijet u kojem danas živimo je znatno drugačiji nego što je bio samo prije nekoliko godina, a one promjene koje su se dogodile, dogodile su se i u svijetu mirovina i umirovljenika. Hrvatskoj danas u mnogim gospodarskim granama nedostaje radnika. Nešto što se je ne tako davno činilo utopija, ali činjenica je da postoji gospodarskih grana u kojem zaista ljudi kad odu u mirovinu ne mogu raditi, ali postoji gospodarskih grana u kojima je to moguće. Npr. pogledajte malo trgovačke lance koji ciljano reklamiraju radna mjesta za umirovljenike jer nema tko raditi. A istovremeno nešto što se nije promijenilo i što je kontinuirano nažalost isto, da to je da umirovljenici u Hrvatskoj i dalje imaju vrlo malene mirovine koje često nisu dovoljne za dostojanstveni život. Uopće rad i za umirovljenike, za umirovljenike odnosno kad se umirovite da radite na 2 sata, 4 sata dnevno ili da radite tjedno nije nikakva novina u EU. To je nešto što ste zaista i što smo godinama mogli vidjeti da se to koristi i često je bilo pitanje zašto neke dobre prakse koje vidimo u nekim zemljama EU nemamo i mi. 2018. godine je bila prva izmjena zakona koja je to omogućila, a ovdje ovom izmjenom će se omogućiti i za još određenu skupinu o kojom ću kasnije nešto malo reći. Ono što svjedočimo, svjedočimo da napretkom medicine i zbog bolje kvalitete života zaista živimo dulje, da smo zdravi i da starost više nije kao što je bila nekada. Mnogi ljudi od 65 pa i 70 godina još su u naponu snage, mogu značajno doprinositi i možda zaista i ne bi željeli ići u mirovinu jer od nje neće moći živjeti. Zbog toga je dobro da mogu raditi pola radnog vremena i da to ne ukida pravo na isplatu mirovine zajedno s plaćom. Posebno danas, a tako će sve biti više i u budućnosti kad zaista imamo sve više poslova koji sve manje traže fizičku snagu, a sve više intelektualne kapacitete. Moram priznati da mi i podržavamo ideju da se u tu grupu umirovljenika uključe i oni koji primaju obiteljske mirovine, a što se predlaže ovim zakonom. Oni su do sada bili isključeni iz tog prava, a očito je da interes za ovakvim radom postoji. Dakle, od 2018. godine kad je kao što predlagatelj u obrazloženju kaže da se je broj umirovljenika koji rade utrostručio, ali s druge strane, ajdemo malo vidjeti brojke i ajmo vidjeti što taj trend kaže. Taj utrostručeni broj umirovljenika koji radi je 17 690 i to i dalje je zapravo relativno mala brojka jer ako u Hrvatskoj imamo trenutno milijun i pol zaposlenih, dakle tu se radi otprilike oko 1% te brojke. Dakle 1% od ukupnog broja zaposlenih su umirovljenici koji su se odlučili raditi iza mirovine i na taj način doprinijeti toj jednoj neravnoteži koju imamo na tržištu rada. Temeljna ideja svakako bi trebala biti da svi oni koji žele i mogu raditi nakon umirovljenja to zaista i mogu ostvariti, bez da budu, možda tako da se onako slikovito izrazim, u minusu. Ono što je naš problem u Hrvatskoj, to su male mirovine i osim te financijske komponente, ja sam sigurna da je za umirovljenike, dakle financijska komponenta ipak, rade, zarade, malo si poboljšaju to sve zajedno, da je važna i ona psihološka. Ljudi sa 65 godina danas više nisu stariji ljudi i izuzetno je važno njihova uključenost u društvene tokove, mogućnost da i dalje budu aktivni i doprinose, sigurno razvija kod njih zadovoljstvo, samopoštovanje i opće psihički, emocionalno stanje tih ljudi. Ova nesretna korona i ja, to svaki put kad imam priliku kažem, ja ne pristajem da smo u novom normalnom, ja apsolutno mislim da živimo nenormalno, da neki ljude smo upoznali s maskama pa kad se nadam, jednog dana, više nećemo morati nositi te maske i kad sretnemo nekog na ulici, nećemo ga pozdraviti iz jednostavnog razloga što smo ga znali ili nju ili njega samo s maskama. Ja zaista se nekako nadam, ali to sam rekla i prošle godine, da 2022. će biti ipak korona free godina, ali to ovisi o nama i svemu i to je jedna druga tema o kojoj smo imali prilike nešto govoriti jučer, a i dalje. Mislim da je to samo poštovanje, ta psihička, emocionalno stanje ljudi izuzetno važno. Iza ove nesretne korone ćemo vidjeti koje su to posljedice i na mladim ljudima i na mlade generacije, ali sigurno je, ono što sam apsolutno sigurna, a da je to i posljedica velika na umirovljenike dakle koji su bili doma, koji nisu mogli vidjeti svoje najmilije, a ovim načinom da zapravo nekog uključite na tržište rada je izuzetno važno. I stoga su, kao što je već bilo rečeno, bili izuzeti korisnici obiteljske mirovine koji u prosjeku ionako imaju manje mirovine od prosječne mirovine u Hrvatskoj i više od 20% ih je u riziku od siromaštva, ali tu postoji i još jedan podatak koji želim posebno naglasiti, a to je više od 90% korisnika obiteljskih mirovina su žene. Iz dobro poznatih podataka u koje sad neću ulaziti, evo, trenutno i u sabornici je nešto više žena nego naših muških kolega, ali to bi se dalo nekakvim drugim temama govoriti. Žene umirovljenice, a u slučaju obiteljske mirovine su one čiji su bračni ili izvanbračni partneri preminuli i one su u posebnom riziku od siromaštva i društvene isključenosti. Kad je bilo koja kampanja za parlamentarne izbore, mislim da stranke, bez obzira da li su u desnom dijelu spektra ili lijevom dijelu spektra se nekako zalažu i govore o toj jednoj obiteljskoj mirovini koja je definirana na drugi način, na način na koji to definirano u nekim drugim zemljama EU, a to znači da uz svoju mirovinu možete imati i dio mirovine preminulog bračnog partnera ili izvanbračnog partnera. Mislim da je došlo vrijeme, bez obzira na sva obećanja, ja ta obećanja slušam već desetak godina, bez obzira na sva obećanja, da zaista se napravi kvalitetna analiza i da takav jedan prijedlog imamo i u svom, dakle i u svom zakonodavstvu. Moram priznati da nema pri tom nekakvih velikih iluzija da će to biti skoro, ali se duboko nadam da, kako smo bez tri godine, sljedeće 3 godine bez izbora, da možda to bude jedna od stvari pred izbore, ali neka bude. To je izuzetno važno. Izuzetno je važno za sve one koji i danas koriste tu obiteljsku mirovinu i koji ju zaista, su u riziku od siromaštva, da imaju priliku uz svoju mirovinu imati i dio mirovine umrlog partnera. Jednako tako, nama pokazatelji koji su 2018. do sad kažu da ipak nije veći broj umirovljenika se odlučio da uz mirovinu i radi. Ono što bi trebali, zaista, mi imamo problem radne snage, taj problem radne snage bit će i dalje, imamo problem onih koji su i fizički jer je nemoguće raditi iza mirovine, ali imamo i one potrebe gdje je to moguće. Stoga je važno da mi ovim zakonom zaista omogućimo i otvorimo tu mogućnost i za veći broj umirovljenika, ali ono što je izuzetno važno i što bi trebalo biti, a to je u resoru ovog Ministarstva da zaista ponudimo različite lepeze i različite mogućnosti zapošljavanja. Jedna od stvari koja je, jesmo na dnu ljestvice EU, a to su cjeloživotno obrazovanje, odnosno da se obrazujete za neka druga zanimanja, prekvalifikacije, ali to će biti tema, ja se nadam, neke druge rasprave. Hvala lijepa.
Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Majda Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predstavnici Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike i HZMO-a, poštovane zastupnice i zastupnici, dakle ovim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona predlaže se da korisnici obiteljske mirovine također mogu raditi do polovice punog radnog vremena i ujedno primati puni iznos mirovine. Mijenja se i dopunjuje svega 5 članaka zakona i to u svrhu povećanja socijalne sigurnosti kao i smanjivanja rizika od siromaštva. Samo da podsjetim kad govorimo o obiteljskim mirovinama u stvari govorimo o mirovinama koju član ili članovi obitelji mogu ostvariti nakon smrti osiguranika ili korisnika mirovine naravno pod uvjetima propisanim zakonom, a korisnik nije nužno samo udovac ili udovica već to mogu biti i druge kategorije, članovi obitelji koji su također propisani zakonom. Nastavak širenja kruga umirovljenika koji ujedno mogu raditi i primati mirovinu predviđen je prije svega izbornim programom HDZ-a prije nešto više od godinu dana. Nastavno na to rad umirovljenika ulazi u program rada Vlade RH od 2020. do 2024. i ostale strateške dokumente kao što su Nacionalni plan oporavka i otpornosti od '21. do '26. i Nacionalna razvojna strategija do 2030. godine. Osim toga duži ostanak u svijetu rada znači i višu mirovinu. Moram spomenuti da je prosječna starosna mirovina za umirovljenike sa 40 i više godina radnoga staža bez međunarodnih ugovora prema posljednjim podacima 4.780 kuna što je udio u prosječnoj plaći od 67,5%. Međutim benefit dužeg ostanka u svijetu rada nije samo ekonomske ili financijske prirode već unaprjeđuje i kvalitetu života generalno. I važno je da ljudi osvijeste potrebu za dužim ostankom u svijetu rada i da mogu i ako žele zaista rade. Podsjećam da je mirovinskom reformom iz 2018. godine dodatno proširen krug umirovljenika koji rade i primaju mirovinu i to na korisnike prijevremene starosne mirovine i na korisnike mirovine za dugogodišnjeg osiguranika. Jedan od ishoda te mirovinske reforme jest i taj što mi danas u RH imamo skoro 18.000 umirovljenika koji ujedno primaju mirovinu i koji uz to i rade što znači da umirovljenici pokazuju i potrebu i interes za rad uz mirovinu kao i duži ostanak u svijetu rada. Danas u RH mogu raditi gotovo sve kategorije umirovljenika, a nakon što stupi na snagu ovaj zakon, dakle nakon što je predviđeno 1.9. moći će raditi i korisnici obiteljske mirovine kojih je sveukupno oko 216.000 u RH i koji su zaista u svim dobnim skupinama o čemu ću govoriti kasnije. Ovdje posebno naglašavam da je u mandatu Vlade premijera Plenkovića da su sve mirovine za milijun i 240.000 umirovljenika rasle za više od 13%, a za korisnike najnižih mirovina mirovine su rasle čak 17%. I isplata mirovina nikada pa ni u Covid krizi nije bila, niti će biti upitna. Isplaćen je i tzv. Covid dodatak odnosno jednokratno novčano primanje za umirovljenike u visini do 1.200 kuna. Oni koji primaju mirovinu samo u RH taj su dodatak već primili, a oni koji primaju i hrvatsku i inozemnu mirovinu taj dodatak do 1.200 kuna primit će upravo u ovom mjesecu, dakle srpnju mjesecu. Ova je Vlada uvela i nacionalnu naknadu za starije od 65 godina i to u iznosu od 800 kuna mjesečno. Mnoge su vlade to obećavale, ostvarila je to Vlada premijera Plenkovića koja je itekako socijalno osjetljiva i odgovorna prema onima koji imaju manje, a zato su i najniže mirovine uz redovito indeksiranje odnosno uvećanje dodatno uvećane za 3,13%. U planu je i daljnje povećanje tih najnižih mirovina, dodatno uvećanje od 3% o čemu se više možete informirati u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti. Uveden je i dodatni staž od 6 mjeseci za svako rođeno ili posvojeno dijete, a to znači da će majka, a iznimno i otac prilikom umirovljenja po svakom djetetu imati uvećanu mirovinu u prosjeku od 2%. Ono što je također iznimno bitno jest da je ova Vlada otklonila nejednakosti u mirovinskom sustavu, riješila je generacijsku nepravdu tako što je omogućen izbor na povoljniju mirovnu ili samo ona iz prvog stupa plus 27% ili ona i iz prvog i iz drugog stupa s dodatkom od 27 odnosno 20,25% na uplate iz prvog stupa. Također unaprijeđeni su i drugi i treći mirovinski stupovi odnosno kapitalizirana i dobrovoljna štednja te je omogućena i jednokratna isplata iz drugog stupa od 15% pod određenim uvjetima. Što se tiče rada umirovljenika kao što sam već rekla danas u RH radi skoro 18.000 umirovljenika dokaz je to da umirovljenici cijene mogućnost dužeg ostanka u svijetu rada i da to konzumiraju. Ako gledamo sveukupno i ulaz i izlaz umirovljenika na tržište rada onda se radi o brojci 32.000 umirovljenika međutim u ovom trenutku aktivno ih je oko 18.000. Najviše umirovljenika radi na području Zagreba i Zagrebačke županije, Primorsko-goranske županije, Istarske županije i Splitsko-dalmatinske županije. Ono što je bitno naglasiti jest da su najčešći poslovi koje ti ljudi obavljaju stručne, znanstvene, tehničke djelatnosti, građevinarstvo, trgovina, prerađivačka industrija, ali isto tako i djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi. A kada gledamo po spolu radi više muškaraca nego žena i to osjetno više muškaraca. Po struci su najčešće znanstvenici, inženjeri, tehničari, obrtnici, službenici itd. Što se tiče obiteljske mirovine već sam rekla da je danas u Hrvatskoj prima gotovo 216.000 korisnika, njezin prosječan iznos je oko 2.100 kuna, što je manje od prosječne hrvatske mirovine, a korisnici obiteljskih mirovina su dominantno korisnice. Naime, 93% svih korisnika su žene i u više od 27% slučajeva preživjeli bračni ili izvanbračni drug potencionalno je izložen riziku od siromaštva, a taj se postotak povećava ako se radi o ženi u jednočlanom kućanstvu. Korisnici obiteljske mirovine prema kriteriju dobi su zaista različitih dobnih skupina. U dobnoj skupini od 25 do 59.g. skoro je 9.000 korisnika obiteljske mirovine. Ipak najviše je korisnika u dobi od 60.g. i više i tu je skoro 80% svih korisnika obiteljske mirovine. Ovdje treba posebno naglasiti da uz mogućnost rada i primanja obiteljske mirovine što omogućuje ovaj zakon vlada odnosno Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, socijalne politike i obitelji još od 11. mjeseca 2020.g. radi na preispitivanju i redefiniranju modela, postojećeg modela obiteljske mirovine odnosno na pravednijem načinu izračuna obiteljskih mirovina kako bi one bile adekvatnije i kako bi se utjecalo na povećanje socijalne sigurnosti i na smanjenje rizika od siromaštva. Budući da se mirovinski sustav prije svega čuva radnim mjestima ovdje prije svega moram naglasiti da je u krizi uzrokovanoj epidemijom Covid-19 vlada premijera Plenkovića pravovremenim i adekvatnim mjerama zaštitila sve radnike i poslodavce i na taj način sačuvala skoro 700.000 radnih mjesta i više od 100.000 poslodavaca. Time je osigurano stabilno tržište rada, stabilna ekonomija, ali isto tako i stabilan mirovinski sustav jer se mirovine čuvaju i radnim mjestima. I u najtežim vremenima od Domovinskog rata zbog strateškog pristupa upravljanja krizom mi i dalje bilježimo i povećanje broja zaposlenih i povećanje prosječne plaće i povećanje minimalne plaće i povećanje mirovina. Tako danas u odnosu na isti dan prošle godine imamo više od 50.000 zaposlenik i ništa od toga nije se dogodilo samo po sebi već je rezultat strateškog upravljanja krizom. Za kraj želim reći da će Klub HDZ-a svakako podržati ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Zahvaljujem.
Fala i vama. Sada je na redu g. Emil Daus ispred Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima. Sama ideja da se dozvoli raditi onome tko to želi i može je za pozdraviti, naravno da će IDS podržati ovaj prijedlog zakona. Ali razlog prijedloga možda leži djelomično barem i na, na jednim krivim osnovama, a te osnove su veoma niske mirovine koje tjeraju umirovljenike da pokušaju doći do dodatnih prihoda, a ne njihova sloboda izbora i želja za radom na kraju svojeg radnog vijeka. I vlada time rješava dio posljedica, al ne rješava suštinu problema. Suština je da nema dovoljno radno sposobnog stanovništva, da smo došli s 3 radnika iz '90.-te na jednog umirovljenika, danas na samo 1,25 radnika na jednog umirovljenika. I naravno da je danas manje djece, manje su obitelji, ali da li se činilo dovoljno da se to maksimalno ublaži rješavajući uzroke, ne naravno samo ova vlada nego sve vlade ovih 30.g., a uzroka u tih 30.g. bilo je mnogo, jedan ljepši od drugog, od one pretvorbe i privatizacije od najveće pljačke u povijesti ovog naroda, čast izuzecima koji su pokazali primjerom da se to može učiniti kvalitetno, ali generalno znamo koje su posljedice bile na gospodarstvo, korupcija na svim razinama, u svim porama društva, da se slobodnije izrazim od onog kokošarenja, pa do organiziranog kriminala, sporost i neučinkovitost ogromnog i tromog državnog sustava, 255.000 zaposlenih u državnom i javnom sektoru, da li je ta brojka točna, da li nije, to je za, za raspravu i da li je potrebna takva, da li nije, ali da bi trebalo biti brže i učinkovitije trebalo bi biti. I sve je to, a još dosta toga, prouzročilo ono što je zapravo jedan od ključnih problema iseljavanja radno sposobnog stanovništva svih struka i profesija, samo zadnjih 8.g. oko 300.000 građana, kad pridružimo još ono iseljavanje iz '90.-tih zbog poznatih razloga onda stvarno dolazimo na jednu zabrinjavajuću brojku radno sposobnog stanovništva. I navezano na to također ne samo sada nego svih tih godina kronični je nedostatak vizije novih gospodarskih i društvenih politika s pogledom u 2050., a ne u 1941. I ono što već barem 20-tak godina nikako ne mogu prepoznat u javnoj politici kronični je nedostatak državničkih i liderskih odluka koje znače i trenutno nepopularne mjere koji politički punat manje, ali rješavaju probleme dugoročno. I kad se sve to stavi zajedno dobijemo tako poražavajuće rezultate i tada nije čudno da mlada pamet bježi izvan zemlje, da nam bježi struka, kvalificirani majstori, doktori, učitelji. Zato smatramo da za kvalitetno rješavanje svega navedenoga potrebna je cjelovita reforma ne samo mirovinskog sustava nego cijelog sustava. Treba nam zapravo reforma Hrvatske u cjelini, treba nam uređena država. Samo još ne znam, bar ja ne vidim tko će to učiniti. U razvijenim zemljama kad dođu do 3 zaposlena na jednog umirovljenika već ih hvata panika, žele reformirati mirovinski sustav. U Hrvatskoj smo došli na 1,25 radnika na jednog umirovljenika i još se bavimo kozmetičkim zahvatima, s time da imamo i županija gdje je jedan radnik na jednog umirovljenika, imamo i županija u kojima ima više umirovljenika od radnika. I sada rezultat svega toga da se iz doprinosa za mirovinsko osiguranje pokriva tek 60% ili otprilike 60% troškova mirovina, ostatak oko 16 milijardi kuna nadopunjava se iz proračuna, onog istog koji je nedavno u rebalansu planiran s minusom od 17 milijardi kuna. Kolegice i kolege, poštovani ministre živimo u jednom novom vremenu koje traži nove društvene i ekonomske modele. Postojeći mirovinski sustav ima cijelo stoljeće, pred 70 godina tamo negdje pedesetih u RH imali smo gotovo devet radnika na jednog umirovljenika, ali toga više nema, „tempi passati“, nema mnogo velikih obitelji kao nekada, nema dovoljno djece koja će postat kroz koju godinu radno aktivna, a i 35% građana Hrvatske između 15 i 65 godina je ekonomski neaktivno. Ima i u tim dobima i u europskim zemljama neaktivnih ali je to negdje oko 20%. Da li netko o tome razmišlja? Naravno da neće samo to riješiti problem, a možda bi ga ublažilo u jednoj tranziciji prema novim odlukama i rješenjima. I nije pet do dvanaest, nego dvanaest i pet jer sustav puca po šavovima to si moramo priznati jer nema čarobnog štapića to je odgovornost svih nas, desnih, lijevih i onih u sredini, najviše Vlade trenutno, ali svih nas koji činimo ovo društvo jer da se malo slikovito izrazim, ako se ovako nastavi što ćete uskoro nuditi umirovljenicima umjesto mirovina? Slobodne dane. Ponavljam, treba nam reforma Hrvatske u cjelini uključujući i nepopularne mjere gdje je to potrebno, uključujući teške strateške odluke. Taj koji se bude to usudio učiniti spasit će ovo društvo, ne samo umirovljenike već društvo u cjelini i moju osobnu podršku će sigurno u tome imati. I mnogo drugih zemalja ima problema s brojem stanovnika starije populacije u odnosu na radno aktivno stanovništvo, pogotovo Europa. Europa je stara, ali stalno uvode nove mjere, konkretne mjere pomoći novim gospodarskim trendovima, novim industrijama, mladim obiteljima, radnicima početnicima. Ne kažem da se to ne čini u Hrvatskoj, ali je nedovoljno, a ono što je možda temelj svega imaju pročišćen sustav, imaju pročišćeno zdravo društvo s jasnim kriterijima, standardima, model baziran na struci, razvoju, učinkovitosti, ne po babi i stričevima. E to je promišljanje i djelovanje koje se očekuje od ljudi koji upravljaju sustavom, ne kozmetičke poteze već suštinske reforme. To IDS očekuje od ove Vlade, još nismo dočekali kao ni od onih prije. A dozvoliti rad umirovljenicima odnosno korisnicima obiteljskih mirovina određeni broj sati apsolutno da, ne vidimo razlog zašto nije bilo i do sada, ali to neće riješiti problem više od 1,2 milijuna umirovljenika u RH. Problem će biti riješen samo ako umirovljenici budu imali mirovine s kojim mogu dostojanstveno živjeti svaki mjesec, a za to ponavljam, potrebno je reformirati Hrvatsku u cjelini. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Dario Hrebak zastupat će stavove HSLS-a i Reformista o ovom konačnom prijedlogu zakona. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče HS-a. HSLS i naš klub podržava ovakav zakonski prijedlog u potpunosti. Naime, treba biti realan imamo danas dva strukturna problema vezano uz temu o kojoj upravo danas govorimo, prvi problem je da starenjem populacije i niskim mirovinama dolazimo u problem da previše ljudi imamo u mirovinskom sustavu, a s druge strane broj ljudi koji uplaćuje doprinose u isti taj mirovinski sustav ne raste ili raste sporo, smanjuje se nezaposlenost, raste gospodarstvo u godinama koje slijede to će biti još više izraženo. Evo čuli smo i od ministra da smo praktički ove godine se gotovo izjednačili sa rekordnom niskom stopom nezaposlenosti iz 2019., koja je tada bila rekordna, a zaposlenost isto tako raste unatoč krizi doduše sporo, ali raste. E sad, dolazimo do ključnog problema, procjena rasta BDP-a u ovoj godini je veća nego što smo to planirali, isti rast vrlo vjerojatno možda i veći očekujemo i sljedeće godine, pretpostavljam da će tako biti i u sljedeće dvije do tri godine i naravno da sve to dovodi do velike potrebe za radnom snagom, a to će u bitnom odrediti i intenzitet kojim će hrvatsko gospodarstvo rasti u sljedećih pet, sedam ili deset godina. Danas trebamo otvoreno reći da mirovinski doprinosi više nisu doprinosi nego na neki način to su postali porezi jer da bi danas isplatili mirovine vi morate zagrabiti u porezne prihode državnog budžeta, državnog proračuna i direktno iz takvih izbornih poreznih prihoda isplatiti mirovine, a to je dugoročno neodrživo. Mnogi stručnjaci, čuli smo razne projekcije neki govore i o 300.000 radnika koji Hrvatskoj trebaju sad u sustavu da bi sustav bio održiv i da bi on mogao funkcionirati i da bi gospodarstvo moglo rast puno brže nego što to danas je ili čak i brže nego što bi možda i neki optimisti to htjeli. To je veliki problem ove zemlje i jedino nam preostaje da taj manjak radne snage radnog potencijala pronađemo na stranim tržištima, iako je to upitno do koje to mjere možemo učiniti putem radnih dozvola za strance i koja je u biti uopće obrazovna struktura istih tih stranih tržišta potencijalnih bazena koji omogućavaju radnike dakle ili iz susjedstva ili iz udaljenih zemalja primjerice Nepal, Indija itd. Ovaj zakon je dobar smjer kojim Hrvatska po meni treba ići, jedan dobar doprinos će dati sigurno velikim problemima, neće to biti presudno, ali će biti jedan dobar smjer iako po našem mišljenju taj put treba biti još hrabriji. Što bismo mi još HSLS htjeli dodati i što smatramo da bi u narednim zakonima koji će doći, koji će dalje reformirati cjelokupni ovaj sustav trebalo razmišljati? Naime, postoje druge skupine umirovljenika na koje treba računati i koje bi isto tako mogli stimulirati, a da im se ne obustave mirovine koje primaju na tržište rada, pogotovo tu mislim na umirovljenike raznih skupina umirovljenja, ali naravno puno dobno mlađih koji još uvijek mogu dati svoj veliki doprinos na tržištu rada i naravno koji to žele, nikoga ne stavljati na tržište rada ukoliko on to ne želi, al ja osobno vjerujem da postoji uz dobru stimulaciju i dovoljno velik broj umirovljenika koji bi se vratili na tržište rada kada bi ih država na taj način stimulirala jer i oni sami su svjesni da bi na taj način dodatno poboljšali svoj socijalni status. Ne vidim razloga zašto bi država tjerala ljude koji žele raditi i koji mogu raditi da se ne uključe u tržište rada, naravno bitno je da ih se stimulira kao što sam rekao i sa nastavkom isplate mirovine. Ovim, ali i budućim zakonima koji se najavljuju, a značit će daljnju reformu mirovinskog sustava i sustava rada treba razmišljati kako dodatno možemo suzbiti ono za što svi znamo da postoji, a to je rad na crno. Jer ne možemo se pretvarati da rad na crno, pogotovo u umirovljeničkoj populaciji ne postoji, on sigurno postoji, a niti umirovljenici niti sustav nikakve dugoročne koristi od tog rada na crno nemaju. Stoga treba napraviti i posložiti sustav tako da ljudi dobrovoljno rade što duže, da se proširi skupina kojima se neće obustavljati mirovina ako se odluče za nastavak rada jer smatram da tako možemo dodatno suzbiti i rad na crno. Naravno tu moramo napraviti jednu uvjetnu razliku, to ću otvoreno reći bez ustručavanja, uvjetnu razliku između javnog i privatnog sektora. Naime, privatni sektor treba posložiti tako da za njih ne postoje nikakvi uvjeti, a u javnom trebaju postojati uvjeti i to uvjeti upravo za ona deficitarna zanimanja za koja nam doista trebaju, od doktora, vojske, policije i sve ono što će nam trebati i za šengenski prostor i za obranu granice, ali isto tako i specifična vrsta određenih zanimanja koji su javnom sektoru itekako potrebni. Sve u svemu mislim da će ovaj način i ovaj smjer koji ovaj zakon predlaže, mi ćemo ga naravno podržati, dati jedan dobar smjer, ali isto tako i otvoriti neka mala vrata prema onome o čemu svi znamo da postoji, prema onom o čemu svi znamo da bi bilo dobro, ali nitko se još uvijek dodatno ne usudi i ta pitanja otvoriti, dakle da u potpunosti otvorimo i liberaliziramo, stimuliramo ljude iz svih umirovljeničkih skupina, kažem posebno onih mlađe životne dobi da ponovno izađu na tržište rada, da daju svoj doprinos zemlji, svojoj zemlji na tom istom tržištu rada i da na taj način još dodatno stabiliziramo sustav koji u ovom trenutku je doista jako teško za održavati. U svakom slučaju ministre ići ćemo i od našeg kluba ćete dobiti podršku vezano za ovaj zakon koji nam je danas tema na raspravi u saboru. Hvala.
I vama. Gospodin Davorko Vidović zastupat će stavove Kluba SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre i suradnice. Na početku želim reći da će SDP podržat ovaj zakon i podržat će ga dijelom i iz onih razloga koje je i ministar u svom uvodnom obrazloženju istakao, ali i iz nekih drugih razloga koji su možda manje bili akcentirani u tom obrazloženju. Naime, ključni smisao donošenja ovog zakona ili svrha kako je ministar ovdje prezentirao jest na neki način socijalno zaštitna funkcija i poboljšanje socijalnog položaja jednog dijela umirovljenika, u ovom slučaju korisnika obiteljske mirovine, usput je spomenut i proračunska korist od takvoga radnog angažmana umirovljenika, a na neki način čini mi se na trećem mjestu ili marginalnije je akcentirano, naglašeno pitanje da tako kažem tržišno radnih razloga za donošenje ovakvoga zakona. Ja bih upravo u ovom posljednjem aspektu želio nešto naglašenije upozorit i nas i javnost. Hrvatska u ovom trenutku sa brojem zaposlenih ljudi, negdje oko milijun i pol, naprosto nije u stanju, nije u stanju alimentirat sve svoje potrebe koje ona ima kao zemlja, kao država, niti u mirovinskom, niti u zdravstvenom, niti u drugim, čitavom nizu drugih sektora i po stopi aktivnosti zaposlenosti svoga stanovništva Hrvatska se nalazi na jednom od tri posljednja mjesta u Europi. Uvjerljivo smo na posljednjem mjestu kada je riječ o zaposlenosti starijih od 55.g. i to je za jednu zemlju kao što je Hrvatska ili za bilo koju drugu zemlju naprosto nevjerojatan, nevjerojatan gubitak, gubitak rekao bih najkvalitetnije supstance nekorištenja resursa kojega jedno društvo uopće može imati, a to su, to su ljudi. Takav luksuz i takvo razbacivanje je zapravo nešto što je dopustivo i ja bih rekao da je pred ovom vladom, ali i svim drugim vladama zapravo zadatak da se jasno definiramo i da se jasno odredimo iz povijesnih i drugih razloga prema tome što mi zapravo želimo sa radnom politikom, radnim sustavima i što želimo s mirovinskim sustavom. Kada je riječ o radnoj politici i zapošljavanju ja bih išao od načela koji bi morao ja bih rekao biti univerzalno prihvaćeno upravo zbog razloga kojeg sam spomenuo, a to je načelo da parafraziram onu jednu akciju koja je prije 20-tak godina išla „dajmo da čuju“, načelo „dajmo da rade“. Svi oni u ovoj zemlji koji žele, mogu i hoće radit i koje ima tko zaposlit njima to treba na najlakši mogući način omogućiti bez silnih prepreka koje postoje u hrvatskom zakonodavstvu, u našim pravilima, propisima, kojima se to zapravo na sve načine otežava. Anegdotska mi je zapravo ona priča, kako su se zvale one dadilje, Zakon o dadiljama, koji je napravljen tako da su se temeljem tog zakona zaposlile 3 ili 4 dadilje u Hrvatskoj jer je stavljeno 100 prepreka, morali su imati, ne znam, posebne wc-e, posebne sobe, završit fakultete. To su tete čuvalice, to nije zamjena za vrtić. Na sličan način se prave brojne prepreke zapošljavanja ljudi od studenata do evo umirovljenika. Ako bismo pristupili tom načelu mogli bismo iako se sindikati strašno ljute ako se to spomene i uvijek sa njima u razgovoru i prepirci oko toga, Njemačka je svojevremeno prije 20-tak godina uvela zakon o malim poslovima u okviru onih Harcovih reformi gdje se shvatilo i prihvatilo da u svakoj zemlji postoje dostojanstveni poslovi, poslovi u punom radnom vremenu, poslovi na neodređeno vrijeme i da isto tako i postoje povremeni, privremeno ono što mi zovemo prekarnim zaposlenjem koji se mogu regulirati i znatno fleksibilnije nego kad je riječ o zapošljavanju i kad je riječ o poreznoj politici, kad je riječ o propisima, zaštiti na radu itd., to ne bi bilo po meni loše kada bismo naprosto priznali tu činjenicu i olakšali ljudima da rade. Ovdje je netko spomenuo i rad na crno. U ovom trenutku prema nekim mojim izračunima najmanje 100.000 djece netko čuva jer oni nisu u vrtiću. Tko su ti koji čuvaju? To su uglavnom mlađe umirovljenice, to su žene od 60-tak do 70 godina koje su još uvijek u vrlo ovaj imaju veliki radni potencijal. To su također i žene koje brinu o starim članovima. Mi kažemo 65+, 65 i 85 ili 95 nije isto. One brinu, one skrbe o okućnicama, one brinu o …/nerazumljivo/… domaćinstvu, a taj rad se nigdje ne evidentira, on je dobrim dijelom plaćen, ali je to rad na crno ili na sivo kojeg treba legalizirati, treba ga omogućiti. Prijedlogom ovog zakona se zapravo naglašava taj socijalno zaštiti karakter kojim bi se trebalo omogućiti da se dakle primaoci obiteljske mirovine mogu zaposliti, ali im se pri tome oduzima pravo na najnižu mirovinu što može biti krajnje destimulativno da se ti ljudi uopće zaposle. Ja bih u ovom slučaju možda bio za varijantu da se to pravo njima ne oduzima, kao što bi, mislim da ćemo ići kao klub s amandmanom da se omogući ljudima da rade na puno radno vrijeme, ali samo ukoliko je naravno riječ o privremenim, povremenim ili sezonskim poslovima. Jer dozvolite od 80.000 stranaca koji nam godišnje trebaju u ovom trenutku najveći dio dakle pokriva se veći dio u građevinarstvu, ali najveći dio u turizmu, ugostiteljstvu, uslugama pripreme hrane itd., gdje dobar dio naših umirovljenika, mlađih umirovljenika rade, mogu raditi ili u trgovini i da se pri tome njima omoguće da oni rade, ako su već došli na more da bude sobarica ili ne znam pomoćni radnik u vrtu ovoga nekoga hotela da on može raditi puno radno vrijeme jer je riječ o poslu koji naprosto bi bio neisplativ ako bi se odvijao 4 sata samo i pri tome bi se morali ili varat, kršit propis itd., dakle da se razmisli o tome i u tom smislu ćemo uložiti amandman. Kad je riječ o ovom socijalno zaštitnom momentu ja bi želio također istači ako je načelo ove radne politike dozvolimo da rade, dajte ljudima da rade, onda bi načelo mirovinske politike morao biti apsolutno načelo potpune socijalne održivosti mirovina. Dakle, da se osigura ljudima da pristojno i dostojno mogu živjeti od svoje zarađene mirovine po bilo kojoj osnovi, po bilo kojoj osnovi. Hrvatski zakoni su uredili na različite načine ovaj mirovinska prava i ona moraju osigurati ljudima dostojanstven život. Najgori razlog da se netko zaposli u starijoj dobi je zato što nema od čega živjeti da si na taj način može popravljati ovaj osiguravati minimum egzistencije. Puno važniji bi motiv bio onaj da ljudi, da se shvati da ljudi koji su dugo aktivni, koji rade da to vrlo pozitivno utječe i na njihovo zdravstveno stanje, na njihov osjećaj socijalne prihvaćenosti, vrijednosti, važnosti, taj motiv bi bio jer najveći dio tih ljudi će raditi ipak na tim prekarnim pomoćnim poslovima. Vrlo mali broj će biti uključen kao savjetnici, kao oni koji će transferirati iskustva, znanja itd., ali moramo cijeniti taj veliki kapital kojega imaju stariji jer postoje brojne predrasude da ljudi u određenoj dobi ne mogu obavljati poslove zato što su ne znam ili intelektualno ili na neki drugi način podkapacitirani da prate trendove. To su zablude koje nemaju utemeljenje u istini. Stariji radnici jednako brzo uče kao i mlađi dokazano, ne kao djeca, ali onaj od 50, 60 jednako kao i onaj od 30. Ti ljudi mogu davati velike doprinose društvu i samo ozbiljna, odgovorna društva će pristupiti sa najvećom pozornošću upravo toj vrijednosti koju imaju u svojim, u svojim građanima, u svojim ljudima koji mogu doprinositi društvu u cjelini. Hvala.
Hvala. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Na redu je gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, kad pristupamo nekom problemu ja onda o tom problemu uvijek razmišljam na način kao kad se pišu znanstveni članci. Onda morate imati neke ključne riječi i onda nekako izvučem ključne riječi i u odnosu na to probam nekako zauzeti stav i definirat. Ovdje bi kad je riječ o ovom problemu ključne riječi bile male mirovine, nesrazmjer između broja naših sugrađana odnosno nas koji radimo i onih koji primaju mirovinu i velika potreba za dodatnom radnom snagom i na te tri ključne riječi bi trebalo dati odgovor i probati dati odgovor. Ja kao što sam već rekla u ime kluba, ovo je jedan od načina da pomognete onima koji zaista imaju male mirovine, ali uz taj financijski moment je izuzetno važan i onaj socijalni, psihološki moment da ljudi budu zadovoljni, ali bih voljela i imam osjećaj kao znate ono požar gori odnosno imamo vatru i veliki požar, a sa lončićem vode onda samo one neke krake koje imamo tu nešto malo gasimo, ali i to je bolje nego da nemamo ništa. Ali za neke stvari bi trebalo napraviti jedan ozbiljan iskorak i jednu ozbiljnu priču izdefinirati. Ono što imamo problem u Hrvatskoj i koje bi trebalo vidjeti način na koji se to može riješiti, a svaka reforma je bolna, nema nijedne reforma koja nije bolna i zato se ljudi teško i odlučuju za reforme jer je neusporedivo bolje o reformama govoriti nego ih raditi i dobro je da je u nečijem tuđem dvorištu, a ne svojem. Ono što bih još htjela reći i to smo se dotakli svi, problematike rada na crno. Dakle, veliki broj žena jer kao što imamo podatak 90% žena je korisnica obiteljske mirovine, veliki broj žena se odlučuje raditi na crno i to je ono što treba biti interes države, a to je da taj rad na crno se smanji na najmanju moguću mjeru jer od tog rada na crno imate koristi jer dobivate dakle oni koji to rade dobivaju nekakva dodatna sredstva da si olakšaju život jer od tih 90% žena koje koriste obiteljsku mirovinu je 27% u opasnosti od siromaštva odnosno da ne kažem na rubu siromaštva i one su prisiljene radit jer druge opcije nema. Iz tog razloga je dobro da imamo ovakvu izmjenu i dopunu zakona, ali nikad stvar nekako se ne riješi do kraja, nekako uvijek stajemo na pola puta jer dobro je baratati uvijek brojaka. Kao što sam već i rekla rezultat iz 2018. kada je uvedeno da možete uz mirovinu raditi do četiri sata je otprilike 1% onih koji danas rade koriste, dakle od zaposlenih koriste to sve zajedno. Ima jedna stvar o kojoj je došlo ja mislim vrijeme da se malo razmisli da se vidi što i kako dalje, to su vam one mirovine po posebnim propisima. 175.000 umirovljenika ili svaki sedmi umirovljenik koristi svoju mirovinu po posebnim propisima. Ja ih sada neću nabrajati jel imam premalo vremena, a i ne treba u ovoj temi još to uključivati, ali i neke druge zemlje EU imaju i mirovine po posebnim propisima i nije to nikakva naša umotvorina, ali naša umotvorina je kad vidite koliko toga svega zajedno imamo, to je prva stvar. A druga stvar je kad vidite da je taj broj umirovljenika po posebnim propisima umjesto da svake godine budu sve manji taj broj umirovljenika je svake godine sve veći. Ono što zaključno želim reći, nama za naš mirovinski sustav i ono što imamo trebaju ozbiljne reforme i tog smo svjesni. Ozbiljne reforme ne stanuju ni na Markovom trgu ni s jedne strane, a naravno sa strane Vlade ne stanuju onda ni u ovom Saboru jer te neke odluke bi trebale doći. Ovo je kap u moru, ovim ćete nešto pomoć koliko će stvarno se odlučiti oni koji koriste obiteljske mirovine, a kao što sam već rekla glavninom su žene, odlučit se na ovo, a koliko će njih ostati na onom starom modelu one jedne rada na crno odnosno te sive ekonomije tad ćemo imati prilike možda za godinu ili dvije vidjeti. Ali svakako bi bilo dobro da se ta lepeza mogućnosti da ljudi rade prošire. Ljudi žele radit ajmo im omogućiti da rade i da taj njihov rade bude legalan odnosno zaista da bude onako kako treba. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imate dvije replike, prvu repliku je tražila gospođa Nemet..
Zahvaljujem. Uvažena zastupnice. Od 1990. pa do danas imamo jedan društveno-socijalni fenomen pretežno na području Istarske županije i Kvarnera, a on se zove badanti. Badanti su žene koje su zbog malih mirovina ili malih primanja bile primorane otići u Italiju i tamo biti njegovateljice, čistačice i raditi niz drugih poslova. To su žene koje su stvarno svojim zalaganjem i svojim trudom pridonijele da njihove obitelji mogu donekle normalno živjeti, a pitanje je šta su time učinile sebi. Mi ovim izmjenama i dopunama i ovim zakonima koje donosimo do sada nismo riješili taj fenomen, te žene su primorane raditi. Mi danas nudimo mogućnost umirovljenicima da dodatno zarađuju, ali nismo riješili problem zbog čega oni nažalost te badanti danas moraju tako raditi.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, zaista ovo što ste vi ukazali je problem za jedan dio RH. Te žene tamo rade na crno i ja sam sigurna da ih ova izmjena i dopuna zakona ih neće natjerati da se to promijeni u nešto drugo, a o tome moramo voditi računa i na nekakvim drugim dijelovima RH jer negdje drugdje idu raditi preko ljeta kada je bio turizam i bila je potreba. Moramo biti svjesni tih činjenica i mi zakonom nikada ne možete popeglati sve, ali ajmo popeglati odnosno posložiti neke stvari koje znamo, koje znamo da su problem jer i one se nalaze dakle prisiljeni su, moraju, ne mogu od ovog živjet svjesni toga da prije ili kasnije se mogu doći na određeni način u sukobu sa zakonom bez obzira gdje. Prema tome, tim problemima se treba pristupiti, a ne pristupamo sustavno, mi od slučaja do slučaja.
Hvala. Gospodin Željko Pavić.
Poštovana zastupnice. U svom ste govoru u svojoj raspravi spomenuli da trebamo napraviti reformu mirovinskog sustava, međutim nemojmo zaboraviti da je ta reforma nemoguća ukoliko ne napravimo reformu javne uprave, reformu zdravstva, reformu obrazovanja, drugačiji pristup u gospodarstvu, drugačije stimulacije gospodarstvenicima, itd., itd. Ne možemo napraviti tu reformu ukoliko nismo napravili sve ostalo, a tamo nismo još ni počeli. Tu su problemi. Mi uporno govorimo o posljedicama, ali ne govorimo o uzrocima. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo kolega Paviću na vašoj replici. Dakle, mi cijelo vrijeme živimo uljuljkani i rješavamo uvijek problem u trenutku kad imamo problem i onda ga prepoznamo ili ne prepoznamo i nekakvim kratkoročnim mjerama to rješavamo. Reforme su onako zgodna riječ i svi je rado upotrebljavamo, ali ajdemo si pošteno reći da li smo spremni na njih, da li ih želimo napraviti. Jer, za određene reforme trebalo bi biti konsenzus svih, što je nemoguće, ali za neke stvari bi trebalo biti i ja ne mislim da uvijek, vi možete stvari rješavati cjelovito, a možete rješavati nekako djelomično. Kad govorimo o tom djelomičnom rješavanju, nisam slučajno navela te mirovine po posebnim propisima. Dakle, te mirovine po posebnim propisima su otišle tamo gdje ne trebaju ići. Ajmo probati od toga krenuti pa ajmo to malo [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] napraviti pa ćemo već napraviti korak. Hvala.
Hvala gđo. Mrak-Taritaš. Nemate više replika. Na redu je gđa. Majda Burić. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle nastavno na ono što sam već govorila, nastavit ću govoriti na temelju isključivo činjenica o mirovinskom sustavu sa naglaskom na obiteljske mirovine. Hrvatski mirovinski sustav, kao što svi znate jest trostupan, međutim, počiva i na sustavu generacijske solidarnosti pa ću se dotaknuti i tržišta rada, odnosno zaposlenosti. Mirovinu se često doživljava kao nešto što je zdravo za gotovo, kao nešto što dolazi samo po sebi, međutim, to nije tako, mirovina je pravo koje se ostvaruje na temelju rada, doprinosa, staža i kapitalizacije, ako se radi o drugom stupu. Obiteljska mirovina kao što smo već imali prilike čuti jest ona mirovina koju član odnosno članovi obitelji mogu ostvariti nakon smrti osiguranika ili korisnika mirovine, naravno, pod uvjetom koji su propisani zakonom. To nije nužno samo udovica ili udovac već to mogu biti i drugi članovi familije koji su također, propisani zakonom, od djece do pastorčadi, uzdržavanih članova, itd. Danas u Hrvatskoj obiteljsku mirovinu prima skoro 216 tisuća korisnika kojima je ovim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju otvorena mogućnost da ujedno i rade do polovice punog radnog vremena i primaju punu mirovinu. Sa ciljem dužeg ostanka u svijetu rada koji je imperativ, sa ciljem povećanja socijalne uključenosti, ali isto tako i smanjenja rizika od siromaštva i oni koji žele i koji mogu raditi, imat će mogućnost i za to. Mirovinskom reformom iz 2018. g. proširen je krug umirovljenika koji mogu raditi i biti u mirovini i to na prijevremenu starosnu mirovinu i na mirovinu za dugogodišnjeg osiguranika, dakle to su oni korisnici koji imaju 60 godina starosti i 41 godinu staža. A nakon što se usvoje ove izmjene i dopune, moći će raditi gotovo sve kategorije umirovljenika, izuzev korisnika invalidske mirovine sa potpunom nesposobnošću za rad. Naglašavam da je predizbornim programom HDZ-a najavljeno daljnje širenje kruga umirovljenika koji mogu raditi i primati mirovinu i to prije više od godinu dana, a nastavno na to, rad umirovljenika ulazi u strateške dokumente programa Vlade RH, Nacionalnog plana oporavka i otpornosti i Nacionalne razvojne strategije. Isto tako, u svim tim dokumentima naveden je i cilj pravednije izračuna obiteljske mirovine u svrhu povećanja adekvatnosti, a znamo da je od 11. mj. prošle godine aktivna i radna skupina koja radi po tom pitanju. Opet naglašavam da su u protekle 4 i pol godine mandata premijera Plenkovića apsolutno sve mirovine rasle za više od 13%, a one najniže, koje prima oko 270 tisuća naših sugrađana, rasle su za oko 17%. Usporedbe radi, u cijelom mandatu Vlade od 2011. do 2015. g. mirovine su rasle svega 4,6%. Mirovine se čuvaju radnim mjestima, pa ukoliko promotrimo dva razdoblja u kojima su se događale globalne krize, a to je razdoblje od '11. do '15., gospodarske krize i razdoblje zdravstvene krize, odnosno krize uzrokovane epidemijom Covida-19, onda vidimo u stvari različite modele upravljanja krizom. Brojke su zaista nepobitne, kao i rezultati. Dok je Vlada u mandatu od '11. do '15. ostvarila poplavu nezaposlenosti od skoro 400 tisuća nezaposlenih osoba, točnije 384 tisuće u veljači 2014. g. i to unatoč postojanju mjere za očuvanje radnih mjesta, koja međutim, tada nije aktivirana, odnosno nije konzumirana i ona je bila ostvarena i realizirana za svega 4 tisuće korisnika u cijelom razdoblju od '11. do '15. Ova je Vlada pak strateškim pristupom i strateškim vođenjem ozbiljne i odgovorne politike održala stabilno tržište rada, stabilan mirovinski sustav, a jedno čuvajući živote i zdravlje svih naših sugrađana. Zašto sve to govorim? Zato što se mirovinski sustav čuva i radnim [[Upadica: Hvala.]] mjestima odnosno stabilnim tržištem rada koje je ova Vlada Upadica: Vrijeme gospođa Burić, vrijeme./… hvala vam.
Ali moći ćete nadoknaditi jer imate replike.
Hoću.
Gospođa Anka Mrak Taritaš prva replika.
… [[Govornica nije uključena.]]
Ne, ne, vi možete niste vi u pitanju, ne, ne, netko drugi je.
Sve ok. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice Burić, dakle ono što zaista je činjenica, a to je da 90% žena koristi obiteljsku mirovinu. Činjenica je da su to izuzetno niske mirovine i da je teško od toga živjeti i ne trebamo tu biti jako pametni da bi to konstatirali. Jedna od rješenja koja je moguće je tzv. novi model obiteljske mirovine gdje uz svoju mirovinu ima i dio mirovine, različito, pokojnog partnera bez obzira vjenčanog, nevjenčanog. Različite zemlje imaju različite modele. Na taj način zapravo bi se olakšao taj dio kad je netko u mirovini. Negdje krajem prošle godine je osnovana radna skupina, ja pretpostavljam da postoje pojedine projekcije i sve ostalo. Vi ste dugo u tom sustavu, mene zanima koliko je realno očekivati da u mandatu ove Vlade zaista i ugledamo takvu izmjenu i dopunu zakona ili novi zakon koji će to definirati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala vam poštovana gospođo Mrak Taritaš. Ono što mogu ponoviti jest da je radna skupina za preispitivanje modela obiteljske mirovine osnovana u 11. mjesecu 2020. godine. Radna skupina ima kontinuirane sastanke, analizira podatke i ono što je obećano predizbornim programom HDZ-a to će u svakom slučaju biti i ostvareno. Dakle, ako se ne varam s 1.1.2013. godine, 2023. godine ispričavam se, te bi odredbe trebale biti na snazi.
Hvala. Gospođa Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Burić, u zadnjem dijelu rasprave osvrnuli ste se i na tržište rada ali evo pa sad prilika da još malo prokomentiramo i zadnje podatke. Prije dan, dva obavljeni su podaci HZMO-a o broju osiguranika to je radno aktivnih osiguranika, znači osoba koje su zaposlene i plaćaju mirovinski doprinos na dan 30.6. Značajno je da se 5-ti mjesec zaredom bilježi porast broja osiguranika odnosno broja zaposlenih. On je za 3,5% viši u odnosu na prošlu godinu na isti dan, a kada pogledamo i usporedbu s predpandemijskom 2019. godinom te godine je zabilježeno 2.529 osiguranika manje nego prije par dana. Znači kako komentirate ove navedene pokazatelje i ulijevaju li oni barem malo optimizma u buduće kretanje na tržištu rada u RH. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovana gospođo Radošević. Kao što sam i rekla Vlada premijera Plenkovića vrlo je hrabro i smjelo samo jedan dan nakon razornog potresa u Zagreba implementirala već mjeru za očuvanje radnih mjesta kojih je samo u prvih 2 mjeseca korištenja iskoristilo više od 600.000 radnika i oko 100.000 poslodavaca, danas je to oko 7.000 sačuvanih radnih mjesta. S obzirom na te mjere mi danas imamo milijun i 593 tisuće osiguranika odnosno radnika. Imamo povećanje broja zaposlenih ukoliko pogledamo današnji dan u usporedbi sa istim danom prošle godine to je skoro 54.000 više zaposlenih. Dakle, stabilno tržište rada, stabilno gospodarstvo preduvjet je i stabilnih mirovina, a one zaista jesu takve.
Hvala gospođa ovaj nemat više replika, hvala lijepa. Gospođa Dalija Orešković je sad na redu. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Kolegice zastupnice i zastupnici, podržavam ovaj zakon ali jako i oštro osporavam i kritiziram čitav sustav. Naime, kao stranka koja po političkim orijentacijama pripada nekakvom centru mi podržavamo fleksibilno tržište rada i doista svakome tko ima volje, želje, snage i zdravlja da može i želi raditi to u svakom slučaju treba omogućiti bez štete za njihova već stečena prava iz nekog minulog rada. Načelno je to dobro i u tom smislu podržavamo ovaj zakon. Međutim, ono što se ovim zakonom želi postići, a to djelomično proizlazi iz njegovog obrazloženja, dakle ne smije biti maska iza koje se skriva da u našem sustavu postoji čitav niz vrlo, vrlo ozbiljnih problema. Kako u sustavu socijalnog osiguranja, tako u sustavu mirovinskog osiguranja, a da ne govorim o problemima na tržištu rada. Kada se govori o umirovljenicima koji kroz odnosno i za vrijeme mirovine mogu, mogu nešto dodatno raditi prva slika koja meni pada na pamet je otprilike onaj film Priprvnik, ne znam jest li možda gledali u kojem Robert De Niro kao čovjek u mirovini nakon smrti supruge prilično je osamljen, ali ima dobar životni standard i zapošljava se kod mlade, uspješne poduzetnice koju glumi Anne Hathaway. E kada bi tako izgledalo hrvatsko društvo onda bi ovaj zakon zapravo bio sjajan. Međutim, realnost u kojoj mi donosimo ovaj zakon i realnost koju žive naši umirovljenici daleko je, daleko, daleko od toga. Prije svega reći ću nešto o sustavu socijalne sigurnosti. I sam predlagatelj kaže da je jedan od motiva, dakle ovim zakonom se zapravo omogućava da na tržište rada uđu korisnice obiteljske mirovine, mahom su to i u većem postotku su to žene, pa im dodatan rad omogućava zapravo da smanje rizik od vlastitog siromaštva kroz stjecanje određenih dodatnih prihoda. Pa što to govori o zajamčenoj socijalnoj sigurnosti i statusu Hrvatske kao socijalne države koja je zapisana u ustavu? Govori nešto da u tom sustavu socijalnih naknada zapravo ne funkcionira kako treba. Kada već sam spomenula rizik od socijalnog siromaštva, činjenica je, a to je podatak kojeg je Eurostat utvrdio prateći kretanje mirovinskog sustava raznih država u razdoblju od 2010. do 2019. da je u Hrvatskoj 28% umirovljenika u riziku od siromaštva i to demantira kako predlagatelja, a tako i kolegicu Burić koja je govorila u ime Kluba zastupnika SDP-a da su promjene zakona koje je vlada krivo, pogrešno oslovljava reformama iz 2018.g. otklonile nepravde, nepravilnosti, neujednačenosti koje proizlaze iz postojećeg mirovinskog sustava. Ako mirovine koje primaju naši umirovljenici nisu takve da im zapravo jamče kakvu takvu dostojanstvenu starost i uvažavanje onoga što su oni u mirovinski sustav uplatili onda nešto sa ovom državom ozbiljno, ozbiljno nije u redu. A kada govorimo o problemima na tržištu rada, pa i oni se djelomično odražavaju iz obrazloženja zašto se ovaj zakon donosi. Kaže se da će se time zapravo omogućiti starijim osobama prijenos njihovog znanja i iskustva na, na mlađe radnike, što je načelno i dobro, i sebe bi danas sutra voljela vidjeti kako u visokim godinama na neki način doprinosim radu jel osobno u radu uživam. Međutim, ako pogledamo statističke brojeve o zanimanjima u kojima vidimo da umirovljenici rade i ako pogledamo u kojim županijama imamo najveći postotak na taj način zaposlenih onda ćemo vidjeti da su to, kao što je to i predstavnica HDZ-a utvrdila, znanstvenici, inženjeri, liječnici, dakle predstavnici visokog stupnja radne snage, što znači da su njihova radna mjesta itekako potrebna. Međutim, mladi i radno sposobni su bili prisiljeni zbog drugih društvenih i političkih razloga, mahom korupcije iseliti iz zemlje.
Fala lijepa. Nemate replika. Na redu je g. Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo želim i ja nešto reći o ovom prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju. Mislim da se ukupna politika ove vlade u prethodnom mandatu i u prvoj godini ovog mandata jasno pokazuje da je davno zacrtan put, ima svoj dobar smjer i da ova vlada želi raditi na korist te populacije i zaista čini maksimum mogućnosti da im olakša njihov život u smislu da im financijski omogući ono što zaista može nosit i sam proračun, ali što evo može dati možda i svijet samog rada. Tako da mislim da ova jednoglasna potpora ako sam danas to dobro iščitao u ovom zakonu jasno pokazuje da ovo proširenje prava na rad 4 sata za korisnike obiteljskih mirovina je nešto što evo doprinosi toj populaciji jer živimo u vremenu kada očito radna snaga sve više i više dobiva na svojoj cijeni tj. imamo potrebu za velikim brojem radnika, a pogotovo sada evo možemo reći i u ovoj sezoni koja je na nivou naših očekivanja, gotovo je 30-40% bolja od prošlogodišnje i sve bliža rezultatima iz 2019.g. Kad pogledamo određenu statistiku jasno je da smo vrlo blizu onome što smo imali kada govorimo o broju osiguranika, 2008.g. kada smo prvi puta imali preko milijun i 600 tisuća osiguranika, evo jučerašnji podatak od milijun i 593 tisuće jasno pokazuje da bi vrlo brzo mogli preći i taj najveći broj i kada osiguranika uz sve ono što se događalo u ovih 13.g. od tog vremena i moguće migracije prema vani i drugim državama, ali i migracije prema RH uz velik broj radnika koji dolaze iz drugih zemalja u RH raditi očito da država pomalo hvata one konture koje treba imati kad govorimo o tržištu rada. Mislim da ovo ministarstvo radi dobro svoj posao, objedinjavanje istog kojemu je znači Ministarstvo rada i mirovinskog osiguranja dodana obitelj i socijalna politika da to funkcionira u proteklih godinu dana i mislim da ta zaista politika daje svoje rezultate na tom području, jasno pokazuje da ovakav jedan zakonski prijedlog može dobiti podršku svih političkih opcija u našem saboru. Mislim da evo govorili smo o nekim statistikama, zaista kad se uspoređujemo sa nekim vremenom od prije 5.g. kada smo preuzeli odgovornost za ove građane i za ovu državu jasno je vidljiv trend od gotovo 196.000 više zaposlenih nego što smo to imali 2013.g., a sami mandat ove vlade gotovo 156.000 više osiguranika. To je dobar put i vjerujemo da će kroz ovo ljeto, ali nadamo se i nakon ljeta, znači da ne ostanemo samo na sezonskom zapošljavanju koje je važno radi turističke sezone biti oni koji će osigurati znači što više osiguranika kako bi se onda moglo raditi i na još boljem financijskom statusu umirovljeničke populacije. Kada vidimo ovo što smo već danas čuli više puta, znači da imamo 216.000 korisnika obiteljske mirovine s prosječnom mirovinom 2.096 kuna, jasno je da svaki dodatak na tu mirovinu zasigurno doprinosi njihovom statusu i kućnom budžetu i da potreba za njihovim zapošljavanjem ima. Ima i onih koji kažu da možda i nije dobro u nekim segmentima raditi konkurenciju i to vidim možda, pogotovo u sektoru prometa, taxi prometa, gdje se događaju određene aktivnosti u tom smislu i tu ministarstvo očito mora napraviti dio inspekcijskih nadzora da utvrdi što tu jest i što se tu događa da i ova mogućnost koja se daje ne bude zlouporabljena od samih poduzetnika pa da onda i oni koji možda traže svoje prvo zaposlenje ili rad kao rad za svoju punu plaću i za svoj život, ne budu ugroženi od ovakvih mogućnosti i mislim da se to da itekako riješiti. Ono sveukupno, kažem poruka je da želimo doprinositi našim umirovljenicima i da ovo što se dogodilo i u ovoj godini, kada je za 800 tisuća umirovljenika isplaćeno 600 milijuna kuna u rasponu od 1200 do 400 kuna Covid dodatka je također, bio velik doprinos svakom tom umirovljeniku jer i ova pandemija učinila je i u toj populaciji svoj učinak, naravno i u svakoj obitelji i mislim da jednostavno, evo, treba nastaviti na ovaj način, tražiti rješenja da ta populacija itekako može još doprinositi i u svijetu rada jer je to poželjno ako oni zaista to žele, pogotovo, evo, sada u sezonskim poslovima kada nam nedostaju radnici, a ovo je možda bila jedna od prepreka koja onemogućavala jedan veći broj [[Upadica: Hvala.]] njih da mogu ostvariti i dodatna sredstva u odnosu na ono što primaju sada.
Hvala lijepa. Replika g. Ivanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi zastupniče Borić, koliko me ražalosti nekada ovdje u Saboru kada želimo odnosno slušamo da je Hrvatska najgora, da je zadnja, da smo po svim parametrima najlošiji, toliko me veseli kada kao zastupnici ovdje pokažemo jedan konsenzus u biti oko stvari koje su dobre za Hrvatsku, koja je Hrvatsku sigurno vuku prema naprijed i iz ovih podataka koje ste iznijeli u biti pokazuje se ono o čemu smo stremili. 7 godina je od ulaska u EU i tu se sada pokazuju ti prvi rezultati. Budimo iskreni, u novoj omotnici u Planu oporavka i otpornosti plus redovna sredstva iz proračuna, ovih 6 godina Hrvatska će baratati sa nekih 200 do 250 milijardi kuna koje će završiti upravo ovdje i mislim da izmjenama, ovakvim izmjenama zakona bitno potičemo ono što želimo, a to je uspješna i bolja Hrvatska.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa evo, kolega Ivanović. Rekao sam neke podatke, mi danas imamo milijun i 240 tisuća umirovljenika i u odnosu na broj osiguranika, zasigurno je da moramo još više raditi da imamo što veći broj zaposlenih jer i danas imamo na Zavodu za zapošljavanje, ako sam dobro pogledao gotovo 125 tisuća osoba i oglašenih 17 tisuća radnih mjesta, znači potreba za radom koje se ne popunjavaju jer očito da sezona i njezina neizvjesnost u zadnji čas pokušava znači rješavati određene probleme. Ono što stoji ispred nas, taj Višegodišnji financijski okvir, NPOO također, kao mogućnosti i ja vjerujem da će ovo Ministarstvo s ovim ministrom, naravno i premijerom i sa čitavom Vladom pronaći mogućnosti da ne samo na ovaj način, kroz rad, nego i opet, ponovno povećanje samih mirovina koje nije bilo opet beznačajno u proteklih 5 godina, govorim o 13,5% plus najniže mirovine nešto više je ono što umirovljenici u biti žele, a to je da imaju koliko toliko sigurnost življenja, financijskih prihoda i da je Vlada tu da im to osigura pa i na ovaj način kroz izmjene zakona.
Hvala. Hvala vam lijepa. Nemate više replika. Sada je na redu g. Erik Fabijanić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege. Vezano za ove izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju mogu reći samo - konačno. Konačno dakle ispravljamo jednu nepravdu prema korisnicima obiteljske mirovine, a s druge strane, reći ću još jednu riječ, a to je – nedovoljno. Dakle uvijek može bolje odnosno obrazložit ću nešto što će biti amandmani našega kluba barem u onom dijelu koji se tiče nekompatibilnosti odnosno kompatibilnosti s radnim odnosom. Naime, u većini europskih država u mirovinskim sustavima, nekompatibilnost između radnog odnosa i primanja mirovina postoji. Postoji. Uz jedan izuzetak, a to su obiteljske mirovine. Mi smo do sada činili suprotno. Osobnim mirovinama smo dopuštali da ljudi budu u radnom odnosu do pola radnog vremena, a korisnicima obiteljske mirovine to nismo dopuštali, a oni to najviše, najviše trebaju. Iz tog razloga ne vidim razloga zašto ne bi dopustili puno radno vrijeme, odnosno da korisnici obiteljske mirovine ne budu sputani na pola radnog vremena. Razloga je tome više. Mi u pravilu kad mislimo o obiteljskim mirovinama, mislimo o mirovini koju je baka naslijedila od djeda zato što ona nije imala mirovinu i to je najdio populacije i to je najveće siromaštvo koje imamo u Hrvatskoj po pitanju umirovljeničke populacije, a te žene često puta bivaju angažirane baš za čišćenje hotela prije same turističke sezone, za one hotele koji su otvoreni sezonskog karaktera, evo, navodim baš nešto kao primjer. Prema tome, onda ja kao poslodavac potpišem ugovor na pola radnog vremena, a do, u biti plaćam joj dvostruku satnicu, ali de facto samo na pola radnog vremena, dakle malo se izigrava taj propis, a umjesto da ga izigravamo, ajmo ga napraviti legalnim pa dat tim ženama puno radno vrijeme, to je stvar ionako sezonskog karaktera. Ali ću navesti jedan drugi primjer o kojemu se malo priča, ali je puno bitniji i puno dramatičniji i nema puno korisnika, a to su obiteljske mirovine po smrti ne umirovljenika, dakle čovjeka koji je već stekao pravo na mirovinu nego po smrti osiguranika. Govorimo o mladoj ženi koja je 89. g., koja zato što ima više od troje djece ima pravo na mirovinu prije 50. g. života, ali joj je onemogućen ulazak u svijet rada ili odustanak od mirovine supruga koji je, recimo, poginuo u prometnoj nezgodi koji je isto njena generacija, što mislite, koliko je on mogao imati staža? Dakle, primala bi po koeficijentu 0,7, plus najnižu mirovinu, a mora uzdržavati četvero djece. I sad da to činimo nekom kompatibilnima samo na pola radnog vremena. Ja apeliram, zbilja, da konačno donesemo takav zakon da favoriziramo u odnosu na ostale obiteljsku mirovinu da bude kompatibilna sa radnim odnosom čak i bez dobne granice jer to ima većina europskih država na koje se mi pozivamo. Većina europskih država smatra nekompatibilnost radnog odnosa sa prijevremenim mirovinama i sa starosnim mirovinama jer ako neko prima starosnu mirovinu onda je facto i doprinio svojim doprinosima samo 15.g.. I on tog trenutka generacijski nije solidaran kad stupi u radni odnos iako mi to prihvaćamo i neka to ostane bez daljnjega, ali ovdje je riječ o sustavu generacijske solidarnosti, to je naš mirovinski sustav u onom prvom mirovinskom stupu. Prema tome, onog trenutka kada govorimo o generacijskoj solidarnosti možemo govorit o osobnim mirovinama, ali kod obiteljskih mirovina moramo biti puno solidarniji, pogotovo zato što Hrvatska ima jednu veliku tradiciju kod obiteljskih mirovina za nešto što se je davno prije nekoliko stoljeća nazivalo „krušnim zajednicama“. Kada u selu žena koja bi ostala udovica je bila zadužena da za čitavo selo peče kruh jer bi joj ostalo malo brašna da bi mogla i svoju djecu prehraniti jer muža nema. Ovo moje nije dakako seksistički ispad nego čista tradicija da se vidi koliko dugo mi imamo obiteljsku tradiciju u obiteljskoj pomoći. Evo zahvaljujem.
Replika, gđa. Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Poštovani kolega, vaše izlaganje koje je zapravo navelo par konkretnih primjera potaknulo me da kažem odnosno vi ste zapravo poentirali ono što sam ja htjela reć, a nisam stigla, a to je da ovaj zakon zapravo zamagljuje pravu svrhu njegovog donošenja. Želimo li mi kroz ovaj zakon socijalno bolje zaštititi korisnike obiteljskih mirovina, jel to cilj ili mu je cilj omogućiti umirovljenicima da eto više sudjeluju u tržištu rada kako bi se smanjila njihova socijalna isključenost, kako bi dodatno doprinijeli svojim znanjima mlađim generacijama ili nešto treće, kompenzacija radne snage na tržištu rada onih mlađih koji su davnih dana napustili Hrvatsku? A također ste otvorili jedno drugo pitanje kojeg se nismo dotaknuli u raspravi, a to je da se svi naši zakoni donose bez odgovarajuće analize učinaka propisa i bez konkretnih statističkih podataka koliko će biti pripadnika koje skupine zahvaćeno pojedinom odredbom, imate li vi takvih, takvih saznanja?
Fala. Odgovor.
Zahvaljujem. Što se tiče, što se tiče samog utjecaja na tržištu rada potpisujem ono što piše u tekstu obrazloženja zakona. Dakle, neće imati veliki utjecaj na tržište rada, a to je procjena. A druga stvar, na kraju krajeva predviđena je i evaluacija na iduće, na iduće 2.g. da vidim na čemu smo, tako da, jer kad se i busamo u prsa, kad govorimo o povećanju broja osiguranika ne, to nije baš zbog broja novozaposlenih nego baš zbog tog dopuštanja, dopuštanja do pola radnog vremena onima koji do sada imaju osobne mirovine i koriste ih, ne. Tako da činjenica je da je to sigurno više utjecalo na tržište rada od ovoga što se sada, što se sada predlaže, ne. S time da kažem, po meni bi trebala u tom dijelu postojati pozitivna diskriminacija na način da se obiteljske favoriziraju u odnosu na ostale, evo.
Hvala. Nemate više replika. Sad je na redu g. Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, g. ministra nema, sa suradnicima, kolegice i kolege. Prvo bi rekao da se sa ovim prijedlogom zakona sigurno slažemo uz još nekoliko dopuna koje su danas iznijeli kolega Vidović i kolega Fabijanić i u tom smislu ćemo napisati i amandmane. Ono što me stvarno smeta i jako me smeta to što ponovo govorimo o onome što je bilo odnosno što bi trebalo biti odnosno što je trebalo biti, pardon, a nije. Ima tu jedan dio kolega u sabornici koji pričaju i ponašaju se kao jučer navečer engleska reprezentacija. Oni su pobijedili, ali to što su pokrali Dance to nema veze. To što su pobijedili na prijevaru to nema veze. Ne možemo sa takvim argumentima izlaziti u javnost i takve argumente iznositi u saboru. Govorite o rastu mirovina 13%, 17% u proteklih 5.g., kolko je to stvarno rast mirovina? Kad gledamo u nominalu mirovine su rasle nekoliko kuna, nekoliko desetaka kuna, nekoliko stotina kuna. Da li je rasla kupovna moć? Da li su naši umirovljenici sposobniji da kupe više robe? Mislim da nisu i to treba govoriti, o tome treba govoriti. Govorili ste da će sada moći gotovo svi raditi. A tko će moći raditi? Oni koji stvarno mogu raditi, koji su sposobni raditi i kojima to zakon dozvoljava. Evo postavljam pitanje, što se dešava sa invalidima rada? Zamolio sam maloprije prijatelja da mi pošalje svoju obavijest o mirovini. Njegova mirovina je 1.255 kuna. Žena ima minimalac od 3.400 kuna. Jedno dijete je na 4.g. fakulteta, jedno dijete je na 2.g. fakulteta, pa vi vidite što oni mogu napraviti, a on ne može nikako raditi, niti zaraditi. Ponavljam, ima 1.255 kuna penzije odnosno mirovine i kad to sve skupa zbrojite žive sa otprilike 4.600 kuna. Da li je to normalno? Takvima trebamo pomoći. Ja razumijem i ova inicijativa je dobra koja je u ovom zakonu navedena, međutim motivi su zapravo pogrešni. Mi ovdje uporno rješavamo samo posljedice, a posljedice su male penzije i to opet samo za nekolicinu naših penzionera, nekoliko tisuća, ali za one koji su najugroženiji nismo riješili problem. A nemojte zaboraviti da zbog toga što nismo riješili njihove probleme stavljamo u probleme i njihove obitelji, njihovu djecu koja su prisiljena umjesto da se školuju i da ostanu u Hrvatsku seliti se u Irsku, Švedsku, Dansku, Norvešku, Njemačku i gore raditi sa SSS da bi mogli preživjeti i da bi doma ocu i majci slali novac, a oni dobivaju penziju u Hrvatskoj da bi oni mogli preživjeti u Hrvatskoj, o tome trebamo govoriti. Bilo bi izvrsno kad bi ovaj zakon išao samo za time da rješavamo deficitarna zanimanja i da sve one penzionere koji imaju znanja sa za deficitarna zanimanja da njih zapošljavamo, međutim mi ćemo zaposliti sve one penzionere koji nemaju od čega živjeti, koji moraju raditi da bi preživjeli i tu je problem. Motivi su nam skroz pogrešni. Ne znam dal ćemo u nekom sljedećoj verziji zakona u nekoj novoj verziji koja će bit pred nama imati rješenja i tih problema vezane i za invalide rada i za njihove obitelji, dal ćemo imati rješenja i za onaj dio populacije o kojem je govorila kolegica Mrak Taritaš i dal ćemo krenuti stvarno u nekakve promjene, ne samo u dijelu mirovinskog sustava nego u dijelu i javne uprave i socijale i obrazovanja i zdravstva i svega ostalog što nije trenutno dobro.
Hvala. Gospođa Dalija Orešković, replika.
Hvala. Uvaženi kolega. Evo i vi ste poentirali na tome da je zapravo prava suština ovog zakona to da spašavamo one koji su socijalno ugroženi zato što imamo poraz i socijalne politike i sustava mirovinskog osiguranja sa mirovinama koje nisu dostojne bilo čije starosti, a ne omogućavanje vitalnim umirovljenicima da se i dalje nečim aktivno profesionalno bave. I to zapravo demantira ono što se govorilo u raspravama iz vladajućih krugova koji su čak i uspoređivali postotak rasta mirovina za vrijeme njihove vlade uspoređujući sa onom prethodnom. Dakle, niti jednom našem umirovljeniku koji je prisiljen kopati po kontejnerima ili spada u ovakve primjer kao što ste i vi naveli, apsolutno ništa ne znači par postotaka gore ili dolje za vrijeme ove Vlade.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Evo naša uvažena kolegica je spomenula 13% rast mirovina odnosno 17% za one sa najmanjim mirovinama, međutim kada to stavite u kontekst pet godina onda vam to otprilike ispada godišnje nekih 2, 2,5%. … [[Govornik se ne razumije.]] pa znate koliki je rast cijena, koliko je u međuvremenu rasla cijena kruha, koliko je rasla cijena mlijeka, koliko je rasla cijena ulja? Umirovljenici ne mogu od toga živjeti to nam mora biti jasno. I ukoliko to nećemo mijenjati i ukoliko nećemo napraviti velike promjene, ukoliko nećemo povećati broj zaposlenih na jednog umirovljenika neće biti dobro, n za one koji su trenutno u mirovinu, a ni za nas koji ćemo uskoro ići u penziju.
Hvala. Gospođa Anka Mrak Taritaš, replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolega Pavić. Dakle, problem je značajno veći i dublji nego što se to površinski vidi. Mi svi pristajemo i afirmativno govorimo dobro da se mijenja zakon, dobro da nešto radimo, ali to je samo vrh sante leda, problemi su znatno dublji i znatno ozbiljniji. I zbog toga je dobro da ste i naveli ovaj primjer, ali ono što sam sigurna strašno puno umirovljenika je prisiljeno raditi i rade na crno i nisam sigurna da ćemo ovim zakonom mi uspjeti da taj rad koji oni danas rade na crno se pretvori u nešto drugo, tu bi trebalo napraviti nekakav iskorak i vidjeti što se tu može napraviti. Prema tome, mislim da bi bilo dobro o tome porazmisliti i vidjeti kako da smanjimo taj rad na crno, ovim to nećemo uspjeti i vidjet ćemo kako će se i vladajući odnositi prema amandmanima koje ste najavili. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Taj prijedlog je sigurno dobar jer gledajte ajmo krenuti od invalida rada, oni na nekim radnim mjestima ne mogu i ne smiju raditi, ali sigurno postoje radna mjesta na kojima mogu raditi i za takva radna mjesta bi trebali moći dobiti potvrdu liječnika. Međutim, oni danas ne mogu dobiti potvrdu liječnika ni za jedno radno mjesto i oni ne mogu nikako raditi, znači invalidi rada koji su umirovljeni ne mogu više uopće raditi. a sa mirovinama koje su u rangu 1.200, 1.500 kuna slažemo se da oni ne mogu živjeti. Prema tome, reforma u tom dijelu, promjene u tom modelu nekakvih promjena modela da se u zakonu nešto promijeni, da se definira tko, gdje, kako može raditi, kada može raditi, pod kojim uvjetima može raditi sigurno bi dobrodošlo.
Hvala lijepa, nemate više replika. A sada je na redu gospođa Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani članovi Vlade i HZMO-a. Evo pred nama je Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju i ono što treba svakako napomenuti da ove izmjene doprinose kvaliteti ovog zakona i zapravo je ovim omogućeno da i korisnici obiteljskih mirovina mogu dodatno raditi odnosno ostvarivati još dodatnih 4 sata i biti u svijetu rada što duže. U prethodnom razdoblju je to bilo omogućeno samo osnovnim korisnicima odnosno nositeljima mirovinskog osiguranja koje su ostvarili temeljem ostvarenih prava. Na ovaj način dodatno ono što sam kazala korisnici obiteljske mirovine, a ima ih preko prema sadašnjoj statistici oko 230.000 po zadnjim podacima koje ja imam, a to je kad pogledate 1/6 ukupno osoba koje ostvaruju pravo iz mirovinskog osiguranja. Ja bi napomenula koje su prednosti ovog rada i na ovaj način što se postiže za nositelje ovakvih prava. Naime, osobe koje na ovaj način ostvaruju one uplaćuju doprinose jednako kao i svaka druga zaposlena osoba kako mirovinsko tako i zdravstveno osiguranje. Ono što treba još reći da u tom sustavu svaki korisnik može nakon određenog vremena nakon najmanje godine dana koji je radio dodatno može zatražiti ponovno obračun za mirovinu i s tom naznakom da ta mirovina nova ne može biti niža od prethodno ostvarene mirovine. Što je evo još dodatni bonus da se na taj način mogu mirovine podići. Ono što bi ja htjela napomenuti da je u mandatu ove Vlade kada govorimo sigurno da mirovine trebaju biti, trebale bi biti veće i bilo bi dobro da su veće, međutim kad pogledamo da je evo aktualna vrijednost mirovine od 1. siječnja 2021. povećana za 0,56% reći će netko to je malo međutim to se povećava za od 1. siječnja pa onda tako po analogiji i od 1. srpnja, ali isto tako ono što se povećavalo to su i odluke o osnovicama za određivanje recimo najniže mirovini za jednu godinu mirovinskog staža, pa onda podigla se osnovica za određivanje naknade zbog tjelesnog oštećenja i usklađivanja novčanih naknada zbog tjelesnog oštećenja, pa je i tu došlo do povećanja. Dakle, to je sve masa koja, koju treba moći osigurati. Isto tako povećala se i odluka o visini najniže mirovine hrvatskom branitelju iz Domovinskog rata za godinu 2021. gdje je ona određena od najniže od 2.558,25 kuna te je isto tako bitno da se na taj način povećavaju i nominalni iznosi kako bi se poboljšao status svih tih kategorija umirovljenika. Kada govorimo sigurno je važno da je, da se na ovaj način umirovljenici mogu ostvarivati i da taj broj bude što veći i sigurno je jako važno da isto tako ti umirovljenici rade regularno dakle da to ne bude rad na crno jer na taj način se onda poboljšava cjelokupna kako u mirovinskom fondu tako i omogućeno je zapravo da imamo što kvalitetniju i uređeniju državu.
Hvala. Gospodin Šašlin replika.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice, evo sigurni smo da će se ove izmjene i dopune zakona poglavito u segmentu korisnika obiteljskih mirovina vrlo pozitivno odraziti na stanje odnosno u sektoru turizma gdje imamo povećanu potrebu za zapošljavanje i da gdje ove godine očekujemo puno bolje rezultate. Međutim, ono što bih ja istaknuo to je isto tako potreba, velika potreba za dodatnom radnom snagom odnosno nedostatak zaposlenika u sektoru poljoprivrede poglavito u ruralnim prostorima Slavonije, Baranje odakle i sam dolazim gdje se osjeća taj nedostatak ljudi i gdje se ovim izmjenama na neki način omogućava korisnicima obiteljske mirovine da dodatno ovo upravo što ste rekli, da rade legalno na tim poslovima poglavito u sezonskim poslovima i svim onim u poljoprivredi. Volio bih čuti vaše mišljenje. Hvala.
Hvala. Odgovor izvolite.
Tako je, hvala vam lijepo zapravo što ste dopunili i taj segment jer je upravo i to jako dio koji nije pokriven i za koje je potrebna dodatna radna snaga. I na taj način se omogućava upravo da proizvođači i mogu pronaći radnu snagu, da je mogu adekvatno nagraditi i da mogu to legalno raditi kako to treba biti i na taj način se mogu dopuniti kućni ovaj budžeti i u ovom slučaju i za korisnike obiteljskih mirovina kao i inače umirovljenika koji su to ostvarili svojim radom.
Gospodin Fabijanić.
Uvažena kolegice vi ste se osvrnuli na, u svojoj raspravi na činjenicu koja je vezana za ponovni izračun mirovine ne. Dakle, oko same primjene propisa koje bi trebali donijeti u saboru. Da, vrlo je bitno kako će se određeni propis primijeniti ali ja osobno ne vidim da bi ta mirovina mogla biti manja uzimajući u, ako se uzme jedno načelo u obzir, a to je načelo stečenoga prava. Naime, obiteljska mirovina ja određena mirovinskim koeficijentom koji je određen na temelju [[Upadica: Broja članov.]] prije toga osobne mirovine koju je imao supružnik. Prema tome, ona je izračunata na temelju tog koeficijenta. Iz tog razloga eventualni budući plaćeni doprinosi bi se trebali zasebno obračunavati i pridodati na ono što jest mirovina koja je već izračunata, tako da to nije sporno. Sporno bi bilo ako to ne interpretiramo, to još uvijek iz ovog propisa ne možemo, ne možemo vidjeti.
Fala. Odgovor.
Da, možda iz ovog propisa ne, ali dosadašnji propis je to tako regulirao za stvarne nositelje mirovina odnosno korisnike mirovina koji su to ostvarili svojim radom, ali mislim da bi to po analogiji trebalo biti i za ove korisnike obiteljske mirovine jer na ovaj način, mislim da bi na taj način stimulirali dodatno onda da se te i takve osobe zaista vraćaju u svijet rada i da to pravo mogu onda još bolje koristiti. Evo to je moj, moj stav.
Hvala lijepa. Gđa. Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Uvažena zastupnice, u svom izlaganju govorili ste o postocima povećanja mirovina pri tom u potpunosti negirate da ta povećanja i postoci nisu značajno utjecali na životni standard naših umirovljenika, o čemu su govorili i drugi zastupnici. No mene je zasmetalo što ste tom prilikom rekli da takva izdvajanja predstavljaju jednu masu koju je potrebno osigurati. Pa da upravo u tome i jest problem. Ta masa se mahom osigurava u državnom proračunu zbog one neravnoteže između uplaćenih mirovina i onih koji idu po nekakvim posebnim propisima. Promjena tog omjera bi bila prava reforma u koju se niti jedna vlada do sada nije usudila upustiti. A kada govorimo i o toj masi iz proračuna i ona zahtjeva korjenite promjene, ne postoje za sada naznake da je ova vlada i vaša parlamentarna većina spremna krenuti u tom pravcu.
Fala, vrijeme. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, da kada se govori o ukupnim izdacima odnosno ukupnoj potrebi da bi se isplatile mirovine onda ono što su već i kolege i do sada i što vidimo iz proračuna zaista je dodatno osim uplaćenih doprinosa osigurati dodatna sredstva iz drugih poreznih izvora. I to je činjenica koja nije od jučer nego je ona već puno godina. I zapravo to ne bi trebalo biti sporno, trebalo bi biti sporno samo ukoliko nećemo povećavati broj zaposlenika koji će moći servisirati i doprinositi uplati u državni proračun kako za mirovinsko zdravstveno, tako i za poreze. To je osnova, dakle da se ovaj omjer od 1:27 promjeni čim prije, to je ono čemu svi trebamo težiti.
Hvala. Nemate više replika. Sada gđa. Majda Burić će govorit završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, poštovani zastupnice i zastupnici. Evo ja završno želim reći da mi je u stvari drago što je ova poprilično duga i ekstenzivna, usudila bih se reći, i većinom pozitivna rasprava pokazala da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju ima u stvari vrlo veliku potporu, usudila bih se reći, prema raspravama čak i jednoglasno. Drago mi je da smo svjesni dužeg, potrebe dužeg ostanka u svijetu rada jer to u konačnici znači i višu mirovinu. Međutim, podsjećam da je starosna mirovina za umirovljenika sa 40 i više godina staža bez međunarodnih ugovora da ona prema zadnjim podacima iznosi 4.780 kuna, što je značajan iznos i značajni udio u prosječnoj plaći RH, a to je 67,5% i to nije samo ekonomski benefit već naravno povećava i kvalitetu života. Međutim, ono što je također činjenica jest da svega svaki 5-ti hrvatski umirovljenik spada u tu kategoriju umirovljenika. Ovim izmjenama i dopunama omogućavamo korisnicima obiteljske mirovine kojih je 216.000 da rade ako žele i ako mogu raditi do polovice punog radnog vremena i da ujedno primaju mirovinu. Korisnici nisu samo starije osobe, stariji od 60.g., korisnici su svih dobnih skupina kad govorimo o korisnicima obiteljske mirovine, pa ih tako u dobnoj skupini od 25 do 59.g. ima oko 9.000. Također ono što treba reći jest da nakon stupanja na snagu ovoga zakona gotovo sve kategorije umirovljenika će moći raditi i ujedno primati mirovinu. I ja ću ih sada taksativno pobrojati, dakle tko to u Hrvatskoj već sada može raditi i primati mirovinu. To su korisnici starosne mirovine, korisnice mirovine za dugogodišnjeg osiguranika, dakle to je onaj koji ima 60.g. starosti i 41.g. staža, raditi i primati mirovinu mogu i korisnici invalidske mirovine zbog djelomičnog gubitka radne sposobnosti odnosno profesionalne nesposobnosti za rad, korisnici prijevremene starosne mirovine, sjećate se od 2018.g. sa stupanjem na snagu 1.1.2019.g., korisnici starosne mirovine ostvarene prema posebnim propisima, policijskih službenika, ovlaštenih službenih osoba, itd., a nakon što ovaj zakon stupi na snagu moći će raditi i ujedno primati mirovinu i korisnici obiteljske mirovine. I onda se postavlja pitanje, tko ne može raditi? Samo jedna kategorija koja ne može raditi i ujedno primati mirovinu, a to su korisnici invalidske mirovine s potpunom radnom nesposobnošću, dakle naglašavam s potpunom radnom nesposobnošću. Što se tiče danas spomenutog i utjecaja zapošljavanja umirovljenika na tržište rada i kako će to utjecati, utjecat će pozitivno jer takva iskustva već imamo budući da do sad već radi i prima mirovinu 18.000 hrvatskih umirovljenika. I nijedan mladi čovjek koji ulazi na tržište rada ne treba strahovati zbog toga što je hrvatsko tržište rada stabilno, međutim u prošla vremena recimo u vrijeme 2014.g. kada je nezaposlenost iznosila skoro 400.000 ljudi kada ih je toliko bilo na burzi, e u to vrijeme takvo rješenje u svakom slučaju ne bi bilo dobro po mlade ljude i predstavljalo bi svojevrsnu prijetnju. Međutim mi danas imamo stabilno tržište rada i to je pozitivno rješenje i drago mi je da je ova rasprava i pokazala da se svi u tome slažemo. Rezultat politika ove Vlade gdje posebno moram istaknuti mjere aktivne politike zapošljavanja jest i smanjenje broja nezaposlenih mladih koji je smanjen za više od duplo. Tako da uključivanje umirovljenika na tržište rada neće biti nikakva prijetnja, dapače samo je benefit. Evo još jednom mogu samo spomenuti da mi je drago da je ova rasprava pokazala usudila bih se reći jednoglasnu potporu izmjenama i dopunama prijedloga Zakona o mirovinskom osiguranju. Hvala vam.
Hvala lijepa. Gospođa Dalija Orešković sada će iznijeti završne stavove Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Nesporno je da će većina klubova i većina zastupnika podržati ovaj zakon i nije to sporno, no čini mi se da smo se ponovno u retorici negdje mimoišli, čini se da ponovno vladajući nisu čuli ništa od onoga na što je zapravo ukazivala oporba. A jedna od tih stvari nadovezuje se na tezu koju je iznijela govornica ispred mene u pojedinačnoj raspravi, a to je da dobre mirovine i mirovinski sustav ponajbolje čuvaju radna mjesta. I ono na što je ukazivala većina oporbenih zastupnika su problemi koji proizlaze iz tržišta rada i radnih mjesta, pogotovo u pojedinim sektorima. Dakle, ne radi se o tome da izmjene i dopune ovog zakona bilo koga u Hrvatskoj straše da zbog toga što rade umirovljenici mladi neće moć doć u priliku da nađu svoje radno mjesto, nego se radi o tome da u pojedinim sektorima mi zapošljavamo umirovljenike upravo zato što mladih radno sposobnih u naponu snage tamo više nema. Jedan od primjera je zdravstveni sektor gdje već danas imamo 12.000 zdravstvenih djelatnika barem prema sindikalnim i drugim stručnim profesionalnim udrugama iz tog sektora, prema njihovim podacima 12.000 ljudi nedostaje, pa je onda i ovakav jedan zakon zapravo jedna od mjera koje idu u prilog tome da se ovaj problem riješi. Međutim, to je samo kratkotrajan analgetik koji ne rješava problem upalnih procesa, a upalni procesi su sve one strukturne reforme koje je potrebno provesti, a o potrebi njihovog provođenja danas je govorio samo jedan zastupnik iz kluba IDS-a. Dakle, sve dok Hrvatska ne krene u pravcu reforme svog pravosuđa, svog generalnog društvenog i političkog sustava koje će uspostaviti veću ravnotežu i veću pravednost u sustavu, mi ćemo i dalje imati veliki odljev najkvalitetnije radne snage u zemlje kao što su to Njemačka i Irska, a to itekako ugrožava i stabilnost mirovinskog sustava i opstanak države kao takve. O tome je potrebno voditi računa i na ono na što sam ja posebno ukazala u raspravi je to da ovaj zakon iako sam po sebi dobar i tekst kad se čita, eto rekla sam s čime ga možemo usporediti sa vitalnim umirovljenicima koji žele na drugačiji način organizirati svoje vrijeme pod stare dane, međutim u suštini u realnosti u brojevima ovaj zakon nije takav. On se odnosi na jedan dio naših umirovljenika koji sami sebe time spašavaju od socijalnog siromaštva. I ne može jedan ovakav zakon zapravo donositi se uz hvalospjeve, a da istovremeno ne priznamo da postoji poraz i to teški državni poraz sustava socijalne sigurnosti i nekakvih socijalnih mjera koje su izostale tamo gdje su trebale biti. Ako to osvijestite i ako se obvežete da ćete u nekom nadolazećem razdoblju pozabaviti se i sa tim problemima, onda možemo reći da je ova rasprava bila konstruktivna, a sam prijedlog zakona unisono pohvaljen. Hvala.
I vama. Gospodin Davorko Vidović govori će završno u ime SDP-a.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da je ovaj prijedlog zakona prihvatljiv za SDP i da ćemo u tom smislu glasati za, ali ono što nisam stigao reći, a što mislim da je dosta važno da kažemo ne samo kao socijaldemokrati koji skrbimo i na neki način smatramo se glasnogovornicima i ljudima koji štite radna prava u ovoj zemlji, što se nadam da nije samo ekskluzivno pravo lijevih i socijaldemokrata nego svih koji radimo za nekakvo javno opće dobro, skrenuti pozornost na nešto što se može čuti kao svojevrsna, ha recimo osporavanje ovakvoga prijedloga zakona. Ja sam osobno pročitao neka mišljenja vezana za proširenje prava na rad umirovljenika, da se time ugrožava mogućnost konkurira zapošljavanju mladih ljudi na tržištu rada i prigovor da zapošljavanje umirovljenika može rušiti cijenu rada. Poznato mi je iz brojnih istraživanja da prvi prigovor ne stoji i da u zemljama u kojima ima zaposlenih više starijih da su i mlađi zaposleniji i jer se radi o potpuno različitim poslovima. I ne daj Bože da mi kao cilj imamo zaposliti što veći broj mladih ljudi na onim poslovima na kojima će se umirovljenici zapošljavat. Jel su to u najvećem slučaju, u najvećem broju slučajeva ipak rekao sam privremeni, povremeni, prekarni poslovi i tu je sada ono na što želim upozoriti. Gospodine ministre vi ste ministar i rada i mirovinskog sustava i socijalne politike, neobično je važno tu skupinu ljudi koja jest zbog nužde prisiljena najčešće i motivirana da ide raditi, da ih se ni na koji način ne zakida u bilo kojem njihovom radnom pravu, bilo kojem. Dakle, da se čuva njihovo dostojanstvo, ti stariji naši sugrađani koji će doći raditi u nekakav trgovački centar, slagat police, koji će raditi kao sobarica ili kao vrtlari po našim hotelskim kućama moraju biti potpuno jednakopravni, potpuno zaštićeni i ja apeliram da se maksimalna pažnja posveti dakle tim ljudima koji se pojavljuju i bit će ih sve više na tržištu rada u ovakvim oblicima, u ovakvim oblicima zaposlenja. Kada je riječ o motivima, zaštiti, interesima tih ljudi nije samo dostojna plaća, dostojni sigurni uvjeti važno je kako se i prema tim ljudima odnose poslodavci jer još jednom upozoravam, s ovog mjesta sam to već nekoliko puta rekao, položaj starijih ljudi pa i radnika je često puta diskriminatoran u odnosu na neke druge. Dakle, po dobi diskriminatoran što se, preko čega se narijetko olako prelazi, od šala, od pogrdnih imena itd., do podcjenjivati tih ljudi koji mogu davati i daju svoje vrijedne doprinose u poduzećima, u radnim zajednicama u kojima oni, u kojima su oni angažirani. Dakle, evo još jednom apel, prihvaća se ovo, apel da li će trebati u okviru zakonskih ovih normi ići sa još nekim dodatnim zaštitnim mehanizmima baš prema tim skupinama ili ne ili samo pojačano kontrolirati. Mi ćemo kao klub tražili smo i amandman da se izvijeste, da se kroz ovo praćenje primjene toga zakona obavijesti u kakvoj i u kojoj mjeri ovaj se provodi taj zakon i sa stanovišta upravo ovoga o čemu sad govorim zaštite radnih prava i dostojanstva tih ljudi.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HSS i Radničke fronte govorit će gospođa Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima, evo tek se sad uključujem u raspravu, a odluka da se uključim u raspravu je i motivirana određenim suglasjem s kojim se ovdje ne slažem. Dakle, predložene zakonske izmjene prema kojima će se dodatno proširiti krug umirovljenika koji mogu radit do polovice punog radnog vremena i primati puni iznos mirovine i na korisnike obiteljske mirovine ima i svoje negativne reperkusije. U obrazloženju se stvarno kaže da je nužna hitna intervencija u cilju omogućavanja dodatnog prihoda i smanjenja rizika siromaštva za korisnike obiteljskih mirovina. Znači postavlja se pitanje da li je ovo put kojim se treba ići da bi se ovaj cilj postigao ili je potrebno dignuti iznos mirovine jel, a ne omogućiti umirovljenicima da rade, ne da jedno isključuje drugo, ali moramo postaviti ipak pitanje jednog i drugog. I drugo što se još kaže da se treba citiram, osigurati dodatna radna snaga na tržištu rada uslijed pandemije. Znači ovdje se ponavlja ona stara floskula da nema radnika u Hrvatskoj, znači u zemlji u kojoj je 300.000 ljudi iselio tvrdi se da nema radnika i u potpunosti se ignorira činjenica da nije riječ o tome da nema radnika nego su radnici emigrirali zato što je riječ o niskoj cijeni radne snage. I nije točno dakle ono što se ovdje iznosi da neće doći do pada cijene radne jer sama zakonska inicijativa to navodi. Ne samo da se to navodi tu, nego imamo i u Nacionalnoj razvojnoj strategiji RH do 2030. godine dio koji navodi prioritete provedbe politike na području dostojanstvenog starenja i primjernosti mirovina, pa se tamo dostojanstveno starenje vidi u tome da se radi što duže, dakle a ne što kraće. I da nakon formalnog umirovljenika penzioneri mogu imati svoj mizernu imovinu, mirovinu dostojanstveno znači popraviti tu mirovinu kaže se radeći recimo ajmo reći na kasi Konzuma da se socijalna sigurnost u starosti zapravo ovdje predstavlja kao pitanje individualne odgovornosti, rizika i da trebaju dakle umirovljenici još raditi. Samo za usporedbu, znači ovdje isto kada se kaže da u našoj zemlji ima jako malo umirovljenika koji rade, da neko u Švedskoj, Danskoj ima više umirovljenika koji rade iz drugih razloga znači oni rade. To nije isti, nije ista situacija. Recimo kod nas bi prava mjera bila stvarno smanjivanje radnih sati, da se oslobode radna mjesta, da imamo mogućnost zapošljavanja novih ljudi. Znači recimo Island je reducirao radni tjedan s 40 na 35 sati, produktivnost nije pala, znači kad govorimo o tome koje mjere bi bile korisne nema razloga da se recimo ovakva mjera ne uvede. A ovdje se znači da tako kažem jel kako se ovdje lijepo kaže omogućava umirovljenicima da ostanu na famoznom tržištu rada što u našem slučaju uistinu znači snižavanje cijene rada. Jer zašto? Jer umirovljenici pod navodnike žele raditi za manje i još manje će sad biti radnih mjesta na mlade, a nastavak loših mirovina za umirovljenike jel evo dali smo vam da radite. To je i praksa dakle i strategija i politički smjer u kojem se ide. Ja ću samo podsjetit da prosječna mirovina u prosincu 2020.g. je iznosila 2.566 kuna. Znači da je to stvarno niska, niski iznos s kojim se ne može previše toga napraviti, da naša mirovina danas iznosi jedva 39% plaće dok je u tom mračnom socijalizmu iznosila 70% plaće i da to treba biti cilj, a ne omogućavanje umirovljenicima da i dalje radi. Početkom dakle 2021. je taj udjel prosječne neto mirovine u prosječnoj neto plaći čak pao na samo 37,4%, 2019. je recimo bio podatak da više od 52% umirovljenika je s mirovinom ispod linije siromaštva i da je bilo više od 180.000 umirovljenika koji su primali mirovinu manju od 1.000 kuna. Znači ovdje se otvara ta famozna jel radna snaga i tržište radne snage za one koji su socijalno ekonomski ugroženi i uopće, uopće ne treba mislim dvojiti, sama strategija to govori, sam ovaj dokument to govori da je ovdje riječ o tome da se tržište radne snage oplodi sa onima koji žele raditi za manje iznose. Hvala svima.
I na kraju ministar rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike g. Josip Aladrović imat će završnu riječ. Izvolite.
Hvala uvaženi zastupnici HS, uvaženi potpredsjedniče HS zahvaljujem vam se na pažnji i na konstruktivnoj raspravi. Ja zaista vjerujem da smo svi svjesni potrebe za osiguranjem veće razine socijalne zaštite svim našim građanima, ali isto tako i posebno za ovu osjetljivu skupinu umirovljenika koja nakon smrti bračnog druga odnosno izvanbračnog druga koji se nalaze u povećanom riziku od siromaštva uslijed značajnog gubitka prihoda. Proširenjem kruga umirovljenika koji mogu raditi uz istovremenu isplatu mirovine i na korisnike obiteljske mirovine na istovjetan način kao što je to regulirano za korisnike svih vrsta starosne mirovine osigurat će se veća razina socijalne sigurnosti i smanjenje rizika siromaštva ove osjetljive kategorije umirovljenika. Želim još jednom istaknuti kako će se omogućavanjem rada do polovice punog radnog vremena korisnicima obiteljske mirovine postići njihova veća socijalna uključenost u zajednicu i osigurati dodatna radna snaga na tržištu rada, što je vjerujem želja i stručne, a i političke javnosti. Ponovno naglašavam kako ovim prijedlogom zakona u mirovinskom sustavu dajemo dodatni doprinos usmjeren na osiguranje posebne zaštite ove posebno osjetljive kategorije umirovljenika. Zahvaljujem se još jednom svima na raspravi, te naravno pozivam sve da usvoje prijedlog zakona kojim će se dodatno unaprijediti položaj korisnika obiteljske mirovine. Hvala vam.
Hvala. Imate jednu repliku gđe. Peović.
Poštovani ministre, kako ocjenjujete da će pojava novih znači novih radnika na tom famoznom tržištu rada utjecati na cijenu radne snage? Znači na koji način bi mogli opravdati ono što cijelo vrijeme ovdje činite da neće doći do smanjenja cijene radne snage ukoliko se pojave umirovljenici koji žele raditi za niže, recimo na kasi „Konzuma“, a većina ljudi ne može preživjeti od te plaće, pa niti ne uzima to radno mjesto već odlazi vani. Sad ćemo imati umirovljenike koji će odlučiti se za takvo radno mjesto i pristati na tu cijenu rada umjesto da pritisnemo dakle to tržište radne snage da digne cijenu, mi ćemo pristati na ucjenu tržišta i sniziti cijenu upravo umirovljenicima.
Fala. Odgovor izvolite.
Zahvaljujem se na pitanju poštovana zastupnice Peović. Dakle, što se tiče cijene rada, dakle ne cijene radne snage nego cijene rada, tu moramo istaknuti da su glavna dva, dvije poluge koje određuju cijenu rada. Jedno je ponuda, drugo je potražnja za radom. Potražnja za radom u ovom trenutku uvelike je povećana uslijed gospodarske aktivnosti i značajno je veća od ponude. To možete vidjeti po svim, apsolutno svim trendovima na tržištu rada, od potražnje za radom, od povećanja broja osiguranika odnosno broja zaposlenih, od smanjenja broja nezaposlenih i to je glavna determinacija koja određuje cijenu rada. Ja vjerujem da vi ste pratili cijenu rada odnosno kako se kreće cijena rada u RH i zamjetan je kontinuirani rast u proteklom periodu i mi smo sigurni da ovaj segment koji nije toliko veliki ne može značajno utjecati na cijenu rada u negativnom kontekstu. Hvala.
Hvala i vama. Nemate više replika. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti i sada ćemo imati do 13 sati pauzu radi provjetravanja, a onda, onda nastavljamo sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. STANKA U 12,50 SATI Prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda, to je: - Prijedlog Odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje mogućih nepravilnosti u poslijeratnoj obnovi kuća, stanova i zgrada javnih namjena na području Republike Hrvatske; Predlagatelji su 44 zastupnice i zastupnici u HS-u na temelju čl. 5 i 6 Zakona o istražnim povjerenstvima. G. Grbin traži stanku vjerojatno.
Poštovani g. predsjedniče. Znam da je [[Upadica: Stanka, ne?]] pomalo neuobičajeno, [[Upadica: Stanka, ne?]] dopustite da kažem. Znam da je pomalo neuobičajeno s obzirom da sam predlagatelj po ovoj točki dnevnog reda, ali moram zatražiti stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a zato što držimo da se u ovom trenutku nisu stekli uvjeti za raspravu o ovom prijedlogu. Zbog čega? Naime, o ovom prijedlogu se nisu očitovali niti Vlada RH niti matična radna tijela, a kao što vidimo, ovdje nema niti nikoga tko bi predstavljao Vladu RH da znamo koji je njen stav. Ja znam da Poslovnik o radu HS-u dopušta da se o pojedinim točkama provede rasprava bez da se o tome očituju, bilo radna tijela, bilo Vlada RH, ali isto tako znam da to baš u parlamentarnoj proceduri nije uobičajeno. Zbog toga vas molim da odredite stanku i da zatražite od Vlade RH da pošalje predstavnika jer u protivnom, bojim se da će ova rasprava biti, da tako kažem, šepava. Odnosno, nedostajat će joj jedan bitan dio. Hvala.
Ja ću odrediti stanku od 5 minuta i bih vas zamolio samo da dođete ovdje pa da, da malo raspravljamo o tom problemu jer ovaj, i ja sam to primijetio , ali međutim, ajmo raspravljati o tom problemu. Dobro. U ime 44 predlagatelja govorit će g. Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Nažalost ne i uvaženi predstavniče Vlade RH jer kao što sam već rekao, Vlada RH se na prijedlog za osnivanje ovog Istražnog povjerenstva nije očitovala niti je danas poslala predstavnika. Što to znači? To znači da se Vlada RH boji onoga što bi ovo Istražno povjerenstvo moglo otkriti. A ovo Istražno povjerenstvo, iako se na prvi pogled bavi našom prošlošću, usmjereno je, prije svega, na našu budućnost i zato ću početi ovaj govor koncentriranjem na ono što se događa danas, čemu svakoga dana svjedočimo, a to su brojni problemi koji se događaju sa obnovom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske, Zagrebačke, Karlovačke, a pogotovo Sisačko-moslavačke županije jer se Hrvatska trenutno nalazi u procesu, možda i najvećem procesu kojeg je imala do sada kada govorimo o obnavljanju nekog područja nakon određene katastrofe, bila ona prirodna nepogoda ili bila ona rat. Kažu da pametni uče na tuđim greškama, oni malo manje pametni, na vlastitima, a oni koje nećemo imenovati, ne uče ni na čemu. E, mi želimo, kada već nismo u stanju učiti na tuđim greškama, da RH uči na vlastitim greškama. 29.12. 2020. g. Baniju je, Sisačko-moslavačku županiju pogodio razoran potres od 6,2 stupnja po Richterovoj ljestvici. Posljedice tog potresa su bile ljudske žrtve, nažalost mrtvi, ali isto tako i brojni ozlijeđeni. Vjerujem da svi još jednom možemo i moramo poslati sućut obiteljima stradalih i svim onima koji su pretrpjeli ozljede u ovoj katastrofi, zaželjeti što brži oporavak. Međutim, osim toga, područje, prije svega Sisačko-moslavačke županije, Siska, Petrinje, Gline i okolice doživjela je ogromna materijalna razaranja. Ljudi su ostali bez krova nad glavom. Međutim, ono što je strašno u svemu tome je kada vidimo da su ljudi kojima su nekretnine obnavljane prije 15-ak, 20, 25 godina koje bi po standardima koji su u Europi i RH u tom trenutku bili na snazi, trebale biti građene na način da se mogu oduprijeti potresu kada su se i te nekretnine rušile, srušile, oštetile. Vjerujem da nisam jedini kojim se usjeklo u pamćenje slika jedne naše kolegice koja dolazi do nekretnine koja je prošla obnovu i rukom prolazi po betonskim dijelovima te nekretnine, a oni se mrve. Beton koji bi trebao izdržati potres mrvi se na običan dodir ruke. Poštovane kolegice i kolege, netko za to mora odgovarati, ako već ne kazneno jer su naša tijela, naše institucije za koje mnoge zagovaramo da rade svoj posao taj posao propustile raditi onda barem da ta odgovornost bude utvrđena na razini političke i moralne odgovornosti. Poštovane kolegice i kolege, cilj osnivanja ovog istražnog povjerenstva je u formalnom obliku naveden u samom prijedlogu i ja ću o tome govoriti, međutim ono na što se taj cilj može svesti su tri stvari. Prije svega da utvrdimo je li poslijeratnoj obnovi bilo propusta, a onda da oni koji su za taj propust odgovorni, ako nije zastupila zastara ili neki drugi razlog koji bi bio zapreka kaznenom postupku, da ti odgovorni budu i sankcionirati. To je prvi, ali ne i najvažniji razlog. Druga dva razloga su daleko važnija, jedan je da osiguramo da oni ljudi koji žive u obnovljenim nekretninama da li na Baniji ili negdje drugdje u RH mogu biti sigurni u svojim domovima. I treći razlog je da naučimo lekcije iz onoga što se događalo krajem devedesetih i početkom dvije tisućitih godina i da te greške u ovoj obnovi koja je pred nama koja će biti teška desetke milijardi kuna naprosto ne ponovimo. Kao što sam rekao, pametni uče na tuđim greškama, malo manje pametni na svojima, a oni treći na učen ni na čemu. Hajdmo stati u skupinu ovih koji su na nekim graškama naučili. Kada smo govorili o ovome, kada smo predlagali osnivanje istražnog povjerenstva vladajući i Vlada RH su nam govorili da je to nepotrebno pa da takvih nekretnina nema puno koje su bile oštećene u potresu, a obnovljene su tijekom obnove. Nažalost točnu brojku mi ne znamo niti danas jer Vlada RH nije iskoristila ovih pet mjeseci kako bi pripremila jedno ozbiljno očitovanje, ako ni zbog čega drugoga, a onda da nas demantira, da kaže niste u pravu. Nijedan ili tek jedan ili dva objekta koji su prošli obnovu srušeni su. Vlada RH to nije napravila. Zašto? Na to pitanje ne mogu odgovoriti, ali mogu pretpostaviti da se boji onoga što bi takvo istraživanje pokazalo. Drugo o čemu smo govorili je činjenica koju smo prije nekoliko mjeseci mogli svojim očima vidjeti, a naši dragi sugrađani sa područja Šibensko-kninske županije i osjetiti, a to je da nisu samo Grad Zagreb i Banija područja RH koja su seizmički aktivna. Svi smo u školi učili o velikom dubrovačkom potresu, vjerujem da se većina nas sjeća onoga potresa u Kninu i brojnih drugih potresa koji su pogodili RH. Potres na području crnogorskog primorja i Dubrovnika ja ga se ne sjećam taman sam se rodio na dan kad je bio drugi jaki udar tog potresa, ali znam nešto o njemu, kao što znaju i brojni drugi, pogotovo oni koji su ga doživjeli. Hrvatska je seizmički aktivna zemlja, trese se od Rijeke do Cavtata, trese se oko Zagreba, a brojna ta područja koja su seizmički aktivna su nažalost bila i ratom pogođena područja, na njima je nakon rata provedena obnova. Zato i spominjem područje Šibensko-kninske županije jer je ono primjer upravo je ono primjer područja je nakon rata provođena obnova. Mi želimo ovim istražim povjerenstvom utvrditi koliki je broj takvih nekretnina koje nisu izvedene po pravilima struke i da iskoristimo ovaj trenutak kada već idemo u obnovu da pomognemo tim ljudima koji u tim nekretninama žive kao bi živjeli sigurnije i kako bi osigurali da ako se ne daj Bože ovaj potres dogodi na njihovom području, ne stradaju njihove kuće. Kod potresa mnogi će reći, slušao sam seizmologe kada su govorili o tome, pogotovo nakon zagrebačkog potresa i potresa u Sisačko-moslavačkoj županiji da je na ovom našem području pitanje ne hoće li se potres dogoditi nego kada će se taj potres dogoditi. Naša je obveza tada da ne kažemo da je potres viša sila i da za višu silu ne moramo odgovarati, već da kažemo ajmo prevenirati i spriječiti posljedice jer potres priječiti nećemo, ali urušavanje kuća, urušavanje zgrada možemo. Ne djelovati učiniti grijeh propustom ovdje je potpuno neodgovorno, potpuno društveno neprihvatljivo kao što je bilo i društveno neprihvatljivo ponašanje onih koji su tijekom obnove krajem 90-ih i početkom 2000-ih godina namjerno i svjesno u nekretnine stavljali slabiju armaturu, koristili lošiji cement i na taj način ugrozili život i zdravlje drugih. A takvih je bilo, takvih je bilo. Neki do njih su čak izašli u medije i govorili kako se radilo. Jedan od njih je prije nekoliko dana i uhićen u ovoj akciji koja se dogodila u Zagrebu. Pokazalo se da neke stare navike teško odumiru. Naša je obveza kada znamo da su se takve stvari događale pokušati utvrditi i spriječiti da se ponove i otkloniti njihove posljedice. I to je jedino što mi predlagatelji ove inicijative želimo da se stvari koje su se događale ne ponove, da tamo gdje su posljedice otklonjive iste i otklonimo i u konačnici da oni za koje, kao što sam rekao, ne postoji zapreka za vođenje kaznenog postupka budu sankcionirani. Stvar je jasna. Imate mogućnosti pristati na osnivanje ovog istražnog povjerenstva, imate mogućnosti pomoći nam da otkrijemo što se događalo ili ćete okrenuti glavu na drugu stranu, ali ne od nas koji smo predložili ovo istražno povjerenstvo već od svih onih ljudi čije su nekretnine stradale u potresu i od svih onih ljudi koji žive u nekretninama koje su nesigurne, a na području gdje se potres može dogoditi bilo kada. Ja vas pozivam, apeliram na vas, već više puta sam rekao demantirajte me, pa ću reći i danas, demantirajte me kada tvrdim da nećete imati hrabrosti da ovo istražno povjerenstvo osnujemo i da pokušamo odgovoriti na pitanja što se dogodilo i kako to u budućnosti spriječiti. Hvala vam.
Fala i vama, ostanite jer imate niz replika. Prvu repliku je tražila gđa. Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grbin, vi ste svoje uvodno izlaganje započeli sa obnovom koja je započela u Gradu Zagrebu i na području Banije odnosno Banovine, tako ste nekako rekli uvodnu rečenicu. Ja vas nažalost moram demantirat. Obnove u Gradu Zagrebu nema, a nažalost nema i na području ni Banije ni Banovine. I u Gradu Zagrebu je od potresa još malo pa ćemo otprilike godinu i pol dana računati, a bojim se i da ćemo i na Baniji i Banovini ti siroti ljudi biti u kontejnerima na ovim vrućinama odnosno po zimi u hladnoćama. Dakle, obnove sustavne nema, ona nije počela i sigurna sam da je jedan od ove rasprave koja treba biti, koja će danas biti da ukažemo na to i da pitamo gdje je, što je i kad će nešto započeti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor izvolite.
Zahvaljujem poštovana kolegice i prihvaćam kritiku u pravu ste, obnova nije počela. Svi smo ostali šokirani prije nekoliko dana na onu raspravu između novinara i ministra gdje je novinar govorio o tome da je uklonjeno 3 objekta, a ministar mu je rekao ne, ne, u krivu ste, tek smo dva objekta uklonili, godinu i 3 mjeseca nakon što je Zagreb pogodio potres. Na Baniji je stanje puno teže jer su nekretnine tamo bile u lošijem stanju, između ostalog i zbog loše provedene poslijeratne obnove, a i zbog toga što je stanovništvo na tom području slabije imovinske situacije i nije moglo na adekvatan način ulagati u održavanje svoje imovine. Naprosto nije moglo, ne nije htjelo, nije moglo, ljudi za to nisu imali sredstava. Da, mi danas moramo poslati snažnu poruku da se obnova mora ubrzati, ali ako vladajući to ne budu slušali o tome ćemo raspravljati i na jesen i na zimu i dok god bude trebalo.
Fala lijepa. Gospodin Miro Totgergeli replika.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Grbin, puno ste pričali, ali malo o tome zašto ste uopće predložili osnivanje povjerenstva? Ovaj prijedlog ste napisali 3 tjedna nakon potresa. Niste nam dali argumente zašto bi trebali imat povjerenstvo, ali vi u stvari kroz svoju priču ne želite priznat hrvatskoj javnosti da kad ste pisali ovaj prijedlog pisali ste ga jedino iz politikanskih razloga. Pred nama su bili lokalni izbori i htjeli ste nešto malo ušićarit pred te lokalne izbore i napisali ste ovakav prijedlog u kojem nema ni mišljenja struke, ni pravih podataka jer ih nije moglo ni bit 3 tjedna samo nakon potresa. U tom trenutku vam je manje bilo u interesu razmišljanje o tome što prolaze hrvatski građani na tom području, a više ste bili posvećeni tome kako politički poentirat.
Vrijeme, hvala. Izvolite g. Grbin.
Poštovani kolega Totgergeli, vaši stavovi su kao u onom vicu „jel vjerujete vlastitim očima ili meni“. E pa poštovani kolega ja vama ne vjerujem, vjerujem vlastitim očima, vjerujem onome što sam i sam vidio kada sam bio na tom području, vjerujem onome što su vidjeli drugi koji su bili tamo, a prije svega vjerujem građankama i građanima Sisačko-moslavačke županije koji su govorili o svojem iskustvu sa nekretninama koje su prošle obnovu, ali nisu preživjele potres.
Gospodin Ivanović.
Mi smo.
O pardon.
Nisam završio.
Da, da, možete nastaviti, imate vremena.
Mi smo '90.-tih godina u Hrvatskoj imali standarde koje smo morali poštivati. Ti standardi su na našem području bili bazirani na činjenici da je ono seizmički aktivno i svatko tko je gradio morao se tih standarda pridržavati. Mi zato sada želimo utvrditi zašto to nije bilo učinjeno, tko je to dopustio, tko to nije kontrolirao? Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grbin, evo i sad ste i sami rekli da ste se svojim očima uvjerili u neke stvari, pa ću vam postaviti 3 vrlo jednostavna pitanja. Prvo, koliko je kuća obnovljeno u poslijeratnoj obnovi na Banovini, kolko je kuća dobilo žutu i crvenu oznaku nakon potresa na Banovini i kolko je kuća srušeno u potresu srušeno u potresu 28. i 29. prosinca 2020.g.?
Izvolite odgovor molim vas.
Zahvaljujem poštovani kolega Ivanoviću. To su podaci koje bi u svakoj normalnoj državi u brojku dala vlada u svojem očitovanju na prijedlog, u svakoj državi. To je posao Vlade RH. Ovo nije bilo politikanstvo. Da smo mi htjeli politizirati, skupili bi potpise i stavili bi ovu točku na dnevni red prije lokalnih izbora, ali nismo to htjeli upravo zato da ova priča ne postane politiziranje, upravo zato da o njoj možemo raspravljati sine ira et studio, razložno. Ali za to treba minimum minimuma kooperacije Vlade RH koja će nam dostaviti podatke koje ona vodi. Pa nama se ne odgovara niti na zastupnička pitanja. Mi tražimo te podatke o kojima vi govorite, a ne dobijamo odgovore. Predsjednik sabora redovito mora požurivati Vladu RH da radi ono što [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] je njen posao, a ona to neće.
Gospodin Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin kako tumačite činjenicu da se opet danas nije pojavio predstavnik Vlade. Dakle, to je kršenje Članka 12. Zakona o vladi i Članka 122. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora. Dakle, da li je to naprosto pitanje njihovog prijezira prema demokraciji, prema saboru ili je prijezira prema stanovnicima Banije ili Banovine o kojima i o čijoj dobrobiti bismo danas trebali ovdje govoriti. Kako tumačite taj nemar i zapravo jedno ovako uvredljivo ponašanje Vlade RH?
Odgovor molim vas.
Pa mislim da ste u svom pitanju uvelike i dali odgovor. Ovo je prijezir, prijezir prema demokraciji, prijezir prema Hrvatskom saboru, prijezir prema stanovnicima potresom pogođenih područja, ali isto tako prijezir i prema svima onima koji na čitavom teritoriju RH žive u nekretninama koje su bile predmet obnove, a koje potres može pogoditi i sutra i koji sutra mogu doživjeti sudbinu onih kojima su nekretnine stare 10-tak, 20, maksimalno 25 godina, obnovljene i trebale su biti sigurne. Trebale su biti sigurne. To je ključno. Trebale su biti sigurne. Još od Hamurabijevog zakonika postoje pravila za građevinare koji neadekvatno i loše rade svoj posao. Naravno da ne zagovaram kazne koje su bile predviđene tamo to bi bilo suludo, ali prije više od 2 i po tisuće godina, prije 3 tisuća godina je prepoznato da se za loše obavljen posao mora odgovarati.
Hvala. Gospođa Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Grbin, pa dobro je da danas ovdje o ovome raspravljamo ovdje u Hrvatskome saboru zato što to pokazuje da smo odgovorni prema svim onim građanima koji su prošli poslijeratnu obnovu. Svima onima koji su u strahu što će se dogoditi sa njihovim domovima ukoliko se tlo malo jače strese kao što se je nažalost stresno na području Banovine ili evo konkretno ću uzeti epicentar Strašnik za primjer. Upravo na tom području ima veliki broj obitelji kojima su stradale ne jedna nego više kuće koje su poslijeratno obnavljane. One su stradale u ovom potresu i oni su se našli kao i svi drugi njihovi kolege i susjedi smješteni u kontejnerima. Dakle, ti ljudi ne zaslužuju da 2 ili 3 puta u svojoj povijesti obnavljaju svoje kuće. Jednom su to učinili na teret hrvatskih građana kao pomoć, a sada će to biti na europskim sredstvima. Organizirana obnova vrijedila je [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] 2 i pol milijarde kuna u Sisačko-moslavačkoj županiji …/nerazumljivo/…
Hvala. Izvolite odgovor.
Ovo što ste rekli poštovana kolegice je u stvari strašno. Dakle, novac poreznih obveznika je već jednom iskorišten kako bi se pomoglo ljudima koji su preživjeli jednu katastrofu. Ta katastrofa je bio rat. Drugo ljudsko biće im je uništilo njihovu imovinu. I naravno da je država i o tome smo govorili kada smo donosili Zakon o obnovi, prvenstveno kada smo ga donosili odnosio se na Grad Zagreba jer potres se na Baniji još nije dogodio. Tada smo govorili o tome da Zagrepčani zaslužuju solidarnost za solidarnost koju su oni pružili financirajući i Zagrepčani i Riječani i Istrijani itd. financirajući poslijeratnu obnovu. Međutim, tragedija je da ono što smo jednom obnovili 20-tak godina kasnije obnavljamo ponovo, a kuće se ne grade da stoje godinu ili dvije, grade se ipak za malo duže vremensko razdoblje.
Hvala. Gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Grbin, proteklo je 5 mjeseci od kada ste pripremili ovaj prijedlog odluke, da ste imali političke volje, da ste htjeli u stvari u ovih protekli 5 mjeseci mogli ste zatražiti i bili biste dobili podatke o mogućoj vezi između, posljedičnoj vezi između objekata koji su srušeni nakon prosinačkih potresa na Banovini i onih, i tih istih koji su obnovljeni nakon Domovinskog rata. Bili biste imali podatke temeljem kojih bi se utvrdilo da je neznatan broj objekata koji su srušeni, a bili su obnovljeni nakon Domovinskog rata i vjerojatno biste bili povukli tada ovaj prijedlog odluke. A umjesto toga u nedostatku bilo kakvih činjenica, vi sada pokušavate kako biste opravdali ovu raspravu reći kako bi svrha ovog povjerenstva mogla biti i doprinos novoj zakonodavnoj regulativi kako bi se što prije prišlo [[Upadica: Hvala lijepa.]] obnovi nakon zagrebačkog potresa i ovog potresa na Banovini. Vjerujem da biste bili nakon tih točnih podataka povukli [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] ovu odluku o osnivanju istražnog povjerenstva.
Poštovani kolega Bačiću jeste li vi pismeni?
Hvala. Odgovor, moram vam dati riječ, odgovor izvolite.
Poštovani kolega Bačiću jeste li vi pismeni? Ja vjerujem da jeste, dapače siguran sam da ste pismen čovjek. Ne bi bili na dužnosti koju obnašate da niste. Ako ste pismen čovjek onda ste vjerojatno bili u stanu pročitati što piše u interpelaciji. Upravo ovo o čemu ste vi govorili je predmet interpelacije. Upravo ovo o čemi ste vi govorili je ono što je Vlada RH trebala dostaviti ne samo nama saborskim zastupnicima, građanima ove zemlje. Kolega Bačiću, ja sam siguran da ste vi pismen čovjek, isto tako sam 100% siguran da glup čovjek, a onda se postavlja pitanje što jeste kada ne želite da se otkrije istina o tome što se događalo u vrijeme poslijeratne obnove i kakve to posljedice danas ima za život i zdravlje i sigurnost onih koji žive u takvim nekretninama na potresom pogođenim ili za potres rizičnim područjima. Hvala.
Fala. Poštovani zastupnik Bačić dignuo je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Grbin, jeste li vi pismen čovjek? Ja vas pitam tko je napisao ovaj uradak kad ste ga vi obrazlagali. Vi ste pismeni čovjek i vjerujem da ste, ako niste napisali da ste ga pročitali. Da ste ga pročitali ili napisali onda bite shvatili da ste u velikoj zabludi. Ovdje se ne radi o nikakvoj interpelaciji kolega Grbin. Vi mi 3 puta kažete da nisam pročitao interpelaciju, nisam jer ovo nije interpelacija, ovo je prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva. To je tolika razlika da se ja doista sada pitam jeste li vi uopće pročitali ono o čemu ste ovdje raspravljali?
Hvala, hvala lijepa. Kolega Bačić ovaj nije to bilo naravno povreda Poslovnika. Ja sam tek preuzeo, za sad sam jako blagonaklon i ja vas lijepo molim nemojmo zlorabiti povredu Poslovnika jer ću početi davati opomene zbog toga, a to nema smisla. Ajmo razgovarati onako kako priliči u ovom domu. Idemo na raspravu, otvaram raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja u ime Kluba zastupnika MOST-a.
Evo dobar dan svima. Poštovane kolegice i kolege, prošlo je više od pola godine otkako se dogodio veliki potres na Banovini. Neposredno nakon potresa, doslovno čim se slegla prašina javnost je opravdano počela postavljati pitanja o kvaliteti poslijeratne obnove i kako je moguće da kuće i zgrade koje su obnovljene nakon Domovinskog rata nemaju svojstva potrebna da barem njihova osnovna konstrukcija izdrži potres magnitude koja se prema povijesnim podacima mogla i morala predvidjeti na području Banovine. Svi mi koji smo obišli teren neposredno nakon potresa mogli smo ponegdje vidjeti gotovo nadrealne prizore kuća bez armature, a najdramatičniji primjer loše gradnje doveli su do potpune štete. Uostalom, ako se prisjetite tih prizora sjetit ćete se i vlasnika jedne kuće koji pokazuje kuću kojoj je cijeli gornji kat kao da je odrezan nožem kliznuo u dvorište. Takvi prizori daju svima nama pravo propitkivati jedan dio poslijeratne obnove i njezinu kvalitetu jasno bez generaliziranja. Potres je nažalost na najgori način otkrio određene slabosti, te veće ili manje sustavne greške u sustavu koji je rukovodio obnovom. Vjerujem da je svima nama u interesu da se takve greške ne ponavljaju, posebno sada kada nam predstoji još jedan sveobuhvatni proces obnove nakon dvaju razornih potresa. Važno je u ovakvoj raspravi reći i da je poslijeratna obnova bila golemi poduhvat, posebno za državu koja je netom izašla iz rata, čiji su se mnogi državni sustavi tek počeli uspostavljati, a ne smijemo zanemariti ni činjenicu da je RH tu obnovu provela i provodila bez znatnije pomoći izvana, svojim vlastitim snagama i svojim vlastitim novcem. No te činjenice ne smiju nam biti izlike da zatvaramo oči i ne propitujemo i sve ono što je u toj obnovi bilo loše. Istražno povjerenstvo koje danas predlažemo osnovati može poslužiti kao dobro sredstvo za otkrivanje sustavnih problema u poslijeratnoj obnovi, a kojih je bilo, kao i pojedinačnih marifetluka koji bi mogli graničiti s ratnim profiterstvom. U tom smislu treba se prisjetiti i rasprava u javnosti unatrag 6 mjeseci kada su brojni pravnici govorili o mogućnostima da se putem drugih državnih tijela istraže okolnosti poslijeratne obnove. Također u to vrijeme javnost je obaviještena i da je DORH poduzeo određene radnje. Međutim, možemo vidjeti da je ta priča itekako pala u drugi plan i da se ništa posebno nakon toga nije događalo. Iz svega toga jasno je da je HS i ovo istražno povjerenstvo jedino tijelo koje može provesti sveobuhvatno ispitivanje okolnosti poslijeratne obnove. Zato ga svi trebamo podržati kako bismo omogućili svim tijelima koja sudjeluju u aktualnoj obnovi da izbjegnu zamke i greške iz onoga što se događalo nakon rata. Dakle, ovo je jako važno jer nam slijedi obnova i u Gradu Zagrebu i na Banovini. Vidimo i kakvim problemima svjedočimo, vidimo i koliko sporo taj proces ide. Meni je žao što smo mi kao politička opcija i ovaj put bili u pravu što nismo, zapravo što smo upozoravali da će ovaj Zakon o obnovi kojeg su gurali Možemo! i HDZ, nažalost kojeg je podržao i SDP da će biti loš i sada to svi akteri tvrde, čak imamo poruke i od g. Vanđelića i samog ministarstva da Zakon o obnovi treba mijenjati. Dakle, ne da je taj zakon kao što su kolege koje su prosvjedovale ispred sabora i tražili žurno donošenje zakona, ne da je taj zakon riješio naše probleme, taj zakon je usporio obnovu Zagreba jer se u okviru postojećih zakona moglo žurnije ići u obnovu, a svi smo zapravo čekali i zavaravala se javnost i građani Grada Zagreba da će taj zakon riješiti njihove probleme. Ne da ih nije riješio nego je zakočio obnovu. Dakle, meni je žao što smo i ovaj put bili u pravu, isto kao što smo bili u pravu kad se glasovalo ovdje u HS o davanju ovlasti stožeru, kada smo bili ovaj protiv toga. I dalje ćemo, evo kao politička opcija upozoravati na sve one manjkavosti u ovom procesu obnove, ali isto tako nudit ćemo konkretna rješenja. Podsjećam da smo odmah nakon potresa na Banovini ponudili smjernice strategije obnove Banovine, ali nažalost koliko god mi pružali ruku i nastojali biti konstruktivni, evo vladajući za to nemaju sluha, očito im je draže poslušati ove iz platforme Možemo!, ali to se pokazalo da nije dobro niti za građane Zagreba, niti za građane Republike Hrvatske. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici kako sam na Banovini nakon potresa provela dosta vreme dijeleći tugu i jad s ljudima koji zasigurno ničim nisu zaslužili svu onu bol koju i danas trpe ne samo zbog potresa, nego i zbog velikog broja nepravdi koje su im nanesene od ratnih stradanja do izbivanja iz vlastitih domova, pa sve do manipulacija njihovim sudbinama kroz obnovu njihovih domova na brutalan i kriminalan način razmišljala sam kako predočiti barem dio scenarija onima koji na Banovinu nisu imali potrebu otići. U svakodnevnim susretima s ojađenim ljudima koji su ostali bez krova nad glavom, bez ikakve sigurnosti i što je najgore i bez nade da će netko ispraviti nepošten odnos prema njima prikupila sam brojne dokaze o nepravilnostima i nezakonitostima koje su se događale tijekom poslijeratne obnove njihovih kuća. Zaključila sam da je najbolje pročitati vam njihove izjave i promišljanja o onome što su doživjeli. Vjerujem kako će mnogima nakon toga biti jasno zašto je izuzetno važno dobiti odgovore na pitanja kao što su jesu li kuće građene prema svim građevinskim propisima uključujući i adekvatnu zaštitu od potresa koja je obavezna, tko je bio zadužen za nadgledanje procesa obnove i je li bilo propusta u tom postupku te kakva je kvaliteta obnove objekata izvan područja stradalog potresom i postoje li rizici za sigurnost života i imovine i drugih ljudi na područjima obuhvaćenim poslijeratnom obnovom. Ovi ljudi ali i svekolika hrvatska javnost zaslužuju odgovore, pa krenimo. Prvo, KS iz Strašnika kaže: „Potres koji se dogodio 29. 12. 2020. godine pokazao je silne nedostatke u gradnji. Naša kuća se doslovno otklizala sa temelja cijelih 25 cm. Svi zidovi su joj popucali da se ne može živjeti u njoj. Kod nosivog zida podloga se rascijepala jednostavno u dužini preko 20 cm što dokazuje da se podloga ničim nije držala za temelje. Pošto nije bilo armiranih stupova koji bi držali zidove kao i na većine kuća koje su obnavljane stupovi su isprojektirani što se vidi iz dokumentacije, ali nisu ugrađeni.“ KL, Sibić. „Nikakvu dokumentaciju nisam dobila. Nisam mogla ni legalizirati kuću zbog toga, nego sam tražila potvrdu iz Ministarstva. Radili su radnici koji su bili rudari po struci i ovo im je bio prvi posao u građevini. Došli su iz Bosne i nisu znali ni krov složiti. Izvođač radova je dovozio materijal i sutradan ga je odvozio na drugo mjesto. Kada bi išta prigovorili odmah bi nas napadali. Glazura je napravljena tako da smo ju s metlom pomeli i izbacili iz kuće, pa smo sami kupili sredstvo za niveliranje da bi mogli staviti parket. Bravu su nam postavili i onda su je skinuli jer je trebala nekom drugom.“ DS: „Izjavljujem da mi je obnovljena kuća nakon Domovinskog rata uz bezbrojne nedostatke. Nisam htio potpisati zapisnik o primopredaji jer smatram da obnova niti nije dovršena do kraja. Od dokumentacije nemam ništa jer mi ništa nije ni ostavljeno. Kuća je obnavljana uz mnoge nedostatke koje sam u obnovi prijavljivao no bezuspješno. Nakon potresa vidljivo je koji su to nedostaci, kuća je u potpunosti za rušenje.“ VŠ, Gora. „Izjavljujem da mi je kuća obnovljena nakon rata na način da nitko nije došao pregledati u kojem stanju se nalazi donji dio kuće. Kuća je proglašena 5. kategorijom, pa je na nju nadozidan krov. Nitko nije izvršio nikakva mjerenja na dijelu kuće koja se obnavljala. Građevinari su napravili krovište, kuća je stajala otkrivena 5 godina na kiši, snijegu i ledu. Držim da je to sve utjecalo na donji dio kuće kojem je kvaliteta postala upitna i upravo se taj dio sada u potresu najviše urušio. U potpunosti je zdrobljena.“ IG, Strašnik. „Odgovorno tvrdim da je prilikom obnove naše kuće bilo niz nepravilnosti. Sam nadzor je blokirao niz bitnih odluka u gradnji od smanjivanja materijala, do lihvarenja novca smanjivanjem stolarije, kvadrature i svega ostalog. Nemoguće je sve činjenice navesti. Nedostaci su vidljivi na svakom koraku.“ NS: „Obnova moje kuće je bila 98. godine. Čekao sam među zadnjima jer nisam imao maraka. No međutim sam saznao da kuće koje su rađene među prvima su upravo one za koje su ljudi davali novac. Glavni u obnovi je bio Veljko Savić kojemu sam na kraju dao 100 maraka i tek onda su došli raditi. Radili su deku krovišta i unutrašnje zidove. Nisu mi stavili vanjske bindere od betona i sada je sve to skupa popucalo. Prvu deku nisu ojačali, pa su prezide popucale i odvojile se od gornje deke tako da sada u potresu sam dobio žutu oznaku jer je kuća otpadala okolo naokolo. Još ću dodati na ovo da su radnici bili ljudi iz Makedonije i kada su trebali dobiti plaću pozvana je policija i sve su ih šupirali nazad u Makedoniju. Primopredaju nisam htio potpisati, jer nisam bio zadovoljan sa radovima.“ TS, Nova Drenčina: „Laičkim uvidom primijetio sam da nisu projektirani vertikalni betonsko-armirani stupovi na ćoškovima kuće te da nisu niti izvedeni. Također uvidom u dokumentaciju i pregledom stvarnog stanja vidi se da ni izvod kanalizacijskih voda nije izrađen na mjestu koje je projektirano. Nadalje, u dokumentaciji navedena je izgradnja septičke jame koja prilikom obnove uopće nije napravljena već je cijev izvedena direktno u zemlju i zakopana. Od drugih propusta u gradnji dodao bih da su rogovi krovišta razbacani neravnomjerno po gredama. Prilikom puštanja u pogon vodovodne instalacije i cijev kanalizacije bila je zapunjena mortom i neupotrebljiva, dok je dimnjak bio prepun komadića lima ostalih nakon stavljanja opšava na dimnjak. T.B. Gora. Kuća u ratu oštećena, gornja deka bila propucana granatom s rupom u polovici dijela. U obnovi nisu željeli cijelu deku sanirati već su samo spojili i zalili deku sa postojećim komadom. Nije preliveno sve još jednim slojem kako bi se učvrstilo. Zabatni zid dograđivan tada je sad u potresu skočio 15 centimetara prema van, stavljena je samo cigla na rubovima, srušeni su dimnjaci, u sobi na katu lijevo od ulaza u kutu zida ispod te deke je puknuće odnosno procijep. Temelj je na dva mjesta puknuo na dijelu kuće prema glavnoj cesti. T.Š. iz Strašnika. Mogu reći da je kod obnove naše obiteljske kuće nakon rata bilo jako puno propusta na koje je otac upozoravao izvođače radova. Sjećam se samo osobe po imenu Veljko Savić, ali se ne sjećam u kojoj je ulozi bio. Znam da je bio jako neugodan i nije htio čuti uopće što smo mu savjetovali dobronamjerno, a pokazalo se da smo bili u pravu. Kuća je bila 5 kategorija, nama je nadograđen krov koji je sada u potresu srušen. Odgovorno tvrdim da kuća nije bila dobro povezana sa krovom, nosive police nisu bile dovoljno odnosno adekvatno povezane sa betonskom podlogom uslijed čega je došlo do njezinog iskretanja i rušenja. Šarafi koji su trebali vezivati podružnicu sa vodoravnim sarklažom nisu bili dovoljno duboko ugrađeni u beton, pa smo ih mogli običnom rukom vaditi van, što dokazujem i priloženom fotodokumentacijom. H.I. Gora. Kuća je useljena '79., a spaljena je bila '91.. Nikako nisam zadovoljan obnovom jer je loše i nikako obnavljano. Zaustavio sam radove na dva mjeseca i svejedno nisam ništa postigao. Oni su radili po svom, ja sam tražio da se ponovno stavi nova deka, nisu htjeli. Ulošci u svim sobama su bili oštećeni, te su nam stavili knauf ploče da sakriju oštećenja, smanjili visinu i sad nam sa tavana dolaze miševi. Zabatni zidovi ostali su jednaki, pa se sav zid sada raspucao i ta deka je sada popucala u potresu. Također i nosivi zid u hodniku je ispucan. Ovo je u kratkim crtama, a dalo bi se napisati cijela studija. Ja sam hrvatski branitelj, dragovoljac, RVI, proveo sam na prvoj crti 5,5.g., rat, obnova, potres, sve nas je ovo slomilo. Imam vremena još za jednu, znači I.G. iz Graberja kaže mogu potvrditi da su mi kod izgradnje kuće u obnovi nakon rata u krov ugradili grede koje su bile trule i izvrnule su se prema van. Cijeli krov se sada srušio, ne smijem ići na gornji kat nakon potresa jer sve je opasno po život. Upozoravao sam majstore još u izgradnji, ali nitko me nije slušao. Ja ih imam ovdje jako puno i naravno foto dokaza o tome koliko god želite. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege. Danas je u raspravi prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje mogućih nepravilnosti u poslijeratnoj obnovi kuća, stanova i zgrada javne namjene na području RH. Zašto je potrebno ovakvo istražno povjerenstvo? Da vas podsjetim, u Hrvatskoj je obnovljeno iza rata 158.000 ratom oštećenih kuća i stanova, što je 14,8% Stambenog fonda RH. Poslijeratna Hrvatska je obnovila stambene objekte gotovo u cijelosti vlastitim sredstvima sa tek nešto oko 4% međunarodne pomoći i vrijednost sveukupne obnove iznosila je 17,6 milijardi kuna. Na području Sisačko-moslavačke županije je nakon rata obnovljeno 25.000 stambenih jedinica, sudjelovalo je 200-tinjak izvoditelja, 80-tak projektanata i nadzora i vrijednost toga je bilo 2,6 milijardi kuna. Da li ima država koja kad se desi potres i kad vidi da je, da su kuće koje je ona svojim sredstvima obnavljala imala štetu, ne bi htjela znati zašto je ta šteta nastala? Meni se čini da takve države ne treba biti. Jednako tako smo dobili odgovore od resornih ministara, kaže može se bez problema doći do onih koji su sudjelovali u obnovi i jasno vidjeti tko je što radio, tko je na što stavio potpise, koliko je što plaćeno. Može, ali ne može ako pitate. 14. siječnja 2021.g. sam kao zastupnica u ovom visokom domu postavila zastupničko pitanje otprilike u kojem ovo pitam i do danas na to zastupničko pitanje odgovore nisam dobila. Meni se čini da svaka suvisla država, suvisla vlada koja uloži tako velika sredstva u jedan ozbiljan i veliki projekt i ima sumnje da s tim projektom nešto nije u redu, želi znat istinu. Želi znat istinu za ne ponovilo se. Iz jednostavnog razloga mi živimo na prostorima na kojima su potresi. Kao što je jedanput ministar Beroš rekao da živimo s koronom, jednako tako iza koje želimo ne živjeti, ali mi živimo na područjima koja su, kojim se potresi događaju. Prva regulativa vezana uz potrese je nastala iza velikog potresa u Skopju koji je bio 1963.g. kad je otprilike 1.000 ljudi poginulo u tom potresu i prva regulativa koju smo imali i koja se krenula primjenjivati u projektiranju je iz 1963. g. Iza toga smo cijelo vrijeme tu regulativu, dakle i zakone i podzakonske akte sukladno kojim se treba projektirati, izvoditi, nadzirati, održavati i koristiti prostore, cijelo vrijeme smo i nadopunjavali, bili nešto stroži i sad u ovom trenutku imamo Eurocode 8 koji moramo se primjenjivati i koji se primjenjuje. U trenutku kad je bila i poslijeratna obnova moralo se neke osnovne uzance koristiti. Prvo, moralo se projektirati u skladu s propisima. Jednako tako, izvedba morali su izvoditi oni koji su za to bili u tom trenutku, sukladno važećim propisima registrirani u skladu s važećim propisima. Materijali koji su se koristili morali su biti isto takvi. Iza toga, nakon uporabnih dozvola, kuća se morala održavati i moralo se koristiti sukladno namjeni. Vidjela sam različite slike sa područja Banije/Banovine. Vidjela sam zaista da su bili betoni gdje se je netko naslonio kao što je kolega Grbin uvodno rekao, pa je mogao ovako rukom tresti beton. Vidjela sam i neke rekonstrukcije i dogradnje i nadogradnje koje su očito nastale naknadno i da se netko od nas malo ozbiljnije naslonio na to, to ne bi izdržalo. Dakle, meni se čini i apsolutno, ne da mi se čini, ja sam sigurna u to da bi interes svih nas trebao biti, ajde da konačno vidimo što se tu dogodilo. Za ne daj Bože, ne ponovilo se, ajdemo utvrditi u čem je nastao problem. Dakle, svatko od nas može doći i govoriti da mu se čini ovo ili ono. Ali, postoje vještaci, postoje stručnjaci koji mogu na jednom određenom uzorku izvještačiti i vidjeti što je bilo, potres se može desiti u ovom trenutku kad ja govorim, ne mora se desiti nigdje sljedećih 100 godina. Ali, potresi su nekakva svakodnevnica, to je ono na što ne može utjecati. Na koronu možemo utjecati da se smanji broj zaraženih, ali na potrese ne možemo utjecati. Stoga, apsolutno mislim da bi interes svih nas, bez obzira s koje strane ove sabornice sjedimo, trebao biti osnivanje Istražnog povjerenstva i da proba to Istražno povjerenstvo u povijesti ove države i dovršiti svoj rad. Pri tom, moram vas podsjetiti na Zakon o obnovi. Dakle, ono što se radilo, radilo se sukladno Zakonu o obnovi. Zakon o obnovi je donešen '96., imam zadnju izmjenu 2019. da ja tu ne, da sad to ne navodim i točno se je u zakonu definiralo što se treba raditi. Šta je sa nosivim zidovima, što je sa međukatnim konstrukcijama, što je sa krovovima, što je za zatvaranje kućama sa stolarijom da se obnove obiteljske kuće, da se u pravilu, sad čitam iz zakona, rade na temelju ili dijelu temelja ratom uništene kuće, da podrum uništene ili oštećene obiteljske kuće obnavljat će se u njegovom konstrukcijskom dijelu i to onoliko koliko je konstrukcijski nužno za pripadajući dio stambeni dio obiteljske kuće. Kuće se grade od temelja. Znate od kud se ruše? Od krova. Dakle, kuće se grade od temelja. Za kuće je izuzetno važno, bez obzira jesu li obiteljske, važna je konstrukcija. Iza toga, sve ovo drugo vi možete nekako, ako vam imate neke pukotine pa ćete to sanirati ili ostalo. Ali, kad konstrukcija nije loša, nema tu mogućnost saniranja. Dakle, tu vam je jedino srušiti i graditi ispočetka. Dakle, naš interes, svih nas koji se nalazimo ovdje bi trebao biti da znamo što se je tu dogodilo. Ali, kako ćemo to znati? Ako Vlada na ovo nije imala ni potrebu ni odgovoriti na jednoj kartici teksta. Mogla je odgovoriti u jednoj kartici teksta kao što je rekao uvaženi zastupnik Bačić, riječ je o uratku, niste ga ni pročitali, to ništa ne vrijedi. Mogla je odgovoriti, ali kako će odgovoriti kad na obično zastupničko pitanje koje je vrlo jasno postavljeno od 14. siječnja kad je upućeno, odgovora nema. To samo znači ignorantsko. Nemojte ništa pitati, nećemo vam odgovoriti, ali to dolazimo do suštinskog problema. Od potresa u Gradu Zagrebu je prošlo 15 mjeseci. Obnove nema. Od potresa na području Banije, odnosno Banovine je prošlo pola godine, malo više od pola godine. Za očekivati bi bilo da se je nešto pokrenulo, ali nije se pokrenulo. Možemo i detektirati zašto nije. Kao prvo su procedure posložene tako da izbezumljujete te ljude koji ne mogu doći do svoje dokumentacije na način na koji dostavljaju dokumentaciju. Iza toga ja tu moram reći u korist Središnjeg ureda, koji se čak na Baniji, odnosno Banovini, nešto pokrenuo, a u Gradu Zagrebu se ministar koji je zadužen za to, i ravnatelj Fonda međusobno dopisuju, a kad iznad kata su. Ali do pravog problema još nismo došli. Pravi problem nam je sljedeći. Cijene građevinskog materijala su otišle u nebo. One su danas duplo veće nego što su bile pred godinu dana, za 3 ili 4 mjeseca je pitanje koliko će biti. Vi nemate na tržištu firmi koje će uopće po tim cijenama krenuti raditi, ali okej. Nek se i to nađe. Pitanje je gdje nam je radna snaga jer nama je obnova područja Zagreba, odnosno Banovine, trebala biti mogućnost iskoraka, mogućnost napravljenja koraka dalje. Mi to evidentno nismo u stanju. Zaključno, ja ne vidim nikakav problem da se ovakvo jedno Istražno povjerenstvo osniva, ali bih voljela, ako se i osnuje, da on zaista odradi svoj posao kako treba. Prema onom što smo imali prilike čuti, džaba krečimo sve ovo vrijeme jer do toga očito neće doći, ali to bi trebao biti interes svih nas. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice neće podržati Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje mogućih nepravilnosti u poslijeratnoj obnovi kuća, stanova i zgrada javne namjene na području Republike Hrvatske. Prije nego što kažem zašto nećemo prihvatiti ovaj Prijedlog odluke, ja želim jasno reći kako je poslijeratna obnova nedvojbeno jedan od najvećih i najznačajnijih graditeljskih zahvata na prostoru Hrvatske uopće u čitavoj hrvatskoj povijesti i da je jedno od povijesnih djela koje je hrvatski napravio nakon što je u Domovinskom ratu razrušen 10-tina cjelokupnog stambenog fonda u Republici Hrvatskoj. Ta obnova podrazumijevala je izgradnju ili obnovu, rekonstrukciju preko 158 tisuća zgrada što predstavlja izgradnju 10 gradova, 10 gradova veličine Šibenika. Iznos koji je Hrvatska morala osigurati za tu obnovu bio je preko 17 i pol milijardi kuna i u pravilu gotovo preko 95% je financirano sredstvima hrvatskih poreznih obveznika odnosno iz državnog proračuna i to sve u vrijeme kada je Hrvatska skrbila za oko milijun i 200 tisuća prognanika i izbjeglica, a koji su prognanici i izbjeglice praktično bili primorani napustiti svoje domove upravo zbog agresije i za njihovu skrb godišnje je izdvajala gotovo 600 milijuna dolara. Obnova obiteljskih kuća od 1. do 6. kategorije ili od 1. do 6. stupnja obnovila se temeljem, provodila se temeljem Zakona o obnovi i temeljem dvije uredbe koje je važno spomenuti, a to je Uredba o kreditiranju obnove ratom oštećenih i razrušenih stambenih obiteljskih objekata i Uredbe o organiziranju i financiranju obnove ratom oštećenih obiteljskih objekata. Zašto ove dvije uredbe spominjem? Upravo zbog toga što su te dvije uredbe kao tehnički provedbeni propis utvrđivale da se obiteljske zgrade trebaju dovesti u prvobitno stanje dakle vrlo važno u prvobitno stanje i u pravilu ne povećava se kvaliteta gradnje niti potresna sigurnost, a niti energetska obnova kuće ali o tome ću nešto malo kasnije. Sama obnova provodila se na temelju pravomoćnog rješenja o pravu na obnovu koju su donosili županijski uredi. Pri tome treba reći da je obnova obiteljskih kuća koje su bile oštećene od 1. do 3. stupnja provodila se na način da su samu obnovu provodili vlasnici za što im je država osiguravala sredstva, a objekti od 4. do 6. stupnja njihovu obnovu provodila je država organizirana kroz tada nadležno Ministarstvo obnove. Za izvođenje radova obnove obiteljskih kuća od 4. do 6. stupnja izrađivale su se posebne upute za sanaciju koje su prelazile kontrolu od tada ovlaštenih stručnih institucija u Republici Hrvatskoj. Obnovu su izvodili izvođači temeljem javnog natječaja i nakon čega se sklapao ugovor o izvođenju obnove. Također su temeljem javnog natječaja birani ovlašteni nadzorni inženjeri, a dodatan nadzor nad cjelokupnim procesom obnove provodio je poseban odjel za unutarnju kontrolu nadležnog ministarstva. Jasno i od toga ne treba bježati, to treba istaknuti, svjesni smo da je u obnovi bilo nedostataka. Za pretpostaviti je da je bilo i koruptivnih djela. Pretpostavljam da su, neki objekti nisu sanirani onako kako su propisi procjenjivali, ali za to treba doznati točno definirane objekte i izvođače zašto koliko sam ja bio s time upoznat je prolazilo kroz određene institucije ove države i provodili su se odgovarajući postupci. No sada da dođemo na meritum, dakle predložena Odluka o osnivanju istražnog povjerenstva inicirana je navodnim masovnim urušavanjem obiteljskih kuća na Banovini i to upravo onih kuća koje su sagrađene ili obnovljene tijekom obnove od 1995. do 2010. godine. Na stranu činjenica što je potres od 6,2 koji je u prosincu pogodio Banovinu jedan od najjačih potresa u Hrvatskoj do sada nezabilježen na prostoru Banovine. Na stranu činjenica što smo prošle godine u ožujku imali također jaki potres u Zagrebu doduše 12 puta slabijeg intenziteta potrebno je reći sljedeće, dakle da je od ukupno 158 tisuća obnovljenih kuća u Republici Hrvatskoj u obnovi nakon Domovinskog rata njih 26 tisuća objekata obnovljeno na Banovi. Od 26 tisuća objekata na području Banovine u organiziranoj obnovi dakle ono što je država imala obvezu obnovljeno je njih 8 tisuća i 880 zgrada 4., 5. i 6. kategorije dakle preko 17 tisuća su sami građani na Banovini nakon Domovinskog rata obnovili što im je država kasnije podmirila svojim sredstvima. Od gotovo 9 tisuća, 8 tisuća i 880 zgrada koje je država obnovila zbog potresa tek 96 kuća, 96 kuća dobilo je crvenu i žutu naljepnicu. Dakle, ili je neupotrebljivo ili je privremeno neupotrebljivo. Od toga, od tih 96 kuća samo 9 je predviđeno za rušenje. Dakle, od 26 tisuća objekata ili od 9 tisuća objekata koje je država na Banovini obnovila, svega je 9%, 9 kuća ili 0,1% potrebno rušiti i napraviti novi objekt. Zamislite u potresu koji je jak 6,2, neko govori 6,4 stupnja po Richteru. Kad sam u početku spomenuo one 2 uredbe koje su vrlo važne, bilo bi dobro da prije nego što bilo koga optužujemo ili što se nabacujemo teškim riječima, saslušamo u Hrvatskoj autoritete koji govore o potresnom inženjerstvu, a jedan od tih hrvatskih autoriteta o potresnom inženjerstvu je doktor znanosti i član Akademije tehničkih znanosti RH, dr. sc. Dražen Aničić, pa je on prokomentirao obnovu Banovine nakon Domovinskog rata tvrdeći da su do 1995. u Hrvatskoj na snazi bili pravilnici koji su definirali koeficijent seizmičkog intenziteta, a taj se koeficijent tek promijenio nakon 2012. g. i on kaže da ukoliko je horizontalno ubrzanje, a to horizontalno ubrzanje u Hrvatskoj upravo je prouzročio ovaj potres od 6,4, ukoliko je to horizontalno ubrzanje 6 do 8 puta veće od koeficijenta seizmičkog intenziteta koji je podloga za izradu projekta izgradnje neke kuće, dakle ukoliko je taj, to horizontalno ubrzanje je 6 do 8 puta veće, da onda se u pravilu, u pravilu, kuće imaju, zgrade imaju teška oštećenja, teška oštećenja, a veliki dio njih se i srušio. Dakle to je rekao čovjek koji je jedan od najvećih hrvatskih autoriteta kad je u pitanju potresno inženjerstvo. Što znači da 0,1% kuća koje je Hrvatska izgradila, na području Banovine, od njih 9 tisuća, da samo 0,1% strada u dosad nezabilježenom potresu, najbolje, najbolje od svega govori o kvaliteti te obnove. Pri tome želim reći, ja se mogu složiti da je sigurno bilo propusta, da je bilo propusta, ali da mi ovdje u HS-u formiramo Istražno povjerenstvo koje će zbog, uvažavajući žrtvu svakog čovjeka kojemu je, ovo što je gđa. Vukovac maloprije pročitala, kuća nije kvalitetno obnovljena, a da mi zbog toga bacamo ljagu na jedan od najvećih graditeljskih pothvata RH i hrvatskog naroda u povijesti, ti to u klubu zastupnika nećemo dozvoliti već pozivamo one koji su potpisali, ovo 44 zastupnika da svaki, ako imaju saznanje, a nema nego 9 kuća koje su srušene, ili za bilo koju drugu koju, za koju oni znaju da je srušena zbog toga u ovom potresu jer je bila nekvalitetno sagrađena, nek to prijave i mi ćemo u klubu zastupnika supotpisati tu kaznenu prijavu protiv onih koji su to napravili. Ali, da ćemo zbog želje u predizbornom vremenu oporbenih stranaka da dobiju što bolju poziciju [[Upadica: Hvala.]] pred lokalne izbore, da ćemo u tome sudjelovati, mi u klubu zastupnika [[Upadica: Hvala lijepa.]] HDZ-a, svakako nećemo. Hvala.
U ime predlagatelja sad će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Prvo ću se osvrnuti na neke stvari koje je rekao g. Bačić kao predstavnik Kluba HDZ-a. Dakle, g. Bačiću, ta projekcija načina na koji HDZ radi na druge stranke u ovom Saboru, samo govori o vama. To što vi u predizborno vrijeme vučete poteze koji imaju kratkoročni efekt, a dugoročno štetu po Hrvatsku, to je vaš modus operandi. Naš je neki drugi. Cilj ovog zahtjeva da se osnuje Istražno povjerenstvo je zapravo, jako je jednostavan i očekivao bi čovjek konsenzus oko njega. To nije bacanje krivnje na HDZ ili na bilo koju drugu Vladu koje je sudjelovala u obnovi. Cilj je taj da se na jednom projektu obnove velikom, koji smo imali, od '95. do 2010. u kojem je sigurno bilo nepravilnosti, ima u svačem nepravilnosti, ali gdje vidimo da su posljedice tih određenih nepravilnosti utjecale na opstojnost tih zgrada u potresu koji smo imali prošle godine na Baniji, na način koji je ozbiljan, jer kada vi kažete, g. Bačiću, da 96 kuća ima crvenu naljepnicu, ali samo nekoliko ih se urušilo, pa kažete da je ovo drugo dobro i tih 96 koji imaju crvene su cijele, znači crvena naljepnica je neuporabljiva zgrada ili kuća. Neuporabljiva, ne možete živjeti u njoj. U žutoj isto tako vam nije preporučljivo, na vlastitu odgovornost živite u njoj. Znači crvena je kuća, je uništena kuća. Nije možda došlo do urušavanja, ali bi moglo doći do urušavanja. Tako da, nemojte se, nemojte tih 96 uzimati kao da to, da su to kuće s kojima nešto možemo napraviti ili da ljudi u njima mogu živjeti. Međutim, ono što se moramo svi ovdje pitati je da li postoji, da li postoji javni interes jer to je ono kako Zakon o istražnim povjerenstvima regulira pitanje osnivanje istražnih povjerenstava, da li postoji javni interes da se provede istraga i da se detektiraju moguće nepravilnosti koje smo imali u najvećem projektu obnove do sada u Hrvatskoj, da se na temelju toga definiraju naučene lekcije koje ćemo integrirati u programe obnove za Baniju i za Zagreb? Pa da li postoji taj javni interes? Da nešto naučimo iz onoga, najvećeg projekta obnove koji smo ikad imali? Pa ja mislim da postoji taj javni interes. Druga stvar, da li postoji javni interes da se detektira da li je uređenje koje je postojalo, a to je da s jedne strane je država sama rukovodila i organizirala obnovu i sami kažete za te kuće da su u većem dijelu ipak preživjele potres u nekom obliku i ovaj drugi oblik gdje se financiralo ljudima materija, pa je tu možda više kuća nastradalo. Zašto? Zato što je došlo ili do toga da su ljudi morali štedit na materijalu ili do toga da izvođači nisu bili adekvatni ili možda utvrdimo to da nadzor nad tim nije bio dovoljno dobar, a da smo trebali tamo imat jak nadzor. Pa možda utvrdimo i to, da je postoji odgovornost onih koji su to samo gradili, a nažalost zbog nedostatka sredstva ili siromaštva nisu mogli to izvesti po onim uzusima i po onim pravilima koji bi zapravo osigurali to da su te zgrade sigurne. I to je naučena lekcija i to je važno jer ćemo onda reći okej, ovaj puta to nećemo raditi tako nego ćemo osigurati i platiti nadzor koji će zaista osigurati to da te kuće koje se naprave i sa plaćenim materijalom budu na razini da mogu izdržati potres te i te jačine. Dakle, zbog toga se otvara istražno povjerenstvo da bi vidjeli da li postoji mogućnost da dođemo do takvih zaključaka i ugradimo ih u ono što sada radimo. Jer gledajte, ako je, ishod je taj da se većina kuća srušilo onih koji su kasnije nezakonito nadograđivane, pa onda možda zaključimo da nešto i po pitanju nezakonitog građenja trebamo napraviti, jel tako? Možda bude to poruka našim građanima da je nezakonita gradnja najskuplja gradnja na kraju.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Benčić, ja sam rekao da je od 9.000 objekata koje je država organizirano obnovila u poslijeratnoj obnovi, njih 96 ima žutu i crvenu naljepnicu. A znate koliko ukupno na Banovini odnosno ajmo reć, recimo u Sisačko-moslavačkoj županiji zgrada ima žutu i crvenu? Preko 12.000 i vi sada želite govoriti o koruptivnoj i kriminalnoj obnovi na 96 objekata. Ja bi se s vama složio da su to svi objekti koji su na Banovini nakon tako jakog potresa urušeni, ali pri činjenici da je na toj istoj Banovini žutu i crvenu naljepnicu ima gotovo 13.000 objekata, nešto malo manje. Onda ja ne vidim dobrohotnost i dobronamjernost u ovoj vašoj, u ovoj vašoj odluci o osnivanju istražnog povjerenstva jer da je ono bilo onda bi bila potpuno drugačija odluka i ne bi se usmjerila samo na jedan točno određeni broj kuća koje baš igrom slučaja … [[Govornik se ne razumije]] država obnovila.
Hvala. Poštovana zastupnica odgovor, izvolite.
Zahvaljujem vam se. Gospodine Bačiću, ako ste vidjeli što piše u prijedlogu, a vjerujem da ste vidjeli, ne usmjerava se samo na kuće koje je obnavljala država organizirano nego i na one u kojima je na bilo koji način sudjelovala u obnovi jer želimo dakle i detektirati šta su bili propusti tamo gdje je država organizirali, ali želimo i utvrditi da li je bilo nekih drugih momenata nepravilnosti koje sada možemo izbjeći, možda ih možemo izbjeći. Nemojte svaki puta kada oporba traži istražno povjerenstvo, nekad kad tražimo istražno povjerenstvo je baš u pogledu djelovanja vaše vlade, ali obnova koja je trajala od '95.-te do 2010.g. nije obnova koju je vodila samo vaša vlada i nemojte to shvaćat kao svoj osobni HDZ projekt jer to on nije. I zato ne razumijem otkud toliki otpor prema nečemu što je evidentno javni interes.
Hvala. Slijedeća replika poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Izuzetno je važno da se cijelo vrijeme naglasi, dakle poslijeratna obnova je bio jedan od onih projekata koji je financirala RH, financirali su je svi, sve građanke i građani RH. I ako je nešto bilo krivo napravljeno dobro je da se zna. Ja sam namjerno kad sam govorila u ime kluba, ali mi se međusobno nikad ne slušamo nego svako sluša dio koji je, da je riječ uvijek i o održavanju zgrade i načinu korištenja zgrade. Dakle, to su svi neki elementi koji su važni kad se ocjenjuje šteta koja je nastala od potresa. Ali dopustite mi, dobro je pročitati i referirat se na Zakon o obnovi koji je i bio. Tamo gdje država direktno nije obnavljala nego je davala sredstva, u tom slučaju je vršila stručni nadzor i uvijek je posao završen sa zapisnikom. Što je iza toga bilo bi bilo dobro za znati.
Hvala. Poštovana zastupnica Benčić. Hvala vam lijepa. Izvolite.
Zahvaljujem vam se kolegice Mrak-Taritaš. Da, dakle u cilju istraživanja, dakle navedena su 3 ključna cilja koja obuhvaćaju sve ovo o čemu sam govorila jel i iz njih se jasno vidi, iz njih se jasno vidi da je namjera upravo ovo vidjeti i šta se dogodilo sa nadzorom, šta stoji u zapisnicima o nadzoru onih kuća koje su bile obnavljane materijalom koji je bio doniran odnosno kasnije refundiran. Dakle, isto tako tu jasno piše da je cilj utvrditi moguće rizike u vezi sa sigurnosti obnovljene imovine, posebno u pogledu protupotresne sigurnosti i stabilnosti obnovljenih kuća, stanova i zgrada javnih namjena kako bi se štete u budućnosti uslijed potencijalnih prirodnih ili drugih katastrofa prevenirale. Dakle, jasno je da se radi o širem javnom cilju, a ne o jednom aktu specifično jedne stranke na vlasti.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HSS-a i Radničke fronte, a govorit će poštovani zastupnik Krešo Beljak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. Najprije trebam reći da sam doista iznenađen odlukom Kluba saborskih zastupnika HDZ-a da kako neće podržati osnivanje ovog Istražnog povjerenstva. Ja sam očekivao ne samo da će podržati ovo povjerenstvo, nego da će se i potruditi da cijela ova problematika ne stane samo na povjerenstvu nego da se sve to skupa kategorizira kao ratni zločin u jednu ruku, a nakon toga i ratno profiterstvo. Naime cijela ova priča to danas nitko nije govorio nije počela 1995. i završila 2000. obnovom. Cijela priča je počela ponešto prije. Mi govorimo o samo jednoj dimenziji, kuća stradalih u ratu. Ali nisu sve kuće na jednak način stradale u ratu u isto vrijeme. Svi mi znamo da su već 1991. stradale određene kuće. Ali najveći broj kuća je u principu stradao 1995. odnosno poslije rata i nitko ne spominje da li su odgovarali ti ljudi koji su srušili kuće u Hrvatskoj i hrvatske i srpske da li su oni odgovarali za to što se iz državnog proračuna našim novcima, novcima svih građana morala ta obnova poslije plaćati. Dakle to je jedna prva dimenzija kriminala koji se događao oko sve te obnove. Ja sam svjedok vremena. Ima nas tu još koji su svjedoci vremena koji znaju da je te 1995. uoči Oluje da su postojale dvije struje u hrvatskoj politici u HDZ-u konkretno koji je tada vladao. Kako riješiti problem okupiranih područja Hrvatske i stanovništva koje je živjelo u okupiranim područjima Hrvatske nakon rata? Prva struja na žalost na čelu s pokojnim Šarinićem, Hrvojem Šarinićem je zagovarala dogovor sa Karadžićem ratnim zločincem jer su već i prije radili švercali naftu i raznorazne potrepštine, imali dogovore o nenapadanju da dođe do tzv. humanog preseljenja. I svi vi koji se sjećate 1995. sjećat ćete se da je neposredno nakon Oluje da su išli splavovi preko Save iz Bosanske Gradiške, iz područja Banja Luke sa hrvatskim stanovništvom koje je iseljeno mada tamo nije bilo rata i protjerano de facto u Hrvatsku. A ta struja je zagovarala da se ti ljudi Hrvati iz Bosne i Hercegovine presele u kuće hrvatskih Srba koji su protjerani nakon 1995. odnosno nakon Oluje. Ta struja je imala jedan plan, a druga struja na čelu koje je bio isto tako pokojni bajdvej ministar obnove i razvitka Jure Radić je imala drugi plan da se pusti civilno stanovništvo povratnici, dojučerašnji povratnici hrvatske nacionalnosti da se puste na područja netom oslobođena područja nakon Oluje gdje je vladala dobrih mjesec ili dva totalna anarhija gdje su se rušile ne samo kuće, nego deseci i stotine kuća de facto je cijela ta bivša okupirana teritorija spaljena da bismo kasnije sve to skupa mi odnosno porezni obveznici morali plaćati. O tome nikom niti riječi i nemojmo se praviti da to nije istina. Ja znam kako se ruše kuće. Meni su pokazivali, a i nekima od vas. Možda je vitez Reiner premlad, pa se ne sjeća, ali ja znam da se kuća može rušiti i na koje načine se može rušiti. Nije samo riječ kako zapaliti kuću na svijeću. Znate imate ono i sa plinskom bocom gdje stavite, hermetički zatvorite prozore, puknete jedan metak u naravno kada se plin pusti jedan metak u prozor u kuća se samo stropošta. Pa ja imam tu deformaciju da sam godinama poslije rata idući po tim selima mogao prepoznati kako je u zadarskom zaleđu ili negdje drugdje koja je kuća srušena.
Kolega Beljak hajmo sada, prvo ste me prozvali bezveze, a drugo ja vas molim da vi lijepo se držite onoga što je tema [[Upadica Beljak: Pa to je tema.]] To nije tema [[Upadica Beljak: To je tema viteže Reiner.]] Vaše iskustvo …
Hoćete mi vratiti vrijeme molim vas koje vi govorite?
Kako rušite zgrade to nije tema. Tema je o mogućim nepravilnostima.
Ja nisam rušio, ja sam govorio tko je meni pokazivao kako se ruše.
… [[ne razumije se]] kuća [[Upadica Beljak: Pokazivali su mi vaše kolege.]] Ja vam to sigurno nisam pokazivao, a prema tome hajmo se držati teme.
Jel' me može netko zaštiti? Mislim sada me dekoncentrirao, izbacio me iz takva. Ovo uopće nije bilo viteški gospodine Reiner.
Vi se držite teme.
Pa ne znam. Mislim prekinuli ste me u pola rečenice.
Dobro. Izričem vam opomenutu temeljem 239. članka, a vi nastavite dalje.
Vi meni izričete opomenu jel' mi oduzimate riječ? Hoćete me izbaciti van zato jer sam se usudio govoriti o tome da je netko te kuće koje su obnavljane opet na kriminalan način da ih je netko srušio? Tko je odgovarao za to? I sada će meni vitez Reiner oduzimati riječ zbog toga jer se ja pitam tko je srušio te kuće i 91. i 1995.?
Ja vam nisam oduzeo riječ [[Upadica Beljak: A ovo što je bilo posije u obnovi …]] Ali vam sada temeljem članka 240. stavak 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. A vi si pročitajte Poslovnik pa ćete znati što to znači [[Upadica Beljak: Dobro.]] Vi možete govoriti i dalje. Da ste pročitali Poslovnik znali bi da možete i dalje govoriti. Ali ako ne želite vaš problem. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. U ime Kluba SDP-a želim kroz nekoliko materijalnih pokazatelja osnažiti raspravu u smislu potrebe osnivanja Istražnog povjerenstva za utvrđivanje mogućih nepravilnosti u poslijeratnoj obnovi kuća, stanova i zgrada, javnih namjena na području Republike Hrvatske. Naime riječ je o obnovi koja je počela prije velikog niza godina i koja je i završila u prošlome razdoblju i koju će mnogi ovdje smatrati gotovom pričom. No, na žalost potres koji je pogodio područje Sisačko-moslavačke županije, Grada Zagreba, Karlovačke, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije u prošloj godini pokazao je zapravo stvarno stanje te obnove i ukazao je na možebitne nepravilnosti koje su se tijekom te obnove i dogodile. A zašto mi smatramo u Klubu SDP-a da je o tome važno govoriti? Zato što se je obnova tih područja poslijeratnog stradanja kao jedna od najvećih tragedija hrvatskoga naroda dogodila temeljem novca poreznih obveznika. Smatramo da je danas ovdje u Hrvatskom parlamentu potrebno skrenuti pozornost na to da odgovorno i transparentno treba raspravljati o novcu hrvatskih poreznih obveznika bez obzira na protek vremena. Posebnu odgovornost trebamo pokazati prema ljudima koji su pod navodnicima nešto od države dobili, a zapravo danas opet od te iste države nemaju ništa zato što posao nije napravljen po pravilima struke ili nije napravljen onako kako bi trebalo to biti. Ta obnova koja se događala na području cijele Republike Hrvatske u velikoj mjeri događala se i na području Sisačko-moslavačke županije zato što je upravo Sisačko-moslavačka županija jedna od županija koja je najviše stradala u Domovinskome ratu. Da je tome tako pokazuje i činjenica da je na području Sisačko-moslavačke županije obnovljeno 25 tisuća stambenih objekata od njih ukupno otprilike 160 tisuća koliko je obnovljeno na području Republike Hrvatske. Grubo rečeno mogli bismo govoriti o 1/8 obnove na području Republike Hrvatske koja je naše porezne obveznike koštala 2 i pol milijarde kuna. 2 i pol milijarde kuna bio je većinski novac hrvatskih obveznika, svega 4% kako je ovdje već i spomenuto u tim trenucima stiglo je iz međunarodnih institucija odnosno drugih izvora financiranja. Pred nama je obnova poslije potresa koja će biti financirana u sasvim drugim odnosima. Ona će ovdje uglavnom biti financirana sredstvima Europske unije odnosno sredstvima iz donacijskih fondova, a manjim dijelom iz proračuna Republike Hrvatske. I smatramo da to nije razlog zbog kojeg ne bismo jednako tako trebali tražiti odgovornu obnovu. Kada govorimo o odgovornosti u obnovi ratnom stradalih područja onda svakako treba reći kao što je i ovdje spomenuto od strane Kluba HDZ-a da je organizirana obnova bila upravo za objekte koji su stradali od 4. do 6. stupnja oštećenja. Takvih objekata, govorim ovdje o području Sisačko-moslavačke županije, bilo je u znatnom broju i upravo ću podacima demantirati ono što je u ime Kluba HDZ-a izrekao predsjednik Kluba kolega Bačić kojeg na žalost sada nema ovdje. Dakle, od 2 i pol milijarde kuna koje su utrošene na obnovu Sisačko-moslavačke županije 2 milijarde i 200 milijuna kuna utrošeno je upravo kroz organiziranu obnovu za objekte od 4. do 6. stupnja oštećenja. Upravo najveći novac utrošen je na područje Gline i na područje Petrinje. Na području Petrinje obnovljeno je preko 7 tisuća takvih objekata, na području Gline preko 3 i pol tisuće objekata. Naravno za cijelu Sisačko-moslavačku županiju postoje točni podaci koliko je u kojoj jedinici lokalne samouprave obnovljeno. Iz onoga što je ovdje izrekla kolegica Ružica jasno je da ljudi nisu imali onaj pristup obnovi i sudjelovanju u obnovi kakav im je bio obećan na samome početku odnosno oni nisu imali pravo utjecati na samu obnovu, nisu imali pravo ukazivati na nepravilnosti i samim time niz tih objekata u konačnici nije niti predan u posjed odnosno nisu potpisani zapisnici o primopredaji na koje su navodno ljudi tada imali pravo. Odbijali su to potpisali jer su već tada uočili nepravilnosti u obnovi. Te iste nepravilnosti su prijavljivali i svi ti podaci postoje. I činjenica je da osim svjedočanstava tih ljudi postoje i svjedočanstava na žalost tih objekata na samom terenu koja ovaj potres nisu izdržala. To znači da u vrijeme obnove nisu korišteni ni kvalitetni materijali, niti dostatno korišteni ti isti materijali. To znači da svi oni koji nisu potpisali primopredajne zapisnike danas imaju u najvećoj mjeri nelegalizirane objekte jer te objekte nisu mogli legalizirati. Sada se vraćamo na početak priče sadašnje poslijepotresne obnove na području Sisačko-moslavačke županije. Glavnina objekata koja nije legalizirana odnosno svi objekti koji nisu legalizirani ne mogu biti obnovljeni prema Zakonu o obnovi koji smo donijeli u ovom Hrvatskom parlamentu. Dakle osim što su građani Sisačko-moslavačke županije stradali u Domovinskom ratu, osim što su ostali bez svega što su imali, osim što su to još jednom obnavljali novcem hrvatskih obveznika i još jednom zahvaljujući razornom potresu ostali bez toga oni niti sada neće moći obnoviti te iste objekte jer su oni nelegalizirani i nemaju uvjete za obnovu. Dakle, mi ovdje kontinuirano pričamo o nepravdi na nepravdu prema hrvatskim građanima na području Sisačko-moslavačke županije inače jedne od najdepopuliranijih županija u Republici Hrvatskoj, jednoj od najdevastiranijih i jednoj od najsiromašnijih županija. Zato mi u Klubu SDP-a smatramo da se nitko u Hrvatskoj ne treba bojati ovog Istražnog povjerenstva koje bi moglo utvrditi možebitne nepravilnosti, možebitne nepravilnosti jer ako nepravilnost postoji hajmo ju svi zajedno otkloniti i hajmo vratiti barem malo pravednosti ali još jednom i puno solidarnosti prema tim građanima koji to zaslužuju. To je jedino što oni od nas očekuju. To je jedino čemu se oni od nas ovdje nadaju. Oni su i dalje spremni svojim skromnim sredstvima obnavljati svoje domove, što prije se vratiti pod svoj krov. Ali smatramo da je trenutak da im na ovo odgovori i država organizirano i odgovorno. Hvala.
Sljedeći, sada smo završili zapravo sa klubovima, pa ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu i sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Počet ću zapravo od kraja nekako, a to je od najave da Klub HDZ-a neće podržati osnivanje Istražnog povjerenstva. Kao što je rekla govornica prije mene kolegica Posavec Krivec, mislim bi bilo dobro osnovati povjerenstvo i utvrditi možebitne propuste ako ih je bilo. Negirati odnosno uopće odbacivati mogućnost osnivanja povjerenstva istrage šalje jednu krivu poruku, jer da sam zločest mislio bih da onaj tko perse odbija a priori taj ima nešto i kriti, a čito ima. Ali nisam zločest, pa to neću tvrditi, ali takva se poruka šalje. Danas nam je u Zagrebu i predsjednica Europske komisije i jako se puno o tome priča i u medijima, priča se i u kuloarima recimo to tako. Odobren nam je Nacionalni plan oporavka i otpornosti i svi su euforični i entuzijastični oko toga. Međutim, kolegice i kolege ako je suditi dan po jutru onda mislim da nam se ne piše ništa dobro. Novci jesu tu. Plan imamo kakav takav koji je uglavnom betoniziranje Hrvatske, ali dobro sad to je rasprava za nešto drugo i za jednu drugu raspravu. Međutim ako ćemo suditi po obnovi Zagreba kako ona teče mislim da taj novac nećemo iskoristiti. Kolegice i kolege, godinu i pol dana čak i više možda sada je prošlo od potresa u Zagrebu, a mi smo uspjeli srušiti samo dvije kuće koje su oštećene u potresu. Nismo uspjeli niti efikasno raspisati natječaj, niti taj novac koji smo dobili praktički drugi dan nakon potresa iz Fonda solidarnosti Europske unije početi uopće trošiti. Ali i to je neka druga tema, tako da bojim se da će obnova Banije itekako dugo trajati, biti neučinkovita, spora, a onda i rezultati koje ćemo dobiti ako ćemo suditi prema i štetama koje su nastave i zbog čega su nastale također neće zadovoljiti naše građane i neće ispuniti bit i namjeru koju su trebale. Kada govorimo o obnovi možemo govoriti o obnovi dakle ratom stradalih područja. Krenut ću i govorit ću o onome što najbolje znam, a to je Slavonija. Imate nekoliko pilot projekata obnove koji su odrađeni zaista dobro. Evo jedan od njih koji mi pada na pamet je Cerić, mjesto u općini Nuštar pokraj Vinkovaca. Dakle, to je bio pilot projekt obnove gdje su kuće koje su stradale u ratu obnovljene ne prema broju članova kućanstva kako je to kasnije bilo, pa ste imali pravo po broju članova kućanstva na određene kvadrate itd. Tipske kuće su se gradile i sl. Nego je obnovljeno po stanju kakvo je bilo prije ratnog stradavanja. Taj dio je bio dobar. Međutim, kada se krenulo kasnije od tipske kuće dakle i kasnija obnova, a mogu vam govoriti recimo o tom vinkovačkom kraju bilo je tu svega i svačega. Doslovno da ovo što je kolegica Posavec Krivec govorila o primopredaji zapisnicima, nelegalnim, neunešenim zgradama itd. Mislim da je suludo da država gradi, a onda država sama prva to ne upisuje u knjige, ne provodi kroz katastar, ne provodi kroz gruntovnicu itd. Dakle, i sama država doprinosi kaosu već koji imamo u zemljišnim knjigama. U toj obnovi doslovno je ovisilo koja će vam firma raditi na obnovi, jer ono što sam čuo od ljudi pričajući sa njima neke tvrtke su bile na glasu da rade loše, da štede, da gdje treba staviti 3 vreće cementa stave vreću itd., itd. tako da je bilo jako puno propusta u obnovi da neki objekti nisu adekvatni bili, da ljudi unatoč tome i već godinama sada u njima žive ali su ih morali i dodatno ulagati i to puno ulagati, sanirati itd., itd. Mislim da bi bilo dobro, ne daj Bože da se desi potres u Slavoniji, pa ćemo opet vidjeti koliko je ta obnova zapravo bila loša da netko i strada, ali da strada prije svega imovina. Bilo bi dobro utvrditi nepravilnosti ako ih je bilo, učiti iz grešaka jer kažu da samo budala ne uči iz grešaka. Dakle, grešku nije problem napraviti, ali ponoviti je je i onda ih otkloniti prilikom obnove Banije, obnove Zagreba itd. Jer samo ako učimo iz grešaka zapravo možemo reći da smo napredovali. Ako ćemo počiniti iste greške onda k vragu, onda zašto se uopće trudimo. Ali kažem, ne mogu se oteti dojmu da je nekome u interesu da to ovako prođe da se o tome ne priča i da na kraju nemamo ispunjeni cilj obnove stradalog područja.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Bauka.
Zahvaljujem. Kolega Hajdukoviću iskoristit ću pravo na repliku ustvari da malo skrenem pozornost na ono što se malo prije desilo. Mislim da je kolega Beljak ustvari prestrogo prekinut da priča u ime kluba jer ako sam ja shvatio njegova intencija nije bila da govori izvan tema, nego da se tema proširi intervencijom u odluku da se u odluku o Istražnom povjerenstvu dodaju i okolnosti pod kojima su kuće srušene da bi ih se trebalo obnavljati. Dakle, to je bila intencija i mislim da je predsjedatelj nakon uvida u snimku ipak prestrogo prekinuo kolegu Beljaka. Zahvaljujem.
Samo … [[ne razumije se]] ja ću se držati teme koju ste vi nametnuli, zapravo imali smo takvu situaciju i prije ako se sjećate baš ste vi bili na debljem kraju što se kaže i izgubili ste pravo govora ako se sjećate. Mislim da, ne sjećam se više teme ali imali smo jednu čudnu situaciju. Nadamo se da se to neće dešavati.
Možda jedan samo ispravak, kolega Beljak nije izgubio pravo govora, a to što on ne poznaje Poslovnik, pa je napustio i prestao govoriti je njegov problem, jer sam ja točno rekao da se to radi o članku 240. stavak 1. Prema tome on nije izgubio pravo govora. Poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš ima repliku. Izvolite. Imamo prvo repliku, pa ćemo onda dati povredu Poslovnika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Hajduković, ja bih ukazala na dvije činjenice. Prva činjenica, ne možemo govoriti o obnovi jer obnove nema. Dakle, nema ni obnove Grada Zagreba, od obnove Grada Zagreba nema ni malo o, a kamoli veliko o, a sa područja Banije/Banovine, tamo se nešto više zgrada odnosno kuća zaista srušilo nego što se to srušilo u Zagrebu, mislim, .../nerazumljivo/... ali ni tamo nemamo priču. Da se recimo krenula obnova, možda bi mi na, i da se krenula obnova Banije/Banovine, dobili neke odgovara na ova pitanja koja jesmo. U sklopu te jedne obnove iza potresa bi se moglo stvarno ustanoviti što je se krivo napravljeno, zašto je, da li su materijali ugrađeni, nisu, tko ima serklaže, nema serklaže, što treba napraviti. Ali nije krenulo. Možda zaista tad bi rekli, ljudi moji, pa to Istražno povjerenstvo nam ni ne treba jer u stvarnosti stvarno vidimo što se je događalo, kako se radilo i kako je. Ali obnove nema. Ni malo, a kamoli velike.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo kolegice. Da, obnove nema, ima rušenja još jedino. Ali da se sruše objekti koji to, koji se moraju srušiti. Ja se slažem s vama, baš zbog toga što obnove nema i što ona još nije krenula bi trebali učiti iz prošlih grešaka. Ali, mora netko biti i odgovoran za te propuste i greške koje su učinjene. Dakle, nije se moglo, imali ste vi, vi ste te struke, znate bolje nego ja, imate nadzor gradilišta, znači imate osobu koja mora nadzirati cijeli tijek radnje, jesu li svi materijali utrošeni, je li to napravljeno kako treba u skladu sa standardima, pa imate uostalom preuzimanje zapisnika o primopredaji, itd., itd., itd. Mislim da nažalost propuštamo učiti iz grešaka, da ćemo ih ponoviti i kažem vam ponovo, ne mogu se oteti dojmu da nekom odgovara ovaj kaos, da nekom odgovara ovakav javašluk i da se zbog toga uporno zatvara oči na možebitne propuste. Dakle opet naglašavam možebitne propuste, možda i propuste pojedinaca, ali evidentno je da je propusta bilo.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Peović digla je povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Poslovnik čl. 231, znači predsjedatelj se brine o tome da govornik ne bude ometan ili spriječen u svojem govoru. Nakon vašeg obrazloženja zašto ste kolegu Beljaka prekinuli u govoru, postaje sasvim jasno, da ne samo da vi niste se držali ovog članka Poslovnika prema kojem biste vi trebali osigurati neometan govor samog zastupniku nego ste upravo vi taj koji ga je u tom govoru omeo. Stoga najavljujem da ćemo tražiti i ocjenu ovog poteza i povrede Poslovnika.
Apsolutno, samo izvolite, ali pročitajte onda i ostale članke Poslovnika, pa ćete vidjeti koja uloga predsjedavajućega i koliko se onaj koji govori mora držati teme. Sad ćemo imati sljedeću pojedinačnu raspravu poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Ja se nadam da tu među vama sjedi netko tko svojim autoritetom može mi pomoći da dobijem konačno odgovor na zastupničko pitanje koje sam poslala 14. siječnja 2021. g. pa lijepo molim, možda ipak netko tko sluša će nekako urgirati da dobijem odgovor na to pitanje, bilo bi mi to i jednostavnije za ovu raspravu, ali što je tu je. Ja moram priznati, neki kolege emotivno doživljavaju ovo Istražno povjerenstvo s aspekta eto, sad napada netko nekog po političkoj, ja moram priznati da jednako tako emotivno doživljavam sve kad je riječ o gradnji. Dakle, mi imamo dugu tradiciju gradnje. Mi gradimo kvalitetno. Naši graditelji su zaista uvaženi u, dobivaju dobre poslove, ljudi koji su kod nas završili, koji su tesari, armirači, da ne kažem specifične poslove, zaista za njima je, mogu dobiti posla koliko hoće i svaki put kad je onako, kad se otvori tema da netko nešto dobro ne radi, ja moram priznati da to jednako emotivno doživljavam. Ja vam to doživljavam na sljedeći način, zamislite da netko tko radi aute, ne ugradi kočnicu. Pa kaže, pa eto, trebao sam tamo sam popravljao neki auto pa sam uzeo kočnicu nekakvu doma pa to što ćete se vi razbiti, nema veze. Principijelno nema razlike, vi morate kad gradite voditi računa o pravilima struke, ugrađivati kvalitetne materijale, za svoje radove odgovarati i u tom cijelom naravno, postupku, sve završava i sad nadzornim inženjerom koji je kad se, kad ide i kad je u pitanju javni novac, uvijek postao završava sa izvješćem nadzornog inženjera, bez obzira da li ste fizički ugovarali i imali firmu s kojom ste ugovarali pa ste vi gradili, dakle, gradila i država ili ste davali u građevinskom materijalu ili ste davali novce, i u obnovi i Zakonom o obnovi, to završavalo sa nadzornim inženjerom koji je morao potpisati da je sve što je tamo navedeno, zaista tako i napravljeno. Da možda priču o legalizaciji vezano uz sveg onog što je bilo i što je država obnavljala, temeljem Zakona o obnovi i drugih propisa, sve ono što je obnovljeno, a ljudi su mogli dostaviti ugovor o kreditu, ugovor o obnovi, akt, odgovarajući akt, zapisnik o primopredaji je imalo status legalnosti i nije moralo temeljem Zakona o zadržavanju prostornog odnosno legaliziranje bespravno izgrađenih zgrada uopće podnositi zahtjev. To se smatralo legalno. Ako to niste imali, ako to ne možete dokazati, onda jednako tako nebrojni broj različitih tumačenja smo davali i govorili, sve što je obnovljeno sukladno Zakonu o obnovi bez obzira da li je država fizički obnavljala putem svog ugovornog izvođača radova ili je davala sredstva, ako možete, ako imate dokaz, nekakav dokaz, nešto, a ne dokaz da susjeda, se smatralo legalno. E, ako ste sami nešto pa napravili malo drugačije. Ako ste nešto dogradili, nadogradili onda naravno da tu postoji problem. Ono što zaista ću zaključno reći, mislim da bi trebao biti interes svih da znamo stvarno stanje, da stvarno u krajnjoj liniji neka se država pohvali i kaže ono što smo mi radili i obnavljali u potresu nije stradalo i to bi bio jedan od zaključaka. Prema tome, ja ne mogu razumjeti i ne razumijem to opiranje jer to nije ukazivanje na bilo koju stranku, nije ukazivanje na bilo koju vladu to je samo želja da znamo kako se novac poreznih obveznika, građanki i građana RH dakle ponavljam samo je 4% iz donacija sve drugo, bez obzira da li smo dali novce ili smo imali ugovornog izvođača smo radili sami. I za kraj hoću reći u procesu građenja vam je važno važan je projekt, važno je kvalitetno izvođenje ugradba kvalitetnih materijala, nadzor, ali onda još nešto što je važno održavanje te zgrade i još nešto što je važno korištenje sukladno namjeni za koju je zgrada bila napravljena. I to bi se između ostalog bi se moglo u sklopu ovoga vidjeti [[Upadica Reiner: hvala.]] a da ne kažem da je krenula obnova onda vjerojatno istražno povjerenstvo ne bi trebalo ni biti jer …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala. Poštovani zastupnik Hajduković ima repliku.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice koristili ste jedan dobar plastični primjer, gradimo auto ne ugradimo kočnicu, netko strada ili strada imovina u najboljem slučaju samo auto, a ne i oni koji se u njemu voze. I sada pazite imamo situaciju, imamo šansu, priliku prije nego što krenemo graditi novi auto, hajdemo vidjeti kako se moglo desiti i zašto se desilo i koje su to rupe u proceduri, zakonu, samoj dinamici gradnje koji su to propusti bili da se ta kočnica nije ugradila, kako to izbjeći, kako to spriječiti, kako to bolje nadzirati. Ne, mi to nećemo napravit pa ćemo opet graditi auto i možda opet nećemo ugraditi kočnicu i možda će opet netko stradat, u najboljem slučaju samo imovina, a ne ljudi. Zašto? Pa ja mislim da je to van pameti.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo kolega Hajduković. Pa upravo tako, dakle ja mislim da je ovo povjerenstvo interes svih jer kroz njega možete, interes je u krajnjoj liniji onim koji su izvodili, oni koji su projektirali, oni koji su nadzirali da kaže ljudi moji nismo svi isti, mi smo radili dobro, radili smo kvalitetno. Zbog toga što je 1% ili pola posto ili 2% doživilo to ko mogućnost za određeno profiterstvo ne želimo biti u istom društvu s njima, želimo da se mi razlikujemo u odnosu na to. Prema tome, ja sam nekako od početka danas rasprave danas koju sam već u ime kluba imala sam rekla ja uopće ne razumijem to opiranje, tu ne želju, taj jedan ignorantski stav ove Vlade koja čak nije ni odgovorila na sve ovo. Pa Vlada je mogla odgovoriti na pola kartice teksta, osnivamo istražno povjerenstvo doznat ćemo što je, a u sklopu obnove ćemo moći vidjeti i nekakve tehničke stvari šta se je stvarno desilo. No, ignoriranje je vrlo, vrlo opasno.
Hvala lijepa. Imamo sljedeću raspravu poštovanog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo i ja želim reći nešto svoje mišljenje o ovom prijedlogu odluke o osnivanju istražnog povjerenstva da se utvrde moguće nepravilnosti u poslijeratnoj obnovi kuća. Kada bi se malo vratili unazad pet, šest mjeseci u to vrijeme kada je pisan ovakav prijedlog odluke zasigurno je to vrijeme puno drugačije nego danas. Znači imali smo ljude vani, dogodio se potres svi su tada htjeli dati svoju pomoć upravo onima koji su bili najviše pogođeni i pojedinci, i građani, i država sa … svojim institucijama itd. očito je oporba kada su krenule određene medijske spekulacije oko toga što je ili nije bilo dobro napravljeno odmah se odlučilo pomoći kroz jedno povjerenstvo i vjerojatno htjeli su na taj način sebi stvoriti određena područja. Sada nekoliko mjeseci nakon toga kada gledamo lokalni izbori su završili, oni koji su možda meta onaj čovjek više nije župan, došao je novi župan, imamo istu gradonačelnicu evo pa me malo i taj termin tj. način rasprave o ovome malo čudi, evo nijednog iz SDP-a nisam čuo da kaže onoj svojoj gradonačelnici pa daj gospođo te dokumente USKOK-u ako te već traži ne, pa da kaže evo ne morate sud kaznit da bi dao dokumente. Ja se ne sjećam nijednog čelnika lokalne samouprave da ne želi USKOK-u dati dokumente i sada bi mi na povjerenstvu trebali pozvati ljude da oni donesu neke svoje dokumente iz '99.g. ili 2001. i reći dajte nam sve te dokumente mi ćemo vas iz SDP-a malo propitati. Dajte najprije riješite te svoje stvari u SDP-u ne, da nam date barem neku drugarsku kritiku ako ništa drugo jer to nije normalno ponašanje jednog lokalnog čelnika bez obzira što je izabran prije svega nešto malo više od mjesec dana. Znači to je normativ ponašanja, ako te USKOK istražuje daj mu papire pa šta unutra piše ili neke druge stvari što oni traže daj mu. Tako da vam to jedno ide u sukob s drugom, dajte neku odluku i tražite da svi dođu pred neko povjerenstvo i svi moraju nešto odgovarati SDP-u, a SDP neće ništa. A ta gospođa je već poznata prije toga da nije htjela primiti nijednu optužnicu koliko se sjećam itd. Znači imamo ljude koji ne uvažavaju instituciju, a tražimo da te institucije djeluju. E sad SDP neka to malo pročešlja jer ni rejting nije baš najbolji u zadnje vrijeme. E sad ovdje ima raznih ciljeva i pitanja na koje treba odgovoriti, evo neki su već i odgovoreni. Ja mislim da je puno toga već u ovih nekoliko mjeseci izašlo vani, recimo koji je broj kuća, stanova i zgrada javna namjena sagrađena, obnovljena kroz vladin program. Evo čuli smo 8.880, 96 je dobilo žutu i crvenu naljepnicu, 9 ih je srušeno. Više-manje taj podatak na povjerenstvu možda ne bi trebalo niti ispitat. Ono što smo htjeli i kao država i kao Vlada i kao institucije sve se događalo nakon potresa u slijedu onako kako se moglo događati. Imamo Ured za stambeno zbrinjavanje koje je jasno davao sve podatke koji su trebali biti vani i vi danas na webu imate apsolutno sve podatke što se tiče i onih firmi koje su radile, koje su imale ugovore i način na koji su dobivale takve ugovore itd., sve piše vani. Mi moramo imati povjerenstvo da bi saznali ono što je već na neki način vani. Pa imamo odgovore na pitanje, šta ja znam svakakvih pitanja ovdje ima, recimo vrlo mi je interesantno što ćemo istražiti, kvalitetu i zakonitost propisa koji su regulirali obnovu te posebno odnos Zakona o obnovi kojim se regulira obnova prema drugim propisima. Evo ja bih volio znati kako bi to povjerenstvo ispitalo zakonitost tih propisa, što bi kolega Bauk pitao sam sebe možda u tom trenutku, da li je kao pomoćnik ministra u obrani 2000.-2003. on nešto doprinosio da ti zakonski propisi budu bolji nego što su bili pa su se kuće radi toga srušile. Ja mislim da on tu ne bi znao odgovor ili koji su to ljudi koje bi mi pozvali, to je interesantno recimo da provjerimo tu zakonitost propisa ili način dodjele ugovora za izvođače i podizvođače radova eventualne sukobe interesa, pogodovanje itd. Znači pitanja vrlo široka i ostavimo pojedincima oni koji ne žele poštivati institucije na koje se kune i pozivaju da to primjenjuju na nekome drugome ili moguću umiješanost i odgovornost tadašnjih dužnosnika o eventualnoj nezakonitosti pri organizaciji i provedbi i nadzoru nad obnovom. Zaista otvara se puno pitanja što to povjerenstvo na temelju ovakve jedne odluke koja je zaista vrlo brzo pisana odmah desetak, petnaest, dvadeset dana nakon događaja, znači kad si još željan, vruć kad želiš ostaviti dojam da i ti želiš doprinijeti raščišćavanju nekih stvari koje su se dogodile u tom potresu i dobivamo ono što imamo danas. Očito da su se neki htjeli malo tada opet pozabaviti nekim stvarima, ali kada dođemo na njihovo i na njihovo vrijeme, a i tu je imao SDP-a od 2000.-2003. vjerojatno bi to najradije preskočio jer pitanje što bi tada izašlo van.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Borić, slažem se apsolutno da je vrijeme u kojemu je pisan ovaj prijedlog odluke bilo obilježeno drugačijim političkim nabojem jer i sama činjenica da mi raspravljamo o jednom o osnivanju istražnog povjerenstva na ovakav način u kojemu nema niti trećina, četvrtina oporbe, nema ni trećina onih koji su potpisali ovdje u sabornici oni koji su potpisali ovu odluku o istražnom povjerenstvu govori o tome da je to bilo ustvari predizborno obojeno i uvjeren sam da i današnja rasprava od strane predlagatelja dovoljno govori koliko su uvjereni u ispravnost i potrebu osnivanja ovakvog istražnog povjerenstva.
Poštovani zastupnik Borić.
Slažem se kolega Bačić i to ćemo vidjet na glasovanju sljedeći četvrtak. Bit će ih 40, 50 uvijek ih dođe toliko otprilike i oni to u biti koriste kao svoj prilog ajmo reći raspravama u HS-u i uvijek napišu ovakav jedan prijedlog odluke o kojima je vrlo teško raspravljati. Imali smo ih već nekoliko kada govorimo o tim povjerenstvima i to ide toliko široko da zaista ne znate što biste vi sa takvim nekakvim prijedlogom odluke ustvari postigli. Znači nikako da se skoncentriramo na jednu stvar i da pokušamo istražiti baš tu stvar i događaj koji je takav kakav je, nego uvijek to ide toliko široko da je nemoguće apsolutno ništa utvrditi. Zato i imaju kažem određene probleme jer ako sam kažeš i inzistiraš i na poštivanju institucija i pozivaš svih da to rade, a tvoji članovi to ne rade onda se postavlja pitanje za kakvu politiku se ti to uopće zalažeš. Čuli smo i kolegu Grbina koji je cijelo vrijeme govorio o interpelaciji i govorio je svima ono što ne bi trebao reći, pogotovo nama iz HDZ-a da mi ništa ne razumijemo. Jako dobro razumijemo što ovdje piše, što je ovo i na koji način se ovo htjelo odigrati tada prije pet, šest mjeseci.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Mažara.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega Borić. Pa evo na tragu toga koliko je u biti ovo bilo samo politikanstvo, a ne prava namjera svjedoči i broj zastupnika koji prisustvuje ovoj raspravi da je sve to bilo upravo politikanstvo pokazuje i činjenice i dokazi prije svega struke Hrvatskoga centra za potresno inženjerstvo podataka koji su izašli po svim zgradama, kućama na području Sisačko-moslavačke županije, o broju naljepnica, o obnovi od strane RH i kada su te činjenice odnosno ti podaci postali javni jednostavno su ti podaci razotkrili cjelokupan plan oporbe da proba ne na činjenicama nego na laži stvoriti nemir među građanstvom i zato nisu sada ovdje sa nama.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Mažar, vi ste i bili na čelu tog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje, jasno je da smo se i u tom trenutku ponašali odgovorno kako to institucije i kao pojedinci dužnosnici moramo činiti. Međutim, imaju oni svoja prava i oni su to učinili, ali danas raspravljati na taj način da mi ništa ne razumijemo i da mi zapravo apsolutno ništa ne znamo, po nama nije u redu. Ako mi vama dajemo podatke i govorimo vam što se tamo događa i da se svela rasprava na raspravu o tih 96 kuća koje su bile najviše oštećene i od toga devet njih srušeno i da za to moramo sada pronaći određene krivce, u redu, ako se mora na taj način. Ali postoje institucije i zato smo ih pozvali, imate sve podatke tko je radio što, gdje je radio, prijavite kaznenim prijavama, mi smo i to također spremni potpisati. Ali radi toga stvarati povjerenstvo u Saboru, mislim da smo kao klub vrlo jasni i ja kao pojedinac ili kao član neću podržati ovo istražno povjerenstvo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Uglavnom sam u ime Kluba zastupnika HDZ-a iznio razloge zašto ne bismo i nećemo podržati ovakvu odluku o osnivanju istražnog povjerenstva. A sada bih htio reći još nekoliko riječi pa čak i usporediti značaj poslijeratne obnove u Hrvatskoj prije 25 godina kada je obnova započela sa jednom velikom tragedijom kojoj je svijet svjedočio, a koja je pogodila Japan prije petnaestak godina, radi se o velikom potresu i cunamiju koji je zadesio Japan. Tada se u svijetu govorilo o potrebi pomoći Japanu, jednoj snažnoj državi, jednom snažnom gospodarstvu iako je u odnosu na BDP Japana to bila dvadesetina šteta koje su kroz Domovinski rat pričinjene premda je 14 puta više područja za jednu malu, relativno malu državu kao što je Hrvatskoj bilo razrušeno, spaljeno, uništeno, premda još dan danas dio Hrvatske koji je u toj agresiji zahvaćen nije dostupan s obzirom da nije razminiran, a more se u Japanu nakon potresa i cunamija povuklo u roku 7 dana i za jedno gospodarstvo, za jedan narod, jednu državu je kud i kamo veće, veći izazov bio gradnja, obnova Hrvatske nego što je to bilo za tu veliku, za tako veliko i snažno gospodarstvo. I pri tome smo kao država se sami izložili. 95% troškova obnove snosila je, snosili su hrvatski porezni obveznici. Zašto to govorim? To govorim iz razloga što sam uvjeren da braneći tu poziciju koju smo radili, ne samo Vlada HDZ-a nego i vlade, koalicijska vlada primjerice Ivice Račana koja je značajno participirala u toj obnovi 4 godine od 2000. do 2003., ne branim stoga da bi branio poziciju moje stranke nego branim institucije, branim jedan vrhunski projekt i nisam suglasan s time da zbog eventualnih pojedinačnih slučajeva koji su sigurno bili u tom jednom poslu koji je podrazumijevao obnovu preko 158.000 objekata pretpostavljam da je bilo i bilo je sigurno je bilo i krivih, loših, namjernih pa čak i kaznenog djela. Ali da to onda dižemo na razinu Hrvatskog sabora kako je kroz ovakvo istražno povjerenstvo potrebno propitkivati čitav jedan grandiozan mogu vam reći jedan najveći, najzahtjevniji, najkompleksnijih projekata u poslijeratnoj Hrvatskoj u graditeljstvu, ako izuzmemo gradnju auto cesta, ja mislim da je nepotreban, politički štetan ne za moju stranku kojoj pripadam nego za ovo, nego za Hrvatsku kao državu i institucije koje su svo vrijeme gradile Hrvatsku. Ja sam suglasan, ako, to sam rekao maloprije, da se moguće je ako to netko želi, moguće je i danas 11 godina poslije jer je ona završila, ona je u najvećem dijelu završila iako Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje još dan danas ima obveza u dijelu obnove to se može utvrditi, ali taj jedan pojedinačni slučaj po meni ne smije, ne može, ne treba baciti ljagu na cjelokupni projekt obnove Hrvatske nakon Domovinskog rata. I zato ga mi u klubu zastupnika nećemo podržati, ali dajemo punu potporu rekao sam svim zastupnicima, svima koji žele i imaju saznanja da je namjerno u nekom postupku, a to ako je netko pisao ovaj, ovu odluku valjda zna. Ja ne vjerujem da ste ovo vi pisali bez ikakvih saznanja, ako ste ovo pisali bez ikakvih saznanja onda tim više još veća sramota onome tko je to pisao. A ako ima saznanja konkretna pa onda evo nekih ih se lijepo izvuče vani, nek se napiše, obrazloži, ionako mislim da često puta da sa ove lijeve strane idu brojne kaznene prijave što je jasno pravo svakog zastupnika, svakog građanina, ali nek se napišu te pojedinačne 10, 20, 2, 3, 5 nije bitno koliko, nek se napiše pojedinačna kaznena prijava protiv onih koji su u takvim nečasnim, nezakonitim, kriminalnim kaznenim radnjama sudjelovali ali to nikako ne može na ovakav način pod nekakvom krinkom nekog velikog zalaganja za, za rasvjetljavanje obnove koju je hrvatska država radila, praktično rekao sam baciti ljagu na cijeli taj projekt. Zato mi u klubu nećemo, ja osobno takvu, tako ne bi podržao ovakvo jedno istražno povjerenstvo, ali jesam, evo ističe mi vrijeme, ali jesam za to da bi se bilo koji [[Upadica: Hvala lijepo.]] pojedinačni slučaj više istraži.
Hvala lijepo, imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Mažara.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Bačić, evo kada su činjenice, podaci i dokazi demantirali ovaj pokušaj politikanstva dio opozicije se prebacio na sadašnju obnovu i opet iznosio neistine da se na Banovini ništa na događa. Osobno moja želja je da svaka obitelj ne provede više niti jedan dan u kontejneru. I sam sam kao dijete sa svojom obitelji živio u takvom i sličnom objektu u prognaničkom naselju i čekao svoj povratak u Vukovar. Međutim, na današnji dan 6 mjeseci od potresa uklonjeno je 165 objekata, radovi na obnovi su 224 kuće, obnovljeno je 166 kuća, izrađena je dokumentacija i elaborati za 500 objekata, projektna dokumentacija za 1364 objekta, a ugovoreni su radovi za obnovu 720 kuća. Proveden je javni natječaj za izvođenje radova na nekonstrukcijskoj obnovi 1.500 kuća i novi natječaj za obnovu daljnjih 1.500 kuća.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Mažar, pa tu ste u pravu, međutim ja odvajam odluku o osnivanju istražnog povjerenstva za poslijeratnu obnovu sa obnovom nakon dvaju potresa onog zagrebačkog i ovog koji je bio na Banovini ili serije potresa svejedno. Dakle, te dvije stvari luči i ovdje mi govorimo danas o potrebi osnivanja istražnog povjerenstva za poslijeratnu obnovu. Ja nigdje iz tog ne iščitavam iz tog dokumenta, niti kroz jedan cilj, niti kroz jedno pitanje na koje treba istražno povjerenstvo odgovoriti da je to u funkciji kvalitetnije ove obnove Zagreba, Zagrebačke županije, Krapinsko-zagorske, Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije, ali ne bježim da mi o toj obnovi nakon zakona koji smo donijeli i njegovih izmjena ovdje u Hrvatskom saboru raspravimo. Pa bismo na ove podatke o kojima ste vi rekli kolega Mažar, našli još jako, jako veliki broj podataka koji govore o tome koliko je država Hrvatska, ova Vlada i stožer u proteklih 6 mjeseci napravio na sanaciji tog prostora.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani kolega Bačić …
Kolegice možete masku skinut, jer je lakše …
Mogu, pardon, toliko se držim epidemioloških mjera. Dakle, nije mi jasno od čega vi zapravo branite institucije. Mi institucije ne napadamo, mi dapače radimo upravo suprotno, poštujući institucije pa tako i sabor RH preko institucija institucionalno želimo osnivanjem ovog povjerenstva raščistiti sve eventualne nepravilnosti i sve eventualne nezakonite radnje bez obzira o kojem broju se radi. Zašto vas to toliko smeta? Zašto mislite da mi napadamo pa ih vi morate braniti institucije ove zemlje? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolegice Rukar Gamulin. Ja mislim da je obrnuta situacija. Prvo ja branim djelo koje je za mene bilo veliko, značajno, povijesno djelo koje je napravila hrvatska država ili hrvatski građani, ali vi napadate institucije, vi negirate institucije, vi biste posao za koji vam je Hrvatska uspostavila institucije, a to su pravosudne institucije ako hoćete državno odvjetništvo, vi ne vjerujete njima tim institucijama, nego biste njihov posao preuzeli vi i vi biste u ime tih istih institucija provodili, provodili taj posao kojega smo, nije ništa obrnuto, upravo vam to i hoću reći.
Molim vas nemojmo, nemojmo dijalogizirati između klupa i govornika.
Ja se zalažem, ja se zalažem da ukoliko postoji, to sam već 3 puta rekao, ukoliko postoji bilo kakva sumnja, a vjerujem da vi tu, da vi nekakve podatke imate, pa ako ih imate procesuirajte ih, dajte [[Upadica: Hvala.]] ih tamo i na taj način to riješite.
Replika poštovanog zastupnika Borića.
Kolega Bačić, mi se nećemo danas složiti sa oporbom jer oni su to sagledali sa svoje strane i uvijek žele izbjegnuti nešto što znaju recimo i imaju podatke, ali ne žele istražno povjerenstvo. Recimo Gunja, septička jama 65.000 kuna košta ili četka wc ili ovo ili ono. To znamo to je iz našeg vremena i to istraživat nećemo bilo je prije svega nekoliko godina. Ali ovo prije 20 godina e tu bi mi mogli nešto naći i vi ste krivi. I sada mi branimo, vi ne branite itd. Znači ono što znaju ne interesira ih jer je tu nešto njihovih članova itd. i moglo bi doći do nekih problema i to ne žele istraživati. I bilo bi u redu da to kažu, evo želimo istražiti i to, pa ćemo malo pogledati i taj problem. Ali ne oni hoće uvijek nešto što njima odgovara. I to je u redu. Mi smo tu da kažemo ono što je, a to je ono što ste vi rekli najveći pothvat RH nakon rata, a to je obnova 156.000 objekata.
Poštovani zastupnik Bačić.
Da zanimljivo je kolega Borić da se ne propitkuje obnova Gunje i Posavine nakon ove velike poplave, tamo je bilo itekako repova koji su se iza toga vukli. Koliko je njih epilog ja ne znam, znam da je bilo tu istraživanja i svega, na kraju to nije do kraja odrađeno. Ovdje ne vidim nikakvu želju poplavi zahtjeva za istražna povjerenstva koja smo svjedočili u prošlom mandatu, a evo sad smo sa njima nastavili. Vrlo zanimljivo da oporbu ne zanima taj dio kada su oni provodili obnovu na Gunji i u tom dijelu koji je bio u Slavoniji poplavljen.
Poštovana zastupnica Orešković.
Kolega Bačiću evo nastavno na ono što vas je pitala kolegica iz platforme Možemo, Urša Raukar Gamulin još jedan mali test logičkog promišljanja i vaše svijesti o ulozi institucija. Kažete da vi štitite djelo misleći pod tim na sveukupnu obnovu, istovremeno kažete da ste svjesni da je bilo i krivih, namjerno krivih pa i kaznenih postupka u smislu kaznene odgovornosti u sklopu te obnove, ali uporno negirate inicijativu oporbe da se ta kaznena djela i kriminalne aktivnosti otkriju i svaki pokušaj otkrivanja tih nepravilnosti smatrate udarom na institucije. Moje pitanje prema glasi pa čemu institucije uopće i služe nego upravo otklanjanju tih najmanjih nepravilnosti pa makar se radilo o jednoj jedinoj kući. To je država, to je odgovornost.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospođo Orešković. I vi ste u krivu kao što je gospođa Raukar Gamulin u krivu. Tko od nas brani institucije? Gospođa Raukar Gamulin kaže da ja branim institucije zbog toga što očekujem da oni rade. Ovo što vi predlažete vi biste u stvari preuzeli posao jedne druge institucije. Ja tražim da ta institucija koju je Hrvatska osnovala, a to je državno odvjetništvo, to je USKOK, to su hrvatski sudovi ovo procesuiraju, to je njihov posao. A vi ako ste ovaj uradak napravili, napisali izvolite točno ga konkretizirati i dajte tim institucijama koje navodno ja čuvam, ja ih branim, a vi ih napadate da to riješe. Ako to ne riješe pa onda, ako vi date nešto i ne riješe, ne idu u taj postupak pa onda možemo o tome razgovarati. Ali dok to nismo poslali, dok nismo to konkretizirali, a ja takvih saznanje nemam, mogu [[Upadica: Hvala.]] pretpostaviti, ali ih nemam ja govorim da neću ovako an ženeral dopustit da se to djelo napada.
Poštovani zastupnik Totgergeli, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačiću, ja nekako imam dojam ko da predlagatelj bi najradije htjeli pobjeći od ovog svog prijedloga. Na kraju krajeva čak su i fizički pobjegli jer sam kolega Grbin došao, malo ispričao 10 minuta o prijedlogu i nestao. Tri tjedna nakon potresa nisu ni bili poznati pravi podaci i ta tri tjedna nakon potresa nije se moglo ni napisati nešto više od ovoga što su oni napisali, a želja je u stvari samo bila kako skupiti političke poene. U nekoj hajci koja se tad medijska događala, gdje je trebalo popljuvati obnovu poslije Domovinskog rata koja je bila velebna krenulo se žestoko i pokušavalo se to sve nagurati prema HDZ-u. Čak zanemarujući tu činjenicu koju ste vi iznijeli da je veliku, veliki doprinos dala i vlada od 2000. do 2004. u obnovi, samo zato da bi se na lokalnim izborima nešto malo promijenilo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Totgergeli. Sam pogled na sabornicu dovoljno govori i sam po sebi. Od 44 zastupnika koji su ovo potpisali evo knjiga pala na četiri, na četvero, četiri zastupnice i kolegu Hajdukovića pa prema tome to je dovoljan pokazatelj koliko su i oni sami uvjereni da je potrebno u Hrvatskom saboru osnovati istražno povjerenstvo, a da apsurd bude još veći kolega Grbin koji je u ime predlagatelja govorio čitavo vrijeme je govorio o interpelaciji umjesto o odluci o osnivanju istražnog povjerenstva. Prema tome, ja mislim da je evo samim time ovaj pristup je dovoljan pokazatelj da i sama i sami predlagatelji ovog akta ne vjeruju doista da je on nužan, da je on potreban i da ga treba donijeti. Hvala.
Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Prvo bi željela reći da su fantastične te vaše bravure, poplava zahtjeva za istražno povjerenstvo, drugi zahtjev u ovom sazivu, drugi zahtjev za istražno povjerenstvo u ovom sazivu. Prvi je bio za istražno povjerenstvo oko prepreka i problema u istražnim i pravosudnim postupcima vezanim za političku korupciju, pa sad nakon svega što se dogodilo u međuvremenu od tog našeg zahtjeva koji ste odbili isto tako pa do danas, gdje su se otkrivali ti problemi i na razini istraga i na razini pravosuđa, nakon cjelokupne rasprave koji smo imali ovdje o Vrhovnom sudu sad mi meni recite da to istražno povjerenstvo nije bilo potrebno i nije postojao javni interes, kao što sad tvrdite i za ovo. A fantastično je da za ovo povjerenstvo istražno kažete da nam nije bilo potrebno jer naime upravo istragu oko ovog pitanja ovim riječima je inicirati nepoznat netko. To se treba ispitati kako, zašto, tko je bio nadzor, tko je davao uporabnu dozvolu, sve što treba ispitati, ispitat će se. Nije rekao Peđa Grbin, nije rekao tadašnji predsjednik našeg kluba Tomislav Tomašević, nije rekao nitko iz oporbe, rekao je ni manje ni više nego vaš predsjednik Andrej Plenković. To je rekao on. Nakon toga, nakon toga vaš ministar Darko Horvat kaže slijedeće. Bit će istrage i kaže Središnji državni ured za obnovu ima sve vjerodostojne podatke, možemo istražiti što se desilo, istražit ćemo. Gdje je istraga, gdje su rezultati istrage koje je najavio premijer i koje je najavio ministar? Jer pazite kada premijer i ministar najave da će oko nečega biti istraga, a istrage nema onda se mora postaviti i pitanje njihove odgovornosti i prema javnosti i prema parlamentu. Jer da li je moguće da premijer izlazi sa paušalnim izjavama da će provesti istragu oko nečeg i onda ju 6 mjeseci ne provede. Jel to premijer kojeg imamo? I ne istragu oko bilo čega pa da je to sad neka sitnica, nego istragu oko potencijalnih nezakonitosti u obnovi koje su za posljedicu kasnije imale moguću rušenje ili uništavanje kuća usred potresa. Dakle, nije nebitna stvar. Obećao je istragu, nije napravio. Mi smo istovremeno podnijeli zahtjev da isto ta isto tako sabor unutar u svojim ovlastima napravi istražno povjerenstvo koje nije oporbeno istražno povjerenstvo. Istražno povjerenstvo i njegov sastav je takav kakav je i sastav cjelokupnog parlamenta i plenuma. Znači imate većinu ionako u tome. Znači vi imate većinu članova u tom istražnom povjerenstvu, a vi ne želite. Vi se ne bojite zaključaka jer ćete time upravljati, vi se bojite toga, vi se bojite javnosti, vi se bojite da će javnost čuti i da će imati pravo uvida jer ima pravo uvida u sve one dokumente koji bi mogli pokazati da država nije odradila dobro nadzor, da neki zapisnici koji su trebali biti predani obnovi nikad nisu predani i da te kuće nisu legalizirane. Da danas zbog toga što te kuće nisu legalizirane ih ljudi ne mogu obnoviti nakon potresa. Da imamo 80% kuća na Baniji koje nisu legalizirane i neće moći dobiti obnovu. To je evo prema ne samo pisanjima medijima nego i izjavama nekih stručnjaka. I da će netko za to možda morati biti i odgovoran. Toga se vi bojite, ne nas iz oporbe, vi se bojite javnosti, vi ne odgovarate javnosti. Jer znate kada čovjek kao što je jedan arhitekt kaže da se kućama obnovljenim nakon rata u ovom potresu nije trebalo dogoditi ništa, ne da nisu smjele biti urušene, nisu smjele dobiti naljepnicu nikakvu, kada čovjek koji je vlasnik jedne takve kuće koja se urušila kaže, nisam to radio ja to mi je napravila država kod obnove, tako su obnovili sve kuće na ovom području bez betona i željeza, ne samo u Strašniku koji je stradao nakon rata i ostao s nekoliko čitavih kuća. Obnova prijatelju oni su nam došli glave. I vi na takve, na takve povratne informacije [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] od građana s terena ne želite …
Hvala lijepa, imamo prijavljene povrede Poslovnika. Poštovani zastupnik Bačić u čem je povrijeđen Poslovnik?
Pa povrijeđen je Članak 238. Poslovnika s obzirom na ove navode da država neće obnoviti nelegalne objekte na Banovini mene interesira bi li gospođa Benčić s obzirom da je Makarska isto trusno područje ove nelegalne objekte gospodina Latkovića na Vruji, biste li njih obnovili kada bi se takav potres dogodio na, na, u makarskom primorju.
Polako, polako, to nije bila ova povreda Poslovnika pa dajem opomenu, a kolegice Benčić vi nećete ulaziti u diskusiju sa ljudima iz klupe, molim vas. Poštovani zastupnik Mažar ima povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče zastupnica je povrijedila Članak 238. iznoseći dvije neistine, jedna neistina da se istraga ne provodi. Dakle, upravo suprotno nadležna tijela su izuzela dokumentaciju, izvidi su tajni i istraga je u tijeku. A druga neistina da 80% objekata nije legalizirani i neće imati obnovu. Dakle, kolegica Mrak Taritaš je rekla da sukladno Zakonu u obnovi svi objekti koji su bili u obnovi su legalizirani po zakonu.
Kolega Mažar i vi znate da je to bila replika, a ne povreda Poslovnika jer da li netko govori istinu il ne govori istinu, laže ili ne laže nije povreda Poslovnika, pa dobijate opomenu. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Benčić pa vrijeme je ipak malo plastično kada je jednom malo apstraktno pitanje kada dolaze sa one strane sabornice. Sjetite se da smo čuli obećanja da će se neki zakonski prijedlozi donijeti prije 31. svibnja, vi se ne sjećate tada niste bili u saboru, ali ja se sjećam da nam je jedan ministar 4 godine najavljivao strategiju razvoja poljoprivrede, evo kaže friška je samo što još ono još se tinta suši. Sušila se 4 godine tinta. Dakle, vrlo je to plastično vrijeme. Ali dobro ste ukazali netko se boji istrage. Zašto? To je pitanje. Tko i zašto? Prebacuje nam tu Gunju, obnovu Gunje nakon poplave, pa tko njima da osnuju povjerenstvo da daju prijedlog koji ćemo mi također podržati. Dakle, svaki oblik korupcije, a i ove, treba iskorijeniti, treba poslati poruku da neće proći no pasaran, a mi opet šaljemo poruku što je bilo bilo je … [[Govornici govore istovremeni, ne razumije se.]]
Poštovana zastupnica Benčić.
Slažem se gospodine Hajdukoviću i reći ću vam još nešto. Vidite kada sam ja sada spomenula da je premijer najavio istragu, ja sam mislila da je on najavio istragu institucija kojima je on na čelu, dakle Vlade eventualno da će preko svoje većine u parlamentu podržat recimo zahtjev za istražnim povjerenstvom, ali nije mi palo na pamet da kad je on najavio da će biti istraga da će to odrađivati neovisna pravosudna tijela jer koliko sam ja čula prema onome što je on govorio jer on navodno ne naređuje njima kad da rade istragu i kad da ne rade istragu. Tako da ja svakako smatram da premije nije održao svoje obećanje jer ako ga je održao na način da je on DORH-u naredio istragu i da se izuzme dokumentacija onda imamo puno ozbiljni problem u ovoj državi.
Poštovana zastupnica Posavec Krivec.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Benčić mi smo ovaj prijedlog uputili nakon što se dogodio razorni potres na području Sisačko-moslavačke županije i nakon što je on zapravo ukazao na možebitne propuste u obnovi poslijeratnih, poslijeratnoj obnovi građevina. E sad zašto nam je to bitno? Zato što je organizirana obnova objekata koji su stradali od 4 do 6 stupnja oštećenja na području Sisačko-moslavačke županije bila organizirana i koštala je 2 milijarde i 200 miliona kuna novaca hrvatskih poreznika. Upravo ona je bila organizirana na način da je proveden program obnove, da je provedena javna nabava za svaku kuću, da je ugovoren projektant, da je izvoditelj radova poznat stručni, u čemu je problem da se provede revizija toga i da se vidi gdje su problemi. Čega se bojimo? Znači to je vrlo brzo i jednostavno izvedivo. Da li ste tu nešto drugo krije?
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle da, meni se čini da je upravo problem zašto se HDZ nikada ne slaže sa istražnim povjerenstvom u parlamentu je element javnosti koji ta istraga ima. Dakle, činjenica da bi se zapravo dokumentacija morala dati i na uvid javnosti, da bismo vidjeli možda da je zaista bilo problema u nadzoru, ali i građenju, da je zaista bilo problema sa izvođačima. Dakle, sve ono što je zapravo u javnom interesu da se utvrdi kako bi znali kako sad to prevenirati da nam se to ponovo ne dogodi. Pa recimo i činjenica da možda dođemo do zaključka da kad jednom obnavljamo da je možda bolje dati nešto više novaca odmah pa da ne moramo obnavljati kroz 15-20 godina ponovno nego da idemo na minimum i ono bazično i to bi mogao biti zaključak. Ali zašto se takvih zaključaka boji ova strana? Zato jer bi javnost [[Upadica: Hvala.]] vidjela i to je problem.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Gorana Ivanovića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, kada bi sad malo htio govoriti kao što moj kolega Hajduković govori pa on kaže kada bih htio zločest onda bi rekao slijedeće da ova vaša inicijativa je doživjela ozbiljan fijasko, ozbiljan fijasko i tu morate biti suglasni apsolutno sa mnom. 44 saborska zastupnika je potpisalo ovu inicijativu za osnivanje istražnog povjerenstva. Od 44 zastupnika koji su ovo potpisali, a među njima sjede ozbiljni i ugledni zastupnici ostalo vas je petero. Ja vam naravno na tome zahvaljujem i pozdravljam što evo i gospođa Benčić je preuzela na sebe ovu ulogu i stvarno odrađuje i brani ovu inicijativu za osnivanje istražnog povjerenstva. HDZ nije nekakva zločesta organizacija koja se sad želi nekome narugati nego evo ja kao čovjek koji cijeli dan ovdje sjedim želim suvislo promisliti o tome što mi želimo postići na ovaj način. Često se ovdje u Hrvatskom saboru govori da moramo vjerovati institucijama hrvatske države, da se moramo boriti za neovisno pravosuđe, da moramo iskorijeniti korupciju u našem društvu, a onda mi se čini da nekako na jedan možda politički način se upravo mi saborski zastupnici želimo miješati u rad institucija koje su zadužene i koje bolje poznaju problematiku o kojoj govorimo. Mi im nekada u biti rekao bih ne idemo, ne idemo na ruku i kontradiktorni smo od onoga za što se zalažemo. Ja ću govoriti kao čovjek evo koji se malo pripremio za ovu točku, imali smo i pripremu kao klub, smatramo ovo ozbiljnom temom pa smo onda iskoristili vrijeme da se i pripremimo i da suvislo probamo govoriti sa ove govornice. Branko Bačić je čovjek koji je godinama evo ovdje u Hrvatskom saboru i složit ću se sa njegovom konstatacijom da obnoviti 158 000 objekata na prostoru je odmah nakon završetka Oluje i skroz to raditi do 2010., bez ikakve pomoći i Europe i svijeta, svega 4% nekih prihoda koji su došli su bili iz nekih drugih izvora, sve ostalo je bilo iz izvora hrvatskog proračuna koji je već tada bio devastiran i ratnim zbivanjima i svemu onome što se događalo u Hrvatskoj, zasigurno velebni pothvati. I tu uopće nema govora, sasvim svejedno dal je premijer u to vrijeme bio ovaj ili onaj, vratili smo ljude u objekte, ono što mene više brine a i to sada plaćamo tu cijenu, da se jedan dobar dio ljudi više nikada nije vratio u te obnovljene objekte. To je problem koji mi sada u biti možemo sagledati suvislo i realno, s odmakom vremena. Ja bi volio da je svaki taj objekt bio popunjen, da se u njega vratila cijela obitelj koja bila izgnana i prognana sa svog područja pa čak i one obitelji koje nisu explicite hrvatske nacionalnosti, da su se vratile na područje s kojega su otišle. No, imamo nešto drugo. Dogodio se potres na banovini koji je stvarno bio puno, puno jači od potresa koji je bio u Zagrebu i srušio se jedna broj kuća, budimo iskreni, ma koliko to možda ružno zvučalo, ali to je mali broj kuća, svega 9 kuća iz ovih 26 000 kuća koje su bile obnovljene na prostoru Banovine se srušio. On se mogao srušiti iz bilokojeg drugog razloga, 2010. završila obnova, predani su zapisnici, dnevnici, sve je to neko preuzeo, no budimo iskreni, ljudi su mogli i samoinicijativno nakon toga još raditi određene rekonstrukcije a da pri tome nisu možda konzultirali struku, statičare i sve ono što ide uz to. Prema tome, za sve ono što je neko učinio u obnovi, a bilo je vezano uz kriminal, pa naravno da treba istražiti, takve ljude treba privesti pravdi, optuži ih za ono što su učinili, a to su radili novcima poreznih obveznika koji plaćaju porez RH i mislim da cijela ova priča je možda bila kao što reče Miro na početku ove rasprave, možda više politički motivirana u nekom vremenu kad je inicijativa bila predana nego li što sada ovo vrijeme u kojemu se nalazimo, može to uopće i dočarati. Evo hvala lijepa.
Hvala, imamo nekoliko replika, ali prvo je poštovani zastupnik Hajduković digao povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 238. jer kolega Ivanović vrijeđa zastupnike dakle implicirajući da postoje neozbiljni i neugledni zastupnici govoreći o potpisnicima rekao je da su među njima neki jako ozbiljni i ugledni, što to onda znači, da postoje neozbiljni i neugledni?
Dobro, kolega Hajduković, i vi i ja znamo da to nema veze sa povredom Poslovnika pa vam dajem opomenu a onda idemo na repliku poštovane zastupnice Posavec Krivec.
Hvala, potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega, kažete da je ova inicijativa doživjela fijasko. Ne bi ja rekla da je ova inicijativa doživjela fijasko jer je potpuno jasno iz argumentacije koju mi svi ovdje danas stavljamo na stol da postoji određeni strah sa vaše strane oko toga da se istražno povjerenstvo dogodi. Zašto postoji taj strah? To je ono ključno pitanje na koje nitko ne daje odgovor. Dakle, govorite o fijasku inicijative koja pred vas stavlja 2, 3 puta srušene živote naših sugrađana na Baniji ili na Banovini, kako god želite, kako vam je draže, ljudi su bez svega, jedan u ratu, potom im je država obnovila a potom su opet ostali bez svega u trenutku kada ih je snašao potres. I to je naša stvarnost i vrijeme je da tim ljudima pomognemo jer su oni duplo stradali i još smo usput možda i pokradeni. To želimo vidjeti, da lis su oni možda u nekom trenutku pokradeni.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Uvažena zastupnice Krivec, ja sam bio na Banovini kad se dogodio potres i nemojte mi pokušavati ovdje imputirati nešto što uopće nisam rekao, o čemu uopće nisam ni želio reći nijednu riječ sa ove govornice. Kad sam rekao da je ova inicijativa doživjela fijasko, onda sam mislio na početak iznošenja odnosno kad je u ime predlagatelja gospodin Peđa Grbin. Bez ijednog podatka da je rekao Pero Pepić je obnovio kuću, obnovila mu je kuću firma ta i ta, ukrali su 3 tone željeza, ukrali su 5 tona cementa, ja bi onda rekao da je to i takvih 10 primjera, 20, 50, 100 ali bez ijedne brojke, postavio sam mu 3 jasna i suvisla pitanja, na nijedno mi nije odgovorio. Prema tome, u tome smislu mislim da je ova inicijativa doživjela fijasko a to se vidi po broju zainteresiranih potpisnika ove inicijative kojih ovdje nema.
Hvala lijepa. Slijedeća replika, poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Ja ću vam dat za pravo jer problem je zaista zašto nema ijednog djela onih koji su potpisnici ove inicijative ali ja ću to pitati vas jer dosta je signifikantno da onaj koji uopće ne govori u ime predlagatelja a potpisnik je i ima pravo, dakle svi klubovi imaju pravo koji su potpisali jer smo tako i sastavili inicijativu, jedini koji to ne koriste, koji su uopće neprisutni ovdje jesu Hrvatski suverenisti, Most i Domovinski pokret. Sad ja vas pitam, dal je to zato da je zapravo nije bilo nikakvih problema niti tadašnjoj a ni sadašnjoj, jel, nema tih problema ili ste vi možda razgovarali s njima oko toga da ne podrže ovu inicijativu, pa vas pitam imate li možda oko toga saznanja kako su ovako netragom nestali kao da su ih vanzemaljci oteli. Hvala.
Izvolite poštovani zastupniče Ivanović.
Možda bi trebalo osnovati istražno povjerenstvo da ustanovi zašto ova 3 kluba nisu ovdje prisutna, ja drugi odgovor nemam.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo. Pa evo danas smo utvrdili nekoliko činjenica, dakle struka je utvrdila da 13.000 objekata ima žutu i crvenu naljepnicu, od toga 96 je vezano za organiziranu obnovu države od toga je 9 najvjerojatnije da će morati ići zamjensko. Isto tako struka je utvrdila da sukladno jačini potresa je moralo neminovno doći do oštećenja kuća kao i do mogućnosti da se dio sruši. Isto tako je utvrđeno dakle da ova inicijativa je bila politikantska i da u biti nije bila utemeljena na nikakvim činjenicama. Vidjeli smo danas jako puno neznanja, pa bih ja rekao prije neznanja nego neistina o legalnosti, nelegalnosti itd., dakle nepoznavanje materije i sada kada institucije rade svoj posao, kada institucije provode tajne izvide i istrage bi predlagatelji htjeli da budu ona vremena partija te tuži, partija ti sudi. Toga više nema.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Suglasan sam sa svima onima koji kažu da i jedna srušena kuća je puno. I tu uopće nema nikakvih problema što se tiče mojeg mišljenja. No, potres je elementarna nepogoda on mora ostaviti trag u prostoru i ovo što je rekao kolega Mažar, ovo su brojke. Toliko kuća sa žutom i crvenom naljepnicom, toliko objekata koji će se srušiti i to su brojke. O tome treba, o tome treba razgovarati, a miješati se u rad institucija koje su zadužene da se bave pravdom u Hrvatskoj mislim da nije …
Molim vas nemojmo umetati govornika, ja vas lijepo molim da ne omećete govornika, lijepo vas to molim. Jeste vi završili?
Pa ok, evo, pa jesam.
Poštovani zastupnik Grmoja dignuo je povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Poslovnik, dakle nisam mogao biti ovdje, 238. kolegica Benčić koja iznosi neistine, mi smo podržali ovu inicijativu jasno, a ja zbog inicijative zelenih u Europskom parlamentu gdje se zapravo preko mene sudi Hrvatskoj koja se prikazuje kao nekakva netolerantna zemlja ja i dalje primam prijetnje, upućene meni, mojoj obitelji i to neću dopustiti. Ako je itko u dilu sa HDZ-om to ste vi jer istu retoriku ima premijer Plenković [[Upadica: Hvala lijepo.]] i vi.
Hvala lijepo ovaj to naravno nije povreda Poslovnika znate i sami, dobijate opomenu, a molim vas vaše međusobne odnose između stranaka bilo koalicijske, bilo tajno koalicijske ostavite za izvan ove sabornice. Ja vas lijepo to molim. Molim vas, kolegice Benčić, kolegice Benčić molim vas. Slijedeća replika poštovane zastupnice Raukar Gamulin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani kolega govorili ste da je istraga ipak potrebna, ali ja vas sad pitam kako onda to istražiti, tko će to istražiti? Jer za nije logično da je upravo osnivanje povjerenstva u ovom visokom domu prilika da zajedničkim snagama istražimo tu situaciju. Pa ne očekujete valjda da ćemo hodati ponaosob i amaterski istraživati. Pa valjda to, valjda je poštovanje prema institucijama zahtjeva da se o ovom slučaju zaista jednom zauvijek napravi jedna istraga i ustanove stvari. Upravo zato da se ne bi bacala ljaga na tu obnovu. Upravo zato. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Poštovana zastupnice ja zasigurno sebe smatram amaterom istražiteljem, ja o istraživanju nemam apsolutno pojima, nemam te reference i nikada ne bi htio biti istražitelj i stavljat si na leđa da radim nešto za što nisam obučen. I to stvarno nikada ne bi htio raditi, ne bi se dao nagovoriti u bilo kakvo istražno povjerenstvo, nemam te struke i nisam te struke. Ovo što je rekao kolega Mažar je apsolutno točno. I sad se vrše izvidi na osnovu onoga što je bilo rečeno u vašoj inicijativi početkom siječnja odnosno na osnovu onoga što su ljudi svojim primjerima željeli pokazati i dokazati da je bilo nepravilnosti. Pa pustimo neka istraga završi, neka se nađu krivci i neka za to odgovaraju. Ja mislim da je to najpoštenije što može biti.
Sad će govorit poštovana zastupnica Rada Borić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] pitanje je hoće li građani više vjerovati gospodinu Bačiću ili gospodinu Boriću koji uporno brane da ovo povjerenstvo nije potrebno ili će možda vjerovati da ovo nije loš prijedlog kako god mi nismo krivi da ovo ide i raspravljamo 6 mjeseci kasnije. I da evo čujemo neki se izvidi rade ili provjere pa dobit ćemo jednoga dana rezultate. Dakle, hoćemo li vama vjerovati, hvala vam da ste ovdje bit će da je ipak ovo važna tema kad ste vi ovdje. Morate računati da oporba često nije ohrabrena biti ovdje znajući da što god da predloži čak i onda da želi podijeliti nešto s pozicijom ne bismo li konačno ovu Hrvatsku učinili boljom i transparentnijom zemljom, da joj se čini da je uzaludno trošiti vrijeme kad zna kako će biti preglasana. Ovdje dakle pitanje, hoćemo li vjerovati gospodinu Bačiću vojniku svoje partije ili ćemo vjerovati arhitektima koji su govorili ovako. To nije ništa drugo nego kriminal oko obnove nakon rata. Sve što je rađeno kroz obnovu, trebalo je proći gotovo pa netaknuto, pa možda su tek trebale padati samo žbuke. Baš zanimljivo, ovdje se brani da je do 8880 zgrada, zanimljivo, inače Gard Zagreb ako ne znate, također posjeduje 8888 zgrada u gradskom vlasništvu, a dakle i nekako mi je ovo zgodan broj, dakle 96 ima crveno, 1500 žuto, pa evo samo je 9 za rušenje. Pa i tih stotinu kuća, zar ne možemo provjeriti kako je moguća ako arhitekti tvrde da nijedna ako zgrada bila napravljena kako je valjalo da bude napravljena, nije joj se trebalo ništa dogoditi, nego su se malo trebale eto sa stropova struniti malo od farbanja, krečenja ili kako god. Što nam još govore arhitekti, zašto se to dešavalo? Možda je u tome problem što se godinama je rješavaju stvari koje posljedice imamo sada kod ove obnove a to je kako je moguće da nakon 30 godina nemamo uređene zemljišne-knjige, da nemamo uređene katastre? Kako je moguće da su se zgrade obnavljale dakle i bez građevinskih dozvola i to točno ima koji broj kojih jer je bila posebna procedura. Pa eto danas čujemo ovdje ponudu provjeravajte, ali to niste govorili tako dok vam je župan bio gospodin Žinić koji je samo ovako rekao a znate da je bio zadužen za postratnu obnovu, nisu rađeni projekti nego upute za sanaciju. Vidi, uputa za sanaciju, najniža razina koja se mogla dogoditi. Dakle, čak niti projekti nisu rađeni i bez građevinskih dozvola. Sada dakako kad ste ga žrtvovali, kad smo i sami vidjeli posljedice njegove brige o obnovi, sad možemo je li, sami otići pronaći kuće, tražiti USKOK da intervenira ili ne znam što drugo. U današnjoj verziji Zakona o gradnji, postoji još uvijek iznimka, to vjerojatno znaju, evo nema nam ni kolegice ovdje, da se u situaciji kakve su ove, postpotresne da se može dakle obnavljati i bez građevinskih dozvola, ali znate li što stoji u zakonu? U zakonu stoji da se moguće graditi objekte bez građevinske dozvole ali samo mogu takve biti 2 godine ili će se nakon 2 godine ukloniti ili će se ishodovati građevinska dozvola. Pa recite što ćemo raditi? Ideja o povjerenstvu istražnome je bila da vidimo što se dogodilo ako su doista problemi bili 200-tinjak izvoditelja, 80 projektanata i nadzora, ako je problem bio od svih 200-tinjak, pa zašto bi snosili odgovornost svi za loše napravljen posao? Zašto ako je bilo nadzora više od 80-ak različitih nadzornih organa koji su to radili, zašto bi svi bili kriminalci ako se ovdje arhitekti kažu da nije ništa drugo nego kriminal, da se kažu ja se ne razumijem, betonske ploče ne smiju se postavljati bez vertikalnih serklaža bez građevinske dozvole, što god to značilo. Dakle, ako to kaže struka, što smo mogli napraviti da se ovo ne ponovi a ovo će se ponoviti.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Ove vaše uvodne napomene kolegice Borić, o tom modelu na koji ovaj Sabor funkcionira, o tome kako je opozicijski rad unaprijed kao demotiviran jer znamo unaprijed da neće ništa proći što predložimo, mogu se s njima složiti samo uz napomenu da možda pak nas to ne bi trebalo obeshrabrivati i mislim da nas ne obeshrabruje. Barem ne sve nas ali ono što puno više zabrinjava zapravo od toga da li to nekoga demotivira ili ne je činjenica da to na neki način pobija bit parlamentarizma. Ako je bit parlamentarizma dijalog i racionalna argumentacija koja je „sine ira et studio“, onda kada se predloži nešto što je dobro, a ovo je jedna takva stvar, onda bi to ipak trebalo biti uvaženo ili barem razmotreno bez da je apriori odbijeno.
Poštovana zastupnica Borić.
Pa imate pravo, i to me žalosti zašto ne mogu govoriti zašto netko drugi nije ovdje ali dobro da ste ovdje, ali ima i situacija kad se o nečemu drugom raspravlja a to svjedočimo, pa evo npr. i sinoć, vidjet ćemo sutra da je isto mislim, samo jučer bila jedna vaša kolegica ovdje ili poneka dvoje, troje ljudi, to znači govori o tome upravo to, jesmo li mi ovdje stvarno spremni na dijalog. Danas se čini kao da ste oboružani, kao da smo idejom da imamo povjerenstvo htjeli proizvesti, što? Pitanje je bilo da smo govorili kad se raspravlja jesen oko COVID-a, oko bilo čega, možda sam ja osobno naivna i vjerujem da u situacijama koje su za Hrvatsku izuzetno teške, da nema razdvajanja na desno i lijevo nego da li je nešto održivo ili nešto nije održivo, a ovo nije održivo niti ovakve rasprave niti će situacija na Baniji ili Banovini biti bolja.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Borić, ja sam baš htio prisnažiti upravo taj vaš početak rasprave. Naime, mi sa ove strane sabornice se ne bojimo podržati nešto što ocijenimo konstruktivnim i dobrom, nebitno od koga dolazi, pa dakle i od vladajućih. S druge strane vladajući, apriori odbacuju sve što dolazi od oporbe ali to je nažalost jedan loš modus operandi naših političkih suparnika iz HDZ-a jer samo ću vas podsjetiti, kada su bili u oporbi, oni su odbijali apsolutno sve što našlo na dnevnom redu u ovom domu. Sve. Znači od zakonskih prijedloga, dobrom koji mogu biti protiv, do benignih stvari, mislim benignih, kao što je izvješće pučke pravobraniteljice koja je često znala bit zapravo kritična prema izvršnoj vlasti. Sve što je tada bilo na dnevnom redu nije valjalo a sad odjedanput sve valja. Dakle, to je neka jedna paradigma koju treba promijeniti, možda bi više ljudi u ovom parlamentu trebalo čitati Webera.
Odgovor poštovane zastupnice Borić [[Upadica Borić: Tko od nas što čita, evo dolazi …]] Mogu vam ja dati riječ? [[Upadica Borić: Oprostite.]] Izvolite.
Možda ćemo čitati ovo ljeto nešto i zabavniju i lakšu literaturu, ali u svakom slučaju, posljedica stranaka kao HDZ, mogli biste pouku izvući iz Zagreba i zašto su neki drugi preuzeli upravljanje Zagrebom da više to ne možete za stranku ni gospodina Bandića bilo upravo to kad god bi oporba imala prijedlog npr. prijedlog za unaprjeđenje ili povećanje naknada roditeljima s djecom s invaliditetom, HDZ je glasovao protiv, samo zato što je to predlagala oporba. Možda su vas i zato kaznili birači. Prema tome, ne mislim o ovome domu ako se radi o COVID-u, ako se radi o potresu, pa valja mi ne želimo loše. Da biste samo vi želite biti i gubitnici kao kod COVID-a kako niste prihvaćale naše prijedloge. A molim vas, ili sam ja živjela u jednoj drugoj zemlji u kojoj Boga mi, u parlamentu se oko ključnih stvari se dogovara.
Hvala lijepa. Ja vas molim, ajmo se držati teme, sad smo očito otišli na Gradsku skupštinu i na glasovanje u Gradskoj skupštini i svašta, molim vas, držimo se teme [[Upadica Borić: Takvo je bilo pitanje, oprostite, tako je kolega pitao, tako sam odgovorila.]] Dobro, ali držimo se teme, sve vas molim da se držimo teme. Poštovani kolega Kapulica, povreda Poslovnika.
Uvaženi predsjedavajući, dakle kolegica je odgovarajući na repliku, držala lekcije HDZ-u oko toga treba vodit politiku i ušla u genezu toga zašto je ko kako prošao na izborima. Pa na izglasavanju rebalansa proračuna, SDP nije podržao nijedan amandman Mosta, apriori. Prema tome, molim vas, 238. Prema tome, nemojte držati lekcije drugima o tome kako se ponašaju u parlamentu.
Dobro, ja bih lijepo prvo molio da sad prestanemo sa tim povredama Poslovnika koje nisu povrede Poslovnika, dobacivanjima iz klupa itd. Čini mi se da malo se gube živci a nepotrebno. Raspravlja se o temi i samo o temi a ne o svemu i svačemu, što god kome padne napamet, pa vas lijepo molimo, hajdmo, suzdržimo se od tih povreda Poslovnika koje nisu povrede Poslovnika i idemo raspravljati o temi, ako se slažete, ako ne, ja ću vam dati povrede Poslovnika, dobit ćete opomene, pa ćemo ići dalje. Kako god želite. Na vama je. Kolega Grmoja, vi inzistirate na povredi Poslovnika? Dobro, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., dakle, istina je da kolege iz Možemo! nisu podržali niti jedan naš amandman ali niste ni vi niti jedan naš amandman, jedini koji je bio korektan je kolega Bauk koji je pratio sve amandmane i podržao veliku većinu amandmana koji su bili infrastrukturni, dakle išli su u korist naših ljudi a glasali ste i vi i oni protiv tih amandmana. I jedini čovjek koji je jučer korektno postupio, dakle oko ovih prijetnji … [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro, hvala vam lijepo, dobivate opomenu, idemo na slijedeću pojedinačnu raspravu poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Stav saborske većine na čelu sa HDZ-om da nemaju namjeru podržati osnivanje povjerenstva koje bi rasvijetlilo sve činjenice o eventualno upitnoj poslijeratnoj kuća, nažalost jasno ih stavlja…
Ajmo, nemojmo, kolegica Urša raukar Gamulin govori, nema smisla, pogotovo s jednog kraja na drugi se dovikivati, zbilja nema smisla, Izvolite, poštovana zastupnice.
Dakle, ponavljam da odbijanje osnivanja povjerenstva većinu u ovom Saboru na čelu sa HDZ-om, stavlja na stranu onih koji su prema dosadašnjim pokazateljima bili subjekti te i takve upitne i sumnjive poslijeratne obnove. HDZ nastavlja štititi takve i slične sumnjive procese opravdavajući se da ne želi bacati ljagu na veliki sjajni projekt obnove, poslijeratne obnove a stvari logično stoje upravo suprotno. Dakle, ljaga na poslijeratnu obnovu baca se upravo odbijanjem javne istrage oko eventualnih nepravilnosti i protuzakonitih postupaka jer time se pojačava i mišljenje i stavovi da su sumnje opravdane. Javni interes u osnivanju ovog Povjerenstva jasno je određen, to je pitanje zaštite života ljudi i sigurnosti njihove imovine koja je bila predmet poslijeratne obnove i naravno jednakost svih građana pred zakonima RH. Također je od izuzetnog javnog interesa i da se konačno krenu raščišćavati mutni i sumnjivi poslovi iz prošlih razdoblja, da se u konkretnom slučaju poslijeratne obnove kuća na Baniji utvrde moguće nezakonitosti, pogodovanja ili korupcija. Hrvatska je nažalost uzduž i poprijeko premrežena krađama, korupcijom, nepotizmom, prevarama izigravanjem zakona. Često možemo čuti kako je sada kasno, kako se ne može više ništa dokazati, kako to sada više nema smisla. No, to nije ni točno ni ispravno. Ukoliko se ne uhvatimo u koštac sa starim slučajevima možebitnih višemilijunskih prijevara, onda će se uvijek u ovom društvu i za ovim društvom, vući teret nezakonitih i nečasnih postupanja na štetu javnog interesa u čemu su uvijek i najdeblji kraj izvukli oni s kraja hranidbenog lanca, oni najslabiji i najranjiviji i time i generirati nove i nove slične slučajeve i nove i nove nepravde. Neraščišćavanje takvih eventualnih kriminalnih situacija, time se šalje poruka da je to dopušteno, pa čak poželjno ponašanje. Posljedica neraščišćavanja takvih nečasnih, protuzakonitih, kriminalnih radnji jest i činjenica da smo i danas nažalost po istraživanjima jedna od najkorumpiranijih zemalja, država u EU. Da je krađa i otimačina javnog dobra u svakom smislu svakodnevna pojava dapače, nažalost gotovo uobičajena i prihvatljiva praksa na svim razinama. A javni interes bi trebao biti iznad svakog pojedinačnog interesa. Trebao bi biti zajedničko nastojanje i zajednički cilj i Vlade i sabora kako bismo doista započeli istinsku i sveobuhvatnu borbu protiv korupcije, protiv nepotizma, protiv prijevara, protiv krađa. Potrebno je raščistiti i istražiti sve sumnjive situacije iz prošlosti čije posljedice građani ove zemlje trpe i danas. I zato je osnivanje ovog povjerenstva važno. Važno je naravno i za građane pogođene potresom na Baniji, ali je važno za hrvatsko društvo u cjelini.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege stvari o kojima danas razgovaramo zbilja ne bi trebale biti predmet podjela. To što smo predložili nije interes opozicije nego je javni interes. Prije svega je interes građanki i građana Petrinje, Gline, Siska i cijele Banije ili Banovine kako vam je god draže, ali je i interes cijele Hrvatske jer ako je bilo kriminala u poslijeratnoj obnovi to je pljuska u lice svih nas. Kriminal u poslijeratnoj obnovi nije ništa drugo nego jedna vrsta ratnog profiterstva i još gore profiterstva na tuđoj muci, bijedi i siromaštvu. Zato me slušajući raspravu do sada zaista iznenadilo što kolegice i kolege iz HDZ-a čini se prijedlog za osnivanje ovog istražnog povjerenstva doživljavaju kao napad na sebe. Činjenica je da su posljednjih 30 godina ratni profiteri često imali člansku iskaznicu HDZ-a, ali to ne znači da je ova inicijativa usmjerena protiv HDZ-a. …/Govornik govori stranim jezikom./… Ako je išta baš zato što su u prošlosti ratni profiteri često nosili člansku iskaznicu HDZ-a trebalo bi vam biti u interesu da podržite ovu inicijativu i na taj način javnosti pokažete jasan odmak i ogradu od svih onih koji su svojim postupcima vašu stranku doveli na loš glas i optuženičku klupu, ne zaboravimo. Čini mi se da protivljenje ovom istražnom povjerenstvu radite jednu nadam se nehotičnu zamjenu teza. Naime, ako ovu inicijativu shvaćate kao napad na sebe zapravo implicitno preuzimate odgovornost za sva eventualni kriminal u obnovi. A lijepo vam je rekla kolegica Benčić, nisu samo vaše vlade vodile obnovu. Gledajući vas i slušajući vaše protivljenje da se istraži jesu li njihovi životi dodatno ugroženi kriminalom u obnovi stanovnice i stanovnici Banije mogu se samo pitati što su skrivile i skrivili vama da ih toliko ne volite da im ne želite rasvijetliti istinu o onome što se dogodilo. Što su skrivili Vladi i njezinom predsjedniku da radije krše i zakon i Poslovnik Hrvatskog sabora nego da se pojave ovdje i sudjeluju u ovoj raspravi? Jučer sam s ove govornice pročitao otvoreno pismo inicijative građana Petrinjsko proljeće. To je inicijativa koja okuplja nekoliko tisuća građanki i građana Petrinja koji postavljaju pitanja, traže odgovore i nažalost suočavaju se s ignoriranjem i šutnjom. A Petrinja je nedavno izabrala nedavno novu gradonačelnicu baš iz HDZ-a. Ako niste u stanju podržati ovu inicijativu iz pravih razloga kolegice i kolege pa podržite ih i iz krivih. Podržite je bar zato da toj gradonačelnici iz vaših redova na ovaj način ne okrećete leđa i ne dovodite je u situaciju da mora opravdavati vaše protivljenje istini pred očima svojih sugrađanki i sugrađana. A budite sigurni da će vas morati pravdat. Pravda to je u osnovi bit ove inicijative. Pravda. Ne napad na HDZ nego pravda za građanke i građane Banije ili Banovine kako vam je god draže. Hvala.
Hvala. Imamo 2 replike, prva je poštovanog zastupnika Kapulice.
Evo uvaženi kolega kad sam slušao vas, kolegicu, kolegicu Benčić, kolegicu Borić i ostale potpisnike ove inicijative shvatio sam, valjda sam dobro shvatio da je glavni cilj ove inicijative da se nauče lekcije i koje će se moći koristiti u budućnosti prilikom ove obnove. A onda postavljam pitanje obzirom na podatak o broju kuća koje su obnavljane od strane države, a teško su nastradale uslijed ovog potresa zašto te lekcije učiti iz 9 ili 99 kuća? Danas je u ime pokretača istrage ove inicijative rečeno ako je zgrada bila napravljena kako treba, ni jedna zgrada nije trebala stradati u ovom potresu. To smo danas čuli u ime predlagatelja, pokretači inicijative, 4902 kuće su u crvenom od toga je kao što smo čuli 4506 kuća koje nisu obuhvaćene bile obnovom zašto ne pokrenuti inicijativu da se vidi kako su sve te kuće svih tih 4900 i nešto građene, izvođene [[Upadica: Hvala.]] nadzirane, projektirane, zašto su se ako nije ni jedna trebala biti srušena od ovog potresa … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Odgovor poštovano zastupnika Glavaševića, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Kolega Kapulica mislim to je ono što se zove whataboutizam. Dakle, ovo što ste vi rekli whataboutizam. Znači sad vi postavljate, umjesto da adresirate ono o čemu mi govorimo ono o čemu mi govorimo ovdje a govorimo o kućama koje su obnovljene i koje su stradale u potresu i koje su možda bile na neki način, možda na neki način bile predmet kriminala u obnovi. Dakle, o tome mi govorimo a vi postavljate pitanje a zašto onda ne razgovaramo o svemu? Mislim, razgovaramo o ovome. O ovome razgovaramo. Pokrenite vi inicijativu zašto su sve druge kuće srušene. Zašto ne? Našu podršku biste zato i dobili. Tako da, ne razumijem zašto se protivite nečemu što ni na koji način ustvari ne ide protiv vas i vaše stranke, nemate tu šta izgubiti, možete samo dobiti, ali morate to shvatiti.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, zapravo bi htjela istaknuti ono što ste vi rekli, ali još dodatno dati težinu na dio teksta koji se spominje u ovoj našoj inicijativi, lijepo se iznosi da je na području Sisačko-moslavačke županije bilo obnavljano 25 000 kuća i stanova, na području cijele RH 158 000 kuća i stanova. Također, jasno se ističe interes,dakle iznimni interes javnosti i po onim pitanjima koja istražno povjerenstvo treba ispitati, evo ponovit ću pitanje 7 koje kaže kakva je kvaliteta obnove van Sisačko-moslavačke županije i postoje li rizici za sigurnost imovine i ljudi na drugim područjima obuhvaćenim obnovom? Dakle, moja omiljena riječ kao zdravstvene djelatnice je prevencija pa nek nam svima bude onda to na neki način prevencija, učenje lekcije, svaka kuća je važna ako je vama 100 kuća bezveze, meni nije. I upravo zato što ljudi očekuju od nas nekakve odgovore, ja stvarno ne razumijem zbog čega bi se vi protivili da se takvo istražno povjerenstvo osnuje. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Hvala na replici. Mislim, oboma vam hvala na replikama. Poanta je u tome da sva pitanja koja su ovdje postavljena, na neki način traže odgovor. Mislim, bitno je da nađemo odgovore. I mogu jedino ponoviti da mi je potpuno nejasno zašto bi itko ovakvu inicijativu shvatio kao napad na sebe. Zato ni na koji način ja, evo kao netko iz opozicije ne vidim da je implicirano ovdje da bi to bio napad na vas ili na kolegice i kolege sa ove strane sabornice. Dakle, istina nam je svima u interesu a prije svega je u interesu sigurnost građanki i građana jer ne znamo šta se sutra može desiti. Može, mislim, ne želim biti zloguki prorok i ne želim sad bit pesimista, ali nepredvidljiva su vremena u kojima živimo i priroda je nepredvidljiva i sigurnost je važna i moramo paziti na nju.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Totgergelija, izvolite.
Hvala, potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa već od same prve minute ove današnje rasprave, ustvari je vidljivo da kad je ovaj prijedlog nastajao a to je svega tri tjedna nakon potresa, da je nastao u vremenu kad su medijski natpisi i reportaže bile usmjerene kao da su sve kuće koje su poslije rata u Sisačko-moslavačkoj županiji obnovljene, najviše stradale u ovom sad potresu koji je bio. I vjerojatno zato je oporba u tom trenutku misleći kako je to politička tema, tema na koju se mogu ostvarit politički bodovi pred lokalne izbore, odmah, znači 29.12. potres, već 21. siječnja išla pisat ovaj prijedlog. Kad se detaljno pročitaj taj prijedlog, onda se vidi da ustvari nisu baš stručnjaci bili konzultirani prilikom ovog pisanja i naravno da unutra nema podataka koje je stvarno stanje što se tiče obnove, što se tiče kuća koje su u obnovi stradale, što je na neki način i logično jer u tih tri tjedna, to se nije moglo ni skupiti. Sad kroz cijelu ovu raspravu čuli smo razne interpretacije struke. Siguran sam da kolegica Mrak-Taritaš jako dobro zna po kojim propisima su kuće obnavljane u vrijeme poslije Domovinskog rata i kad pogledamo te propise, onda se jasno vidi da ta horizontalna akceleracija je bila propisana da kuće moraju izdržat 0,05 g, g vam je inače 10 m/s, jel a da je potres koji je stvarno bio sa magnitudom od 6,2 ili 6,4, stvarao tu akceleraciju od 0,3 do 0,4 g, što je 6 do 8 puta više. I sad ako se napravi po propisima koji su tad vrijedili, logično je da onda ovakav potres to ne može izdržati. Međutim brojke i dalje govore da upravo najbolje su i prošle kuće koje su obnovljene poslije rata jer ako je obnovljeno iz kategorije III, IV, V i VI, negdje oko 9000 objekata a samo njih 96 ima žutu i crvenu naljepnicu, dok kod svih ostalih kuća samo crvenu ima 4600 a žutu 8000, onda upravo govorim, brojke govore da je ta obnova u većini slučajeva rađena jako dobro. E sad povjerenstvo ne idete formirat zbog jednog slučaja, povjerenstvo idete formirat kad mislite da je masovno se nešto dogodilo, da je bila masovna krađa, da se nešto masovno događalo u vrijeme obnove. Al to sad brojke 6 mjeseci poslije kad ih možemo skupiti, kad ih imamo demantiraju. Na kraju krajeva predlagatelj koji je prvi iznosio o čemu se radi, ja sam to već spomenuo pobjegao je iz dvorane. Sad vidim kasnije da su se i međusobno predlagatelji skoro potukli, ja sam mislio da moram ići branit kolegu Grmoju od kolegice Benčić da ga ne bi fizički slučajno napala, koliko je bila ljuta na njega i obrnuto, tako da mislim da stvarno je moj kolega kad je rekao da je ova inicijativa doživjela fijasko bila potpuno u pravu. Sve ono zbog čega ste 3 tjedna nakon potresa ovo pisali, kasnije su vas brojke demantirale, demantirale su vas i brojke na lokalnim izborima tako da mi naravno iz HDZ-a nećemo podržati ovu vašu inicijativu jer je totalno profulana. Hvala.
Imamo nekoliko ovaj replika. Prva je poštovanog zastupnika, a pardon, je li povreda Poslovnika ili replika? Replika poštovanog zastupnika Grmoje. Izvolite. … [[Upadica: Ne razumije se.]] Dobro, onda poštovana zastupnica Benčić, izvolite.
Poštovani nije da nas čudi da HDZ neće podržati ovu inicijativu jer svaki puta kada postoji sumnja na bilo kakve moguće nezakonitosti, kaznena djela HDZ o tome odbija govoriti pa to je poznato svim građanima pa nam ne morate sad posebno objašnjavati i tražiti kao fol argumente zašto ćete odbiti ovu inicijativu. Međutim, mene zanima kako u toj svojoj logici objašnjavate činjenicu da odbijate mogućnost javne istrage o pitanju koje je od javnog interesa za sve građane govoreći da štitite lik i djelo same obnove, a istovremeno kažete da postoji istraga DORH-a upravo zbog mogućih malverzacija koje su se događale u istoj toj obnovi. Dakle, za DORH postoji dovoljno indicija da izuzme dokumentaciju, pregleda ju i vidi da li došlo do nekih nezakonitosti, ali za vas nema. To je poznata situacija, za vas niti jedan dokaz nikad nije dovoljan.
Poštovani zastupnik Totgergeli.
Kolegice Benčić vi pokušavate na jedan zanimljiv način zamijeniti teze. Ova vaša inicijativa je išla za to što ste u tom trenutku mislili da je to neka masovna pojava pa ste htjeli na tome u javnosti malo poentirati. Brojke vas sad demantiraju, a i ova rasprava danas jer kroz raspravu niste iznijeli brojke da se radi o nekoj masovnoj pojavi. A potpuno je logično da ako postoje pojedinačni slučajevi gdje se nešto dogodilo što nije u skladu bilo sa zakonom da to institucije države istraže. I to je baš svakom građaninu u ovoj zemlji logično pa onda i meni. I zato vas uopće ne razumijem zašto pokušavate zamijenit teze i prikazat nešto što brojke, što podaci potvrđuju da je pojedinačan slučaj, vi sada pokušavate zamijenit tu tezu i reći treba povjerenstvo za taj pojedinačni slučaj.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega ne mogu se složiti sa više teza koje ste iznijeli. Prvo zašto vi mislite da sve što mi radimo je sakupljanje političkih bodova. To ste u početku svoje rasprave iznijeli. Drugo govorite pa evo bilo je nekakvih 96 kuća to nije masovna pojava, pa mi uopće ne znamo koliko je bilo tih slučajeva i to je upravo cilj i ovog povjerenstva da se istraži koliko je bilo slučajeva i da se svaki taj slučaj istraži. I sljedeća stvar, odmah nakon potresa, a kasnije iza toga i struka je govorila citiram, obnovljene kuće morale su ostati netaknute, a imamo mrtvih, imamo ruševina, to je kriminal. Također citiram i premijera Plenkovića mislim da se treba ispitati kako se to i zašto dogodilo, tko je radio, tko je bio nadzor, tko je davao konačne uporabne dozvole. Spominju se DORH, Središnji državni ured za obnovu itd., znači ako vaš premijer je u više navrata rekao da je potrebna istraga svakog slučaja zašto se onda bunite protiv ovog istražnog povjerenstva koje će utvrditi koji su sve slučajevi [[Upadica: Hvala.]] koliko ih je bilo. Hvala.
Poštovani zastupnik Totgergeli.
Pa evo ja osobno se bunim protiv ovog povjerenstva zato što me niste uvjerili da je potrebno. Kroz cijelu ovu raspravu niste me uvjerili argumentima i podacima da je to potrebno. Stavite zajedničke stvari koje ne idu zajedno. Kažete stradali su ljudi, bila je obnova, srušene su kuće, kriva je za to obnova poslije Domovinskog rata, al ne razlučite koliko je kuća obnovljeno, koje od tih su srušene, koliko je ljudi u tim kućama koje su obnavljane stradalo na bilo koji način jer sad podaci koje i stožer je iznio i imao prezentacije i dao u javnost govore upravo suprotno, govore da su upravo te kuće koje su obnavljane poslije rata puno bolje podnijele potres od onih koje nisu bile obnavljane.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepa. Kolege Totgergeli dobro ste primijetili da je ova odluka o osnivanju ovog istražnog povjerenstva posvadila cjelokupnu oporbu. To jednostavno se događa na svakom ovakvom dokumentu ili na interpelacijama. Oni krenu i onda se na kraju posvade kao što su se sad posvadili gospoda iz zeleno-lijevog bloka i MOST-a. Čuo sam što je rekla gospođa Benčić kolegi Grmoji i to nije u redu da tako govori kolegi jer on ima pravo misliti što i govori, ali je ovaj poruka koju oni šalju oni uopće ne stoje iza ovog praktički sa takvom svađom. Uvodni govor kolege Grbina, na nekoliko pitanja ne zna odgovor. Govori o interpelaciji, ne o odluci. Pa onda imamo ove priče od strane ekipe iz Možemo, pa onda MOST, Domovinski pokret se nešto ogradio, suverenisti koji su također potpisali uopće ne žele ništa reći. Znači da su svjesni da ovo što su pokazali danas i o čemu raspravlja prema javnosti zapravo i njih samih demantira, a ova svađa između MOST-a i Možemo sigurno će imati svoje rezultate u budućnosti.
Hvala. Poštovani zastupnik Miro Totgergeli.
Pa evo kolega Borić, slažem se dobrim dijelom s vama i sad ću iskoristiti priliku odgovora vama na repliku da još odgovorim kolegici zašto mislim da je ovo politikantski. Pa upravo i ta činjenica da sad vi svi zajedno koji ste to potpisali onda kad je to bilo prije lokalnih izbora i da kad ste svi mislili da ćete imati koristi od toga onda ste to zajednički zdušno radili, a sad kad to treba ovdje u saboru braniti sad se međusobno svađate.
Repliku ima i poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega, dakle nikakvog tu sukoba nema, stav cjelokupne oporbe oko ovog prijedloga je isti. To je da nam ovo povjerenstvo može pomoći da vidimo gdje se griješilo u prošlosti kako nam se pogreške možda ne bi ponovile sada u ovoj obnovi koja nas čeka. A ne daj Bože da me vi branite od bilo koga, ni vi ni kolega Borić. Dakle, nemojte me molim vas vi braniti.
Kolega Borić je dignuo povredu Poslovnika. Šta je povrijeđeno u Poslovniku?
Hvala lijepo. Pa Članak 238., kolega Grmoja je povrijedio i uvrijedio taj Poslovnik jer ja sam čuo kad mu je kolegica Benčić rekla da je on uvrijeđeno derište. Znači to nije primjereno našim saborskim raspravama pogotovo onima koji su na broju 22 i 26 potpisani zajedno. Znači govorite o zajedničkom dokumentu, oba ga potpište i onda jedan drugome izgovarat uvrede koje ne pridonose niti raspravi, a niti vašim odnosima koji su bolji nego što to pokazuje ova sabornica.
Kolega Borić to nije povreda Poslovnika, dobijate opomenu, ja vas lijepo molim ajde nemojmo s tim bedastoćama nastavljati dalje, molim vas. Poštovani zastupnik Totgergeli ima odgovor na repliku još.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Grmoja ja mislim da je dužnost svakog od nas saborskih zastupnika reagirati kad netko drugi od saborskih zastupnika radi nešto što nije u skladu sa statutom, kad vrijeđa nekog drugog zastupnika i ja očekujem i od svih drugih kad netko to meni bude radio da me brane pa tako i od vas i ja ću opet kad vas budu ovako napadali vas branit jer mislim da je to u duhu parlamentarizma, da mi svi skupa trebamo poraditi na tome da u stvari dignitet sabora bude na jednom višem nivou nego što to možda u ovom trenutku građani misle da je, pa i onda ovaj moj doprinos što sam vas išao branit možda bude u tom smjeru da možemo bolje međusobno komunicirati. Hvala.
Sad će raspravljati poštovani zastupnik Damir Habijan. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, pa ja bi se osvrnuo prvo na ovaj dio koji je nekoliko oporbenih zastupnika odnosno zastupnica ovdje iznijelo, a gdje su zapravo suprotni sami sebi. Dakle, s jedne strane traže ovim prijedlogom osnivanje istražnog povjerenstva, s druge strane kad im je nekoliko saborskih zastupnika spomenulo da se provode izvidi i istrage po tom istom pitanju onda im to ne odgovara, onda traže protiv koga, zašto, kako i to sve podsjeća na ono što je jučer gradonačelnica Siska u svom opravdanju da ne želi dati određenu dokumentaciju u svoju obranu rekla da ona želi znati za koje kazneno djelo, protiv koga itd. Dakle, ovdje treba podsjetiti izvidi i predistražne radnje su tajni postupci i za njih se ne bi trebalo znati. To je prva stvar. Ova druga stvar koja se također ovdje provlači tiče se sastava samog istražnog povjerenstva. Dakle, prema vašem prijedlogu predlažete 15 članova, 7 iz redova oporbenih stranaka, 8 iz redova stranaka koje čine većinu u Hrvatskom saboru. Odredbom Članka 8. Zakona o istražnom povjerenstvu jasno je određeno da u istražnom povjerenstvu mogu biti samo saborski dakle zastupnici u Hrvatskom saboru. E sad se postavlja pitanje obzirom na ova vaša pitanja njih 7 koje ste postavili u ovom prijedlogu kako će to saborske zastupnice i zastupnici na njih odgovoriti. Dakle, između ostalog oni će istražit kvalitetu obnove kuća. Dakle, uz dužno poštovanje prema svima ja mislim da bi u tom povjerenstvu trebali biti statičari, dakle građevinari osobe se razumiju u pitanje dakle obnove kuća, stanova, statiku koje bi po vašem trebali istraživati povezanost, nezakonitosti ili loše kvalitete obnove s posljedicama potresa, dakle seizmolozi. Pa me doista zanima s obzirom na ovo što predlažete na koji način ćemo odnosno na koji način bi teoretski, hipotetski istražno povjerenstvo to utvrđivalo. To bi doista bilo zanimljivo vidjet. S druge strane ovdje još mislim da nije bilo spomenuto jedna odredba već u postojećem Zakonu o obnovi izglasanom u ovom saboru, Članak 55. koji vrlo jasno kaže, budem ga citirao. Dakle, Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine ima pravo i obvezu iniciranja pokretanja postupaka te poduzimanje potrebnih mjera i radnji radi omogućavanja pokretanja postupaka uređenih posebnim propisima u svrhu utvrđivanja odgovornosti sudionika u gradnji zgrada oštećenih ili uništenih nepogodom iz Članka 1. dakle potresa, obnovljenih ili uklonjenih na temelju tog zakona za koje se osnovno sumnja da su oštećene ili uništene zbog nezakonitog ili nestručnog rada sudionika u gradnji. Prema tome, već u postojećim zakonskim odredbama imate upravo ovu mogućnost koju vi tražite ovim istražnim povjerenstvom. Samo razlika za ovo što vi predlažete, dakle ovim povjerenstvom gdje bi sjedile saborske zastupnice i zastupnici ovdje to rade stručne osobe, dakle oni koji se upravo u ovu problematiku razumiju. Druga stvar, da ne bi sve ostalo na ovim argumentima ja ću ići malo u pravni dio. Dakle, odredbom čl. 6. Zakona o istražnim povjerenstvima određeno je dakle da morate odrediti cilj istraživanja i područje istraživanja. Konkretno ovim vašim prijedlogom među ciljevima istraživanja navedena je kvaliteta i zakonitost propisa. O tome je nešto kolega Borić pričao. Međutim, ja bi ovdje spomenuo pitanje zakonitosti propisa je u nadležnosti ustavnog suda. Dakle, sukladno Ustavu RH i sukladno Ustavnom zakonu o ustavnom sudu. Drugim riječima, prihvaćajući ovakav vaš prijedlog zapravo bi dali ovom istražnom povjerenstvu ovlast koju ono nema, dakle dali bi mu nešto što mu po samom ustavu i po samom zakonu ne pripada. Drugo, u točki 7. vašeg prijedloga spominjete područje istraživanja. Dakle, navedenim prijedlogom predlaže se istraživanje rada županijskih tijela, predstavnika nadležnih za organiziranje i provedbu, nadzor nad obnovom, nad jedinicama lokalne i područne samouprave, HBOR-a, trgovačkih društva, privatnih dakle trgovačkih društva, pa čak i vlasnika obnovljenih kuća. Dakle čl. 2. Zakona o istražnim povjerenstvima propisano je da se pitanjima od javnog interesa smatra, citiram, zakonitost rada državnih tijela, javnih službi i pravnih osoba javnog prava. Dakle drugim riječima, temeljem ovako postavljenog prijedloga istražno povjerenstvo koje vi tražite da se osnuje, istraživalo bi rad privatnih trgovačkih društva, neovisnih stručnjaka, pa čak i vlasnika kuća. Dakle, i u ovom slučaju pored ovog prvog razloga opet dajete zapravo ovom povjerenstvu hipotetski ovlast koje ne pripada niti po jednom slovu zakona. Iz tog razloga naravno ne mogu osobno podržati ovakav prijedlog koji ste iznijeli i nije daleko od onoga što je rekao kolega Jovanović da se radi o fijasku, možda i debaklu. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Poštovani kolega, dakle mada sam rekla da se slažem u dijelu kada ste rekli da bi ovdje danas trebali biti svi predstavnici minimalno onih klubova koji su potpisali ovdje sa strane oporbe, ja se sa time slažem, ponovit ću. Međutim, niste ni jednom riječju rekli, pa nam odgovorite zašto ovdje nema, ali baš nikog cijeli dan otkad razgovaramo o ovoj temi od vaših koalicijskih partnera? A ja ću vam reći zašto nema. Zato jer nitko od njih ne može čistog obraza pred svojim glasačkim tijelom reći da nije bilo problema u obnovi kuća i da to nema veze s ovim potresom. Ni SDSS, niti Reformisti gdje je Čačić sam tvrdio da je prijavljivao kriminal u vezi obnove kad je bio ministar, niti to može reći HSLS, niti to može reći Hrelja i zato ih danas ovdje nema. Govorite nama koga ovdje ima, prebrojite svoje redove, nikog od koalicijskih partnera nema na ovoj točci.
Odgovor. Dobro. Gospodin Totgergeli, povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, povrijeđen je 238. članak jer je kolegica Benčić rekla da ovdje nije bilo nikoga od naših koalicijskih partnera, a kolega Furio Radin je bio tu s nama, borio se skupa s nama, davao vam riječ, oduzimao riječ, cijelo vrijeme je bio ovdje otpočetka do pola [[Upadica iz klupe: Kako vas nije sram]]
Molim vas, molim vas, molim vas, molim vas. Ovo nije bila povreda Poslovnika, g. Totgergeli dobivate opomenu, a i gđa. Benčić dobiva opomenu, a vi izvolite odgovorit na repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Ja moram priznat da nisam uopće reko ovo što ste vi spomenuli, ali evo obzirom da ste načeli tu temu, ja moram reć da i naš klub ako i je ovdje bio sam bio je puno jači od 7 klubova kolko je potpisalo ovaj vaš uradak, a mislim da smo argumentima koje smo ovdje iznijeli svi kolege bili puno jači i uvjerili vas, prema tome kolko vas ovdje ima da, ja sam očekivao u jednom trenutku da ćete možda i odustati od ovog vašeg uratka. Hvala.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, mene ova rasprava i ovaj prijedlog za osnivanje povjerenstva podsjeća na isti takav prijedlog koji smo imali prije nešto više od pola godine, sadržajno, način na koji je prijedlog postavljen i tad je prijedlog bio postavljen toliko široko da bismo mi ovdje trebali istraživati o pojavi korupcije, ne znam kako bi to u 6 mjeseci, s kojim rezultatom mi uspjeli obaviti iako postoje institucije koje se time bave. A tako i danas, ali opozicija nama odnosno predlagatelji pokušavaju prebacit krivnju da mi nešto skrivamo i da mi ne želimo da se propusti sankcioniraju. Mi smo ovdje poslali poruku vrlo jasnu, ne, ali postoje, mi smo za to, čak ćemo supotpisat prijave koje idu nadležnim tijelima koje će to provjerit, zato imamo institucije. Evo, pa me zanima šta vi mislite na koji način oporba sastavlja te svoje prijedloge?
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa mogu se složit s vama kolegice, s time da je ovaj prijedlog nešto skromniji od onoga od prije 6 mjeseci, čekamo, ovaj slijedeći će vjerojatno biti još nešto skromniji, al to samo pokazuje koliko je, a to je govorio i moj prethodnik, koliko je zapravo oporbi stalo do rasvjetljavanja bilo kojih činjenica, a koliko je zapravo ovaj uradak upotrjebljen upravo i ako gledamo tajming dakle kraj siječnja u neke druge, ja bi reko nažalost, politikanske svrhe, a to se sada i vidi. Ako pogledate ovaj uradak, dakle u njemu nema niti jedna konkretna brojka, a ovdje s druge strane konkretne brojke su iznijete od saborskih zastupnica i zastupnika, al to vam onda nije odgovaralo, na to se niste referirali, ali ste ponavljali jedno te isto bez ijednog konkretnog, dakle bez ijedne konkretne brojke i podnijeli ovakav prijedlog. A dok ste čuli brojke koje vam ne idu u prilog, e onda je nastao muk.
Povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Andreja Marić.
Fala lijepo. Poštovani kolega povrijedio je čl. 238., ja zbilja rijetko dižem povrede Poslovnika, omalovažava i vrijeđa rad nas u oporbi. Znači kako možete govoriti koliko je oporbi stalo do rasvjetljavanja nekih činjenica. Znači ako vi nama tu brojite koliko je nas tu onda ću ja pitati zašto vas je jučer bilo tu 2-3 kad smo govorili o zdravlju ljudi i o covidu. Znači, da vama nije stalo do zdravlja naših građana. Mislim, nemrete tak govoriti, oprostite. Fala.
Ovo je bila vaša replika ne povreda Poslovnika, imate opomenu. Slijedeća replika, poštovani zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče. Kolega slažem se s vama kad ste rekli da bi se s ovom temom trebali baviti stručnjaci. I potpuno se slažem da rad tog povjerenstva kad bi bilo osnovano ovako kako je predloženo izgledalo bi otprilike kao ova današnja rasprava. Bilo bi puno političkih teza, bilo bi puno političkih optužbi, ali bez konkretnih brojki, bez konkretnog odgovora na bilo što. I onda bi se pozivalo na stručnjake, a kad uzmete što stručnjaci kažu i kad uzmete kako izgledaju propisi koji su vrijedili u vrijeme obnove, e onda stanemo i nazad. Ja sam 100% uvjeren da kolegica Mrak Taritaš zna da u vrijeme dok se obnova radila '95.-2000. da je tada vrijedio još Pravilnik o tehničkim normativima za izgradnju objekata visokogradnje u seizmičkom području, Službeni list SFRJ 31/81 itd., gdje ta horizontalna akceleracija [[Upadica: Vrijeme.]] je bila propisana [[Upadica: Vrijeme.]] 0,05 G koje moraju zgrade izdržati.
Odgovor, a pardon povreda Poslovnika. Poštovana zastupnica Rada Borić.
Poštovani kolega ja nisam znala da ste vi …/nerazumljivo/… jer predmnijevate kako bi izgledalo, možda ste vidoviti Milan imali smo takvoga, predmnijevate kako bi bilo povjerenstvo i što bi ono znalo i što ono ne bi znalo. Pa to ne morate baš mislim pokazati da vi ste jedini koji sve znate.
Ovo je bila čista replika, pa dobivate i vi opomenu. Izvolite odgovor na repliku uvaženi.
Hvala, hvala lijepa. Dakle, kolega slažem se. Ovdje je pitanje kvalitete, a ne kvantitete. To je zapravo odgovor i kolegici Marić. Dakle, ja nisam uopće govorio koliko je vas ovdje nego sam govorio o uratku koji ste napisali i kak ste napisali. A ne koji broj je vas ovdje i koliko ovoga osoba to ovdje brani. A što se tiče sastava povjerenstva očito moram ponoviti. Sami ste predložili da to bude 15 članova, ali isto tako zakonom ste ograničeni da to moraju biti saborske zastupnice i zastupnici. Ja govorim o tome da o ovoj materiji o pitanjima kako ste vi postavili to moraju rješavati stručnjaci seizmolozi, osobe koje su iz građevine, statičari itd. Ja osobno evo uz dužno poštovanje ne znam da li 15 takvih stručnih osoba u ovom saboru dakle ima, ali ako ima evo ja se unaprijed ispričavam. Ja osobno nisam.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Habijan danas jako puno čujemo od oporbe sumnje u kriminal koji je stariji više desetaka godina, a ništa ne govore o tome što bi kako učinili kako, što poduzeti ovih dana kad govorimo da USKOK pretresa gradsku upravu Siska, da Ikić Baniček odbija dati dokaze, da se sumnja u kriminal u njenom gradu. Vi kao vrsan pravnik recite mi šta vi mislite da li jedna takva dužnosnica može ostati uopće više na takvom mjestu, da li bi se trebala njena stranka ograditi od nje, možda izbaciti iz stranke, što bi bilo pametno sad u ovom trenu poduzeti i kako se ograditi od tih kriminalnih radnji kojima svjedočimo u gradu Sisku.
Odgovor.
Hvala lijepa. O tome sam nešto jučer govorio. Ono što mene u tom zapravo predmetu najviše brine jest da obzirom na ovaj način kako se ponaša prva osoba grada Siska, dakle gospođa iz SDP-a najviše može pasti na teret upravo građana Siska ili samoj pravnoj osobi u tom slučaju to je grad Sisak prijeti 5 milijuna kazne u slučaju da ne dostave dokumente. Dakle, to nije samo pitanje novčane kazne gradonačelnice koja će biti izrečena, nego i pitanje novčane kazne koja može biti izrečena gradu Sisku. A to koji su razlozi i motivi zašto se ona tako ponaša to možemo samo nagađati, ali kao što je rekao kolega Borić neka institucije rade svoj posao.
Imamo povredu Poslovnika. Poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Povrijeđen je Članak 238., naime upućena replika koja se tiče gospođe Ikić Baniček apsolutno nema nikakve veze sa temom o kojoj mi sada ovdje raspravljamo. Pri tom ja napominjem ni na koji način ju ne štitim, ja smatram da je sramota za svakog dužnosnika koji odbija dati informacije i dokumentacije nadležnim tijelima, ali to je praksa koju je prvo započela Kolinda Grabar Kitarović, a nastavio Plenković sa dokumentacijom vezanom za put u Helsinki. Nikog ne pravdam, ali vi ste [[Upadica: Vrijeme.]] povrijedili Poslovnik jer ovo nije tema rasprave.
Ovo je bila vaša replika, a ne povreda Poslovnika, dobivate opomenu. Idemo slijedeća replika, poštovana zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Habijan vjerujem da ćete se složiti sa mnom da oni građani koji su stradali u Domovinskom ratu i ostali bez svojih kuća da im je povrijeđeno njihovo pravo na siguran dom, ali i njihovo dostojanstvo i ukoliko se kroz obnovu njihovih kuća događalo da su određeni izvođači provodili aktivnosti koje nisu bile u korist tih građana onda im je dostojanstvo i pravo na siguran dom još jednom povrijeđeno. Slažem se s vama da sigurno saborski zastupnici posebno oni koji se bave politikom opće prakse nisu specijalizirani u nekim posebnim temama koje bi se ticale pitanja obnove. Ne mogu meritorno utvrđivati je li tu bilo riječ o kaznenim djelima i o koliko teškim kaznenim djelima i povredama, ali ste spomenuli da već u postojećim zakonskim propisima postoje određeni instrumenti koje možemo koristiti. Pa možete li reći o kojim instrumentima se tu radi i što građani koji su oštećeni mogu poduzeti.
Odgovor.
Hvala lijepa. Evo apsolutno se slažem s poštovanom kolegicom. Dakle, dovoljno je reći da je 15% stambenog fonda za vrijeme Domovinskog rata nastradalo. Dakle, jedna doista ogromna brojka preko 160.000 dakle stambenih objekata što kuća, što domova. Dakle, šteta od više 17 milijardi kuna dovoljno govori dakle kad govorimo o obnovi dovoljno govori zapravo o tim svim teškim posljedicama i s čime su se zapravo ljudi na tom području suočili. Kada sam govorio o postojećim rješenjima mislio sam dakle na ovaj zakon o obnovi dakle nakon potresa koji je upravo donijet u ovom domu i Članak 55. koji već sada omogućava upravo ministarstvu i stručnjacima koji tamo rade da u svakom pojedinačnom postupku, dakle ovi koji sada jesu na tijeku na području Banovine utvrde da li je bilo nepravilnosti odnosno da li je gradnja prilikom obnove napravljena nestručno, nezakonito i da svakom tom pojedinom postupku po posebnim propisima pokreće postupke. Dakle, mi ćemo revidirati cijeli taj postupak obnove upravo unutar ovoga Zakona o obnovi. Stoga smatram dakle još jedan razlog zašto smatram da zapravo ovo osnivanje Istražnog povjerenstva apsolutno nije potrebno.
U ime predlagatelja poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege na ovo obraćanje me ponukala rasprava kolege Habijana koja me moram priznati duboko začudila. Kolega Habijan je po struci isto što i ja pravnik i prije nego što je postao saborski zastupnik bavio se istim poslom kao i ja, poslom odvjetnika. I gle čuda, mi smo kao pravnici, kao odvjetnici vodili sudske postupke u kojima smo raspravljali stvari koje se tiču građevinske struke, medicinske struke, geodetske struke i mnogih drugih struka. Da li smo bili stručnjaci? Da li smo mi bili liječnici? Nismo. Da li je sudac koji je sudio u tom predmetu bio liječnik, građevinar ili neke druge struke? Nije. Što se u tom slučaju radi? Sud koristi vještake, stručne svjedoke koji sa stručnog aspekta pomažu u radu nadležnih tijela. Za istražna povjerenstva sukladno Zakonu nadležno tijelo je Hrvatski sabor. Hrvatski sabor je institucija koja u svojoj nadležnosti ima osnivanje istražnih povjerenstava. Ovo je posao Hrvatskoga sabora. Odluka o tome da li će ga Hrvatski sabor napraviti taj posao tu ovlast koju ima leži na nama zastupnicima, na zastupnicima i prije svega zastupnicima većine, jer većina je ta koja ima mogućnost donošenja odluka. Manjina nema. Da ima ne bi bila manjina. Bila bi većina. I kao što sud ima mogućnost angažirati stručnjake da mu pomognu tamo gdje ne zna, tamo gdje nema potrebno stručno znanje tako isto pod istim uvjetima ima Istražno povjerenstvo. Jer gle čuda u članku 10. stavku 3. Zakona o istražnim povjerenstvima piše da je jedan od načina utvrđivanja činjenica saslušavanje svjedoka, drugi je nalaz vještaka, treći je očevid, a onda ako ni to nije dosta u Zakonu još piše za svaki slučaj i drugo kako bi se Saboru i zastupnicima u Saboru koji možda nisu i ne trebaju biti stručnjaci u određenom području osiguralo da dođu do točne i pouzdane informacije. Svi mi koji smo barem jednom bili na sudu i barem jednom vidjeli kako izgleda vještačenje znamo kako to funkcionira. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovani zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grbin ovaj prvi dio ste sve lijepo rekli, opisali. Upravo tako dakle, vještaci su ti koji u konačnici kojima sud dodjeljuje vjeru, ali moramo imati u vidu da se radi o sudu, i o sucima i o pravnicima. Ja sam govorio o tome da po vašem prijedlogu dakle to je 15 osoba koji su saborske zastupnice i zastupnici koji u konačnici moraju donijeti zaključke koje ste vi ovdje predložili. Dakle, to je jedna velika i ogromna razlika. S druge strane govorio sam upravo o tome ako su vam saborske zastupnice i zastupnici ovdje rekli da se već u ovom trenutku provode izvidi i predistražne radnje dakle od strane onih koji jesu nadležni utvrditi činjenice u tom postupku vi i dalje inzistirate na provođenju odnosno osnivanju ovog Istražnog povjerenstva koje zasigurno prema svom sastavu ne može imati one rezultate koje bi mi svi ovdje htjeli. Dakle, vi ovdje želite prikazati da mi nešto drugačije ciljeve imamo nego što imate vi. Ne, mi samo govorimo o načinu, svrsi i na koji način oportuno i na najbolji mogući način doći do ovih zaključaka odnosno odgovora koje vi tražite, ali ne putem Istražnog povjerenstva. To sigurno nije najbolji put ako želite doista da se utvrdi prava činjenica.
Odgovor.
Potpuno ste u krivu kolega Habijan zato što je doseg, cilj i područje koje bi ovo Istražno povjerenstvo trebalo pokriti daleko šire i neusporedivo sa vođenjem kaznenog postupka. Pročitajte što unutra piše. Poslušajte što smo govorili. Cilj je intervenirati i tamo gdje se može otkloniti šteta u budućnosti u onim nekretninama koje su loše sagrađene, a još nisu pogođene potresom. A cilj je i naučiti nešto za ovu obnovu koja je pred nama. Ali očito da vi u HDZ-u ništa od toga ne želite. Hvala.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani kolega ja mislim da nije baš dobro porediti postupak koji vode odvjetnici i u konačnici sudac odlučuje sa postupkom koji bi trebao voditi Istražno povjerenstvo i čini mi se da kada bi i postojalo takvo povjerenstvo da na koncu sa svima onim što bi to povjerenstvo bilo u stanju utvrditi. A čini mi se da zbog svog znanja koje ima odnosno zastupnici nisu stručnjaci da mogu procijeniti da li je kuća napravljena sukladno propisima ili nije, zbog čega se srušila ili zbog čega su oštećenja nastala zato smatram da u ovim slučajevima bi o tome trebalo vještačiti i odlučivati ono tijelo koje je nadležno. Zato smo rekli neka se podnesu prijave tamo gdje imate saznanja da je do toga došlo. Mi smo isto za to, neka se to istraži. Hvala.
Odgovor.
Poštovana kolegice hajmo drugim putem. Hajmo ukinuti Zakon o istražnim povjerenstvima. Hajdemo ukinuti Zakon o istražnim povjerenstvima jer su istražna povjerenstva nepotrebna. Nijemci su glupi, Amerikanci su glupi, Šveđani, Englezi i svi ostali koji ih osnivaju oni pojma nemaju o tome što je nadležnost parlamenta. Što oni znaju o parlamentu, parlamentarnoj demokraciji i o tome što parlament može raditi? Ne, hajmo ih mi poučiti tome. Hajmo se svi sad zajedno složiti i donijeti odluku koja glasi: „Stavlja se izvan snage Zakon o istražnim povjerenstvima“ i onda smo mirni. Poštovana kolegice, zakonom su predviđene ovlasti istražnog povjerenstva. Zakonom je predviđeno kako istražno povjerenstvo može utvrđivati činjenice. Vi se možete složiti oko toga, odnosno vi možete tvrditi da nam istražno povjerenstvo ne treba. Ali dovoditi u pitanje istražnog povjerenstva i zakona e sad ste ga stvarno pretjerali.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Grbin, ja bih još jedanput ovako ponovila gradivo. Znači u Sisačko-moslavačkoj županiji je obnovljeno oko 9000 objekata nakon obnove. U potresu je od njih stradalo 96 odnosno 96 je dobilo naljepnicu žutu ili crvenu. I ti … … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Ne, žutu ili crvenu. Mi imamo napismeno, znači žutu ili crvenu naljepnicu ali ti objekti, ni jedno od tih objekata nije izgrađeno obnovom, nego sanirano. Znate što znači sanacija? Nešto što se popravljalo. Znači pitanje kako su i sami građani to radili kad su gradili svojevremeno. I upravo na inzistiranje i našeg premijera i sve ono što je prije rečeno MUP je zatražio dokumentaciju i dostavljena je dokumentacija za 94 objekta. Znači sva potrebna dokumentacija već je u MUP-u i oni imaju točno popise tko je bio nadzor, tko je bio projektant, tko je bio stručni nadzor, tko je bio izvođač i svi su, sva imena tih izvođača [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] projektanata i tvrtki je javno objavljiva. Čemu onda istražna povjerenstva?
Odgovor.
Da rezimiramo tko je kriv? Građani su krivi. Pitajte HDZ tko je kriv za bilo što, krivi su građani. Građani su krivi, oni su sami rušili svoje kuće. Oni su jedva čekali da dođe potres i da ih ostavi bez krova nad glavom. Ma hajte molim vas! Ovo je uvredljivo, ovo je ispod svake razine. A znate što je još ispod svake razine? Da je Vlada HDZ-ovim zastupnicima dostavila očitovanje na ovaj prijedlog za osnivanje istražnog povjerenstva, a svim ostalim zastupnicima i javnosti nije. Ovo što vi govorite je sasvim jednostavno i vrlo lako moglo biti stavljeno u jedan dokument koji se zove odgovor na prijedlog za osnivanje Istražnog povjerenstva, očitovanje. I onda možda o nekim stvarima ne bi pričali. Ali mi te podatke ne možemo dobiti kao što ste ih dobili vi. Još jedna pljuska parlamentarnoj demokraciji u Hrvatskoj.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, sigurno da se svi zalažu da se istraži i kazni ukoliko je bilo kaznenih djela pri postupku obnove. Isto tako ne vjerujem da je itko ovdje, da se kao što ste rekli ukine zakon koji definira istražna povjerenstva. No kao što ste sami istaknuli, ja vjerujem da se i tu možemo složiti, znači ovo ipak nije predmet koji je sličan drugima. Jer ukoliko se provodi vještačenje, onda to vještačenje netko i treba platiti. Ne znam kako ste zamislili da 15 saborskih zastupnika koji nemaju stručne kompetencije u stvari proučavaju ove predmete i ulaze u njihov meritum i donose odluke. Na koji način bi onda ti vještaci bili angažirani obzirom da sami zastupnici to ne mogu sami obaviti i tko bi platio te vještake? Nije li prihvatljivije da ukoliko nam Zakon o obnovi omogućava, a omogućava da to unutar sustava državne uprave se provede [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kroz nadležne službe, da to onda tako i bude.
Odgovor.
Zakonom o istražnim povjerenstvima Hrvatski sabor je učinjen nadležnom institucijom za rad istražnih povjerenstava kao što je zakonom razrađen djelokrug Državnog odvjetništva, kao što je zakonom razrađen djelokrug policije, kao što je zakonom razrađen djelokrug inspektorata tako je zakonom i razrađen djelokrug Hrvatskog sabora u dijelu kojem se osnuju istražna povjerenstva. I dana mu je ovlast što smije, a što ne smije činiti. I isto je tako zakonom dana ovlast da angažira vještake. Odredba je gotovo identična kao ona u Zakonu o Kaznenom postupku. I kao što kada Državno odvjetništvo angažira vještaka, te troškove predujmljuje RH pa smo nedavno imali problem da se vještacima ne plaća, jer ministarstvo nije bilo osiguralo sredstva za to takva ista odredba funkcionira i ovdje. Nema razlike.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Grbin, dobro je da ste razjasnili i objasnili sve momente zbog čega je ova naša inicijativa pravno ispravna i odgovorili na ono što je kolega Habijan izlagao. Druga stvar već smo govorili da je cilj ovog Istražnog povjerenstva da utvrdi jasne brojke koje mi nemamo, a cijelo vrijeme tu slušamo da kolege vrte brojke L96, L98 i zapravo smo sad otkrili ono što ste evo i malo prije u replici i vi utvrdili, da kolege imaju podatke, a mi podatke nemamo. Zašto i mi nemamo podatke? Zašto se to skriva? 4.1. premijer Plenković je da skratim ono što sam prije citirala rekao da će, eto institucije trebati odraditi svoj posao i raščistiti sve ono što očito upućuje da je bilo nepravilnosti u obnovi kriminala itd. Znači 4.1. Sad je 8.7. Dakle, prošlo je 6 mjeseci, kolege imaju brojke, mi nemamo. Evo molim vas vaš komentar.
Odgovor.
Kolege imaju brojke. Hrvatska javnost, mediji, zastupnici koji nisu dio vladajuće većine ih nemaju, a ljudi i dalje žive u kućama koje nisu sigurne, ljudi i dalje ne znaju kako je došlo do toga da kuće koje su sagrađene prije 20, 25 godina su padale kao kule od karata. To je hrvatska realnost. Cilj ovog istražnog povjerenstva i to smo vrlo jasno rekli i kada smo predlagali i danas kada obrazlažemo ovaj prijedlog u Hrvatskom saboru. Nije jedino i isključivo utvrđivanje krivaca. Cilj je izvući lekcije iz onoga što se dogodilo. Ali je isto tako cilj vidjeti da li postoji sistemski problem i sa drugim nekretninama na trusnim područjima i da to adresiramo na vrijeme prije nego što udari neki novi potres. Očito to se neće dogoditi. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava. Poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Kolegice zastupnice i zastupnici, danas je dan rekordno visokih temperatura. Možda to ne osjetimo mi u ovako fino rashlađenoj sabornici, ali itekako to osjete na svojoj koži oni koji su nakon potresa na Baniji još uvijek u kontejnerima. Isti oni ljudi koji su se zimi smrzavali danima i mjesecima se peru u vrlo lošim sanitarnim uvjetima. Ne znam mogu li uopće izgovoriti rečenicu da mi je zapravo drago i da je sreća u nesreći da većina njih ili mnogi od njih uopće nemaju televiziju pa ne prate i ne mogu pratiti ovu travestiju, ovu burlesku. Uopće ne znam kako bi nazvala ovakvu saborsku raspravu. Pa ne mogu uskliknuti, ma čime se zapravo ovaj Hrvatski sabor danas bavi? Njih ne zanima koliko je oporbenih zastupnika na ovoj točci dnevnoga reda. Ne zanima ih niti je li se u nekom trenutku Peđa Grbin zabunio je li ovo Prijedlog za osnivanje Istražnog povjerenstva ili interpelacija. Njih čak ne zanima niti ono što su ciljevi istraživanja ovog povjerenstva kakva je bila kvaliteta obnove kuća, kvaliteta i zakonitost propisa u ono vrijeme, način dodjele ugovora ili umiješanost tadašnjih dužnosnika u kriminalne radnje i jesu li te kriminalne radnje utjecale na kvalitetu gradnje koja je onda dovela do porušenih, većeg broja porušenih objekata u ovim posljednjim potresima. Njih brine i njih zanima kada će biti obnovljene njihove kuće sada. A mene brine s obzirom da znam koliko su nam institucije loše organizirane, koliko su potkapacitirane, koliko su spore i disfunkcionalne možemo li mi te kuće sada obnoviti kako treba i zapravo me užasava jedna pomisao, a to je da će za nekih 20 godina neki tadašnji saziv Hrvatskoga sabora isto ovako raspravljati treba li osnivati neko novo istražno povjerenstvo za kriminalne radnje za obnovu koja se događa ili bi se trebala događati sada. I zašto kažem da je ovo sve skupa jedna burleska i jedna travestija? Pa baš zato što se o Prijedlogu osnivanja Istražnog povjerenstva uopće raspravlja. U nekoj normalnoj državi vi biste taj prijedlog prihvatili, ma ne biste ni čekali da prijedlog dođe. Osnovali biste istražno povjerenstvo sami jer je to pitanje povjerenja u državne institucije. To je pitanje odgovornosti. To je pitanje časti i nije istraživanje je li bilo kriminala u poslijeratnoj obnovi bacanje ljage na kompletnu obnovu. Znate li što je ljaga? Ljaga je to kada država dopusti da se bilo tko pa makar se radilo o jednom jedinom objektu, o jednoj jedinoj kući dakle da se bilo tko okoristio na neprimjeren način i pritom prošao nekažnjeno e to je doista jedna velika ljaga. A mi znamo da ćete vi glasati protiv. Zna se i zašto. I dopustite mi da vam samo na par primjera pokušam dokazati zašto je Istražno povjerenstvo unatoč možebitnom radu kažem možebitnom radu drugih institucija ipak potrebno. Već su neki od kolega spomenuli kako se 4. siječnja i premijer oglasio, a oglasio se bome i USKOK da će žurno istražiti pitanje malverzacija u poslijeratnoj obnovi. Kao pravnica bila sam svjesna i nekih pravnih problema. Primjerice zastare kaznenog progona, pa sam 13. siječnja uputila dopis Državnom odvjetništvu, Državno odvjetništvo je to proslijedilo USKOK-u na koje sam dobila odgovor da se moj zahtjev odbija. Odbija se između ostalog zbog toga što je svega dan nakon što sam podnijela upit Državnom odvjetništvu Andrej Plenković objavio dio dokumentacije koja bi i po logici stvari trebala biti javna i time je sva priča stala. Mi ne znamo zapravo što je i kako radio DORH i USKOK od tada. A ja ću u završnoj riječi pokušati objasniti što je sve Državno odvjetništvo i USKOK kao odgovor na moje pitanje odbio dati. A ostalo je 25 sekundi, ali ne želim već vidno napetog gospodina Sanadera kao predsjedavatelja uznemiriti, pa ću čekati da ovo vrijeme istekne jer za čitanje ovako opsežnog odgovora nema vremena, a ne želim riskirati opomene i izbacivanja kao što smo imali prilike gledati nebrojeno puta do sada.
Replika Arsen Bauk.
Kolege iz HDZ-a su nam onako suptilno rekli da smo ustvari mi potpuno promašili s temom, da je debakl ovaj prijedlog i oni s time što ne žele da se osnuje Istražno povjerenstvo nama pomažu da se i dalje ne sramotimo. Jel' tako? Misli na druge. Vi mislite na nas da se mi dalje ne sramotimo? Ja mislim da vi mislite na sebe da, ali dobro nema veze. I druga teza koju govore da zastupnici nisu te struke da bi mogli ovo kvalitetno raspraviti. Ja sam … [[ne razumije se]] kratko istraživanje. Ministar graditeljstva u HDZ-ovoj Vladi 2016. je bio gospodin Kuščević pravnik. Zatim je došao gospodin Štromar ekonomista i nakon toga gospodin Horvat. Završio je Fakultet elektrotehnike i računarstva. Mi ekonomista, pravnika i ferovaca u našim oporbenim klubovima imamo dovoljno za popuniti 7 mjesta da budu stručni. Samo vi tako nađite i nema nikakvih problema. Evo ne mora, ako ni jedan inženjer graditeljstva nije bio ministar, ne mora bit ni u istražnom povjerenstvu.
Vrijeme. A kome ste vi replicirali? … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Dobro.
Kolega Bauk, ja sam u potpunosti razumjela vaše pitanje i dopustite da vam dam jednako tako argumentirani odgovor. Postoje fame o tome da naša državna odvjetništva i druga tijela rade neovisno i bez bilo kakvih političkih pritisaka, pa su onda upravo rezultati takvi da su svi izvidi i sva istraživanja provedeni hitno, promptno, javnost je o njima obaviještena onog trena kada je to moguće, a i sudski postupci vode se tim tempom i tom brzinom da je zapravo mrtva trka hoće li se prije utvrditi nečija kaznena odgovornost ili će sve kuće što na Baniji, što u Zagrebu biti obnovljene do kraja i kako treba. Upravo je u tome odgovornost Hrvatskog sabora. Dakle, ovo je naravno bila ironija, ja baš nemam smisla za humor, to je činjenica. Ali jedino istražno povjerenstvo može javnosti pokušati dati odgovore na pitanja, one odgovore koji im trebaju upravo sada.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Marijana Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Zastupnice Orešković, govorili ste da ste vezano uz predmet sumnji da je obnova na Banovini se odvijala mimo zakona u nekim segmentima podnijeli podnesak Državnom odvjetništvu i USKOK-u, da ste dobili odgovor, ali da nemate vremena nam ga prezentirati, pa bih ja voljela čuti u stvari što je sadržaj tog odgovora i jesu li vam oni u tom odgovoru dali neke konkretne brojke koje smo imali prilike ovdje čuti da od 9000 obnovljenih objekata je 96 sad stradalo u potresima i da se to detaljno treba istražiti.
Odgovor.
Hvala vam zastupnice Petir. Dakle, očitovanje Državnog odvjetništva ću pročitati u završnoj riječi evo neposredno nakon kolegice Katarine Peović, a smatram da jedan dio onoga što je USKO naveo u tom svom dokumentu najbolji argument koji potvrđuje zašto nam ovo istražno povjerenstvo uopće treba. Baš zato što je došlo do diskrepancije u brojevima, onih početnih brojeva o broju srušenih objekta na Baniji pa do ovih 96. Dakle, svega 96 kuća koje navodno potrebno srušiti jer imaju oznaku žuto ili crveno. Čak se i oko toga ne možemo složiti, a pogotovo se ne možemo složiti oko toga kad usporedimo ovaj podatak sa podatkom podnesenih zahtjeva i već možda izdanih rješenja i postupaka o kućama koje će se obnavljati. Naprosto brojevi ne razgovaraju jedni sa drugima. I ja smatram da je politika razlog koji stoji iza svega toga.
Slijedi završna rasprava Kluba zastupnika HSS-a i RFA poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Onkraj ovih rasprava i prepucavanja bilo koja forma povjerenstvo, DORH, bilo koja znači struktura koju odredite, evo mi ćemo je podržati samo ako ide u korist onih najranjivijih, dakle te društvene većine. No dakle, pitanje ovog Istražnog povjerenstva za utvrđivanje mogućih nepravilnosti u poslijeratnoj obnovi kuća, stanova i zgrada javnih namjena je puno šire pitanje od obnove samih kuća. Najbolje se to moglo vidjeti u Majskim poljanama samo tri kilometra dalje od centra Gline gdje se moglo vidjeti kako tragedija i gubitak pet života nije vezana samo uz potres već itekako uz socioekonomske uvjete u kojima živi većina ljudi u tom području, tako da bi se istražno pitanje trebalo proširiti i na zanemarivanje toga kraja koje traje već desetljeće. Kada je došlo do potresa mnogi su počeli pričati o Sisku, o Petrinji, o Glini. Samo par mjeseci prije tog potresa sam govorila o radnicima Rafinerije Sisak. Većina je zijevala. U Majskim poljanama najjasnije se moglo vidjeti da te kuće nisu bile samo razrušene zbog potresa već i zbog toga što su bile loše građene. Postojao je dakle dodatni problem tamo ako se sjećate da ljudi nisu htjeli otići iz svojih kuća bez obzira što je bilo jako opasno danima tamo biti zbog životinja koje su držali, znači u potpunosti kraj devastiran, deindustrijaliziran i osiromašen. Tako da kad govore mediji i kad su govorili da su ljudi poginuli, da su mnogi ozlijeđeni, da su ljudi ostali bez kuća zbog potresa to zapravo i nije bilo točno. Ljudi su stvarno poginuli, ozlijeđeni su ostali bez krova nad glavom ne samo zbog potresa već i zbog siromaštva. Takvo istražno povjerenstvo bilo bi stvarno opsežno i ne možemo ga vjerojatno pokrenuti, ali istražno povjerenstvo bi trebalo biti stvarno povjerenstvo koje bi istraživalo zadnjih 30 godina u ovoj zemlji. To je dakle još i gore od svega ovoga što smo, o čemu smo ovdje raspravljali. Dakle, nije samo stvar o nemaru oko obnove već i destrukciji toga kraja. Potres bi se još i podnio da je kraj bogatiji, no dok su stotine ljudi ostale bez posla u Rafineriji Sisak rijetko je tko od političara reagirao. Ni jednom riječju nije osudilo zadnji val osiromašenja tih krajeva. Radnici Rafinerije Sisak danima su slali apele i molili da stane netko uz njih, pa i oni zastupnici koji su izabrani iz toga kraja, ali nije bilo odgovora. Oni koji pozivaju i reagiraju bez kalkulacija koliko će to vrijediti na izborima loše prolaze na izborima, ali možda govore istinu. Ćorić je pričao laži o velikim otpremninama radnika, evidentno pogodovao korporaciji MOL totalno bez interesa za Sisak a i dio oporbene politike je zijevao na priču o otkazima i radnicima koji će ostati bez posla. No onda se krenulo skupljati glasove i onda je došao potres. Da ljudi nisu izgubili posao, da se održala Rafinerija kao i druga sisačka industrija danas bi ljudima sigurno bilo tamo lakše. Sjetimo se mladića u centru Petrinje koji je vikao na predsjednika države i predsjednika Vlade da nitko nije u zadnjih 30 godina zabio ni čavao u tom kraju eto odjednom nakon potresa su se svi sjetili jednog od najnerazvijenijih krajeva. Dakle, Banije područja u koje je država ulagala jako malo oslanjajući se prije svega na privatni kapital kojemu još uvijek ne pada na pamet dislocirati se i otići na područje koje je infrastrukturalno i na sve druge načine zapušteno. Meni bi isto trebalo jedno desetak minuta da izlistam industrijske subjekte koji su tamo zatvoreni kako se ono kaže za više vidite web stranicu, facebook stranicu Radničke fronte. Imate cijeli popis tih industrijskih subjekata od prehrambene industrije Gavrilović koja zapošljava oko 5600 radnika plus 6000 kooperanata, pa se privatizira od '91., pa 2019. samo 462 zaposlena. Dignute su optužnice završile u zastari, pa onda Željezara, Rafinerija, pa Slavija trans, autotransportna tvrtka, pa Finel tvornica furnira i namještaja zapošljavala 1023 radnika. Pa onda Ciglana Petrinja, pa pamučna predionica Glina zapošljavala 400 ljudi. Danas ne postoji. Pa tvornica rezervnih dijelova i pribora Glina zapošljavala 160 radnika, pa Pliva radna jedinica Glina, pa pilana DIP Glina, pa privredni pogoni Budućnost Glina zapošljavali 240 radnika danas ne postoje itd. itd. Hvala svima.
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika CENTAR i GLAS-a poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala. Uvaženi zastupnici i zastupnice nastavit ću tamo gdje sam stala. Dakle, evo što sam zapravo od očitovanja i pojašnjenja tražila od USKOK-a i DORH-a. Dakle očitovanje o kojim se eventualno kaznenim djelima radi, odnosno povodom počinjenja kojih mogućih kaznenih djela su uopće aktivirani javni resursi, te je naloženo provođenje kriminalističkog istraživanja imajući na umu mogućnost da je za pojedine protupravne radnje s obzirom na protek vremena od same obnove nastupila zastara pokretanja i provođenja kaznenog postupka. Nadalje, tražila sam očitovanje kakva je uputa dana i kakav je nalog dan za kriminalističko istraživanje, te na koji način se to istraživanje provodi, budući da prema informacijama objavljenim tada u medijima je u razdoblju od '95. do 2010. država obnavljala oko 150 000 objekata a u području koje je razrušeno u potresima na Baniji nije bila uspostavljena baza podataka o razrušenim objektima, niti su nadležna državna tijela utvrdila stanje, obujam i težinu štete nastale u samim potresima. Dakle, ja pričam o siječnju, o onim prvim tjednima nakon samog potresa. Nadalje, pitala sam na koji način će se osigurati potpuno i sveobuhvatno utvrđivanje materijalne istine s obzirom na činjenicu da je u razdoblju u kojem se provodila obnova na području koje je stradalo u potresima funkciju glavnog inženjera za obnovu u tadašnjem Ministarstvu za javne radove, obnovu i graditeljstvo koje je koordiniralo obnovu obnašao Ivo Žinić tadašnji župan Sisačko-moslavačke županije, te da on u to vrijeme, dakle u siječnju neposredno nakon potresa na temelju svog položaja ima mogućnost utjecaja na način utvrđivanja situacije na terenu kao i na tijek saniranja novonastale štete. Drugim riječima ima mogućnost utjecaja na same dokaze koje bi kriminalisti koje je USKOK poslao na teren uopće trebali utvrditi. Tu ću samo napomenuti da USKOK sve skupa ima samo 33 pravosudna djelatnika koja su zadužena za istraživanje svih kaznenih djela iz nadležnosti tog tijela. U tom zahtjevu ja sam i navela kako mi je jasno da su izvidi kaznenih djela i kriminalistička istraživanja pojedinog kaznenog djela zapravo obuhvaćeni pojmom postupka koji nije javan. Međutim, istaknula sam da javnost ima pravo znati na koji način nadležna državna tijela, pa tako i tijela kaznenog progona obavljaju svoje zadaće. Opseg štete na potresom pogođenom području u tom trenutku nije bio niti popisan, niti poznat, niti je bio utvrđen od strane bilo kojeg tijela javne vlasti i to je samo po sebi otvaralo mogućnost selektivnog pristupa u kriminalističkom istraživanju kao i instrumentalizaciju nadležnih institucija pa tako i tijela kaznenog progona u političke svrhe. To govorim zbog one koecidencije očitovanja Andreja Plenkovića da se izvidi provode i da će se provesti i gotovo promptnog ad hoc reagiranja samog USKOK-a čije rezultate nismo vidjeli do današnjeg dana. Naravno da mi je na tako postavljen upit USKOK odgovorio da ono što ja tražim zapravo uopće nisu informacije u smislu Zakona o pravu na pristup informacijama što je točno, jer se informacijom smatra samo ono što je već gotova informacija o nekakvom materijaliziranom obliku, a tijelo javne vlasti nema dužnost i nema obavezu da mi daje bilo kakva objašnjenja načina svog rada. Također su rekli da u fazi izvida postoji nekakva tajnost postupanja i da je to razlog zašto mi ne mogu dati detaljnije odgovore što je također točno. I naravno da su se pozvali na javno objavljen popis koji je kao što sam rekla završio u javnosti svega dan nakon što sam ovakav upit postavila jednom nadležnom tijelu. I sad ja vas sve skupa pitam imajući ovo na umu na koji način bi naši građani mogli doći do nužno potrebnih odgovora koji bi vratili barem minimum povjerenje u ovu državu, u ove institucije koje ovog trena vodi ista politička stranka koja je bila na vlasti i u ono vrijeme kada se provodila obnova. Ukoliko se ne pokaže barem minimum političke volje da se utvrdi koje su to tvrtke bile povezane sa dužnosnicima u ono vrijeme, a koje su škrtarile na materijalu, na armaturi i je li to dovelo do štete koja je veća od one koju bi pretrpjeli da takvih malverzacija nije bilo ako to nije Istražno povjerenstvo? Hvala.
Sljedeća završna rasprava je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle Klub zeleno-lijevog bloka mi i dalje stojimo na potrebi osnivanja Povjerenstva o mogućim nepravilnostima u poslijeratnoj obnovi na teritoriju Republike Hrvatske. Mi smo sigurni da je to Povjerenstvo dodatni motiv i pomoć u istrazi za koju vi znate da se vodi, imate i podatke. Mislimo i uvjereni smo da od Istražnog povjerenstva ne može biti nikakve štete, isključivo koristi. I ako se vodi ta istraga za koju vi znate, onda postoje valjda i razlozi i indicije zašto se ta istraga pokrenula. I sada tu meni dolazi do jedne počinje mi izmicati elementarna logika. Ja ne razumijem zašto je saborska većina na čelu sa HDZ-om toliko protiv toga Povjerenstva to je zanimljivo. Zašto je tako ogromna opasnost od tog Povjerenstva? Što to Povjerenstvo zapravo može otkriti? Zašto se toliko borite da tog Povjerenstva nema? To su pitanja koja se logično nameću sama po sebi. Kažete bacit će se, gospodin Bačić kaže da će se baciti ljaga na sjajnu poslijeratnu obnovu. Ja mislim da će se ta ljaga baciti upravo izbjegavanjem tog Povjerenstva zato jer izbjegavanje osnivanja takvog Povjerenstva neminovno proizvodi sumnju da tu doista nečega ima što se želi sakriti, što se želi prešutjeti, što se želi staviti pod tepih. I tako jedino što mogu zaključiti da upravo vi bacate ljagu na poslijeratnu obnovu. Otvarate sumnje svojim odbijanjem Povjerenstva u najmanju ruku sumnje. Ono što jest činjenica, činjenica je da se svakim raščišćavanjem mutnih, sumnjivih situacija kako danas, tako i u prošlosti radi na podizanju svijesti o potrebi poštenog i zakonitog rada u Republici Hrvatskoj što nije baš uvijek slučaj to ćete se valjda složiti. I isto tako je činjenica da oni koji se protive takvim inicijativama dolaze u najmanju ruku, ponovit ću, u sumnju da nešto skrivaju. Od tog vašeg skrivanja, od tog nastojanja da se vrlo ozbiljne indicije, a nakon ove rasprave sam potpuno sigurna da su izuzetno ozbiljne indicije da su bile i kriminalne radnje, i koruptivne radnje i sve loše radnje moguće prisutne u toj poslijeratnoj obnovi. Znači vi sprječavate takvo Povjerenstvo i vi ste sasvim sigurno pod sumnjom da ste zajedno krivi za to. Oprostite, krivi, ne vi osobno saborski zastupnici koji sada sjedite, ali stranka vaša očito ima neke probleme s tim. Od tog vašeg izbjegavanja i protivljenja osnivanju Istražnog povjerenstva štetu će naravno imati javnost i građani i građanke ove naše Hrvatske, a za to, za tu štetu ste odgovorni vi, dakle odgovorna je većina na čelu sa HDZ-om i to treba jasno i glasno reći. Vi ne dozvoljavate da se u Saboru Republike Hrvatske legalno i legitimno osnuje Povjerenstvo koje bi rasvijetlilo mutne i protuzakonite radnje i situacije u poslijeratnoj obnovi. Vi to ne dozvoljavate i vi kao obično stojite na žalost na onoj strani na kojoj mi sasvim sigurno nećemo htjeti biti.
Vrijeme.
Hvala lijepa.
Imamo povredu Poslovnika poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo Raukar Gamulin pretpostavljam da znate da mi živimo u pravnoj državi u kojoj postoji trodioba vlasti. Vaše sumnje koje su po meni tlapnje o eventualnim kriminalnim, kaznenim djelima koji su se dogodili tijekom obnove izvolite dostavite onome tko je u ovoj državi za to zadužen, a to je Državno odvjetništvo, USKOK ili tijelima progona. A ako, a da ste imali nešto konkretno mogli ste danas ovdje navesti i nas u vladajućoj stranci uvjeriti da ste u pravu. Ovako je evo nekorektno i nije u redu da na ovaj način govorite u Hrvatskom saboru.
Vrijeme. … [[Upadica se ne razumije.]] Ovo je bila replika, a ne povreda Poslovnika. Dobivate opomenu. Slijedi završna rasprava Kluba zastupnika HDZ-a. Poštovani zastupnik Nikola Mažar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pa evo danas smo imali priliku ja bih rekao više nego ikada vidjeti ne samo bezidejnost, nego prije svega bespredmetnost ovoga zahtjeva, zahtjeva za Istražnim povjerenstvom kojega praktički ni predlagatelj nije vjerovao u njega. Nije vjerovao u njega danas od početka rasprave. Prvo od same materije koju nije točno rekao, ali kasnije i kroz cijelu raspravu gdje smo mogli vidjeti da zastupnici opozicije ili zastupnici koji su bili potpisnici ovoga prijedloga su morali jedni druge ispravljati o ključnim stvarima odnosno što se legalizirani objekti a što nisu. Pa smo čuli od kolega iz SDP-a da 80% objekata na području Sisačko-moslavačke županije nije legalizirano, da neće moći biti ni sada u obnovi da bi nakon toga gospođa kolegica zastupnica Anka Mrak Taritaš morala ih ispraviti s obzirom da ona ipak ima određeno znanje u toj materiji, pa ih je ispravila da je upravo Zakonom o obnovi kada se i provodila poslijeratna obnova svi objekti koji su bili predmet toga Zakona su automatski i legalizirani. Nakon toga smo mogli čuti niz neistina vezano za cjelokupnu materiju od toga da je sve što je rađeno bilo rađeno na katastrofičan način, pa onda kada je sada vrijeme pokazalo da cjelokupna ova inicijativa je bila samo ključ trenutka podnošenja radi dobivanja poena za lokalne izbore. Pa kada su danas svi vidjeli da podaci koji dolaze od struke, koji dolaze od nadležnih tijela i koji su prije svega drage kolegice i kolege zastupnice javni ništa mi nemamo što nemate ni vi, ništa mi nismo dobili od Vlade Republike Hrvatske. Samo smo se pripremili. Dakle, postoje institucije koje rade svoj posao. Jedna od njih je Hrvatski centar za potresno inženjerstvo, profesor Ratalić, njegove kolege koje smo svi jako dobro na žalost upoznali svakoga dana na području Banovine, koji su svaki dan izvještavali u svim medijima koliko koji dan je pregledano objekata, i koju naljepnicu su dobili. Imamo stožer koji je napravljen koji izvještava javno na svakoj sjednici Vlade Republike Hrvatske. Još uvijek Bogu hvala sjednice Vlade Republike su javne i svatko tko želi može pogledati. Upravo iz tih podataka javno dostupnih možemo danas znati da je za 94,87% pregledanih objekata odnosno 36 tisuća 888, od prijavljenih 38 tisuća 881 žutu ili crvenu naljepnicu dobilo njih 13 tisuća 257. Ako znamo da je organizirana obnova od strane Republike Hrvatsko na području Sisačko-moslavačke županije iznosila 8 tisuća 880 objekata i da je od njih 96 dobilo narančastu odnosno crvenu naljepnicu, a da je od tih 96 za 9 napravljeno da će biti nuđen zamjenski objekat odnosno 0,01% onda vidimo da upravo ono što su i inženjeri građevine, i ljudi koji obnašaju te pozicije na području Republike Hrvatske struka a ne politika iznijela ono što je sada i pokazano i dokazano, a da je to da je upravo zahvaljujući organiziranoj obnovi Republike Hrvatske su spašeni životi. Zahvaljujući obnovi Republike Hrvatske je šteta ovakva kakva je, a ne puno veća. Ako uzmemo omjere štete u drugim županijama, pa i zagrebački potres koji je 12 puta slabiji od ovoga i kada vidimo koje su štete na pojedinačnim kućama onda opet dobivamo još jedan dokaz kvalitete obnove. Moramo biti i svjedoci toga vremena 95. milijun 200 tisuća prognanika, povratak, 17 milijardi kuna koje je potrebno za uložiti i u sve to vrijeme kada su se donosili zakoni oko puno bitnijih stvari mi sada možemo vidjeti da je ta obnova bila kvalitetna. A s druge strane Hrvatska demokratska zajednica je ta koja je zatražila i traži da se svaki pojedinačan slučaj loše obnove, manipulacije, eventualne korupcije istraži i uvijek ćemo biti za to, a ne za politikanstvo.
Slijedi završna rasprava u ime predlagatelja. Poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zanimljivo je da je prije mene govorio upravo kolega Mažar koji je umalo imao prilike sudjelovati u ovoj novoj obnovi, ali nekim čudom od toga neće biti ništa možda zbog nekih potvrda koje su se izdavale određenim poduzetnicima koji su u vrijeme obnove imali 14, 15, 16, 17 godina da su kao inženjeri sudjelovali u njima, pa se zbog toga sada provode kazneni postupci. Ali dobro, pustimo sada to. To je samo slučajno vezano uz obnovu. Poštovane kolegice i kolege, ako ne želimo da se u Hrvatskom saboru osnivaju istražna povjerenstva onda ukinimo zakon. Dok god je Zakon na snazi Hrvatski sabor ima pravo donijeti Odluku o osnivanju Istražnog povjerenstva, a dio zastupnika sukladno odredbama Zakona i Poslovnika ima pravo to predložiti. Hrvatski sabor je jedna od institucija ove države koja je u svojoj nadležnosti dobila i osnivanje istražnih povjerenstava. Ako ne želite da se osnuje Istražno povjerenstvo nemojte se skrivati iza nekih začkoljica koje u konačnici ne drže vodu kao ona kolege Habijena. Dođite i recite nećemo. Nećemo i točka. Nećemo, ne želimo, ne želimo da se činjenici otkriju. Budite pošteni, budite iskreni, budite svoji u krajnjoj liniji recite nećemo, a nemojte se skrivati iza procedure i iza snage brojki većine koju imate. Ovo Istražno povjerenstvo trebalo bi biti osnovano primarno sa tri cilja. Da se utvrdi što se točno događalo za vrijeme obnove, da se osigura da one nekretnine koje su loše budu sanirane i da iz ovog postupka izvučemo pouke koje nećemo primijeniti, odnosno koje ćemo osigurati da se izbjegnu u obnovi koja se nalazi pred nama. Velikoj obnovi. O iznosu novca vjerojatno i većoj od one poslijeratne u apsolutnim iznosima, u relativnima vjerojatno ne jer se i vrijednost u međuvremenu promijenila. Ali u apsolutnim brojkama sigurno. Poštovane kolegice i kolege, ne pada mi na kraj pameti reći da je u obnovi nakon rata sve bilo loše. Nitko to ne želi reći. Dapače, neke stvari koje su se tada radile bi bilo dobro da sada implementiramo. Mi smo sada prebacili sve na građanine kojima su nekretnine oštećene, a za vrijeme poslijeratne obnove uloga države je bila puno veća. Država je na sebe preuzela puno veći teret i zato su neke stvari išle brže. Sada smo čitav niz birokratskih i administrativnih postupaka prebacili na osobe koje su oštećene, čija je imovina stradala u potresu. Možda bi iz ovog postupka izvukli pouke i neke od njih primijenili u praksi. Ali vi to ne želite. Kao što ne želite da se otkrije tko su krivci. I ono što mi je najgore kao što ne želite da se na onim područjima gdje je provođena obnova nakon rata, a koja su seizmički aktivna, koja su sa potresnog stanovišta opasna napravi kontrola, revizija i osigura da ne gledamo one scene koje smo vidjeli kada je kolegica došla do jedne kuće i rukom skidala beton, rukom. Ovako na zgradi koja je bila obnovljena i s kojom je navodno bilo sve u redu. Imamo dvije opcije. Jedna je opcija glasati za osnivanje istražnog povjerenstva, za otkrivanje istine i za izbjegavanje grešaka u kojima smo se našli u prošlosti, a druga je opcija biti protiv. Svatko od nas će sljedećeg tjedna kada o ovome budemo glasali izabrati koju će od te dvije opcije podržati. Hvala.
Ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sljedeća točka dnevnog reda je - Prijedlog odluke o osnivanju Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta Podnositelj: Odbor za obitelj, mlade i sport Predlagatelj je Odbor za obitelj, mlade i sport na temelju članka 44., 87. i 161. Poslovnika Hrvatskog sabora, te članka 6. Zakona o nagradi za promicanje prava djeteta. Žele li predstavnici predlagatelja dodatno obrazloženje? Poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, predsjednica Odbora. Vesna Bedeković, ispričavam se.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Zakonom o nagradi za promicanje prava djeteta propisano je da RH dodjeljuje nagradu za promicanje prava djeteta za iznimna dostignuća u zaštiti dobrobiti prava i interesa djece, a nagrada se dodjeljuje kao nagrada za životno djelo, odnosno kao godišnja nagrada. I svake se godine može dodijeliti jedna nagrada za životno djelo i do tri godišnje nagrade, a dodjeljuje se u obliku posebnog priznanja i u novcu. Nagrada se svake godine dodjeljuje 20. Studenoga i to na dan prihvaćanja Konvencije o pravima djeteta na sjednici Opće skupštine Ujedinjenih naroda. Odredbom članka 6. Zakona propisano je da nagradu dodjeljuje Odbor za nagradu za promicanje prava djeteta kojega imenuje Hrvatski sabor na vrijeme od 2 godine. Odbor čini 5 osoba, poznatih javnih djelatnika koji se bave pitanjima vezanima za prava djeteta, a Hrvatskom saboru predlaže ih matično radno tijelo, odnosno Odbor za obitelj, mlade i sport. Mandat dosadašnjih članova odbora ističe 18. listopada ove godine i stoga je Odbor za obitelj, mlade i sport na svojoj 11 sjednici održanoj 18. lipnja ove godine razmatrao pristigle kandidature za članstvo u odboru i konstatirano je da je pristiglo ukupno 7 kandidatura i to prof. dr. Buljan Flander, Ante Čajkušića, Mirele Dežman, Katje Jajaš, Mladena Kožića, Elvisa Kralja i Maje Pavlović. A kako se u Odbor za nagradu imenuje ukupno 5 članova na 11. Sjednici Odbora za obitelj, mlade i sport provedeno je tajno glasovanje i utvrđen je prijedlog sastava odbora kako je i navedeno u prijedlogu odluke. Dakle, odbor predlaže da se u Odbor za ovu nagradu imenuju prof. dr. Gordana Buljan Flander, Elvis Kralj, Katja Jajaš, Ante Čajkušić i Maja Pavlović. I stoga poštovane kolegice i kolege molim vas da podržite ovu odluku i prijedlog sastava Odbora za nagradu za promicanje prava djeteta onako kako ju je predložio Odbor za obitelj, mlade i sport. Hvala lijepa.
Imamo repliku. Poštovana zastupnica Marijana Petir.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana kolegice Bedeković. Htjela bih čuti iz iskustva koje do sad imamo obzirom na dodjelu ove nagrade koliko je ona u stvari podigla svijest o važnosti poštivanja prava djeteta. Imate li neke povratne informacije i je li se kroz rad dosadašnjih povjerenstava, kroz tu komunikaciju možda osvijestilo neke probleme iz kojih su proizašle i konkretne aktivnosti ili čak i zakonske inicijative.
Odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana kolegice na ovoj replici. Kao što sam i rekla, dakle znakovito je i to da se sama nagrada dodjeljuje, dakle svake godine upravo 20. studenoga i to na dan prihvaćanja Konvencije o pravima djeteta na sjednici Opće Skupštine Ujedinjenih naroda i naravno da, dakle i ova nagrada koja se dodjeljuje u različitim oblicima bilo kao godišnja nagrada, bilo kao nagrada za životno djelo u posljednjim godinama itekako osvijestila, dakle potrebu i nužnost vođenja računa o zaštiti dobrobiti prava i interesa djece. I samim tim kroz, dakle dodjelu ove nagrade u vidu nagrade za, na godišnjoj razini svake godine se doista kroz niz pristiglih prijava biraju oni kandidati koji su to doista svojim djelima i svojim aktivnostima zaslužili jednako kao i nagrada za životno djelo što govori da Hrvatsko društvo lagano, dakle po mom sudu još ne dovoljno [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] još je potrebno intenzivirati, ali ide upravo prema osvješćivanju potrebe zaštite prava interesa djece.
Otvaram raspravu. Prvi je Klub zastupnika HDZ-a, poštovana zastupnica Nada Murganić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo pred nama je Odluka o osnivanju Odbora za dodjelu nagrada za promicanje prava djeteta koji je u ime predlagatelja iznijela kolegica Bedeković. Naime, Zakon o nagradi za promicanje prava djeteta stupio je na snagu 2005. godine sa ciljem da se posebno nagrade odnosno daju priznanja osobama koje imaju, koja su doprinijela na razvoju zaštite djeteta u zaštiti i dobrobiti djeteta, njegovih prava i interesa i te nagrade se dodjeljuju jedanput godišnje na 20.11. na dan kada je 1989. godine Opća Skupština UN-a prihvatila, odnosno potvrdila Konvenciju o pravima djeteta, a dvije godine kasnije, dakle '91. godine je i RH potvrdila tu konvenciju. Uz taj međunarodni dokumenat brojne propisi i zakoni usmjereni su na promicanje prava djeteta, na zaštitu djeteta, na stvaranje jednog sigurnog društva u kojem će djeca izrastati, stasati u zrele osobe sa ciljem da imaju prije svega sretno djetinjstvo u kojem će im biti omogućen stabilan i zdrav rast i razvoj. Naravno da je uopće dodjeljivanje ove nagrade ima poseban značaj. U javnosti se podiže vidljivost onih osoba koje u svom osobnom, profesionalnom pa i političkom životu, u svojim karijerama se posebno zalažu za dobrobit djece i te nagrade su vrlo često usmjerene mi bi rekli prema onim ljudima koji tiho, samozatajno godinama rade ovakav jedan plemenit posao i vrlo često su to predstavnici ili članovi pojedinih udruga, Društva Naša djeca, Crvenog križa, udomitelji, posvojitelji, tete u vrtiću. Dakle, svi oni koji na jedan samoprijegoran način skrbe i brinu o našoj djeci prije svega im iskazujući ljubav i na jedno toplo okruženje u kojem trebaju djeca rasti. Naravno da te nagrade ocjenjuju stručnjaci i upravo zbog ovog razloga te prispjele kandidature za dodjelu nagradu ocjenjuju stručnjaci i zbog toga je matični odbor i predložio Hrvatskom saboru da se imenuju članovi odbora redom kao što je i predlagateljica rekla. To su osobe iz javnog života profesijom vrlo bliske o skrbi djece. Uz profesoricu Gordanu Buljan Flander koja je poznata kao psihologica, doktorica znanosti koja ima značajna postignuća upravo na zaštiti djece koja su zlostavljana, djece koja su žrtve nasilja. I odbor je odlučio se i za još članove. Elvis Kralj to je jedan mladi dečko, čovjek koji je cijeli svoj profesionalni i društveni rad posvetio zaštiti djece manjinske populacije, djece Roma. Katja Jajaš i Ante Čorkušić koji su vezani za Centre za rehabilitaciju, odnosno za Centar za odgoj i obrazovanje djece i mladeži, dakle upravo one populacije koja treba posebnu skrb, ali posebnu uz stručnost i posebnu pažnju i ljubav. I dr. Maja Pavlović, pedijatrica koja radi na dječjoj hematološkoj onkološkoj poliklinici, znanstvenica koja uz ovaj zaista težak posao pruža punu ljubav i zaštitu ovoj djeci. Ovaj odbor će naravno imati svoje sjednice kada matično Ministarstvo za rad, mirovinski sustav, obitelj i socijalnu politiku raspiše natječaj. Na taj natječaj prijavit će se, odnosno očito da će i drugi predlagatelji predlagati osobe za koje smatraju da su zaslužile takovu nagradu. Odbor će raditi u skladu sa Poslovnikom, donijeti će ga isto tako nadležno ministarstvo i na svojim sjednicama će donijeti prijedloge kao što je i rečeno a u skladu je sa zakonom da se dodjeljuje svake godine jedna nagrada za životno djelo, tri pojedinačne godišnje nagrade koje mogu biti u obliku i priznanja ili novčane naknade. Međutim, to je ima prije svega jednu simboliku zahvale tim ljudima na svoj dobrobiti koju pružaju u radu sa djecom, ali i kao poticaj svima drugima da se i javljaju i kandidiraju, ali i činjenicu da Republika Hrvatska evo kroz i Sabor, ali i kroz radno tijelo koje će raditi u nadležnosti Ministarstva zna prepoznati i vrednuje sve one koji su posebno zaslužni za promicanje prava djeteta. Vrlo često smo u ovom našem domu govorili o tome koliko su nam prava djece ugrožena, koliko smo bez obzira na dobre namjere ipak u činjenici da za našu djecu za njihovu zaštitu, za zaštitu od ugroze za život, za zaštitu od nasilja i svih ovih drugih nepogoda kojima su djeca u današnje vrijeme izložena nisu u potpunosti ispunili onu zadaću. Stoga će i ovaj rad Odbora i dodjeljivanje ovih nagrada ići u pravcu postizanja ovoga cilja, potpune zaštite i promicanja dobrobiti djece. Klub Hrvatske demokratske zajednice će svakako podržati ovaj prijedlog i ovom Odboru želi evo dobar i uspješan rad.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin.
Hvala vam gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege naravno ja sam čvrsto uvjerena da svi u ovoj sabornici želimo poboljšati prava djece, želimo poboljšati uvjete u kojima naša djeca žive, želimo da nema siromašne djece, da nema djece u problematičnim obiteljima, želimo da se djeca mogu normalno školovati, želimo im sve najbolje u to čvrsto vjerujem da svi to želimo. Nadam se isto tako da ćemo se složiti da na tom putu nismo učinili sve što smo mogli i da ima još jako puno posla. Jedna od stvari koja naravno može promovirati prava djece i dovoditi u fokus tu usudila bih se reći jednu od najvažnijih tema u hrvatskom društvu svakako je i nagrada za promicanje prava djeteta. Na žalost ove godine Klub zeleno-lijevog bloka, već sam umorna pa, glasat će protiv imenovanja članova Odbora za dodjelu te nagrade s jedne strane zato što pojedini članovi nemaju iskustva u promicanju prava djeteta, a s druge strane to nas posebno zabrinjava jedan izabrani član poznat je po svojim aktivnostima u ograničavanju prava žena na zdravlje i reproduktivna prava i držimo da je time taj Odbor kompromitiran i na žalost ne možemo podržati ta imenovanja. Nadamo se da će u sljedećem sazivu taj Odbor imati reprezentativniju ekipu. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i Glasa. Poštovan zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, dakle evo ja ću na tragu izlaganja kolegice Urše Raukar isto tako govoriti o članovima ovog Odbora. Dakle prije svega apsolutno podržavamo ideju o ovoj nagradi, podržavamo ideju da promičemo prava djeteta, promičemo i nagrađujemo ljude koji istinski vjeruju u prava djeteta, i promiču njihova prava i djeluju na svaki mogući način da se uvjeti života djece u lijepoj našoj poprave. Kako ovdje glasamo dakle o prijedlogu objedinjenom dakle prijedlogu, ne glasamo o pojedinom članu tog Odbora nego o prijedlogu ukupnom prijedlogu kojeg pred nas stavlja kao cjeloviti prijedlog mi ćemo ovdje isto tako biti protiv upravo zato što jedan od predloženih članova ovog Odbora dakle u njegovom životopisu kada pogledate njegov životopis evo pokazat ću je gospodin Ante Čaljkušić dakle ne vidite iz njegovog ovog životopisa na koji način je on to u svojoj karijeri djelovao i promicao prava djeteta. Dakle, on je član organizacije čak prvo voditelj lokalne i predsjednik Nacionalne molitvene inicijative, predsjednik Udruge Hrvatska za život, organizator je li i „Hoda za život“ kojeg svi poznajemo kao jako specijaliziranu udrugu koja organizira razne aktivnosti koje zapravo idu protiv prava žena. Ja bih rekla idu protiv života žene. Udruga na neki način promovira ugrožavanje života žene iako se naziva „Hod za život“, a zapravo je to hod protiv života žene i ne vidimo kako to ima ikakve veze sa promicanjem prava djeteta. Predsjednik je dakle i Nacionalne molitvene inicijative „40 dana za život“ koja organizira ako evo naši građani ne znaju organizira nacionalne molitvene inicijative 40 dana za život koja okupljanja i prosvjede pred samim ulazima u medicinske ustanove. I dakle ti prosvjedi i okupljanja su usmjereni na žene koje u tim ustanovama dolaze tražiti savjet i pomoć pri potpomognutoj oplodnji ili pri prekidu trudnoće. Ta su okupljanja evo čak i zabranjena našim zakonom člankom 11. Zakona o javnom okupljanju. Dakle, taj članak je propisao kao nisu dopušteni niti mirno okupljanje, niti javni prosvjedi u blizini bolnica i međutim evo oni se nekako toleriraju i organiziraju, a kažem zapravo djeluju kontra prava žene na izbor i kontra prava žene na zdravlje. Dakle, evo zbog toga nećemo podržati ovaj prijedlog i ne mislimo da ide u korist i prava djeteta i na boljitak djeteta u Hrvatskoj. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, kako je predsjednica Odbora rekla prijedlog odbora je nastao temeljem tajnog glasanja o kandidatima koji su od 7 kandidata izabrano je 5 i sasvim je jasno da bez glasova većine članova Odbora a u pravilu bez glasova članova odbora iz parlamentarne većine jer oni čine većinu nitko u biti ne bi mogao biti predložen. Tako da u stvari kada ovakav prijedlog dođe na glasanje metodički je ispravnije da se glasa o svakom kandidatu pojedinačno, nego o prijedlogu u cjelini. Jer on kao takav i nije ukupan prijedlog, nego je samo zbroj glasanja pojedinih članova Odbora. Pa bi onda i izbor cijelog Obora na plenarnoj sjednici trebao biti zbroj glasanja zastupnika u Hrvatskom saboru. I naravno opet nitko ne bi mogao biti izabran bez glasova iz parlamentarne većine. U tom smislu nije samo poruka tko je prošao na prijedlogu Odbora, nego je poruka tko nije prošao. A među onima, a to smo dobili u materijalima među onima koji nisu prošli na Odboru je recimo i gospodin Mladen Kožić poznat iz slučaja da je uspio na Ustavnom sudu dobiti pravo na udomiteljstvo, a nakon toga je izložen po mom mišljenju šikaniranju od strane Ministarstva obitelji, rada i sve ono što ste stavili u to Ministarstvo kada nisu htjeli provesti presudu Upravnog suda. To je također poruka. Nije samo poruka tko je prošao, nego je poruka i tko nije prošao. Od kandidata koji su predloženi svakako ima kandidata koji svojim dosadašnjim radom zaslužuju da budu u Odboru, kao što i ima kandidata koje mi ne bi na koje mi da smo imali priliku birati ne bi pristali da budu predloženi u bilo kojim kombinacijama. U tom smislu mi ćemo do glasanja ocijeniti jesu li pozitivne karakteristike u životopisima onih kandidata koji su nam prihvatljivi jači od negativnih karakteristika u životopisima kandidata koji nam nisu prihvatljivi, kao što ćemo dodatno ocijeniti činjenicu da među onima koji nisu predloženi se upravo nalazi netko tko se mimo volje parlamentarne većine uspio na sudovima izboriti za svoja prava, na sudovima dobiti vladu ili državu kako hoćete dva puta. I onda umjesto da parlamentarna većina uputi simboličnu ispriku zbog šikaniranja još uvijek na Odboru ne može proći ni kao jedan od pet kandidata za člana Odboru. Iz ovoga što sam rekao čini mi se da će prevagnuti ovaj negativni dio, ali do glasanja ćemo još o tome odlučiti. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave. Prva je poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Kolege zastupnice i zastupnici, pa moram reći da prije svega kvaliteta obavlja bilo koje javne funkcije ovisi o kvaliteti samih kandidata. Kao običan građanin, a onda tek kao političar doista navijam za to da se na sve javne funkcije javi što veći broj doista kvalitetnih osoba kako bi ono što svi mi zajedno kao društvo trebamo proizvesti bilo naprosto bolje. No s jedne strane koliko navijam za to da se istaknuti i ugledni stručnjaci iz raznih profesija jave na javne pozive i natječaje koje provode nadležna tijela pa tako i Hrvatski sabor u posljednje vrijeme moram priznati da me sve više i više sram kada se upravo takva jedna osoba na javni natječaj javi, jer je izgledno da će se u nekom trenu ničim kriva provući kroz naše uobičajeno političko i ideološko blato. I nekako mi se čini da toj nesretnoj sudbini nismo uspjeli ili nećemo uspjeti pobjeći niti sada. Naime nastavit ću tamo gdje je gospodin Bauk stao. Činjenica je da mi o ovom prijedlogu glasamo skupno. Iako između samih kandidata postoje oni za koje bi vrlo, vrlo rado glasala, a isto tako i onih koje naprosto ne mogu podržati. A s obzirom da mogu glasati samo za ili protiv na žalost ću biti primorana glasati protiv. Evo ja se ovim putem i javno unaprijed ispričavam i gospođi Gordani Buljan Flander i gospođi Maji Pavlović. Donekle bi se možda još nekima koje toliko i ne poznajem mogla ispričati. No ponajviše se ispričavam hrvatskim građanima, a posebice djeci utoliko što ono što mi opetovano pokazujemo to je da nismo u stanju razviti sustav objektivnih kriterija i na temelju meritokracije odabrati kandidate koji doista odgovaraju svrsi i ulozi mjesta na koje se raspoređuju. Kada govorimo o tome tko bi trebao dobiti nagradu za životno djelo ili godišnju nagradu za promicanje prava djece ili djeteta to bi prije svega trebale biti one osobe koje prepoznaju da se ova država prema djeci kao populaciji generalno uglavnom ponaša kao zločesta maćeha bilo da se radi o nadarenoj djeci koju se gotovo uopće ne prepoznaje, bilo da se radio o djeci sa posebnim potrebama neovisno o tome iz čega ta posebna potreba proizlazi, bilo da se radi o djeci bez odgovarajuće roditeljske skrbi ili djece nepovoljne socijalne situacije. Dakle, svaka osoba koja prepozna bilo koju od ovih potreba djece i za nju se zdušno bori mogla bi potpasti pod lupu i nadležnost ovog tijela koje dodjeljuje takve nagrade i onda ćemo ponovno zapeti na osobnim stavovima političkim i ideološkim upravo ovog tijela koje o takvim nagradama odlučuje. I kada je već kolega Bauk spomenuo tko se u ovom povjerenstvu nije našao i kada to usporedimo sa osobom kao što je to Ante Čaljkušić koji ima doslovno dijametralno suprotno svjetonazorsko stajalište ja se doista ovdje pitam hoće li ponovno naši politički i ideološki prijepori zasjeniti razmatranje o zaslugama nekog od kandidata i osoba koje su trebale ili mogle ili zaslužile dobiti ovu nagradu. I bojim se da samim time, dakle samom činjenicom da dok je HDZ na vlasti imamo zapravo mali broj ljudi koji se uopće prijavljuju na bilo kakve javne pozive, pa onda činjenicu da se tu radi jedna vrlo po meni loša selekcija između pristiglih kandidata i loši prijedlozi koji se upućuju na glasanje na plenarnim sjednicama. Krajnja poruka koju šaljemo i građanima, a djeci ponaosob je ta da ona nepravda i nejednakost koju sada u društvu vidimo, koja prije svega proizlazi iz te jedne navike političkog protekcionizma koji će uvijek dobiti prednost u odnosu na kvalitetu konkretnog kandidata još dugo, dugo neće biti iskorijenjena. A kad je već tome tako, onaj nekakav minimum procesni, proceduralni iskorak koji bismo mogli napraviti je taj da ako ništa drugo razdvojimo to glasanje za svakog od predloženih kandidata. Moj osobni sram kao zastupnice tada bi zasigurno bio manji, a s obzirom da su prijedlozi izmjena Poslovnika u tijeku, evo ovo je jedan konkretan prijedlog koji bi se mogao implementirati vrlo brzo.
Replika poštovani Arsen Bauk.
Idemo od kraja. Postoji realna opasnost da bi možda pojedinačno glasanje za svakoga od kandidata u konačnici dalo lošiji rezultat iz našeg kuta gledanja, nego kada bi prošao prijedlog koji je sad predložen. Dakle, temeljno je pitanje u stvari kandidat kojega ste spomenuli po pitanju onoga za što se zalaže ima u stvari dijametralno suprotan stav od HDZ-a i njihovih koalicijskih partnera iz liberalnih stranaka. On bi u ovome slučaju bio u stvari predstavnik desnog dijela opozicije. I ja bih volio, dakle da i možda predlagateljica u završnoj riječi obrazloži je li gospodin koji je predložen i o kojem raspravljamo prijedlog većine ili je to isto prijedlog opozicije pa ćemo onda znati da se želi obuhvatiti široki spektar onoga, da to tijelo doista i predstavlja cijeli Sabor pa onda jedan od pet članova može biti netko tko ima stavove o ovoj temi kao jedan od pet zastupnika u Hrvatskom Saboru. To je moj stav. Hvala.
Odgovor.
Pa kolega Bauk ja razumijem vaš matematički stav, međutim samo suštinu nikako ne mogu razumjeti i na taj vid političkog promišljanja naprosto još uvijek nisam spremna. Mi ovdje pričamo o odboru koji odlučuje o nagradama za promicanje prava djeteta. Pa ima li benignijeg odbora od toga? I možemo li barem u takvom jednom pitanju zanemariti ove trgovinske dogovore između političkih stranaka koalicija koalicijskih partnera i možemo li barem u jednom jedinom pitanju koje se tiče djece i onih generacija koje nadam se neće biti ovakve kao što smo mi možemo li kvalitete pojedinog kandidata i rezultate o njihovom dotadašnjem radu u konkretnom području borbe za promicanje prava i interesa djeteta staviti između naših doista trivijalnih političkih razmatranja.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Ante Deur.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice. Sigurno da vama može smetati ili vam ne odgovarati, ali morate uvažavati vrijednosti čovjeka, vrijednosti ljudi koji se zalažu za nešto što je različito od vas. To je Hod za život, to je molitva ispred naših bolnica. Možda su i za vas molili, vjerujem nije isključeno. Pa dajte bar to vrednujte. Ja vjerujem da je neka molitva bila i za vas osobno možda i potrebna. Hvala vam.
Odgovor.
Pa kad smo već kod toga, da jako puno molitva je bilo potrebno da ja dođem na svijet. Moji roditelji su 14 godina čekali taj sretni događaj. No isto tako ja svoju djecu mogu zahvaliti ne samo molitvama nego i medicini i medicinskoj pomoći. I kad ste već spomenuli to da je potrebno uvažavati one koji možda ne dijele u cijelosti moja razmatranja ja to prihvaćam, ali isto to tražim i od vas. A po tome kako ste isključili jednog od kandidata koji je napravio jedan veliki, veliki iskorak koji omogućuje onoj djeci koja nemaju tu sreću da žive u obiteljskom domu, toplini, ljubavi da im to pruži i omogući a vi ste ga tretirali kao niže vrijednim i uskratili mu upravo ovo što ste predbacili meni sada.
Sada smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Posljednja točka dnevnoga reda večeras je - Prijedlog odluke o izboru zamjenika pučke pravobraniteljice, predlagateljica je pučka pravobraniteljica Na temelju članka 12. Zakona o Pučkom pravobranitelju raspravu je proveo Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Želi li pučka pravobraniteljica dati dodatno obrazloženje? Tena Šimonović Einwalter.
Poštovane zastupnice i zastupnici, članak 12. stavak 1. Zakona o Pučkom pravobranitelju propisuje da Pučki pravobranitelj ima najmanje 3 zamjenica. Isti članak u sljedećem stavku propisuje da Pučki pravobranitelj predlaže Hrvatskom saboru kandidate za zamjenike, a u roku od 30 dana od isteka roka za prijavu na javni poziv, a bira ih Hrvatski sabor na vrijeme od 8 godina. Isti članak ovoga Zakona propisuje i uvjete za zamjenika a to su hrvatsko državljanstvo s prebivalištem na području Republike Hrvatske, završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij. Najmanje 8 godina radnog iskustva. To da je osoba istaknuti stručnjak koji u javnosti uživa ugled osobe visokih moralnih načela te zaštitnika i promicatelja ljudskih prava i sloboda odnosno vladavine prava. Da bude osoba koja nije osuđivana za kaznena djela. Protiv koje se ne vodi kazneni postupak za kaznena djela za koja se postupak pokreće po službenoj dužnosti te koja nije član političke stranke. Što se tiče postupka, javni poziv za izbor zamjenika objavljen je u Narodnim novinama od 7. svibnja ove godine i na web. stranici institucije, a dodatno u dvoje dnevnih novina i na društvenim mrežama kako bi došao do što većeg broja kandidata. Rok za podnošenje prijava istekao je 24. svibnja. 9. i 10. lipnja osobno sam obavila razgovore sa svim kandidatima koji su podnijeli potpune prijave te nakon toga 16. lipnja upućen je Prijedlog Hrvatskom saboru za izbor sljedeće tri osobe za zamjenike pučke pravobraniteljice. Inače njihove detaljne životopise imali ste priliku vidjeti. Predložene osobe su: Dijana Kesonja diplomirana pravnica sa završenim specijalističkim studijem prava europskih integracija, položenim pravosudnim ispitom i 21 godinom radnog iskustva u struci. Saša Rajić diplomirani defektolog socijalni pedagog, doktor znanost s 32 godine radnog iskustva u struci te Tatjana Vlašić diplomirana etnologinja anglistica sa završenim magisterijem iz područja demokracije i ljudskih prava s 15 godina radnog iskustva u struci. Također članak 12. stavak 7. Zakona o Pučkom pravobranitelju propisuje da se zamjenici pučkog pravobranitelja biraju na način da se osigura rodna ravnopravnost što je uvjet koji je također zadovoljen. Hvala.
Hvala vama. Imamo prijavljena dva kluba. Prvi je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Poštovani zastupnik Vilim Matula. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo, poštovana gospođo Šimonović Einwalter pučka pravobraniteljice, evo kolegice i kolege meni je zapravo zadovoljstvo, ja vam neću uzimati puno vremena. Rekao bih da je ova točka na kraju ali stvarno šećer za kraj doslovno tako. Koliko čujem jutros je i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav jednoglasno prihvatio prijedlog pučke pravobraniteljice. Ja mogu samo reći to stvarno, pročitali ste biografije i iskustvo, i sve što su učinili, i kako su obrazovani i što su sve činili gospođa Dijana Kesonja, gospodin Saša Rajić i Tatjana gospođa Tatjana Vlašić to je stvarno evo zadovoljstvo. I ja samo mogu reći u najkraće da sve ono što pučka pravobraniteljica u viziji i misiji svog ureda govori evo stvarno to je ono što želimo. I upravo sa lakoćom sa kojom ćemo ovo podržati za razliku od prethodne točke jer ovdje nema nikakve sumnje da nas upravo ovakav način izbora ovako kvalitetnih ljudi nastavlja graditi ugled, stvarno autoritet i najširu društvenu podršku koju Ured pravobraniteljice ima od bivše pravobraniteljice od prije gospođe Šimonović Einwalter, od gospođe Lore Vidović i sada preko ovo troje zamjenika. Mislim da isto tako kako Zakon predviđa minimalno troje i to da ste izabrali stvarno minimalno troje u ovoj situaciji isto govori o tome da je to vrlo uviđavno. Ništa, ja samo želim reći kako bih volio da druge itekako temeljne ustanove u našem društvu isto tako imaju ovakav ugled. Ja želim vjerovati da će upravo ugled vašeg ureda s vremenom potaknuti i ostale da ovako kvalitetne ljude postavljamo i u sudove, i na HRT-e ovaj čas mi pada na pamet i na druge ustanove i da ćemo onda stvarno imati zadovoljstvo i vidjeti bitne promjene u društvu. Hvala vam.
Sljedeća je rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Krunoslav Katičić.
Pa evo poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege evo na kraju ovog dana evo pred nama je prijedlog za izbor troje zamjenika pučke pravobraniteljice. Kao što je već rečeno predložena su tri kandidata koji udovoljavaju uvjetima iz Zakona o pučkoj pravobraniteljici. Znači sve uvjete i kriterije kako je to predviđeno odredbom članka 12. Predmetnog zakona. Sam prijedlog predlaže sama pučka pravobraniteljica koja ga je dosta onako detaljno obrazložila, a samo imenovanje provodi Hrvatski sabor i imenuje se na 8 godina. Budući da je relativno recentno izvršen izbor i same pučke pravobraniteljice gospođe Šimonović Einwalter na isti period. Smatram da je to logično i životno vrlo uvjerljivo i primjereno da se na isti rok imenuju i njezini zamjenici, stoga pozdravljam da je to napravljeno u tom roku od 30 dana i da se na taj način će se i ured samog pučkog pravobranitelja nakon određenog perioda kada nije bio popunjen minimalnim brojem zamjenika pučke pravobraniteljice popuniti i to daje nadu da će u svom djelokrugu moći ispoštovati i odraditi sve one zakonom predviđene date zadatke i ciljeve koje sam zakon određuje. Mislim također da će samo djelovanje ureda pridonijeti razvoju hrvatskog društva u ovom području koje je dosta bitno. Podsjećam sam zadatak je zaštita ljudskih prava i sloboda kako je to određeno samim Ustavom RH, zakonom i međunarodnim pravnim propisima za što je ovaj ured i namijenjen. Prema tome, zaključno u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice mogu kazati da ćemo podržati ovaj predmetni prijedlog i da će kada se ispune uvjeti glasovati za to. Hvala vam lijepo.
Imamo pojedinačnu raspravu poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Poštovana pravobraniteljice, kolegice i kolege ja nerado prihvaćam da na mjesto dužnosnika imenujemo službenike koji će onda nakon što im završi dužnosnički staž ponovno postati službenici. To ne znači da neću glasati za prijedlog, dakle podržavam prijedlog ali loše bih se osjećao kada bi to prešutio. Dakle, dvoje od troje kandidata su savjetnici sada u Uredu pučke pravobraniteljice u svojstvu službenika. Postat će dužnosnici kada im istekne mandat. Mogu se po Zakonu o pravima državnih dužnosnika vratiti na mjesto službenika u Ured pučke pravobraniteljice. Drugo, treći kandidat je upravitelj zatvorske bolnice. Prije toga je bio u Ministarstvu pravosuđa, dakle također službenik. Nisam siguran u studenom 2020., to je dakle nedavno je imenovan za upravitelja bolnice. Ne znam jel' to ravnateljsko mjesto na što se javlja po posebnom natječaju, ali to je u stvari onda tek imenovan ako je tako. Prema tome, ja moram reći da se meni ta praksa načelno ne sviđa. Mislim da su, ali iz povjerenja prema radu pučke pravobraniteljice, povjerenja ili dobrog mišljenja o radu prošle pučke pravobraniteljice i činjenici da su onda službenici iz Ureda pučke pravobraniteljice tome doprinijeli nekako nadjačava ovu rezervu zbog politizacije službe kako ja to volim reći. Prema tome, uz te rezerve osobno ću podržati ovaj prijedlog. Hvala.
Evo nema više prijavljenih. Iscrpili smo raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9,30 Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 127. SJEDNICA PREKINUTA U 17,49 SATI.