Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. U ime kluba Hrvatske seljačke stranke tražio sam stanku da progovorimo o problemu kvaliteta života u Brodsko-posavskoj županiji. Naime, svjedoci ste ovih dana zagađenja vode i problema kojih je imalo 90 000 građana Brodsko-posavske županije. Dakle ne samo grada Slavonskog Broda, nego i općina Podcrkavlje, Sibinj, Brodski stupnik, Oriovac i Bebrina. Katastrofa da se to dogodi upravo pred blagdane Uskrsa, a katastrofa što ni dan danas stanovnici naše županije Brodsko-posavske ne znaju što je uzrok onečišćenja vode. Paralelno s tim podsjećam i na problem kvalitete zraka, naime već 9 godina traje problem onečišćenog zraka u Slavonskom Brodu, zna se da je najveći onečišćivač prekosavska rafinerija u Bosanskom brodu. Poduzeto je niz aktivnosti sa naše strane, od grada Slavonskog Broda, od županije da se utvrde činjenice. Postavljene su mjerne postaje, osnovana je i međuresorna komisija, međuvladino tijelo koje se kontinuirano sastaje sa tijelima iz BiH. Međutim, prošlo je više od godinu dana da se to tijelo nije sastalo i nema pomaka. Prošlo je više i od godinu dana od obećanja predsjednice RH da će se riješit plinofikacija rafinerije Bosanski brod i dato je produktovod kao rješenje na upravljanje i na korištenje privatnoj tvrtki Crodux koja je kroz ispitivanje tog istog, bez da su pribavljene prethodne suglasnosti ili bar javnost ne zna da li su pribavljene i tko je dao prethodne suglasnosti za korištenje ovoga produktovoda i tko je odgovoran što se dogodio taj incident jer 90 000 ljudi je ostalo bez pitke vode. Kako je moguće da se samo, izliveni 100, 200 litara ili tisuća litara, ne zna se koliko je u roku od jednog dana zagade bunari na elasu koji su skoro 900m udaljeni od mjesta incidenta i kako je moguće da u roku 2-3 dana to onečišćenje nestane iz sustava? I zbog toga je klub Hrvatske seljačke strane tražio tematsku sjednicu Odbora za zaštitu okoliša i s ove govornice predlažem da to bude u gradu Slavonskom Brodu, da se pozovu svi koji su zainteresirani da se riješi ovaj problem u Brodu i sa zrakom i sa vodom, da se raspravi i da se odgovorno građanima kaže tko je izazvao taj incident jer to je u domeni terorističkog incidenta, teroristički pristup i nastup, a odgovora nema, a građani imaju pravo znati zašto su na Uskrs bili bez pitke vode i nekoliko dana iza toga. I to ne samo građani grada Slavonskog Broda, nego 90 000 građana. Pa nije gradonačelnik Duspara zbog toga neprijatelj ove države i ove Vlade, on samo u ime tih istih građana traži odgovore na pitanja, a posjetit ću vas da sam i prije mjesec dana i godinu dana prije govorio o problemu vodoopskrbe u Brodsko-posavskoj županiji i tražio da regionalni vodovod istočna Slavonija postane strateški projekt projekta Slavonija, Baranja i Srijem. Iz razloga što Brodsko-posavska županija, grad Brod, građani zaslužuju pitku vodu. Kako je moguće da se riješi problem prema Vukovarsko-srijemskoj županiji, a ne riješi prema gradu Slavonskom Brodu? A taj isti vodovod potencijalno ima kapaciteta i predviđeno je u samom projektu da i Osječko-baranjska županija dijelom bude pokrivena sa pitkom vodom jer dovoljno su količine i kvalitetne vode koju ne treba dorađivati. I kako je moguće da se Vukovarsko-srijemskoj županiji vodovodu Vinkovci izda dozvola za upravljanje Sikirevcima, a podsjetit ću ministra Ćorića i direktora Hrvatskih voda da se Sikirevci nalaze u Brodsko-posavskoj županiji, a zakon kaže da se građevine izgrađene na tom području moraju prenijeti u vlasništvo jedinica lokalne samoupravo ili vodo isporučitelja s te teritorijalne jedinice. Kako je moguće da onda tu bude vodovod Vinkovci, a ne vodovod Brod ili općine područja Brodsko-posavske županije? Zašto smo mi manje vrijedni od Vukovarsko-srijemske županije i imaju li pravo i građani Broda na pitku vodu? A ostat će bez pitke vode ovo ljeto jer … [[Govornik se ne razumije.]] nije promijenio filtere, … [[Govornik se ne razumije.]] dostatne količine i curi preko 50% kroz mrežu. Ne smije voda poskupit građanima i građani moraju imat pitku vodu. Hvala.
Hvala. Ovim smo onda završili sa današnjim slobodnim govorom. Pa nastavljamo u 14 sati. Hvala lijepa. STANKA U 13,10 SATI.
Klub zastupnika HSS-a poštovani kolega DAvor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Evo želio sam u ime kluba HSS-a progovoriti o problemima gospodarstva odnosno kako to neki kažu neočekivanom padu industrijske proizvodnje. Za nas nije neočekivan jer evo već četvrti put za redom industrijska proizvodnja u RH pada i to za iznos od 4,3%, a u odnosu na ožujak pala je u ožujku 1,7% u odnosu na prethodni mjesec. To je slabiji podatak nego što su mnoge ekonomski analitičari očekivali pa i naša Vlada odnosno ministar financija koji su najavljivali rast na godišnjoj razini od 2,8%. Hoće li se taj trend nastaviti? Zabrinjava li koga ovdje ovaj podatak? Ministar financija se hvali sa dobrim punjenjem proračuna i viškom u proračunu i da spadamo u 12 europskih država koje je ostvarilo više, međutim zašto i što se čini da se industrijska proizvodnja ne pada nego da raste? Premijer Plenković kaže, nije to ništa neobično, Ministarstvo financija analizirat će podatke. Možda je to povezano sa situacijom u Petrokemiji, Uljaniku i drugim tvrtkama. A upravo smo upozoravali i mi iz HSS-a s ove govornice kako moramo štititi domaću proizvodnju, moramo štiti domaća radna mjesta i puno toga uložiti da se sačuvaju tvrtke koje su još u pretežitom ili djelomičnom vlasništvu RH. I tada sam govorio da mi je nejasno zašto je tvrtka Đuro Đaković grupacija skinuta sa popisa tvrtke od posebnog interesa za RH, bez jasnih kriterija i ne uvažavajući sve ono što znači Đuro Đaković za Slavoniju i Brodsko-posavsku županiju. A evo i oni su u prvom tromjesečju iskazali podatke gdje su ostvarili ukupne prihode od 134,6 milijuna kuna što je oko 9,6% manje nego u tromjesečju prethodne godine. Ovo ponovno ponavljam pitanje, što je sa restrukturiranjem i financijskom konsolidacijom ove grupacije koja je započeta još 2014. i trebalo bi se ove godine završiti? Što je sa ugovaranjem poslova jer vidimo da na javnim natječajima gdje država raspisuje državne tvrtke ovo poduzeće ne dobiva poslove? Što je sa novim zapošljavanjem koje je obećano u ovoj tvrtci? Hoćemo li i dalje imati otpuštanje radnika i specijalnih vozila iz drugih tvrtki? Što je sa rastom plaća koje također kroz ovu financijsku konsolidaciju obećano? Kako osigurati dugoročan rast i razvoj ove kompanije koja je bitna za gospodarstvo cijele Hrvatske pa onda i za Brodsko-posavsku županiju? A na državnom nivou imamo industrijsku strategiju, međutim upitno je da li je provodimo i kako je providimo, a ovaj pad industrijske proizvodnje govori da nismo tu napravili što se od nas očekivalo, misli se na Vladu RH i resorna ministarstva. Analitičari ekonomski očekuju pokretače rasta BDP-a u djelatnostima trgovine i turizma. Mi iz HSS-a kažemo da ne možemo i ne smijemo dugoročno se orijentirati samo na turizam i uslužne djelatnosti. Mora nas sve zabrinuti pad industrijske proizvodnje, obrtnici, poduzetnici, gospodarstvo to od nas očekuje, a posebno brzu reakciju Vlade RH. I gospodin Juncker kaže da kontinuitet financiranja treba biti osiguran od prvog dana jer naša budućnost ne može čekati, misli na Europu. Možemo li mi čekati u Hrvatskoj? Mislim da ne jer prioriteti moraju biti jačanje tržišta, gospodarstva, pomoć u zapošljavanju i boljem obrazovanju mladih inovacijama i razvoju digitalnog društva. Kako zaustaviti iseljavanje iz Slavonije bez proizvodnje, bez radnih mjesta, bez većih plaća? Kako vratiti mlade u RH? I da se našalim, kažu u Slavoniji jedino se Klepetan vraća u Hrvatsku odnosno u Slavonski Brod u svoje gnijezdo. Kako ćemo vratiti mlade u Slavoniju bez novih radnih mjesta i bez potpore gospodarstva i bez investicija? A evo obzirom da je danas i Dan grada Vukovara i Dan grada Orahovice ja s ove govornice čestitam svim žiteljima ovih gradova njihov dan. A i pozivam da im i Vlada čestita sa novim investicijama, s novim pogonima i s novim radnim mjestima i dobrim plaćama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Davoru Vlaoviću. S ovime smo iscrpili sve prijave za iznošenje stajališta kluba zastupnika. Ja bih vas samo molio poštovane kolegice i kolege da ubuduće za iznošenje stajališta kluba zastupnika ispunite prijavnicu koja se nalazi na prostoru ispred plenarne dvorane kako bi se mogli prijaviti za iznošenje stajališta.
Sljedeći će u ime kluba zastupnika HSS-a govoriti poštovani zastupnik Mladen Madjer. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Iako evo još jedna manjkavost Poslovnika da je ipak povrijeđen članak 249. u kojem kaže da u petak ide nakon glasovanja … [[Govornik se ne razumije.]] S obzirom da nema danas glasovanja, ja sam tražio stanku u 13,00, dobro nije bila dozvoljena, znači to je manjkavost ipak ovog Poslovnika. Ali tražio sam stanku u ime kluba HSS-a da progovorimo o regionalnom odlagalištu smeća Piškornica. Znači Piškornica je poduzeće koje je u posljednje vrijeme postalo sinonim za izvlačenje novca, pretrpavanje smeća, lokacija u Koprivničkom Ivancu u Koprivničko-križevačkoj županiji Piškornica … [[Govornik se ne razumije.]] je trebao biti regionalni centar za gospodarenje otpadom sjeverozapadne Hrvatske a nažalost postalo je mega smetlište i brdo za održavanje buduće skijaških utrka, hoćemo slaloma ili veleslaloma. S pohlepom dakle ide onečišćenje i nebriga o okolišu. Okolišna dozvola iz 2014. godine propisuje maksimalno 419 tisuća tona otpada da bi tek u nacrtu nove okolišne dozvole koja još nije na snazi taj iznos povećali na 676 tisuća tona. Dakle do sada je odloženo 550 tisuća tona više od dozvoljenog bez okolišne dozvole. Zbog toga što se bavi gospodarenjem otpada bez ishođenja propisane dozvole protiv poduzeća Piškornica, sanacijsko odlagalište optužni prijedlog, podjela uprava za inspekcije, poslove Ministarstva zaštite okoliša i prirode i nadležni su svjesni da u Piškornici stvari ne štimaju. Sada da se nadovežem na jednog velikog uhljeba a to je bivšeg direktora sanacijskog odlagališta smeća Mladena Jozinovića koji je pod kroviteljstvom 4 županije osnovao tvrtku kćer Piškornica sanacijsko odlagalište 2014. godine. Tvrtka je registrirana pod drugim brojem i na drugom trgovačkom sudu i preko nje se vrši odlaganje otpada i zarada. Samo u 2016. godini zarada je bila 10 milijuna kuna uz još 6 milijuna kuna koje potražuje od suradnika dovoljno je za bonuse koje si je gospodin uhljeb Mladen Jozinović isplatio. Piškornica, sanacijsko odlagalište ne radi u skladu sa zakonom i s ove govornice sam upozoravao na to i tražio smjenu bivšeg direktora i evo stvarno je i došlo do smjene bivšeg direktora Piškornice ali pitam se što je sa pravnim procesom, lažnim diplomama, bonusima, gdje je nezakonito izvučen novac i hoće li gospodin Jozinović za to dogovarati? Što je s prijavom protiv bivšeg direktora Piškornice Mladena Jozinovića koji i dalje uživa u plodovima navodno napornog rada? Također, gospodin Jozinović je u svom životopisu naveo da je dipl. ing. Fakulteta prometnih znanosti u Zagrebu. Međutim, temeljem uvida u arhivu, utvrđeno je da je osoba imenom Mladen Jozinović nije diplomirala na Fakultetu prometnih znanosti Sveučilišta u Zagrebu, stoji i službenom odgovoru koji je poslao fakultet na novinarski upit. Osim bonusa koji jesam sebi isplaćivao izgledao kako je Jozinović bio zaposlen sa srednjom stručnom spremom, te primao plaću za nekog sa visokom stručnom spremom i 24 sata imao korištenje službenog auta. Zašto se zatvaraju oči pred korupcijom, kriminalom? Zašto je smijenjen Jozinović ako u njegovom radu nije bilo nepravilnosti? U kojoj je fazi pravni proces sa Jozinovićom, što je sa optužnicom? Gdje je novac, kako bi rekli u narodu, di su pare, nezakonito izvučene iz Piškornice? Je li on u privatnom džepu ili je potrošen na nečije političke kampanje? Istražuje li se Jozinovićev kum Darko Koren, župan Koprivničko-križevačke županije koji je nadzirao njegov rad kao predsjednik skupštine Piškornica? Kako je moguće da predsjednike skupštine Piškornica gospodina Koren nije znao za nepravilnosti o radu Jozinovića a svi smo za njih znali a nadležne institucije isto znaju za njih? Ukoliko Koren nije znao, je li on odgovoran i savjesno obnašao svoju funkciju? Nadalje, zašto se županijski HDZ ne izjašnjava oko Piškornice i zašto mu nije u interesu da se raščisti situacija sa Piškornicom? Vjerovatno i dožupan, predsjednik županijskog HDZ-a Darko Sobota je možda isto Korenov kum pa se ne želi izjašnjavati o tome. Dosta je zlouporabe Piškornice radi koristi pojedinaca a na štetu zdravlja nas Podravaca i zato s ovog mjesta pozivam državnog odvjetnika, pozivam MUP da pojedinci završe na ovakve načine, samo da krenu u akciju jer zna se gdje je mjesto takvim pojedincima.
Hvala. Evo time smo došli do kraja današnjeg rada, mi ćemo nastaviti s radom slijedeći tjedan, u srijedu, 9. svibnja. Počet ćemo glasovanjem a nakon toga će prva točka biti Prijedlog Zakona o Hrvatskoj matici iseljenika, prvo čitanje, P.Z. br. 330. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA 13,30 SATI.
Nastavljamo u ime Kluba zastupnika, kolega Davor Vlaović, HSS, iznošenje stajališta. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege tražili smo stanku u ime kluba HSS-a da bi progovorili o problemima vezano uz najavljen novi zakon o zdravstvu odnosno reformi zdravstva. A evo uvodno podržavam raspravu gospodina Radina da nikome u RH ne treba smanjivati prava a paralelno s tim ne smijemo smanjivati ni prava ni mogućnost pacijentima na dostupnu zdravstvenu zaštitu. Najavljeni zakon već je mjesecima u javnoj raspravi, već sam s ove govornice govorio o ovoj temi i upozorio na neke od odredbi koje idu za tim da nije u centru zbivanja čovjek, da nije u centru zbivanja pacijent i dostupna zdravstvena zaštita nego se s predloženim izmjenama zakona ide u pravcu da se ide ka krupnom kapitalu, da je najvažnija dobit i da pacijenti, siromašni pacijenti kojih je puno u RH, neće imati jednaku dostupnu zdravstvenu zaštitu. Već danima nam dolaze dopisi, mailovi u klub i od udruženja pacijenata i od samih liječnika koji kažu reagirajte, predloženi zakon nije dobar, i dalje stvara konflikt između pacijenta i liječnika pa i između samih liječnika. Jedno od pitanja je li privatizacija javnog zdravstva odraz neriješenog konflikta. Zdravstveni turizam kako postati dvostruko drugotan pacijentu u svojoj rođenoj zemlji i još niz drugih dopisa. Naime, mi imamo sad kad je riječ o primarnoj zdravstvenoj zaštiti, dosta dobro uređen sustav još od doktora Andrije Štampara kroz domove zdravlja, kroz liječnike obiteljske medicine i zašto sad idemo narušavat taj sustav koji je bio dobar? Dovodio u sukob i same liječnike. Mi smo već predložili da se da alat u zdravlja da nagrade one liječnike obiteljske medicine koji ostaju u sustavu domova zdravlja jer sam ravnatelj ne može nagraditi one koji bolje rade, koji više rade a s druge strane imaju manje prihode i plaće nego njihovi kolege koji su otišli u koncesionare. Već je tu napravljena nepravda. Dalje imamo sukob pacijent-liječnik privatnik jer sad po ovom novom prijedlogu zakona, svaki liječnik obiteljske medicine moći će zatražit od ministra i ministarstva da dobije privatnu praksu. Ali gdje privatnu praksu? Ne svojim novcem, u svojoj ordinaciji nego na javnom dobru koje smo svi mi financirali, kojeg su opremile, evo i sad ide nekih 200-tinjak milijuna kuna kroz projekte za opremanje zdravstvenih ambulanti putem županija, znači dobit će opremljenu ambulantu, dobit će opremu, dobit će pacijente a njegov jedini je rizik da kvalitetno radi. Naravno da nitko, mi iz HSS-a nismo protiv poduzetništva u zdravstvu, ali ne nauštrb kvalitete dostupnosti zdravstvene zaštite i ne da ona poskupi pacijentu u RH a poskupit će jer tko će vrednovati koliko je koji liječnik obiteljske medicine obavio pregleda u redovno radno vrijeme a koliko će ih ostaviti za izvan radnog vremena kad ima pravo ispostaviti fakturu, račun i odmah naplatiti tu uslugu. Pa naravno da će svaki liječnik ići ka većoj dobiti. I ono što je dodatni problem, tko će liječiti ljude u područjima koja su dislocirani od centara jer svi ti liječnici koji će ići u privatnu praksu će gravitirati Zagrebu, Splitu, Rijeci, Slavonskom Brodu a tko će liječiti ljude u Prnjavoru, mom Drežniku ili nekom drugom naselju koje je 15, 20 ili 50 km udaljeno od centra? Ostat će bez zdravstvene zaštite jer već sad fali 14 timova obiteljske medicine u Brodsko-posavskoj županiji. Što će se dogoditi za godinu, 2 ili 5? Još više će liječnika ili odlaziti iz RH i neće ih biti na tim ruralnim područjima a odlazit će jer ne mogu ni dobiti tu ambulantu koja će otići u privatne prakse jer nakon odlaska u mirovinu, taj liječnik obiteljske medicine može je prodati. Znači onemogućujemo siromašne obitelji koje će odškolovati svoje dijete da postane liječnik da sutra dobije ambulantu i da može se baviti pružanjem zdravstvene usluge za što se školovao nego će otići izvan Hrvatske. Prijedlog je HSS-a da se za ta ruralna područja smanji broj potrebnih pacijenata na 700, sad je 1275. To je jedan od modela. Prijedlog je da bude isti dohodak i tome koji je u ruralnom području i onaj koji je u Zagrebu i Slavonskom Brodu. Prijedlog je da se obiteljska medicina unaprijedi a ne unazadi i da pacijent bude u fokusu interesa.
Hvala, hvala.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika HSS-a poštovani kolega Krešo Beljak. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege saborski zastupnici. Ovo što se dogodilo u proteklih par dana može se okarakterizirati i označiti jednom jedinom riječju, a to je sramota. Sreo sam jednu gospođu neki dan odnosno jučer konkretno koju ne poznam, koja mi je prišla i rekla znate svakakvih svinjarija smo se nagledali u Hrvatskoj u zadnjih 27 godina, svakakvih afera, ali po prvi puta sam jučer kada su izašli oni mailovi dakle prekjučer bila jednom riječju tužna i na rubu suza. Ja bih apelirao prije svega na saborske zastupnice i zastupnike koji čine većinu u ovom trenutku da dobro pročitaju ponovno sve ove mailove i da pokušaju uvidjeti što se doista dogodilo. A dogodilo se ono na što mi u HSS-u upozoravamo od početka izbijanja afere Agrokor, dogodila se neviđena pljačka pod pokroviteljstvom i uz znanje najvišeg vrha državnog odnosno Vlade RH, samog premijera. Dakle ne može više reći ili nikada nije ni mogao reći nisam znao. Znao je i on je u principu najgore što se HDZ-u dogodilo u zadnjih 27 godina, a konkurencija je dame i gospodo doista bila velika. Da sada ne spominjem imena i da se ne vraćam u prošlost, velika je konkurencija bila nadmašiti sve one koji su kroz HDZ Hrvatskoj naštetili usudio bih se reći više nego četnici i Turci kroz cijelu povijest zajedno. To ste vi napravili, to je napravila ova vaša stranka koju ja više neću nazivati strankom nego sektom. A vi saborski zastupnici HDZ-a dokažite da niste sekta da u vama ima još mrvica i trunka domoljublja i srušite ovu Vladu, ne bi vam bilo prvi puta, raspišite izbore jer vi više nemate ni trunku povjerenja ni svojih birača, niti svojih birača, a kamoli nekog drugog. Pa dajte kada ste tako hrabri, kada mislite da je sve uredu, kada premijer kaže eto ništa male sjenke, ništa se nije dogodilo, iziđite na izbore pa ćete vidjeti što će vam reći prije svega vaši birači, a onda i cjelokupna javnost i svi građani i građanke RH. Dosta je bilo, doista je sada gotovo, vrijeme je izbore i ja ću sada parafrazirati jednog tu saborskog zastupnika kojeg nema i koji je rekao jučer u novinama da će rađe glasati za HDZ nego da se dogodi velika koalicija. E pa ja ću osobno rađe glasati protiv HDZ-a i protiv ove vlasti po cijenu da ja osobno nikad Sabora više ne vidim. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika HSS-a poštovani kolega DAvor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Evo u ime kluba HSS-a progovorit ćemo o mladima, o njihovoj i našoj budućnosti. Naime, ovih dana se zatresla Vlada zbog afere Agrokor i savjetnici, otpala je Martina, otpao je RAmljak i svi iz vladajućih pod stresom. Međutim trebali bi biti još više pod stresom zbog mladih, zbog ovog trenutka pedesetak tisuća mladih koji završavaju osnovnu školu i njihovih roditelja jer i oni su pod velikim stresom, koju školu odabrati, koje zanimanje odabrati i kako steći znanja i vještine kojima će sutra biti moguće ostvariti radno mjesto u Hrvatskoj. Naime, svake godine oko pedesetak tisuća naših osnovaca završava osnovnu školu i nalazi se u ovakvoj situaciji, a danas govorimo o tome zato što danas završava e-Savjetovanje Ministarstva obrazovanja na temu upisa u srednje škole. Nažalost ove godine neće biti 50.000 učenika nego 47.647 učenika, što je 1.104 manje u odnosu na prethodnu godinu odnosno 17 razrednih odjeljenja manje. To je činjenica o kojoj se šuti, a istovremeno se govori i najavljuje provedba reformi obrazovnog sustava za koju svi znamo da je više magla i zamagljivanje da se sačuva koalicijski partner HNS pa evo zbog toga su oni u Vladi, a u biti je riječ o političkoj trgovini. Jer reformu obrazovanja mogu provesti samo zadovoljni učitelji i nastavnici i profesori, samo oni u suradnji sa ostalim institucijama i sa roditeljima. A znamo da su oni godinama nosili teret krize, da su im smanjivane plaće i da kao takovi nisu mogli biti zadovoljni, a nisu ni danas. S druge strane ministrica se hvali potpisom kolektivnog ugovora sa sindikatima do lipnja 2022., rekli bi kada se potpisuje tako dug rok da je dobar za učitelje, profesore i nastavnike, ali nažalost samo se simbolično povećavaju osobni dohoci učiteljima i to izvannastavne aktivnosti za rad sa djecom sa većim potrebama, za putovanja na izlete ni brigu o učenicima za rad u školama u otežanim uvjetima. I pazite mi danas imamo u Hrvatskoj 142 škole koje rade u otežanim uvjetima. Na tom popisu su se našle i neke škole koje su prije par godina zatvorene, toliko o ažurnosti i dobrom radu ministrice i ministarstva. A da apsurd bude veći evo primjer u Drnišu gdje srednja škola ima uvjete za povećani dohodak zbog otežanih uvjeta rada, a osnovna škola koja je 200 metara dalje nema. I ono što je još tužnije da imamo 68 škola u Hrvatskoj koje su zatvorile svoja vrata gdje nema nijednog učenika. Kako to promijeniti? Pa samo ako imamo jedan ispravan pristup i prema mladima i prema njihovim obiteljima, ali i prema učiteljima. Jer evo rekao sam da njih 47.000 će upisati ove godine srednje škole oko 24% gimnazije, 41% u četverogodišnje strukovne škole, 15,9% u trogodišnje strukovne škole, obrtnička zanimanja 10% i medicinske škole oko 2%. To je upisna struktura još od Stipe Šuvara. Da li je išta mijenjano u toj upisnoj strukturi? Sada je upravo trenutak jer županije čekaju odgovor ministrice i ministarstva o upisnim kvotama i upisnu strukturu da definiraju. A naše je pitanje iz HSS-a i moje da li je uopće konzultirano roditelje, djecu, obrtnike, poduzetnike. Da li je stvorena uopće klima da djeca znaju koja su zanimanja danas potrebna našim poduzetnicima, na koji način steći ta znanja, u kojim školama, imaju li oni budućnost kroz ta zanimanja. O tome se ne razgovara, a trebalo bi se razgovarati. Kako da učitelj koji ima 5 ili 6 tisuća kuna plaću bude danas zadovoljan i ne bude pod stresom, kako pružiti tom djetetu pravo obrazovanje ako zna da netko zaradi 250 tisuća kuna za tjedan dana jer je u grupaciji Borg. A mi očekujemo od škole, učitelja i nastavnika da stvore od naše djece sutra radnike koji imaju znanje i vještine da ostanu živjeti u RH jer ako mi ne brinemo o mladima, Hrvatska će izumrijeti. Hvala.
Zahvaljujem kolega Vlaović.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Ja bih govorio o Sisačko-moslavačkoj županiji iz koje dolazim. Druga najsiromašnija županija, među najvećim županijama u kojoj dolazi do najvećeg raseljavanja, a u kojoj stoluje župan Ivo Žinić Hrvatska demokratska zajednica, zajedno sa njim dožupani Roman Rosavec Hrvatska demokratska zajednica, Ivan Celjak Hrvatska demokratska zajednica i predsjednica skupštine Ivanka Roksandić Hrvatska demokratska zajednica. Poštovani župan se ponaša u našoj županiji kao da mu je županiju ostavio tata u naslijeđe i ruši sve demokratske principe kojih bi se trebao držati. U Sisačko-moslavačkoj županiji niti prostore županije za sastanke ne mogu dobiti županijski vijećnici. Podatke o županiji i županijskim tvrtkama i tokovima financija i svih ostalih što se odnosi radova u djelokrugu županije, informacije jednostavno se ne može dobiti. Grupa vijećnika je tražila veliki kabinet Sisačko-moslavačke županije da održe svoj sastanak i župan je odgovorio, evo dokumentirao, da se to ne može izdati vijećnicima za sastanak jer je on potreban za obavljanje sastanaka djelatnika županije, župana i dožupana. Taj kabinet nije uvijek pun i uvijek je jednostavno moguće ga dobiti za sastanke. No međutim, šef izbornog stožera HDZ-a, Roman Rosavec saziva u tom kabinetu pred izbore sve pročelnike, direktore, ravnatelje županijskih tvrtki i ustanova. Ne župan, nego šef izbornog stožera. Znači, on može dobiti, a županijski vijećnici ne mogu dobiti. Županijski vijećnici su tražili podatke o depozitima koje Sisačko-moslavačka županija ima u banci oročene, koliki su i sve podatke o njima. Također im je odgovoreno da ne mogu dobiti podatke o tome. Zatim su tražili informacije o ... [[Govornik se ne razumije.]] menadžmentu Zrin kojega sufinancira Sisačko-moslavačka županija, u kojim iznosi. Također nisu mogli dobiti podatke. Zatim traže podatke vezane uz bolnicu Dr. Ivo Pedišić koja je na proračunu Sisačko-moslavačke županije, također županijskoj bolnici. Također im župan odgovara sa potpisanim dokumentom da jednostavno ne mogu dobiti podatke o tome. Iza toga traže podatke o zajednici proizvođača Sisačko-moslavačke županije koji ima 4 trgovinice koju županija sufinancira sa skoro milion kuna. Također im župan dokumentirano odgovara da ne mogu dobiti podatke. Ja ovime apeliram na predsjednika Vlade RH, na predsjednika HDZ-a, gospodina Plenkovića da pokuša obaviti razgovor sa svojim županom da se drži demokratskih načela. Isto tako apeliram na ministra uprave, gospodina Lovru Kušćevića kojem ću poslati i zastupničko pitanje da odgovori na pitanja zastupnika da li se župan ponaša u skladu sa Zakonom, Statutom i ostalim ili ne. Mi smatramo da je ovo grubo kršenje demokracije, da je ovo grubo kršenje prava županijskih vijećnika, a da se to sve reflektira na stanje u Sisačko-moslavačkoj županiji. Županija iz koje odlaze mladi, u kojoj nema budućnosti, županija koja je veliki prostor i kojoj je poljoprivreda vrlo bitna djelatnost, a do dan danas župan nije isplatio potpore županijske za prošlu godinu. S obzirom da očito nema sredstava jer se sredstva troše na kojekakve gluposti i samopromociju, župan iza kojeg uvijek ide nekoliko ljudi koji se bave njegovim PR-om na županijski račun tj. na račun poreznih obveznika. Evo, apeliram na HDZ da pokuša malo posložiti svoju priču na terenu, na jedinicama lokalne samouprave, posebno ovdje u Sisačko-moslavačkoj županiji. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Krešo Beljak, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, danas ću govoriti o jednoj stvari koja se upravo događa u našoj domovini, u drugom gradu, po veličini u našoj Hrvatskoj, u Splitu, a koje me duboko uznemiruje kao čovjeka, kao političara, kao oca, kao nekoga tko je osjetljiv na nepravdu i žao mi je ljudi koji razmišljaju poput velike većine ljudi u Hrvatskoj, nema više u politici. Danas me je sram što sam političar, iako nemam nikakve veze s tim, sram me je zbog toga, jer nikoga, od mojih kolegica i kolega, u ostalim strankama, posebno onima kojima su na vlasti, nije sram što se u Split provodi ovrha nad 9 godišnjim djetetom. Ne ulazeći u razloge, ne ulazeći u sudske odluke, ne ulazeći u pravo, apeliram ovim putem, prije svega na ministra policije, da ministar unutarnjih poslova, koji je poslao 50 policajaca, da ovrše devetogodišnje dijete, dame i gospodo. Apeliram na ministra pravosuđa, koji dopušta da se ovakve stvari događaju, neovisno o pravu, apeliram na dječju pravobraniteljicu, koja je rekla da se zakoni moraju poštovati i u ovom slučaju, kada se dijete odvaja od majke i prisilno upućuje ne samo u drugu državu, nego osobi koja ga uopće ne poznaje i protiv toga, sustav, odnosno, institucije naše države nemaju ništa. Ja ovim putem pozivam, apeliram, prije svega na ministra policije, a onda i na sve ostale, da se zabrinu, da razmišljaju kao ljudi, ne kao političari, ne kao strojevi, ne kao sistemski ljudi, kao šerafići, nego prije svega, kao ljudi, kao osobe, svi imamo obitelji i nadam se da svi imamo obitelj, kako bi se svi mi osjećali da se to događa u našoj blizini. Uostalom kako li se osjeća dijete od devet godina, koji, eto, po našim zakonima i institucijama, nitko ništa ne pita. Možemo li svi zajedno, smočiti snage, prije svega koji su odgovorni, koji imaju odgovornost, da se ta očigledna nepravda, pa koliko bila u skladu sa pravom ili zakonima ili ne, ali je ljudska nepravda, Božja nepravda, kršćanska nepravda, ako hoćete da se to spriječi i da se za dobrobit djeteta sve to skupa prolongira za vrijeme kada će prestati mogućnost da dijete ozbiljno strada. Zadnja rečenica, sutkinja je tražila mišljenje psihijatra, dakle dijete od devet godina mora ići kod psihijatra, psihijatar je jasno rekao u svom mišljenju da bilo kakav stres može biti poguban po život djeteta. I kada je došlo to mišljenje cijeli sustav se oglušio, jednostavno oglušio, dakle ne postoji nijedna karika u tom sustavu, ponavljam, od jednog ministra, drugog ministra, policije kao takve, pravobraniteljice za djecu, nas tu, viteza hrvatskog potpredsjednika Hrvatskog sabora. Dakle zar ne postoji nitko tko bi to mogao spriječiti u interesu jednog mladog ljudskog života, neovisno ponavljam, o pravdi, o pravima, neovisno o bilo čemu možemo li spriječiti ljudsku tragediju jednog ljudskog bića koje sa devet godina itekako razmišlja, a koje će sustav nepromišljeno sa tisuću karika u cijelom tom sustavu upravo danas kako stvari stoje nepovratno uništiti. Hvala vam lijepa.
Hvala.
Idemo dalje, Klub zastupnika HSS-a poštovani kolega Mladen Madjer. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Ja bih u ime kluba HSS-a progovorio o problemima vrtića u ruralnim sredinama. Po vrtićkim standardima Hrvatska znatno zaostaje za EU. Jaslice polazi svega 21% djece što je daleko ispod 33% koje je zacrtala EU. U Hrvatskoj je 59% djece obuhvaćeno vrtićima dok je u drugim državama to daleko iznad 90%, već na jednu tetu dolazi od 16. jasličke i više od 20. vrtićke djece. sve propisane uvjete ima samo nažalost 17% djece. Za razliku od Zagreba, Istre, Primorja čak 311 općina i gradova nema jaslica dok vrtića uopće nema 146 lokalnih jedinica u demografski najranjivijim krajevima Slavonija, Lika, Podravina, Zagorje, Dalmatinska zagora. Roditelji su pred velikim problemima kako zbrinuti svoju djecu predškolskog uzrasta. Zbog nedostatka institucionalne podrške mnoge se obitelji odlučuju nažalost odlazak u veće gradove ili u inozemstvo i napuštaju ruralne sredine, posebice radi novih propisa izmijenjenih standarda za djelatnost ranog i predškolskog odgoja nužno je povećati broj odgajatelja. Primjer konkretno iz moje županije iz malene Općine Đelekovec početkom ove godine u vrtiću je bila prosvjetna inspekcija, između ostalog utvrđena je prekapacitiranost te je naloženo da se broj djece u grupama uskladi s državnim pedagoškim standardima. Tome je vrtić zbog toga dobio i kaznu od 10 tisuća kuna, članak 22. dječjeg pedagoškog standarda propisuje broj djece u odgojno obrazovnim ustanovama. Naime, po trenutno važećem DPS-u nisu dozvoljene nikakva odstupanja, ne spominje se nikakve eventualne iznimke niti se uzima u obzir prosječna polaznost djece koja je standardno do 20% manja u odnosu na broj upisane djece. U manjim sredinama postoji uglavnom jedna mješovita vrtićka skupina od 3 godine do polaska u školu, a zbog malog broja djece nije moguće formirati još jednu skupinu. Tako da danas imamo situaciju da po nalogu inspekcije … [[Govornik se ne razumije.]] smiju upisati samo 20ero djece te nažalost općini Đelekovcu ostalo petero djece ne upisano. Poznavajući situaciju u cijeloj državi koja je vrlo javno i poznata svima, rijetkost je da se vrtići striktno pridržavaju DPS-a, pogledajte samo godišnje planove mnogih vrtića objavljeno na internetu. Pitamo se je li moguće da se uvijek na malim trenira strogoća, što kada bi inspekcija donijela takav nalog za vrtiće u RH? Želim jasno naglasiti da se ne zalažemo za suludo natrpavanje grupa i trebamo zaista težiti standardu i zbog djece i zbog teta, ali realnost je da smo tu gdje jesmo, da imamo ograničene resurse. Došlo je vrijeme da se moramo boriti za svako pojedino dijete i onako ćemo nažalost vrlo brzo biti u standardu zbog sve manjeg i manjeg broja djece. Imate 25 djece u grupi, zaista nije pretrpanost, godinama je u vrtiću bilo 23 do 25 djece bez ikakvih problema, pogotovo kad se uzme u obzir prosječna polaznost koja je također oko 20% manja od broja upisane djece. Što će se dogoditi s ovih petoro djece viška? Koprivnica je blizu Njemačke ili Irska još bliže. Đelekovec će ostati bez 5 obitelji radno sposobnih punioca proračuna koji će možda imati još pokoje dijete. Nažalost predsjednica je predložila skup raznih mjera koje su sve lijepe i divne, ali kažem vam, samo ova mala izmjena i dopuna u DPS-u ili dozvola za odstupanje do maksimalno 20% bi više značilo i napravilo konkretne i mjerljive koristi, a praktički ne košta ništa. U ruralnim sredinama izazov je pronaći odgajatelja, a uskoro bi mogao postati u cijeloj Hrvatskoj pa je nerealno očekivati da će se zaposliti odgajatelji, osim toga gdje ga pronaći i tko bi ga plaćao? Nemojmo čekati 2022. kada bi petogodišnja djeca obavezno trebala u vrtić, a sa 6 godina u školu. Ponavljam, imamo više od 4000 neupisane djece. Tu brojku iskazuje dječji vrtić, a ona je sigurno još znatno veća. S obzirom na sve izneseno, a imajući u vidu raširenost ovog problema u općinama, nužno je uvesti demografske mjere za sufinanciranje predškolske djelatnosti u ruralnim sredinama, pri tome ne mislimo samo na gradnju. Jasno da je dobro da se izgrade vrtići, ali jasno da je potreba financiranja. Nažalost dok nema novca za ono što je bitno i dok se štedi na djeci trenira se strogoću tako da u koprivničko-križevačkoj županiji se isplaćuje milijun i 200 000 kuna [[Upadica Predsjednik: Kolega Mađer, hvala vam.]] Župan Koren odlazi u Kalingrad, a pitanje tko je financirao …/Govornik isključen./…
Sljedeće iznošenje stava kluba ima Klub zastupnika HSS-a, odnosno gospodin Davor Vlaović.
Hvala gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. U ime Kluba Hrvatske seljačke stranke progovorit ću o aktualnim političkim temama i problemima, jedna od njih je upravo sad ispred Ministarstva obrazovanja, prosvjed sindikata, preporod zaposlenih u hrvatskom školstvu. Naime, zaposleni u centru za autizam, Goljak, Suvag prosvjeduju zbog najavljenog smanjivanja plaća istih. Nedopustivo je i evo HSS im šalje poruku da smo uz njih i da je nedopustivo da se smanjuju plaće ljudima koji rade u školstvu, pogotovo kad rade sa mladima sa posebnim potrebama. Jučer smo bili ovdje i svjedoci prosvjeda liječnika na Markovom trgu jer su nezadovoljni sa predloženim paketom zakona iz zdravstvenog područja koje ćemo vjerojatno sljedeći tjedan dobiti ovdje u raspravu, a iz njihove glasne, da tako kažemo rasprave, ministar prepušta Hrvatskom saboru da donese konačni paket tih zdravstvenih zakona i prebacuje lopticu u našu sabornicu da mi donesemo pravedniji zakon i za liječnike i za pacijente. Više puta smo u ime HSS-a ovdje govorili o lošem i teškom stanju u zdravstvu i stalno naglašavali i naglašavam da mora biti u fokusu interesa pacijent i da mora biti u fokusu svih nas i interes svih nas jednako dostupna zdravstvena zaštita za sve građane RH, da li je ona takova danas, nije. Govori o tome nedostatak liječnika, svi o tome znaju, a pogotovo ističem nedostatak liječnika u ruralnim područjima, u područjima gdje ljudi iseljavaju i gdje je jedini način da ih se zadrži da imaju i dostupnu zdravstvenu zaštitu, uz ono što stalno naglašavamo, potrebno radno mjesto i adekvatnu plaću za svoj rad. Ako nema dostupne zdravstvene zaštite budite uvjereni da će ljudi iz tih područja i dalje iseljavati. Samo na području brodsko-posavske županije trenutno nedostaje bar 14 liječnika u primarnoj medicini, odnosno obiteljskoj medicini. Što se dogodilo na terenu? Da su uglavnom grupirane ambulante primarne obiteljske medicine u gradovima i da je skrb o zdravstvenoj zaštiti na ruralnim područjima, u našim općinama i u našim selima uglavnom prepuštena domovima zdravlja. Ovim prijedlogom zakona još se dodatno umanjuje važnost i uloga domova zdravlja, nešto što je bilo dobro i što je relativno dobro funkcioniralo u RH. Uglavnom su ti timovi u gradovima i teško ćemo dobiti i privući liječnika obiteljske medicine na selu jer činjenica da već sad imamo prekobrojan broj pacijenata koji se naslanjaju na jedan tim obiteljske medicine i da jednostavno liječnik nema dovoljno vremena da posveti dovoljno pažnje svakom pacijentu. I zato je nužno da bi dobili liječnika na ruralnom području da smanjimo tim, odnosno broj pacijenata koji mora imati taj tim. Mi smo već govorili da to bude 750 pacijenata i mislim da je to jedino moguće rješenje. Nije dobro da samo domovi zdravlja, na njima je ostavljeno da osiguravaju funkcioniranje zdravstva i zdravstvene zaštite i praznikom i nedjeljom, blagdanom, a da o tome sigurno koncesionari neće dobrovoljno ići k tome, nego će i dalje ostati obveze doma zdravlja. Isticao sam više puta da se mora menadžmentu domovima zdravlja dati mogućnost da nagradi one koji rade, u ovom trenutku ni ovim zakonima koji su u paketu predloženi ne omogućuje se ravnatelju i menadžmentu da nagrade one koji dobro rade i da im se povećaju plaće, ne samo liječnicima, nego i ostalom medicinskom osoblju. Također na specijalizaciju uglavnom upućuju domovi zdravlja. ISO standard uglavnom uvode domovi zdravlja. Privatni koncesionari i dalje imaju mogućnost sa HZZO-om direktnog ugovaranja i slobodno odlučit da li će raditi nedjeljom ili blagdanom, praznikom i pacijent ostaje bez skrbi, a svi uplaćujemo onih 15% iz osobnog dohotka u zdravstveni fond i kako riješit te probleme? Prije svega mi smo već više puta isticali iz HSS-a da treba povećat upisne kvote na medicinske fakultete, nije se dogodilo. Treba omogućiti da liječnici imaju veće plaće, da imaju opremljene ambulante, a ono što je najvažnije da svaki pacijent ima dostupnu zdravstvenu zaštitu i da on bude u fokusu interesa. Hvala lijepa.
Hvala.
I sada ćemo nastaviti sa točkama dnevnog reda koje su planirane za petak. Prva ne redu je: - Konačni prijedlog Zakona o kibernetičkoj sigurnosti operatora ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga, drugo čitanje, P.Z.E br. 320; Predlagatelj je Vlada RH. Evo stanka 5 minuta. A ha, je li ima zainteresiranih za slobodni govor? Ima. Nisu mi kazali, evo tu su. Imamo dva kluba pa vas molim stanka od 5 minuta da se smiri Sabor. Nakon toga idemo sa slobodnim govorom, kada završi idemo sa ovom točkom dnevnog reda koju sam najavio.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,15 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa sjednicom. Sada su iznošenja stajališta u ime kluba, prvi se javio Klub zastupnika HSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, svih vas 7 ukupno, koliko nas ima u ovoj sabornici, možda nas nema ni toliko, ima nas, sa potpredsjednikom, realno 7. Ja bi htio danas, petak, popodne progovoriti o jednom velikom problemu koji se valja iza brda a koji polako prolazi u sjeni i sv. prvenstva i nekih drugih spinova koji se vrte, a najave su predsjednika Vlade, o kolapsu mirovinskog fonda i ministra Pavića oko jedne velike pljačke koja će se dogoditi a to je uzimanje, tj. nacionalizacija drugog mirovinskog stupa. Radi se o vrlo velikom iznosu znači nekih 90 milijardi kn, koje izgleda davno već potrošene kroz obveznice RH, i koje se sada na ovaj način pokušavaju uzeti umirovljenicima, koje su štedjeli, tj. zaposlenicima, koje su štedjeli za teške mirovinske dane, jer znamo kako nam danas umirovljenici žive. Ovo nije prvi puta da umirovljenici ostaju bez svog novca. Sjetimo se o povratu duga umirovljenicima, kada su im ponuđene mogućnosti, da ukoliko odmah uzmu svoj dug, da je on 50% umanjen, a ukoliko će čekati određeno vrijeme, a znamo da umirovljenici baš nemaju puno vremena, a niti novca za preživljavanje, kako bi uzeli svi većinom 50% svoga duga. Ovaj način, gdje će se drugi mirovinski stup, pretopiti u prvi mirovinski stup je i za Agrokora i svih pljačka, ja mislim jedno od najvećih pljačka, koje se sada dešavaju. Mene zanima, da li gospoda iz HDZ-a ima imalo savjesti, kada su ovakve teme i ovakve stvari dešavaju, da li uopće razmišljaju o tome da se to odnosi i na njihove članove, na njihove birače, na građane RH koji će sutra živjeti daleko jadniji nego što žive danas. Samim time što veliki dio građana RH odlazi izvan Hrvatske, jer su mnogi shvatili da vjerojatno moraju ići negdje drugdje zaraditi mirovinu, jer izgleda da na ovaj način i na ovome što se dešava, mirovine u Hrvatskoj, uskoro neće ni biti. Imamo opet novi broj braniteljskim mirovina koje se sprema, čast svim braniteljima, ali ne znam tko će to više plaćati, a vidimo iz ovoga što se valja, da neće biti niti za mirovine, koje su zarađene kroz razno. Žalosno je to da svega 20% mirovina su zarađene u stvarnom radnom vijeku, tj. da su to one starosne mirovine, a ostale mirovine su sve bile po nekakvim posebnim propisima, za one koje su otišli u mirovinu. Premalo pažnje o ovom problemu koji je jako velik, vidim da baš nema puno zainteresiranih ljudi da o ovom pričaju, osim nekih portala, koji pokušavaju pisati o ovome i ne znam, pozivam građane RH da se konačno trgnu, jer ako propuštaju sve ovako, onda nisu zaslužili nego da im bude onako kako je. Zbog, toga, evo, još jednom apel, na one koje se busaju u domoljublje, koji drže ruku na srcu, kada svira himna, neka se sjete hrvatskog naroda, neka se sjete onih koji kopaju po kontejnerima, neka se sjete ljudi, koji bi sutra trebali otići u mirovinu, a koja će biti ili daleko manja ili je možda neće biti. Meni je jasno da na ovaj način se pokušava smanjiti nominalni javni dug, kako bi se vlada opet mogla zaduživati kreditima i kako bi mogli financirati predizborne kampanje, socijalni mir i kupovati glasove. Pa eto, svi vi koji pristajte na kupovanje glasova, prešutite i ovaj problem, pa kako bude u Hrvatskoj, neka bude, a sretno svima onima kojima su se spasili u nekim državama izvan Hrvatske. Hvala.
Slijedeće stajalište u ime kluba bit će ono u ime Kluba zastupnika HSS-a a govorit će poštovani zastupnik Željko Lenart.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Hrvatska nacijo, evo sinoć smo doživjeli jedan veliki, veličanstveni trenutak za hrvatsku naciju, da jedna mala Hrvatska koja je iznjedrila reprezentaciju sastavljenu od hrvatskih igrača, pobjedu jednu Englesku koja je svoju reprezentaciju sastavila sa pola zemaljske kugle i svih bivši i sadašnjih kolonija. Zašto ovo govorim? Ovo smo sinoć svi svjedočili no ovo je vrlo važan trenutak za Hrvatsku jer sinoć tko se je vozio kroz Zagreb, vidio je da je hrvatskom narodu ponovno vraćena nada i zbog toga treba poštivati tu našu reprezentaciju, treba im skinuti kapu i reći „bravo dečki, vio ste pokazali kako se zastupa Hrvatska, kako se postaje ambasador RH na najbolji način“. Kroz ovih 27 g. ovaj hrvatski narod je proživio najveću pljačku u Europi, u tih 27 g. ovu državu je 20 g. vodio HDZ i ono što želim poručiti s ove govornice da se upravo kolege iz HDZ-a koji sjede ovdje, koji u petak donose zakone koje predlaže HDZ-ova Vlada na čelu sa Andrejom Plenkovićem, ugledaju na ove naše vitezove, koji su pokazali, kako se brani hrvatsko dostojanstvo, kako se brani Hrvatska država i kako se predstavlja hrvatski narod na najbolji mogući način. Kroz ovih 27 g. u ovu našu državu utrpali smo 100 tisuća uhljeba, napravili smo od države veresiju, dužni smo svima u svijetu, narod nam kopa po kantama i kontejnerima i neki dan smo pali, po standardu ispod Bugarske, što je bilo nezamislivo za naše prostore. Pa svi oni koji su kroz ovih 50 g. ili više od '45. uništavali ove prostore, koje ih uništavaju i danas, trebaju se zapitati što su nam ovi momci, što su nam vatreni poručili kroz ulazak u hrvatsko finale. Pa poručili su nam, da ako se založimo ako damo sve od sebe, a upravo su to oni dali, jer su to ljudi, koji imaju sve, a založili su sve ono s čime zarađuju, ostavili su svoje dušu i tijelo na igralištu i pokazali su nam da mi kao mali narod, možemo biti pobjednici, da možemo voditi igru isto tako, da možemo vratiti nadu hrvatskom narodu i da možemo pokrenuti ovu državu. No, nažalost, postoji onaj drugi dio ekipe, koji je ovih 20 i nešto g. mislio samo na sebe, koji nije mislio na hrvatski narod, koji je donosio zakone protiv volje hrvatskoga naroda. Ekipa i tim, koji su mislili samo kako će se obogatiti, koji nam i danas, evo, s ove govornice, nama iz HSS-a jer smo došli u dresovima poručuju, šta ste vi sada postali Hrvati. A ostali su dužni milijune RH. Pa kako ih nije sram. Čast svakome u HDZ-u tko se je borio za hrvatski narod, skidam mu kapu i pozivam sve vas koji imate savjesti, koji imate volje, da se Hrvatska vrati, ponovno tamo gdje je bila, gdje zaslužuje ovaj narod, da mu se vrati dostojanstvo, kao što su sinoć to vratili hrvatski nogometaši. Pozivam premjera Plenkovića, da uz sve ove g. koje je HDZ radio samo za svoje interese, tj. članovi, koji samo se okoristili u svoju korist, da odigraju jedan mandat za hrvatski narod. Samo jedan mandat za hrvatski narod, kao što su to sinoć učinili naši igrači, kao što su učinili veličanstveni, na čelu sa Zlatkom Dalićem i sa stručnim timom. Sjetite se kako su o tom čovjeku govorili, iz početka, kada je postao selektor, a sada se svi ulizuju i tapšaju ga po leđima. Pogledajmo te ljude i n eka nam oni budu uzor da možemo. Isto vama u HDZ-u neka oni budu uzor, da možete, da se možete jedan dan, jedan mandat odreći za hrvatski narod. Hvala.
Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče. Evo ja tražim stanku u trajanju od deset minuta u ime Kluba zastupnika HSS-a da se konzultiramo o načinu vođenja sjednice u Hrvatskom saboru. Hvala.
Dobro, naravno vi ćete to i dobiti. Vidimo se u 16,29. STANKA U 16,19 SATI.
Izvolite kolega Beljak.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. U ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a tražimo stanku u trajanju od 10 minuta kako bismo isto tako se konzultirali oko novonastale situacije vezano upravo uz jučerašnju aferu. Iako smo jučer razgovarali o tome, bio sam uvjeren da premijer Plenković ne zna o čemu se radi, odnosno da je i to za njega bilo iznenađenje, bio sam uvjeren i mi u HSS-u smo bili uvjereni da će premijer Plenković reagirati i smijeniti gospođu Dalić. To se naravno nije dogodilo, to se nažalost nije dogodilo. Dapače, premijer Plenković je stao svim svojim silama u obranu podpredsjednice Vlade gospođi Dalić koja je osmislila cijelu ovu priču oko lex Agrokora i pljačke 500 milijuna kuna. Zato mislim da je vrijeme da se o tome jače progovori i ovo što je kolega Maras rekao, biračko tijelo, ne samo HSS-a, SDP-a, nego i svih ostalih stranaka traži to od nas saborskih zastupnika, mi u Saboru smo po svim anketama ocijenjeni sa vrlo, vrlo slabim ocjenama i mislim da je vrijeme da se o tome progovori i ovdje, da je vrijeme da se određene stvari rasvijetle do kraja jer je očito sada nakon ovih mailova koji su izišli jučer u javnost, da se smišljeno napravila nova pljačka poduzeća koje je dugi niz godina bilo pumpano od strane države, od strane preko razno raznih poticaja, stvoren je taj koncern koji je neslavno propao i umjesto da se pustilo da propadne do kraja, država se ponovno umiješala. A ovaj puta svima nam je više nego jasno zbog čega, umiješala se zbog toga da bi šačica konzultanata mogla priskrbiti sebi 500 milijuna kuna koristi i mislim da je to svinjarija kakva nije u Hrvatskoj viđena više od 20 godina. Hvala lijepo.
Dobro. Odobrit ćemo i vama stanku.
Izvolite.
Ja bih molio stanku za konzultiranje Kluba zastupnika HSS-a s obzirom da zastupnici HDZ-a koji se došli ne mogu se suzdržati od pričanja. Mi bi se konzultirali 10 minuta pa da onda idemo na glasovanje, da možemo poslije toga raspravljati. Hvala.
Može. Evo ga, samo se konzultirajte. Vidimo se onda u 12 i 3 minute. STANKA U 11,53 SATI.
Kolega Beljak, izvolite imate u ime Kluba HSS-a pravo govoriti.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. U ime kluba saborskih zastupnika HSS-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se izvršila sigurnosna provjera budućeg ministra gospodina Horvata koji je jučer ili prekjučer javno pred medijima izjavio da ima oružje, na pitanje kad su ga novinari pitali da ga opozicija napada, on je rekao da ima oružje, pa tražim da se svi skupa povučemo kako bi svi saborski zastupnici, a posebno gospodin Horvat prošli kroz detektor metala, da se ne bi dogodilo ono što se događa upravo u Novom Zagrebu gdje imate pucnjavu gdje je Hrvatska pod vašom vlašću postala izuzetno nesigurna država, gdje imate Split u kojem se svaki dan događaju ubojstva i premlaćivanja mafijaških skupina gdje imate čepinsku skupinu kojoj se nikako ne može stati na kraj, a očito kraci svega toga vode u ovu lijevu ili kako vi gledate, desnu polovicu Sabora gdje sjede vaši saborski zastupnici. Ako se stanete u red jedan po jedan, kontrola kroz detektor metala će ići vrlo brzo, skinite satove, skinite remene, a mi ostali ćemo vas pričekati u svojim klubovima. Hvala lijepa.
Sada se javio kolega Lenart iz HSS-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Ja tražim stanku od 10 min da se konzultiramo u Klubu HSS-a, oko pitanja LNG terminala, jer vidimo da nas evo uz svu ovu priču i nastojanja svih nas da dokažemo da LNG terminal nije dobar niti za Kvarnerski zaljev ali niti za RH, jer kroz raspravu se vidjelo da dugi niz godina neće biti profitabilan, a donijeti će poprilično štete turizmu u Kvarnerskom zaljevu. Nedavno smo imali emisiju na jednoj od televizija gdje je pokušavalo se očarati kakav je LNG terminal u Italiji, svu onu pijenu koju proizvodi i zabranu prilaska tom terminalu, govori o tome, da plutajući LNG terminal nikako nije dobar niti za održivost prirode u Kvarnerskom zalijeva, ali isto tako nije dobar niti za Hrvatsku, s obzirom da kako se ovdje i navodi, mi ga radimo radi sjevernih zemalja, interesa sjevernih zemalja EU koja će navodno uložiti nekakav novac u taj LNG terminal. S obzirom da imamo daleko jeftiniji ruski plin koji nam se nudi, ako se to možda ne želi tako prezentirati ali nam se nudi i plinovod, smatramo da ova investicija nije dobra za RH i da treba našim građanima što jeftiniji plin, a ne ovaj dobavni pravac koji će na kraju krajeva, biti poprilično skup, uništiti prirodu. U Kvarnerskom zaljevu je koljevka turizma, to je Opatija, tamo je Lovran, misli da trebamo odustati od ove priče i da trebamo pomoći tim ljudima da žive od turizma, jer od turizma živi veliki broj ljudi, a od ovog LNG terminala će živjeti očito neka skupina. Da li postoji neka skupina borg ili kako se zove, koja gura ovu priču, ja ne znam, ali nažalost, kada vrijeme pokaže, onda je kasno za sve to. Hvala.
Hvala. Stanka, nastavljamo u 12,12 sati. STANKA U 12,02 SATI.
Izvolite. … [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani potpredsjedniče. Ja bih tražio stanku za konzultaciju kluba [[Upadica RAdin: Ali ne možete prije.]] Mogu, kako ne. digao sam ruku ali me niste vidjeli.
Ja nisam vidio vašu ruku, ali dozvoljavam da sam ja kratkovidan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Tražim u ime Kluba zastupnika HSS-a za stanku od deset minuta kako bismo se konzultirali malo i oko ove teme, s obzirom da evo slušajući rasprave klubova zastupnika pa evo maloprije kolega BAtinić je rekao kako eto postoje pozitivni demografski trendovi da se ljudi žele vratiti iz inozemstva nazad u Hrvatsku no pitam vas, tko se danas želi vratiti u ovakvu državu u kojoj sudac Hrvoje Visković donosi presudu kojom oslobađa gospodina Jakova Suraća iako to nije gospodin, koji je pretukao novinara Hrvoja Bajlu, da ne spomenem da je taj gospodin Jakov koji je oslobođen igrao neki dan nogomet sa našim premijerom Plenkovićem, da li je to utjecalo …
Samo malo, trebali biste se ograničiti na temu o kojoj se govori sad u ovom trenutku.
Poštovani potpredsjedniče, zašto me prekidate, ja govorim o temi.
Ja vas ne prekidam, ali htio bi pročitati zakon o kojem raspravljamo, mogu? [[Upadica Lenart: Možete.]] Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o subvencioniranju stambenih kredita s konačnim prijedlogom zakona. Sada možete nastaviti, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, na kraju ćemo završiti sa time, uzeli ste mi vrijeme, ja se nadam da ćete mi ga i vratiti [[Upadica Radin: Ne, ne prekinuli smo.]] Znači, tko se želi vratiti u RH a čujem ovdje rasprave da neki kažu da postoje takvi trendovi u kojima se dešavaju ovakve stvari, tko želi kupiti stan u RH bez obzira da je 0% kamata a možda i -1% jer nema pravne sigurnosti, nema pravne sigurnosti ni da ćete stanove koje kupe i dobe kredite moći otplatiti, da netko se neće sjetiti sutra da im prekine ili promijeni zakon i promijeni uvjete. Evo to su problemi i tražimo vas stanku od 10 minuta. Hvala lijepo. … [[Upadica Radin, ne razumije se.]] Mislim da je dovoljno, ali mislim da nije bilo korektno od vas da ste me prekinuli i da ste mi ubili misao koju sam htio reći, možda malo smanjili dramatiku koja je trebala biti.
Ja se ispričavam ali međutim neću spriječiti 10 minuta nego dapače ću vam dozvoliti.
Znam poštovani potpredsjedniče, ali džabe isprika kada prekidate raspravu.
Ali pogledajte, moramo se znat odnositi na temu. Poslije ste se vratili i na temu i imamo 10 minuta pauze.
Ali gledajte, kada bi stvari gledali tako usko onda ne bi knjige imale 300 stranica i … [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro, u redu. 10 minuta pauze, do 12,52. STANKA U 12,42 SATI.
Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Dobro jutro. Nastavljamo s radom. Prva točka na današnjem dnevnom redu je: - Prijedlog za pokretanje pitanje povjerenja Martini Dalić, potpredsjednici Vlade i ministrici Gospodarstva u Vladi Republike Hrvatske. Predlagatelj: 37 zastupnica i zastupnika u Hrvatskom saboru Predlagatelji su 37 zastupnica i zastupnika temeljem članka 125., stavka 1. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu ćemo provesti sukladno čl. 125., st. 7. i 8. Poslovnika Hrvatskog sabora. Vlada se očitovala o ovom prijedlogu. Molim predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži prijedlog. U ime predlagatelja govoriti će poštovani zastupnik Nikola Grmoja i nakon toga, koliko sam shvatio, kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege. Današnja točka dnevnog reda posvećena je pitanju odgovornosti potpredsjednice i ministrice Gospodarstva, poduzetništva i obrta, gospođe Martine Dalić. Međutim, prije dva dana navršena je jedna puna godina od dana početka postupka izvanredne uprave u koncernu Agrokor, pa se čini potrebnim podsjetiti što se sve događalo kako bi ulogu ministrice Dalić stavili u pravi kontekst. Dakle, krenimo redom. Agrokor je dugi niz godina, gotovo od samog nastanka u hrvatskoj javnosti bio percipiran kao koncern o čijem uspjehu i opstanku izravno ovisi prosperitet hrvatskog gospodarstva, pa čak i Hrvatske u cjelini. Sintagmu kako je Agrokor prevelik da propadne ili da država ne može dozvoliti da Agrokor nestane čuli smo bezbroj puta. Kako se Ivica Todorić izdvojio od ostalih tajkuna? Izabrao je nešto drugačiji model razvoja od onog uobičajenog u hrvatskoj pretvorbi i privatizaciji. Kod izgradnje koncerna pažljivo je birao najkvalitetnije hrvatske kompanije, a kupovao ih je, u pravilu, izvan ili nakon postupka pretvorbe ili privatizacije. Naravno, takav izbor nije bio uvjetovan njegovim dobrim ukusom, već blizinom onima koji su odlučivali o pretvorbi i privatizaciji. A još i više onima koji su takve akvizicije financirali. Ni pokoja afera, kao ona s nestankom velikih količina pšenice iz državnih robnih zaliha nije narušila sliku u javnosti da Agrokor radi dobar i važan posao. U takvom ozračju Todorić je uživao ugled nedodirljivog gazde, a njegov se utjecaj protezao izvan ekonomije i očigledno prelijevao i na politiku. Uostalom, kako je saborsko Istražno povjerenstvo za Agrokor, prije nego su ga vladajući ugasili pokazalo, Todorić i Agrokor bili su od samog nastanka intimno povezani s centrima političke moći u RH, a naši su političari, Vlada i ministri naposlijetku plesali kako je Todorić svirao. Malo brojni su bili oni javni djelatnici, političari, ekonomisti ili novinari koji su se usudili javno govoriti bilo što negativno o Todoriću ili Agrokoru, te o njemu pisati ili mu proturječiti. Nadležna tijela zatvarala su jedno, ponekad i oba oka i puštala Agrokoru da obilato koristi sve tri glavne poluge svojeg rasta i razvoja, a to su: povezanost politikom i političarima i njihovu zaštitu. S politikom povezano obilno financiranje iz HBOR-a i komercijalnih banaka, isisavanje supstance iz tvrtki dobavljača kroz de facto monopolni položaj na tržištu. Uz put, jedna od rijetkih mjera koju je država donijela prije nekoliko godina da bi spriječila monopolno ponašanje Agrokora bilo je propisivanje najdužih rokova plaćanja za isporučenu robu, što se u praksi, kada je Agrokor u pitanju jednostavno nije provodilo. Svi se sjećamo i zanosa s kojim se govorilo o velikom uspjehu Agrokora i kupnji iz drugog pokušaja slovenskog Mercatora. Kolika je bila agrokorova glad za likvidnošću pokazuje i to da u jednom trenutku Agrokor prelazi limite izloženosti svih hrvatskih poslovnih banaka. Dolazi do pretjerane izloženosti cijelog hrvatskog bankarskog sustava prema Agrokoru i HNB nalaže obustavu daljnjeg kreditiranja Agrokora od strane poslovnih banaka prema njemu. Tada Agrokor izvlači iz naftalina mjenicu kao jedan od najstarijih financijskih instrumenata, nekad izuzetno popularan u bivšoj Jugoslaviji, te u Hrvatskoj se naglo razvija tržište faktoringa. Preko faktoring društava, a putem famoznih regresnih mjenica uz svesrdnu pomoć politike koja putem HBOR-a nastavlja kreditirati kad god bi zaškripalo, Todorić i Agrokor pronalaze privremeno rješenje za ozbiljnu narušenu likvidnost koncerna. Naravno, opisana situacija nije mogla trajati do vijeka. Ipak, kako je izjavio aktualni guverner HNB-a, svi su sve znali. Da ne bi bilo zabune, kad kažem svi, ne mislim naravno, na našeg ministra financija. On o načinu poslovanja Agrokora, kako smo obaviješteni još ni danas ne zna ništa. Kad kažem svi, ne mislimo ni na ministricu Dalić jer je nju tek agencija Moody's obavijestila. No pustimo ministra Marića i vratimo se Agrokoru. Tijekom 2016., a posebno 2017. pojačale su se sumnje u održivost Agrokorova poslovanja. Posebice su tome pridonijela izvješća međunarodnih rejting agencija, što posljedično dovodi do obaranja agrokorovog rejtinga i dodatnog rasta daljnjeg zaduživanja u inozemstvu. Tipično za casino ekonomiju kada postaje sve jasnije kako se Agrokor nalazi u ozbiljnim problemima, Todorić se okreće ruskim bankama. Te su banke u Agrokoru ulile kredite u ukupnom iznosu većem od jedne milijarde eura. Tako je Sberbank u svibnju 2016. prema objavljenim podacima pomogao Agrokoru refinancirati obveze u vrijednosti od 350 milijuna eura da bi na posljetku ta banka u ožujku 2017. odobrila novi kredit i dodatnih 100 milijuna eura radi održanja likvidnosti Agrokora upravo u danima koji su prethodili pokretanju postupaka izvanredne uprave. Nažalost da stvar bude gora zbog svoje ovisnosti o bolesnom paradržavnom sustavu nazvanom Agrokor, hrvatska poslovna zajednica ni uz sav pritajeni strah kako će ta cijela priča završiti nastavlja i dalje igrati po pravilima kojeg Agrokorov željezni monopol nameće povlačeći sve dublje i dublje značajan dio hrvatskog gospodarstva. A što je u to vrijeme radila ova današnja Vlada? Vlada je kao i sve one prije nje nastavila ignorirati slona u staklarni po principu ako ignoriramo proći će samo od sebe. U intervju jučerašnjem, izdanju tjednika Globus gospođe Dalić izjavljuje da je prvi puta za probleme u Agrokoru saznala kada je bilo prekasno. Citiram: „Prve informacije da se nešto neobično događa u Agrokoru došle su do mene kada i do svih drugih. Agencija MOODY'S je tijekom siječnja i početkom veljače smanjila rejting i dala nekoliko upozorenja, to nije uobičajeno posebno što je rejting Agrokora smanjen u vrijeme kada je recesija napokon završila i ekonomija rasla. Bio je to jasan znak da nešto nije u redu. A sam gospodin Todorić o razmjerima krize u kompaniji progovorio je u veljači i zatražio sastanak.“. Što reći na ovaj citat? Doktorica ekonomije, iskusna političarka i državna dužnosnica, bivša zaposlenica Međunarodnog monetarnog fonda, zamjenica pregovarača kod ulaska u EU, iskusna bankarica i predsjednica uprave jedne od hrvatskih banaka ništa nije znala do siječnja 2017. godine. Neću reći da to nije moguće, neću reći ni da ta izjava gospođe Dalić nije istinita, samo to onda otvara druge probleme i nameće druga pitanja. Zato pitam, može li gospođa Dalić uz sve svoje stručne, znanstvene i profesionalne kvalifikacije biti ministrica gospodarstva ako je Agrokor najveći poslovni sustav u zemlji nije zanimao. Ako ju je pak zanimao, a sve ovo što sam prethodno u grubim crtama iznio nije došlo do nje, pitanje je kakav je sustav izvještavanja u Vladi RH i u ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, ili se pak radi o pokušaju da se kaže da Ivica Todorić i Agrokor ovoj Vladi nisu bili bliski. Činjenica je da je MOST na svojevrstan način gotovo prisilio Vladu da se pozabavi Agrokorom na način koji do tada nije bio uobičajen, angažmanom MOST-a dokinute su financijske injekcije koje je država s vremena na vrijeme upumpavala u Agrokor. Netko je konačno morao reći dosta bacanju novca poreznih obveznika. Želimo li biti iskreni i otvoreni priznati ćemo da je bacanje novca poreznih obveznika u Agrokor zaustavio MOST. Vlada je spoznaju u prijetećoj propasti Agrokora prihvatila tek kada je Ivica Todorić došao u Vladu i priznao da mu trebaju ozbiljni novci, više ne za kapitalne investicije i nezaustavljivo širenje već za puko preživljavanje. Od tog trenutka Vlada više nije mogla nastaviti sa starom politikom prema Todoriću i Agrokoru i još je manje mogla ignorirati problem. Rješavanje tog problema predsjednik Vlade prepustio je Martini Dalić, rješenje za koje se zalagala ministrica Dalić podrazumijevala je donošenje posebnog zakona svojevrsnog hibridnog, insolvencijskog propisa pod nazivom Zakon o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH. Taj zakon u javnosti postao poznat po njegovim skraćenim i upečatljivim nazivom lex Agrokor. Glede tog zakona u proteklih su se godinu dana pojavile brojne sumnje. Javnost mjesecima postavlja sasvim jednostavno pitanje o tome tko je autor lex Agrokora. Mediji su mjesecima objavljivali indicije koje su autorstvo prepisivale gospodinu Ramljaku, kasnije izvanrednom povjereniku, raznim odvjetničkim društvima, ne imenovanim konzultantima i slično. Podsjetimo gospođa Dalić a i Vlada dosljedno su odbijali dati odgovor na ovo pitanje. A onda je na nedavnoj sjednici Odbora za gospodarstvo gospođa Dalić kao iz pištolja ispalila da je ona, isključivo ona autorica lex Agrokora. Pokušati ću citirati riječi ministrice Dalić koja je u bitnom rekla da su sve odredbe zakona napisane po njezinim riječima, po njezinom nalogu ili su prekontrolirane od nje. Mislim da svi mi moramo odati priznanje gospođi Dalić za hrabrost kojom je preuzela autorstvo zakona i zasluge za njegove učinke. Nadam se da će isto tako hrabro prihvatiti i odgovornost za propuste u tom zakonu. Podsjetiti ću vas poštovane kolegice i kolege da hvalospjevi o tim zaslugama posljednjih dana hrvatsku javnost zapljuskuju u enormnim količinama. Silne količine vremena i medijskog prostora utrošene su da nam kažu da je problem riješen odlučnošću ove Vlade i znanjem, radom i hrabrošću gospođe Dalić u proteklih godinu dana. Vjerovnici Agrokora su se dogovorili, samo još malo dosadne administracije i idemo dalje. Sve to kako se bezbroj puta naglašava bez ikakvog troška za hrvatske građane i državni proračuna. Nakon te silne galame, nakon neprospavanih noći i brojnih PR stručnjaka i direktno lansiranih medijskih poruka ostaje pitanje zašto neki i dalje nakon što je se dobro i sretno završilo inzistiraju na smjeni potpredsjednice Vlade i ministrice gospodarstva, poduzetništva i obrta. Ovdje prije daljnjeg obrazlaganja samo jedna rečenica o temi koja ne trpi bilo kakvo odlaganje. Planom koji je predložio Vladin povjerenik dionice postojećih dioničara biti će izbrisane a upravo te dionice, paket od 19 tisuća i 500 dionica Belja Vlada poklanja vojnim invalidima i članovima njihovih obitelji. Nedopustivo je da RH se rješava tih bezvrijednih dionica na način da ih dodjeljuje hrvatskim vojnim invalidima Domovinskog rata i obiteljima poginulih branitelja kao što je učinjeno krajem ožujka ove godine od strane Centra za restrukturiranje i prodaju. Zato s ove govornice zahtijevam od predsjednika Vlade i od ministara branitelja i državne imovine da se takva praksa prebacivanja gubitaka države na invalide i obitelji poginulih odmah prekine i da se sve kojima su dodijeljene takve dionice nakon lex Agrokora primjereno obešteti. No, vratimo se razlozima za opoziv potpredsjednice Dalić. Tijekom izrade lex Agrokora potpredsjednica Dalić i u razgovoru sa mnom u Vladi svi se, znači ja mislim dobro sjećaju i premijer i potpredsjednica tog razgovora odbijala je konstruktivne prijedloge koje je MOST tada nudio. Primjerice kad smo predlagali da Agrokorom upravljaju tri povjerenika, dakle kolektivna izvanredna uprava. Ministrica Dalić za to nije htjela ni čuti. I danas se pitamo zašto je odbila taj prijedlog. Iz današnje perspektive kad znamo što je Ante Ramljak tamo radio odgovor zašto su takvi kontrolni mehanizmi u radu izvanredne uprave odbijeni nameće se sam od sebe. Dakle, prije nekoliko mjeseci kolege iz SDP-a ukazali su kako je lex Agrokor napravljen manjkavo. Premda je kao uzor za izradu zakona poslužio talijanski zakon, tzv. Zakon o parmalatu autorica Dalić propustila je iz tog talijanskog primjera prenijeti odredbe o sprječavanju sukoba interesa koje bi prevenirale Ramljakove marifetluke. Mogli bismo reći da je riječ o neznanju ili slučajnom propustu, ali nama osobno javnosti nemoguće je u to povjerovati. Takvi propusti kompromitiraju svrhu i namjeravani cilj lex Agrokora. Kako je vrijeme prolazilo i kako je vrijeme pokazalo sličnih propusta u lex Agrokoru bilo je još. Tako su primjerice odredbe koje se odnose na novo financiranje nama u MOST-u kao tadašnjem partneru u Vladi bile prikazivane potpuno drugačije od onog kako su primijenjene u praksi. Dok se dorađivao lex Agrokor nije bilo nikakvog govora o tzv. roll upu. Hrvatski sabor donio je lex Agrokor početkom travnja 2017. a postupak izvanredne uprave započeo je 10. travnja. Jedna od prvih odluka koju je izvanredni povjerenik donio bila je odluka o izboru savjetnika izvanredne uprave. Prema dostupnim informacijama tadašnji izvanredni povjerenik Ramljak objavio je međunarodni pozivni natječaj na kojeg se javilo više uglednih tvrtki s referencama za obavljanje ovako složenog savjetničkog posla. Neke od tih tvrtki imale su vrlo ozbiljne reference u međunarodnim okvirima, ali su već dulje vrijeme bile prisutne i angažirane na različitim poslovima u Hrvatskoj. Neke od njih čak su imale i registrirane podružnice u Hrvatskoj, te su bile ekipirane domaćim stručnjacima koji dobro poznaju hrvatske prilike i hrvatski pravni i gospodarski sustav. Međutim, Ramljak je odlučio umjesto tih tvrtki angažirati AlixPartners, savjetničku tvrtku koja je u trenutku angažiranja nije bila registrirana u Hrvatskoj. Iz navedenog proizlazi da se radi o savjetničkoj tvrtki koja nema stručnjake koji poznaju ekonomski i pravni okvir u kojem je Agrokor nastao i u kojem i danas posluje. Imajući u vidu da je prema lex Agrokoru suglasnost predsjednice Dalić uvjet za angažman savjetnika izvanredne uprave odluka o angažiranju AlixPartnerstva izvanredni povjerenik Ramljak nije mogao donijeti, odnosno mogao ju je donijeti samo i isključivo uz prethodno odobrenje potpredsjednice Dalić. U trenutku sklapanja ugovora sa tvrtkom AlixPartners potpredsjednica Dalić morala je biti svjesna da savjetnička tvrtka koja nema podružnicu u RH i koja do tad nije kod nas obavljala slične poslove ne može odrađivati posao samostalno i bez pomoći hrvatskih podizvođača. Usporedbe radi jučer je Vlada donijela odluku o angažiranju savjetnika za INA-u. Sa sjednice, ili je to bilo prekjučer, sa sjednice Vlade mogli smo čuti relativno opsežno obrazloženje o tome koliko je savjetničkih konzorcija sudjelovalo na natječaju i naročito da je osnovni uvjet za sudjelovanje bilo ispunjavanje uvjeta tzv. tehničke sposobnosti. Dakle, natjecatelji su morali dokazati da imaju reference, kadrove, znanje i iskustvo. Kako je procjenjivana ta ista tehnička sposobnost kad se birao savjetnik izvanredne uprave i je li uopće procjenjivana? Naravno od svih mogućih podizvođača na hrvatskom tržištu AlixPartners je pukom slučajnošću odabrao baš Texo Management tvrtku u kojoj je zaposlenik bio Ante Ramljak. Prema dostupnim informacijama ugovor između AlixPartners i Texo managementa sklopljen je 25. travnja 2017. Pritom se Ramljak i Texo management nisu obazirali ni na elementarnu pristojnost, pa je Ante Ramljak kao zaposlenik Texo managementa odjavljen nekoliko dana nakon što je ugovor o podizvođenju savjetničkih usluga sklopljen. Ovi su događaji u hrvatskoj javnosti prošli razmjerno nezapaženo. U to vrijeme javnost je bila okupirana krizom Vlade, potom lokalnim izborima, a Hrvatski sabor nije radio više od mjesec dana. Vlada i ministrica Dalić tada nisu reagirali. Danas tvrde da se to njih ne tiče, a vjerojatno će reći i da tada to nisu ni znali. Dakle Vlada, predsjednik Vlade kao i ministrica Dalić imali su kolektivnu sinkopu koja je potrajala sve do veljače 2018. U međuvremenu nisu čitali ni novine. Tako je primjerice u studenom 2017. izvanredni povjerenik Ramljak dostavio redovito mjesečno izvješće s popisom savjetnika, a Ante Ramljak prigodno je cenzurirao to izvješće tako da se prikriju imena i tvrtke podizvođača. Nesretna je okolnost za njega da je jedan od medijskih portala tih dana objavio puni popis savjetnika necenzuriran s popisom podizvođača na kojim se jasno isticao Texo management. No, kao što sam rekao očito u Vladi ne prate medije pa ovu vijest nisu ni vidjeli. No ono što nije bilo problem u travnju 2017. pa ni u studenom iste godine postalo je problem u veljači 2018. kada su se saznali razmjeri Ramljakova sukoba interesa. Da ponovimo, Texo management temeljem ugovora trebao je primiti ukupnu godišnju naknadu u približnom iznosu od 12 milijuna kuna što tjedno iznosi približno 230 000 kuna, a dnevno preko 30 000 kuna. No kako su nas uvjeravali u jeku afere sa savjetničkim naknadama, riječ je o renomiranoj savjetničkoj tvrtki. Toliko renomiranoj da financijska izvješća pokazuju da ta renomirana tvrtka na tržištu u jednoj godini redovito ne može zaraditi niti milijun kuna, ali zato njezin jednogodišnji posao u Agrokoru vrijedi 12 milijuna kuna, pametnom dosta. Ovdje danas moramo biti precizni i jasni, predsjednik Vlade prepustio je odgovornost ministrici Dalić za rješavanje krize u Agrokoru. Od samog početka pa i prije nego je donesen lex Agrokor Martina Dalić dovela je Antu Ramljaka u Vladu kao osobu koja je trebala pomoći Vladi u rješavanju tog velikog problema, a Ante Ramljak bio je osoba od njezina osobnog povjerenja. Ona je bila njegov politički sponzor, a on je svoj položaj izvanrednog povjerenika iskoristio za pogodovanje tvrtki u kojoj je prethodno bio zaposlen. Da je Ramljak zabrazdio utvrdio je i predsjednik Vlade kada je poslao poruku da izvanredni povjerenik više ne uživa njegovog povjerenje zbog čega je Ramljak naposljetku podnio ostavku. A gdje je u toj cijeloj priči Martina Dalić? Njezina je odgovornost što nije inzistirala na sprečavanju ili barem otklanjanju sukoba interesa, dopustivši angažiranje tekst menadžmenta ona je dopustila kompromitaciju cijelog postupka izvanredne uprave u Agrokoru. Upravo zbog toga sada je vrijeme da svi mi zastupnici pokažemo javnosti kako ovakve skupe pogreške ne mogu proći nekažnjeno. Vrijeme je da pokažemo da svatko od nas ima svoj dio odgovornosti koju treba preuzeti. Ova današnja rasprava kao i glasovanje o povjerenju ministrici Dalić pokazat će i kako se odnosimo prema sukobu interesa. Je li sukob interesa nešto što želimo širiti, pomagat ili poticati ili smo kao društvo sazreli da se s takvim štetnim pojavama obračunamo. U tom kontekstu mi koji smo podnijeli zahtjev za opoziv ministrice Dalić predlažemo da ga prihvatite i time pošaljete poruku nulte tolerancije prema sukobu interesa, klijentelizmu, političkoj korupciji i svim drugim štetnim pojavama koje razaraju naše društvo i unazađuju ga. Odgovornost za to je na svima nama. Kod toga želio bih dodati i nešto što je možda ovom Visokom domu krajnje nekonvencionalno i neuobičajeno. Reći ću to sasvim otvoreno, svjesni smo da je trenutni odnos snaga u Hrvatskom saboru takav kakav jest, svjesni smo toga da kad je kolega Zekanović izašao iz vladajuće većine da je uletio kolega Hrelja. Svjesni smo da gospođa Dalić uživa zaštitu saborske većine, ali ne mislimo da je ovo što činimo uzaludno. Suprotno tome, mislimo da je ovo samo jedna u nizu rasprava koje smo do sad imali i koje ćemo u budućnosti imati na temu Agrokora. Sačekajmo samo da se postupak izvanredne uprave dovrši. Svi se nadamo na pozitivan način za sve zainteresirane. Hvala.
Kolega Aleksić izvolite, sada ste vi na redu.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Ovdje u prijedlogu za opoziv nedostaju neki drugi problemi koje imaju hrvatski građani sa javnom osobom Martinom Dalić. Govorit ću o javnoj osobi Martini Dalić, neću govoriti o privatnoj osobi jer njezina privatna osoba je nebitna. Meni je čak njezina privatna osoba simpatična. Ja sam dok je nisam poznavao na daljinu ona meni nije bila simpatična, međutim u razgovorima s njom ona je meni prilično pristupačna osoba i uistinu je ne doživljavam onako kao što sam je doživljavao prije. Međutim, javna osoba Martina Dalić koja se smije svima nama u lice, koja se smije svim građanima u lice, kad je došla na posao ministrice čestitao sam joj i rekao sam joj gospođo Dalić vaša povijest u odnosu na hrvatske građane je negativna, vas građani posebno dužnici banaka gledaju vrlo negativno, ali ja se nadam da će ta vaša negativnost se radom u Vladi pretvoriti u nešto pozitivno. Međutim to se nije dogodilo. To se ne može dogoditi, zato jer je Martina Dalić produljena ruka bankarskog sustava, ona je bankarica koja ne poštuje vladavinu prava i nju vladavina prava ne zanima. A ima zaštitnika premijera Plenkovića koji je pravnik, koji također ne poštuje vladavinu prava. Dakle žalosno je da Vlada RH koja bi trebala štitit vladavinu prava, tu vladavinu prava gazi u blato. To je jako žalosno. O čemu se radi? Lani sam predložio jedan zakon kojim bi se na temelju pravomoćne, kolektivne, sudske presude vratilo dužnicima oštećenim nezakonitim ponašanjem hrvatskih banaka vansudskim putem ono što su preplatili. Pošto imamo kolektivnu pravomoćnu presudu, pošto imamo pravomoćnu privatnu sudsku praksu, sve je to obrazloženo u prijedlogu, to je vrlo jednostavno moglo biti provedeno u djelo, vrlo jednostavno. Zakon je predložen i Ministarstvo gospodarstva koje je bilo nadležno za taj zakon, a to su bile izmjene Zakona o zaštiti potrošača, odbilo je moj prijedlog s obrazloženjima koja su uglavnom birokratske naravi, a nisu materijalno pravne naravi. Dakle, javna osoba Martina Dalić nastavila je raditi za bankarski sustav, a protiv hrvatskih građana i protiv hrvatskih građana radi kompletna Hrvatska demokratska zajednica, dakle oni rade ustvari za korporacije, rade za privatni interes, ne rade za interese hrvatskih građana. Druga stvar koju zamjeram ministrici Dalić jest to što na molbu Udruge franak da predloži Udrugu franak kao legitimnog predstavnika građana za kolektivnu zaštitu njihovih interesa u području financija ona odbija taj zahtjev, tu molbu s obrazloženjima koje su opet birokratske naravi, s obrazloženjima koja nisu utemeljena na zakonu, na Ustavu nego su utemeljena na nekakvom mišljenju njezinih ljudi s kojima ona surađuje u Ministarstvu gospodarstva. O čemu se radi u kolektivnoj zaštiti interesa potrošača hrvatskih građana, o čemu se radi? Radi se o tome da postoje legitimirani ovlašteni tužitelji koji mogu u ime potrošača podići kolektivnu tužbu za zaštitu njihovih interesa na trgovačkom sudu. Onaj tko podigne takvu tužbu, on odgovara za to što je podigao, on je taj koji će platiti ukoliko izgubi sudski spor, država neće platiti ništa. Dakle ako ja dižem tužbu, ja odgovaram, ja ću platiti, ja ću ići u stečaj, neće država ići u stečaj. Zašto se brani jednoj udruzi koja je već pokazala da zna kako se diže tužba koja je ostvarila polovični uspjeh, a potpuni uspjeh očekujemo na ponovljenom postupku na Visokom trgovačkom sudu. Ja očekujem da se potpuno usvoji kolektivna tužba koju je podigao potrošač u ime Udruge Franak jer Udruga Franak nije legitimirana. Dakle zašto je se jednoj takvoj udruzi ne dopusti da ona bude legitimirani zaštitnik prava kolektivnih interesa hrvatskih potrošača? Zašto se hrvatski potrošači ne gledaju u RH na način kao što se gledaju u EU? Potrošači su temelj gospodarstva, a nisu korporacije jer korporacije bi mogle prodavati kome da nema potrošača. Zato je sud EU-a taj koji je na strani potrošača i donio je već desetak presuda koje su sve u korist potrošača. Ja još jednom moram reći da ministrica Dalić zbog toga što je produljena ruka bankarskog sustava samo zbog toga ne želi postupiti onako kako bi trebao postupiti suvereni dužnosnik. Mi nismo suverena država, nismo, zato jer svoju suverenost ne pokazujemo na način na koji bi trebalo pokazati kao što to pokazuje recimo jedna Njemačka. U Njemačkoj su utvrdili da su ulazne naknade banaka nezakonite i Njemačka je to onda riješila automatikom, idemo prema bankama, vraćajte novac ljudima. kod nas još uvijek banke pelješe hrvatske građane nezakonitim kamatnim maržama koje nisu ugovorile nego su ih samovoljno definirale, dakle banke su pelješile hrvatske građane i pelješe hrvatske građane zahvaljujući HNB-u, Vladi RH, prije svega ovakvim ljudima kao što je ministrica Dalić i zahvaljujući Hrvatskom saboru koji ne prihvaća rješenja koja su povoljna za hrvatske građane, a utemeljena su isključivo i samo na vladavini prava. Ja ovdje ne govorim nikada nikakve tlapnje, ja se bavim samo argumentima, mene zanimaju samo argumenti. Ja argumentirano tvrdim ono što tvrdim, ja ne pričam o … ja ne pričam o nekakvim teorijama zavjere, ja govorim o pravomoćnoj sudskoj praksi. Pa ljudi moji, zar je moguće da u RH gdje je pravomoćno presuđeno da su banke opelješile 200 tisuća ljudi nezakonitim kamatnim stopama, zar je moguće da Hrvatska država ne može donijeti zakon kojim bi omogućila građanima da van sudski dođe do svog novca? E zbog toga što ministrica Dalić sprječava takvu stvar, ja sam za njezin opoziv i apeliram na sve vas da je opozovete jer njoj nije ovdje mjesto. Njoj nije mjesto uopće u javnom životu, ona se treba baviti privatnim sektorom. Hvala.
Imamo pet replika, četiri je za poštovanog kolegu Grmoju i jedna za kolegu Aleksića. Prvi je na redu kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja vidimo da se govori o uspjesima Agrokora i gospođe Dalić, a sjećamo se da smo se protivili kod izmjena Zakona o koncesiji da se koncesijsko pravo ostaje onima koji primjera kao što je Agrokor u postupku restrukturiranja ostaje im koncesijsko pravo. To je se baš događalo kada je bila ključna faza restrukturiranja Agrokora. Da li vi mislite da je to bilo pošteno? Mi smo na to ukazivali da će izvori kao što su Jana vode, poljoprivredno zemljište otići u ruke tko zna kome. Gospodo koji ste glasali, vi ste omogućili da hrvatsko nacionalno blago i interes ovim Zakonom o koncesija omogućimo da ode u tko zna čije ruke. Vode, izvori, poljoprivredno zemljište.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Poštovani kolega Bulj. Jasno je da država odnosno Vlada nema nikakvu strategiju u upravljanju golemim površinama cca 45.000 hektara poljoprivrednih površina izvora vode, dovoljno govori to da Vlada nameće u javnom prostoru odnosno premijer ideološke ratove. A kada se i spomene Agrokor samo se govori o nagodbi. Vrišti s naslovnica naših dnevnih listova koji usput sklapaju i nekakve poslove za PR promociju za određena ministarstva kako je spašen Agrokor. Za koga je spašen, tko će time upravljati, kome će pripasti ove poljoprivredne površine izvori vode, što će se događati u perspektivi? Mi to ne znamo, to ćemo tek vidjeti, ali ovo je samo jedan spin koji je podvaljen prije ovog opoziva potpredsjednice Vlade i ministrice Dalić kao da se nešto postiglo. Svi znamo da je cilj bilo i restrukturiranje u godinu dana, a od toga nemamo naravno ništa imamo nekakav nacrt i to je sve.
Hvala. Druga replika poštovani kolega Petrov. Izvolite.
Poštovani gospodine Grmoja. U Saboru ovih dana čujemo da se uspješnost vođenja procesa u Agrokoru od strane potpredsjednice Vlade Martine Dalić, samim time i predsjednika Vlade Andreja Plenkovića mjeri s time koliko danas stoji na računu Agrokora. Pa tako Marija Jelkovac iz HDZ-a spominje da je u travnju 2017. bilo 6 milijuna, a danas stoji milijardu i pol milijuna. 6 kuna, još bolje. A danas stoji milijardu i pol. Pa mene zanima kako vi gospodine Grmoja tumačite da se uspješnost vođenja tvrtke mjeri time koliko kredita uspijete dobiti od banke ili fondova, a ne time koliko zaradite, jer mislim da javnost treba znati da tih milijardu i pol kuna na računa je ostatak kredita koji je digao bivši povjerenik u lipnju 2017. to nije zarađen novac. Hvala.
Kolega Gromja samo prije odgovora, pozdraviti ćemo učenike i učenice Centra za odgoj i obrazovanje Slavaj Raškaj, dobrodošli … [[Pljesak.]] Izvolite, sada.
Kolega Petrov, hvaliti se da se uspješnost mjeri ovisno o tome koliko se zadužite, to nije novost, ako gledamo politiku dosadašnjih hrvatskih vlada. Znači oni su samo nastavili po starom. Zanimljivo je kako ovi određeni dnevni listovi pišu o tom velikom uspjehu, meni je to sve jako jako simpatično gledati, tako da, evo, mogli bismo reći, sada je, možemo vidjeti, pisalo se o Ivici Todoriću, kako ljubi bika u rogove, kako bere prekrasne jabuke, sada samo neki drugi ljude bika u rogove i beru prekrasne jabuke. Ja bi samo toliko.
3. replika, poštovani kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja samo 3 stvari, unatoč silnoj želji vas u Mostu i SDP-u niste doveli Agrokor do stečaja, to je vidljivo ovih dana, koliko ste ozbiljni pristupu ovom opozivu, 6 od 37 potpisnika vam nazoči u ovoj sabornici. I treće, niste u raspravi ni jednom riječju spomenuli točku 5. koja vam je bila vrlo važna, projekt Vis Viva, stručno mišljenje, 3 ministra, Dobrović, Prlje, Romić, dali su pozitivno mišljenje na taj projekt, tako da ne znam što da čovjek kaže. Mi smo u Primorsko goranskoj županiji imali jednog političara koji nažalost nije više s nama gospodin Bebić, kojeg su zvali bombarder iz Kvarnera. Ja ovaj uradak, jednostavno nakon vašeg uvodnog izlaganja mogu nazvati slobodno, još jedan čorak s Neretve kojeg će se u toku dana mnogi ograditi i reći da su bili zavedeni.
Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega Bačić, nisam ni smuljao da ćete vi potegnuti, odnosno, Borić, ma dobro, vi uvijek, vas dvojica uvijek izgrade flastere, tako da znam vas pomiješati. Znači što se tiče Peruće, svi se odbor sjećamo reakcije potpredsjednice Vlade i ministrice Dalić na kolegu Bulja, njeno zalaganje za taj projekt. A što se tičete mišljenja, ministar pravosuđa daje mišljenje o određenim imovinsko pravnim odnosima. Taj projekt nije postao strateški, taj projekt nije postao strateški, znači dok je Most bio dio Vlade, to je čista neistina. Taj projekt je zagovorila u javnosti svojim izjava ministrica Dalić znači potpredsjednica Vlade tako da je sasvim jasno o čemu se radi, gospodine Borić, a vi se možete nadmudrivati. A što se tiče čorka s Neretve, vidjeti ćemo u perspektivi, znači, sve ono što smo mi govorili na kraju se pokazali točnim. Vi ste iz HDZ-a govorili da je Ivica Todorić veliki gospodarstvenik, pa ste sada promijenili priču.
Hvala vam. 4. replika poštovani kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Grmoja, vaših 23 minute izlaganja, nabrajanja, naklapanja, o povijesti Agrokora, predstavlja izljev jala, zavisti i ljubomore, što je ova Vlada na čelu s predsjednikom Vlade, potpredsjednicom Vlade i ministrima, riješila najveći problem u hrvatskom gospodarstvu od osamostaljenja RH i to na način da to rješavanje ne košta niti kune državni proračun i porezne obveznike. Dapače, u 23 minute, niste naveli niti jedan jedini razlog, ozbiljan argument, zbog čega bih i zbog kojih bih Hrvatski sabor trebao razriješiti potpredsjednicu Vlade. Ja sam očekivao, s obzirom na skromnost uradak kojega ste poslali u proceduru, da ćete bar ovdje prilikom izlaganja dati nešto više, niste to uspjeli.
Hvala vam. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani kolega Bačić, nisam ni sumnjao da ćete reći nešto drugačije, da sam ja ovdje rekao bilo što, vaš odgovor bi bio, upravo i replika upravo takva. Znači ono što želim naglasiti, sve ono što je Most govorio pokazalo se točnim. O odgovornosti Ivice Todorića, znači nama ne možete prodavati priču koji prodajete SDP-u, da SDP govori ono što Ivica Todorić piše po svom blogu. Mi smo prvi propitali odgovornost Ivice Todorića, mi smo otvorili pitanje Agrokora u hrvatskoj Vladi, nakon izlaska Mosta iz Vlade imamo savjetničke naknade, imamo roll up kredit, imamo sve ove afere koje su se dogodile, koje sam ja lijepo naglasio u svom govoru, šalju mi ljudi da je govor jako kvalitetan, nisam niti očekivao da ćete ga vi pohvaliti. Mislim da sam se dobro pripremio za ovu raspravu, niste me demantirali, nego ste samo rekli to je skromno. Recite što nije točno, pa ćemo onda argumentirano raspraviti kolega Bačić.
Hvala vam. Idemo sada na jednu repliku upućenu kolegi Aleksiću, to je poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Kolega Aleksić, vi ste u vašoj raspravi rekli, da potpredsjednica Vlade ne radi u interesu hrvatskih građana. Je li očuvanje radnih mjesta tisuće i tisuće radnih mjesta u interesu hrvatskih građana. To ste vi vjerojatno zaboravili. Uz očuvanje gospodarske i financijske stabilnosti, prijedlogom Vlade, zakonodavne rješenjem koje je vlada predložila, sačuvala se i socijalna stabilnost. Žao mi je da ste to zaboravili.
Kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice vidite, zbog politike ministrice Dalić deseci tisuća hrvatskih građana odlaze iz zemlje, jer ne mogu vraćati svoje dugove zbog toga što ih banke pelješe. Dakle, s jedne strane je možda sačuvano nešto, ali s druge strane, pogodovalo se moćnicima koji su vodili Agrokor desetljećima, da bi sada odjednom oni bili neprijatelji, tim istim ljudima koji su im prije toga pogodovali. Ne, trebalo je po zakonu provesti predstečajnu nagodbu, stečaj i sve ostalo što ide po redu i sve bi bilo isto kao što je i sada, ništa se promijenilo ne bi, a da je novac vraćen hrvatskim građanima koji nije vraćen, ti građani ne bi otišli iz RH nego bi ostali ovdje živjeti.
Hvala. Gotovi smo s replikama, sada ću zamoliti predsjednika Vlade RH, poštovanog Andreja Plenkovića da dodatno obrazloži očitovanje Vlade, po informacijama koje imam, zajedno s njim odnosno nakon njega govorit će i potpredsjednica Vlade Martina Dalić, izvolite.
Dobar dan, hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Dopustite mi da u ovih petnaestak minuta zajedno sa potpredsjednicom Vlade iznesen argumente na temu ovoga zahtjeva za izglasavanje nepovjerenja potpredsjednici Vlade Martine Dalić. Prvo nekoliko uvodnih opaski gospodine Aleksić, poštovani zastupniče, ovo što ste vi govorili nije predmet zahtjeva za izglasavanje nepovjerenja pa se o tome nećemo niti očitovati jer to možemo na nekom drugom mjestu i u neko drugo vrijeme. Koliko ste koordinirani bili prigodom izrade vašega pismenoga zahtjeva, pokazalo je to da je ta vaša točka očito otpala pa kad bude unutra, onda ćemo o njoj govoriti. Što se tiče geografije, šteta da tu niste malo pitali zastupnika Bulja, on sigurno ne bi pogriješio što je rijeka a što nije rijeka tako da drugi put vidimo razliku između Peruce i Cetine. Što se tiče generalne opaske, dakle ja sam već rekao u jednoj raspravi da je MOST ušao u ovu temu na način da poveže Agrokor sa HDZ-om. Ne sa nužno HDZ-om u ovih godinu i pol dana nego sa HDZ-om od '90-te do danas. Dakle, osnovni okvir jer vi imate PR savjetnike koji vam vjerojatno i govore pišu je povezati HDZ sa Agrokorom i sa Ivicom Todorićem. To je frame, to je frame gospodine Grmoja i to znamo od samog početka i to vidimo svaki dan, mislim da je ta taktika bila jasna međutim ono što je isto jasno, a to znate jer ste bili u Vladi da ova Vlada i ovaj HDZ ne možete povezati ni s njim ni s bilo kim drugim. Možete se smijati ali ne možete povezati, slobodno se možete smijuljit. Isto kao što su i kolege SDP-a prošle godine tako gorljivo zalagali se protiv zakona, gorljivo tvrdili da štitimo Ivicu Todorića, da bi kako je vrijeme odmicalo od kupusa i selfija, praktički se pretvarali u glasnogovornike i doslovni copy-paste njegovih blogova, dakle to je bio vaš acquis u ovoj temi. I sad naš acquis i naše djelovanje budući da je ovo peta inicijativa u godinu i pol dana za izglasavanje nepovjerenja bilom nekom od ministara bilo cijeloj Vladi, čime oduzimate i nama radno vrijeme i energiju i elan i sve ostalo, što je točno, možete se smijati, ali to je tako. Sigurno Maras, vaša postignuća su ostala ovdje neopjevana koliko ste vi ostavili dobroga u Vladi za vrijeme vaših mandata ali sve je to dobro i sve je to ok, smij se, smij se. Svi ti prijedlozi su vam propali. Propast će vam i ovaj. Dakle to se vidjelo jučer na aktualnom prijepodnevu kada ne možete od zluradosti reći bilo što dobro budući da proces ide dobro, onda pokušavate i u nečemu što je dobro naći razloge da krivite Vladu ili da kreirate opću atmosferu pesimizma, negativizma, nihilizma ili antisistemskoga djelovanja kao što to ovdje sustavno čine pojedini zastupnici ili pojedine stranke. I zato i ova tema, dobro je da je na dnevnom redu, dobro da je tu, dobro da o njoj raspravimo i moramo što više o tome raspravljati da hrvatska javnost točno vidi tko ima koju agendu i tko je tko na hrvatskoj političkoj sceni i zato je ovaj tjedan izrazito važan. Ovo je jedan od najinteresantnijih ja bi rekao u političkom smislu, tjedana koje nismo imali jako dugo vremena. E sada, zašto smatram da smo reagirali na ovu krizu dobro? Reagirali smo na izvanredne okolnosti izvanrednim mjerama. Donijeli smo zakon, tu je gospodin Petrov, sudjelovao je u svim razgovorima do jednoga o izradu zakona, kao i njegovi predstavnici koji su o tome razgovarali koliko su drugi u MOST-u o tome bili upoznati, znaju kolege ovdje, bili su članovi Vlade, dakle bili ste za, bili ste uključeni i suodgovorni ste za zakonski okvir. I tu nema nikakvih dilema, možete danas pričati što god hoćete, znali ste sve, znali ste i tko će biti izvanredni povjerenik, dapače, podržali ste ga, smatrali da je baš taj a ne netko drugi to trebao biti. I to isto jako dobro znate i važno je da javnost to zna, da nema neke naknadne pameti da se misli da je on vama na neki način nametnut, naprotiv. Mi smo sada u situaciji da je trgovački sud donio odluku da je produljena izvanredna uprava još tri mjeseca, tri mjeseca vremena da se perfektuira ono što je trenutno načelni dogovorni, načelni okvir nagodbe. I to je dobro i to je pozitivno i to na taj način treba gledati. Sve što smo učinili u proteklih godinu dana a to ću ponovit, spriječilo je lančanu reakciju kolapsa hrvatskog gospodarstva, našeg financijskog sustava, našeg sustava opskrbe u turističkoj sezoni koja je bila najbolja u povijesti hrvatskoga turizma, sačuvana su radna mjesta, njih 56 000 u Hrvatskoj i susjednim zemljama i spriječili smo paralelnih sedamdesetak stečajeve samo u okviru kompanije a da ne govorimo koliko bi ih bilo bilo u svim onim kompanijama koje su naslonjene na poslovanje Agrokora. Dakle, iz današnje optike, godinu dana kasnije ništa od tih tada crnih slutnji se nije dogodilo. Nije se dogodilo jer smo postavili čvrsti zakonski okvir koji je omogućio vrijeme za stvaranje novoga povjerenja u rad kompanije, a to privlačenje novih sredstava, dakle, novi kreditori su dali novac, vrijeme za restrukturiranje, vrijeme za prilagodbu svim onima koji posluju sa Agrokorom da se i oni konsolidiraju i da spriječe posljedice onoga što bi bilo nastalo da nismo djelovali na ovaj način. Očuvali smo vrijednost. Točno je ovo što ste govorili o iznosu sredstava na računu, od 6 kuna do milijardu i pol koji su danas tu. To znači da je kompanija likvidna, da može plaćati svoje obaveze, plaćati poreze, plaćati u zakonskom roku. Transformativni učinak tog Zakona na poslovanje same kompanije, ali na raskid sa lošim poslovnim praksama je više nego očit. I to je dobro i to je pozitivno. I svi koji su tome pridonijeli trebaju biti zadovoljni. Što se tiče ove teme koja očito, u biti na kraju gledano, jedina sporna i jedina problematična, a to je pitanje savjetnika za restrukturiranje, oni su odabrani na temelju javnoga poziva, odabrani su na način da su bili u konkurenciji nekoliko kompanija, svi sa određenim referencama. Odabrana je kompanija koja se bavi ovakvim financijskim i poslovnim restrukturiranjem u situacijama sličnim međunarodnim sa odgovarajućim referencama. Ta je kompanija birala svoje podizvođače, ti podizvođači su imali ono što ona nije imala, a to je lokalna ekspertiza i oni su također pomogli da se ovaj posao napravi. U tom procesu, ako je i bilo određenih nedorečenosti, one su možemo slobodno reći, riješene u trenutku kada je bivši izvanredni povjerenik dao ostavku. Međutim, proces restrukturiranja, proces postizanja nagodbe i proces rješenja je bio onaj ključni element o kojem smo mi vodili računa. Privoliti dobavljače, isplatiti male OPG-ove u potpunosti, a postići rezultat da je naplata dobavljača glede staroga i graničnog duga u tolikim iznosima koje praktički neusporediv u komparativnim kriznim situacijama ovih razmjera na globalnoj razini. Teško je naći neki drugi primjer restrukturiranja gdje su toliko sredstva dobili, ponavljam 490 milijuna eura, plus još 80 slijedećih godina, na način da ne samo da su većinu svojih potraživanja uspjeli naplatiti, nego da ono što je najbitnije s aspekta Vlade i općeg interesa imaju ekonomski budućnost, imaju radna mjesta, imaju poslovanje. To je bio cilj hrvatske države. Nema našeg posebnog cilja zaštite neke osobe, neke kompanije. Bio je cilj zadržati budućnost, gospodarsku budućnost i radna mjesta ljudi koji rade u hrvatskom gospodarstvu. To je bio cilj i u tome smo uspjeli. Naravno da ćemo svi zajedno iz ovoga procesa morati izvući određene lekcije. Ja se s time slažem. Perfektuirati zakonski okvir, ojačati ulogu nadzornih institucija, spriječiti svim mogućim zakonskim i nadzornim mehanizmima sustav ranog upozoravanja ovakve sistemske krize. To je ono što nam fali. Razgovarali smo, evo bivši predsjednik Sabora i ja, pa je on došao s nekim informacijama, ja sam ga pitao: oprostite, kako tada ti, kako vi to znate? Kako ja to ne znam? Ja kao predsjednik Vlade neke informacije tada po normalnom sustavu izvješćivanja nisam imao. A ne mogu se oslanjati na kuloare. Mogu se samo oslanjati na formalne prave, čiste provjerene, ažurirane dokumente, institucija kojima je to zadaća. I to je činjenica. I to trebamo popraviti. To nije osobna stvar bilo koga, a kamoli stvar nekoga političkog volonterizma. Zato mi se čini da u ovom procesu sada, budući da smo došli u situaciju da je cijeli proces pred uspješnim okončanjem, moramo reći da smo uspjeli u nečemu što jest bila velika i rizična i politička operacija i ekonomska, međutim, mi smo u tome uspjeli. A ono što je najvažnije i što bi bilo jako važno da razumiju ljudi u RH. Činjenica da su u jednoj kompaniji sa tolikim iznosom dugova, sa tolikim problemima, unatoč tome financijski kreditori bili spremni dati novi novac, oni nisu samo poslali poruku povjerenja toj kompaniji. Oni su poslali poruku hrvatskoj državi. Poslali su poruku i Vladi i potpredsjednici Vlade i ministrici gospodarstva i gospodarskom rastu i dizanju stupnjeva za kreditni rejting i smanjenju javnog duga i suficitu opće države i smanjenju nezaposlenosti i povećanju zaposlenosti. Dali su poruku smjeru onakvom kakav mi želimo da RH uzme i politički i gospodarski. I to je izrazito važno i sve to usred, spomenuo je netko, kampanje za lokalne izbore, a i cijelog ovoga procesa nakon toga. Zato mi se čini da danas puno manje, s puno manje drame nego što je bilo prije godinu dana, možemo kazati da smo poslali važne poruke, reagirali odgovorno, uključivši i vas tada kao dio vladajuće koalicije, da smo iznjedrili put restrukturiranja i put stabilizacije hrvatske ekonomije na najbolji mogući način i da ćemo to nastaviti i dalje, a da zajedno možemo popraviti ono što je bilo manje dobro. S obzirom na okolnosti, mislim da smo napravili sve što smo mogli u dobroj vjeri i da je tu zajamčena i budućnost Agrokora i budućnost hrvatske ekonomije i hrvatskih dobavljača. A ono što nije dobro, ćemo popravljati zajedno u hodu i kroz odluke ovoga Visokog doma. Hvala vam.
Jedna minuta i nekoliko sekundi, izvolite.
Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, predsjednik Vlada je iznio i ponovio sve naše ciljeve i sve naše zadatke koji smo si postavili i za koje smo stvorili pravni okvir da se mogu realizirati, a vezano uz nastanak krize u Agrokoru. Kako je ova rasprava ipak vezana uz mene osobno, iako ja nisam prijatelj, osobnoga dresiranja u javnom prostoru. Povodom činjenice da je postignut načelan sporazum među vjerovnicima, jučer je u poslijepodne u Ministarstvu gospodarstva, održan i sastanak sa predstavnicima sindikalnih središnjica sa sindikalnim povjerenicima u Agrokoru, kako bi im se predstavio nacrt ovoga načelnog sporazuma. Tim povodom, ja sam od predstavnika nezavisnog sindikata proizvodnje hrane i pića podružnica Belje, dobila ovu majicu kao znak pažnje i znak pozornosti radnika Belja za očuvanje radnih [[Upadica: Hvala potpredsjednice.]] mjesta u sustavu Agrokoru. Ja im ovom prilikom na tome zahvaljujem i to je najveća hvala za sve ove poteškoće tijekom proteklih godinu dana. Hvala vam lijepo.
Rekli bi, netko je dobio tange, da netko je dobio majicu. Idemo sada na replike. Prvi je neredu poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi premjeru, čitao sam članak, pod naslovom „Država umjesto Todorića 10 g. vraćala dugove Pik Vrbovca i Belja“. Naime, 2004. Todorić je preuzeo Pik Vrbovec za ukupno milijun kuna i to je dobi spora 100% dionica. Treba reći da je imao tada Pik 40 milijuna kuna dugova prema državi i 207 milijuna kuna po osnovi kredita za koje je država dala jamstva. Međutim, o čemu se radi? On je na kraju tih 207 milijuna kuna kredita platio nikada, država idućih 10 g. zapravo vratila sve kredite Pika i on je zapravo Pik Vrbovec preuzeo za ukupno otprilike 41 milijun kuna, pod pretpostavkom da je vratio sve dugove prema državi, koji nisu bili po osnovi kredita. I sada o čemu se radi? Nakon te farse sa Pikom, država opet daje Todoriću kredit, odnosno.
Hvala vam, isteklo je, žao mi je vrijeme.
A vidite gospodine Jandroković, to je taj vaš Poslovnik, gdje dajete minutu za repliku. Hvala vam.
Morati ćete se prilagoditi. Drugi je na redu poštovani kolega Bernardić, izvolite. Kolega Pernar, molim vas mikrofon samo ugasite.
Nepravedan je poslovnik.
Poštovani predsjedniče Vlade, očito ste zaboravili da je Todorić bio kod vas na tajnim sastancima u Vladi. Očito ste zaboravili da je Todorić aktivirao zakon koji ste vi za njega pripremili, očito ste zaboravili da je vaš savjetnik, specijalni savjetnik bio i stajao uz Todorića kada je on aktivirao zakon koji ste za njega pripremili. I zaboravili ste da smo ovdje prije 4 mj. ja osobno upozoravao n a 141 savjetnika i pola milijardi kuna naknada koje će na njih otići. Da trpaju novac u džepove dok radnici ostaju bez posla. Onda ste se zatvorili, 3 mj. nakon, na 15 dana, nije vas bilo, proučavali ste dokumentaciju i priznali ste krivicu. Smijenili ste Ramljaka, savjetnici i dan danas primaju naknade, radnici ostaju bez posla, a vi danas ovdje, štitite Maritnu Dalić kako bi sakrili tragove.
Odgovor, na repliku, izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Bernarić, ne znam koji je to moj specijalni savjetnik, nisam uspio identificirati na koga mislite, sastanci nisu bili tajni, sastanci su bili organizirani na zahtjev gospodina Todorića, evo vam ovdje gospodina Petorva, pa neka vam to potvrdi, nisu bili usred noći, bili su u uredu predsjednika Vlade, ja nemam običaj se sastajati na opskurnim mjestima ili po restoranima, sastajem se tamo gdje mi je ured, jer sve što radim, radim na način, da iza toga mogu stajati danas i sutra. A potpredsjednicu Vlade branim, zato što ona dobro radi svoj posao. Ne samo na ovoj temi, nego i na drugim temama. To što vi želite oslabiti Vladu HDZ-a, vidite čak je i gospodinu Aleksiću simpatična potpredsjednica Vlada, to je jedna novom na našoj sceni, to je dobro i meni je simpatično poslovno i stručno i svojim radom.
Hvala vam. Sada je na redu poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, pošto je skraćeno vrijeme ja ću se poslužiti malo i slikama, jer kažu slika vrijedi nekoliko riječi i pokazati ću vam nekoliko slika za koje je odgovorna ministrica Dalić, a koje jasno povezuju HDZ i Agrokor i Texo Menagment i HDZ i Agrokor. Znači prva slika 10.4. sa desne strane stoji predsjednik Vlade i HDZ-a Andrej Plenković, slika je dobra, a sa lijeve strane stoji zaposlenik Texo Menagmenta. Nakon toga, slika sa press konferencije, sa lijeve strane, sa desne strane stoji suradnica Borislava Škegre, sa lijeve strane stoji bivši zaposlenik Agrokora, u sredini, opa, gle opet vi. I na kraju ono što je najvažnije, koliko građani vjeruju vama, a koliko vjeruju nama pokazuje zadnja anketa cro demoskop smjer kretanja zemlje ne podupire 77%, zamislite.
Hvala vam. Hvala kolega Maras. Odgovor na repliku, izvolite.
Ja moram priznati da ste vi prvi muškarac koji mi je toliko mojih slika pokazivao. To mi se još nikad nije dogodilo u životu i još kažete da je dobra slika. … [[Upadica se ne čuje.]] Vidite vi koliko je to restrukturiranje teško Gordane. Dobro, i dobro je da se prilagođavate na novi poslovnik, to mi se sviđa, dinamičnija je situacija, brža, bolja, efektnija. Slike su stvarno dobre. Što se tiče ovoga zadnjega, nažalost to vam je kontinuitet. Mislite da su u vaše vrijeme ove ankete bile bolje? Hoćemo se malo vratit. Jesu, jesu, koliko? 74. Budući da atmosfera koja se kreira i ono što sam rekao atmosfera defitizma, pesimizma, nihilizma, još je i super Gordane. Još je i super, svi smo tu u istome loncu. I to ne doživljavam sebi, nego svima nama. Razmislite što vi radite na tom planu.
Hvala. Sada je na redu poštovani kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade, ne samo da vas ne podržava 77% hrvatskih građana, nego ste i najomraženija osoba u hrvatskom političkom životu, ne vjeruje vam više niti vaša stranka. Vaši politički tajnici okrenuli su vam leđa, dakle vi niste u stanju više voditi čak ni svoju vlastitu stranku pa me doista čudi od kud vam pravo da se pozivate na neki legitimitet da vodite državu? Vama je potpuno jasno da ne samo da više nemate legitimitet, nego nemate niti parlamentarnu većinu pa bi prema tome bilo najbolje da zajedno sa svojom potpredsjednicom i još par poslušnika zajedno sutra podnesete ostavku i prestanite i svoju stranku i hrvatski narod dalje uvlačiti u koruptivnu kaljužu koju ste stvorili. Hvala lijepa.
Odgovor. Izvolite predsjedniče.
Uvijek ste jako istinoljubivi gospodine Bunjac i stvarno može se uživat u vašim komentarima. Očito vam je glavni sport da čitate ove iste ankete. Što se tiče legitimiteta, on je nesporan. Vratite se na 11. rujna 2016. pa tamo gledajte legitimitet. Što se tiče odnosa u HDZ-u, ne sekirajte se vi u Živom zidu za HDZ. Brinite vi svoje brige i brinite vi o tome kako vi izgledate i koji su vaši politički ciljevi i vaše političke ambicije. Vi ste jedni od onih koji su defitisti, nihilisti, antisistemski orijentirani, protestni, prosvjedni, a ima vas takvih kao vas koliko hoćete diljem Europe danas. Ja vas ne doživljavam kao svog političkog saveznika i zato razumijem vaše kritike, ali ću u svemu što radim raditi da uvijek dobivam puno veću potporu nego vi.
Hvala. Idući je na redu Goran Aleksić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Nažalost, uvaženi premijeru Plenković ja se moram s vama složiti, u pravu ste. Opozicija nije pripremila materijal kako treba, ja sam dao bjanko potpis i onda nakon bjanko potpisa ono što smo dogovorili nije ušlo u spis. Nažalost, što mogu. Ali to me ne sprječava da govorim o ministrici Dalić ono što sam govorio i govorit ću i dalje i ja sam svjestan toga da će ona ostati ministrica, nema šanse da ju maknemo, ali i dalje ostaje ta negativna konotacija. A uskoro slijedi nova presuda Visokog trgovačkog suda, ja ću ponovo pripremiti zakon, ali ovaj put se neću okrenuti ministrici Dalić, nego ću se okrenuti prema Ministarstvu pravosuđa, možda je ipak to pravo mjesto za takav jedan zakon pa ću ponovo predlagati ono što sam već predlagao, ali malo prošireno jer očekujem da će visoki trgovački sud presuditi da je i valutna klauzula CHF bila nepoštena i ništetna. Hvala.
Idemo dalje. Idući je na redu poštovani kolega Nikola Grmoja.
Poštovani premijeru. Dakle što se tiče ove ispružene ruke da popravljamo sustav nju uvijek imate i upravo to je bio i cilj moga govora. Da je zahvaljujući djelovanju MOST-a došlo do popravljanja stvari u Hrvatskoj, ali kao i uvijek kad je u pitanju ekipa koja je '90-ih vodila ključnu ulogu poput Borislava Škegre, tako i sada, uvijek ostanu nekakvi repovi. Mi ne znamo još ovdje kakav je posao napravljen oko Agrokora i hoće li on biti dobar, ali ono što sigurno znamo je da imamo repove. Ne znam kako ste vi te repove nazvali da je to bila nekakva, da su se dogodile određene niste čak rekli ni nepravilnosti, još blažu riječ ste upotrijebili, nisam pohvatao. Ali je smijenjen povjerenik Ramljak što pokazuje odgovornost, što pokazuje repove oko savjetničkih plaća i sve ono što se događalo. I jedan kolega iz oporbe je rekao ništa ne mogu napraviti bez nekakvih repova i to je ono što je loše i što treba mijenjati.
Odgovor na repliku, izvolite.
Dobro, drago mi je da ste vi spremni ponovo surađivat sa HDZ-om, jesam ja vas dobro razumio? … [[Upadica se ne čuje.]] A u tom smislu ne. Ali ako bi nešto išlo na bolje, a onda bi? … [[Upadica se ne čuje.]] Ni to ne? Znači sad vi demantirate samoga sebe. Dobro, što se tiče reakcije mislim da je ona bila jasna, da je promijenila stvari i da je omogućilo da proces ide dalje. I to je činjenica. I meni je cijelo vrijeme jedino bitan opći interes Hrvatske države, hrvatskog gospodarstva, radnih mjesta u Hrvatskoj i njihove ekonomske budućnosti. Sve te ciljeve u ovom procesu kojeg imamo sa izvanrednom upravom i restrukturiranjem Agrokora uspijevamo unatoč svima i svemu, uspijevamo. E sad, da li ćete vi zbog toga biti zadovoljni ili ćete biti nezadovoljni, to je drugo. Učinit ćemo sve da ovdje nema repova kako ih vi zovete, da nema repova.
Hvala vam. Idemo dalje, idući je kolega Grmoja, molim vas. Sada je na redu poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru kazali ste da nema nikakve povezanosti Vlade sa Agrokorom i onim što se događalo. Pa začuđujuće je da nitko ne zna, evo, Martina Dalić je bila ministar financija u bivšim Vladama, bankarka, surađivala je sa Agrokorom pa da ne zna da je 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića bilo u prometu, da je to dozvoljeno, surađuje dobro i sa HNB-om. Pa da li je moguće da ne zna da su poticaji za OPG-ove koji su trebali biti mali OPG-ovi išli Agrokoru, da je kompletan novac otišao, znači za poljoprivredu i seljaka otišao je u znači Agrokor. I nitko ništa nije znao. Znači trebao se dogoditi Božo Petrov ili netko treći, doći kod vas koji ste bili prije u Vladi a poglavito Martina Dalić, znala je sve, nije se smjelo reći, znali su i mediji, nego je trebao se dogoditi MOST da vama dođe i netko kaže to se događa. Pa znao je svatko, šutite, bili su vam sponzori, to i to. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog kolege Panenića, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedniče Vlade, s obzirom da ste izjavili da osobno stojite iza potpredsjednice Vlade, ministrice gospodarstva, poduzetništva i obrta. Ja bih volio evo jednu minutu, ako možete nabrojati koji su to uspjesi ministrice, potpredsjednici koji zapravo obećavaju tu svijetlu budućnost u Hrvatskoj, koji su to uspjesi vezano za poljoprivrednu proizvodnju, industrijsku proizvodnju, za sprječavanje odseljavanja, za stvaranje radnih mjesta koji nisu iz kontigenta, ovih dozvola za uzvoz. Koji su to uspjesi na koje se potpredsjednica nasmiješila i da da možemo prenijeti kao vašu poruku, evo u jednoj minuti? Recite, to je ono što je potpredsjednica napravila i to je bolje za Hrvatsku. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog predsjednika Vlade, izvolite.
Hvala lijepa gospodine Panenić. I vi ste bili ministar gospodarstva, ne sjećam se da je netko opjevao vaše uspjehe niti u minutu, niti u sat vremena. Ono što potpredsjednica Vlade Dalić kao i koordinatorica cijelog našeg ekonomskog tima a ovo je jedan od jačih ekonomskih timova bilo koje Vlade do sada u povijesti RH radi, provodi i participira i u politici koja olakšava poslovanje svima u Hrvatskoj, rasterećuje gospodarstvo i administracijom i porezima, participira na način da izrađuje kvalitetni nacionalni program strukturnih reformi koji se provodi, participira na način da porezna reforma koju smo napravili ima rezultate i na građane i na gospodarstvo, prati globalne ekonomske trendove i svojom stručnošću i znanjem omogućuje sve ono što sam rekao u uvodnom govoru a koja su postignuća Vlade koja se vide i koja ni vi ni nitko drugi ne može negirati.
Hvala. Prije nego što krenemo na sljedeću repliku, pozdravimo učenike srednje škole Koprivnica, oni su već bili i otišli ali evo, ja mislim da, jesu još tu? Ne vidim ih, pozdravimo ih. [[Pljesak.]] Sada ćemo nastaviti sa replikama pa će sljedeća replika biti poštovanog zastupnika Ivice Mišića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovani premijeru. Ovo je jako interesantno kada slušam napade na ovu Vladu koja ni u jednom slučaju nije mogla biti kriva za sve ovo što se dešavalo. Vas kao premijera su prvo prozivali da ste igrač Todorića. Druga stvar, nitko nije prepoznao šta se desilo prošle godine u Hrvatskoj da se 3% BDP-a, da je prvi put suficit bio u državi, ja bih želio da to malo se prepozna šta se dobrog napravilo. Međutim, ako gledam ovo što gledam u ovom Saboru ljudi nisu sa tržišta, nisu zaradili plaću na tržištu, naravno da ne mogu prepoznati uspjehe bilo koje. Ovo su ljudi koji napadaju ljudi koji su priključeni u proračun gdje nikad u životu nisu na terenu ni na tržištu zaradili plaću, ne za sve ljude ali za većinu. Prema tome, gospodo moja, dajmo malo vidjeti šta se napravilo, ne daj Bože da je Agrokor otišao u stečaj, postavljam pitanje kako bi izgledala Hrvatska danas. Ja mislim s ovim zakonom da je napravljeno dosta i mislim da ove napade na premijera ili gospođu Dalić u godinu dana nema smisla jer Agrokor postoji 25 godina. Hvala.
Hvala.
Evo, je li ovo Poslovnik koji ste vi doveli gospodine Reiner? Je li ovo Poslovnik?
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Kažimira Varde.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, u odgovoru Vlade na ovaj zahtjev već smo to iscrpili. Govori se o opozivu ministrice ministarstva koje ne postoji, govori se i zbog razloga elektrane na Rijeci koje nema u RH ali između inog govori se i o Agrokoru. Kako sam ja shvatio odgovornost potpredsjednice Vlade, odnosno ministrice Dalić i kako shvaćam prijedlog nagodbe otklonjen je financijski rizik za državu, sačuvano je tisuće radnih mjesta i onda ne vidim zapravo razloga za opoziv osim ako ne govorimo o kategoriji simpatija i antipatija. Ako baš hoćete, vaš osmjeh gospođo Dalić, bez obzira što će moja supruga misliti mi je simpatičan. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, u vašem izlaganju rekli ste nešto što mi zvuči donekle nevjerojatno s obzirom na današnje okolnosti i na samu diskusiju koje smo i ovdje svjedoci a i proteklih mjeseci a to je da su isti oni predlagatelji koji su danas i ovo predlagali imali informacije koje čak vi niste imali, da li je to nekom zlouporabom ili je možda bila neozbiljnost i bili uključeni u sve odluke koje su se donosile i prethodile u donošenju ovog zakona? Po meni, mislim da to treba apostrofirati dakle da netko tko je dionik bio sada govori da je nešto pokušavao, a tada kada je imao priliku možda nešto promijeniti očigledno nije. Da li iz kojeg razloga, mislim da je svima jasno, ali mislim da to treba posebno istaknuti, pogotovo u vidu te informacije koje zbilja do sada nisam imao da su neki njihovi predstavnici imali čak i više informacija od samog premijera. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bože Petrova.
Poštovani predsjedniče Vlade. Pa za razliku od vašeg PR-a koji vama savjetuje da namećete teme tipa Istanbulska konvencije Mostu politiku ne vodi PR. A druga stvar, kada kažete da je nama bio cilj povezati HDZ devedesetih s HDZ-om 2017.-ih i sve to upakirati s Agrokorom, pa ću samo postaviti kontra pitanje, zašto povezivati nešto što je povezano jer u trenutku kada je Most izašao iz Vlade vaši savjetnici su postali Škegro, Valentić, Gregurić. Jel to HDZ devedesetih, jel to HDZ 2017.-ih, jel to možda HDZ 1960.-ih? Šteta samo kada vi kažete ne provjeravaju o informacijama sadržaji, izvori. Vama je bitan izvor, vi ništa nažalost niste poduzeli po pitanju sadržaja informacija. Ali dobro, jasno iz kojeg je to sistema. Ali ono što je bitno na kraju kada kažete o pobjedama, tako je [[Upadica Reiner: Hvala.]] govorio, još jedna ovakva pobjeda izgubjet ćemo jer cijena koju vi plaćate za ovu koaliciju [[Upadica Reiner: Hvala.]] za ovu travestiju od koalicije svakim danom skuplje sa svakom pobjedom skuplja.
Hvala. Odgovor poštovanog predsjednika Vlade.
Vidim da bez PR-a kada se spontano radi malo nam se gube konci, gospodine Petrov. Sami ste sada rekli što želite cijelo vrijeme. Ja sam išao u koaliciju s vama u dobroj vjeri, ja, HDZ, dobili ste respektabilan broj mandata, politički se uglavnom nastojite pozicionirati na istom dijelu spektra gdje i HDZ i mislio sam da tu možemo imati suradnju. Onda sam shvatio da je u biti vaš osnovni cilj upravo povezati HDZ s nečim što smatrate da u javnosti djeluje negativno i na tome ste radili, to je bila cijela agenda i to je jasno kao dan i to se vidi sa ili bez vaše agencije. Što se tiče cijena za koaliciju nema ih na način kao što ih vi vidite, ima samo odgovornost za Hrvatsku.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče Vlade. Ako malo ičitavate dokument mi nismo ni tražili opoziv ministrice Dalić zbog nagodbe koje uzgred rečeno ni nema, to je okvirni dogovor kao što je ministrica i rekla, dakle nadajmo se da će do nje doći. Međutim ja i moji kolege koji smo tražili opoziv, tražili smo ga zato što je ministrica hodajući sukob interesa. A što se u Agrokoru dešava, pa reći ću vam vrlo slikovito, iako ja ne pijem kave sa povjerenicima, ne dajem i ne primam povlaštene informacije itd. Situacija od prije godinu dana i ako čitate bilance i financijske izvještaje da Agrokor duguje više, a da u Agrokoru radi manje ljudi, pa me onda zanima kako ste to taj cilj postigli? Meni sve ovo miriši i tempiranje ove rasprave na spašavanje vojnikinje Dalić koja je kako sam rekao hodajući sukob interesa i definitivno uteg vaše Vlade koju bi nazvao vladom sukoba interesa.
Hvala. Odgovor poštovanog predsjednika Vlade.
Dobro, što se tiče tog segmenta mislim da su vam jasno odgovorili u pismenom očitovanju Vlade prije desetak dana. A što se tiče Agrokora, dakle kada se okonča proces nagodbe, kada se bude vidjelo koliki je otpis dugova vidjet ćete koliko je onaj iznos od 56 milijardi manji, koliko će kompanije i novi Agrokor moći nositi na svojim leđima, kako će im biti poslovanje, koliko će dobavljači imati poslovni odnos s Agrokorom da će profitirati i oni i kompanija i koliko će stabilizirajuće za hrvatsko gospodarstvo i perspektivno djelovati sve ono što će biti dio nagodbe. Tada podvucite crtu, tada kažite da li je to plus ili je minus u odnosu na ono što nam je izručio gospodin Todorić 10. travnja prošle godine, tad podvlačite crtu. Ne sad.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala. Gospodine predsjedniče Vlade. Da, dobro je da se razgovara o ovoj temi, ali razgovara se nakon pritiska javnosti i zahtjeva opozicije kao što i nakon pritiska javnosti i zahtjeva opozicije i otišao izvanredni povjerenik Ramljak jer je utvrđeno da je 141 savjetnik, da je to 500 i nešto milijuna kuna za njihov rad i utvrđeno je da je tvrtka gospodina Ramljaka u tome sudjelovala. A ono što vas zbog javnosti želim pitati je jer nigdje u zapisnicima sa sjednica privremenog vijeća nema tko je donio odluku da oni dobiju tolike naknade, te iznose. U to vrijeme bilo je isplaćeno preko 300 milijuna kuna, plan je bio preko 500 milijuna kuna. Da li je za to morala i trebala znati potpredsjednica Vlade Dalić? Je, to je novac privatnih kompanija, nije poreznih obveznika, ali je privatnih kompanija koje će zbog toga dobiti manje novca. Morala je znati i moralo se odreagirati, a ne kada je javnost reagirala.
Hvala. Odgovor poštovanog predsjednika Vlade.
Samo kratko. Dakle Privremeno vjerovničko vijeće je raspravljalo o angažmanu savjetnika, vidjelo koliki su troškovi, dalo podršku. Što se tiče odabira podizvođača oni su bili odluka tih savjetnika, ne odluka mene niti odluka potpredsjednice. Posljedice kasnije ste vidjeli, situacija je sada druga, idemo prema onome što je dobro i za Hrvatske poljoprivrednike, a mislim da je to HSS-u kao našoj sestrinskoj stranci najvažnije i najbitnije pa i vama kao čovjeku koji dolazi iz Brodsko-posavske županije. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, gospodinu Plenkoviću, vi kažete to što se Agrokor zadužio u roll up kreditu za oko 8 milijardi kuna to je dobar znak, to je potvrda da je državna izvanredna uprava dobro radila, to je poruka svijetu da smo stabilni, odgovorni, sigurni itd. Moja pitanja, zašto ste zadužili Agrokor za 8 milijardi, a Ivica Todorić vam je prije lexa tražio 2 i pol milijarde da likvidnost održi? Ako ste se zadužili za 3 milijarde Agrokor, 1,2 milijarde na računu, 500 milijuna za konzultante, gdje je ostalih 3 milijarde kuna? Jasno recite već jednom zašto krijete, gdje ste potrošili, gdje je potrošen ostatak novaca? 77% ljudi vam ne vjeruje, dakle nemojte skrivati informacije.
Odgovor poštovanog predsjednika Vlade.
Hvala lijepa zastupniče Lovrinović, vidim da je ovdje glavni sport čitati ankete, već vi ste treći koji to citira. Gospodine Lovrinović vi kao da zaboravljate okvir ovoga zakona. To moram ponovit još jednom jer postoji ta teza o nacionalizaciji, o državnom intervencionizmu, ne, i vi ovdje u ovoj instituciji i mi u Vladi stvorili smo zakonski okvir. To je velika razlika, bitna razlika. Jedno je stvorit zakonski okvir, a drugo je nešto nacionalizirat, to nam nikada nije padalo na pamet. I zbog toga izvanrednog povjerenika imenuje Trgovački sud, ne imenuje ga Vlada, nemojte to zaboravit. Vi ste profesor ekonomije koliko se sjećam. I izvanredna uprava je ta koja je dobila novo povjerenje kreditora i novo financiranje da bi poslovanje i restrukturiranje moglo ići, a kad se podvuče crta vjerovnici su ovako i onako i tada i danas uvijek bili stvarni vlasnici kompanije. To jako dobro znate.
Hvala. Sljedeći. Nemojmo iz klupa molim vas. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade na repliku me ponukala vaša izjava da nećete raspravljati o … [[Govornik se ne razumije.]] pričama. Vrlo interesantno, postoji jedan dokument temeljem koga su obavljene sve ove radnje koje su dovele do ovoga što danas su manje-više sudionici su manje-više zadovoljni s tim, a to je revidirano financijsko izvješće. Ja od svih govornika nisam čuo niti jednu riječ da se netko pozvao na dokument temeljem kojega se donose određeni poslovni događaju, između ostaloga u tom dokumentu pišu neke stvari koje ja mislim da u ovom Saboru treba reći. Kad je značajnije počela financijska kriza u Agrokoru, kad je došlo do ekspanzije mjenica, kad je došlo do jednog nekontroliranog zaduženja sa ruskim bankama, da je taj kredit podiglo poduzeće u Nizozemskoj, ne u Hrvatskoj, onda bi vidjeli da je taj period 2012. 2015. Naprosto činjenica. Tada je mijenjan Zakon o faktoringu, tada je mijenjan Zakon o preuzimanju trgovačkih društava i nekih drugih stvari, ali o tome u pojedinačnoj raspravi. Mislim da je to ono što treba reći.
Hvala. I zadnja replike poštovanog zastupnika Željka Lenarta, izvolite.
Poštovani premijeru. S obzirom da ste danas vi slatkorječivo objasnili javnosti sve što se ovo dešavalo o ovoj temi, moram priznati da je rasprava neravnopravna s obzirom da su se stvari dešavale u iza zatvorenih vrata, da su ljudi u čudno vrijeme ulazili u Vladu, da informacije o svemu tome nemaju čak niti HDZ-ovi zastupnici, jednostavno je vrlo teško raspravljati o ovoj temi po pravo. S obzirom da, evo ja ću biti četvrti koji citira ovih 77% da ljudi ne vjeruju u kojem smjeru ide ova država i Vlada, s obzirom da institucije u ovoj državi su propale, da sustav ne funkcionira, DORH, USKOK, ako je i bilo nekakvih nepravilnosti nikada se one neće riješiti i kao što znamo da se vode masovni sudski procesi i da sve što je nepravilno se dobro debelo zataška i bez obzira što vi sliježete ramenima, a vidim da ste danas i poprilično blijedi i da baš niste u elementu za raspravu, nadam se da će ovo ipak jednog dana dobro završiti.
Odgovorit će na repliku poštovani predsjednik Vlade, ja ne vidim da je blijed, ali ovaj možda.
Da, gospodine Lenart, vi djelujete rumeni, svježi, zadovoljni, bezbrižni, ništa vas ne sekira, niste pod stresom kao dio Europske pučke stranke na koju vaš predsjednik dolazi prije 3 tjedna na konzultacije kako se pripremiti za Europsku kampanju, vi vapite za suradnjom sa SDP-om pa oni kažu ne, ne, ne. Pa vapite za Amsterdamskom koalicijom pa oni kažu ne, ne, ne. Ja vas pozivam kao našu sestrinsku stranku da malo zgruntate gdje ste. Bilo bi krajnje vrijeme i to bi bilo korisno, to bi bilo zdravo za HSS, ja to priželjkujem, ja za vas u tom pogledu navijam, a što se tiče vaših informacija o tome kad je tko u neke čudne sate dolazio u Vladu, to jednostavno netočno. Sastanci su bili u rano popodne, rano popodne, bolje se informirajte i nemojte stvarati negativnost prema institucijama. Na svima je nama odgovornost da jačamo hrvatske institucije pa tako i rumeni bili.
Hvala, kolega Lenart je digao povredu Poslovnika, koji je članak povrijeđen?
Poštovani, Pa predsjedniče ja mislim da je povreda Poslovnika po članku 23.8 da premijer nije odgovarao u biti na moje pitanje, nego razgovarao o nekim sasvim drugim temama koje danas nisu ovdje bitne, ali da, mi smo članovi Europske pučke stranke, a vi ste rekli da je i Vučić član Europske pučke stranke što mi ne podržavamo. … [[Upadica se ne čuje.]]
Procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik pa molim da se isto ne zlorabi. Pogledajte si Poslovnik, vidit ćete da za to postoje i sankcije za zlorabljenjem. Sad ćemo otvoriti raspravu. Prva će u ime zastupnika MOST-a nezavisnih lista vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Panenić i Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo pa bih krenuo sa izlaganjem. Poštovani predsjedniče Vlade na odlasku, poštovana potpredsjedniče. Ono što ja moram na početku iskazati jedno nezadovoljstvo načinom ophođenja kojim se obraća predsjednik hrvatske Vlade u ovome Parlamentu. Sve ono što je spočitavao određenim saborskim zastupnicima on sam prikazuje zapravo da pripada upravo u klupe i ja se nadam da će vrlo brzo pripasti u klupe kao oporba, pa će moći na ovaj način komunicirati i podsmijavat se svima nama. Meni je apsolutno i isto tako i mojim kolegama neprihvatljivo da dvoje čelnih ljudi hrvatske Vlade sjede ovdje i podsmjehuju se i mogu reći da ova inicijativa će propasti. Ono o čem mi zapravo ćemo govoriti o tome da Hrvatska na način kako upravlja ova Vlada upravo vodi u tome Hrvatsku u tom smjeru, a to je da propadne. Pa hajmo malo ispričati i o podacima, o ovome što je napisano u prijedlogu za opoziv svi su pročitali javno je objavljeno, komunicirano je kolega Grmoja u ime predlagatelja. Ja bih malo dopunio zapravo razloge da se vidi da naše gospodarstvo kojim upravlja potpredsjednica Vlade i ministrica gospodarstva, poduzetništva i obrta gospođa Dalić ide u lošem smjeru. Već smo raspravljali o padu BDP-a, o razlozima ne samo o padu koji se dogodio sada nego i o budućem vremenu da će doći kraj samo porezne reforme koja je bila ad hoc. Imala je učinak, međutim bez stvarnih strukturnih reformi mi nastavljamo padati i od 2016. kada je rast bio 3,2% sad smo došli do 2,8 a dalje se najavljuje ne samo to, nego na 2,7 pa na 2,6. Da li su to rezultati Vlade?
Kolegice i kolege molim vas dajmo se malo utišajmo da kolega Panenić može normalno govoriti.
Hvala lijepo. Ako uzmemo u tome da pad poljoprivredne proizvodnje 5%, da su se usporile investicije, da nominalno raste uvoz, da prati zapravo ono što je naš turizam se pretvorio ne u našu uspješnicu, nego zapravo uspješnicu uvoznih proizvoda koje nudimo. Samo usporedbe Slovenija koju znamo često u nekim izjavama omalovažavati 5% je rasla. Drugo, kad pogledamo industrijsku proizvodnju dogodilo nam se prvi put 3 mjeseca za redom da industrijska proizvodnja je pala, pala je na godišnjoj razini od 2013. se to nije dogodilo. U čijem resoru, čijoj nadležnosti se nalazi industrijska proizvodnja? U resoru ministrice Dalić. Ako pratimo stanje na tržištu rada ono s čime se netko hvali zapravo je poražavajuće. Pad nezaposlenosti. Pa Europska komisija je utvrdila statistički da se broj radno aktivnih stanovnika u RH od ulaska do sada smanjio za 160 000 kuna. Trebamo biti posramljeni, ne treba uopće ni komunicirati ni jednu malu uspješnicu, a kamoli i ovakav podatak. Ministrica je ambiciozno najavila da će se ukinuti, smanjiti brojni nameti pogotovo neporezna davanja tzv. parafiskalni nameti. Ono što sam ja jedino primijetio da je jedna evidencija koja je bila vrlo jasna, čista na Ministarstvu financija prešla sa stranice Ministarstva financija prešlo u Ministarstvo gospodarstva gdje je vrlo teško više utvrditi koliki je ukupan obujam. Bio je 9 milijardi. Nakon toga što se dogodilo? Je li došlo do pada smanjenja tih nameta? Oni rastu. Naknada za obnovljive izvore energije podigla je za par stotina milijuna kuna. Sada bih očekivao možda i komentar. Uvest će se obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima nova članarina. Da li je to pad parafiskalnih nameta. Ono što je navedeno izostalo je upravo u toj domeni. Napori da se nešto od toga ukine, smanji poput naknada za uređenje, zaštitu voda, članarina ili spomenut ne znam naknade za radio frekvencijski spektar i sve to je bilo stojalo gdje? U dokumentu Vlade, Nacionalnom programu reformi za 2017. Podatak čitam ga rasterećenje za barem 20% od prekomjernih neporeznih davanja. Koliko se smanjilo? Ono koji je to iznos u 2017. koji se smanjio? Pustimo više riječi, najave, obećanja, godine reformi. Nama prolaze godine, još malo će biti dvije godine ove Vlade, a od reformi ništa. I to se vidi i na svim izvješćima o stanju konkurentnosti, na listi dooing biznisa smo pali za 8 mjesta sa 53 na 51 mjesto. Od zemalja u okruženju ispred nas Makedonija, Kosovo, Crna Gora, Srbija, Rumunjska, Mađarska. Gdje smo mi? Na začelju. Isto tako kad se gleda stagniramo i na izvješću o globalnoj konkurentnosti. Nedavno je Heritage Foundation po ekonomskim slobodama stavio na 92 mjesto. Ispred nas je čak i Ruanda. Što dobijamo zapravo od početka ono jedino što slušamo od ministrice to je najava privatizacije ključnih državnih tvrtki koje upravljaju ključnim dobrima će se to sve skupa pretvoriti u tajkunizaciju, privatizaciju a sve pod nazivom reforma. Izostanak ovakvih reformi na kraju šteti ne samo građanima, ne samo onima koji očekuju napredak, također šteti i državnom proračunu jel ovo punjenje koje je osigurano poreznom reformom ono ne može nadoknaditi izostanak strukturnih reformi i dugoročno biti će pitanje s čime ćemo mi plaćati sve ove obaveze? S čime će se platiti nabava aviona, s čime će se platiti bilo koja obaveza zdravstvenom, mirovinskom osiguranju ukoliko nema ključnih promjena? A koje su to ključne promjene koje su izašle iz resora ministrice? Izmjene i dopune Zakona o poticanju ulaganja, Zakona o strateškim investicijama, resorno nadležno za Zakon o šumama. Što se unutra jedna od najvećih reformi spominje? Golf, golf, golf koliko puta samo golf. Ako će golf promijeniti sliku u Hrvatskoj ajmo onda napraviti stotine golf igrališta pa će sigurno biti bolje svim našim građanima ili će da se poslužim malo i riječima potpredsjednice Vlade, netko trebati zapaliti svijeću. Bojim se da je ta svijeća već zapaljena u Slavoniji, Baranji, Srijemu, Lici, Banovini, Dalmatinskoj zagori. Pa ne možete ignorirati da gospodarske reforme, strukturne reforme nisu poduzete i da se to vidi na nama koji smo najslabiji. Možda u Zagrebu može vam proći ta priča pa se nešto vidi, ali Zagreb također stagnira. Nema više doseljavanja u Zagreb, nego preskače se i Zagreb, odlazi se u inozemstvo. Zapravo ja bi rekao kada pogledam sa pozicije Slavonije, potpredsjednice zapravo ta majica je bila crveni karton koji ste dobili, to je jedno upozorenje da treba nešto promijeniti. Najlakše bi bilo promijeniti vas, ali isto tako evo za ovo što je bilo u Agrokoru oko svih događanja, oko svih pitanja koja se postavljaju od toga tko su sve ne autor, autor ste reli vi ste, ali tko su koautori lexe, što su oni zaslužili svojim angažmanom. Vidim da se imena pojavljuju. Zašto ste branili Texo Management ako je nakon toga i premijer intervenirao pa je povjerenik Ramljak morao dati ostavku? Zašto je Privremeno vjerovničko vijeće ostalo cijelo ovo vrijeme i usvojilo nacrt nagodbe gdje vidimo već i otpore od Adrisa, Francka? Kome je išla isplata duga, jel ikada objavljeno? Znamo jedino kome će Agrokor kao takva pripasti i zato očekujte da ćete dobiti nagradu, sigurno će biti ovdje u Hrvatskoj makar jedna osoba koja će skinuti orden sa svojih prsa i zakačiti vama i reći hvala, to je bila strateška odluka, dobro ste učinili za Hrvatsku, pamtit će se ovaj pokušaj jer će se još jednom pokazati da je oporba, Most, SDP, Živi zid, HSS i svi ostali koji su podržali ovu inicijativu bila u pravu. A ako ostanete, ostat ćete radi trenutne kreirane većine kojoj je interes samo držanje vlasti bez prave namjere da se stvore stvarne strukturne reforme u hrvatskom društvu jel onda će oni koji vas podržavaju morati dignuti ruke od vas. Prepuštam kolegi Bulju.
Hvala lijepa. Sada će nastaviti poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Uvažena ministrice. Kolega Paneniću, umjesto majica radnica Belja možda je … možda je već dodijeljeno odličje od ruskog veleposlanika, ali nije ispalo onaj dio koji je nosio na prstima ministrici Dalić jer kako su prošli u ovome slučaju zaista ste možda zaboravili odličje ili će ga dodijeliti. Evo ja bih samo na početku kazao da u ovoj priči u kojoj ste spominjali, premijer je otišao zbog toga mi je i neozbiljno od njega, al bitna je tema, ali branio vas je, branio vas je mislim njemu to i nije toliko bitno, a i Poslovnik je napravljen na način da saborski zastupnici nemaju interesa kod klubova da repliciraju jer je to onemogućeno. Znači ovo je jedan monolog koji će trajati na ovaj način i pro forme će se odraditi ovaj dan, međutim ovdje treba govoriti o vrlo bitnim stvarima. Dal je moguće, evo kroz repliku sam pokušao kazati sada u ime kluba pitam, dal je moguće da ministrica Dalić nije znala da 10 milijardi kuna bjanko mjenica, znači mjenica bez pokrića koristi Agrokor? Bili ste ministrica, poznajte bankarski sustav, dobri ste bili s Todorićom i evo i bivši ministar se malo prije javio gospodin Šuker, da nitko nije znao da 10 milijardi kuna Agrokor koristi mjenica bez pokrića. I dopalo mene da ja dignem kaznenu prijavu zbog toga. Pa svi ste znali, gospođo Dalić vi ste znali za to. A vi znate da ste znali jel ste bili dio toga sustava, međutim niste smjeli ništa kazati. Zbog toga je bitno što je Most odradio ovaj prvi korak i što je ukazao. Da je bio prije 15 godina bilo koja grupacija da je ovo napravila, Agrokor ne bi napravio ovakav gospodarski kolaps. Vama je to smiješno. Jel vam smiješno da ja čovjek sa srednjom školom dižem kaznenu prijavu zbog toga što je 10 milijardi kuna bez pokrića koristio Agrokor i ugrozio monetarnu politiku, a vi ministrica bili? Naravno, vi se sada smijete, očekujem da ćemo biti nasmijani na kraju da neće … tribat zaštita kao što ste postupili u slučaju kada je bio nezapamćen slučaj samo oko pitanja o TE Peruća. Didovina vam je sačuvana, branili ste taj projekat, poslije je 67 znanstvenika potpisalo, ministarstvo je odbilo, znači službe su odbile taj štetni projekat koji ste vi gurali i potpredsjednica, suprug od potpredsjednice vaše Vlade. Ja zadnji put nisam nit pitao kolege kad je bilo o tome, ja nisam pitao uopće vas to pitanje, ja sam pitao premijera, ali očito ste vi premijerka i zaista ja se nadam da ova nametnuta tema o Istanbulskoj konvenciji, da zaista ovaj put ćete ostati smireni i da nećete reagirati na onaj način da neće trebati meni zaštita jer naravno ne zna se kako ćete reagirati. Kad govorimo o Agrokoru, pa da li je moguće da cijeli sustav koji je bio baziran na Agrokoru, koji je bio u biti sustav politički funkcionirao i bio je gazda svima, da li je moguće da je meni potpredsjednica Vlade, potpredsjednica Vlade za gospodarstvo, a njen suprug u sličnoj tvrtki u Ini u tvrtki u Ini gdje je država vlasnik, suvlasnik je u upravnim tijelima. To je moguće znate. A u slučaju, to je sukob interesa, a u slučaju Karamarka to nije bio sukob interesa bez obzira što je sam dokazivao da je Karamarko u sukobu interesa smatra da je ovo veći sukob interesa, međutim očito ovaj slučaj prolazi kroz prste. To je moj stav, ja sam i tada reagirao, a evo i sad s ove govornice govorim da je ekvatantan primjer sukoba interesa ovo što se događa znači u ovome slučaju. Šta će povjerenstvo odlučiti, politički ne politički, ali ja govorim ovdje i svoj stav [[Upadica Reiner: hvala.]] I još jedno na kraju, samo bih kazao … [[Govornik se ne razumije.]] očuvana, možete doć doli. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika, prije kluba zastupnika pardon, u ime predlagatelja poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Hvala lijepo podpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Gospođa Martina Dalić ministrica je gospodarstva, rada i poduzetništva RH i potpredsjednica Hrvatske Vlade koja je zadužena za cijelo hrvatsko gospodarstvo, za njegov razvoj, za unapređenje konkurentnosti, za instrumente i mjere gospodarske politike, za razvoj poduzetništva, za industrijsku politiku, za primjenu inovacija i novih tehnologija, za unapređenje industrije, za olakšavanje i poticanje ulaganja izvoza. Tako piše. Koji su njezini učinci? 0. gospodarski 0. na raznim ljestvicama Hot spota ili konkurentnosti, … [[Govornik se ne razumije.]] Umjesto da gospođa Dalić ubrzava i radi na ubrzavanju gospodarskog rasta, naravno jer je to temeljni postulat moderne države, gospodarski rast, smanjivanje stope nezaposlenosti, veća zaposlenost, u Hrvatskoj gospodarski rast usporava. Na indeksu prosjeka, kažem pazite, indeks prosjeka EUROSTAT podaci, između 28 zemalja u EU Hrvatska je na 3 mjestu, ali gle vraga, na trećem mjestu odozdo. Iza nas su samo još Bugarska i Rumunjska. To su sve rezultati rada i Ministarstva gospodarstva. Kao što rekoh, sve države teže da smanje nezaposlenost i povećaju zaposlenost, ali to gospođi Dalić ne polazi za rukom, osim u onom djelu gdje mladi ljudi odlaze u inozemstvo i tamo se zapošljavaju jer u Hrvatskoj novih radnih mjesta za njih nema. A o tome govore ponovo podaci EUROSTAT-a gdje je stopa zaposlenosti ljudi u rasponu od 15 do 64 godine, znači na koncu 2017. u Hrvatskoj se vrti oko 55,9% dakle manje od 56%, Rumunjska ima 61%, a u Estoniji koja ima 73% neću ni pričati. To je isto rezultat rada gospođe Dalić. I umjesto da gospođa Dalić, da rješava navedene probleme, ona se fokusira u proteklih godinu dana samo na jednu temu, Agrokor. Ona je uključena u to, donosi zakon, bavi se procesima i što se događa godinu dana nakon toga? Dame i gospodo mi smo na samom početku. Da vas podsjetim, premijer Plenković je prije više od godinu dana pozvao sve klubove zastupnika kod sebe sastanak 5 do 12, kao imam neki nacrt. I počinje mantra o geostrateškoj opasnosti od Rusa, slušajte me od Rusa, on i njegovi savjetnici. Što se dogodilo nakon godinu dana? Hej evo Rusa u Agrokoru. Godinu dana izgubljenog v remena za ono što se moglo napraviti isti dan, isti dan što su oni nuđali jer premijer Plenković kaže realna i globalna opasnost. Godinu dana kasnije isto što se radilo? Ništa. Što smo zaradili? Ništa, osim nekih koji su prošli kroz to vrijeme kroz Agrokor. Stotine konzultanata, kolega, bivših partnera, sadašnjih partnera, izvukli neke eure, kune, dolare, ovisi tko je odakle dolazio. Tko bi trebao za to odgovarati? Po zapovjednoj odgovornosti gospođa Martina Dalić. Zato tražimo njezinu smjenu. I zbog jedne druge stvari, što gospođa i kolegica Dalić zna, hanfa, imate jedna pojam koji se zove upućena osoba, a to je osoba koja ima pristup povlaštenim informacijama i koja radi u nekoj tvrtki il na neki drugi način obavlja zadatke koji joj omogućavaju pristup povlaštenim informacijama. I sad imate također jedan ovako hrvatski politički trash, premijer Plenković, uz Martinu Dalić pompozno najavljuje vraćanje Ine u hrvatske ruke. Ina je d.d. Tko je član uprave INA-e? Suprug koji prijavljuje nju kao upućenu osobu. A oni kažu što? Pa mi ne znamo za to. Ej, hanfa, institucije i još k tome tajni pregovori u Mađarskoj. Upućena osoba, hanfa, ali u Hrvatskoj naravno, pošto institucije naravno ne rade, od toga apsolutno nema ništa. I sve to, sve to su vam razlozi za opoziv ministrice gospodarstva Martine Dalić, a ovdje posebno apeliram i na članove HNS-a da o tome dobro razmisle. Hvala lijepo.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, izvolite.
Poštovani kolega Hajdaš-Dončić, jasno je i vidimo po tome da je premijer napustio sabornicu, da danas nije baš najbolje odradio ovaj posao obrane Martine Dalić. Znači sve one argumente koje sam ja iznio u svom govoru nije demantirao a što je još bolje, ne znam jeste li primijetili da je pohvalio moj govor kada je kolega Petrov replicirao, on je rekao niste mi baš uvjerljivi ovako kada vam PR agencije ne pripreme govore. Ja sam svoj govor sam pripremio, bio je jako dobro napisan, sa argumentima za opoziv Martine Dalić, sa njenom umiješanosti u aferu oko savjetničkih plaća a premijer je u svom govoru rekao da je eto to nekakva mala nepravilnost, ne znam ni koju je riječ upotrijebio. Jasno je da su uhvaćeni sa prstima u pekmezu ovaj put, da je zbog toga bio smijenjen Vladin povjerenik a da odgovornost za to ima Martina Dalić i da je ovaj proces kompromitiran. A premijer je otišao iz sabornice jer je ne uspijeva braniti.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hajdaš-Dončića.
Mislim da je gospodin Panenić to spomenuo i to u principu mislim nije dobro za samog premijera, o tome ja mogu samo reći svoj sud, ali to je moj vrlo subjektivan sud. Dakle on podcjenjuje Sabor, njemu je ovo tlaka, njemu je dosadno da dolazi u Sabor, mislim da kaže čovjek sam svojim riječima, dakle to nije dobro, oni su izabrani zastupnici nas, dakle nekog zastupamo ovdje. A ovo sve što ste vi analitički rekli, dali ste jedan kronološki prikaz što se događa sa Agrokorom u zadnjih godinu dana i 2 mjeseca, to je točno. I zato upravo zbog toga mi inzistiramo na tome, dakle to su dvije ključne odgovornosti. U procesu si i upućena si osoba.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Hajdaš-Dončić, ja ću replicirati na bazi činjenica, takva je naša i komunikacija u ovom Saboru. A javio sam se repliku zbog toga što ste spomenuli HANFA-u. Vi dobro znate kada je promijenjen Zakon o HANFA-i, kada je uprava pretvorena u upravno vijeće i kada je jedna velika samostalnost HANFA-e pretvorena u jednu malo birokratsko društvo. I što se događalo poslije toga sa faktoring društvima itd.. To su naprosto činjenice od kojih se ne može pobjeći. I to su činjenice koje su konstatirane u revidiranom financijskom izvješću. Ajmo razgovarati o tome, ne se nabacivati s nekim stvarima koje nisu ovako. Tako izmijenjeno Upravno vijeće HANFA-e je poništilo jednu vrlo bitnu odluku koju je bivša HANFA donijela u vrijeme dok sam ja bio ministar financija a tiče se Agrokora. Tek toliko da se neke stvari i činjenice znaju u ovom Saboru kada govorimo o nekim stvarima.
Odgovor poštovanog zastupnika Hajdaš-Dončića.
Nisam pričao o tome, dakle s vama se s ovim dijelom slažem, ja sam govorio o jednoj nakaradnoj situaciji, dakle kada netko najavljuje otkup ili renacionalizaciju nebitno INA-e a osoba koja … [[Govornik se ne razumije.]] je upravo povezana, dakle povezana, zajedno žive s osobom koja je član uprave INA-e. I nakon toga stiže vam priopćenje, provjerite u upravi INA-e da mi o tome nemamo pojma. Mi samo pričamo o tome, dakle to tako ne ide.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana potpredsjednice Vlade, poštovane kolegice i kolege. Kada sam se prvi put susreo sa Prijedlogom za pokretanje pitanja povjerenja potpredsjednice Vlade, ministrici gospodarstva, poduzetništva i obrta, gospođi Martini Dalić, izjavio sam tada da se radi o skromnom i neozbiljnom uratku, ne zbog toga što nije navedena u samom prijedlogu točno dužnost koju gospođa Dalić u Vladi obnaša, ne zbog nepoznavanja zemljopis i navođenja nepostojeće rijeke nego iz razloga što sam shvatio da nakon godinu dana provedbe Zakona o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima od sistemskog značaja oporba ne može se pomiriti sa činjenicom da je taj zakon doista predstavljao u tom trenutku a što i danas vidimo besprijekornu intervenciju Vlade RH u gospodarstvo od osamostaljenja do danas. Danas godinu dana nakon što je zakon donesen a čija je autorica kako je i sama rekla gospođa Dalić zaboravljamo da je to bilo vrijeme od prije godinu dana kada je Hrvatskoj prijetio slom Agrokora koji bi se poput tsunamija bio prelio na cjelokupno hrvatskog gospodarstvo i cjelokupan financijski sustav u RH. Mi zaboravljamo da je to kompanija najjača privatna kompanija u Hrvatskoj, koncern koji sadrži 70 tvrtki u čijem sustavu je zaposleno bilo 60 tisuća ljudi, od toga 30-ak tisuća u Hrvatskoj, da je ta tvrtka u tom trenutku bila blokirana, da je prijetila neisplata plaća, da su police bile prazne, da su dobavljači dostavljali samo kruh i mlijeko i da je doista prijetio slom Agrokora a jasno onda u tom smislu i preko 150 tisuća zaposlenika koji su u sustavu dobavljača same tvrtke. I da je to bio iznimno veliki problem koji je hrvatska Vlada trebala riješiti. Ja se sjećam da je to i bilo vrijeme kada su kolege iz oporbe osporavale zakon jer je u hrvatskom insolvencijskom pravu prema njihovim riječima bilo moguće to riješiti postojećim zakonima ili Stečajnim zakonom ili Zakonom o predstečajnoj nagodbi. Pa bih ja podsjetio danas godinu dana nakon donošenja zakona a imajući i određene analize koje govore kako se u Hrvatskoj rješavaju tvrtke temeljem Stečajnog zakona, kako one koje idu u predstečajnu nagodbu da u Stečajnom zakonu u kojemu se dobavljači skupno namiruju da je utvrđeno i to u naplatnim redovima, da je jedna analiza pokazala da u tom postupku se dobavljači namiruju 4%, da u drugom … [[Govornik se ne razumije.]] predstečajnoj nagodbi gdje se dobavljači namiruju proporcionalno i to na, neki od njih i na vrijeme od 20 godina, da je analiza pokazala kako je do sada svega 44% potraživanja dobavljača namireno kroz taj zakon kažem, a neki u dugoročnom razdoblju od 20 godina. Stoga vodeći računa o tome Vlada je uzela, Vlada se odredila na način da krene u donošenje novog zakona kojega između ostaloga i koji način rješavanja problema u velikim sistemskim tvrtkama predlaže i Europska komisija da za posebne slučajeve u državama članicama EU uzimaju se kao rješenja posebni zakoni koji će odgovoriti na daljnje izazove u određenom trenutku. I u tom trenutku Vlada je krenula u rješavanje krize u Agrokoru sa jednim legitimnim ciljem, a to je da spašavajući dužnika spasi hrvatsko gospodarstvo. I danas nakon godinu dana nakon što je načelno ta nagodba i dogovorena, usuglašena mi možemo reći da je ovaj zakon, Zakon o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima od sistemskog značaja omogućio da se kroz spašavanje dužnika, a to je kroz spašavanje Agrokora, kroz donošenje nagodbe spasi i hrvatsko gospodarstvo. I pri tome želim još posebno istaknuti kada sam govorio o Stečajnom zakonu gdje se dobavljači namiruju negdje oko 4% prema Stečajnom zakonu, prema predstečajnoj nagodbi negdje oko 44% da se u ovom Zakonu o izvanrednoj upravi, da su se dobavljači koji predstavljaju kralježnicu hrvatske poljoprivrede, da su se namirili od preko 55% do sada, a kroz nagodbu koja je dogovorena će to namirenje biti još i veće. Da je usuglašeno namirivanje graničnog duga. I ono što je posebno važno da će onaj dio koji neće biti namiren predstavljati njihov udio u vlasništvu buduće tvrtke. Prema tome, očekivao sam to moram reći da će oporba to uvažiti, da će se umjesto zahtjeva za opozivom ne čestitati potpredsjednici Vlade, ali barem će se reći da je ona kao autor tog zakona učinila to i doprinijela da se u prevažnom trenutku za Hrvatsku i za RH donese određeni zakon koji je omogućio daljnje funkcioniranje Agrokora, koji je omogućio zaposlenost u sustavu Agrokora, koji je omogućio funkcioniranje njegovih dobavljača, koji je omogućio najuspješniju turističku sezonu i koji je omogućio da danas vjerovnici, financijski vjerovnici Agrokora ne izgube sve ono što bi bili izgubili da nije bilo tog zakona, a da ne govorim kakav bi slučaj crpeći iskustvo iz drugih insolventnih zakona u Republici Hrvatskoj bili sve izgubili. Prema tome, to je bilo očekivati od oporbe a ne ovaj rekao sam skromni uradak. Kada se prebacuje potpredsjednici Vlade od strane MOST-a ili od strane oporbe da je ovaj zakon njezina manipulacija ja bih pozvao i rekao svojim kolegama zastupnicima da hrvatski zastupnici u Saboru imaju svoj integritet. I onog trenutka kada ovdje u Hrvatskom saboru Vlada predlaže zakon i kada ga Hrvatski sabor usvoji onda je to zakon kojega je usvojio Hrvatski sabor neovisno o tome tko je njegov predlagatelj i tko je i na koji način taj zakon pisao. Prema tome, nama saborskim zastupnicima ne možemo odricati odgovornost zbog toga što smo donijeli zakon koji nam se u jednom trenutku ne sviđa, a sami smo sudjelovali kao što je to MOST bio u njegovoj izradi i glasovali za njega. Ja osobno apsolutno podržavam taj zakon i danas na isti način kao što sam ga branio i onda kad je sam zakon donesen. I ono što je posebno važno što naše kolege iz oporbe žele istaknuti, što su isticali, a to je da će ovaj zakon realizirati, odnosno da će se sa ovim zakonom dodatno opteretiti državni proračun, da će njegova realizacija pasti na teret i na leđa poreznih obveznika ja bih vas podsjetio da od toga nema ništa. Da do sada državni proračun a niti porezni obveznici nisu imali nikakve štete, nisu izdvajana sredstva iz državnog proračuna i na teret obveznika, poreznih obveznika u RH već da sve što se događa, događa se u sustavu u kojemu su pored izvanredne uprave najodgovorniji vjerovnici temeljem ovog zakona upravljaju sa tvrtkom od koje potražuju svoja potraživanja. Prema tome i taj pokušaj obmane hrvatske javnosti kako će štetu od ovog zakona imati isključivo i samo porezni obveznik i to vam naime nije točno. Nikakva se šteta za državni proračun nije dogodila niti za porezne obveznike. Dapače ovaj zakon upravo stoga što je dobro koncipiran i dobro složen postat će dio europskog … [[Govornik se ne razumije.]] prava jer je Europska komisija predložila Europskom parlamentu da u popis zakona, insolvencijskih zakona u Europi upravo uvedu ovaj Zakon koji je kroz kratko vrijeme polučio uspjeh koji smo od njega i očekivali. Što se tiče ovog dijela koji se odnosi na pokretanje pitanja odgovornosti potpredsjednice Vlade u dijelu koji se odnosi na termo plinsku kombi elektranu, plinsku elektranu na akumulacijskom jezeru Peruča, želim tu biti do kraja precizan, na obali, kako to piše ovdje u samome očitovanju Vlade, ja bih se složio sa prijedlogom za opoziv potpredsjednice kada ona taj projekt, dok je on bio u sklopu strateških projekata RH nije sama tražila njenu realizaciju. Naime, već smo to čuli, a to piše u samome obrazloženju, da je taj projekt, mišljenje o tom projektu su dala resorna ministarstva sukladno Zakonu o strateškim investicijskim projektima, suglasila su se sa njegovim uvrštavanjem na listu strateških projekata i to Ministarstva i energetike i zaštite okoliša kojim je upravljao kolega Dobrović i Ministarstvo pravosuđa kojim je upravljao kolega Šprlje i Ministarstvo graditeljstva i Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo financija i Ministarstvo poljoprivrede, prema tome, resorna ministarstva koja su o tom projektu imala što reći suglasila su se da on krene u realizaciju da mu Vlada da potporu i da bude sastavni dio strateških investicijskih projekata. Da potpredsjednica Vlade nije po tome postupala, tražila bi se njena odgovornost, a da ne kažem da je taj projekt, ono što je najvažnije od svega, jedan od projekata koji je sastavni dio strategije prostornog uređenja u RH, kojega je jednoglasno, koju je strategiju jednoglasno sa 116 glasova za usvojio ovaj Sabor, pa iz, kažem, 22 od 37 potpisnika ovog prijedloga za pokretanje pitanja odgovornosti potpredsjednice Vlade. Prema tome, sve što je u tom postupku predsjednica Vlade učinila bilo je zakonito. Bilo je zakonito. Tražiti odgovornost od potpredsjednice Vlade zato što postupa u skladu sa Zakonom, u skladu sa strateškim dokumentima u RH, u skladu sa prostornim planom uređenja općine Hrvace, u skladu sa prostornim planom županije Splitsko-dalmatinske, bizarno je. Kažem, upravo obrnuto. Da nije postupala i zalagala se sukladno ovlastima ministrice gospodarstva i potpredsjednice Vlade bilo bi to, na taj način bilo moguće bi bilo tražiti pitanje pokretanja odgovornosti potpredsjednice Vlade. U tom smislu Klub HDZ-a, cijeneći sve ono što potpredsjednica Vlade radi, kad je u pitanju gospodarstvo, posebno kad su u pitanju ove točke koje su navedene u ovom prijedlogu za pokretanje pitanja odgovornosti, Klub HDZ-a će podržati potpredsjednicu Vlade. Hvala.
Hvala. Imamo, digao je povredu Poslovnika kolega Grmoja. Koja je točka i u čemu je pogriješeno?
Članak 238. Kolega Bačić je govorio o tome da zastupnici su ovdje ljudi s integritetom, a u upravo smo posljednjih dana slušali od njega da zastupnici ulaskom u određenu stranku gube dio suvereniteta, odnosno integritet. Ja bih zamolio gospodina Bačića da se dogovori sam sa sobom i da onda izlazi ovdje pred nas kao saborske zastupnike.
Kolega Grmoja, ja vam izričem opomenu jer ste zlorabili instituciju povrede Poslovnika. Slijedeći klub zastupnika je ona HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Ah, dobro, samo se treba javiti na vrijeme, jel. Baš nismo, ovaj… ... [[Upadica: ne čuje se.]] Gdje je pribilježeno? ... [[Upadica: ne čuje se.]] Kolegice i kolege, ajmo razjasniti stvari, kad već ne čitamo Poslovnik. Naravno, svaki puta se predlagatelj može javiti, ali se mora javiti. Ja zasad ne mogu čitati misli nikome, trudim se u tom smislu ali mi ne ide. Prema tome, morate se javiti i kad se javite naravno da ćete dobiti riječ. Evo, izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Agrokor više nije hrvatska već međunarodna kompanija i to je dobro za Hrvatsku. Tako je otprilike govorila gospođa Dalić neki dan. To je dobro za RH da se rješava takvih ključnih kompanija, kompanije koja drži četvrtinu prehrambene proizvodnje u RH, obrađuje oko 33 tisuće hektara itd. No, na početku ovog obraćanja koristiti ću se neospornim činjenicama kojima ću pokazati i dokazati da Martinu Dalić što prije treba smijeniti s mjesta potpredsjednice Vlade i ministrice gospodarstva, a upravo na tom mjestu se drže svi konci ekonomske politike. Ona je te konce pomrsila, ali daje ih u ruke onima koji ostvaruju svoje interese na štetu hrvatskog gospodarstva i naroda, bilo da je riječ o domaćim ili stranim centrima moći. Ovo nije samo glasanje o povjerenju. To je zapravo razotkrivanje svih radnji koje ukazuju na odgovornost potpredsjednice Vlade gospođe Martine Dalić, a koje su dovele do slučaja Agrokor, ali i svih daljnjih posljedica koje smo i danas svjedoci. Gospođa Dalić, a to je pokazala i posljednjim potezom u slučaju Agrokor, zbog kojih i tražimo njezinu smjenu, proteklih gotovo 20 godina u politici nije donijela ni jednu konkretnu mjeru pozitivnu, nego bahatos, a u posljednjem sadašnjem mandatu nepotizam, pogodovanje, sukob interesa, neopravdano omogućavanje bogaćenja svojih najbližih suradnika, neetičko i zakonski upitno svoje, ali i ponašanje svojih najbližih suradnika i odabranika. Gospođa Dalić u najmanju ruku mora otići zbog političke odgovornosti jer je Ante Ramljak, kojeg je ona postavila podnio ostavku na mjesto izvanrednog povjerenika u Agrokoru prije optužbi da je u sukobu interesa, poslije optužbi da je u sukobu interesa. Ako je gospodin Ramljak priznao krivnju, a najmanje zbog toga, to je morala učiniti i gospođa Dalić. Potpredsjednica Vlade Dalić se problemom Agrokora nije bavila na odgovoran način, upravo suprotno. Ona se često pokazala kao glavni krivac za nastale probleme, ona je od afere Agrokor jedan stvorila aferu Agrokor dva i to tajnih sastanaka, skrivanja informacija o stanju u Agrokoru i autoru posebnog zakona lex Agrokor kao i činjenica da je specijalni Zakon o Agrokoru pun rupa i nedorečenosti, te u da u najmanju ruku katastrofalnog sukoba interesa njezinog kadra gospodina Ramljaka koji je povezanim osobama napunio džepove milijunima kuna od novih kreditora i posebno od radnika i dobavljača Agrokora. Dakle, nedvojbeno je dokazana i dokazano Martina Dalić je kao što je i sama rekla napisala zakon „o spasu Agrokora“ po mjeri te tvrtke i kako bi omogućila bogaćenje banaka, nekolicine konzultanata i drugih izabranika, a sve tako što je svojim političkim utjecajem omogućavala njegovo neetično, a možda i kriminalno ponašanje koje tek treba dokazati. I nažalost, to je tek vrh ledenog brijega pa je zbog toga, zbog samo nekih od tih spomenutih dijelova već davno trebala podnijeti ostavku. U širem kontekstu to je itekako važno za sagledavanje cijele situacije i zato je nužna njena smjena jer isti obrazac ponašanja kakav je pokazala u slučaju Agrokor pokazala je u slučaju INA-e te daljnjim upitnim okrupnjavanjem bankarskog sustava. Nakon što je prešutnim odobravanjem i nečinjenjem kao potpredsjednica Vlade zadužene za cjelokupno gospodarstvo i financije, veliki dio hrvatskog energetskog i bankarskog sektora je prepustila Mađarima jer mađarski manjinski vlasnici u INA-i rade što god žele, uništavaju ono preostalo vrijedno, zatvaraju rafineriju i pripremaju se za nedopustiv izvoz domaće nafte i plina, slučaj Agrokor je prepušten i najvažniji dio hrvatske poljoprivredne proizvodnje u strane posebno vjerojatno ruske ruke i sve to na štetu hrvatskih građana, sela i poduzetnika. Podsjetit ću gospođa Dalić je ona ista osoba koja želi prodati HEP i kao tako otkupiti INA-u. Time jedinu preostalu hrvatsku zlatnu koku HEP, zapravo želi prepustiti u strane ruke, najvjerojatnije opet Mađarima ili Rusima. Na svaki problem u gospodarstvu bilo da je riječ o Petrokemiji, Đuri Đakoviću, brodogradnji ona mantrom odgovara nađite strateškog partnera. Kada vidimo danas rezultate tih strateških partnerstava, vidimo da smo od '93. pa dalje … najskuplje telefonske impulse tarife, najviše kamatne stope na kredite, najskuplje lijekove itd. Ne mogu stići u ovih pet minuta iznijet sve poslije u pojedinačnoj raspravi, ali mislim činjenica je pobjegao premijer i da ne želi više braniti svoju potpredsjednicu govori dovoljno.
Hvala. Imamo tri replike, prva je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani kolega Lovrinović. Naravno da mi nemamo ništa protiv međunarodnih kompanija, posebno onih koji žele ulagati u Hrvatsku. Ali što je ovdje slučaj i ovo što je govorila potpredsjednica Vlade Martina Dalić? Koliko novca smo kroz poticaj, kroz kredite HBOR-a, kroz raznorazna pogodovanja Agrokoru i Ivici Todoriću u proteklih dvadesetak godina utukli u taj koncern da bi on sada uz pomoć Martine Dalić i klike oko nje posao međunarodna kompanija? To je pravo pitanje. Koliko smo državnog novca, novca poreznih obveznika utukli u Agrokor i onda ga izručili Rusima? I ne znam koliko su pohvatali uopće i mediji i novinari? Kolega Bulj je rekao vrhunsku stvar, umjesto ove majice koju ste dobili od radnica Belja, najbolje bi bilo da vam Azimov da pola svoga ordenja. To bi bilo najbolje.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Poštovani kolega Grmoja. Naravno da nitko ovdje nije protiv međunarodnih kompanija. Hrvatska se ne smije ograđivati žicom, ali nisam na to ni mislio. Ono što sam pitao premijera zašto ste zadužili Agrokor tijekom izvanredne uprave za 8 milijardi kuna ako ste dobavljače isplatili 3 milijarde, ako ste konzultante platili pola milijarde, ako na računu ima milijardu 200, a gdje su preostale 3 milijarde kuna? Gdje su pare? Vidite kako se potpredsjednica smije, boli nju briga. Neka drugi brinu kako će se to riješiti jel tako. Ali dobro je da se dobro osjeća i ovako veselo u Hrvatskom saboru. Dosta je ovih muljaža o kojima ste spominjali već 20 godina oko svega toga, hrvatski građani moraju shvatiti da otvore oči. Što prije otvore oči prije ćemo izić iz ove krize.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Lovrinović, možete mi kao profesor ekonomije reći čija je tvrtka odnosno tko su vlasnici tvrtke čiji su dugovi daleko premašili vrijednost temeljnog kapitala? Jesu to vlasnici, imaginarni vlasnici koje bi htio pojedini saborski zastupnik ili su to stvarni vjerovnici tvrtke koji potražuju svoja potraživanja prema dužniku, prema tvrci koja je išla u stečaj? Pa evo to vas molim da mi kažete ili vlasnici te tvrtke mogu biti oni koji bi mi htjeli ili oni koji su stvarni vjerovnici i potražuju svoja sredstva koja su u tu tvrtku uložila?
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega zastupniče Bačić. Naravno da vjerovnik traži svoj novac, tek će se pokazati koliko je procjena vrijednosti Agrokora točna. To će vjerojatno pokazati sudski postupci koji će se voditi s jedne strane kako je vrednovana imovina, a s druge strane obveze su takve kakve jesu. Ali vrednovanje imovine će biti … Ali pitam ja vas, te iste ruske banke su prije lex Agrokora isto to nudile, taj aranžman bi bio jeftiniji, ne bi trebalo 8 milijardi kuna. Zašto ste se uvlačili u sve te probleme kada su te iste banke nudile likvidnosne kredite u to vrijeme? međutim, očito su bile druge igre u pitanju geopolitičke, geostrateške, a ono što je najgore, koncern Agrokor i poljoprivredna proizvodnja nije sačuvao iz sve je razrušeno što se tiče odnosa OPG-a i sustava Agrokor, to je pravo pitanje.
Zadnja replika poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa ja samo želim ovdje reći, malo se provlači već polako i u javnosti taj neki međunarodni aspekt sada koji je Agrokor dobio a zapravo de facto on je imao cijelo vrijeme jer prema definiciji, međunarodna korporacija je ona koja proizvodi robu i pruža usluge u više od jedne države, to Agrokor već dugi niz godina radi a prema drugoj je svaka korporacija ili poduzeće čije se sjedište nalazi u jednoj a pogoni i druge razne jedinice u drugoj pa čak to toj ni nije, ovdje riječ da su vlasnici i vlasnik će biti objedinjeni oko tvrtke koja neće biti u Hrvatskoj ali Agrokor ostaje hrvatska tvrtka sa sjedištem u Hrvatskoj. Dakle malo da razjasnimo taj dio oko toga da li je Agrokor sad odjedanput postao međunarodan, nije, on je to bio i prije. A što se tiče on je i dalje hrvatska tvrtka jedino su vlasnici ti koji nije ovim zakonom su predviđeni to su vjerovnici koje je netko drugi odabrao su postali vlasnici koji jesu de facto u stranci i to je ono što je ali to je nažalost takva situacija gdje smo ovdje danas i s tim … [[Govornik se ne razumije.]] gdje jesu zbog toga. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Hvala. Uvaženi kolega Čuraj, koji je strateški interes hrvatske države glede poljoprivredne proizvodnje u Agrokoru? To je Slavonija i Baranja, to su pikovi. Ideja mora biti strateški interes i u tome da pikovi da su povezani sa OPG-ima kojih je na tisuće, da plasiraju preko Konzuma njihove proizvode. Od toga da dakle, taj koncept nije ostvaren, toga nema u ovoj nagodbi, toga strateškog plana gospođe Dalić nema tu. Dakle, o OPG-ima, maloj poljoprivrednoj proizvodnji nitko ne brine. Pa tko će se drugi brinuti nego ministrica gospodarstva i potpredsjednica Vlade? Nemojmo se čuditi zašto ljudi bježe iz Slavonije i Baranje, zašto su je napustili, zašto? Jer su se samo štitili interesi velikih kombinata, nekoliko velikih gazda a sve ostalo je prepušteno sebi i da odlazi u inozemstvo, to je ta prava priča.
Hvala. Slijedeći kluba zastupnika je onaj HDS-a, HSLS-a, HDSSB-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovana potpredsjednice ministrice, kolegice i kolege. U principu vrlo je teško govoriti o zahtjevu za opoziv potpredsjednice i ministrice gospođe Dalić jer to uopće nije ozbiljan dokument. Nisam siguran da je to slučajno ispalo diletantski nego jednostavno u izjavama koje su predlagatelji opoziva davali u ovom vremenu otkako je zahtjev predan, bilo je vidljivo da uopće nije cilj opoziv, da uopće nije cilj ozbiljno o tome razgovarati nego da ajmo napraviti još jedan dan teatra u Hrvatskom saboru, ajmo još jedan dan potrošiti vrijeme, potrošiti novac hrvatskih građana da se malo gledamo u kameri, da malo samozaljubljeno promatramo sami sebe. Odgovor Vlade na taj neozbiljni uradak koji je dat za opoziv je vrlo ozbiljan iz tog razloga naravno ali i iz nekih drugih razloga o kojima ću reći par rečenica. Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a naravno ne prihvaća zahtjev onih koji predlažu opoziv i apsolutno potpredsjednica i ministrica ima našu potporu. Mene čudi MOST, evo stvarno me čudi. Nakon 10. travnja ove godine mene čudi MOST. Bilo bi vrlo ozbiljno i odgovorno da su predstavnici MOST-a koji su glasali za zakon o kojem govorimo danas ovdje opet, da ste rekli ok, izgleda da smo ipak napravili dobar posao, sudjelovali smo u tom poslu, digli smo ruku za taj zakon, spasit će se deseci tisuća radnih mjesta, spasit će se OPG-i o kojima ovdje ima puno govora, spasit će se hrvatski domaći proizvođači koji kažu da je ovaj zakon i postupak u redu i da se firme spašavaju. To bi bio pravi potez jedne konstruktivne oporbe, to bi bila jedna odgovornost u svakom slučaju i to bi bilo uzimanje pozitivnih poena u principu zato što se je u nekom vremenu otkad je netko bio u nekoj drugoj situaciji, poziciji, donio takav zakon. Nažalost nismo to doživjeli i opet smo svjedoci jedne destrukcije, jednog unošenja nereda, stvaranje jedne loše slike, jedne loše klime kao da nam već i samo po sebi sve skupa nije loše. Slušamo ovdje optužbe od '90-te pa na ovamo oko Agrokora. Rekao sam to već u nekim prijašnjim raspravama. Nema Vlade od '90-tih godina pa do Vlade koju vodi premijer Plenković, koja nije sudjelovala na neki način da li u stvaranju ili da li očuvanju Agrokora, svaka na svoj način. možda su bile i dobre namjere, možda je bio strah od gubljenja radnih mjesta, od rušenja gospodarstva Hrvatske. Bilo što bilo, jednostavno to je bilo tako. Donošeni su i raznorazni zakoni i raznorazne odluke, dotacije raznorazne novčane, poticaji, ne znam što sve ne ali to je sve bilo tako kako je bilo, to j prošlo. Danas optuživati Vladu ovdašnju, sadašnju na čelu sa premijerom Plenkovićem da je ona taj koja kriva za Agrokor, stvarno u najmanju ruku nije korektno, nije fer i nije pošteno. Činjenica jest da se je na premijera Plenkovića i ovu Vladu srušilo sve ono što je niz godina gurano pod tepih i za što je svatko koji je koliko toliko pratio scenu u Hrvatskoj znajući da će se jednog dana dogoditi. Svi smo mi bili svjesni da je Agrokor jedan veliki balon i da će on kad-tad u nekom trenutku puknuti i da će nastat problem. Program koji je napravljen, zakon koji je donesen je očigledno bio dobar. Vlasnici, pa nije ova Vlada ili potpredsjednica Dalić ili premijer Plenković odredio vlasničku strukturu. Vlasnička struktura je određivana svih ovih godina. Vlasničku strukturu je odredio bivši vlasnik. On je zaduživao firmu, on je zaduživao Agrokor i samim time ljudi koji su i institucije koje su davale novce ili su bili dobavljači postali su u tom postotku suvlasnici Agrokora. Ali mi smo se odredili za kapitalistički sustav ili nismo. Kao država jesmo, službeno zvanično, to je činjenica i dok je to tako vlasništvo je vlasništvo. Vlasništvo je vlasništvo. Mene danas isključivo prvenstveno interesira da ljudi rade, da dobiju redovnu plaću, da dobiju veću plaću, da plaće rastu, da OPG-i imaju plaćene svoje proizvode, da opskrbljuju i dalje trgovine koje su u sustavu Agrokora da domaći proizvođači mogu i dalje proizvodit i opskrbljivati taj sustav, da se možda u krajnjem slučaju pojave neke mogućnosti nekog jačeg izvoznog kapaciteta i potencijala i da se hrvatsko gospodarstvo razvija. Pa ja ne vjerujem da netko ozbiljno misli u Hrvatskoj državi, u Hrvatskom saboru da bi bilo dobro da je Agrokor otišao u stečaj. Pa sjetimo se desetaka i desetaka stečajeva koji su bili u Hrvatskoj. Imamo li primjera da je to tako savršeno i bajno završilo? Ja se ne sjećam takvih primjera. Netko mi neki dan komentira primjer Peveca, da, da, samo ne možemo usporedit veličinom Pevec i Agrokor, a s druge strane i Pevec je spašen u stečaju na način da su vjerovnici ušli u suvlasničku strukturu jednim djelom i da su i dalje nastavili opskrbljivati taj trgovački lanac. To je bilo tako, isto rečeno i napravljen i zato danas ovdje govoriti o tome da treba smijeniti, opozvati potpredsjednicu Vlade zato što je Agrokor evidentno spašen, zato što se točno u godinu dana kako je zakon predviđao uspjelo doći do one točke kada počinju, da tako kažem formalne stvari se događat, kada počinje se potpisivati ugovore, kada je načelni sporazum postignut, u najmanju ruku je nekorektno i nepošteno i prema Vladi i prema onima koji su u tome sudjelovali. Da li je bilo nebuloza, da li je bilo nemorala, da li je bilo prevelikih izdvajanja za neke usluge? Ja osobno to ne mogu tvrditi. Ne znam kakve su cijene takvih usluga na svjetskom tržištu. Morali bi to provjerit. U svakom slučaju bombastično zvone ti veliki iznosi, oni su veliki definitivno, ali ja ne znam kakvi su oni na tržištu za takve usluge. Hoćemo to malo provjerit isto? Da li je netko s nekim bio povezan, da li je netko negdje radio, neka to istraže oni koji trebaju istražit. Neka se za to sankcionira, ali danas ovdje nakon ovog procesa i dalje nastaviti govoriti istu stvar, nije u redu. Ja sam očekivao, evo, maloprije je kolega Panenić isto govorio, ja sam očekivao da će se dodati u ovom zahtjevu za opoziv potpredsjednice i ministrice Dalić razlog, zato što su poskupile banane možda u Konzumu recimo, meni bi to bio opravdan razlog da se traži, da se u tom zahtjevu također stavi i to kao razlog pa da se ide u opoziv ministrice i potpredsjednice Dalić. Pa vi ste govorili o tome, nisam govorio ja. To je bilo vaše, kolega Grmoja, ne morate vi sad meni ovdje dobacivat, nisam ja spominjao banane, nego naš kolega, vaš stranački kolega Panenić, o tome govorimo. Tad je bilo govora o poskupljenju, mene je to ozbiljno isto zabrinuo. Ja sam očekivao da bi to moglo biti u vašem zahtjevu za opoziv. To bi bilo puno ozbiljnije, nego ono što ste napisali, vjerujte mi, to bi bilo puno ozbiljnije nego ono što ste napisali. U svakom slučaju, poštovana potpredsjednice i ministrice naš klub vas podržava. Hvala lijepa.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam podpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. U ime predlagatelja u ovih 5 minuta osvrnut ću se na nešto što je i formalno i sadržajno vrlo sporno, a za što je izravno odgovorna ministrica potpredsjednica Vlade Martina Dalić, ali i sam Andrej Plenković kao premijer, odnosno kao predsjednik Vlade. Naime, svi znamo, hrvatskoj je javnosti 5. listopada 2017. godine prezentirano ovo izvješće, lijepo upakirano od strane gospodina Ramljaka. Izvješće je napravila tvrtka Price waterhouse coopers Hrvatska, gospodin Ramljak je ako se dobro sjećam negdje 2. svibnja 2017. godine s njima potpisao dogovor da će se napraviti zakonita revizija firme, zaključno sa danom 31.12.2016. godine, dakle govorimo o reviziji koja je naručena 2017. za 2016. godinu. Međutim, sjetimo se revizije prije toga, Baker Tilly ta više neće raditi u Hrvatskoj jer je krivotvorila izvješće za Agrokor, očito im je Todorić davao nekakav mito da piše ono što njemu odgovara, međutim i ova revizija Price waterhouse coopersa nije nesporna, odnosno ona je sporna. Pa evo jedan dokument. Konkretno taj dokument je naručen od odvjetničkog ureda Olujić Željko, Pezić Iva i Olujić Fran. Vjerojatno znate, to su odvjetnici obitelji Todorić. U ovome dokumentu je izvješće dakle Sigma Business Consultinga, još jedne rekao bih revizorske kuće koja je prošla malo kroz sve ono što je gospodin Ramljak prezentirao. I našla je niz spornih stvari i niz je tu ograda pa su se tako revizori ogradili od zaliha na dan 31.12. Odbili su potvrditi manjinske interese, potraživanja po zajmovima, dugoročnih obaveza, akumulirani gubitak, bilješke i cijeli je niz tu stvari koje su oni odbili potvrditi. A zašto to govorim? Zato što mi danas godinu dana nakon što je izglasan lex Agrokor, odnosno što je stupio na snagu i kad imamo već nekakav nacrt nagodbe ne znamo zapravo pravu bilancu Agrokora. Ova bilanca koju je gospodin Ramljak ovdje prezentirao je lažna bilanca i gospodin Ivica Todorić i njegova obitelj će rušiti tu bilancu i rušit će sve ovo što se događa. I vidite već su počeli preko odvjetničkog ureda oni su već uložili sredstva da se napravi analiza revizije … [[Govornik se ne razumije.]] Gospodin Ramljak je kao povjerenik i odgovorna osoba i sada gospodin Fabris Peruško je odgovoran za odgovoran za stanje u tvrtki. On je angažirao PVC, preuzeo je izvješće, platio je izvješće. On je odgovoran za utvrđivanje stanja zaliha i za utvrđivanje dugovanja vjerovnicima. Također gospodin Ramljak je plaćao savjetnike i to masno, skupo i dugo, pa među ostalim i sam svoju firmu koju nije trebao uzeti makar i zadnja na svijetu jer se radi o sukobu interesa. Dakle, definitivno je imao tko od savjetnika više nego što imaju Amerika, Putin i Trump zajedno. Imao je, imao je kadar da se utvrdi vrijednost zaliha i duga međutim to nije napravljeno do današnjeg dana, a moralo je biti napravljeno. I na toj kuli od karata, na krivotvorenom izvješću se radi ovaj nacrt. I Todorić će ga sporiti. I to je prijetnja za vas koji ste to izglasali, koji ste Vlada, a i za sve nas jer i Hrvatska država će tu podmetnuti leđa. Možemo tu govoriti i o kaznenom dijelu iz članka 246. nesavjesno poslovanje ili ovjera dokumenta neispravnog sadržaja iz članka 281. odgovornost snosi tko? Gospodin Ramljak i Peruško, ali i oni koji su trebali nadzirati njegov rad, a to je kolegice i kolege Vlada RH, ovdje prisutna ako se ne varam ministrica Dalić, gospodin Andrej Plenković čiji je potpis na ovim dokumentima lex Agrokoru i svim onim pismima, sudu i što se već nije radilo. Ako je Todorić već jednom platio privatnu reviziju da krivotvori dokumente … [[Govornik se ne razumije.]] nije nemoguće pogotovo pošto je kompleksan posao koji ne može svatko obavljati, pošto je posao kompleksniji uvijek negdje lakše pogriješite nije nemoguće i da … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatska bude izbačena iz svoje svjetske mreže zbog krivotvorenja, ali ovaj puta od strane gospodina Ramljaka. Pa ja sam tako, ja bih tako pozvao Ministarstvo financija da od nekoliko tisuća ako se ne varam svojih poreznih spektara pošalje ekipu stotinjak, dvjesto inspektora u Agrokor da pročešlja malo firmu i da imamo pravo realno stanje nečemu čemu valjda možemo vjerovati, mada i Porezna uprava ima svoje grijehe. To je samo jedan mali presjek kroz ova izvješća. Ja sam poslao zastupničko pitanje baš jučer ministrici Dalić da se očituje o ovom apokrifnom izvješću. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Sinčić. Vi ste rekli da se ovih dana hvali Vlada kako porezni obveznici neće ništa platiti ni kune vezano za Agrokor, a spomenuli ste da će sigurno uslijediti tužbe i obitelji Todorić i privatnih kreditora itd. Ne znamo što će sve na kraju biti. Pa zašto se širi ovakva, zašto se onda manipulira na taj način da se ljudima govori da neće građani ništa platiti, a onda u suštini bit će nešto drugo, odnosno zašto premijer i HDZ-ova koalicija ovako žestoko brane potpredsjednicu Vlade koja ne samo da je destruktivna za Agrokor nego čitavu hrvatsku ekonomiju sa svojim modelom ekonomske politike ne njenim već tko ih provodi.
Odgovor poštovanog zastupnika Vilibora Sinčića.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Lovrinović vi ste ovdje postavili niz jako zanimljivih pitanja na koja ja ovdje ne mogu dati odgovor, niti ne stignem jer su nam reducirali Poslovnik pa imam svega jednu minutu. Na ta pitanja je trebalo odgovoriti povjerenstvo, Istražno povjerenstvo za Agrokor. Trebalo je predočiti javno sve dokumente, javno ispitati svjedoke jer i hrvatska javnost ima vrlo nismo povjerenje u hrvatske institucije zato je trebalo napraviti javnu istragu i sve zapravo u direktnom prijenosu predstaviti. Ovako imamo cijeli niz manipulacija koji se mogao dogoditi i koji se događa. Na kraju će sudovi na žalost reći svoje što sudovi u Hrvatskoj, što sudovi vani. Evo ja bih samo podsjetio zašto se ovih dana prisiljava Agrokorove direktore da knjiže jamstva, odnosno da knjiže zatezne kamate nastojeći firme prikazati što većim gubitašima u ovom procesu pretvaranja, odnosno osnivanja zrcalnih firmi na jedne sve loše, na druge sve dobro. Zašto su neki već dali otkaz u tom procesu? Jel' se oni boje možda kaznenoga progona. Recimo … [[Govornik se ne razumije.]] Fabis Peruško je odgovorio, izbjegao odgovoriti na ta pitanja.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani kolega, zapravo je nevjerojatno da vi unaprijed sada prejudicirate da je gospodin Ramljak koji je tada ovlašten od suda radio nezakonite radnje. I sve ono što je radio i kontrolirao i angažirao sve te ljude u tako kratkom roku da pročešljaju kompletnu dokumentaciju, dakle nekoliko godina, tri godine unatrag da su ti izvještaji krivotvoreni, netočni. A sve ono što do tada je, dakle zatekao je sami ste rekli već tada bilo krivotvoreno i nevjerodostojno pa onda dajmo recimo istinu, ne možemo tako razgovarati. U što onda javnost može vjerovati. Ja vjerujem da je ova uprava sa povjerenikom radila kako treba.
Odgovor poštovanog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice, mene prije svega zanima istina, kakva god ta istina bila. Evo, imam ovdje iz medija. ... [[Govornik se ne razumije.]] više neće poslovati u Hrvatskoj. Hoće li investitori tužiti tvrtku koja je radila ranija revizorska izvješća za Agrokor? Govorio sam s ove govornice više puta kako gospodinu Ivici Todoriću nije apsolutno ništa za vjerovati i sigurno je kršio cijeli niz zakona. To što mu nitko nije stao na kraj, niti jedna institucija 20-30 godina, to je priča za sebe koju ovdje ne stignem ispričati. Do istine će se vjerojatno doći, ako ne u procesu restrukturiranja, preko lex-Agrokor, doći će se na sudovima. Ovo su veliki novci i svi argumenti iz svih topova će se pucati da se do istine dođe. Ako je izvješće ... [[Govornik se ne razumije.]] također nevjerodostojno i krivotvoreno, to je rekla struka prije svega, koju ja ovdje citiram. To će se tamo sigurno i pokazati i to neće biti dobro za sve nas. Prema tome, gradimo nagodbu na istini, ne na manipulacijama.
Hvala. Slijedeći je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Branimir Buljac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Vlade, Sabora, ispričavam se. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gosti. Priča oko Agrokora počela je 2006. godine. Znači, prije 12 godina, kada je gazda počeo namještati bilance kako bi se mogao čim više zaduživati, odnosno kako bi mogao umjetno održavati cijenu vlastitih dionica. Već 2009. godine utvrđeno je revizorskim izvješćem da Agrokor koristi pogrešnu metodologiju izračuna, kratko rečeno mulja s računovodstvom. Podnesena je čak i prijava, ali ona nije urodila plodom. Kako nije došlo do reakcije odgovornih tijela, gazda se raspištoljio pa je nastavio s još većom ekspanzijom nezakonitosti koja se ogledala u uvođenju bonova kao sredstava plaćanja, mjenica, utajom poreza kroz loš sustav transfernih cijela, sve do manje-više otvorenog pranja novca u suradnji sa mutnim tipovima u RH i izvan njezinih granica. Sve su to pratili sve veći troškovi obitelji koja je izvukla iz tvrtke 1,5 milijardu kuna za život na visokoj nozi. U trenucima dok su isti radnici te tvrtke radili za minimalac, što već samo po sebi pokazuje duboki nemoral uprave Agrokora. Trošilo se po 200 tisuća eura, barem prema podacima koje je objavio DORH za odijela Brijuni, kupovali su se dvorci, kupovali su se otoci, sve je to znala naša Vlada, odnosno naše vlade, sve je to znala Porezna uprava, ali nije prstom maknula da bi provjerila kakvo je stanje u tvrtci. Ne samo da nije provjerila, ne samo da nije reagirala, iako je bilo vrlo lako zbrojiti 2 i 2, nego su te vlade i ova Vlada o kojoj danas raspravljamo, praktički do zadnjega dana podržavale gazdu u činjenju nezakonitosti. Davali su mu subvencije i kredite preko državnih banaka, preko posrnule Jadranske banke koja se nalazi na samom pragu stečaju koju nadzire Vlada u čijem se nadzornom odboru nalazi ministar Marić i gospođa Perić, dali su 2 puta kredit pod izrazito lošim uvjetima i to u iznosu većem od temeljnog kapitala banka, što je protuzakonito, sve uz pomoć svoje marionete gospođe iz Državne agencije za sanaciju banaka i štednih uloga koja tamo već godinu i pol dana potpuno nezakonito upravlja državnom tvrtkom. Davali su se krediti preko HBOR-a što je direktna odgovornost potpredsjednice Dalić o čijoj smjeni danas govorimo. Ona je npr. još o Božiću 2016. godine, znači neposredno prije kreditnoga sloma Agrokora i izbijanja same krize, sudjelovala u davanju kredita tzv. Božićnog kredita u iznosu 287 milijuna kuna za koji je dobila garanciju da protuvrijednost imaju nekretnine PIK Vrbovca iako je svima jasno da nekretnine PIK Vrbovca, makar ih nikad nismo vidjeli ne mogu vrijediti toliko jer ni jedne nekretnine u RH ne vrijede toliko, a to se najbolje vidi upravo sada kada je potrebno naplatiti vjerovnike i dobavljače da u stvari Agrokor nema vrijednu imovinu. To se sve moglo provjeriti, to se sve moglo znati. Vlada je oštetila proračun za stotine i stotine milijuna i milijarde napravio štetu, oni kažu, mi smo potpuno nevini, dajte nam i dalje povjerenje da činimo to što smo činili. I to me podsjeća na ono, onu izreku, koja kaže, kada čovjek ubije drugog čovjeka onda se njime bavi policija. A kad čovjek ubije milijune, onda se njime bavi statistika. Tako isto otprilike funkcionira pravda i pravosuđe u RH. I sad pazite, znači situacija eskalira 12 g. da bi odjednom Vlada to saznala preko noći. Oni su to saznali dakle, sa utorka na srijedu, da u Agrokoru nešto ne valja, prije toga nisu znali, to im je najednom palo ko padobranac s neba, sada su oni to saznali i odmah idu održavati sastanke u Vladi, neki kažu da su bili u noći, sasvim svejedno, jesu li bili u noći, ujutro, itd., ali izvjesno je da je gospođa Dalić sudjelovala na tim sastancima. I onda se sklapa roll up kredit za koji nikada nije raspisan javni poziv, ako je, ja vas molim da mi pokažete i na tom roll up kreditu se pojavljuju lešinarski fondovi koji su danas ušli u vlasništvo 20% Agrokora, 20% Agrokora za jedan kredit na koji su oni već sami po sebi zaradili ogromna sredstava. Doduše sada je jedan dio Agrokora izručen i Rusima, pa se Vlada trese, možda preživi sutra, možda ne, ali u svakom slučaju, izgubila je svaki legitimitet, s obzirom na to da vidimo da više nema parlamentarne većine. Barem ne stvarno. I tako je Vlada, eto, konačno uspjela u onome što nije uspio niti Josip Broz Tito, naime, provela je sporazum iz Jalte iz 1945. g. u kojemu piše da se Hrvatska mora podijeliti pola Rusima, pola Amerikancima, a Hrvatima ništa. Eto, pa vam ja čestitam, da ste konačno izvršili barem tu zadaću kada niste uspjeli ovu koja vam je dana. Također važno je naglasiti, slučaj Alex Partners i Texo Management, tu je počinjen klasični slučaj korupcije, klasika. Bilo gdje u svijetu osim naravno u Hrvatskoj. Čak i potpuni … [[Govornik se ne razumije.]] u pravnim stvarima zna da je počinjen u najmanju ruku prekršaj, u najmanju ruku. A gospodin Ramljak nije ni prekršajno odgovarao, jer on je radio u izvanrednoj upravi i istovremeno bio zaposlenik Texo Management, s kojim je potpisao ugovor o savjetovanju za 100 milijuna kuna, pardon za 100 tisuće kuna, ukupno je izvučeno 100 milijuna sa svim tim savjetnicima, što je klasični sukob interesa. Znate li za koliko je on radio u Texo Management prije nego je postao izvanredni povjerenik? Za 4200 kn. Znači kakve reference ima čovjek koji radi za 4200 kuna, da sada odjednom treba dobivati 100000 kuna tjedno ili 250000 mislim da je 250000 kuna tjedno. Na tom istom odboru na kojom su navodno potpredsjednica Dalić i Ramljak briljirali, samo par dana nakon toga, gospodin Ramljak podnosi ostavku. Pa zašto ako je tako uspješan? Zašto je podnio ostavku, briljantan čovjek, nema smisla, to je jedno s drugim u kontradiktornosti, barem meni. Općenito, zašto nitko nije kaznjen, nikada? Zašto je uprava puštena iz pritvora. Tko je dozvolio gospodinu Todoriću da ode u London i da nam se sada svima smije u lice? Zbog čega je Vlada dala 5 milijuna kuna glavnom državnom odvjetniku i na šta su potrošena ta sredstva? Zbog čega blokirate dolazak glavnog državnog odvjetnika u Hrvatski sabor, zbog čega blokirate njegov izbor? Ovdje dolaze svakakva izvješća, pazite dolazi izvješća HERA, HANFA, HINA, državni pravobranitelji, ovi, oni za djecu, za invalidnost, za žene, a ne dolazi glavni državni odvjetnik koji je stup državne vlasti. I to nije došao od 2015. g. Što skrivate? Što skrivate? Pa skrivate kriminal, to je ono što vi skrivate, ja ne znam drugi razlog. Jedini razlog zašto se glavni državni odvjetnik ne dovodi u Hrvatski sabor je skrivanje kriminala, točka. Ako nije dovedite ga. Barem do 23.4. do kada mu traje mandat, ali vi ste mudri isto i sa gospođom Dalijom Orešković, neka samo to prođe, neka njoj istekne mandat, smisliti ćemo već nešto, biti će netko, biti će jedan kandidat po običaju i neka ovo sve prođe, neka se produži lex Agrokor, jel da, mi ćemo se baviti ideološkim kostima, malo poslije biti će pozdravi, biti će ploče, pljačka sama neka dalje traje. Gospođa Dalić, između ostalog obmanjuje javnost, na način da kaže da su spašena radna mjesta, nisu. Samo u 2017. g. 2300 radnih mjesta u Agrokoru je izgubljeno. To je podatak koji ste nam vi dali na naše zastupničko pitanje. Financijska šteta je ogromna, Crobex, indeks Zagrebačke burze pao je sa 2200 bodova na 1800, u godinu dana. Izgubio je gotovo 20% vrijednosti. Vi kažete, mi smo spasili hrvatsko gospodarstvo. Zašto taj Crobex indeks onda ne raste? Kada se postigne neki rezultat u gospodarstvu ili u politici, burzovni indeks je narastao. Burzovni indeksi danas padaju gospođo Dalić, prema tome vaše priče o spasu hrvatskog gospodarstva nisu realne, jer ih ne prate neovisni pokazatelji. Tko će nadoknaditi štetu mirovincima? Kako je moguće da mirovinski fondovi kupovali dionice Leda po 11000 kn, dok je taj isti Ledo izdao, pazite sad, molim vas ovo, 19 milijardi kuna jamstva, 19 milijardi. Tko je odobrio ta sumanuta jamstva jednoj relativnoj maloj tvrtki? Tko će vratiti taj novac mirovincima? S kojim pravom, vi gospođo Dalić raspolažete mojom mirovinom na takav netransparentan loš način? Tko vam je dao to pravo? Znači potpuno se ponašate neodgovorno i politički i ekonomski i jednostavno ne zaslužujete dalje naše povjerenje kao ni čitava vaša Vlada. Da ovaj model nije slučajan vidimo između, vidimo u primjeru novoga Agrokora a taj novi Agrokor je hrvatska brodogradnja koju isto tako osobno nadzire i vodi potpredsjednica Dalić. Ona je sada odlučila izručiti Uljanik, jednomu tajkunu Skorojeviću koji već 5 godina vodi brodogradilište u Trogiru puno manje od Uljanika i koji nije uspio restrukturirati, gdje ima ogromnih problema, gdje planira 40% otkaza radnicima, gdje nije u stanju isplatiti plaće niti druga materijalna prava i dakle takvomu nesposobnomu čovjeku koji nema pojama o brodogradnji, u najmanju ruku ne zna dovoljno, ona sada izručuje puno veće brodogradilište u nadi da će on nekim svojim privatnim novcem restrukturirati Uljanik i osposobiti ga za život na svjetskomu tržištu. Da istovremeno gospodin Končar nema nikakav plan restrukturiranja, da se ne zna koliko će on novaca uložiti u Uljanik, da se ne zna koliko će biti otkaza, da se ne zna uopće koliko će i što će raditi. Prema tome o čemu se tu radi? Tu se radi jednostavno o mešetarenju, radi se o izvlačenju novaca iz državnoga proračuna, prosljeđivanju koje kakvim interesnim skupinama, vjerojatno uz provizije ovakve ili onakve, sve bez odgovornosti, sve bez strategije i sve bez perspektive. Žalosno je što se to radi u suradnji sa IDS-om i HSU-om ali to je neka druga tema o kojoj sada ne bih htio dalje elaborirati, između ostalog jer nemam ni vremena. Prema tome, pozivam one zastupnike koji glasaju prema savjesti a u zadnje vrijeme se o tome ovdje dosta govorilo da ne iskaže povjerenje potpredsjednici Vlade, da sruše tu Vladu isto kao što su srušili i Vladu Tima Oreškovića jer to je bilo vrlo dobro za Hrvatsku i vrlo dobro za one stranke koje su sudjelovale u tome. Nemojte preuzimati odgovornost za poteze Vlade koje više nema potporu javnosti, koja je u samo 14 mjeseci izgubila 30% svojih birača nedosljednom i nekonzistentnom politikom, prijevarom građana. Ne podržavajte onu Vladu koja nije u stanju upravljati čak ni sama sobom. Prema tome, Klub Živog zida i SNAGA-e glasati će za opoziv potpredsjednice Dalić. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana potpredsjednice Vlade, ministrice, potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. Kada smo prije godinu dana ovdje raspravljali povodom usvajanja zakona poznatog kao lex Agrokor Klub zastupnika SDSS-a je tada rekao a ja ću ponoviti i danas nakon godinu dana da je ta operacija vrlo riskantna za Hrvatsku. I s druge strane da je Agrokor slika Hrvatske. Slika jednog modela, ekonomije, jednog modela gospodarstva kakva je razvijala nekoliko decenija i da je taj model gospodarstva došao svojem kraju, iscrpio sve i kolabirao. Moglo se to dogoditi i godinu ranije, dvije godine ranije, tri godine ranije, bilo je indicija i u tom razdoblju. Oni koji su procjenjivali mogli su procjenjivati možda i ranije da će se to dogoditi. Međutim, kao što je ovdje više govornika kazalo, mnogi ključni akteri kojima je posao bio da upozore na rizike, da istaknu te rizike a prije svega banke, nisu htjele podijeliti tu odgovornost skretanja pažnje na rizike. A mnogi dobavljači i mnogi vjerovnici, prije svega dobavljači bili su zapravo neka vrsta taoca tih okolnosti. Kao što bi da nije donesen ovakav zakon uz sve njegove manjkavosti platili visoku cijenu te talačke pozicije, upravo dobavljači. Ako bi platili dobavljači, platilo bi hrvatsko gospodarstvo, platili bi hrvatski radnici. Ono što, za čime možemo žaliti, danas nakon godinu dana jest i činjenica da smo dovedeni u situaciju da se sve moralo na brzinu raditi a sve što se na brzinu radi nužno sa sobom nosi i greške. Neki od govornika, uključujući i kolegu Grmoju su upozorili na niz grešaka koje su pri tome rađene., mediji mnogi su upozoravali na te greške. Ali objektivno gledajući svi smo bili u vremenskoj stisci, ta vremenska stiska je uzrokovala i činjenicu da je jedna koalicija puknula zbog toga i da je pored ozbiljne i duboke ekonomske krize koja je mogla izbiti zbog Agrokora izbila i politička kriza. To bi za Hrvatsku bilo kobno da se prepustilo stihiji. I taj rizik i do dana današnjeg postoji. I bez obzira na sve kritike koje smo čuli danas, od kojih ima sasvim opravdanih a svjesni smo ih i mi u vladajućoj koaliciji, mi ne smijemo dopustiti da stvar ode u pravcu stihije. I premijer je u pravu, mi imamo krhke institucije kolegice i kolege, mi imamo nepovjerenje naših građana u institucije i naših građana u državu. Ali ako budemo si i dalje doprinosili tome da se to nepovjerenje produbljuje to neće biti problem samo ove Vlade, bit će problem svakoga koji bude dolazio nakon ove Vlade. Obnoviti to povjerenje, u elementima slabih institucija, kolega Bunjac je pitao zašto nemamo izvještaja Državnog odvjetništva? Pa nemamo ga zato što nismo imali elementarnih političkih stabilnosti od 2015. pa praktički sve do danas. Na jednom odboru u Saboru je bio državni odvjetnik i podnio je iscrpan izvještaj, preko 2 sata je govorio i moglo ga se čut. To je odbor kojim predsjedavam. Ali to sasvim sigurno ne bi odgovorilo na sve elemente krize koje ovdje imamo. Prema tome klub SDSS-a kao što je to bio prije godinu dana će zauzeti poziciju opreznog, skeptičnog realista. Ali neće srljati u svojim odlukama. Zadržat će pravo, zadržat će pravo da kakvo je zadržao u koaliciji, a to je da ističe i upozorava na ono što smatra da su riskantna mjesta ili riskantne pojave. I sad kad govorimo o tome htio bih reći ono što je najvažnije. Zahvaljujući djelovanju različitih aktera u javnom prostoru, od medija do predstavnika stranaka, saborskih zastupnika, neke od stvari koje su se počele događati u Agrokoru su ozbiljno kontaminirale realizaciju zakona. I ozbiljno su ugrozile vjerodostojnost svih nas koji smo dali povjerenje za realizaciju zakona. Na sreću, ključno mjesto i ključni uzrok te kontaminacije je riješen i otklonjen. Nova izvanredna uprava na čelu sa novim šefom te izvanredne uprave, za nas koji smo dio vladajuće koalicije obnovio je povjerenje nakon te kontaminacije, u nekoliko razgovora i nekoliko sastanaka. Različitim aspektima onoga do čega čovjek dolazi kad je poslijedi obnova povjerenja, gospodin Peruško sa svojim suradnicima je vratio povjerenje koje smo izgubili u jednom trenutku. I to se potvrdilo i činjenicom da je zajedno sa potpredsjednicom Vlade u relativno kratkom vremenu došao do nacrta i do suglasnosti oko toga nacrta koja je jamstvo vrlo visokog stupnja vjerojatnosti da će sporazum u zakonskom, da će nagodba u zakonskom roku biti postignuta. Jer ključni akteri su tu, neovisno o tome kako se oni zvali i neovisno o tome kako mi to krstili. Ali svima koji kao neki jučer pokušavaju voditi priču o obnovi vrijednosnog suvereniteta, a danas pokušavamo govoriti obnovi ekonomskog suvereniteta ću reći sljedeće, da smo o tome vodili računa '91. mogli smo imati drugačiju poziciju, ali nismo. Da smo o tome vodili računa svih godina nakon '91. možda smo mogli imati drugačiju poziciju, ali nismo. Jeftino smo raskrmčili ono što smo imali u rukama, a imali smo mnogo i ja razumijem one koji brane danas ono malo što je ostalo. Koliko god bile male šanse da se to obrani, ali ih razumijem zato što je to jamstvo za ono što generacije koje dolaze nakon nas trebaju učiniti u dugoj dugoj borbi za obnovu. Okolnostima globalnog i brutalnog svjetskog kapitalističkog poretka, uključujući i europske. Prema tome, ideja nacionalne države samo kao ideja bez vođenja elementa o svim elementima onoga što čini njegovu suverenost, a prije svega ekonomske, zakonske i druge elemente je ideja ako je budemo nastavili voditi ponovo će nas upropastiti. Iz tog razloga htio bih kazati da je iznimno značajno da su ključni vjerovnici se suglasili oko nacrta i da su svi oni za stolom i da su svi oni dali svoju suglasnost osim još jednog ili dva za koje vjerujem da će oni dati svoju suglasnost i naći svoje mjesto u nagodbi. U jednom trenutku je izgledalo kao da se geopolitičke igre tako snažno prelijevaju oko pitanja Agrokora kao mjesta krize hrvatske ekonomije da će to slomiti mogućnost postizanja nagodbe. Danas zahvaljujući između ostalog i vještini izvanredne uprave pa i potpredsjednice Vlade to se nije dogodilo. Taj slom se nije dogodio. I reći ću još nešto, ako smo pokazali da smo iscrpili način kako mi vidimo svoju ekonomiju, a to znači država plus privatni interesi, proći ćemo, očito ćemo morati proći i period u kojem ćemo morati pustiti da ljudi koji dolaze sa svojim novcem, sa svojim interesima upravljaju dijelom naših bogatstava, a nama će ostati ovdje da branimo prava naših zaposlenih, da branimo prava koja su vezana uz nacionalne interese kao što su vode, šume, zemljište i sistemi odlučivanja. Stvar koju bi htio reći na kraju. Da je u bilokojem momentu u ime kluba SDSS-a, da je u bilokojem momentu bila prepoznata bilo koja radnja od strane članova Vlade, premijera ili bilo kojega člana Vlade koja bi se mogla dovesti u vezu sa koruptivnim ponašanjem, klub SDSS-a bi bio danas zajedno sa opozicijom. Ali to nije prepoznato. Prepoznate su greške od kojih je ona krucijalna otklonjena. Ima li prostora za još neke korekcije kad su posrijedi neke savjetničke kompanije? To neka odluči izvanredna uprava u koju ovaj klub i ja kao njegov član i kao predsjednik stranke, imam povjerenja. I ne bih htio da tim ljudima činimo lošu uslugu bilokojim postupkom. Razumijem ljude u Saboru koji su pokrenuli ovu inicijativu u vrijeme kad sve stvari nisu bile jasne. Ali danas ustvari je mnogo jasnije. Iz tog razloga mi nećemo moći podržati inicijativu koja je došla od dijela zastupnika opozicije o opozivu potpredsjednice Vlade. Hvala vam.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite. Izvolite kolega. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Aha, onda nakon kolegice, ipak smo, ne, prozvao sam već pa iza kolegice. Evo a prije nego što kolegica Mrak-Taritaš dođe, pozdravimo svi učenike Graditeljsko-tehničke škole iz Zagreba koji su na galeriji. [[Pljesak.]]
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvaženi potpredsjednici Vlade, ministrice, kolegice i kolege. Evo današnja točka dnevnog reda koja je tema, tema je opoziv potpredsjednice Vlade i ministrice gospođe Martine Dalić. Mi u GLAS-u ili Građansko liberalnom savezu tu smo apsolutno jasni, nedvojbeni i dovoljno glasni da imamo i nešto što se zove kontinuitet a i nešto što se zove jedna riječ koju jedna druga stranka je koristila a to je vjerodostojnost. Mi nismo glasali za ovu Vladu, niti jedan jedini put, jednako tako nismo glasali ni za zakon kojeg lex Agrokor, prema tome kao jedna ozbiljna i dosljedna stranka, jednako tako bili smo i potpisnici inicijative za opoziv ministrice Dalić i mi ćemo glasati za opoziv gospođe Dalić iz jednostavnog razloga što smatramo da nekim stvarima treba reći da je došlo vrijeme i dati priliku za neke druge opcije ili neke druge varijante. U svom izlaganju u ime kluba ću govoriti o nekoliko stvari. Prva stvar ću govoriti o tome što uopće jedna Vlada znači. Kada je gospodin Plenković dobio povjerenje da upravlja ovom zemljom, onda je dobio i povjerenje da jednako tako i predloži tko će biti njegovi najbliži suradnici, tko će biti ministri i jednako tako da i odgovara prvenstveno i osnovno on za rad ove Vlade a za pojedini resore, pojedini ministri. Za resor gospodarstva koji je izuzetno važan, za koji mi u našoj stranci smatramo jednako tako da je izuzetno važna, mogućnost je dobila gospođa Dalić. Ja ne želim kroz ovo izlaganje uopće ocjenjivati ono što su moji kolege činili da li je gospođa Dalić nekom draga , nije draga, simpatična, ne simpatična, to u ovom trenutku nije važno, nego želim reći nekoliko stvari koje su vezane uz rad gospođe Dalić. Inače da kažem, kada netko u Vladi ne radi, kada netko u Vladi sjedi i nekako vodi svoj resor bez želje da napravi bilokakav pomak, nisam primijetila da je bilo tko od nas rekao ljudi moji, trebalo bi doći u ovaj Sabor i trebalo bi odgovarati za nerad. To vam je tako isto u životu. Kad kažete ja ne znam, ja ne mogu, ja nisam dovoljno kompetentan ili bilo što drugo, nema sankcija no međutim ako netko radi onda za taj svoj rad mora i odgovarati i to možda je kriva poruka ali jednostavno tako je. Gospođa Dalić je otpočetka počela vrlo ozbiljno provoditi neke politike za koje se ona zalaže i jednako tako ja vas moram podsjetiti tamo Božić, neke davne 2015. godine kada je na Badnjak gospodin Plenković izašao van i govorio o INA-i. I što se iza toga desilo? Veliko ništa. To je bilo nešto što je trebao biti nekakav božićni poklon građanima Hrvatske ali taj božićni poklon građanima Hrvatske nije došao jer iza toga, ništa, vlasnik koji je vlasnik većine dionica će prodati u trenutku kad on odluči, kome on odluči, pod uvjetima koje će on odlučiti. Jednako tako, vezano uz Agrokor, krenulo se u jednu priču o kojoj smo dvojili na početku, dvojimo i sad. Prve rezultate svega toga mi ne možemo danas cijeniti niti trebamo cijeniti. Prve rezultate što taj zakon je, što se je desilo, moći će ocijeniti i treba zato napraviti jedan vremenski odmak. Agrokor nije priča od jučer. Agrokor je jedna duga priča. Agrokor je nastao nešto što može biti primjer u udžbenicima i može biti promjer u raspravama kao krovni kapitalizam ili tzv. rođački kapitalizam i ajdemo biti pošteni i reći potpomognut od svih. Kad se je desila katastrofa i kad gospodin Todorić nije mogao dalje, onda je otišao u London i iz sigurnosti svojeg londonskog stana gdje on nama objašnjava zašto mijenja stan, tko mu iznajmljuje stan, pa pod kojim uvjetima, onako s visoka kao što je uvijek činio jel, nemojte zaboraviti da je kupio Kulmerove dvore i da kada gledate noćne vizure grada Zagreba onda vidite gore da svijetli nešto i da neko ko je na taj način pokazao, ljudi moji ja upravljam vama, gledao dole i gledao što se to dešava kao u nekom drugom sustavu, danas to čini iz Londona i nema niti jednog jedinog opravdanja za gospodina Todorića i za ono što čini. No međutim, povijest jednog Agrokora je s gospodinom Todorićem završila. Iza toga je krenuo jedan drugi Agrokor, jedan drugi Agrokor gospodina Ramljaka. Ja moram priznati, bila sam uvjerena da će i taj Agrokor gospodina Ramljaka završiti sa Ramljakom i da ćemo vidjeti što se tu dešava, no međutim on je u jednom trenutku bez obzira što je gospođa Dalić bezrezervno stala uz njega. Sjetimo se onih slika sa Odbora za gospodarstvo kada je bilo i sufliranje što da čini, kako da čini, što govori, govorilo o tome kako dobro radi, čak je u jednom trenutku sjetite se bilo riječ samo nam može pomoći Sveti Ante, pa je to gospodin Ramljak shvatio da je on taj Sveti Ante koji može pomoć i onda je on u jednom trenutku nakon što se igrao, nakon što je mislio da je on novi Todorić pa može to sve zajedno činiti, rekao cure i dečki ja se s vama neću više igrati, igrao sam se dosta, ne sviđa mi se tu što se dešava i ja ću otići. Nitko nije ispitivao da li gospodin Ramljak čini i kako čini, nitko se nije doveo u poziciju da kaže gospodinu Ramljaku treba otić. On je taj koji je rekao ja se s vama neću igrati nakon što je bio branjen, nakon što se iza njega i njegovih odluka nedvojbeno bez da ih se ispituje stalo, ja se s vama neću igrati i tu je doveo u poziciju i gospodina Plenkovića da je gospodin Plenković dva tjedna razmišljao što će kako će i sve ostalo. Iza toga dolazi gospodin Fabris Peruško i pitanje je sada samo da li je to drugi Agrokor onaj koji je započeo gospodin Ramljak pa će ovaj gospodin završiti ili je ovo možda neki treći Agrokor. Za prvi Agrokor gospodina Todorića, ajmo biti do kraja pošteni krivo je sve ovo što se desilo u Hrvatskoj i tu nema opravdanja za niz vlada koje su na taj način žmireći, pokrivši se po glavi mislili stvari će se dobro desiti. Ali za ovaj drugi Agrokor ili Agrokor 2A, 2B ili za ovaj drugi ili treći Agrokor je odgovornost i krivnje na ovoj Vladi i odgovornost i krivnji na gospođi Dalić jel je ona ta koja je jasno i nedvojbeno nakon dugo vremena rekla da, ja sam autor lex Agrokora, ja znam što piše u tom zakonu. Ne samo da znam, nego sam sudjelovala i nijedna odredba tog zakona nije bila vani, a da nije bila pod mojim patronatom odnosno da nisam znala o čemu je riječ. Jednako tako sjetimo se da iza gospodina Ramljaka se nedvojbeno i jasno stalo. Dopustite da mi u Građansko liberalnom savezu ili u GLAS-u imamo dvojbe u odnosu na to, dopustite da mislimo da to sve zajedno ne ide u dobrom smjeru, dopustite da mislimo da to ne ide onako kako treba ići i tu mi nemamo dvojbe da nećemo podržati ostanak gospođe Dalić. Moram vas možda i podsjetiti, pred otprilike malo manje od godinu dana, pred godinu dana je bio lex Agrokor, a pred malo manje od godinu dana tamo negdje u lipnju prošle godine mi smo i nastali na opciji jer u nekim stvarima nismo željeli sudjelovati. Imamo takav jedan komoditet da ne samo da kažemo mi se sada nećemo igrati u toj priči nego da kažemo točno onako kao što smo nastali, točno onako kako radimo radit ćemo i dalje. I da kažemo mi ovu Vladu nismo podržavali od početka, govorili smo zašto mislimo da lex Agrokor nije dobar, govorili smo zašto mislimo da trebaju ići neke stvari drugačije i to ćemo nastaviti i dalje. Mi smo jučer imali jednu vrlo zanimljivu raspravu u Saboru, tada je netko sudjelovao malo više, netko je sudjelovao malo manje. Kolege iz HDZ-a kojih je bilo u nešto većem broju nego što ih je sada su nam tada u kasnim večernjim satima rekli da su evo oni u HDZ-u jedna stranka koji pokazuju svoju demokratičnost, koji pokazuju mogućnost da glasaju i drugačije pa će na temi Istanbulske konvencije odnosno na temi zlostavljanja žena i zlostavljanje u obitelji onih najosjetljivijih pokazati tu svoju savjest, glasat će po savjesti, pokazat će tu svoju demokratičnost i glasat će po demokratičnosti. Pa mene baš zanima da li taj model vrijedi samo u jednom slučaju ili u odabranim slučajevima? I vjerovali ili ne ti odabrani slučajevi će očito biti tamo kada su nekakva prava, prava žena, prava najosjetljivijih ili će to vrijediti i u nekim drugim slučajevima. Pa kada je riječ o ostanku potpredsjednice Vlade odnosno ministrice Dalić reć mi isto imamo dvojbu, sumnjamo, mislimo da to nije dobro pa ćemo koristiti svoje pravo i glasati drugačije, pa ćemo vidjeti da li demokraciju shvaćamo da je demokracija točno onakva da kada nam koristi to govorimo o jednoj demokraciji u stranci, a kada imamo neke druge stvari ne. Ali to je na savjest svakog od nas koji će imati priliku sutra stisnuti ovaj taster koji imamo i imamo tu tri opcije pa svaka od tih opcija nešto govori. Ova Vlada pod krinkom da preuzima odgovornost se odlučila za lex Agrokor i svoju sudbinu je vezala uz lex Agrokor. Jedanput u jednom slučaju je već bilo preslagivanja i bila je jedna druga koalicija. Pitanje je, da li je na redu neka druga priča i neko drugo preslagivanje jer naravno, većina je 76. 77 je tanka većina koju držimo, ali ajdemo ne vraćati nego vidjeti što će to sutra biti. Nitko ne treba dvojiti uopće kako ćemo mi u Građansko-liberalnom savezu ili u GLAS-u, koji ćemo mi gumbić stisnuti. Stisnut ćemo točno onako kao što smo činili do sada i točno onako kao što imamo komoditet, imamo jasan stav i jasnu priču kako ćemo to činiti i dalje. Apsolutno svatko ima pravo da u bilo kojem trenutku i u bilo kojoj fazi nekog projekta se hvali s tim projektom. Imamo prilike vidjeti i današnje novine, idemo vidjeti i današnje portale gdje se hvalimo. No, međutim, ne treba to činiti prerano. Ja sam se naučila u životu nekoliko stvari. Naučila sam se da je često korak previše korak u provaliju, pa možda i ne treba činiti korak previše i možda pri kraju ovog svog izlaganja, kao što uvijek nastojim pokazati i neke stvari kako je to u stvarnom životu. Ja imam dvoje djece, imam mlađeg sina koji je dosta interesantan i kad je imao nekakvih 15-16 godina, dakle, u doba kada dečki počinju činiti razne ludosti, ja sam mu došla i rekla: gle, to tako više ne ide dalje, ti si bezobrazan, bahat i razmažen. On je rekao da, sve to što si ti rekla je apsolutno istina. Točno sam takav, ali za to ja nisam kriv. Kriv je netko drugi, a ja sad ne znam drugačije. Pa bih ja s tom misli i završila ovu priču oko potpredsjednice Dalić, oko teme Agrokora. Možda je došlo vrijeme da razmišljamo da i neke stvari treba malo drugačije. Hvala lijepo.
Hvala. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,00 SATI]] Sada bi trebao govoriti u ime predlagatelja kolega Grmoja. Njega nema pa gubi pravo govora, pa je na redu onda Klub zastupnika stranke Rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika, kolega Robert Jankovics. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolege zastupnici. Naravno, kad smo se prijavljivali za ovu raspravu danas, prije svega prijavili smo se za raspravu po pitanju dokumenta koje je 37 zastupnika Hrvatskog sabora potpisalo i kojim traže dakle, kojim pokreću pitanje povjerenja Martini Dalić, potpredsjednici Vlade. Ja sam jedan od onih zastupnika koji je bez prestanka od jutros ovdje slušao što su kolege, kako klubovi, tako izvjestitelji govorili. Malo je toga bilo u dosad rečenom koji se odnosio na ovaj dokument kojeg su mnogi nazivali različitim nazivima od 3 strane. Međutim, dokument kojeg je potpisalo 37 zastupnika Hrvatskog sabora zaslužuje dovoljno poštovanje da ga analiziramo i da obrazložimo stav kojeg je naš klub zauzeo. Dakle, 6 točaka od kojih se 4 odnosi na meritum, odnosno na Zakon o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH i ja jesam od onih zastupnika koji prije godinu dana u relativno dramatičnim okolnostima travnja 2017. godine glasao za Zakon o postupku izvanredne uprave, glasao je naš Klub i da se upravo taj Zakon kao takav i njegov sadržaj stavlja na teret potpredsjednice Vlade Dalić, prije svega iz formalnih razloga nije pošten zato što smo mi taj Zakon izglasali u Hrvatskom saboru. Ministrica Dalić ga je pisala, ali mi smo ga mogli mijenjati, mi smo ga mogli ne usvojiti, međutim, mi smo ga usvojili i iza njega stojimo. Ono što je subjektivno možda reći da je taj Zakon bio jedini izlaz. Mi u trenutku, travnju 2017. nismo imali drugi izlaz. Mi smo igrali finale Lige prvaka odmah na početku mandata, nakon 5 mjeseci imali smo ulog hrvatsko gospodarstvo, imali smo ulog Agrokor, imali smo ulog financijsku stabilnost ove zemlje i napravili smo jedino što je moguće, a to je izglasavanje Zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH. Ono što u ovom prijedlogu još stoji je povjerenik Ramljak. Sve vijesti koje smo čuli od travnja na ovamo govore da je za njega znalo i da je njega podupiralo kompletno političko vodstvo tadašnje Vlade RH. Sukladno tome on je bio i predložen Trgovačkom sudu na imenovanje koji ga je potvrdio i jedan od krimena koji se ministrici Dalić stavlja na teret u toč. 3. i 4. bio je činjenica da postoji 5 dana preklapanja, na način da je on bio zaposlenik tvrtke do 30. travnja, a da je ugovor o savjetovanju između AlixPartners i Texo Managementa sklopljen 25. travnja 2017. Dakle, 25. travanj 2017. godine bio je utorak. 30 travanj bio je ponedjeljak. Mi govorimo o tri radna dana, dakle, srijeda, četvrtak i petak gdje je taj sukob mogao postojati. Smatramo da je taj sukob bio nepotreban. Međutim, on zasigurno nije dovoljno velik krimen da bi se podržala ovakva inicijativa, posebno ne na okolnost potpredsjednice Vlade. Što se tiče cijene koju su moji prethodnici, cijene dakle, savjetnika spominjali, naš stav je da prije svega u našem klubu nemamo tako dobrog financijskog stručnjaka koji bi mogao obrazložiti je li nešto skupo ili nije, zdrav razum kaže da je. Međutim, oni koji jesu stručnjaci tvrde da je iznos savjetovanja do 1% cjeloukupnih tražbina koje vjerovnici potražuju realna. Sve što smo isplatili prema dosadašnjim medijskim informacijama je do 1%. To nije jeftino, međutim, postoji jedan izuzetno uzak krug ljudi i savjetnika koji je taj posao uopće moglo napraviti. U drugom dijelu i u našem klubu podupiremo stav da su mjerodavni rezultati. Dakle, jedno je priča, drugo su rezultati. Donošenjem tog Zakona koji se u ovom prijedlogu potpisanom od 37 zastupnika iz 8 klubova spominje, dakle, jedan od rezultata donošenja Zakona je da je prije svega spriječen kolaps hrvatskog gospodarstva. Taj pakao koji je mogao uslijediti, mi smo jedan jezičak iz tog pakla mogli vidjeti u onih 48 sati kada su redom blokirane najvažnije tvrtke u RH. Taj pakao je spriječen. Uspjeli smo, odnosno uspjela je tvrtka uz pomoć ovog Zakona i povjerenika izgraditi turističku sezonu 2017. koja je bila po mnogim pokazateljima najbolja do sad i taman da sve to zanemarimo i da ne vjerujemo ni političarima, ni posebnom povjereniku, ni predsjedniku Vlade, možemo vjerovati malim OPG-ovima, možemo vjerovati dobavljačima, domaćoj industriji, možemo vjerovati radnicima, možemo vjerovati vjerovnicima koji su našli način kojima je ovaj zid za Zakon dao dovoljno vremena i stvorio uvjete da sjednu i da će se najvjerojatnije do kraja, odnosno do sredine srpnja i dogovoriti, odnosno nagoditi temeljem čega će svi oni imati interesa da nešto što smo dosad zvali Agrokor, sad će se zvati Agrokor 1, 2 ili 3, da će nastaviti raditi i da je najvažniji kriterij kojeg smo ako pogledate naslovnice iz travnja 2017. imali a to je da to neće koštati ništa iz hrvatskog proračuna. To je tada bio kriterij i ako ga i sad poštujemo mi ćemo doći u situaciju da bi ovo mogao biti uspjeh. Sačekajmo kraj, ali ako je ovo prolazno vrijeme ono nikako po našem mišljenju ne podupire opoziv ministrice Dalić. Osim stava kluba ja mogu iznijeti i svoje osobno mišljenje, jer kao jedini zastupnik Baranje u ovom Saboru naravno da je tvrtka Belje u sklopu Agrokora izuzetno važno za nas Baranjce. Ja sam imao u dramatičnim okolnostima prošle godine sastanak i sa potpredsjednicom Vlade na tu temu i sa specijalnim povjerenikom Ramljakom na tu temu. Razgovarali smo konstruktivno. Imao sam dojam da se argumenti slušaju. Činjenica da su i sindikati Belja jučer bili kod potpredsjednice Vlade. Mislim da potvrđuju da je smjer dobar, ovo nije kraj, ovo je prolazno vrijeme ali prolazno vrijeme dovoljno dobro i više nego dovoljno dobro da se ova inicijativa oporbe odbije. I posljednje što mislim reći je temeljno pitanje, pitanje povjerenja u hrvatsku Vladu, pitanje povjerenja u Andreja Plenkovića koju on zasigurno ima od strane našeg kluba, imao ga je od samog početka, ima ga i sada. I svi mi koji gledamo možda malo šire koji imamo tu privilegiju da razumijemo i druge jezike pa vidimo što se zbiva izvan naših granica, okolnosti u kojima je naša zemlja danas gdje imamo Vladu. Ona je sa tijesnom većinom, ali ju imamo i ona je stabilna. Vjerujem da ćemo to potvrditi i sutra. U okolnostima gdje je cijelo okruženje, gdje nas čekaju ove godine izbori u Sloveniji, gdje imamo izbore u Bosni i Hercegovini, gdje imamo probleme u Europskoj uniji potrebna je Vlada koja vodi, koja pregovara, koja zastupa naše interese i mislim da sve ovo što sam rekao i na okolnost ovog dopisa i na okolnost možebitnih rezultata kako ih vidimo sadašnjih i budućih, imajući u vidu i širu sliku, mislim da je interes ove zemlje da se ova inicijativa sutra odbije i stranka i klub zastupnika stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika bit će u tome jednoglasna sutra.
Zahvaljujem. Sada bi ponovo u ime predlagatelja pet minutno izlaganje kolege Grmoje. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Mene žalosti evo da premijer ovdje nije u sabornici. Vjerojatno je shvatio da brani neobranjivo, odnosno da onom svom prvom uvodnom govoru nije uspio dati odgovore na pitanja koja su ovdje postavljena, a vrlo su konkretna. Uhvatio se terena gdje je mislio da nešto bolje stoji kad se govori o opozivu, pa je tako govorio o geografskim pojmovima, govorio je o tome kako oporba nije uvrstila sve točke, ali ja mislim da je to dobro. Iako je pitanje o kojem je kolega Aleksić govorio bitno i oko toga možemo pokrenuti interpelaciju o radu ministrice Dalić i potpredsjednice Vlade odnosa hrvatske Vlade prema bankama. Mislim da je bilo puno sretnije rješenje da idemo sa samo ovim što je sporno oko Agrokora. I upravo takvo je moje izlaganje bilo. Premijer ga je čak tko je slušao i pohvalio, znači ali ga je rekao bih tako, rekao je da iza tog govora stoji PR agencija koja radi za MOST što isto nužno ne mora biti loše. Znači da znamo izabrati dobru PR agenciju, ali šalu na stranu. Znači ovaj govor sam ozbiljno pripremao. Niti jednog odgovora nije bilo po pitanju optužbi koje su ovdje iznesene, koje kompromitiraju Martinu Dalić i cjelokupnu izvanrednu upravu i sve ovo što se događalo. Ne možemo se sada skriti iza toga, da evo sada imamo nekakav nacrt nagodbe, to ništa ne znači. Vidjet ćemo što će biti u perspektivi. Činjenica je i ono što sam u uvodnom govoru govorio da je hrvatska Vlada, odnosno sve hrvatske Vlade, a tu prednjače HDZ-ove Vlade, jer je SDP nešto kraće upravljao Hrvatskom. U velikoj mjeri pomogli ovakvom širenju Agrokora. Govorio sam u replici kolegi Lovrinoviću da su državne institucije, da su HBOR, da je HBOR davao znači kredite Agrokoru, da su jedan dobar dio poticaja koji je trebao kolega Bulj je o tome govorio otići OPG-ovima, da su završili u Agrokoru, a pitanje je sada tko će postati, odnosno već se zna tko će u većoj mjeri postati vlasnik tog koncerna. Tako da nitko ovdje sa strane HDZ-a na te optužbe nije odgovorio. Nitko nije odgovorio na činjenicu da je angažiran AlixPartners kojem je podizvođač bio Texo Management, da je ta firma bivšeg odnosno bivšeg i sada povjerenika i zaposlenika Texo Managementa zaradila, znači odnosno da će zaraditi približno 12 milijuna kuna, tjedno 230000 kuna, dnevno da zarađuje 30000 kuna. Nitko na to nije dao bilo kakve odgovore, a ovdje me kolega Matić upozorio, ja sam rekao da je premijer govorio o nepravilnostima. Znate kako je nazvao cijelu ovu aferu premijer Plenković? Da su to bile nedorečenosti, ja mislim da je tako bilo, nedorečenosti. Zamislite afera zbog kojeg je otišao povjerenik iz Agrokora oko savjetničkih plaća, premijer za tu aferu kaže da su to nedorečenosti. I to je odgovor na sve ovo što se događalo, na ovaj kompromitirani proces za kojeg netko treba odgovarati. Kada se pričalo o tome kako je oporba napravila pogrešku u opozivu znate svi, govorio je o tome kolega Tuđman u više navrata da mi kao saborski zastupnici nemamo ovdje na raspolaganju vojsku koja za nas radi. Znači nas par zastupnika je to samo radilo, dogodi se greška. Ali ja sam odmah isti dan kada je to isplivalo rekao preuzimam odgovornost, to je moja greška. Ne može cijela oporba snositi i dijeliti tu odgovornost sa mnom. Tko je preuzeo odgovornost za ovo što se događa u Agrokoru? Kaže premijer, smijenili smo povjerenika i stvar riješena, to je preuzimanje odgovornosti. Kada netko zabrlja smijenimo tog čovjeka i stavimo novoga i sada je sve uredu. A iza tog čovjeka je stajala potpredsjednica Vlade Martina Dalić i ona bi trebala snositi odgovornost. I vjerujete mi da smo ozbiljna zemlja nakon takvog sukoba interesa potpredsjednica Vlade bi sama dala ostavku, da ima imalo odgovornosti u hrvatskoj politici i svijesti o tome što je sukob interesa.
Hvala. Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HNS-a i poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovana potpredsjednice, ministri, ministrice, poštovane kolegice i kolege. Odmah na početku dakako Klub HNS-a neće podržati ovu inicijativu odnosno prijedlog za smjenu. Prije svega mislim da smo mi tijekom proteklih mjeseci i od naše odluke o ulasku u ovu Vladu jasno rekli koja je naša uloga, naš cilj, a to je pružiti određenu političku stabilnost, politički okvir kako bi se najveća potencijalna kriza i gospodarska, možemo reći i svaka druga okončala. I mislim da smo tu i vrijeme je pokazalo napravili dobar posao. Ono što je ovdje kroz povijest bilo rečeno gdje smo bili prije godinu dana mislim da smo daleko od toga se odmaknuli i došli blizu rješenja koji će i ono što smo više puta napomenuli zadržati što veći broj radnih mjesta, poljoprivrednu proizvodnju, općenito proizvodnju i osigurati nesmetani rad gotovo svih tvrtki u koncernu Agrokor. To je ono što mora biti cilj i što je konačno rješenje. Cijelo vrijeme smo i komunicirali kako za ove i bilo druge inicijative da što se tiče povjerenja ministrima i ministricama one prije svega spadaju u nadležnost samog premijera da sama uloga i rad ministrice Dalić je usko vezana uz ovaj projekt gdje je ona jasno rekla i premijer da oni stoje iza toga i snose svu odgovornost. Danas vidimo da je naspram onih zloslutnih, pa ja ne mogu vjerovati zapravo da je netko to govorio malte ne i priželjkivao da se to dogodi s takvom intonacijom pa možda onda dođe i do pada Vlade i novih izbora pa da ljudi dođu na ono što žele, da se ne spasi ova tvrtka. Oni su preuzeli svu političku odgovornost i oni ju nose i kako vidimo rezultate sigurno i ja sam uvjeren da će to završiti …. Ono što je cilj bio i samog lex Agrokora i ono što sam ovdje danas rekao i u replikama, mi jesmo tada bili protiv iako smo dali pet ili šest amandmana sa ciljem da se poboljša svjesni da se nešto moralo napraviti. Možda smo mogli ići u izmjene Stečajnog zakona pa to osigurati, možda je i ovo najbolji put kako vrijeme odmiče i pokazuje se ovo i kako smo čuli i sud u Londonu je potvrdio i Europska komisija dakle ovaj jedan oblik intervencije u insolventne zakone koji se bavi insolvencijama je dobar i njega će naravno najviše prosuditi konačni cilj, o njemu će najviše govoriti. Mi smo tada bili konstruktivni, znali smo da nešto treba napraviti. Malo smo više htjeli možda ići na ruku dobavljačima jel oni njih smo stavili u prvi plan, dakle proizvodnju, radna mjesta, dobavljače, to je skup povezanih posuda koje su se stvorile oko Agrokora jer mislimo da je to ključno i za naše gospodarstvo, pogotovo kod nas kada govorimo o poljoprivredi kod mene u Slavoniji i Baranji gdje je puno ovisnih i kooperanata i o Belju i o Vupiku i ostalim tvrtkama iz koncerna Agrokor, naravno da ovise i radi i to su im životna primanja i naravno da smo to imali na umu. I gledajući tih proteklih godinu dana sa ovim svim novim informacijama i vijestima mislim da je upravo naša odluka i o ulasku u Vladu pružila tu političku stabilnost, taj okvir da se izbjegne ono što je po meni nezamislivo. I bilo kako drugo destabiliziranje način na koji bi se to ugrozilo je prije svega ne odgovorno. Neodgovorno prema tim ljudima koji rade, neodgovorno prema budućnosti te tvrtke i ove neke sitne spekulacije govoreći kako je sada to tvrtka u stranom vlasništvu, kako je to izdaja hrvatskih interesa i ne znam što sve ne se želi poentirati na tome. Agrokor je međunarodna tvrtka već dugi, dugi niz godina i desetljeća. Nije ona postala sada i neće postati nakon nagodbe međunarodna tvrtka, ona će i dalje ostati hrvatska tvrtka sa sjedištem u Hrvatskoj. ali oni koji su odlučili uzimati novce od stranaca ti se nažalost uvjetovali da vjerovnici, a time i sutrašnji vlasnici budu stranci koji su svoj oblik vlasništva koji će reagirati kako najbolje zaštite i to je ono cijelo vrijeme što smo govorili, da zaštite svoj novac. Ne moramo mi biti pametni, ne moramo mi se pokazivati najboljim advokatima kako štitimo tuđi novac, naš cilj je cijelo vrijeme bio i treba biti zaštita naših građana, zaposlenika i u očuvanju poljoprivredne proizvodnje i same tvrtke, a ne to kako ko troši svoj privatni novac. I to je ono što smo mi cijelo vrijeme govorili kada je bilo i samo povjerenstvo, privatna tvrtka se financira privatnim novcem, niti kune ne smije biti financirano od poreznih obveznika. To je ovaj zakon omogućio i u tom smjeru se ide. Svi troškovi koji nastaju po meni koliko god oni grdo zvučali normalnom čovjeku i bilo kome u Hrvatskoj, to su basnoslovni iznosi, tu se slažem, ali sve ono što je potrebno da se to dovede pri kraju, da to bude kvalitetno, da bude dugoročno jer nije samo stvar nagodbe i nacrta koji je sada prihvaćen i nagodbe koja će u slijediti, stvar je i održivosti, stvar je da je tvrtka samoopstojna i da ne dođe niti do prodaje, niti do rascjepkavanja niti do gubitka radnih mjesta. To je dugoročni cilj, to je ono što moramo i dalje paziti i strepiti. I tu dajemo podršku. Znamo i kao jedan od onih razloga koji se navodi za postupke bivšeg izvanrednog povjerenika smo odmah u startu osudili, rekli da nikako ne možemo prihvatiti taj način netransparentnog rada i danas ako možemo povući paralelu kada smo vidjeli u informacijama da će drugi savjetnici biti angažirani ako govorimo o kući McKenzie, vidimo odmah tu razliku, dakle prije nego što se dogodio posao, objavljeno je da su vjerovnici odlučili odabrati tvrtku gdje je sadašnji predsjednik uprave izvanredni povjerenik radio sa ciljem koji sam već rekao. To je ono što smo mi zamjerili i to je ono što sigurno se može staviti na teret povjereniku. Ali na teret ministrici da netko ovdje gleda u kuglu što je netko mogao znati, znao da li je ili nije znao i s time dovoditi i političku a time i samu opstojnost cijelog postupka, to je velika igra i to mislim da ima čistu svrhu samo radi toga znajući da do toga neće doći a da se pokupe neki politički poeni kao i do sada. Ono zaključno što sigurno možemo reći da ćemo i dalje iako operativno ne sudjelujemo u ovom postupku, i dalje pružiti tu pravnu političku stabilnost i taj okvir kako bi se to završilo jer znate da odlukom od ulaska HNS-a u Vladu odmah drugi dan su uslijedili potpisi ugovora o kreditiranju, bez njih danas mi ne bi ovdje pričali o Agrokoru i bez bilo čega drugoga htio to netko ili ne. To što što je netko želio izbore pod svaku cijenu pa makar i gubitku 50, 40 tisuća radnih mjesta samo da promiješa svoje zastupnike, to javnost će prosuditi je li dobar ili nije dobar motiv. Ali nama motiv moraju biti svi ti zaposlenici, poljoprivredna proizvodnja i sve ono drugo. ili dugi koji su očigledno imali neke informacije više nego sami premijer i bili sudjelovali i sve i nisu se tada bunili dok su bili dio a sada kada izađu, e sad se nama više ne sviđa, to isto javnost prosuditi jel' to u redu ili nije. Zaključno još jednom ponavljam, mi ćemo podržati ministricu odnosno nećemo podržati prijedlog ispred kluba HNS-a i nadamo se uspješnosti i ovako da se nastavi … [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem.
Idemo dalje, Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, gospodine predsjedniče. Teško je ne započeti ovu raspravu kratkim osvrtom na kolege prije sebe i na uvjerljivost odnosno ono šta građani misle o izrečenom tijekom cijelog jutra, evo primjerice sada dok je kolega Čuraj govorio da je ulazak HNS-a u Vladu bio inspiriran tome da daju stabilnost Agrokoru, da to pitate građane RH dali je to uvjet ili tri fotelje koje je zgrabio HNS, vjerojatno bi 99% građana reklo da su tri fotelje. Tako da nije bitno samo koliko će ovdje biti ruku, nije bitno kakva je stabilna ili nestabilna većina 76, 77, bitno je šta naši građani misle i šta oni i kako reagiraju i šta oni i kako percepciju imaju ne samo o nama nego i o Vladi a posebno danas o ovome o čemu mi raspravljamo. I trebamo si postaviti pitanje da li građani RH smatraju da gospođa Martina Dalić zaslužuje biti ministrica u Vladi RH nakon svih stvari koje smo naveli u svom obrazloženju i nakon toga šta se zadnjih godinu dana dešavalo. Ja mislim da je kao rijetko oko čega konsenzus u hrvatskoj javnost da gospođa Martina Dalić više ne smije biti ministrica u Vladi RH. To nismo napravili anketu među zastupnicima vladajuće većine, među HNS-om jer tamo, netko je rekao oni imaju kuvertirane glasove do kraja mandata, to je tako, znači tu nema nikakvog govora oko bilokakve kritike i bilo čega nego to govorimo zbog koji smo mi ovdje i zbog kojih mi moramo braniti stavove za koje smatramo da su ispravni i da rade u njihovu korist. Zbog čega bi građani RH mislili da je proces u Agrokoru netransparentan, da gospođa Martina Dalić ima najveću odgovornost oko toga, da su neki koji su do jučer zarađivali 4, 5 tisuća kuna mjesečno odjednom dobili milijun kuna mjesečno. Tko je prevario hrvatske građane i dao im te po Vladi, netočne perspektive i slike? Nitko. Nitko nije prevario hrvatske građane nego je to sve točno i zbog toga ministrica Dalić ne smije više biti ministrica u Vladi RH jer je izigrala povjerenje građana koje su joj dali da upravlja sa procesom a na kraju su ljudi bliski njoj ostvarili nevjerojatne materijalne dobitke. Na kraju je ministrica Dalić i sama rekla da je ona pisala lex Agrokor, preuzela odgovornost za njega, da su to sve njeni prijatelji, gospoda iz Texo Menagmenta, gospodin Ante Ramljak, sve su to njezini prijatelji s kojima dugi niz godina surađuje, otac hrvatske privatizacije Borislav Škegro itd., i ti ljudi su u procesu krize u Agrokoru izašli kao najveći dobitnici. Najveći dobitnici. Netko je zadržao radno mjesto, to je super, neki su nažalost izgubili radna mjesta. Rekao sam jučer 3 000 ljudi manje radi u Agrokoru nego prije godinu dana. Ali oni koji su najviše dobili su od cijelog tog postupka i procesa su konzultanti, ljudi koje je birala i Ante Ramljak, zajedno sa njom, naša potpredsjednica Vlade gospođa Martina Dalić. Texo Menagment, PR konzultanti, odvjetnici i ovi Amerikanci, pitaj Boga tko još tu sve je u igri, a ne znamo jer nemamo te papire, a jučer premijer nije bio dovoljno hrabar da kaže koliko će od 60 miliona kuna nagrade što će dobiti, dobiti Texo Menagement. To nije htio jučer reći ovdje, mada tu informaciju zna, a ja sad pitam gospođu Martinu Dalić da nam ona kaže koliko će njezini prijatelji dobiti od 60 miliona kuna nagrade koja će biti isplaćena po sklapanju nagodbe u Agrokoru. Recite nam. To hrvatski građani imaju pravo znati. Koliko će Matić, Texo Menagement i svi ovi konzultanti dobiti nagradu. Zbog čega ne izađete s tom informacijom? Od 60 miliona kuna koje će im isplatiti Agrokor. I sada će netko reći pa šta? Pa nije to država, nema to veze, to nisu novci poreznih obveznika. To ima itekako veze sa državom, zbog toga što je država napisala Zakon, odnosno izglasala Zakon, Vlada je napisala Zakon, pisala ga je gospođa Martina Dalić i rekao sam vam, na temelju tog Zakona najveći dobitnici tog cijelog postupka su ovi ljudi koje sam vam malo prije nabrojao. I zbog toga gospođa Martina Dalić ne može više biti ministrica jer je dobivši povjerenje hrvatskih građana u ovoj situaciji uz problem u Agrokoru rješavala očito i probleme svojih prijatelja u ovim privatnim tvrtkama koje sam vam ovdje napomenuo. I tu se ne radi o nikakvim usporedivim naknadama kao što to vole reći, u odnosu na neke strane partnere. Vrlo je jednostavno pogledati bilancu tvrtke koja je konzultant i zabrana slučajno isti dan kada su izabrani Amerikanci, prije godinu dana i danas. Danas 12 i nešto miliona kuna prihoda, prije godinu dana 10 puta manje. Tu nema, dame i gospodo nikakve slučajnosti, kao što nema nikakve slučajnosti ni u tome da su ljudi čak u istoj poslovnoj zgradi. Pa to su sve susjedi, jedan s jednog kata, drugi s drugog kata. Texo Menagement na ovom katu, Šavrić i partneri na drugom katu, ovaj na trećem katu. Sve je to jedno društvo koje je odrađivalo posao na ovom Zakonu što im je omogućila gospođa Martina Dalić. I onda je normalno da građani RH više nemaju povjerenje u gospođu Martinu Dalić. A nemaju povjerenje ni u premijera Plenkovića koji je toliko zdušno brani. I zato bih danas ovdje i sutra prilikom glasanja svaki od nas trebao razmisliti o tome da li predstavlja i štiti jedan interesni krug ljudi ili štiti interese građana RH. Rekao sam, nemam iluzije za neke ljude koji su se kuvertirali do kraja mandata, kojima je tako svejedno. Bitno je da 2 i pol godine još imaju koristi od te tri fotelje koje im je HDZ dao, kao što je primjerice stranka HNS, ali svi oni ostali koji imaju mogućnost izbora i odabira i vidjeti ono što je pravo, a što je krivo, bi trebali odlučiti u interesu onoga što žele naši sugrađani. Tu posebno mislim na kolege iz Kluba zastupnika, evo, otišao je kolega, nacionalnih manjina, koji ja ne znam s kojim pravom iz neba pa u rebra najave da neće podržati ministricu Dalić, a onda u nekim dodatnim razgovorima, očito daleko od očiju javnosti, kao što to gospodin Pupovac radi, odjedanput se ta odluka promjeni. I gle čuda, kaže onda gospodin Pupovac da se dodatnim analizama ustanovilo da tu nije bilo nikakvih kriminalnih radnji, pa ajde OK. Ali neka nam kaže gospodin Pupovac je li u redu da netko svojim prijateljima daje poslove od 12 miliona kuna godišnje koje do jučer nisu imali. O tome glasa gospodin Pupovac, ne o tome da li Fabris Peruško ili Ante Ramljak napravio nešto što je nezakonito. Postoji nešto što je moral, postoji nešto što ljudi kada dobiju povjerenje građana moraju opravdati i ovdje to nije napravljeno. I dosta nam je više tih senzacionalnih priča od danas do sutra, mi ćemo ovo-ono, Vladu, biti ćemo moralne vertikale, a uvijek odglasaju kako treba. Ručice gospodina Pupovca su uvijek tamo gdje trebaju biti, na pravom mjestu, uz HDZ i vlast. Tako da sa te strane ja apeliram na sve one koji imaju političku odgovornost i savjest da ne daju podršku gospođi Martini Dalić jer je ona nije zaslužila svojim ponašanjem oko Agrokora. Ne možeš iskoristiti krizu da bi pomogao svojim prijateljima. To se tako ne radi. I pričati o tome da su svi zadovoljni. Zadovoljni su oni koje su izabrali na početku gospođa Dalić i gospodin Ramljak u privremeno Vjerovničko vijeće koje je takvo ostalo do kraja. Jer se netko pita zašto se nije formiralo stalno Vjerovničko vijeće? Jesu to zbilja svi zadovoljni vjerovnici kada se to nije uspjelo formirati? Neka pita. Ne želim ovdje nabrajati tvrtke onih koji su mi se svi javili ovdje tijekom ovih dana, koji su nezadovoljni i koji govore da ovo šta će ih kompenzirati nije ono što bi trebalo biti takvo, da zadovoljni mogu biti oni koji će dobiti Agrokor u ruke, da zadovoljni mogu biti ovi lešinarski fondovi koji su došli od nikuda, već su naplatili svoje uložene novce i sad će još dobiti vlasništvo. Možda se mi možemo ovdje pitati tko stoji iza tih fondova? Možda građani RH mogu sa pravom pitati možda neki političari iz vlasti iz RH stoje sada iza vlasništva Knight Heada i tih američkih fondova. Tko zna tko stoji iza tih fondova. Tko zna? I zbog čega su se oni uopće morali umiješati u tu cijelu priču kada je na kraju situacija završila isto tako kao da je bila predstečajna nagodba i na kraju su opet najveći vjerovnici tada postali najveći vjerovnici, odnosno vlasnici sada. To je nešto o čemu treba razmišljati i zbog čega tražimo da Vlada, odnosno da gospođa Martina Dalić više ne bude ministrica u Vladi RH. U samom zakonu na početku nije napravljeno to da se spriječi sukob interesa povjerenika. To nije ni sada slučaj. I sada su angažirani ponovno konzultanti u kojima je radio povjerenik sadašnji prije nekoliko godina. Takvih odredbi koje bi zaštitile građane i vratile povjerenje u postupak privremene uprave, da ih ima takvih odredba u zakonu, nema ih i to nije slučajno po nama napravljeno. Na kraju, ja ne želim kao premjer Plenković se pozivati na to, kao da je on jedini bogom dan da spasi ovu Hrvatsku, a svi ostali ništa ne razumiju. Pa se tako razbacaju i sa riječima i sa time da ne respektira šta građani RH misle o ovom konkretnom slučaju, ne respektira o tome što misle da on krivo vodi Hrvatsku vladu, 77% hrvatskih građana, ništa od toga on ne respektira. Ja želim samo ovdje vrlo jednostavno reći, kada dobijete povjerenje i odgovornost, onda to ne možete koristiti za to da biste pomogli svojim prijateljima. Točka, jer to tako teško prihvatiti gospodine Čuraj? Ili se skrivati iza katastrofa, gubitaka radnih mjesta itd. Glasajući za gospođu Marinu Dalić, vi ćete legitimirati takav postupak i ubuduće. Ova Vlada će uvesti pravilo ponašanja, kada nastane neki problem, angažira svoje prijatelje i plati ih više nego što su ikada zarađivali. To je inaugurirano sa glasanjem za gospođu Dalić. Ili ćete napraviti suprotno i reći, ne, kada političar dobije odgovornost, ne smije se tako ponašati i ne smije pomoći svojim prijateljima da zarade 12 milijuna kuna u jednoj godini. 12 milijuna kuna, kao 250 zaposlenih u tom istom Agrokoru, zarađuje sada ta tvrtka od 1 ili 2 zaposlena. I glasanjem sutra će HDZ i HNS ukoliko da podršku gospođi Maritni Dalić, vrlo jasno poručiti, mi tako vladamo, to je naša praksa poslovanja, a građani RH će znati, slijedeći puta, ukoliko glasate za HNS i HDZ, glasali ste za stranke koje omogućuju ministru ili ministrici, da kada dođe kriza, od svojih prijatelja napravi bogataša, bogataša. Mi za to nismo i niti jedan političar zastupnik u Hrvatskom saboru, kojemu je interes hrvatskih građana, na prvom mjestu ne bi trebao biti. Jer sada nas možda i gospodin Ramljak gleda i smješka se i kaže, vidi oni tamo nešto pričaju, a mi smo fino zaradili, baš nas briga, dobra lova, mi smo fino zaradili. Još jednom vas pozivam, razmislite dobru, da li takvu praksu, bez obzira da li se radilo u vašem mandatu gospodine Čuraj ili par kolega iz HNS-a to nije vrijedno toga. Napravimo od Hrvatske normalnu zemlju. Hvala vam lijepo.
Idemo dalje, Klub zastupnika HSS-a, poštovani kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, uvažena potpredsjednica Vlade s ministrima, evo pozdravljam sve u ime Kluba HSS-a i kad je riječ o ovoj temi, o izglasavanja nepovjerenja gospođi potpredsjednici Vlade Martini Dalić, treba reći, da nije u pitanju ona osobno, kao osoba kao Marina Dalić, kao ministrica, nego politika Vlade RH, najvažnije, jedno od najvažnijih ministarstava u RH, Ministarstvo gospodarstva i kakva obrtništva i poduzetništva. Iako smo se mi zalagali da Ministarstvo obrta postane, ostane posebno ministarstvo jer se s ovim načinom ujedinjavanjem Ministarstvo gospodarstvo poduzetništva i obrta nije puno pomoglo i obrtništvu. To je jedan od razloga zašto ne podržavamo ovakvu politiku. A drugo je, treba otvoreno reći, da premjer ili predsjednik Vlade jutros rekao, dobro je da se raspravlja o ovoj temi, to je važna tema za RH, to zanima javnost i važno je što će na kraju biti nakon postizanja nagodbe. Ali, treba reći istinu da se reagiralo, tek kada su međunarodne financijske institucije i javnost, medijski pritisak, ukazao na problem, da se u Agrokoru događa nešto čudno, da se lažiraju financijska izvješća, da se izdaju mjenice bez pokrića, tek tada se prišlo rješavanju, uvjetno rečeno problema i donošenja Zakona o strateškim sistemskim tvrtkama odnosno, nazvanim lex Agrokor. Dakle, tek nakon pritiska javnosti. Isto kao što se tek nakon pritiska javnosti zahtjeva opozicije prišlo raspravi o ulozi izvanredno povjerenika, savjetničkim tvrtkama i naknadama koje su se isplaćivale i tada smo tražili da se ta rasprava provede ovdje u Saboru, odlučilo se na tematsku sjednicu Odbora za gospodarstvo, gdje se je vidjelo, da je tu nešto mutno, da su pojedinci sebi priskrbili imovinsku korist, koja im nije smjela biti isplaćena, rečeno je već 12 milijuna kn Texo Managment, preko 500 milijuna kuna ostali savjetnici, a da istovremeno, više od 300 malih tvrtki, dobavljača, OPG nije isplaćeno u cijelosti nego samo 30%, 70% im je ostalo neisplaćeno, iako je bila prva informacija da im je sve isplaćeno. Bio je model do 5 milijuna kuna ukupnog prometa. Oni koji su imali iznad toga, nisu mogli dobiti svoja sredstva u cijelosti, nego samo 30%, a takvih je skoro 300 malih tvrtki, obiteljskih gospodarstava i iznos je vidite negdje oko 300 milijuna kuna, koliko su oni potraživali. A u to vrijeme je upravo toliko isplaćeno savjetnicima izvanrednog povjerenika za provedbu projekta Zakona lex Agrokor i sanaciju odnosno rješavanje problema u toj tvrtci. Pa je pitanje zašto nije isplaćeno tim malim tvrtkama, 300 milijuna kuna nego tim savjetnicima. A ono što sam uvodno jutros rekao premijeru i nisam dobio odgovor tko je donio odluku o visini. Jer u zapisnicima koje smo dobili sa svih sjednica privremenog vjerovničkog vijeća nema da je donesena odluka o tome koliko će koji savjetnik dobiti sredstava. Provjerite, ti zapisnici su javni, nema te odluke. Znači donio je ili sam povjerenik ili uži tim gdje bi sigurno nešto o tome morala znati potpredsjednica Vlade obzirom da je sama kako je rekla i pisala zakon i koordinirala ovo. I sve u skladu sa zakonom. Samo s jedne strane imate 300 malih tvrtki, preko 300 milijuna kuna neisplaćeno i 141 savjetnika i dva zaposlena u Texo Managment i 300 milijuna kuna isplaćeno. Da se to isplatilo tim malim tvrtkama, moglo se oko 4 tisuće radnih mjesta sačuvati ako je u Hrvatskoj negdje oko 70 tisuća kuna potrebno za otvaranje jednog novog radnog mjesta. Da, 4 tisuće radnih mjesta. Naravno da savjetnici ne mogu raditi džabe ali su ti privremeni redovnici morali donijeti odluku o tome kolika je ta naknada njima, a nisu je donijeli jer očito su morali šutjeti da bi im bilo bar nešto isplaćeno i da bi mogli sudjelovati u tom procesu, nisu smjeli javno reći ništa protiv toga da i može se skrivati i premijer i potpredsjednica i reći pa imali su oni to na uvid, mogli su reagirati, nisu reagirali i to stoji. Ali je sramotno da one tvrtke gdje su zaposlenici u tim malim obiteljskim gospodarstvima radili za 2 do 3 tisuće kuna, nisu dobili svoje novce, nisu mogli planirati svoj razvoj a ovi su dobivali milijunske iznose za financijske savjete oko buduće nagodbe. I ono što mene i nas iz HSS-a posebno smeta da će se odluka o nagodbi donijeti dvotrećinskom većinom znači kome se pogoduje? Bankama, strvinarskim fondovima, krupnom kapitalu, mali dobavljači će ostati tamo gdje jesu a biti će kao što je javno vidljivo negdje oko 8% u budućem vlasništvu te kompanije. Većinski udio će imati banke iz Rusije i strvinarski fond i kakvu će oni sutra politiku voditi, hoće li oni čuvati tu proizvodnju i ta radna mjesta u RH a treba još 80 milijuna eura isplatiti ostalim dobavljačima u narednim godinama. To je predmet nagodbe, tako je načelno dogovoreno. Hoće li biti poslovanja u Hrvatskoj u narednim godinama ako to bude odgovaralo bankama, možda i hoće a ako budu inzistirali da se proizvodnja u Hrvatskoj što obično i čine velike kompanije uništi onda nema proizvodnje u Hrvatskoj. Kao što je prerada mesa preseljena iz Belog Manastira u Vrbovec, tako sutra te banke, ti vlasnici budući mogu donijeti odluku da se proizvodnja vina u Belju ugasi, da se ugase ta radna mjesta. I ono što nisam dobio odgovor a pitao sam na odboru stidljivo je u tom nacrtu nagodbe napisao gospodin Ramljak da će biti smanjenja radnih mjesta i otpuštanja radnika a da će se o tome napraviti poseban program. Da li je napravljen, koliko će biti viška ljudi, da li će imati nekakve otpremnine i kako će se zbrinuti taj višak radne snage. Jer objektivno te kompanije, te banke će gledati svoj interes, svoj kapital i svoj profit. Prvo što će napraviti ići će na reduciranje radne snage i gašenje nekih neprofitabilnih proizvodnji, to je istina, to je činjenica i o tome treba govoriti neka to javnost zna. I zato je dobro da se o ovoj temi razgovara. Ali ne zbog toga što to pritišće javnost i opozicija nego što je to trebala i Vlada sama predložiti da se nađe rješenje, da se donese politička odluka da se sačuva ta proizvodnja u RH, da ti mali dobavljači i dalje ostanu dobavljači Konzuma i drugih tvrtki u okviru Agrokora. Bojim se da nakon ovako predviđene nagodbe toga neće biti. Podsjetio bih još na probleme oko MOL-a, prodaje dionice HEP-a, kupnje udjela, odustalo se od toga, govori se i o tome da je ministrica, odnosno potpredsjednica Vlade obećala kako će na doing listi RH porasti za 10 mjesta a šta se dogodilo, pali smo za 8 mjesta. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, polako, imamo vremena još. Interesantno je da je nakon pritiska medija i javnosti i nas iz oporbe, opozicije ministrica priznala da je ona glavni autor zakona i da stoji svojim znanjem i iskustvom iza toga. Istina tako je priznala i da rukovodi ukupnim stanjem u gospodarstvu a ono što mene posebno smeta i nas iz HSS-a da je kroz projekt Slavonija, Baranja i Srijem obećana posebna potpora tvrtkama, obrtnicima i poduzetnicima koji djeluju na području RH u okviru Slavonije, Baranje i Srijema. I kada sam pitao da li će kroz natječaj koje ministarstvo raspisuje za razvojne projekte tvrtki te tvrtke iz Slavonije, Baranje i Srijema dobiti nešto više bodova da dobiju prednost ili više sredstava u odnosu na tvrtke iz drugih regija odgovoreno je ne, svi su jednaki, svi imaju jednaku šansu, tko se prvi javi njegov novac. A znamo da tvrtke u Slavoniji nemaju dostatnog financijskog kapitala i da ne mogu sami nastupati i da trebaju pomoć. A posebno se to odrazilo kroz odnos prema izmjeni Zakona i odnosno spisku tvrtki koje su od strateškog interesa za RH s koje je skinuta luka Vukovar i Đuro Đaković, Slavonski Brod. I o tome sam već govorio i to je još jedan od razloga kako ne možemo podržati ni ministricu ni ovu Vladu. Jer ako tvrtku Đuru Đaković koja je u vrijeme Domovinskog rata svoj doprinos dala proizvodnji oružja, zaboravili ste da su radnici Đure Đaković specijalna vozila stali na ulaz, na izlaz iz tvrtke i nisu dali da se odvezu tenkovi, da se tamo proizvodilo oružje, da ste im uzeli proizvodnju tramvaja, da ste im uzeli proizvodnju eksploziva te da ništa niste vratili i još ih skinete sada sa liste strateških tvrtki i još kažete brinuti ćete o njima marom dobrog gospodara. Pa nemojte brinuti marom dobrog gospodara, nemojte. Dajte im 200, 300 milijuna koliko im fali za dokapitalizaciju, nađite modele, dajte garanciju, osigurajte im posao, zašto ne mogu raditi više vagona za HŽ kad znamo kakvi su vagoni u Hrvatskoj, a znate vi to, smijte se, ali ništa ne poduzimate da ta tvrtka dobije poslove. Čak štaviše, za … [[Govornik se ne razumije.]] nisu dobili posao, tko je dobio? Tvrtka koja se bavi IT tehnologijom i staklenim fasadama i imaju kvalitetne reference. A nitko nije obrazložio koje su to reference, zašto Đuro Đapić nije mogao dobit posao. I onda mi premijer jutros kaže daj smiri se, idi popij vodu u Slavonski Brod ili nadiši se, hiperventiliraš, nadiši se zraka u Slavonskom Brodu. Hvala vam u ime svih Brođana i Brođanki, u ime svih 90 000 žitelja koje ste ostavili bez pitke vode za Uskrs jer ste dali tvrtki Crodux mogućnost da upravlja produktovodom bez prethodnog ispitivanja, bez prethodne suglasnosti i da se dogodi ovakav incident. Netko je dao, tko je kriv? Ja nisam. Tko upravlja gospodarstvom? Vlada, resorno ministarstvo i niža nadležna državna tijela i inspekcija. Odgovora nema tko je kriv. Mislim da za hrvatsku javnost, za građane je jasno da se na ovaj način ne vodi prava briga o ljudima u Slavoniji i evo drago mi je da ipak ima ovdje ljudi koje ova tema zanima i koji slušaju ovo, neki se smiju, ali nama nije smiješno, nama nije smiješno. Za 2016. podatak samo, 806 građana oboli od karcinoma u Slavonskom Brodu u odnosu na 100 000 stanovnika, a 636 u RH, 26% više u SB. Jedan od razloga je, vjerojatno i onečišćen zrak i loša voda. 3300 stanovnika i manje u Brodsko-posavskoj [[Upadica predsjednik: malo se vratite na temu, ja vas ipak molim, sad ste otišli malo daleko.]] Vezano je i na gospodarstvo. Jer gospodarski učinci su takvi da je 3300 stanovnika manje u Brodsko-posavskoj županiji jer su iselili jer nema radnih mjesta u Hrvatskoj. Tko može omogućiti radna mjesta u Brodsko-posavskoj županiji i Slavonskom Brodu? Djelom i Vlada i Ministarstvo gospodarstva, iako im to nije prioritetno, naravno treba stvoriti okvir da se razvija gospodarstvo, od infrastrukture do financijskih potpora gospodarstvu, a vidimo što se dogodilo u Đuri Đakoviću. Nisu dobili potporu za dokapitalizaciju i dalje će biti smanjenja broja radnih mjesta, nije riješen regionalni istočni vodovod, Sikirevci su u Brodsko-posavskoj županiji, nije riješen ni vodovod oko Komletinaca i Vinkovaca i dalje piju vodu sa teškim metalima, nije riješen ni vodovod u Novoj Gradiški, još uvijek nije završena adaptacija akumulacije Bačvice, izgradnja vodospreme, još uvijek nije obnovljena pruga od Novske, Gradiške i Vinkovaca prema Vukovaru i Osijeku [[Upadica predsjednik: Kolega Vlaović, ja vas molim, dakle tema je pitanje…]] Vraćam se na temu, ispričavam se. … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] ta radna mjesta, a već danas se govori o tome da Mađarska želi putem Ruskih banaka i drugih kompanija doći u vlasništvo, u Baranju, u Belje. Već danas se piše u portalima i po medijima da … [[Govornik se ne razumije.]] Vukovar će ići u vlasništvo nekih prehrambeno-prerađivačkih kapaciteta iz Srbije, a to je realna opasnost. Čak nije ni bitno vlasništvo, bitna su ta radna mjesta. Hoće li ta proizvodnja ostati, hoće li ta radna mjesta ostati. Ja bih volio da ostanu i tražim od vas, jer vjerojatno će većina preglasat da vi ostanete, ali da onda tu majicu nosite i da ponovo dođete u Belje i da tamo bude radnih mjesta u Belju i da se proizvodi vino i da se vrati prerada mesa u Beli Manastir, a ne da se sirovina vozi u druge krajeve Hrvatske ili izvan Hrvatske, jedino tako možemo spasit život u Slavoniji, Baranji i Srijemu. Ja vas na to pozivam. Hvala.
Ovime smo došli do kraja rasprava po klubovima i prelazimo sada na pojedinačnu raspravu. Prvi se javio kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, vjerojatno i ne bi raspravljao jer je sve već rečeno još i u onom uvodnom govoru, ali ovako nekad čovjek ima potrebu replicirati kolegi u izlaganju, ali ovim novim poslovnikom ste nas, kao saborske zastupnike doveli u jednu situaciju da tu možemo samo sjediti i slušat. Ja sam danas imao priliku govoriti u ime predlagatelja, ali mislim, evo razgovaram ovdje među kolegama, pokazuje se da ovakav način rasprave u Hrvatskom saboru u kojima netko govori u ime kluba, nitko nema mogućnost replicirati je jedna potpuno čudna situacija za bilo koji parlament. Pa sam ipak ostao pri ovoj svojoj pojedinačnoj raspravi jer više nemamo kao saborski zastupnici tu mogućnost. Svi razlozi za opoziv Martine Dalić su već izneseni, nitko ih od strane Vlade nije demantirao, premijer se nije osvrnuo na najteže optužbe koje su iznesene, rekao je da je cijeli ovaj proces velika afera savjetničkih plaća zbog kojih je otišao vladin povjerenik, da je to bila jedna nedorečenost, zamislite kakva, ja bih rekao laka kvalifikacija zbog koje je javnost i mediji gotovo mjesecima brujali o tome zbog čega je na kraju otišao i vladin povjerenik, sam premijer čekali smo ne znam, više od 15 dana mislim da su govorile i ostale kolege iz oporbe da on prouči dokumentaciju, nakon što je proučio dokumentaciju zatražio je, ne naravno izravno u medijima, ali onako suptilno da povjerenik Ramljak mora otići što pokazuje da je cijeli ovaj proces kompromitiran. Zato odgovornost ima isključivo jedna osoba koja je preuzela vođenje cijelog ovog procesa oko Agrokora, to je Martina Dalić, sjećam se vrlo živo, a to sam spomenuo i u svojoj raspravi jednog sukoba koji smo imali ja i potpredsjednica Vlade u Vladi RH oko samog lex Agrokora gdje sam inzistirao na 3 povjerenika, ona mi je tada odgovorila da ona noćima ne spava u Hrvatskoj Vladi zbog tog zakona i da mi samo kompliciramo stvari. Zamislite da smo imali kolektivnu upravu i da bi onda po nama taj cijeli proces bio puno transparentniji, možda ne bismo došli u ovakvu situaciju da jednom čovjeku prepustimo sve a onda da taj čovjek praktički osigura svojoj bivšoj tvrtki ogromnu ogromnu zaradu. I ja mislim da se cjelokupna javnost slaže, a uostalom i sam premjer, a evo i naš predsjednik Sabora, sjećam se i njegovih izjava oko te afere savjetnici i sam je davao izjave da HDZ ne smije trpjeti štetu, zbog toga što se je netko zaigrao. Ali, to što se netko zaigrao, mora netko i zbog toga snositi odgovornost. Ne može jedino taj čovjek biti odgovoran pa otići, nego treba snositi odgovornost, onaj tko ga je predložio. I u tom smislu, vi ste odgovorni za sve ovo što se događalo, za ovaj kompromitirani proces, o samom ishodu kojim se posljednjih dana hvalite, još ćemo vidjeti što će biti od toga. Svi se nadamo i vjerujemo i nitko od nas, ovo što je govorio kolega Čuraj, nitko od nas ne želi da se bilo što loše dogodi. Mi želimo da nagodba bude uspješna, da se što više dionika bude zadovoljno, ali možemo prema tome izraziti i određene rezerve, jer se bojimo, kako će se to sve odviti. Bojimo se koliko će radnih mjesta ostati u koncernu Agrokor, odnosno, u pojedinim sastavnicama tog koncerna i što će se sve događati u budućnosti. Ja ovim putem, budući da apelirati na HNS, na manjine, apelirao je ovdje kolega Maras, da jedan dan se kaže nešto, imamo naslovnicu jednog tjednika da Martina Dalić mora otići, već sutradan imamo drugu priču, ali evo, kolege iz HDZ-a koji se ne slažu sa ratifikacijom Istanbulske konvencije, vi u svojim rukama imate alat. Znači vaše ruke su svojevrsna snaga i vi možete znači sada po pitanju Martine Dalić, uvjetovati ratifikaciju tog dokumenta ako se s njime ne slažete. U tom smislu, zato i oporba tempirala ovu inicijativu baš u ovo vrijeme i smatrali smo da je ovo pogodan trenutak, kako bi saborska većina bila što tanja. To se i dogodilo, kolega Zekanović je izašao iz saborske većine, ali je vrlo brzo uskočio kolega Hrelja, koji je najavio da neće doći na opoziv Martine Dalić. Međutim, kako god prošao i kakav god bio rezultat ovoga opoziva, mi se ne utvaramo da mi iz manjine imamo većinu. Znači da oporba može skupiti dovoljno ruku. Ali, ono što je bitno, da mi ovdje u Hrvatskom saboru, pokažemo, da je ovakav sukob interesa u Hrvatskoj koja želi biti modrena, koja nema uopće bilo kakve tolerancije prema sukobu interesa, prema mogućoj korupciji, da jednostavno otvorimo jednu ovakvu raspravu, kako se ovakve stvari u budućnosti ne bi događale. I to je bio naš cilj i zato sam uostalom potpredsjednice vama i predlagao 3 povjerenika, zbog transparentnosti, cijelog procesa. Na tome smo cijelo vrijeme inzistirali. Sve ono loše, nažalost što se dogodilo oko Agrokora, dogodilo se nakon izlaska Mosta iz Vlade. Vi ste jednom prilikom rekli da oproba može zapaliti svijeću na Kamenitim vratima, jer vi vodite ovaj proces uspješno, ja bi vam poručio da bi ja vrlo rado upalio svijeću na Kamenitim vratima, što Most nije bio dio ovog kompromitiranog procesa koji se događao i što nismo odgovorni za sve ono što ste napravili. Sjećate se jako dobro, da smo predlagali i alternativno financiranje, vaš kolega iz Vlade, Božinović je bio upoznati sa svime, bio je upoznati i premjer, vi ste izbjegavali doći na taj sastanak, da poslušate taj model. Ne tvrdim da je on bio najbolji, ali mislim, da sam taj vaš odnos u kojem ne želite ni čuti, kakav prijedlog ima Most, partner u Vladi, pokazuje da ste ovo sve što ste napravili zapravo planirali od početka. Ne kao što je Ivica Todorić tvrdi da mu se oduzme Agrokor, sve ono što vi tvrdite, što tvrdi Vlada, da Ivica Todorić došao tražiti novce u Vladu je istina, Agrokor je bio u ogromnim problemima, ali nitko me ne može uvjeriti da određene interesne skupine upravo na slomu Agrokora, nisu imale namjeru profitirati i da su u konačnici profitirale. Znači i teze koje plasira Ivica Todorić nisu točne, ali ono što vi govorite u vašu obranu, to također ne stoji. I evo, sve što mogu, ja ovdje kroz pojedinačnu raspravu učiniti, pozvati sve zastupnike, koji smatraju da ovakav sukob interesa ne smije biti dopušten u bilo kojoj normalnoj, uređenoj, modernoj državi, da glasaju za opoziv Martine Dalić, ali kako god bude, barem ćemo nakon ovoga znati, tko je stvarna opozicija ovdje u Hrvatskom saboru, a tko s vremena na vrijeme, drži ljestve ovoj Vladi. Hvala.
Hvala. Sljedeća, sada imamo replike, jel, prva je poštovanog zastupnika Lenarta, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Grmoja, ja se slažem s vama … [[Govornik se ne razumije.]] ovakvog poslovnika, gdje nema rasprave, nakon rasprave klubova nema replika. Tužno je gledati, da nakon rasprave kluba HSS-a, narodnog zastupnika Davora Vlaovića, ministrica gospodarstva se cinično smije, dok gospodin Vlaović govori o patnjama hrvatskog naroda još koji je preostao u Slavoniji, u Slavonskom Brodu, gdje se zataškava kriminal i koješta, a ljudi obolijevaju od zagađenog zraka, od loše vode. A onda evo, kako je sve to postalo besmisleno, uzmem slušalice, pustim AC-DC stavim i stavim se u kožu kolege iz HDZ-a, vjerojatno oni to tako slušaju, čast izuzecima. I jednostavno kada slušate to, sve vam dobro izgleda i baš vas briga što se dešava, vama svira muzika i kolege iz HNS-a vjerojatno isto tako slušaju. Hvala.
Ne znam, vjerojatno ćete nešto odgovoriti, izvolite kolega.
Ne slažem se oko ovoga da ovakav način rasprava po ovom novom Poslovniku definitivno … i ja sam imao isto potrebu replicirati što se tiče ovoga što je rekao predsjedavajući da ti problemi u Slavonskom Brodu nisu dio nacrta opoziva. Nacrt opoziva je samo podloga za raspravu. Mi ovdje možemo otvoriti sva pitanja odgovornosti ministrice Dalić oko vođenja tog ministarstva, a praktični znamo da je ona desna ruka premijera i osoba koja vodi cjelokupnu politiku Vlade i po ovim pitanjima i donosi odluke. Tako da u tom smislu mislim da je kolegica Ines Strenja Linić sazvala i sjednicu Odbora za zdravstvo na kojem se upozorilo upravo na ovo što je govorio kolega i definitivno je to problem o kojem će se trebati još više ovdje govoriti u Saboru. Evo u tom smislu i vama zahvaljujem što ste o tome bez obzira što nije to u nacrtu ovog teksta, ali kolegici Ines koja je tu temu ovdje otvorila u Hrvatskom saboru.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Panenića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja, ja bi samo pitao da li vi stvarno vjerujte da je bilo tada imenovano tri povjerenika, zapravo ta tri povjerenika da je imenovala ova ekipa da bi oni napravili dobro u Agrokoru jel vidimo sada nakon odlaska gospodina Ramljaka što se promijenilo. Znači ostale iste tvrtke, isti konzultanti, isti novci, znači nastavila se politika koja je bila i do sada. Ako pogledamo i kolege iz vladajuće koalicije njih 77 plus oni koji su još nevidljivi onda možemo zaključiti da u biti ni njih danas nije zanimalo baš rasprava o tome što se stvarno događa nego je sve bilo orijentirano da se samo popljuje inicijativa Mosta ostalih stranaka da se na osobnoj razini komentira naša izlaganja, a nitko nije ušao zapravo u bit i razloge zašto je opoziv i tražen.
Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Poštovani kolega Panenić, ja ne znam što bi bilo kada bi bila tri povjerenika, ali nekako vjerujem da bi valjda od tri ta povjerenika mogli se izboriti za jednu osobu koja bi mogla kontrolirati te procese. Ali upravu ste ovi pregovori o koaliciji s HNS-om počeli su puno prije i definitivno trebalo se riješiti jedne političke opcije koja upozorava na kriminal, koja ne dopušta kriminal i koja bilo što što je loše neće dopustiti. Ovdje je HDZ u jednom drugom problemu, ovdje sa HNS-om treba dijeliti plijen, ali barem nitko ne upozorava. Lakše je malo i podijeliti plijen nego da vas netko stalno drži na oku i pazi što ćete napraviti, tako da je ovo jedan puno podatniji i ja bih rekao idealniji partner za Andreja Plenkovića i ovu ekipu koja je ovo provela. A vi sami znate da smo kroz cijelo vrijeme u svom političkom djelovanju upozoravali na ono što je loše ne samo o Agrokoru nego [[Upadica Reiner: Hvala.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Evo cijelo jutro i nastavit ćemo tijekom dana raspravljamo o nečemu šta je po meni kristalno jasno, vjerujem i većini zastupnika u Hrvatskom saboru iz pozicije i opozicije. Ovdje se radi o tome da je nešto šta bi trebalo biti nedopustivo u svakoj normalnoj demokratskoj zemlji očito dopušteno članovima Vlade iz HDZ-a, a to je da kada dođe krizna situacija u rješenje uklopite one koji su vama bliski i koji onda od tog rješenja imaju obilate koristi i uvjeren sam da to vide i zastupnici koji će sutra vjerojatno pod stranačkom stegom dignuti ruku jer inače to ne bi podržali. I sada se pitaju mnogi naši sugrađani zbog čega, primjerice zastupnici HDZ-a evo gledam sada gospodina Kovača i Đakića koji sam siguran ne podržavaju to da neko 12 milijuna kuna zaradi u godinu dana ni kriv ni dužan odnosno do prije toga nema takvih poslova, a kada vaš prijatelj u Vladi vam to omogući i povjerenik preko njega vam to omogući onda uspijete dobiti takve iznose. I dok god su u Hrvatskoj ljudi sve siromašniji, sve obespravljeniji, gdje pravda ne funkcionira, gdje pravosuđe ne funkcionira gdje ljudi odlaze iz Hrvatske, gotovo je nevjerojatno da s takvom lakoćom zastupnici HDZ-a to pokrivaju i da mrtvi hladni, nezainteresirano uzimajući svoju plaću dižu ruke zato da pokriju ljude koji su uzeli u njihovo ime milijune i milijune kuna. Zbog čega je to tako? Čime ih to tako Andrej Plenković drži? Čime to zastupnike HDZ-a Andrej Plenković drži da oni iako su sami svjesni da to nije ispravno jer gospodin Đakić je siguran, preiskusan je on čovjek da ne bi bio svjestan da to nije ispravno da neko preko noći de facto dobije 12 milijuna kuna na poslu kojeg do tada nije bilo na način da bivši ili tadašnji zaposlenik te firme mu omogući taj posao, a sve pod patronatom gospođe ministrice Martine Dalić. I zbog čega je gospodinu Stieru jučer toliko bilo bitno raspravljati o temeljnim ljudskim pravima ovdje i gospodinu Kovaču do kasno u noć, a ovdje kada se radi o evidentnoj stvari koja je nedopustiva da neko materijalno se okoristi tako velikim iznosom u tako siromašnoj zemlji pored toliko puno obespravljenih ljudi tu nema ni riječi, to je o.k., to podržavamo, to nije problem. Problem je zaštititi žene od nasilja u obitelji, ali nije problem ako netko naštima svom frendu 12 milijuna kuna godišnje. O tome šutimo, za to ćemo dignuti ruke. E pa recite mi kakvi su to standardi, doduše gospodin Stier je došao iz Argentine, tamo su standardi vjerojatno malo još i niži nego šta su danas u Hrvatskoj, ali ja sam uvjeren da je kao zastupnik u Europskom parlamentu i gospodin Kovač koji je bio uspješan ambasador u Njemačkoj vidio stvari iz jednog drugog kuta gdje takve stvari ne bi prolazile. I zbog čega onda štititi to ovdje, kolegice i kolege iz HDZ-a šta nije dopušteno u nekoj normalnoj, uljuđenoj, civiliziranoj Europskoj zemlji? Šta vide svi naši sugrađani, svi naši sugrađani to vide. I sada recite vi meni, a svi ste odrasli, iskusni ljudi iz razno raznih profesija, zbog čega evo, mi smjenjujemo Antu Ramljaka, odnosno premijer se pohvalio da ga je smijenio, građani RH su bili sa time suglasni, 52% je bilo da je to opravdano, 30%, 29,5 da nije opravdano, 18 da ne zna i premijer rekao evo uvidio sam problem, smijenio sam Antu Ramljaka. Isti dan, ista anketa, gospođa Martina Dalić 66% znači 15% više naših sugrađana vidi veći problem u gospođi Martini Dalić, nego u Anti Ramljaku. Zbog čega je smijenjen Ante Ramljak po istom kriteriju, a gospođa Martina Dalić nije? Imate li odgovor na to pitanje? Je li gospodin Ante Ramljak bio samo žrtveno janje da bi se sačuvala gospođa Martina Dalić i da sve ostalo nastavi se raditi na isti način kao što je bilo i prije toga. Vi to možete raditi jer imate većinu, jer ste pokazali kao nebrojeno puta do sada da vam interes građana nije bitan, da je bitno održati stabilnost gospodina Plenkovića i vlade HDZ-a, kolko traje da traje, da moralnih standarda nema i da birate one teme koje su samo vama drage i za koje mislite da se mora boriti. I nevjerojatno je da se oko nekih, nazovi ideoloških koje uopće nisu ideološke teme, a jučer su ih htjeli tako tu predstaviti pojedini zastupnici HDZ-a se toliko upire, bori, pokazuje, a oko evidentnog , netransparentnog ponašanja gdje neki uspijevaju uz pomoć vlasti doći do milijuna i milijuna kuna to prolazi šutke i sa pogledom u pod, e to je nevjerojatno i to jednostavno je neprihvatljivo i tu bi se svatko tko drži do sebe, odnosno do toga koga zastupa i na koji način zastupa, a zastupamo svi hrvatske građane trebao tome usprotivit. Jer ako se tako nastavi, onda će uvijek biti onih koji će reći pa to je dopušteno, vidite kako je prošlo sa … [[Govornik se ne razumije.]] menadžmentom, proći će i nama, glavno je samo imati prijatelja koji je u vlasti. Ja sam uvjeren da danas nakon ankete provedene među građanima koji su čuli svi argumente ovdje, koje smo imali mi iz HDZ-a vrlo malo argumenata jer se nitko ne javlja, to nije pitanje Istanbulske konvencije koje kod njih pobudi takav poriv da se suprotstave zaštiti prava žena, nego ovdje se radi samo o sitnoj netransparentnosti koja je desetke milijuna kuna, pa kaj je to, to je niš, kaj ćemo oko tog raspravljat, jel tak gospon Kovač? Kaj bumo se oko toga opće raspravljali kad to nije opće bitno, to je onako znate kak se kaže u preferansu, to je juha ne. To se upisuje, to je najnormalnija stvar kada je HDZ u igri i kada je HDZ na vlasti, to uopće ne moramo oko toga raspravljat jer se to valjda treba samo po sebi shvatiti kao normalno. E mi to ne shvaćamo kao normalno i mi ćemo protiv toga govoriti pa ako treba i 10 puta tražiti opoziv još do kraja, a vjerujte mi da će biti ovakvih situacija i do kraja mandata da se ova priča oko Agrokora neće završiti, da ćemo ponovo pokrenuti i povjerenstvo oko Agrokora i da nećemo dati mira dok se ovakve stvari u Hrvatskoj više ne budu dešavale. Koliko god vi odmahivali i rekli da je velika pobjeda HDZ-a to što će sutra izbrojati 77 ili 78 ruku. To nije nikakva pobjeda HDZ-a. Pitajte ljude pa ćete vidjeti šta oni misle. Ako vam netko kaže, potapša vas po ramenu i kaže dobro da ste spasili gospođu Martinu Dalić, vjerujem da ćete takvog vrlo rijetko sresti u javnosti s obzirom da je javnost ovdje unisona po ovom pitanju. Vidi da se desilo nešto nedopustivo i protiv toga je da se to u budućnosti dešava. I volio bih kada bi zastupnici u Hrvatskom saboru sa jednakim žarom branili svoje stavove, ne samo oko nekih stvari koje su kakti njima bitni i stvarali slike kojih uopće nema i borili se protiv imaginarnih opasnosti kojih također nema, ali oko pravih opasnosti kao što je netransparentno upravljanje u ime građana RH koje vidimo svaki dan u vladi Andreja Plenkovića oko toga nema ni a. I zbog toga još jednom pozivam sve one koji imaju i odgovornost političku i savjest da glasaju za opoziv gospođe Martine Dalić. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Anke Mrak-Tartiša.
Hvala lijepo podpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Maras, vi ste u svom izlaganju se dotakli jedne teme za koju je zgodno da možda malo i vidimo, možda ćemo sutra na glasanju u Saboru po prvi put vidjeti nešto što su kolege iz HDZ-a najavili jučer u raspravi. Oni su jučer u raspravi najavili da je odluka u HDZ-u da se glasa po savjeti. Pa ćemo vidjeti da li kada je to glasanje sukladno savjesti samo vrijedi za određeni tip zakona ili vrijedi za sve pa će biti interesantno vidjeti da li će se to možda primijeniti kada je riječ o glasanju o povjerenju potpredsjednici Vlade i ministrici gospođi Dalić, možda netko u HDZ-u ima tu neke dileme, neke sumnje koje smo mi kao u ime klubova izrekli i pojedinačnoj raspravi pa će biti interesantno vidjeti sutra glasanje da li to vrijedi samo kada je u pitanju Istambulska konvencija ili je to nešto što ćemo primjenjivati stalno pa će imati zanimljiva glasanja. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Pa vidjeti ćemo ono šta ja očekujem da ćemo vidjeti. Kao što sam malo prije vam i rekao to je nešto što se očito u HDZ-u podrazumijeva, uobičajen način ponašanja. Kada smo na vlasti naši prijatelji, pod navodnicima naši prijatelji mogu dobivati poslove na konto ministara HDZ-a. To smo vidjeli i prije 5 godina i prije 10 godina i prije 20 godina u privatizaciji itd.. To je nešto što je uvrježeno ponašanje u HDZ-u i možda, možda u budućnosti toga neće biti, ali možda, evo možda se ipak prevarim, možda postoje neki pioniri ovdje koji su pokupili te neka stvari dok su bili u Briselu ili u Berlinu pa sada neće dopustiti da se praksa koja tamo ne bi vrijedila odvija u RH. Ne znam, možda ti pioniri nisu samo glasni kada je pitanje nasilja nad ženama. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Maras mislim da ste postavili ključno pitanje, to je pitanje koje sam ja jučer postavio u svojoj raspravi a to je da me jako zanima zašto neki tako ostrašćeno govore o problemima koji su izmišljeni problemi, o Istambulskoj konvenciji koja bi nam trebala biti ljudski i civilizacijski dokaz i da bi volio da isto tako ostrašćeno razgovaraju o problemima s kojima se naši građani susreću a to je da u Hrvatskoj ima gladnih, da iz Hrvatske ljudi odlaze, da Hrvatska gospodarski propada unatoč rastu koji je, za koji i same analize pokazuju da to nije pravi rast. Dakle mladi odlaze jer nemaju perspektivu, to su pravi problemi Hrvatske a ljudska prava, prava naših kolegica, žena i zaštita istih unutar obitelji od nasilja, mislim da je to civilizacijski doseg a ne problem. Takve bi ostrašćene rasprave volio čuti upravo o ovim egzistencijalnim problemima svakog našeg građanina.
Hvala vam. Nešto će reći o tome poštovani zastupnik Maras.
Dobro, molim vas gospodine potpredsjedniče, nemojte komentirati nešto, to sam vas već jednom zamolio, [[Upadica Reiner: To nije bilo pitanje, da je pitanje vi bi dali odgovor. Budući da je kolega dao komentar, vi ćete dati svoj komentar. Izvolite.]] Dobro, ja vas molim da mi vratite vrijeme onda. Možete mi vratiti vrijeme? [[Upadica Reiner: Evo dobiti ćete, vratiti ću vam vrijeme, ne znam kako, nemam tu snagu ali pokušati ću.]] Imate vi veću snagu nego što ste vi tog svjesni gospodine potpredsjedniče jer glasanje protiv gospođe Martine Dalić, sutra bi dali nadu hrvatskim građanima, da vidimo da li ćete iskoristiti tu svoju snagu sutra. Evo, to je on što mene zanima. Zbog toga što naši ljudi odlaze, vide užasne nepravde i vide da oni koji ne odlaze su a po volji su HDZ-u zarađuju ogromne novce. Zašto ti majstori, stručnjaci financijski, Škegro, Matić i društvo nisu fond napravili u Londonu ili New Yorku i zaradili tamo milijune? Neka mi to netko kaže. Kako ti stručnjaci nisu tamo uzeli milijune eura nego su to uzeli, odnosno zaradili u RH? A omogućila im je tu zaradu politika u ovom slučaju preko Agrokora. Evo o tome, i zato vam kažem da vi imate snagu, glasujte sutra ispravno i pokazati ćete snagu. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Maras, prozivate nas tu da šutimo i da ne odgovaramo na vaše prozivke, pa ja ću reći teško je odgovoriti na pamflete koje ste sročili i netočno ih sročili i uputili u proceduru. Optužbe koje su neutemeljene i koje sigurno ne stoje da je gospođa potpredsjednica Vlade i ministra gospodarstva, obrta i poduzetništva učinila nešto tako katastrofalno da bi trebala odgovarati preda mnom. Onaj koji je učinio nešto taj je dao sam ostavku i otišao. Da, 12 milijuna kuna nije moralna stvar u današnjoj Hrvatskoj i taj čovjek je otišao. Ne znam zbog čega ovaj neutemeljni napad na potpredsjednicu Vlade jer nikakvih osnova nema za to. Onaj koji je snosio odgovornost je otišao, povukao se, dao ostavku i nije točno da ga je premijer smijenio i da je to rekao da je smijenio ga. Otišao je jer je zaključeno da to nije moralno, taj ugovor proizvođača nije moralan u današnjem hrvatskom društvu. I to kažem i ja. To znate i vi. To je i premijer zaključio tako. To je i gospođa potpredsjednica zaključila tako. Čemu 6 stvari o kojima govorite samo o jednoj a 6 stvari ste nabrojali pa čak ste promašili i rijeku.
Hvala. Poštovani zastupnik Maras.
Gospodine Đakić, mislim da niste informirali, niste bili cijelo vrijeme ovdje jer niste pratili situaciju, gospođa Dalić nikada nije rekla da je to nemoralno, nikada, nadam se, evo možda će sada reći, da je to nemoralno da je Ramljak i to društvo napravilo, to nikada nije rekla. Drugo, rekla je da ona stoji iza cijelog postupka, znači i toga što su oni uspjeli doći do takvog posla. I treće, rekla je da su to njezini osobni prijatelji. E sada šta vama treba tu još? Šta vam treba? Ako ste sami sada to rekli da je to za vas neprihvatljivo onda je njena odgovornost neupitna. Prijatelji, ona stoji iza cijelog postupka i nikada se od toga nije ogradila. Šta vam treba još? Ne bi vam trebalo ništa, ja sutra očekujem da vidim zeleno kod vašeg imena. Ja očekujem da vidim zeleno kod vašeg imena gospodine Đakić. Ne nije to smiješno. Nije to smiješno, ako ste do sada bili iskreni i rekli da to za vas nije moralno, onda gospođa Martina Dalić više ne bi trebala biti ministrica, vrlo jasno, jer ona stoji iza toga. I još uvijek i dan danas, hvala lijepo.
I zadnja replika je poštovanog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kada govorimo o povezanosti politike i biznisa, a u kontekstu Agrokora o čemu sam govorio i ranije s ove govornice, treba svakako spomenuti. Primjer poveznice između ministra obrane Damira Krstičevića i gospodina Gordana Kolaka, karijera te dvije osobe je povezana jedno nekoliko desetljeća. Međutim, zadnjih godina, eto slučajno gospodin Kolak je instaliran [[Upadica Reiner: Kolega Sinčić, sada govorite izvan teme.]] Ne, govorim o Agrokoru, govorim o Agrokoru, znači, dalekovod izgradnja je u vlasništvu Dalekovod d.d. a vlasništvo Dalekovoda d.d. je konsolidator koji je dio Agrokora, a povjerenik, kao povjerenik je upisan trgovačkom sudu u Peruško, a nekada je upisan bio gospodin Ramljak. Prema tome, poslao sam financijskoj inspekciji dopis, da pročešlja, jer je bilo financijskih malverzacija od kad je gospodin Kolak tamo došao, pošto radi za plaću prema vlastitom priznanju od jedno 50, 60 tisuća kuna. Hvala.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo kolega Sinčiću. Povezanost i umreženost je nešto po čemu HDZ funkcionira od '90.g. i ne samo u firmama, tu je i nogometni savez, Šuker i društvo, tu su i drugi savezi, to je nešto na temelju čega HDZ misli da može držati Hrvatsku u šaci, da je ispremrežio razno razne strukture i da na taj način može generirati vlasti i dobivati izbore, a da svi ostali koji nisu unutra mogu ići iz Hrvatske i baš ih briga. Ja pozivam sve u Hrvatskoj da se tom mentalitetu i tom principu suprotstave, jer zbilja će u Hrvatskoj ostati milijun manje ljudi za 4, 5 g. i neće imati nitko ništa od toga. Hvala lijepo.
Sljedeći pojedinačna rasprava, biti će ona poštovanog zastupnika Darka Horvata, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana potpredsjednice Hrvatske vlade. Ja bi bio puno puno sretniji, kad bi znao da ste umjesto danas ovdje, pred nekolicinom zastupnika u Hrvatskom saboru u svom uredu na Ministarstvu gospodarstva i radite one stvari i aktivnosti koje doprinose rastu GDP-a, rastu industrijske proizvodnje, boljem zapošljavanju i tome slično. Ali, eto, imamo mi u saborskim klupama i onih egzibicionista koji uživaju u ovome da se apsolutno ništa ne radi. Mi bismo u Međugorju rekli, mlati prazna slama i još poslije toga si sretan i zadovoljan. Na koji način funkcionira, taj ili to političko okruženje? Ujutro u pola 10 naruče novinare i ispričaju im koje kakve gluposti, koji su kod istih tih novinara jučer pročitali, onda se na pol sata vrate u klupe, pogledaju u mobitele i to što su novinarima ispričali, prepričavaju nama, jer su to mediji objavili. U takvom igrokazu i u takvom scenariju, ja mislim da se nitko ovdje ne osjeća ugodno, a pogotovo ne oni ljudi koji bez srama, mimo svoje formalne naobrazbe, pričaju o nekim stvarima, na način, da im se oni ljudi koji ih razumiju smiju, pa smo danas imali priču ovdje o rastu ili padu CROBEX-a ne znajući uopće što utiče na rast ili pad CROBEX-a. Pa smo onda imali ovdje priču da se bavimo ideološkim kostima, ne znajući uopće tko stvara atmosferu ideoloških kosti. Pa smo onda imali ovdje izreku, da u Agrokoru, uopće nema imalo vrijedne imovine. Pa smo imali takvih nebuloza koje bismo mogli ovdje prepričavati, stvarno do ranoga jutra. No, međutim, što je činjenica. Činjenica je pokrenuti postupak o interpelaciji potpredsjednice, potpisan od strane 37 potpisnika, ali kada bi mi danas ovdje tim potpisnicima dali jednu anketu i pitali bi ih da li znaju zbog čega su potpisali taj komad papira, od tih 6 točaka, koje ovdje ja držim pred sobom, 95% njih ne bi ni 3 znalo nabrojiti. A znate o čemu se ustvari radi? I ovo bi volio reći hrvatskoj javnosti, dakle, prve 3 točke su prepisane rečenice zakona. Niti nas se pita zašto, niti tko, niti kako. Možemo ih jednostavno, kao što smo već nekoliko puta vidjeli na televiziji taj komad papira baciti u koš i 16 puta potrgati. Točka 5. i 6. o njoj mi nismo danas progovorili niti jednu riječ. Mi ovdje govorimo o jednoj jedinoj rečenici, iz predmetnog zahtjeva o točki 3. izvanredni povjerenik je temeljem zakonskih ovlasti odabrao savjetnike. Pa zašto se ne usudite reći što je tu protuzakonito? Što je u toj mjeri protuzakonito? S druge strane, jednu ćemo interpelaciju staviti na stranu. Ovakvi nas u dnevnom redu, ne interpelacija čeka 10-tak, nego ovakvih bedasto potrošenih dana, kakav je dana nas čeka 10-tak. I onda nas pitati zašto su saborske klube prazne. Ponoviti ću još jednom, zato jer nas netko plaća da mlatimo praznu slamu. Dakle, imamo isto tako od 37 zastupnika, potpisanu slijedeću interpelaciju zbog toga jer Vlada ništa ne čini, zbog toga jer ne provodi reforme zbog toga jer ne brine o hrvatskom gospodarstvu, zbog drugih stvari pobrojenih na tri lista papira. Kada bih ja danas tu 37 pitao znaju li oni zbog čega su podnijeli zahtjev za interpelaciju Vlade, 95% njih ne bi znalo ni 5% ovog očitovanja izreći ne pred kamerama, nego koncentrirano, smišljeno ovako samo sa sobom. A sad ću se samo kratko nadovezat o nekim konstruktivnim stvarima. Govorili su gospodin Vlaović, kolega Grmoja, kolegica Mrak-Taritaš, šteta je što tu sad nema kolege Mišića jer on je dobro započeo, ali očito vrijeme mu nije dalo da to tako i završi. Dakle na jednu od tih budućih interpelacija Vlada je dala svoje izvješće. Sad bi bilo vrlo interesantno, onak ko u prvom razredu pitati sve nas skupa koliko nas je to izvješće pročitalo? I kad mene netko pita da li ja više vjerujem medijskim napisima i onome što kolega Maras veli u kameru ili onome što je Vlada dala u svom izvješću, a premijer Vlade potpisao, a potpisao je sljedeće i to su stvari i informacije za hrvatsku javnost. Sukladno tome, tijekom 2017. godine Hrvatska je izašla iz procedure prekomjernog proračunskog manjka koji je pokrenut u siječnju 2014. Naime, neke agencije koje su nam vrlo drage kada snižuju kreditni rejting Hrvatskoj, a to su dva puta napravile u razdoblju od 2012. do 2015. jer uopće potrebno pitat tko su tad bili ministri i tko je tad bio premijer, bespredmetna činjenica. Ali 2012. do '15. kreditni rejting Hrvatskoj je 2 puta snižen. Zbog čega? Zbog toga jer su ti ljudi ludi, a u Hrvatskoj je teklo med i mlijeko, nije gospodo. Dakle, 2017. godine smo polako počeli izlazit iz ekonomskih problema i neki postoci i neke brojke koje su u tom izvješću dale pod bulletom 1 pod podnaslovom makroekonomska kretanja lijepo vele: gospodarski rast 2,8% isključivo i na račun čega? Na račun povećanog izvoza roba i usluga koji je po prvi puta u 2017. godini zaživio sa dvocifrenom brojkom. Mi bismo rekli još jednu činjenicu, čuditi se ko picek glisti kad me gledate, te su vam brojke na internetu i njih treba uzet zdravo za gotovo jer su činjenično stanje. I one nisu improvizacije. … [[Upadica se ne čuje.]] I s pravom jer jedno što priča Darko Horvat je činjenično stanje, a ono što priča Gordan Maras je ono što je prosanjao i na koji se način probudio stajući na lijevu ili na desnu nogu. Dakle u tom bulletu 1 makroekonomska kretanja za razliku od svih onih koji su tvrdili danas, a kolega Maras i vi ste bili najglasniji među njima, kako pada industrijska proizvodnja, kako pada izvoz, kako pada … [[Upadice se ne čuju.]] kako pada produktivnost građevinskog sektora, no međutim kolege, brojkice ove upisane nas uvjeravaju upravo u nešto suprotno. Dakle, industrijska proizvodnja u 2017. godini zabilježila je rast od 2,4%. Isto tako 12% povećan je izvoz. Rast prometa trgovine na malo zabilježio je rast od 4,7%, dakle u 2017. godini povećan je broj zaposlenih itd. itd. itd. Dakle, govoreći u ovom Saboru o nepovjerenju prema hrvatskim institucijama, ustvari otvarate Pandorinu kutiju jer razgovarajući s ljudima koji, pa ja bih se usudio reći dosta površno prate rad ovog Sabora, dobivam pregršt informacija koga se u ovom Saboru sluša kad govori, čije riječi ustvari nešto znače, a za koga se vani, izvan ove sabornice smatra da troši vrijeme saborskih zastupnika i članova Vlade na ovakav uzaludni način i kad mi pratimo i gledamo razno razne ankete, doduše ne usudim se reći svake 4 godine, ali na svakom ili u svakom izbornom procesu to je anketa koja jedino nešto znači i jedino nešto vrijedi. I zbog ovih 6 stvari zbog kojih ste si vi namislili rušit dignitet potpredsjednice Vlade je stvarno, dakle to je čak i loši vic. Ali onaj najbolji koji sam uspio sad na internetu naći je upravo jedna slikica koju ste zaboravili isprintati [[Upadica Reiner: hvala.]] A pojavili ste se pored Brada Pitta i hrvatsku javnost čak uvjeravajte da ste i ljepši i pametniji od njega.
Hvala vam lijepa. Nažalost ste zakasnili kolega Bunjac, ali prvo ćemo dati riječ jer je dignuo pločicu sa povredom poslovnika poštovanom zastupniku Marasu, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Povrijeđen je članak 238. kolega Horvat je ničim izazvan vrijeđa neidentificirane zastupnike sa izjavama egzibicionisti, mlate praznu slamu i to je po članku 238. stavak 5. prekršaj, odnosno povreda poslovnika, ja vas molim da ga opomenete jer kako bih rekao, njegov govor govori dovoljno o njemu, ja bi njemu pustio još par puta da govori, to bi čak bi odustao od svoje rasprave kada bi on mogao što više govoriti jer bi to dalo meni više za pravo, ali vi bi ga trebali upozoriti. Hvala lijepa.
Ja sad vas upozoravam da ne premašujete vrijeme. Ja procjenjujem da to nije nikakva povreda poslovnika, on je dapače čak autokritično rekao mi mlatimo praznu slamu, dakle i sebe je uključio u to, prema tome nije nikog drugog vrijeđao i prema tome procjenjujem da nije povrijeđen poslovnik. Sad ćemo krenuti na replike kojih ima priličan broj. Prvo poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Horvat, dakle kad sam išla u školu, onda obično tamo smo slušali o tome kako netko ne dolazi na vrijeme na nastavu i znate tko je to slušao? Oni koji su dolazili na vrijeme. Stoga ste vi u svojem izlaganju dali ocjenu saborskih zastupnika i rekli što o njima mislite, što je vaše pravo da kažete što mislite o svojim kolegama i dobro da to tako javno kažete. No međutim, ja bih nekako budući da nema mogućnosti ispravka netočnog navoda, rekla nešto drugo. Ne samo da je potpredsjednica Dalić ovdje nego i uz potpredsjednicu Dalić i ministrica Obuljen Koržinek a jednako tako je i ministar poljoprivrede, pa ako je riječ o dangubljenju, puno njih. Inače mi imamo u Saboru prilike vidjeti ministre na aktualnom satu a kad predstavljaju zakone, vrlo rijetko imamo prilike vidjeti ministre, oni tada šalju državne tajnike koji im pokazuju ili da im nije stalo do zakona ili do saborskih zastupnika ali u ovoj prilici imamo ih prilike vidjeti.
Hvala, hvala lijepa. Sad ćemo čuti poštovanog zastupnika Horvata.
Hvala kolegice Mrak-Taritaš, na onoj rečenici koju sam zapamtio, koju ste se usudila izreći i ja se na isti način osjećam kao i vi. Zbog ovog ili ovakvog stanja u Agrokoru svi mi koji jesmo dio politike osjećamo se odgovornim. Za razliku od onih koji kao što sam rekao, umjesto da raspravljaju o krucijalnim i bitnim temama, mlate praznu slamu i tako se i osjećaju. Oni nikad neće priznati da su bilo što prije.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Horvat, ja bi isto bio puno sretniji danas da je gospođa Dalić u svom uredu i da radi po vama možda neki pametniji posao, ali gospođa Dalić nije u ovom Saboru radi nekih zastupnika egzibicionista kako ste vi rekli, nego zbog toga jer je omogućila svom prijatelju Ramljaku da radi određene nepodopštine na mjestu Vladinog povjerenika. I zbog toga je tu. Da toga nije bilo, ona bi možda danas radila nešto drugo. A ako bude savjesti zastupnika, onda će u ponedjeljak moći raditi što god hoće jer više neće biti ministrica. Vi ste rekli što je protuzakonito u odabiru savjetnika? E pa gledajte, dosta se vrti ta mantra, nema tu ništa protuzakonito, sve je to po zakonu. Gledajte, ako gledate lex Agrokor onda je, ali mi imamo u Hrvatskoj druge zakone, imate Kazneni zakon, pa u tom Kaznenom zakonu ima nešto što se zove trgovanje utjecajem, što se zove pogodovanje i to bi trebalo istražiti, tu sam ja već rekao medijski par puta javno, neka nadležna tijela dođu pa neka ispitaju gospodu u Texo Menagmentu kako su baš oni koji sigurno u AlixPartnersu, nisu znali gdje je Hrvatska na karti pa su baš izabrali Texo Menagment za nekakve kooperante u Hrvatskoj. Ili im je netko možda na nekom noćnom sastanku u Vladi rekao uzmi tog i tog pa ćeš imati posao sa mnom.
Odgovor poštovanog zastupnika Horvata.
Pa evo jedna rečenica opet kojom se s vama slažem, jednim dijelom samo, dakle da, ima savjesnih zastupnika, mogu samo rečenicu nastaviti, da, ima ih i u ponedjeljak kolegica Dalić doći će na posao lišena jednog stresa kojega joj danas ovdje želite priuštiti i radit će puno pametnije stvari nego što danas ovdje sjedi ovako i sluša, stavit ću tri točkice da nam opet ne ispadne mlatiti praznu slamu. Ali ono što je činjenica, dakle svi vi ili svi mi koji smatramo da iza ovog procesa postoje kriminalne, kaznene ili bilokakve radnje, postoji mehanizam kaznene prijave i nakon toga državne institucije po toj kaznenoj prijavi postupaju. Ja osim kolege Bulja nijednog hrabrog zastupnika do sada nisam vidio koji se na nešto takvo odlučio i usudio.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo. Gospodine Horvat, vi ovdje govorite da mi mlatimo praznu slamu, ne, mi postavljamo pitanja koja od nas traži hrvatska javnost. 55% hrvatskih građana ovog trenutka ne podržava rad ove Vlade. Sumnja u vjerodostojnost, integritet, a jedna od perjanica te sumnje je upravo gospođa Dalić. Dakle, gospođa Dalić je jasno izjavila da je ona pisala zakon i d su sve odluke koje su kasnije proistekle iz stog zakona, pisane sa slikom, dakle pisala je zakon skupa sa Ramljakom i sve što je kasnije proizašlo iz tog zakona, proizašlo je iz njenog dogovora sa Ramljakom. To se zove sukob interesa, to se zove trgovina utjecajem, to se zove potencijalna korupcija. I zato u Hrvatskoj građani ne vjeruju političarima i zato građani ovog trenutka ne daju podršku radu ove Vlade. I zato je naš posao oporbe da u saborskoj govornici postavljamo ova pitanja na koje tražimo odgovore a građani će ocijeniti tko je vjerodostojan a tko nije, a tko mlati praznu slamu.
Odgovor poštovanog zastupnika Horvata.
E pa kolega Jovanović, ja se s vama u potpunosti slažem, ja bi volio da ste stvarno to neko pitanje i postavili. I vi niste u onoj grupi koji su danas mlatili praznu slamu jer ste do sada uporno šutjeli a oni koji su praznu slamu mlatili, oni su se prepoznali i dandanas i sad se smiju iz toga.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Horvat, imam jedno pitanje. Što će se dogoditi ako mali dobavljači tuže s obzirom da su ostali kraćih rukava u ovoj nagodbi s obzirom da oni nisu znali za lažiranje financijskih izvještaja i osobno mislim da tu nije samo kriv gospodin Todorić nego politika koja mu je to omogućila i ljudi koji su bili u HBOR-u i koji su dodjeljivani u prazno i tko će platiti ako oni dobe tu tužbu?
Poštovani zastupnik Horvat.
Ovo je konačno jedno konstruktivno i pravo pitanje na koje ja, a mislim da ni niko ovdje između nas ne može dati odgovor jer je pitanje što bi bilo kad bi bilo. Ako će do tih ili takvih tužbi doći, imaju odnosno postoje institucije koje će na te tužbe i odgovoriti. Do sada ako informaciju nemam pravu ili pravilnu neka me neko ispravi, bez obzira na sve nepodopštine koje su se u Agrokoru događale, na račun poreznih obveznika nije pala niti jedna loša niti kriva podloga. I pitanje koje ću postavljat cijelo vrijeme vezano uz plan restrukturiranja je upravo to. Kolega Ramljak u trenutku kada je bio pred saborskim Odborom za gospodarstvo ovu je činjenicu potvrdio. Obzirom da tada nikome nije smetala rečenica da nijedna kuna onoga što je plaćeno s poslovnih računa Agrokora, nije stajala porezne obveznike RH niti jednu kunu, ja u ovom trenutku nemam razloga mu ne vjerovati.
Sljedeća replika je poštovani zastupnik Davor Ivo Stier.
Kolega Horvat, izgleda da s ovom rečenicom da mlate praznu slamu ste iznervirali kolege iz SDP-a, možda su oni ostali nervozni nakon jučerašnje rasprave. Sada vidim da žele forsirati tezu da ako neko glasa protiv Istanbulske konvencije da onda i ruši i Vladu. E vidite, to nije točno. Možda biste vi htjeli da je to tako, možda biste vi htjeli da onda nakon takvih izbora prije nego što vas pretekne Živi zid da se možete ponuditi HDZ-u da uđete u neku veliku koaliciju, ne znam. Možda bi htio gospodin Maras biti i predsjednik Sabora. Znate što, ja takvu stvar sigurno ne bi želio vidjeti, pa koliko god vi cimali da idemo u tom smjeru za to moju ruku nećete dobiti.
Molim vas nemojte vikati iz klupe kolega Maras. Kolega Maras, molim vas. Riječ ima poštovani zastupnik Horvat.
Kolega Stier, ovom rečenicom ne možete iznervirati one koji o sebi upravo to znaju, dakle samo su se u tome prepoznali. I reći ću rečenicu kolege Hajdukovića, čast izuzecima, ali oni kojih se to dotaklo reakcijom su upravo dali do znanja da su upravo oni ti.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvaženi kolega Horvat. Čitavu svoju raspravu većim dijelom ste spominjali činjenice. Ovdje je jedna jedina činjenica da mi već od 9 i pol pa do sad slušamo upravo ono što ste vi rekli mlaćenje prazne slame. I gubimo vrijeme potpredsjednici Vlade, gubimo vrijeme premijeru, iscrpljujemo se na banalnim stvarima i slušamo nemoć opozicije. Jer kako drugačije protumačiti ako netko tko je bio zamjenik župana četiri godine proziva ovu Vladu koja je tek godinu i pol za nekakav vodovod Sikirevci, a on je bio tamo na vlasti ili nekakav ministar poduzetništva koji je bio u tom resoru i koji je mogao napraviti neke stvari kada priča o tisućama ljudi koji su otišli ko da su otišli u ovih godinu i pol. Dakle ovdje gubimo vrijeme i ne to samo danas nego kod svake interpelacije. Svaka odgovorna oporba interpelaciju saziva tek u trenutku kada je sigurna da će uspjeti. Ovo je samo ono upravo što ste rekli, gubitak vremena, iscrpljivanje i mlaćenje prazne slame.
Poštovani zastupnik Horvat.
Kolega Klarić, neću se složiti s ovom vašom rečenicom tamo nekakvi ministar poduzetništva. Kolega Maras je bio eminentni ministar poduzetništva i upravo sam vam pročitao, u njegovom mandatu je kreditni rejting RH pao dva puta, a kleti se u to kako su obrtnici, mirko i mala trgovačka društva žila kucavica hrvatskog gospodarstva ustvari ne govori ništa o nama nego o samom kolegi Marasu.
Kolega Maras vi ste ponovo digli povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Poslovnik u više stvari, ali ja ću se konkretno vezati na jedno, a to je da sada trenutno nemamo [[Upadica Reiner: Koja točka?.]] nemamo predstavnika Vlade. To je točka o tome da predstavnik mora biti Vlade nazočan na sjednici.
Kolega Maras ja vam dajem opomenu, niste naveli niti točku, niti u čemu je povrijeđen Poslovnik.
Evidentno je da je povrijeđen Poslovnik, nebitno je koja točka.
Je, evidentno je da ste dobili opomenu od mene.
Ima li predstavnika Vlade ja vas pitam?
Ja ću vam dati ponovo opomenu, po drugi puta. Molim vas nemojte dobacivati. Sada vas po četvrti puta opominjem da ne dobacujete iz klupe. Sljedeći puta ćete dobiti i za to opomenu i znate šta slijedi po Poslovniku. A da slučajno znate Poslovnik, da ste si malo dali truda onda bi svatili da Vlada uopće ne treba ovdje biti jer Vlada nije predlagač, nego vi ste predlagač i vi morate biti ovdje, a oni zapravo čak uopće ne bi trebali biti ovdje, ali normalno je da jesu i to je i za očekivati da jesu jel. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Poštovani kolega Horvat. Ja neću o gospođi Dalić sve je rečeno, vi ste spomenuli ovdje zastupnike kojih nema, da je Sabor prazan i bit će sve prazniji s obzirom na novi Poslovnik gdje se ne može raspravljati rok je kratak evo čak ni potpredsjednik ne stigne pogledati na sat pa mu istekne rok svega te rasprave. No mislim da bi bilo bolje da se onda ovaj Sabor i ukine, to je 50, 60 milijuna kuna godišnje za plaće, pitanje koliko košta održavanje ove zgrade pa da damo to djeci za lijekove jer i tako ono što Vlada donese i odluči u ovom Saboru prođe jer vi koji ste vladajuća većina vi morate stisnuti to dugme koje morate, bez obzira što o tome mislite i jednostavno je nepotrebna uloga uopće Hrvatskog sabora kao tijela ili djela zakonodavne vlasti u Hrvatskoj. Samo sjedimo ovdje bezveze i svađamo se. Efekt je na kraju opet isti, prođe sve što Vlada zamisli, pa ajmo pustit neka vlada sve vodi, pa mi kući.
Hvala. Evo, kolega … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: I ne znamo čija je slama, čiji je picek, a gliste nisu bitne.]] Hvala, kolega Horvat, izvolite.
Istog smo mišljenja, kao i vi, tako i ja, mislimo da je danas ovaj dan uzaludno potrošen dan. Pričati ćemo o puno toga, ali, sada sam se sjetio, dakle, imali smo pred Uskrs, usuditi ću se reći u mom Prelogu, jedan humoristični list koji izlazi 2 puta godišnje, imao je jedan vrlo interesantan eminentan naslov, ali neću sada opet govoriti na koga ide ta interesantna doskočica, opet će se prepoznati čovjek, sjedi ovdje među nama. Pisalo je u naslovu, predozirao se, pa ga onda svi mi pitamo čime, replikama u Hrvatskom saboru. Dakle, nije stvar u tome, da vam novi poslovnik prijeći govoriti, dakle, iza svake pojedinačne rasprave možete se uključiti u raspravu i nema nikakvog razloga, da ovakvu dinamiku kakvu polako uvodimo u kontinuitetu ne nastavimo, jer je sigurno bolja i svrsishodnija, od onih priča koje smo imali priliku slušati zadnjih godinu i pol dana.
Hvala lijepo kolega Horvat, hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Panenića, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Horvat, evo vi ste propitivali zakonitosti. Odluke, da se angažira tvrtka, znači to je Ramljak angažirao tvrtku Texo da ja bi u biti vas upoznao sa kodeksom korporativnog upravljanja Zagrebačke burze. Znači u njemu je jasno navedeno, znači nije zakon, ali odnosi se na sve koji izlistavaju dionice, dionice su iz sustava Agrokora tvrtke, pošto je … [[Govornik se ne razumije.]] uprava, smatramo isto tako da je upravitelj taj koji na kraju donosi te odluke. I stoji jasno da postoji sukob interesa, da ko članova uprave koji nije neutralan u odnosu na predmet odlučivanja, ne može utjecati na donošenje odluka, znači ne smiju donositi takve odluke i to se smatra pod točkom 3.3.6.1. poslovi između društva i članova uprava, gdje je navedeno, da evo, za članove uprave i s njima povezane osobe ili društva ili povezane osobe, sve što se radi mora biti na tržišnoj ocjeni i ocjenjeno posebno od neovisnog tijela. Smatram da ovdje zapravo neovisno tijelo je trebalo biti ministarstvo koje je trebalo tu informaciju primiti, da će oni biti angažirani i ocijeniti.
Hvala, kolega Horvat, izvolite.
Kolega Panenić, u potpunosti se slažem s vama, ali vama i svim zastupnicima jedan podsjetnik. Eminentno ime, koje je kao krizni Management došao u Hrvatsku, bio ovdje 7 dana i ispostavio fakturu koja mu je plaćena 11,4 milijuna kuna, što je danas puno, a što je danas malo. Proporcionalnim izračunom, godinu i pol dana i dodanih 3 mj. angažmana ljudi, da li je tih 300, 400 ili 500 milijuna kn puno ili malo? Tko o tome danas ovdje u ovom Saboru priča? Netko tko nije sebi ni sekunde vremena dao, ni želje ni volje, ni namjere da sazna koliko na europskom ili na svjetskom tržištu koštaju usluge takvog menadžmenta. Ako smo se svi složili s time da gospodin Alvarez zavrjeđuje u svojih 7 dana 11,4 milijuna kn, pokušajte izračunati i pretvorite dane u iznos koji bi taj Alvarez odnio s računa Agrokora i ovih dobavljača da je ostao godinu dana.
Hvala. Kolega Maras je ponovno dignuo povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Članak je gospodine potpredsjedniče 121. evo ako vi meni dijelite lekcije, da sam trebao pročitati, onda pročitajte i vi, koji govori da Vlada mora imati predstavnika na sjednici za raspravu o prijedlogu zakona, drugih akata, mišljenja, itd., itd. Znači, Vlada trenutno na sjednici nema predstavnika Vlade, ja vas molim da to osigurate ili prekinite sjednicu. Hvala lijepo.
To naprosto nije točno da nema predstavnika Vlade, ne to naprosto nije točno.
Gospodine potpredsjedniče, Vlada je odredila gospodina Andreja Plenkovića i doktoricu znanosti Martinu Dalić da će biti predstavnici. Di su oni?
Ponovno vam govorio ono što sam već vam jedanput vam rekao, a to je da se to odnosi kada je Vlada predlagatelj. Oprostite ali je, a sad vam izričem drugu opomenu. Sada vam izričem zbog toga drugu opomenu i slijedom toga, gubite pravo govora o ovoj točci dalje. Možete se žaliti ako smatrate da nisam u pravu Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. … [[Upadica se ne čuje.]] Pročitajte ga vi, pa ćete, pa pogledajte točnije malo, pa će vam biti jasno. Sljedeća replika je poštovanog kolege Đakića, izvolite. Izvolite, kolega Panenić.
Hvala lijepo, po istom ovome članku smatram da je povrijeđen Poslovnik, jer u biti vi isto dajte tumačenje, pa bi vas uputio da uputite istom tome odboru, da ovo što vi tumačite, da se razjasni. Po meni jednako je u pravu tada i kolega Maras, jer predstavnike Vlade nemamo ovdje i to je činjenica, a ovo ostalo je vaše slobodno tumačenje, koje ja ne znam, da je vjerodostojno, niti bi ga mogao kao takvoga prihvatiti.
Ja nemam zašto ovaj, tražiti nikakvo tumačenje, pročitajte članak 236. i biti će vam sve jasno pročitajte članak 236. i bit će vam sve jasno. Ako netko smatra da je to povrijeđeno zna se postupak. Izvolite kolega Đujić.
Gospodine predsjedniče niste u pravu i povrijeđen je članak 121. Poslovnika i kolega Maras je ispravno to rekao, jer ovdje jasno piše da Vlada određuje svoje predstavnike u slučaju rasprave o prijedlogu zakona i drugih akata. Ovo je neki drugi akt i vi nemate autonomno pravo sami tumačiti Poslovnik na ovaj način i kolegi Marasu ste bez razloga oduzeli pravo daljnje diskusije na ovoj sjednici. I niste u pravu i znate da niste u pravu i uvijek je sa vama problem, s ni jednim drugim predsjedavajućim. I uvijek vi izazivate nekakve reakcije i izbacujete ljude iz ove sabornice.
Kolega Đujić, ja kao prvo nisam nikog izbacio iz ove sabornice to je jedna stvar. Druga stvar je vi niste u pravu i nije točno što govorite. Ja sam rekao koji članak Poslovnika se odnosi upravo na taj problem. Izvolite kolega Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vi ste povrijedili članak 237. jer se jasno kaže za što i 238. gdje se kažu razlozi za izricanje stegovnih mjera. Kolega Maras je samo digao povredu Poslovnika, vi ste konstatirali to što ste konstatirali da povrede nema, ali hoćete li i meni izreći opomenu zato što sam podigao povredu Poslovnika. Mislim gdje ćemo onda doći sa raspravom?
Hvala lijepa. Izvolite kolegice Ines Strenja-Linić.
Poštovani predsjedavajući zbilja ste povrijedili članak 121. izrekli opomenu što zapravo je vaša intencija da se ukloni jedan zastupnik koji cijelo vrijeme zapravo objašnjava zbog čega treba izglasat nepovjerenje potpredsjednici Dalić, a treba članak je povrijeđen zato što na raspravi nije nazočan predstavnik Vlade i zbog toga se treba, zbog nenazočnosti predstavnika Vlade nužno je raspravu prekinuti ili odgoditi. Vi ste povrijedili članak 121. i tražimo da se prekine ova sjednica dok se ne vrati potpredsjednica Vlade na sjednicu.
Ja ću vam još jedan puta reći to se odnosi, pročitajte kontekst Poslovnika. To se odnosi kad je Vlada predlagatelj. U ovom slučaju nije Vlada predlagatelj, predlagatelj ste vi. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim vas nemojte dobacivati iz klupe! Kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Članak 238. je povrijeđen. Naime, Vlada [[Upadica Reiner: Molim vas dajte kolegi Sinčiću da kaže ono što želi reći. Izvolite.]] Povrijeđen je članak 238. Vladajuća većina zapravo vrijeđa oporbu. Konstantno su problemi sa predstavnicima Vlade. Dajte molim vas više popravite to.
Kolega Pernar, izvolite vi ste.
Predsjedavajući mislim da ste pogriješili vezano uz članak 121. i ono što je zanimljivo jest da nemamo više stanki, ograničene su nam replike ali ukazivati na povrede Poslovnika možemo danonočno. Imajte to na umu [[Upadica Reiner: Možete, možete. Kako ne. I možete dobiti onda opomenu od mene ako to zlorabite.]] I molio bih vas da kolegu ipak vratite u raspravu, eto samo to. Samo to. Eto hvala.
Ja ponovo upućujem sve one koji misle da ovo nije u redu, da upute zahtjev za tumačenjem Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvolite kolega Bauk.
Gospodine potpredsjedniče, sukladno novim poslovničkim pravilima u vezi s ovom točkom dnevnog reda i najnovijom situacijom klub SDP-a traži stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se konzultirali kako ćemo nastaviti dalje i kako bi omogućili vama da preispitate svoju odluku kojom ste kolegi Marasu dali ovu drugu opomenu s isključenjem jer je u njegovom prosvjedu bilo elemenata da ipak ne bude tako kažnjen. Zahvaljujem.
Naravno ja ću vam dati stanku od 10 minuta. Vidjet ćemo se u 16,14 minuta. STANKA U 16,01 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,11 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, stanka je završila. Ostala nam je replika poštovanog zastupnika Mire Kovača. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedatelju. Meni je žao što nije gospodin kolega Horvat tu, ja sam samo htio reći da mi moja savjest ne dopušta da omogućimo SDP-u da bude frakcija HDZ-a, to nije htio ni Franjo Tuđman, mi to dopustiti nećemo. Neka SDP bude SDP neka radi svoj posao. Ali ja sam htio zamoliti kolegu Horvata, napravim … jedno dobro djelo. Naime, vidio sam intervju predsjednika SDP-a u slovenskom dnevnikom, stranice SDP-a su ga reproducirale i molim kolegu Horvata da bude volonter da pomogne kolegi Marasu kao inženjer, on se inženjerski pripremio za ovu raspravu vrlo dobro to je temeljito odradio da pomogne i kolegi Bernardiću da više ne govori da arbitraža predstavlja realnost jer Hrvatska iz nje izašla, ona je obvezuje i njega i sve nas ovdje. I ja moram čestiti još jedanput bivšem predsjedniku SDP-a … koji je pokrenuo postupak izlaska iz arbitraže. Hvala lijepa.
Hvala. Baš nije imalo puno veze, ali dobro. Kolega Đujić izvolite, povreda Poslovnika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Meni moja savjest ne dopušta da tako lako prijeđem prema da tako lako prijeđem preko ovoga. Dakle povrijeđen je članak 240. vi ste zloporabili instituciju opomene i dali ste kolegi Marasu neopravdano opomenu malo prije s oduzimanjem riječi drugu i ja vas molim zbog toga smo i dali stanku da se malo preispitate, ja vas molim da to povučete. S druge strane kolega Kovač je sada pričao o temi koja uopće nije predmet rasprave [[Upadica Reiner: Ja sam mu zato to i spomenuo.]] o.k., ali to je manje bitno. Ja vas molim samo da ispravite grešku da kolegi Marasu vratite mogućnost govora jer evo i zastupnici ga cijelo vrijeme prozivaju, čovjek nema priliku ni kroz replike nikome reći nešto o sebi. Priznajte da ste pogriješili ili vas molim da zamijenite potpredsjedavatelja i da dođe neko tko je pročitao Poslovnik.
Hvala. Kolega Đujiću ovo ste malo sada pretjerali sa time. Ja bi vam mogao radi toga dati opomenu, ali neću, pa naravno ne pada mi na pamet da mijenjam svoj stav. Tko misli da sam pogriješio ima normalno poslovnički put kako se to rješava. Ja vas molim, dapače svakoga molim tko misli da sam ja pogriješio da se obrati Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav i da se procijeni jesam li ja pogriješio ili nisam pogriješio. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,30 SATI]] Evo kolegice i kolege, stanka je istekla. Ja bih dao riječ poštovanom zastupniku Domagoju Hajdukoviću, izvolite.
Ja sam već dao riječ.
Izvolite. … [[Upadice se ne čuju.]]
Dobro, onda ću tražit povredu Poslovnika poslije rasprave. Drage kolegice i kolege, uvažena potpredsjednice Vlade, namjeravao sam prvo govoriti o povredi Poslovnika, ali evo, govorit ću sad o nekim drugim stvarima za početak, budući da neki kolege su to spominjali. Govorio sam jučer, govorim i danas, volio bih da ostrašeno razgovaramo o stvarnim problemima Hrvatske, a to su problem korupcije, problem ortačke ekonomije zbog koje naši mladi odlaze. To nije problem Istanbulske konvencije kao civilizacijskog dosega, a posebno mi je drago kada lekcije dobivamo od ljudi koji evo, vidjet ćete na snimci stoje na presici na kojoj HDZ traži ratifikaciju Istanbulske konvencije, ako se ne varam ovo je kolega Kovač, kome on može pričati o vjerodostojnosti ili o dosljednosti? Dakle, vratimo se sad na druge stvari, na ekonomiju, na temu. Zašto smo tražili opoziv ministrice Dalić, kako bi nazvali ovu Vladu? Kolege sa desne strane sabornice često su u onoj vladi Zorana Milanovića imputirali da je nenarodno, ja bih onda ovu Vladu mogao nazvati, ne samo neprincipijelnom i trgovačkom, nego i Vladom sukoba interesa. Jer sukob interesa je na svakom koraku u ovoj Vladi i to ne samo od ministrice Dalić, od nekih drugih ministara također. Kada govorimo o INA-i, kada govorimo o Agrokoru itd. itd. Već je puno toga rečeno, ja ću vam samo u nekoliko rečenica i misli reći zašto ja više nemam povjerenje u ministricu Dalić. Prije svega, povjerenik, posebni povjerenik Peruško bio je na sastanku u Vladi. Dobro je da dolazi u Vladu, dobro je da ne pije kavu i prije svog imenovanja po ugostiteljskim objektima sa nekima koji imaju povlaštene informacije, ali ja i dalje ne vidim što je on to tražio u Vladi i što je tražio na sastanku i pazite sada, ne samo sa članovima Vlade, ne samo sa Saborskim zastupnicima, nego nekim ljudima koji nisu niti jedno, niti drugo. O čemu je on to njima pričao? O nacrtu nagodbe, pazite nacrtu nagodbe, premijer koliko sam ga slušao nije govorio o nacrtu nagodbe, ministrica je. Dakle govorimo o nečemu što još nije nagodba, da me ne shvatite krivo, nemam ja ništa protiv nagodbe, ali to je nagodba vjerovnika Agrokora, to nije nagodba u kojoj Vlada ima bilo kakav utjecaj, niti bilo kakvu ulogu osim što je donijela Lex Agrokor, a ja sam tada govorio kad smo ga donosili, govorim i sada, da je Lex Agrokor bio loša ideja. Da je država tu trebala biti medijator, a ne uzeti stvar u svoje ruke i tko će na kraju platiti? Imate po internetu se komentira kako zapravo izgleda taj cijeli slučaj Agrokor. Netko će pobrati vrhnje, a tko će platiti na kraju ceh? A platit će ga narod, a tko drugi. Dakle, ja uopće nisam impresioniran kada se nacrt nagodbe predstavlja kao veliki doseg Vlade, mislim da bi puno veći doseg Vlade bio da je bila konstruktivni medijator, nego što je, kažem potencijalno i oštetila porezne obveznike RH. Također, u cijelom ovom procesu angažirani su različiti konzultanti, savjetnici, milijune kune su se potrošile na to, pa pogledajte samo u INA-i, hoćemo pričat o vjerodostojnosti? Badnjak 2016. godine, pompozne najave o renacionalizaciji INA-e. Tek prije koji dan su konačno odabrani savjetnici, konzultanti koji će Vladi pomoći pri tome. Ova Vlada nije sposobna provest natječaj, a kamoli nešto drugo. Dvije godine im praktički za to treba. Dakle, govorimo o različitim konzultantima, savjetnicima, … [[Govornik se ne razumije.]] a gledajte čuda baš ti povjerenici, njima bliski ljudi iz Vlade itd. su radili baš za te firme, velika slučajnost. Pa to je najbolji školski primjer ortačke ekonomije, ja tebi, ti meni, dođi malo pa ćeš savjetovat pa ću ja kad više ne budem u Vladi ili ne budem povjerenik ponovno se vratit k tebi, zbog toga i jesmo tu gdje jesmo drage kolegice i kolege. Zbog toga naši sugrađani, moji sugrađani u Slavoniji to gledaju i dosta im je i odlaze. Čak i ljudi koji imaju posao odlaze zato što im se gadi gledati upravo ovo. Kolegice i kolege zašto ministrica Dalić više nema moje povjerenje? Mislim da bi iz Ministarstva gospodarstva trebale dolaziti ključne reforme. 2018. je najavljena kao godina reforma, a evo nas u 4. mjesecu gdje su te reforme? Ja ne vidim ni r od reforme, ako je reforma interpretativna izjava uz Istanbulsku konvenciju onda smo zaista reformatori, a ako nije, a bojim se da nije, onda ja ne vidim gdje su te reforme, ja ne vidim gdje smo to naše gospodarstvo toliko rasteretili. Ja i dalje gledam kako ljudi otvaraju tvrtke u Irskoj, u Ujedinjenoj Kraljevini, u Njemačkoj zato što je to u Hrvatskoj preskupo, zato što gušimo na svaki način moguće poduzetništvo. Nametima, parafiskalnim nametima, porezima itd. itd. lanac nelikvidnosti i sad da ne govorim o svemu onome što je javnosti itekako dobro poznato. Dakle reforme su direktna odgovornost ministrice Dalić ako mene pitate. Nema ni r od reformi. Odgovornost Vlade kao kolektivnog tijela naravno i predsjednika, ali i ove ministrice. Jako je zanimljivo da odredba o sukobu interesa namjerno nije ušla, ja mogu samo reći namjerno u Lex Agrokor. Kada smo to predlagali, tada smo bili izignorirani i preglasani, a sada se pokazuje zašto se od te odredbe odustalo, baš zbog ovakvog ortačkog pogodovanja, žalosno kolegice i kolege žalosno. Meni dragi prijatelji, ne treba doći povjerenik da mi iščita bilancu i financijska izvješća Agrokora. Ja jako dobro vidim što tamo piše. I uzmite si malo truda dakle, osnovna financijska pismenost je potrebna da to iščitate i sami. Premijer kaže, podvlačit ćemo crte kada ovaj proces završi. Svakako. Ali onda će možda biti i kasno. A ono što vam ja mogu reći i što možete iščitati iz papira i što nije demantirao nitko jest da je Agrokor zaduženiji nego što je bio prije godinu dana i da u njemu radi manje ljudi nego što je to bilo prije godinu dana. Što će biti do kraja tog procesa, kada se završi? To je samo, to ne mogu prognozirati, ali bojim se da neće biti ništa dobro. Da, firma će biti spašena, u čijem će vlasništvu biti, tko zna, koliko će ljudi na kraju tamo raditi, tko zna, tko će dugove platiti, tko zna. Ali ja znam tko će platiti dugove. I zbog toga mislim da smo tu napravili veliku grešku. Dakle, još ću jedanput ponoviti. Ova je Vlada sukoba interesa. Dobar dio članova ove Vlade ima povlaštene informacije i očito da ih dijeli. Dobar dio ove Vlade ima interese u različitim firmama koje su u žarištu interesa Vlade, od Agrokora, INA-e, na dalje. Pokraj definicije riječi sukob interesa u hrvatskoj enciklopediji mogu stajati slike nekih članova ove Vlada i baš zbog toga vas pozivam da sutra izglasamo nepovjerenje potpredsjednici Vlade. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika, hoćemo prvo odraditi replike, slažete se? ... [[Upadica: ne čuje se.]] Izvolite kolega Jovanović.
Hvala lijepo. Kolega Hajduković, vi ste Vladu u kojoj je gospođa Dalić potpredsjednica opisali sa 3 riječi, sukob interesa, korupcija i ortačka ekonomija. Dakle, to je vrlo ozbiljna i težak opis, ali je on zapravo i odgovor zašto mladi odlaze jer u velikoj anketi koja je nedavno objavljena, glavni razlog je bio korupcija. A ja vas pitam, što mislite, ova Vlada ima još jednog potpredsjednika. Taj potpredsjednik je došao iz jedne tvrtke koja je nedavno registrirala, gle čuda, djelatnost popravka zrakoplova, a posljednjih 15 godina ta tvrtka neprestano je na relaciji Hrvatska-Izrael. Da li mislite da je to slučajno ili vidimo još jedan sukob interesa pred vratima?
Odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Kolega, vi ste zasigurno u krivu. Ne, ne, ne. Ova Vlada sukob interesa, ma dajte, molim vas. To što su članovi dolazili iz Agrokora, što nečiji bračni drugove rade u INA-i, to što slučajno jedan potpredsjednik Vlade također ima veze s Izraelom od kojeg, glete čuda, kupujemo i zrakoplove, ne, zasigurno ste pogriješili. To je najtransparentnije do sad što sam ja ikad vidio u hrvatskoj povijesti. Najtransparentnije, najčistije, najbolje, ljepše i poštenije. Ova Vlada sukob interesa? Ma dajte, molim vas kolega, zasigurno ste u krivu.
Slijedeća … [[govornik se ne čuje.]] zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hajduković, javljam vam se za repliku jer ste spomenuli problem iseljavanja, a u svojoj raspravi sam govorio o problemu iseljavanja iz Brodsko-posavske županije gdje sam rekao da je od 2013. do 2016. iselilo 12892 stanovnika, samo u 2016. preko 3300, Državni zavod za statistiku. zbog onih koji su se smijali kad sam to govorio, znači, govorim o relevantnim podacima, a vjerujem da su za Osječko-baranjsku županiju još porazniji. A upravo uticaj Vlade, Ministarstva gospodarstva, pa i problemi Agrokora imaju veliki utjecaj na to i sigurno će i budućnost Belja, Vupika, PIK-a Vinkovci i svih drugih tvrtki unutar koncerna Agrokor u mnogome odrediti u tome da li će biti trenutnih mjesta, da li će ljudi ostajati i da li uopće žele, ima li povjerenja u ovu Vladu, a 77% građana je rekao da nema povjerenja u ovu Vladu i zato evo, podržavam vašu raspravu. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo kolega. Ja ću samo dopuniti ovo što ste rekli. Dakle, želim vam ilustrirati koliko je iseljavanje iz Slavonije, dakle, iz kraja iz kojeg obojica dolazimo doseglo stihijske razmjere. Jedan gradić u Slavoniji je nedavno raspisao natječaj na kojem je zapošljavao 12 ljudi. Prije jedno 5-6 godina, znate koliko bi se ljudi javilo na taj natječaj? 400-500, to je bio problem održati testiranje. Znate koliko ih se sad javilo? Ni 20. Od toga niti 15 nije pristupilo testiranju. E, to vam govori koliko je Slavonija opustjela i nažalost, u pravu ste da kad ljudi gledaju ovu korupciju, da kad gledaju ovu ortačku ekonomiju, ja tebi – ti meni, pa naravno da se pitaju što ću ja u ovoj zemlji? Što će moja djeca u ovoj zemlji? Naša je odgovornost kao oporba da ukažemo na te probleme. To su pravi problemi, a ne da li ćemo zaštiti žene od nasilja u obitelji. Pa naravno da hoćemo, ali to je spin da ne pričamo o ovome o čemu vi ja pričamo.
Hvala. Bili ste digli povredu Poslovnika na samog sebe ili što?
Dakle, kad mi niste dali riječ, kad sam to tražio.
Ne, ne. Vi ste prvo tražili repliku, ovaj, ono, za riječ. Al, dobro. Izvolite.
Dakle, povreda Poslovnika. Ja mislim da ste povrijedili članak 240., kao što su kolege tražile stanku da se i konzultiramo, da ste zlouporabili institut opomene sa oduzimanjem riječi i da ste to neprimjereno upotrijebili na kolegu Marasa i budući da je prošla stanka vas ponovo pitam da li ste razmislili, da li ste odustali od toga?
Ja sam već to rekao, prema tome, ovo sad što vi radite je zlouporaba. Nemojmo to raditi, ajde. Ja sam vrlo jasno svoj stav rekao, dapače, molio sam kolegu Marasa da podnese, ako misli da sam pogriješio, odgovarajući dokument Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, pa da se raščisti ta stvar jednom zauvijek ako je bilo kome nejasno. Meni nije, ali ako je nekom nejasno to je. Kolega Bunjac, vi ste već imali povredu Poslovnika, pa nećemo sad stalno o istome, jel. Digli ste, rekli ste, ja sam vam rekao. Dobro, izvolite recite.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče Sabora. Htio bih upozoriti da ste povrijedili članak Poslovnika 122. stavak 2. koji glasi: „Zatražena mišljenja, stajalište i prijedloge Vlade u slučajevima kada ona nije predlagatelj Vlada je obavezna dostaviti Saboru te odrediti svoga predstavnika“. Znači Vlada je dužna dati predstavnika i kada nije predlagatelj. Prema tome, tvrditi da smo mi ovdje moramo biti, a da nitko iz Vlade ne mora biti nije točno. Prema tome, vaše su mjere bile prestroge. Hvala lijepa.
Vi ste točno pročitali da Vlada treba odrediti predstavnika međutim i treba dati mišljenje, ali ne piše da predstavnik treba biti ovdje ako ona nije predlagatelj. Ponovo kažem ja vas molim tražite mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav ako mislite da je to pitanje nejasno do sada, dakle to se nije mijenjalo u Poslovniku, samo da svima bude jasno. To tako stoji godinama u Poslovniku. Nije bio nikakav problem najedanput do sada. Prema tome, ako netko misli da to jest problem ajmo ga raščistiti na normalni način na koji je to predvidio Poslovnik. Ja ću sada zamoliti kolegu Lovrinovića za pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo danas smo čuli ljudi se ovdje pitaju imali li smisla jel ovaj dan uzaludan ovdje, šta mi trošimo vrijeme pa nećemo uspjeti smijeniti potpredsjednicu Dalić. Ovdje je također premijer gospodin Plenković došao u svojoj onoj diplomatskoj maniri da s visoka dijeli drugima docira, da se mogu tako reći podsmjehuje našim naporima, a ne pokazuje nijedno ni drugo nijedan trag ni mrvicu odgovornosti prema svemu što se događa u Hrvatskoj. Naš je zadatak a sva je sreća da građani ovo barem prate naš je zadatak da upravo dragi građani kao oporba u ovom slučaju ujedinjena oporba, pokažemo da ipak vodimo računa o tome što se događa u Hrvatskoj i da želimo promijeniti situaciju. Stranka Promijenimo Hrvatsku ne miri se s ovim načinom rada, pa zato se tako i zovemo. Strukture koje u svojim rukama imaju kapital one su uzele u svoje ruke i političku vlast. a ono što je bila politička elita to je postalo politička pljeva, a ta pljeva je otpuhana iz Bruxellesa, Frankfurta i iz drugih centara moći ovamo i zato smo tu gdje jesmo. Odmah da kažem stranka Promijenimo Hrvatsku podržava za zahtjev za smjenom gospođe Martine Dalić iz dva razloga. Jedan je zbog promašaja u tzv. spašavanju koncerna Agrokor, a drugi zbog izuzetno loše ekonomske situacije i manipuliranja ekonomskim pokazateljima. No vratimo se na srž današnje rasprave. Vrlo pojednostavljeno rečeno ako su povjerenik Ante Ramljak i ministrica Martina Dalić priznali da su krivi za loš zakon izvlačenja novca preko konzultantskih usluga i ako je povjerenik Ramljak zbog toga podnio neopozivu ostavku iz najmanju ruku iz moralnih ali i mnogih drugih činjeničnih razloga ostavku nedvojbeno trebala podnijeti gospođa Dalić. No ona i dalje svojim arogantnim i bahatim stavom, vrijeđajući inteligenciju svih hrvatskih građana ustraje na provođenju svoje, a u budućnosti će se sigurno pokazati i pristrane i vjerojatno nezakonite politike. Upravo zbog toga je ujedinjena oporba u ovom slučaju i pokrenula ovo pitanje i želi spasiti obraz hrvatske politike da ministricu i potpredsjednicu Vlade koja je počinila, dopustila ili odobrila mnoge nepravilnosti zbog svega toga smijeni. Umjesto odgovornosti i ostavke kao poželjnog moralnog čina ona odgovara opet bahatošću i još odlučnijim radom na rastakanju hrvatskog gospodarstva i na pogodovanju stranim interesima. Potpredsjednica Vlade RH misli da je ova nagodba i potvrda njenog dobrog rada i da je to spašava od odgovornosti. No mi vidimo o čemu se radi, nagodba nije ništa suštinski riješila. U čemu je bila uloga ovdje gospođe Dalić i Vlade RH? Pa oni su bili samo posrednici u razigravanju interesa istoka-zapada, preciznije rečeno američkih i ruskih interesa, to je potpuno jasno i nemojmo obmanjivati javnost recimo to otvoreno iskreno. Kakva je veza ove nagodbe sa Rafinerijom nafte u Bosanskom Brodu? Neka to objasni Vlada. Pa i ovim što se desilo incidentom, kakva je veza ove nagodbe sa plutajućim LNG terminalom? Velike sile raspoređuju ovdje svoje utjecaje, recite to hrvatskoj javnosti o čemu se radi. Ma budimo iskreni, ruske banke su i prije lex Agrokora nudile ono što su i sada došle. Jedino je Knighthead fond u kratkom roku ostvari enormnu zaradu u poslu kreditiranja koji je iznosio milijardu 60 milijuna eura. Pa zar nije sam Ivica Todorić tražio od Vlade 2,5 milijarde kuna oko 300 milijuna eura za likvidnost, a vi ste gospođo Dalić nepotrebno natovarili i izvanredni upravitelj još 760 milijuna eura duga na Agrokor. Ja se kao saborski zastupnik političar ne želim petljati u posao privatne kompanije, ali kao građanin i zastupnik sa strane vidim da je to bilo nepotrebno tovarenje duga. Čemu je služilo to tovarenje duga dodatno? Pa da se jednoj geopolitičkoj sili poveća mogućnost udjela u budućoj vlasničkoj strukturi jer je druga strana prije toga imala negdje milijardu i pol eura potraživanja. Pa prema tome kakav je uspjeh vaše nagodbe, a već je oko 2,5 tisuće radnika u ovih godinu dana napustilo sustav Agrokora u Hrvatskoj. Vi ste PR Vlada zato ste vjerojatno trebali duplo povećati budžet, proračun za rad, za ured Vlade RH jer treba to sve pokrpati, treba to sve poravnati da narod stekne dojam da je sve dobro. Vi potpredsjednice Dalić niste nikad objasnili na što je to potrošeno onih milijardu 60 milijuna eura, ponavljam ponovo, pitao sam premijera, on izbjegao odgovor, poslije je pobjegao preko Markovog trga. Ako ste 400 milijuna eura, 3 milijarde kuna potrošili da zadovoljite, podmirite dobavljača, ako ste potrošili pet stotina milijuna kuna za konzultante, ako je na računu danas Agrokora milijardu 200 milijuna kuna, a recite gdje je onda onih 3 milijarde kuna? To niste nikad objasnili, zašto krijete to? Morat ćete to objasniti kad-tad. Ako je tih 3 milijuna bilo prekomjerno, znači da ste bezveze zadužili taj koncern, on nije moj, ali čovjek ne može to ne primijetit. Sudovi će očito imati puno posla oko toga. Je li dakle nacrt ove nagodbe pravo rješenje? Nije, ima dosta nepoznanica, mogućih tužbi pa prema tome, ali što je strateški interes države, u što se mi moramo miješat kao zastupnici, kao političari? Mi moramo vidjeti kakav je strateški interes u poljoprivredi, a koncern Agrokor ima velike kombinate poljoprivrede u Slavoniji i Baranji. Tamo se trebao i morao ostvariti koncept da mali OPG-i budu povezani preko zadruga, sa Konzumom, da plasiraju svoju robu na police i da na taj način zadržimo malog proizvođača i njegovu obitelj tamo gdje živi. Vi to niste ni u jednom dokumentu i to ne spominjete napravili i prema tome vi ste potpisali iseljavanje još uvijek znači pražnjenje Hrvatske. Žao mi je da nema ovdje gospodina iz SDSS-a Pupovca, što kažu njegovi sunarodnjaci u Baranji i Slavoniji koji od toga isto žive, oni se sigurno neće zadovoljiti time što će oni istrgovati, što su istrgovali da im krpaju ceste tamo, ali su ih zato prepustili, nitko im ne otkupljuje robu i oni propadaju i nestaju. Jel to njihova izborna baza? Jel se oni bore zaista za svoje ljude ili trguju? Evo, drago mi je da dolazi upravo i premijer, pozdravljam ga posebno evo. E sada što još reći ovdje u vezi ovog slučaja? Na primjeru Agrokor vidjeli smo sljedeće, mi smo vidjeli kako funkcionira jedna privatna država pa prema tome ovu državu, Hrvatsku državu koju su obranili, ustvari stvorili, oslobodili domoljubi, odnosno hrvatski branitelji i dali je hrvatskom narodu, ona je otuđena i naš je zadatak ponovo da je vratimo hrvatskom narodu iz ruku ljudi koji su je privatizirali. Što je gospođo Dalić i gospodine premijeru bilo s mjenicama bez pokrića? To su milijarde kuna, za to se ide odmah u zatvor u normalnim zemljama. Što ste tu napravili? Nitko ne polaže odgovornost za ništa, prema tome više su ispucane i teške riječi, više čovjek nema što reći da ostane zapaženo jer ovdje su odgovornost i ostale stvari nepoznate. Pa prema tome, a koji je drugi razlog, da se maknem sad od Agrokora, vaša ekonomska politika je potpuno promašena, gdje je gospodine premijeru, sad kad ste došli, gdje vam je onaj dobar dakle studija IFO instituta iz Njemačke, nju ste bacili, sad nemate ništa. Vi vodite ekonomsku politiku bez ičega, vi živite u beskoncepcijskom stanju i ono šta dolazi tako to rješavate, tako nas vodite. Stope rasta samo za otplatu kamata na državne kredite trebaju biti 3 i pol posto, ni to niste postigli. Ovdje nema razvoja, mi smo druga najslabije razvijena zemlja u EU sa 330 000 blokiranih, njih ne spominjete pa prema tome ovo je poraz jedne ekonomske politike, vi ustvari nemate ništa. Hrvatska ponovo ide prema recesiji, to odgovorno tvrdim pa prema tome vi gospođo Dalić trebate podnijeti ostavku.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Orsata Miljenića, izvolite.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče. Uvaženi kolega, dakle vi ste dosta govorili o razlozima koji se tiču Agrokora, ja u to neću ulazit, to je jedna priča koja je krenula, koja nam treba bit svima u interesu da se završi pozitivno, ja mislim da nam svima je u interesu, bojim se da kako je Vlada postavila, neće. Ali ono što me zapravo više brine i što mislim da je veći problem, a tiče se izravno potpredsjednice i ministrice, to je izostanak bilo kakvih reformi. Dakle mi smo zemlja koja je u izvješću Europske komisije ne tako davno, označena kao zemlja koja je najslabija u tom pogledu u EU. Mi smo zemlja, ova Vlada je potrošila godinu i pol bez ijedne, ijedne reforme koja bi se vidjela. I to je ono nastavno na ovo što ste rekli, razdoblja niskih kamata koja prestaje, problem rasta koji nam ne omogućuje dalje, kojeg nema i ja bih vas molio komentar o tom.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala kolega Miljenić. Pa evo, vidite, dobio sam jučer pismo od gospodina predsjednika Sabora, ja sam ga molio pred Uskrs da stavi upravo izvještaj Europske komisije na 73 stranice gdje piše čitav niz primjedbi i kritika Vladi zbog neprovođenja reformi i dakle u kojima se navode velike neravnoteže u Hrvatskoj, o tome nema ništa. Gospodin predsjednik Sabora mi odgovara otprilike da skratim, okolo kole da idem preko odbora, lijevo, desno, prema tome poručuje mi da se ovaj Sabor neće baviti važnim pitanjima, već će se bavit ideologijom i ostalim. Prema tome, ponovo molim da me podržite, ovo je zajednički interes, ovde je i predsjednik Vlade, zakažite bilo što, nek se zove kako hoće, da razmotrimo dopis Europske komisije na 73 stranice, vi ste samo rekli da je to očekivano i amen. Prema tome to je to.
Glede moga pisma, ja sam vam samo objasnio proceduru kako točka dolazi na dnevni red, što biste i sami trebali znati kao zastupnik. Moja je zadaća objasniti onima koji ne znaju. Poštovani kolega Aleksić, vi ste sada na redu, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Uvaženi kolega Lovrinoviću, kažete da se ministrica Dalić smije svima nama. Pa ona se ustvari smije, zato jer je uspješna. Ne može nitko reći da ona nije uspješna. Ona u svojoj agendi, agendi koju provodi, od kada ju ja pratim je vrlo uspješna. Dakle, ona vrlo uspješno radi taj posao, koji je izabrala raditi. Ali, ono što ja njoj zamjeram, je ona agenda koju ne provodi, a to je agenda zaštite hrvatskih građana od nezakonitog poslovanja hrvatskih banaka. I sada se bojim sljedeće situacije, pročitao sam u medijima, nagađa se da bi ministrica Dalić mogla biti buduća guvernerka HNB. I bojim se toga, jer jedva sam uspio guvernera Vujčića navesti da ovdje javno u sabornici kaže kako su banke morale nas upozoravati na rizike, nikada to prije nije rekao. I sada kad budem s budućom guvernerkom o tome govorio, ona će mi se samo smijati u lice i ja neću moći ništa.
Hvala vam, odgovor, na repliku, izvolite.
Pa ne bih ja komentirao tko će gdje biti, itd. to su priče za neke druge situacije, za druge ljude. Međutim, želim reći sljedeće, gospodo, vi koji pratite, vi koji isplaćujete svaki mjesec svojih plaća za mirovine, na obvezi mirovinski fondovi su izgubili u slučaju Agrokor, preko 5 stotina milijuna kuna. To se mora reći, nitko ovdje iz Vlade nije objasnio umirovljenicima, budućim umirovljenicima, zašto je došlo do toga, tko će to namiriti. A okolo se obvezni mirovinski fondovi hvale da je to mali gubitak, da je puno veća imovina itd. Sve se u ovoj zemlji relativizira. Ja ne zamjeram premjeru, on je po obrazovanju pravnik, ali je sve konce prepustio osobi koja žari i pali i koja jedino štiti financijsku oligarhiju. Ona uništava hrvatsku realnu ekonomiju i proizvodnju. I to je put ka našoj propasti.
Hvala. Replika, poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, kolega Lovrinović, … [[Govornik se ne razumije.]] kako bi rekli latini, evo vlade sukoba interesa. Valjda su se usudili doći u sabornici, sada kad kolega Maras ne može raspravljati, ali dobro. Slažem se s vama, jako puno pitanja su ovdje ostale otvorene. Puno toga ne znamo i zapravo ja Vladi najviše zamjeram tu, prije svega netransparentnost. Vi ste neka potpitanja načeli i ja bih samo još jedanput ponovio, neka koja mene tište. Tko je pisao lex Agrokor? Još uvijek ne znam. Što ako Ustavni sud proglasi lex Agrokor, neustavnim, nakon nagodbe, recimo, što onda? Koliko će koštati konzultanti, savjetnici, sva ta vojska ljudi, koja pomaže vladi da konsolidira Agrokor, koji su rezultati uostalom. Rekli, smo, Agrokor je više zadužen, manje ljudi radi u Agrokoru nego prije godinu dana. I na kraju tko će sve to platiti, odakle te pare?
Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega Hajdukoviću, ni jedna minuta mi ne dopušta da odgovorim na ova pitanja. Pa evo, i sami članovi vlade se hvale da najbolje kompanije, ustvari čitav sustav, skoro 80, 90% sustava pozitivno posluje itd. to se u ekonomiji zovu diskontirani novčani tokovi, dakle, buduće zarade. Ako je to tako i oni priznaju, pa zašto su napravili ovo što su napravili? Dakle, ispada da je kompanija mogla funkcionirati i prije lex Agrokora, da je sud trgovački preuzeo, znači ajmo tako reći, zakonito vođenje spašavanja, uz aktivnije sudjelovanje države. Premjer okolo se hvali da bi sve propalo. Pa mi gospodine premjeru propadamo i s tim i bez toga. Vi imate dobar nastup u javnosti da ljudima djelujete kao aspirin pa da lakše podnesu to propadanje. Prema tome, ovdje vas upozoravamo, da imate potpuno pogrešnu ekonomsku politiku. Krajnje je vrijeme da promijenite ploču.
Hvala vam. I zadnja replika poštovani kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Čuo sam se s kolegom Marasom, šalje vam svima pozdrave i rekao je, ako je njegova žrtva doprinijela tome da cijela vlada dođe u Sabor i da mi konačno dobijemo i neke odgovore, da je on spreman i ubuduće se žrtvovati. Ali, drugo, kolega Lovrinović, moje mišljenje je da neće ni to doprinijeti, jer evo, mi još uvijek nismo dobili odgovor, od primjera, šta on misli o tome, da li je za njega normalno, da način na koji je angažirana tvrtka Texo Managment u konzultacijama u Agrokoru, budući da je gospođa Dalić na sjednici Odbora za gospodarstvo, rekla, da je ona autor lex Agrokora, da su joj u tome pomagali gospodin Ramljak i gospodin Matić. A gle čuda u to vrijeme je i gospodin Ramljak bio zaposlenik texo Managmenta i da je upravo ta firma, kasnije angažirala kao konzultant, iako prijašnjih godina reference i prihodi te tvrtke ničim nisu davale da bi trebala biti angažirala. Znači, kratko je vrijeme, ali evidentno je da su imali korist od toga i odgovor premjera još nismo dobili.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Poštovani kolega Đujić, ja sam rekao prije podne, da postoji afera Agrokor 1, a nakon lex Agrokora, i afera Agrokor 2. O razmjerima incestoznih veza, u Agrokoru 2 ja ne mogu gov oriti, jer naprosto nemam detaljne podatke, međutim, ponovno koristim priliku, da pitam premjera, da ga svi pitamo, da konačno kaže, je li to bilo nemoralno što se tada radilo, da se angažiraju tvrtke koje su bile povezane osobe, jer je on, sjećate se 15, 20 dana šutio, izbjegavao, pa čak i u avionu kada su putovali. Dakle, mi nemamo taj odgovor na to pitanje. Ako šuti znači da podržava, a ako ne podržava, onda znači da bi trebao sam smijeniti, svoju potpredsjednicu za gospodarstvo. Jer ima u Vladi nekoliko ljudi koji dobro rade. Međutim, oni od potpredsjednice Vlade ne mogu doći do izražaja, jer ona žari i pali, ona sve konce što se tiče ekonomije, drži u svojim rukama.
Idemo dalje s raspravom, sada je na redu poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade i članice i članovi Vlade, poštovane i kolegice i kolege. Kao što sam već i tijekom jutra govorio, ponovit ću i sada. Dakle, glavni razlog zbog čega oporba pokreće pitanje povjerenja potpredsjednici Vlade jest Zakon o izvanrednoj upravi, odnosno provedba Zakona o izvanrednoj upravi. I rekao sam da umjesto što pokreće prijedlog za pitanje povjerenja potpredsjednici Vlade, da bi oporba se trebala malo posuti pepelom i prešutjeti trenutak u sad potpisivanje načelnog sporazuma o nagodbi pokazuje da je Zakon dobro osmišljen, da je Zakon dobro realiziran i da svi oni strahovi koje je oporba prije godinu dana iskazivala, izjavljivala, upućivala hrvatskoj javnosti, da su pokazali neutemeljenima. Naime, tijekom donošenja usvajanja Zakona o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima od sistemskog značaja, govorilo se kako će on u stvari rezultirati ogromnim troškom za državni proračun i za hrvatske porezne obveznike. Osim toga, u nemogućnosti ... [[Govornik se ne razumije.]] bilo kakvog suvislog prijedloga, oporba je tvrdila da bi bilo najbolje samo jedan članak Zakona o stečaju izmijeniti i da će to riješiti sve probleme u Agrokoru. Tada smo tvrdili i sada tvrdimo, iz iskustva u provedbi stečajeva u RH i kada hrvatsko pravosuđe nikad nije bilo suočeno sa ovakvom tvrtkom, koja je praktično najvažnija i najveća hrvatska privatna tvrtka, gdje samo u njenom sustavu oko 70 manjih kompanija, da bi zagušilo hrvatsko pravosuđe, nego iz iskustva provedbe stečaja svima nam je jasno da bi dobavljači za koje smo se svi tijekom ove godine i to hrvatski dobavljači, za koje smo se svi tijekom ove godine zalagali bili bi, pa kažem, iz iskustva koja imamo već dugi niz godina kroz provedbu Zakona o stečaju, naplaćeni negdje oko 4%. Drugi prijedlog oporbe je bio da se uđe u sustav predstečajne nagodbe iako ću vas podsjetiti da već tada je Agrokor bio tvrtka koja je po svim karakteristikama i pokazateljima trebala ići u stečaj, što je gotovo nemoguće da onda uđe u Zakon o predstečajnoj nagodbi, ali ću vas podsjetiti da je se kojim slučajem poslušalo oporbu, da bi kroz Zakon o predstečajnoj nagodbi dotadašnja uprava, dakle gospodin Todorić i dalje nastavljao upravljati s Agrokorom, a da iz iskustva koja imamo u hrvatskom zakonodavstvu dobavljači na koje se ponovo vraćam, hrvatski dobavljači kojima je zaposleno oko 150 tisuća zaposlenika bi bili obeštećeni 44% otprilike, koliko je to, ta obeštećenja jesu u Hrvatskoj kroz taj Zakon, ali to obeštećenje traje dugi niz godina. I do 20 godina. Prema tome, kakva bi situacija bila s Agrokorom da se krenulo kroz taj proces, ja tu sad ne mogu špekulirati, ali posve sigurno da niti bi se moglo ući u taj postupak, a da bi on na kraju opet rezultirao stečajem. Prema tome, jedini pravi put je odabrala Vlada RH da uz ta dva zakona ide sa trećim zakonom lex-specialis, kojega, kao što sam rekao, predlaže i Europska komisija, da za tvrtke od posebnog interesa za pojedinu državu, članicu EU, skrene se u poseban zakon i u tom smislu je ovaj naš zakon o izvanrednoj upravi postati će dio insovelcijskog prava EU jer je najbolje upravo na ovom primjeru pokazao koliko je dobro pogođen i koliko je Vlada sa Zakonom o izvanrednoj upravi pronašla put kako i na koji način pod a) zadržati broj zaposlenika, pod b) izići iz predstečajnog razdoblja, pod c) gotovo 60% obeštetiti dobavljače i pod c) sačuvati imovinu vjerovnika koji su potraživali na početku tog procesa onoliko da je automatski trebalo otvoriti stečaj na samom Agrokoru. Kroz to vrijeme, naši kolege iz oporbe nudili su čudna rješenja. Jedno od rješenja je bilo otvaranje telefonskog broja na kojemu će se sve žrtve Zakona o izvanrednoj upravi javljati ne bi li im SDP našao rješenje kad tvrtka završi u stečaju. Čuveno oslikavanje i selfies sa kupusom je također bilo dosta ovako jedna jaka mjera koja je trebala pomoći samom Agrokoru, a kao kruna aktivnosti oporbe podnesen je prijedlog za ocjenu ustavnosti Zakona o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima. Dakle, naš kolega ovdje iz SDP-a je podnio Ustavnom sudu prijedlog za ocjenom ustavnosti Zakona o izvanrednoj upravi. Mi smo u HDZ-u i Vlada je tvrdila da je postoji legitiman cilj, a taj cilj je sačuvati tvrtku koja je od sistemskog značaja u RH i zbog nje same, a i zbog svih onih dobavljača i zaposlenika u tim dobavljačima koji iznimno veliki utjecaj imaju na hrvatsko gospodarstvo i hrvatski financijski sustav i da u tom smislu kada takav legitiman cilj postoji, na temelju tog načela razmjernosti Vlada može ograničiti i privatno vlasništvo što ovdje nije bio slučaj jer je ovdje upravo u ovom slučaju pokretanje samoga Zakona nastalo onoga trenutka kad vlasnik sam zatraži aktivaciju zakona. Prema tome, i u tom dijelu došlo do ograničavanja prava vlasništva kao ustavne kategorije. Pa prema tome, nakon što je SDP podnio i predložio ocjenu ustavnosti ovog zakona, prije mjesec ili dva sa presice SDP-a čujemo gdje se kreče sa planom zakonodavnih aktivnosti ... [[Govornik se ne razumije.]] zakona i taj salto mortale s jedne strane dok se traži ocjena ustavnosti ovog Zakona o izvanrednoj upravi, s druge strane se nudi pomoć sa tim novim izmjenama zakona koje je poput Jetija. O njoj se u SDP-u priča ali još to nitko nije vidio, ja ne znam da li u saborskoj proceduri postoji taj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o izvanrednoj upravi jer je SDP o njemu itekako imao što reći, ali ga nije napisao. Prema tome, hoćemo reći na kraju, s time ću završiti, da smo kroz Zakon o izvanrednoj upravi pokazali da u presudnom trenutku za hrvatsko gospodarstvo u praktično u vrijeme pred turističku sezonu 2017. godine iznašli zakonodavnu mogućnost koja je svoj test prošla i na britanskom pravosuđu koje je potvrdilo da je taj zakon u skladu sa onime štose može smatrati zakonom koji ne narušava prava vlasništva. Uspjelo se dakle spasiti hrvatsko gospodarstvo, spriječiti financijski slom, odraditi najbolju turističku sezonu, zadržati gotovo na istoj razini rast BDP-a a to sve iz razloga što je ovim zakonom pronađen pravi put kako s jedne strane ostati u kategorijama ustavnog prava a s druge strane mjerama države provesti postupak koji je za mene bio najkompleksniji postupak proveden u gospodarstvu od osamostaljivanja Hrvatske. U onom drugom djelu u kojemu se traži da odstupi potpredsjednica Vlade zbog toga štose zalagala za realizaciju projekta kojega je ovaj Sabor usvojio u Strategiji prostornoga uređenja RH jednoglasno sa 116 glasova za, usvojio kao potencijalni projekt izgradnje plinske termoelektrane na obali akumulacijskog jezera Peruća ne na rijeci Peruća, što mi se čini malo isto tako jednim bizarnim podatkom u samom tom podnesku za kojega sam inače rekao da je skroman i da nije na razini potrebnoj da oporba može zatražiti opoziv potpredsjednice Vlade da ona nije postupila kako je postupila, da potpredsjednica Vlade se nije zalagala za projekt koji je upisan u Strategiji prostornoga uređenja RH za projekt koji je u prostornom planu Splitsko-dalmatinske županije i u prostornom planu uređenja Općine Hrvace, i ja bi se pridružio zahtjevu oporbe jer bi to smatrao da potpredsjednica Vlade opstruira temeljni dokument RH. Hvala.
Hvala vam. Imamo pet replika, ali prije njih povreda Poslovnika, kolega bauk, izvolite.
Gospodine predsjedniče, tijekom današnje rasprave došlo je do povrede članka 239. u vezi članka 238. Poslovnika je kolegi Marasu dodijeljena druga opomena mimo članka 238. Naime, on nije zlouporabio povredu Poslovnika nego je govorio upravo o tome o čemu je trebao govoriti kod povrede Poslovnika. Ja vas pozivam da tijekom sjednice razmotrite stenogram toga što je on rekao i sami ocijenite jel' to bilo prestrogo pa nas obavijestite o tome obzirom na posebne simpatije koje predsjednik Vlade ima prema zastupniku Marasu i drago mi je da je Vlada došla u Sabor ako ste došli sakriti od prosvjednika iz Splita, dobro ste došli. Hvala.
Hvala vam. Dakle, ja ću razmotriti ovo što ste rekli ali to nije povreda Poslovnika pa vam dajem opomenu, to ste trebali iskoristiti neki drugi institut jer ja ne vidim kakva je povreda Poslovnika, vi ste se javili tijekom izlaganja kolege Bačića, ja sam mislio da nešto se krivo dogodilo u njegovom izlaganju, sad ste mi ovo kazali, ja ću ovo provjeriti, vidjeti, razmotriti. Hvala lijepa, pa idemo na replike, poštovani kolega Đujić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Bačić, budući da nam predsjednik Vlade do sada nije jasno odgovorio ni nakon 15 dana analiziranja dokumentacije i ugovora iz Agrokora o angažiranju savjetnika, posebnih savjetnika gospodina bivšeg povjerenika Ramljaka, znači on još uvijek jasno nije rekao svoj stav i šta misli o tome, u konačnici nije ni smijenio gospodina Ramljaka koji je sam dao ostavku i sam je otišao da ne bi bio teret procesu nagodbe. Molim barem vas da mi vi kao predsjednik kluba HDZ-a kažete da li vi mislite da je normalno ono što se tamo dogodilo prilikom angažiranja, da je gospođa potpredsjednica Vlade Dalić rekla da je ona zajedno sa gospodinom Ramljakom i Matićem iz Texo Menagmenta radila na pripremi zakona i pisala taj zakon, da je gospodin Ramljak angažirao tvrtku AlixPartners koja je onda je angažirala Texo Menagment u trenutku dok je on još uvijek bio i formalno zaposlen u tvrtci Texo Menagmenta i da su na taj način izvlačili milijunske iznose u svoju osobnu korist, da li je vama to normalno?
Hvala. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Đujić, neke vam stvari ne treba dodatno obrazlagati jer ih je Vlada obrazložila u svom očitovanju pa ja vjerujem da ste vi kao savjestan zastupnik pročitali što je Vlada po toj točci iz prijedloga za pokretanjem pitanja odgovornosti potpredsjednice Vlade rečeno, a rečeno je tamo i ne tamo, nego u zakonu piše da Vlada daje suglasnost na izbor savjetnika ali na izbor ostalih podizvođača odlučuje savjetnik i zato nije potrebna suglasnost Vlade niti ministrice gospodarstva, poduzetništva i obrta. Prema tome, ona je to mogla znati ali nije morala znati, razumijete, to je bitna razlika. I ja nešto mogu znati ali ako ne moram, za to nisam odgovoran. I u tom kontekstu tražiti odgovornost zbog nekoga koji radi po zakonu, [[Upadica predsjednik: Hvala.]] po meni je …
Hvala vam. Sada je na redu kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Bačić, evo ja se posipam pepelom, iskreno, posipam se pepelom. Ja sam potpisao ovaj zahtjev sa točkom 7. koja nije ubačena u zahtjev za opoziv ali ću ipak glasati za opoziv jer i dalje ta točka 7. ostaje, ona je u zraku, ona je svuda negdje oko nas. Nažalost ministrica Dalić nije napustila bankarski mentalni sklop u kojem ona obitava i zbog toga što ona u tom svom bankarskom mentalnom sklopu ne može shvatiti koliko su banke opljačkale hrvatske građane, kolike su to silne milijarde kuna, zbog toga što ona ne može pristupiti rješenju toga problema, ni na koji način se ne može pomiriti s time da banke moraju vratiti novac hrvatskim građanima, zato ja moram glasati za njezin opoziv zbog te točke 7. koja nije ubačena u zahtjev, ali koja ipak postoji, o kojoj sam ja javnost obavijestio pa čak i premijer o tome zna, vjerojatno ga je o tome obavijestio moj Facebook frend macan. Hvala.
Odgovor kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Aleksić, ja vaš rad cijenim i meni je žao što točka 7. koju sam ja pročitao moram reći, bila je negdje u medijima, međutim kako je ispala iz tog prijedloga ja doista ne znam i ja bi volio da je bila upisana jer bi se i na tu točku Vlada očitovala. I ja vjerujem da bi u tom očitovanju bili dovoljni argumenti koji bi vas uvjerili da i na tom djelu potpredsjednica postupa dobro i u skladu sa zakonom. Prema tome, ja vas evo pozivam da podržite potpredsjednicu Vlade, a za to što vi tražite da uputite pitanje Vladi pa da čujemo odgovor Vlade, a do tada da podržite potpredsjednicu jer ja sam siguran da ste vi zadovoljni sa realizacijom Zakona o izvanrednoj upravi na kojem se zakonu temelji zahtjev za njezinim opozivom.
Kolega Željko Jovanović, sada ste vi na redu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Bačić, postoji nešto što je nepromjenjivo. Dakle HDZ može mijenjati svoje predsjednike od Ive Sanadera, preko Jadranka Kosor, Tomislava Karamarka do Andreja Plenkovića, ali sukob interesa ostaje. To je nešto što je očito nepromjenjivo u vašoj stranci i što vi ne želite razumjeti ili nećete razumjeti. Dakle mi danas vodimo raspravu zbog gubitka integriteta i vjerodostojnosti potpredsjednice Vlade zato što je priznala da je pisala zakon i da je pisala zakon sa slikom onih koji će taj zakon provoditi i da je Agrokor školski, epski primjer lešinarenja u 3 faze. Prvo ga je izlešinarila obitelj Todorić sa svojim prijateljima, nakon toga je krenulo lešinarenje lešinarskih fondova u režiji gospodina Ramljaka i završilo je završnim lešinarenjem u režiji gospođe Dalić, Ramljaka i partnera, a tko pati? Pate npr. naši penzioneri čije će mirovine zbog toga biti manje.
Hvala. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Jovanoviću, kad vi ovoj Vladi spočitavate sukob interesa, ja vam ne mogu ne odgovoriti zato što me vučete za jezik, da vi ili namjerno prešućujete ili ste zaboravili koliko je Vlada Zorana Milanovića bila u sukobu interesa? Niti jedan član Vlade nije prošao mandat čini mi se, a da nije bio rješenjem povjerenstva utvrđen da postupa protivno, odnosno da je u sukobu interesa. Prema tome, ja u ovoj Vladi, evo dok gledam ovdje gotovo cijelu Vladu ne vidim da je to što ste vi rekli točno. I nije točno, prema tome ja još ne znam da li je iti jednom članu Vlade utvrđen sukob interesa ove ovdje koja je ispred nas, ako se to dogodi onda možemo o svakom pojedinačno, ali o onome što se događalo za vrijeme vaše Vlade mogli bi 2 dana pričati.
Hvala. Sada je na redu kolegica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, članovi Vlade. Gospodine Bačiću, čisto ovo na kraju, svi ste vi krivi. I vaša Vlada i HDZ-ove vlade i SDP-ove vlade, svi ste znali za duboku spregu Agrokora sa političarima koji su dolazili i prolazili. Ali ono što ja vas pitam, dakle ja kao liječnik sam kroz određeno vrijeme od kad sam u ovakvoj vrsti politike, ne lokalnoj, ipak imala saznanja da se nešto tu dešava. Informacije su bile, da li ste možda vi imali nekakva saznanja kao jedan iskusan političar koji niste ekonomist? Jer ono što mene najviše čudi je u Globus objavljeni intervju kojeg vjerojatno Macan je autorizirao, intervju naše potpredsjednice Vlade koja je, moram citirati, rekla: prve informacije da se nešto neobično događa u Agrokoru došle su do mene kada i do svih drugih. Agencija MODI je tijekom siječnja i početka veljače smanjila 2017. smanjila rejting [[Upadica predsjednik: hvala.]] I dala nekoliko upozorenja itd. i to nije bilo uobičajeno. Da li vi ste ipak vi imali, ako ona nije kao iskusna ekonomistica?
Odgovor izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Strenja-Linić, ja osobno ne. Službenih, pravih informacija o tome nisam imao. Imao sam vjerojatno kao što ste imali i vi. Određene glasove koje sam čuo da je Agrokor u problemu, međutim relevantne institucije, ako hoćete i revizije koje su radile, komercijalne revizije koje su radile reviziju Agrokora nisu, a to smo se uvjerili, ukazivali na probleme u Agrokoru koje su stvarno bile. Ja mislim da je HDZ, zajedno s MOST-om krajem 2015. godine se mogao također sam uvjeriti u stanje u Agrokoru, pa koliko se meni čini, tek u drugoj Vladi HDZ-a se o tome počelo govorit. Prema tome i MOST je tih godinu dana zajedno s nama mogao steći informacije bolje od onoga što smo čuli u javnosti.
Hvala kolega Bačić. Meni se čini da ste prekršili vrijeme. Kolega Petrov, izvolite.
Gospodine Bačiću, ja ću vas citirat. Vi ili namjerno prešućujete ili zaista imate i vi sinkopu jer mi smo vas upozoravali kroz 2016. godinu, čak smo u nekoliko navrata javno to rekli. Ali ja moram reći da vi definitivno trebate voditi ministarstvo za uljepšavanje stvarnosti. Ovu jednu repliku koja mi je ostala na raspolaganju sačuvao sam baš za vas jer sam znao da ćete me oduševit. Gospodine Bačiću vi još uvijek ste u fazi vremena branjenja lex Agrokora, ne shvaćate da je prošla godina dana. A lex Agrokor niste iskoristili onako kako ste ga trebali iskoristit jer ću vas podsjetiti, nema nagodbe, a kamoli restrukturiranja. Uveli ste roll-up model koji se nigdje nije spominjao, nemate ga u lex Agrokoru, dobili ste na kraju savjetničke plaće, ono što mogu danas reći, moram požurit jer imam doslovno 12 sekundi koje ste nam još uzeli. Oštetili ste dioničare manje, poduzetnike Hrvatske ste doveli u neravnopravan položaj, ali da uzeli ste desetke milijuna konzultantskih usluga. Vidite gospodine Bačiću, vaše mišljenje vrijedi onoliko koliko partija kaže, stega je stega, sami ste rekli. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Petrov, jeste li vi na kraju za ovaj zakon … [[Govornik se ne razumije.]] ili niste? Morate se o tome odrediti. Vi ste u tom zakonu sudjelovali, vi ste taj zakon zajedno s nama izglasali i ja doista više ne znam jeste li vi danas za taj zakon kao što ste bili prije godinu dana ili više niste. Ali znate šta ću vam jednu stvar reći. Čak da sada, da Agrokor sada ide u stečaj, onaj kolaps i tsunami u financijskom i gospodarskom sustavu u Hrvatskoj više ne bi bio jer su se u međuvremenu dobavljači kolega Petrov koji su u tom trenutku prije godinu dana bili na koljenima, naplatili su veliki dio tog duga, osnažili su se, stvari su se na hrvatskom tržištu promijenile. I ja vjerujem da će se do kraja realizirati i nagodba i restrukturiranje ali više ta opasnost nije onakva kakva je bila prije godinu dana. I samo u tome je vrijednost toga zakona.
Hvala. Idemo dalje, poštovani kolega Aleksić, pojedinačna rasprava, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Odakle da počnem? Eto, rekao sam već nisam zadovoljan jer točka koju sam htio da se stavi u zahtjev nije unutra. Pročitati ću je ovdje, neka čuje javnost još jednom iako sam je već objavljivao, ona glasi ovako, dakle to je trebala biti 7. točka u zahtjevu za opoziv. Osim svega navedenoga ministrica Dalić konstantno ignorira važnost zaštite potrošača oštećenih nezakonitim poslovanjem hrvatskih banaka pa je tako ministarstvo kojem je na čelu odbilo prihvatiti prijedlog da se zakonom omogući van sudsko obeštećenje hrvatskih građana oštećenih nezakonitim povećanjima kamatnih stopa a što je već pravomoćno utvrđeno kolektivnom sudskom presudom iz za sada jedinoga kolektivnog sudskog procesa u RH. Očigledno je da ministrica Dalić predstavlja produljenu ruku nepoštenih banaka čija je nepoštenost pravomoćno sudski utvrđena te onemogućuje sustavno obeštećenje hrvatskih građana na temelju relevantne pravomoćne sudske prakse. Zakon je prošle godine predložen, u Ministarstvu gospodarstva nije dobio zeleno svjetlo, kasnije nije niti u Saboru donio zeleno svjetlo, dužnici se jadni po sudovima bakću. Imamo do sada 10 pravomoćnih presuda ali od mogućih po mojoj procjeni 200 tisuća sudskih procesa trenutno se vodi 4 tisuće sudskih procesa za obeštećenje na temelju nezakonito povećavanih kamatnih stopa hrvatskih banaka. Zar nije žalosno da vi ministrice Dali ne želite omogućiti ljudima da van sudski na temelju pravomoćne sudske presude kroz Izmjene zakona o zaštiti potrošača dođe do svog novca bez da podižu sudske tužbe na sudovima i da godinama čekaju na svoje obeštećenje. Ja bih se morao vratiti i u vašu prošlost, sjetimo se 2011. godine i tada je na čelu Vlade bila pravnica, danas je pravnik. I tada je ta pravnica bila u stvari na neki način u vašoj sjeni. Vi ustvari vladate iz sjene jer imate ogroman utjecaj na pravnike. Pravnici su ti koji ne bi smjeli dopuštati da im ekonomisti govore što je to vladavina prava a očigledno si pravnici to dopuštaju. Sjetimo se 2011. godine tada je postojao taj problem s kamatama, on je tada već mogao biti riješen kroz zakon, zajedno sa rješenjem za CHF kredite, jer tada CHF krediti još uvijek nisu tako enormno narasli kao što su narasli 2015. godine. Međutim, umjesto rješenja problema vi ste u dogovoru s bankama nudili balon kredite. Ti balon krediti nisu pomogli ama baš nikome i ja ne znam uopće tko je uopće od ljudi koji su bili dužni u kreditima sa CHF valutnom klauzulom ušao u taj neki balon kredit. A da je ušao ušao bi u još veći dug nego što je bio prije toga. Moram reći onu jednu staru rimsku izreku koju često govorim quod initio vitiosum est, non potest tractu temporis convalescere, što ne valja od početka neće se popraviti tijekom vremena. Dakle vi ste na početku pokazali da nećete štiti dužnike od nezakonita poslovanja hrvatskih banaka. Kada ste ovdje dobili ponovo mandat, čestitao sam vam i rekao sam vam da imate negativnu povijest i nastavili ste s tom negativnom poviješću i u budućnost. Ono što bih volio čuti od vas jest da ćete dati legitimitet, ustvari predložiti Vladi RH da se Udrugu Franak legitimira za mogućnost podizanja kolektivne tužbe. Evo bez dogovora sa oporbom, bez dogovora sa opozicijom a nadam se da će mi moje kolegice i kolege to oprostiti jer ovaj opoziv ionako neće proći, evo ovdje vas pozivam ako mi obećate, evo sada ja trgujem javno, transparentno, nema ispod stola, ako mi obećate ovdje na ovom mjestu da ćete predložiti Udrugu Franak za legitimiranog tužitelja u kolektivnom sudskom procesu a odluku o tome donosi Vlada RH, ako ovdje javno to obećate a imate temelje da to riješite ja neću glasati za vaš opoziv. To je sitnica, to nije velika stvar ali velika stvar za dužnike. I da malo bolje objasnim o čemu se radi s tim kolektivnim procesima. Ako vi predložite Udrugu Franak da ona bude legitimirani tužitelj vi nećete ugroziti državu, nećete ugroziti proračun, nećete ugroziti građane, jedini koji u tom slučaju može biti ugrožen je ta udruga Franak, koja ukoliko u budućnosti podigne neku kolektivnu tužbu i izgubi proces, ona odlazi u stečaj. Jer ona neće moći platiti troškove tog procesa. A Udruga Franak se dokazala, u prošlosti, da zna što radi. Dobila je polovično kolektivni sudski proces protiv 8 banaka i sada čeka da ga dobije u potpunosti i možda će ga dobiti u potpunosti. No, ja kažem, Udruga Franak, mada nije Udruga Franak tužitelj, jer mi smo morali pregovarati s udrugom Potrošač, da bi onda u druga Potrošač u naše ime podigla tu kolektivnu tužbu. I što se traži? Traži se da se udruga Franak legitimira kao zasebni subjekt koji bi, se bavio samo zaštitom korisnika financijskih usluga. Dakle, ne općenito svih potrošača, nego samo onih potrošača, za koje je udruga Franak dokazala da ih zna štiti. Evo, pozivam vas da to obećate, ja neću glasati za vaš opoziv, a vas kolege iz opozicije, molim da mi oprostite, ukoliko ovo Martina Dalić, obećao. Ja uistinu imam debeli razlog da ju zadržim i dalje na poziciji na kojoj jest, a ionako opoziva neće biti, to nam je svima jasno. Zahvaljujem.
Idemo dalje, sada je na redu poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvučeni predsjedniče, predsjedniče Vlade sa ministrima i ministricama. Kolegice i kolege, ja ću pokušati na svoj način danas govoriti, s obzirom da je ovdje snaga argumenata baš u jutarnjem dijelu i nije nešto važila, pa ću pokušati i opisati situaciju kako smo došli do opoziva, što se traži i zašto opoziva neće biti. Činjenica jest, da je ovo još jedan pokušaj Mosta i SDP-a, jedan vrhunac neznanja, nečinjena i poznatog jala u politici koji može postojati, jer nedavno, tj. prije 2 dana, jasno je objavljen rezultat jednog zakona, protiv kojeg je SDP-a bio žestoko, a Most, zajedno sa HDZ-om, isti donio. Godinu dana na ovo pitanje, pokušavaju u duetu, jednostavno odvesti Agrokor, prema stečaju, ne bi li stvorili platformu za nekakve izbore, nije uspjelo. Ponašaju se jednostavno kao nekakva uvrijeđena mlada, koju je netko ostavio na vjenčanju, jer čovjek, zaista ne može sebe uvjeriti, da je moguće u godinu dana imati toliko neistina, laži, žuči. Iskazivanje nekakvog i bijesa, zato što nešto, što se je doneslo, kao zakon, može rezultirati kao pozitivno, za one koji ovise o tom rezultatu. To su dobavljači, zaposlenici, i na kraju, što imamo? Imamo priču da ste to začinili s jednim šlampavim uratkom, koji jednostavno u svom tekstu nije ništa ozbiljnije od, a ne znam, kako da to uopće ocjenom, uratka koji bi u školi vjerojatno dobio ocjenu, možda jedan ili minus dva. Nakon što su, kažem s nama, donijeli lex Agrokor, čuli smo na saborskom odboru, od gospodina Ramljaka, da je prvi poziv prema njemu došao od gospodina Petrova, što sam se ja iznenadio, jer sam cijelo vrijeme ostavljao dojam, da je to s neke strane otišlo. A iste te ljude se navodi u ovom opozivu, kao razlog zbog čega treba smanjiti potpredsjednicu Vlade gospođu Dalić. Što su napravili nakon toga, što su sebe smijenili izu Vlade, kolege iz Mosta, odmah su pokrenuli opoziv, gospodina ministra financija, Zdravka Marića. Jednog kompetentnog, sposobnog čovjeka, koji je uredio financije i doveo financije državne razine, da možemo reći da imamo stabilnost, da imamo suficit državnog proračuna, da nam raste kreditni rejting i nešto prije toga, netko ga je htio smijeniti. Na koji način? To smo morali dokazivati audio snimkom, opet neistinom i laži od strane onih koji su do tada obnašali vlast HDZ-a. Pa smo imali priču kroz ljeto, sve što bi Todorić objavio, SDP i Most u jutarnjim satima, u svojim stankama, ovdje bi iznosili kao vlastite stavove, optuživali vladu, potpredsjednicu, sve koji su mogli, jer jednostavno, to je bio nekakav njihov način, da se na neki način razračunaju sa vlastitom nesposobnošću i nečinjenjem. Pred kraj godine, opet, još jedan opoziv, ali sada cijela Vlada, razlog, kredit. Opet je bio nekakav razlog, jer kažem, trajno je bila jedna želja, kažem, da to završi na jedan loš način, ne bi li netko dokazao, da nešto zna. I što danas imamo? Opet opoziv za neke, tj. za ministricu, koja zna svoj posao, kompetentna, sposobna, da od početka, do kraja, jedan zakon provede i da imamo rezultat kojeg smo si zacrtali na početku. Kako to poništiti? Na način da tražiš smjenu. Da netko ne razmišlja, da je to nešto dobro, da se stvori percepcija javnosti, opet, na isti, sličan način, koji smo gledali gotovo cijelu godinu. Ništa ne valja, netko krade, kriminal, lopovi, ovi, oni, itd. Pa čemu to? Zašto se ne možete pomiriti s činjenicom, da nešto može završiti dobro. A niste u tome sudjelovali ni na koji način, pogotovo SDP, ništa. Kaže davali smo nekakve amandmane, ali nije prošlo, pa smo mislili da ćemo to riješiti kroz Stečajni zakon, pa malo telefona, pa ćemo malo kupusa, i to je naš doprinos. I šta ćemo sada? Ništa, demo smijeniti ministricu koja je završio posao. I što smo naveli kao razlog, prva točka, zašto se donio zakon lex Agrokor, to je razlog zašto treba smijeniti ministricu. Jel to nešto normalno, bilo kome tko želi razmišljati pozitivno u ovoj državi. Doneseš zakon koji ima uspjeh i onda ćemo te smijeniti zato što si donio takav zakon. Druga točka, netransparentnost, nakon što svaki mjesec, ne samo vlada, ministri, imamo mjesečno izvješće, što se događa unutar tog sustava? Mi govorimo da nitko ništa ne zna. Svi imaju nekakve svoje broje i to je razlog. I treći razlog o kojem Most danas nije htio ni govoriti, a to je famozni projekt Vis Viva, termoelektrana na rijeci Peruća. Svi ministri MOST-a evo ovdje imamo, sve papire ja ovdje imam, znači su dali pozitivno mišljenje, i ministar Šprlje i ministar Romić i ministar Dobrović na taj projekt da bi mi cijelo ljeto tu, gotovo cijelu godinu slušali, gledali prosvjede, kako se netko bori da se taj projekt nikako ne dogodi. Pa pogledajte tu inverziju, taj način na koji se želi stvarati percepcija među građanima. I što imamo na kraju? Kažem, zaboravi se što se radilo, pokušava se na nekakvom inzistiranjem na ostavkama, na nekakvim opozivima koji unaprijed završavaju neuspješno jer što se dogodilo danas tokom dana? Ono što sam rekao jutros. Već u popodnevnim satima počele su isprike, zašto smo mi uopće ušli u ovo. Ministrica je dobra, ministra je simpatična, ona zna itd., ali molimo vas u HDZ-u da vi izglasate nepovjerenje vlastitoj ministrici jer mi nemamo snage. Pogledajmo koliko nas ovdje ima, od onih koji su potpisali, svega četvero, tolika je zainteresiranost za tu ajmo reći priču koja treba u medijskom prostoru ostaviti nekakav dojam. Zašto se došlo do toga? Jer je svima sve jednostavno to izgledalo na kraju, na početku nije baš bilo jednostavno. Danas slušam predstavnika SDP-a, kaže mi bi to bili riješili u jedan dan ako je ovo rezultat. Zamislite tu lakoću rješenja, u jedan dan. Mi to bez problema u SDP-u riješimo, bez problema. Slušali smo jednog kolegu koji je otišao, sam sebe je utišao i onda se naljutio i otišao. Što je on govorio u ljetu 2014. godine? O tom Agrokoru, o Todoriću koji uzima 600 milijuna eura kredita i kako kaže kolega Maras u tom trenutku, samo malo da pronađem, znači to je velik uspjeh hrvatskog gospodarstva, čestitam i Agrokoru i Todoriću koji je postigao veliki poduzetnički uspjeh. I taj poduzetnički uspjeh dovede situaciju ovoj Vladi i svima to jednostavno izgleda. Što smo imali kroz cijeli proces? Uspoređujući nas sa 4 milijuna stanovnika i takvo jedno poduzeće sa recimo Njemačkom, sa 80 milijuna stanovnika, imamo činjenicu da smo imali tražbine na nivou 46 milijardi kuna, što bi tamo u Njemačkoj to za takvu jednu firmu iznosilo gotovo dug od 600 milijardi eura. Da shvatimo kakav je utjecaj nešto moglo imati i na državni proračun i na čitavo naše gospodarstvo, ali to jednostavno izgleda, pa mi bi to riješili ovako. Naravno da bi to sve završilo na način koji treba, kako to oporba uvijek želi, pokrenu kaže opoziv i smijeni onoga kako to kažu dobar vlasnik koji je nešto napravio da to ne završi onako kako su oni htjeli. I na što me to podsjeća? Evo tu ću završiti. U našoj susjednoj državi bio je jedan kandidat na predsjedničkim izborima, zvao se Preletačević Beli. I on kad je završio svoju misiju, izbore, kad je vidio svoj rezultat, on je tu večer proglasio pobjedu, skuhao je sarmu i nakon toga je zaplakao. Ja mislim da bi to moglo sutra biti i s vaše strane jer ne znam kad vidim na koji način vi pristupate nečemu što je ozbiljna stvar, ozbiljno je smijeniti nekog čovjeka, kad vidim kolega Aleksića koji utvrdi da ste ga prevarili, da mu niste htjeli staviti u opoziv ono što je on napisao, on vam potpisao opoziv i sad cijelo jutro traži da ga se uvaži i čak bi glasao za, ali nema snage priječi preko vaše prevare. Kolega Aleksić, učinite to, bolje ćete se osjećati.
Hvala vam. Imamo prvo povredu Poslovnika, kolega Petrov.
Poštovani predsjedniče, povrijeđen je članak Poslovnika 238. iz razloga što je gospodin Borić vrijeđao i omalovažavao nas navodeći neistine. U deluzije, odnosno lažna vjerovanja gospodina Borića neću ulaziti, njegovi stavovi i lažna vjerovanja su njegovi, ali ja bih molio da se koriste ispravni citati iako gospodin Borić nije sjedio ovdje cijelo vrijeme, onda mu je barem netko trebao reći o čemu je MOST govorio za govornicom, tko to je citirao gospodina Todorića, to je pogriješio. Ono što smo mi rekli, to se i dogodilo, prodali ste Agrokor i rušili ste konzultantske plaćama … [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Petrov, da, ovo je za opomenu, niste rekli što je bilo uvredljivo u izlaganju kolege Borića, neistina, to je teško procijeniti što je istina, što je neistina. I vi ste isto tako kazali nešto što bi se moglo podvesti pod to za kolegu Bačića pa nisam reagirao, mislim da imamo ujednačena pravila za sve, ponekad stvari se kažu možda više nego što bi trebalo ili netko ne prihvati ono što drugi kaže, kolega, ali ovdje nije bilo povrede Poslovnika i mislim daste vi povrijedili Poslovnik i izričem vam opomenu. Idemo sada na replike, prvi je poštovani kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani koleba Borić, ja znam daste vi ulaskom u HDZ izgubili dio suvereniteta kao što je rekao vaš predsjednik kluba ali sam se nadao da niste izgubili dio pamćenja da vas podsjetim, poštovana ministrica Dalić je toliko vjerovala u vašu stranku i u vas kao saborskog zastupnika da je na prošlim izborima donirala stranku Pametno, ali pošto su te dvije stranke svjetonazorski vrlo bliske štose tiče Istanbulske konvencije, evo ne vidim ništa sporno u tome.
Odgovor na repliku, izvolite.
Pa mislim, ne znam dal i je ovo imalo veze s mojom raspravom, baš i nije, ali kad već kolega Sladoljev inzistira, što se tiče suvereniteta, postoje suverenisti u Hrvatskom saboru, to su kolege iz MOST-a ako se dobro sjećam, a čujemo da postoje još neki suverenisti koji su tek u najavi tako da vidjet ćemo što će se tu događati na tom dijelu jer kada govorimo o tome kako će tko glasati nisam siguran da će klub Mosta sutra biti jedinstven, barem ono što sam ja jučer odslušao tokom cijelog dana, kako smo danas čuli. Brinite vi brigu o sebi pa ćete onda moć procijeniti i što će biti unutar nas jer nije to baš samo tako i na lagan način nekome nešto reć, a da ti se neće desiti i u vašim redovima. Jedan vam je kolega pomalo i otišao …
Hvala vam. Idemo dalje, kolega Pranić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Boriću u vašem izlaganju rekli ste da smo nesposobni, da ne znamo, da smo loši. Vi ste odlični, znači zaista ste odlični zaista dobro upravljate hrvatskim gospodarstvom do te mjere da 150 mojih vršnjaka dnevno odlazi iz Hrvatske i to je zaista za pohvalu. 20 i kusur godina upravljate Hrvatskom, drmate, evo sada ste Agrokor dali Rusima, preko Agrokor zapravo ste dali jedno poljoprivredno zemljište Rusima, INA-u ste dali Mađarima, Telecom ste davno dali Nijemcima, banke ste davno rasprodali, ja ne znam što će više ostati od Hrvatske ako nastavite još 20 godina upravljati Hrvatskom. Ja se nadam do izbora će vrlo brzo doći da dođe do smjene da zaista očuvamo ono što je ostalo od vas. Što se tiče Agrokora 2300 ljudi je manje od 10. travnja do 1. siječnja 2018., 100 poslovnica je manje, 300 milijuna kuna za 140 savjetnika je dano, 25 milijuna kuna otpremnina za bivšu upravu i ja ne znam zaista što vidite da je tu uspjeh. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Pranić, ja sam čuo da ste vi bili član SDP-a, a SDP je prodao banke, tako da to morate s njima riješiti taj dio vaših prijepora jer ja tu ne mogu pomoći, razumijete. Tako da s njima pokušajte to riješiti pa ćemo onda utvrditi istinu, pa istinu oko Agrokora. Znate nije lijepo nekoga na taj način napast, a ne biti spreman da se obraniš. Tako da što se tiče SDP-a to vi riješite s njima, znam da ste bili među aktivnijima pa možemo ona …
Poštovani kolega Čuraj vi ste treći na redu. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Evo nisam se planirao javiti ali iskoristit ću ovu minutu jednostavno moram napomenuti zbog javnosti. Dakle mi ovdje danas od predlagatelja ove smjene čujemo kako je i mogu ih citirati „Vlada nema utjecaja na nagodbu i uopće ono što se događa to su sve vjerovnici“. S druge strane sada čujemo kako Vlada prodaje Agrokor Rusima oni koji to predlažu. S treće strane ono što ste spomenuli kako upravo Most je dok je bio u Vladi podupire neke projekte pa sada opet nisu i govorili ste o onome u zahtjevu samom na tzv. rijeci Peruća ako sam ja dobro uspio pročitat odnosno termoelektrane i sada su protiv toga, pa LNG Omišalj, bilo je offshore pripremljeno, ne oni su predlagali offshore sad opet i to ne treba, a recimo kod mene u Osijeku ljudi žele svi hoće termoelektranu, e to ne može. Dakle mislim da je tu jasan neki način rada. Hvala.
Hvala. Odgovor kolega Borić.
Pa kolega pa evo ne znam Most je pokušao vjerojatno biti oporba u vlasti pa su sada oporba u oporbi i jednostavno ta promjena tih pozicija je riješila vjerojatno i velik dio njihovog djelovanja u proteklih godinu dana. moje je mišljenje da su sada dobro krenuli, da su počeli biti pozitivni da predlažu određene projekte, vjerojatno ima šanse da se poprave. Ali kažem opet kada potpisuju ovakve opozive gdje prevare čak i one koji su s njima, koji su htjeli to, ne, postavlja se pitanje koliko je to ozbiljno, razumijete i tu vjerojatno i građani imaju određenu razinu dvojbi.
Sada je na redu poštovani kolega Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Borić, tko je bio 2012. na vlasti u Hrvatskoj? kada je počeo veseli ples mjenica preko faktoring društava? Kada je počeo kazačok u Todorićevim firmama u Nizozemskoj? Sve zaboravljamo. To piše u revidiranom financijskom izvješću, ajmo razgovarati o tome. Međutim danas neki kolege koji su tada bili u vlasti, koji su hvalospjeve pričali o tim plesu mjenica i kazačoku kredita danas najedanput kao da su zaboravili što se dogodilo. Koliko se u te tri godine Agrokor zadužio? 2 milijarde i 900 milijuna eura. Kada počinju financijski problemi Agrokora i niz drugih stvari? Hoćemo govoriti o činjenicama ili ćemo se nabacivati blatom? Uglavnom kriv je neko drugi. Druga stvar, ako je neko u ovom Saboru htio raspravljati o Agrokoru bilo je dovoljno da izvješće HANFA-e za 2015. stavi na dnevni red moglo se onda ovo sve raspraviti.
Hvala vam. Kolega Borić, izvolite.
Tako je kolega Šuker, zato sam i pokušao ići iz početka kako smo uopće došli do opoziva, a činjenica je da je bio pokušaj da se sve ono što se događalo u prethodnom vremenu htjelo natovariti na leđa i ministrici, premijeru i ovoj Vladi u cjelini i da je upravo ovaj zakon i ovaj cijeli postupak i ovih godinu dana pokazalo da se možemo nositi sa svakim problemom da pomalo rješavamo sve ono što su mnogi izbjegavali u proteklih ne nekoliko godina nego i 20 godina i više da ćemo pomalo rješavati probleme u skladu sa vladinim programom i na taj način argumentirano i jasno pokazati da možemo upravljati sa mnogim problemima kojima se muči ova država i građani i da imamo rješenja za takve probleme.
Hvala. I zadnja replika poštovana kolegica STrenja-Linić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle gospodine Boriću, vi kažete da mi želimo biti suverenisti, ja mislim da ćemo i dokazati i samo želimo i vašu podršku kada budemo htjeli proglasiti isključivi gospodarski pojas. Ali je interesantno jutros dok je gospodin Bulj sve ispričao vis a viva vi ste niste javljali, javljate se sada kada njega nema kada je otišao braniti neke svoje principe i zalagati se protiv ratifikacije Istanbulske konvencije. Moj stav ste jasno zna i vaš se znao, ali ste ga promijenili pod pritiskom onih koji su rekli da trebate sada malo drugačije. Nemate pravo napadati niti gospodina Pranića jer sve o vama su rekli postupci kada ste vi nečije snimke nosili bivšoj predsjednici vlade kako bi vas stavila na listu. Dakle toliko o tome kako se tko ponašao tijekom svog političkog života, dakle nikakve komentare, jutros, sada čujemo vi sve ono što komentirate to sve govori najviše o vama.
Kolega Borić, izvolite.
Kolegice Strenja što se tiče … [[Govornik se ne razumije.]] 28. rujna 2016. gospodin Mladen Dobrović, pa onda imamo 5. rujna 2016. ministar Ante Šprlje, pa onda imamo, s obzirom da mi moramo sve dokazat ili pismeno ili audio snimkom itd. imamo i gospodina Davora Romića, 10. kolovoza 2016. znači sve suglasnosti na strateški projekt izgradnje termoelektrane na jezeru Peruća, ne na rijeci kako ste napisali, ali kako da vas uvjerimo da su to bili oni? Kako da vas uvjerimo? Imamo papire, imamo suglasnosti njihove, pozitivna mišljenja, a onda i vaše reakcije nakon svega i pokušaje da se na tom, očito tu love nekakvi poeni, a ne znam razlog zbog čega to činite na taj način?
Hvala. Idemo dalje. Sada je na redu poštovana kolegica Grozdana Perić.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, poštovani kolege i kolegice ministrice. Pa evo s obzirom da je puno toga već kazano, ali evo ja ću napraviti samo rekapitulaciju stanja zapravo 10.4.2017. u odnosu na 10.4.2018. godine i onda možemo zapravo utvrđivati koliko je ova vlada i ova ministrica bila uspješna, odnosno neuspješna i što bi se dogodilo da je bilo drugačije. 10.04.2017. blokada ove tvrtke bila je preko 3 milijarde kuna. Povezane tvrtke i u suvlasništvu su preko 77 tih tvrtki, dakle oko 40 000 zaposlenih osoba i dug prema dobavljačima koji je bio preko 50 milijardi kuna. I onda u tom momentu u roku od 2, 3 mjeseca je trebalo zapravo posložiti cijelu situaciju, vidjeti način na koji zaustaviti urušavanje daljnje svih tih tvrtaka na način da ostanu svi zaposleni, da se pripremi turistička sezona, da se opskrbe Konzumove police sa robom za Uskrs itd. i dakle to je bio momenat u kojemu je trebalo pronaći rješenja brzo i efikasno. Ono što se u ovih godinu dana događalo, a svi su ovi koji zapravo žele loše svima nama, da se cijeli sustav, ekonomski sustav uruši i da se Hrvatska ponovno vrati u recesiju kako bi pokazali kako ova Vlada, kako ovdje mi kao opozicija radimo loše. Međutim dogodilo se upravo suprotno, a dogodilo se to da je u roku od godine dana i prije, da je cijela situacija zapravo smirena na način da su dobavljači ostali unutra, da su isto tako financijske institucije pokazale interes i da cijeli sustav funkcionira na način da imamo stabilnost u našem prostoru. I upravo to je ono što onima koji zagovaraju kaos ne odgovara. Ono što je vidljivo poslije tih godinu dana je vidljivo da su dobavljači u skupini A isplaćeni u stopostotnom iznosu, da je to preko 2500 malih i velikih poduzetnika, OPG-ova i slično, da je skupina dobavljača B se isplaćuju na način da su isplaćeni preko 85 milijardi kuna i da je isto tako postignuta načelna nagodba sa financijskim vjerovnicima da se postiže ugovor sa dobavljačima za daljnje opskrbljivanje Konzuma, odnosno Agrokora i sve to u situaciji da se vlada zapravo cijelom tvrtkom koja dalje može proizvoditi novu vrijednost, a nisu se niti otpustili svi ti zaposlenici, odnosno nisu se uopće otpuštali, prema tome ova i ona prethodna, a sada i ova uprava koja sada radi posao do kraja, zapravo vrlo to korektno i kvalitetno radi. Oni koji zagovaraju i zagovarali su stečajni postupak onda zaboravljaju da trajanje, prosječno trajanje stečajnog postupka je preko 3 godine, da se u stečajnom postupku gubi u Hrvatskoj npr. preko 15% je trošak stečaja, odnosno 15% imovine u postupku stečaja se izgubi, a za to vrijeme zapravo bi se u roku od ne 3 godine, nego u roku od par mjeseci dogodio zapravo kaos na tržištu, a ono što je svima trebalo i svima treba to je stabilnost, to je povjerenje i to je opstanak firme koja na taj način jedino proizvodeći novu vrijednost može vraćati svoje kredite, svoje obveze i plaćati dobavljače. Ja ne znam kako objasniti da je stečaj postupak koji bi toliko izazvao kaosa na tržištu da bi izazvao kaos u cijelom sustavu na način da se on kao kula od karata bi se prelijevao na sve segmente kako trgovine, proizvodnje, malih dobavljača, proizvođača i kompletno financijskog sustava. Dakle, ono što svima nama treba to je upravo stabilnost i povjerenje, ali ono što treba uvijek istaknuti, oni koji rade, a ne plaćaju svoje dobavljače, oni koji rade, a ne plaćaju svoje zaposlenike, oni moraju itekako odgovarati jer u RH takvima ne smije biti mjesta. Da bi imali kvalitetan sustav, moramo se truditi upravo i težiti tome da skratimo rokove plaćanja, da se obrće kapital, da se stvara nova vrijednost i da se na taj način vrati povjerenje u kompletan financijski i ekonomski sustav jer bez takvog korektnog odnosa prema dobavljačima, prema trgovcima, prema zaposlenicima ne može postojati ni jedna ekonomija pa tako niti ova. Dakle, onaj koji to nije znao raditi i nije htio raditi i poslovati na način kako to zakon predviđa je morao izgubiti zapravo povjerenje, morao je izgubiti i utjecaj jer on to očito više nije mogao raditi sam. Eto, toliko zapravo o uspjehu, odnosno neuspjehu ove Vlade i ove ministrice.
Replika nemamo. Prelazimo na iduću raspravu, poštovani kolega Davor Vlaović. Nije nazočan, pa gubi pravo govora pa je onda na redu poštovani kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani ministri, ministrice, poštovane kolege i kolegice. Ja kao poduzetnik moram početi od početka analizirajući događaje u RH od početka pa do danas. Znajući i prateći razvoj RH i što se dešavalo u našoj lijepoj domovini, kako su se firme razvijale i kako je došlo do svega ovoga o kom danas pričamo, naravno da nisam u onom vremenu '95. do 2005. vjerovao da ćemo mi izdržati do danas. Mislio sam kako smo luksuzno živjeli da ćemo mi potonuti i da neće to ići kako treba. Naravno, to se produžilo i došlo je do današnjeg dana, kada se trebaju rješavati problemi oni koji se nagomilali, napunili od prije 10-ak i više godina. Danas kada ovdje, što je rekao kolega, mlatimo praznu slamu, kada su događaji se dogodili, kada je došlo nešto do kraja gdje nije moglo dalje ići, što se tiče Agrokora, svi smo svjesni ovdje u ovoj državi da su svi podilazili Todoriću od 2005. pa do 2016. godine, u stvari do ove Vlade. Jako me čudi kao poduzetnika, kao da smo se probudili danas ili u roku prošli mjesec ili zadnjih 15 mjeseci, 10 mjeseci, sve znamo šta bi trebalo, ali kad je trebalo nešto riješiti, tad nas nije bilo nigdje. Naravno, Zakon koji je donesen, lex-Agrokor je spasio određeni dio, ne određeni dio, veći dio našeg gospodarstva, ja kao poduzetnik mogu osjetiti šta bi se to desilo, a posebno šta bi se desilo mojoj Slavoniji da je, ne daj Bože, propao PIK Vinkovci, Vukovar, Belje i sve se urušilo i išlo u stečaj, jedno 3-5 godina se rješavali problemi gdje bi se sve navodno i raspalo, sigurno. Nije mi jasno da danas želimo skloniti potpredsjednicu Vlade Dalić kojoj, ja joj se na neki način divim kada je rekla, ja sam napisala taj zakon o Agrokoru. Znate tko to zna reći? Samo čovjek koji je odlučan, koji zna i koji je siguran u ono što radi. Kada bi pogledali CV ministrice Dalić bi vidjeli da su je svi željeli da rade sa njom. Zašto? Pa valjda su vidli u nju sposobnost. Žena koja zna odluku, koja zna raditi svoj posao. Ako nešto ima što ona nije radila kako treba u svojim poslovima, naravno imaju institucije koje bi to trebale dokazati. Međutim, ovaj lex-Agrokor koji se desio, koji se desilo sada da se evo nagodbe koje se dešavaju i koje sad u procesu, pitam, kada je Agrokor došao u problem? Agrokor je došao u problem od 2011. do 2014. godine. Nitko nije postavio pitanje 2011., 2012., 2013., 2014. godine kada je Agrokor dizao ruske kredite, kada mu europske banke nisu dozvolile da uzme kredit, a zašto se tada gospoda nije ustala, vidjela šta se to dešava u Agrokoru. Naravno, svi su šutjeli podilazeći Todoriću i Agrokoru i šta se dešava? Ta ista ruska banka danas raspolaže sa 45% kapitala u Agrokoru, u stvari vlasništva. Naravno, jer su dali svoj novac. Čovjek koji je pratio, a sam sam pratio čemu to vodi, kroz ovih 20 godina sam vidio da ide u pogrešan smjer, vidi se da neće to biti dobar kraj i kada je došao kraj, kada se trebalo riješiti, naravno, ova Vlada je došla u problem koji nema veze šta se dešavalo prije 4, 5 godina ili prije 20, konkretno govorim o premijeru Plenkoviću i ministrici Dalić i mora riješiti problem. Sad kad se rješava problem, e tad je ta onda mi ćemo ustat se i reć gospodo pa vi niste znali, vi to danas ne znate, vi to niste dobro radili, mi bi to sigurno bolje radili, pa gospodo vi koliko znam ovdje u Saboru, evo ovi koji su to potegnuli pitanje nepovjerenja našoj ministrici Dalić, … [[Govornik se ne razumije.]] 2014. godine, 2013. kad ste vidjeli da se zadužuje Agrokor za tolke milijarde, niste gospodo. Jer ste to propustili, što bi se vi uhvatili nečega i radili ili to ne znate raditi ili niste bili u stanju to napraviti, naravno došlo je danas kao što je došlo, mora se riješiti Agrokor, hvala Bogu da nije otišo u stečaj, hvala Bogu da nije na ulicama 30 000 ili 100 000 malih obrtnika i poduzetnika koji bi danas bili u blokadama, koji bi danas izgubili sve što su imali. Pojavi se osoba, evo hvala da ste došli, koja je imala snagu da kaže ja sam to napisala ja ću to pokušat riješit. Ja vam čestitam na odrešitosti, znači tko to radi? Čovjek koji vjeruje u sebe. Lako je biti lako oporba, reći vi to ne znate, vi to ne radite. Što to znači? Mlaćenje prazne slame, ustvari ne ulazeći u problem. Ova Vlada je ušla u problem i ja se nadam da će iz tog problema izaći pozitivno, iako je još uvijek je sve upitno, treba to porješavati i treba Agrokor dići na noge, ali drugog i boljeg puta ja osobno kao poduzetnik mislim da nije bilo. I mi idemo rušiti nešto što se rješaje, ja kao čovjek koji imam iskustvo iza sebe, da li ću ja istjerati svojeg najboljeg radnika? Neću. Da li ću ga ja podržati? Hoću. Da li ću mu dati povjerenje? Hoću jer dobro radi. Ja ne ulazim u detalje analize, ali tako gledam. Čovjek kojem je u interesu koji kaže ja to znam, ja to mogu, ja to hoću, ja mu mogu čestitat. Ljudi koji nemaju, koji ne znaju pa odgađaju nekake stvari su samo produžetak agonije koja se dešava, u ovom slučaju čestitam potpredsjednici Vlade Dalić na rješenju i što ste imali snage i što ste udarili rukom i rekli ja sam to napisala, ja ću to riješit. Hvala vam i to je to.
Idemo dalje. U ime predlagatelja sada će govoriti poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Mislim da smo sve argumente koji su bili ovdje bitni za opoziv Martine Dalić iznijeli još od uvodnog govora, onda dalje kroz ove rasprave u ime predlagatelja, tako da je sve rečeno. Ono na što nismo dobili odgovore to je kako premijer komentira odgovornost Martine Dalić za aferu savjetnici? On je sve to jutros u svom uvodnom izlaganju komentirao kao da su to nedorečenosti, upotrijebio je najblaži mogući izraz za aferu koja je dovela do toga da je morao otići vladin povjerenik Ante Ramljak, a da za to nitko nije snosio bilo kakvu političku odgovornost. U bilo kojoj uređenoj zemlji zbog ovakvog sukoba interesa, zbog činjenice da je vladin povjerenik osigurao svojoj bivšoj tvrtci milijunske iznose bi osoba koja je odgovorna za to, a svi znamo da je Martina Dalić preuzela odgovornost za proces oko Agrokora, da je stala iza Ante Ramljaka, svi znamo da bi takva osoba morala otići. Međutim nakon što je premijer 15 dana provjeravao dokumentaciju, otišao je povjerenik, dobili smo novog povjerenika i ništa se praktički nije dogodilo, a prije ove rasprave o opozivu Martine Dalić imamo tzv. nacrt nagodbe koji bi trebao pokazati da je Martina Dalić uspješno odradila svoj posao. Niti jedan argument koji je iznesen od jutros nije oboren i zato pozivam još jednom, znači neću duljiti, imam 5 minuta, ali nema potrebe za toliko govoriti jer nemam više pravo ni na replike koje sam iskoristio, tako da koristim ove rasprave u ime predlagatelja i još jednom pozivam sve zastupnike koji smatraju da ovakav sukob interesa, možemo reći za Martinu Dalić da je ona hodajući sukob interesa, nismo se tu dotakli ni INA-e, ni njenog supruga, odlaska na noge Mađarima i svega onoga što je izlazilo u hrvatskoj javnosti. Dovoljna je bila ova situacija oko Agrokora i čujem sad tu da je kolega Borić ponovno se pokušao uhvatiti nekih elemenata, ali nije dao odgovore na ova pitanja. Zanimljivo je kako bježi od Agrokora, bježi od savjetnika, bježi od ovih milijuna, bježi od ovih nedorečenosti, kako je rekao premijer. Nema tu našeg kolege Borića, on namjerno ide na neke situacije zahvaljujući kojima je i ova Vlada ponovno pokazala svoju nevjerodostojnost i Martina Dalić jer svi se dobro sjećamo, čuo sam kolega Borić da ste prozivali kolegu Bulja upravo zahvaljujući borbi kolege Bulja zaustavljanje projekta o kojem ste vi govorili, pitali ste gdje je kolega Bulj, evo vidim da je dole na prosvjedu gdje vi ne smijete biti, tako da u tom smislu nemojte prozivati kolegu Bulja. Možete misliti o njemu ovo ili ono, ali to je čovjek koji stoji iza svojih riječi, to smo vidjeli ovdje u više navrata u Hrvatskom saboru, tako da nema potrebe za tim. Mi kao oporba smo cijelo vrijeme bili tu, cijelo vrijeme smo bili tu, niste bili baš aktivni, probudili ste se negdje oko 17 sati, zato što nemate što reći, nemate što reći na one argumente koje smo iznijeli. A niti je premijer bio jutros baš uvjerljiv. Tako da u tom smislu mislim da svi zastupnici iz opozicije trebaju podržati ovaj opoziv, ja se nadam da će to tako i biti, a ako i ne bude, znači vidjet ćemo koliko ćemo ruku dobiti za ovaj opoziv. Što god bude pokazat će se tko je prava opozicija, tko je prava oporba u Hrvatskom saboru, tko su oni koji ne drže ljestve Andreju Plenkoviću od prigode do prigode, imali smo situaciju da kolege iz IDS-a uskoče kad zatreba, imali smo situaciju da kolega Hrelja sad najavljuje da neće doći na opoziv. Ono u čemu će nam pomoći ova inicijativa, to je da znamo tko je prava opozicija. I u tom smislu je ona korisna a o Agrokoru i svemu onom što se događalo oko Agrokora, imat ćemo prilike još razgovarati u Hrvatskom saboru. Hvala.
Hvala i vama. Jedna replika, poštovani kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Grmoja, objasnio sam kako je Todorić uopće došao do PIK Vrbovca i na kraju dobio ga je zapravo za bagatelu i onda je založio imovinu njegovu za kredit i pogon PIK Vrbovca, sad ovo nećete vjerovat, je procijenjen odnosno HBOR ga je procijenio na 462 milijuna kuna odnosno 62 milijuna eura. Mi znamo da nema šanse da to toliko vrijedi i posljedično se nitko, znači država, HBOR se neće moći naplatiti kao što se nije mogla naplatiti ni prije za kredite kojima je jamčila povrat kredita koje je uzimao PIK Vrbovec. I ako ništa drugo, ja smatram da je ovaj božićni kredit koji je dan na ogroman iznos, koji nije bio adekvatno zaštićen jamstvima, ako ništa drugo barem iz tog razloga očekujem ministricu Dalić, ne da ju smijenimo već da sama da ostavku. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Pernar, sve smo to mi ovdje tijekom rasprava, tijekom replika, na sve smo to upozorili, govori se o tome kako je Agrokor spašen a svi smo ovdje postavili pitanje za koga je spašen. Tvrtka u koju se ulagao novac poreznih obveznika kroz kredite HBOR-a, kroz poticaje, kroz politička pogodovanja ove ili one vlasti, kroz jamstva državna, znači da tvrtka je sada praktički preuzeta većim dijelom od ruskih banaka i dobro je kolega Bulj naglasio ovdje, hvalila se ministrica i potpredsjednica Vlade sa majicom od radnika Belja, ispada da joj je to dao jedan HDZ-ovac, već sam vidio da pišu portali, ali dobro je kolega Bulj rekao da bi bilo primjerenije da joj je Azimov dao polovinu svoga ordenja nego da se hvalila tom majicom ovdje.
Idemo sada na iduću raspravu, poštovani kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo potpredsjednice hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Pa evo već raspravljamo dobrih skoro 9 sati, međutim vrlo interesantno kako je okružene u kojem se vodi ova rasprava, kakva je makroekonomska pozicija danas Hrvatske, kakvi su makroekonomski pokazatelji, da li su oni dobri ili da li su oni loši. To je rezultat djelovanja gospodarskog tima jedne Vlade. Nema potrebe da nabrajam neke stvari. U trenutku kad se donosio lex Agrokor nisam bio u ovom Saboru i zato naprosto ne želim raspravljati o nekim stvarima ali tada su postavljeni neki ciljevi. I prvi dokument koji je pravi sa težinom i sa podacima koji proizvela ova uprava je bilo, zapravo nisu oni nego revizorska kuća, revidirano financijsko izvješće. I ako danas raspravljamo o nečemu, to bi trebao biti dokument koji bi trebao biti podloga za sve rasprave jer zašto? On je konstatirao činjenično stanje slagao se netko sa tim ili ne, on je takav. Temeljem toga su vođeni progovori oko toga koliko tko potražuje, što će mu se priznati, što mu se neće priznati, kakva će biti nagodba itd. Ali isto tako to revidirano financijsko izvješće je konstatiralo neke činjenice. Dakle, kada počinu financijski problemi Agrokora. Krajem 2011. godine. Do tada Agrokor nije imao značajnije financijske probleme. Do je tada jedan od financijera Agrokora bila Europska banka za obnovu i razvoj. Što se događa 2012. godine? mijenja se jedanput Zakon o HANFA-i i mijenja se Zakon o preuzimanju trgovačkih društava. Kada počinje to famozno igranje sa mjenicama? Od 2012. do 2015. To su sve činjenice od kojih naprosto ne mogu ih ja izmisliti, to su podaci koji se mogu provjerit. Kada je krenulo veliko zaduženje sa europskim bankama? 2014. tko je digao kredit od 600 milijuna eura? Agrokorova tvrtka u Nizozemskoj. I danas slušam oni koji su u to vrijeme bili u vlasti se prave kao da se ništa nije dogodilo. I našli smo se tu gdje jesmo. I meni je bilo logično da se danas gro rasprave vodi o onome što se željelo postići sa lex Agrokorom i da li se to postiglo ili se nije postiglo, da li su praktički svi zaposlenici sačuvali svoja radna mjesta, da li su tvrtke u koncernu Agrokor normalno funkcionirale i poslovale prošlih godinu dana i kakva je perspektiva i budućnost Agrokora sutra. I ne možemo danas je ovaj ili onaj vlasnik Agrokora toliko i toliko. U bilokojem trenutku bez obzira da li je to bio lex Agrokor zakon ili stečajni ili predstečajni, netko bi svoja potraživanja ili pretvorio u vlasnički udio ili naplatio na neki drugi dio. Međutim kolegice i kolege, nemojmo zaboraviti što se događalo u jednom periodu kad se sa dionicama najsjajnijih tvrtki u koncernu Agrokor trgovalo praktički … [[Govornik se ne razumije.]] na zagrebačkoj burzi. Zašto nekakve institucije koje su trebale nisu reagirale? I zato sam rekao ako je netko želio raspravljati o ovim svim činjenicama, bilo je dovoljno da 2016. ili 2017. stave na dnevni red ovog Sabora izvješće o radu HANF-e za 2014. i 2015. godinu. Iznutra se vide neke stvari i moglo se raspravljati o nekim stvarima. Međutim, mi danas samo o nečemu. Ja ću vam reći iskreno, mene zanima šta je netko proizveo za to što je naplatio i ništa drugo. Jer ako je netko napravio nekakav posao, onda je red da ga naplate. I to treba biti argument kad govorimo o tome da li je netko nešto naplatio ili nije naplatio, a mi se ovdje bavimo kako da su to iracionalne stvari. Međutim, financije i brojke su egzaktna stvar. Točno ima datum nastanka događaja i točno kako su se neke stvari provodile kako su se neke stvari radile. Međutim, mi danas o tome ne razgovaramo. Zašto? Pričamo o kupovini PIK Vrbovca, o kupovini ovoga ili onoga. Pa ima se koja je vlada počela 2001. priču oko prodaje PIK Vrbovca. Isto tako, nije nitko nikome ništa poklonio, da ne bi sad kolege iz SDP-a mislile da ja njih nešto nabacujem. Naprosto se točno zna, onaj koji je uzeo PIK Vrbovec, koje je obveze preuzeo. Dakle, tu sve postoji u dokumentaciji koje se nalaze u Vladi RH i nema potrebe napamet pričati. Druga stvar, sve te dokumente vidjelo je državno odvjetništvo tada. Zašto nije reagiralo, ako je bilo nešto sporno. Dakle, nabacujemo se s podacima koji su u najmanju ruku sumnjivi. Nažalost, ovaj Sabor je poprimio jednu karakteristiku kojega nikada nije krasila, ako mogu reći pod navodnicima, a to je da olako se nabacujemo blatom na ljude, kako na neke iz Vlade, tako i na kolege saborske zastupnike, kad nekome paše bacimo mu blato u lice i boli me briga jel to tako il to nije tako. Vidite, kolegice i kolege, da smo mi danas uzeli ovu revidirano financijsko izvješće kao nekakav temeljni akt temeljem koga možemo mjeriti nečiju uspješnost, neuspješnost, ja vam garantiram da bi priča išla u drugom smjeru i opće mi ne pada na pamet, na kraju krajeva, traženje oporbe za opozivom nekog ministra ili predsjednika Vlade je legitimno, demokratsko pravo političke borbe i tu se ne treba nitko ništa ljutiti. Međutim, mi saborski zastupnici imamo odgovornost kad ovdje raspravljamo da raspravljamo temeljem činjenica. Nažalost, meni ne može nitko reći da nisam bio ovdje, nisam bio možda sat i pol vremena, ali saslušao sam sve klubove. Niti jedan argument koji je zasnovan na nečemu nisam čuo. Niti jedan. Niti jedan. I logično mi je da oni koji su bili protiv lex-Agrokora, da danas možda mogu govoriti ovako ili onako, ali meni je logično oni koji su glasali za taj zakon, da danas naprosto ne naprave rezime što se s tim postiglo. Što bi se postiglo da nije bilo toga? Ajmo postaviti tako pitanje. I umjesto da razgovaramo koja budućnost je ovih tvrtki koje zapošljavaju negdje oko 70-80 tisuća ljudi, koja budućnost je praktički najvećeg organiziranog poljoprivrednog proizvođača u RH, kako da se Vlada tu na određeni način ne aktivno, ali da širom otvorenih očiju promatra što će se događati, ne, mi idemo pričati da je netko napravio ovako ili onako. Ja ću vam reći, ako je nešto plaćeno, plaćeno je iz novaca privatne tvrtke. Idemo vidjeti da li je za taj za to nešto proizveo, a druga stvar, mene osobno zanima samo budućnost PIK Belja, budućnost PIK Vrbovca, budućnost Agrolagune, budućnost Vupika i još nešto. Bilo je tu priča i oko Vupika, ovoga, onoga. 2013. je Vlada produžila rok za izvršenje obveza prilikom kupnje ovoga Vupika i ja čisto sumnjam da bi Vlada Zorana Milanovića dala produženje roka da je našla bilo šta sumnjivo u poslovanju PIK Vrbovca i oko PIK Vrbovca u odnosu na ono što je bilo u ugovoru jer logična stvar, zašto bi oni davali produženje roka za ispunjenje ugovornih obveza, ako je to bilo za vrijeme neke druge vlade. I na kraju, završit ću s tim. Hvalospjevi u trenutku kad je kupljen Mercator, hvalospjevi kad se digao kredit od 600 miliona eura iako taj kredit je digla tvrtka u Nizozemskoj, a danas naprosto kao da netko nije bio sudionik tog procesa. I ponavljam, ovi dobri makroekonomski pokazatelji nisu plod slučajnosti. Ono što je budućnost i obveza kolegice Dalić i kolege Marića prije svega, da natjeraju ostale kolege, a to su strukturne reforme. Jer ako to ne napravimo, onda kolegice i kolege možemo raspravljati o bilo čemu, mi smo obavili svoj zadatak. Hvala lijepa.
Hvala. imamo 3 replike. Prvi je na redu poštovani kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Šuker, planirao sam vam ovu repliku dati u jednom potpuno drugom smjeru, ali zadnja rečenica koju ste rekli me nagnala da ju potpuno promijenim. Upravo strukturne reforme su ono na čemu je ova Vlada u zadnjih godinu dana najviše podbacila. To je činjenica koja je potkrijepljena izvješćem koje je podnijela Europska Komisija. To izvješće bolno secira rad Vlade, a zašto o tome govorim sada kada raspravljamo o povjerenju gospođi potpredsjednici Vlade. Zato što je gospođa potpredsjednica Vlade na čelu možda i najvažnije koordinacije u sastavu Vlade, a to je ona za gospodarstvo i društvene djelatnosti, a ja vas pitam, pogledali ste vjerovatno isto kao i ja, gdje su najveće zamjerke u tom izvješću neprovođenju strukturnih reformi. Tamo. I upravo ovo što ste rekli, upravo to je ono o čemu trebamo pričati, ali isto tako upravo to je ono što je najveća odgovornost i zbog čega gospođa Dalić mora otići.
Hvala vam. Kolega Šuker, izvolite.
Kolega Grbin, nas dvojica ovaj prostor dijelimo već dosta godina. I dobro znate kako sam govorio kao oporbeni zastupnik, strukturne reforme, strukturne reforme, jel bilo tako? Da je napravljen dio tih strukturnih reformi, ova vlada, ne bi imala danas ovakav problem. A zašto sam ih sada spomenuo? Pa iz jednostavnog razloga, da vam pokažem, da mi u HDZ-u nismo slijepi oko problema koje imamo. Ali, naprosto, ne možemo gubiti silnu energiju da bi pisali nekakve materijale, da netko nešto nije napravio, umjesto a se ministri bave za onim što trebaju raditi. To su naprosto činjenice. Ali, vrlo rado bi, kolega Grbin, da ste se osvrnuli na onaj moj dio priče, kada sam govorio o nekakvim financijskim transakcijama, koji su se događale u razdoblju 2012.-2015. Međutim, vi i ja smo uvijek imali jednu korektnu raspravu ovdje, djelamo ovaj prostor dugo i rekao sam vam, kao što sam govorio tada o strukturnim reformama, tako govorim i danas i nemam nikakvog ovoga, nekakvog zastoja prema tome, kako ni prema ondašnjoj vladi, tako ni prema današnjoj. Zašto? Zato što je to naprosto nasušna potreba.
Hvala vam. Druga replika, kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Šuker, kažete da ste odgovorni, međutim, u jednom članku pod naslovom, da je država 10 g. vrača kredite umjesto Todorića, piše slijedeće, godinu dana nakon privatizacije Pik Vrbovca, u državnom proračunu, djelu koji prikazuje, koje kredite i njima slične obveze otplaćuje, državi se tako pojavila zanimljiva svaka Pik Vrbovec. U tom trenutku na čelu Ministarstva financija nalazi se Ivan Šuker, a upravo se 2006. g. sam na mjestu pomoćnika odgovornog za proračun pojavljuje i današnji ministar Zdravko Marić. Pazite koja misao, on je odradio job za Agrokor a onda se vrača Marić nazad u Vladu. Spomenuta je još i nekoliko dodatnih stavki vezanih uz Pik Vrbovec i Belje, a pojavljuju se sve do 2015. Tijekom 10 g. ukupna vrijednost iznosa u njima premašuje 230 milijuna kuna, s time da na Pik Vrbovec otpada 207,8 milijuna kn. Drugim riječima, kada je Todorix preuzeo Pik Vrbovec i Belje, jamstva za [[Upadica Predsjednik: Hvala, hvala kolega Pernar.]] koje je jamčila država, Agrokor nije i Todorić …/Govornik isključen./… građanima, odnosno, nama, hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Pernar, nemate potrebu čitati portale, vi kao saborski zastupnik, možete dobiti na uvid ugovor, tamo vam piše sve, … [[Govornik se ne razumije.]] piše sve. Točno se zna što je i koje obveze je Todorić preuzeo, od onih kredita koje je imao Pik Vrbovec, to vam piše u ugovoru. Ma nemojte pričati kolega Pernar, tamo vam piše do toga, da koliko zaposlenih preuzima i na koji rok, ista priča i za Pik Belje, za Pik Belje vam se čak i govori koliko sezonaca preuzima. Nemojte pričati napamet, kolega Pernar, pustite portale, zatražite ugovor, u ugovoru vam sve piše i možete mi prozivati koliko god koga hoćete. Međutim, te je ugovore je sve vidjelo Državno odvjetništvo. I prema tome, kolega Pernar, nije ovo nikakvo ni branjenje ni ovo, ja ovdje govorim isključivo o činjenicama i činjenice su moj najjači argument.
Hvala. Idemo na zadnju repliku, poštovani kolega Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega Šuker, rekli ste 2011.-2014. ustvari 2015. dizanje kredita Agrokora i sve ostalo, pa ja se pitam, kada se je dizao kredit i danas postavljam pitanje, zdrave pameti, ako vas je zadužio Agrokor s toliko kredita, pa naravno da se mora to vratiti i da netko postaje vlasnik. Naravno oni nisu toga svjesni, kao da ne znaju, šta to znači kredit. Pa mi živimo, naš standard je u Hrvatskoj, dižući kredite, ovih 25 g. Nismo u gospodarstvu uspjeli dići toliko da ne moramo dizati kredite. Naravno da je to u redu. Ali, kada već dižemo kredit, kada govorimo o problemu, moramo se vratiti tko je napravio problem i u kojem vremenu je napravljen problem. To je pitanje, ne pitanje šta je danas, šta je bilo jučer, šta je bilo 2011., 2014., 2015. g. i zašto je Todorić to toliko zadužio, to je pitanje, da.
Odgovor, izvolite kolega Šuker.
Kolega Mišiću, ja nisam uzalud danas u ovoj sabornici spomenuo revidirano financijsko izvješće bar 5 puta, unutra vam to sve piše. Unutra vam to sve piše i nema potrebe govoriti ovako ili onako. O tome kakva je situacija u Belju, to najbolje pitajte ljude koji žive tamo. Oni o tome mogu govoriti, ne ja ili vi, vi još možete, vi ste iz Osijeka. Dakle, oni vam mogu govoriti od tamo, kakva je situacija bila, kakva je sada. Isto tako Pik Vrbovec, možemo pričati što god hoćemo. Sve savjetodavne kuće su tamo negdje 2000., 2001. dakle, kada je na vlasti bio SDP, govorile da ta firma ne može zapošljavati više od 700 ljudi i ne zna se kakva je budućnost. Ona danas zapošljava 2700 ljudi. Ali, ponavljam, svi dokumenti postoje u Vladi, sve te dokumente je vidjelo Državno odvjetništvo, ajmo razgovarati o činjenicama. Nema potrebe, da, pa nismo na placu da se pogađamo, i na placu kada se kumice pogađaju, ona kaže koliko traži, a vi koliko joj nudite.
Hvala. Idemo dalje, sa pojedinačnim raspravama, poštovani kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupnici, uvažena javnost, koja gledate ovu raspravu, pa htio bi reći, da kaže gospodin Šuker, trebamo pričati o činjenicama, a činjenice su takve, kakve jesu. Činjenice su da je 200 milijuna kuna kredita, Pikovih, država jamčila za njih, to je činjenica. Činjenica je po svemu sudeći, da je država ta koja ih je i vratila. A ono koji je bio trik? Trik je bio u tome, da je Todorić tvrdio i ja preuzimam jeftino Pik, za milijun kuna je zapravo došao skoro do 100% dionica, ali kao ja ću preuzeti dugove. Pa zato dobivam za milijun kuna. To je bila priča, koja je bila servirana javnosti, to je bila priča koja je bila servirana i radnicima Pik Vrbovca. Međutim, što se je dogodilo, Todorić je uzeo za milijun kuna Pik, a 207 milijuna kuna, Pikovih kredita, nije preuzeo, nego je država vratila umjesto njega. Kakva pogodba gospodine Šuker. Pa to ste mogli i radnicima Pika onda reći, evo, vas ima, koliko tisuću radnika, dajte svaki po tisuću kuna, tisuću puta tisuću je milijun i evo, vi preuzimate vlasništvo nad Pikom nad svom njegovom imovinom, a mi kao država vam otpisujemo kredite, tako je Todorić došao do PIK-a. I šta se događa? Nakon što ti krediti PIK-ovi nisu vraćeni odnosno vratila ih je država, a Todorić ih preuzeo kao vlasnik, dolazimo do sljedećeg apsurda odnosno do situacije sa božićnim kreditom kada se opet se imovina PIK-a daje kao jamstvo za kredit. I to u kojem iznosu? Procjenjuje se, pazite ovo, da je vrijednost imovine hipoteke koja je dana nekretnina PIK-ovih 62,3 milijuna eura, 462 milijuna kuna po današnjem tečaju. Mi znamo da to toliko ne vrijedi i mi znamo da se posljedično država neće moći naplatiti. I još jednu stvar vam moram reći gospodine Šuker, ovo vam govorim najiskrenije, vi kada dižete kredit ne daje vama banka kredit u iznosu 100% vrijednosti hipoteke nego maksimalno 70% vrijednosti hipoteka. Znači ako hipoteka vrijedi 100 tisuća eura, kredit vam se daje na 70 tisuća eura, ne daje vam se na punu vrijednost. Međutim ako ste Ivica Todorić onda vam se daje kredit na puni iznos vrijednosti, a i sama ta vrijednost je precijenjena. I sada vi možete reći gospodine Pernar to nije istina, ali ja vam govorim gospodine Šuker to je istina i vidjet ćete koliko će se HBOR naplatiti od toga, vidjet ćete, jako malo. I tko je odgovoran za to? Pa vi ste bili ministar u trenutku kada je ako se ne varam kada je Todorić preuzimao PIK Vrbovec, ministrica financija je bila ministrica i sada i tada kada se davao božićni kredit i onda ono što vi nama pokušavate reći da je vuk sit i da su ovce na broju. Ali ovce nisu na broju gospodine Šuker. U Agrokoru danas radi 2300 ljudi manje nego je radilo u trenutku kada je izvanredna uprava preuzela Agrokor. To je činjenica, nesporna činjenica. Nesporna je činjenica i da iz tog procesa izvanredne uprave gdje je ugašen cijeli niz subjekata dućana, prodajnih lokacija tko je najviše profitirao iz toga to se zna, to su Ramljak i njegovi savjetnici. Meni je jedan čovjek opisao situaciju slikovito, on je rekao Ivane kaže kada je opisao te ljude kojima je vlada povjerila Agrokor, on je rekao pustili smo lisicu u kokošinjac. Ja kažem lisicu u kokošinjac, kaže on da i to je čovjek koji je dio vaše vladajuće većine. Ali koji je na vlasti zapravo neprekidno zadnjih 20 godina kako se vlade mijenjaju on uvijek ostaje, on je jedina konstanta. Vjerujem da ćete ga prepoznati. I sada što se događa? Vi nas uvjeravate da je sve super, a ništa nije super. Činjenica je da je HDZ skupa s SDP-om rasprodao sve što se moglo, a i ovo malo što nije dano strancima u ruke sada stranci preuzimaju. I vi nas uvjeravate da je sve super, da nema razloga za ostavku. Govorite o smanjenju vanjskog duga, državnog duga da niste više u deficitu. Pa znate na koji način vi smanjujete državni dug? Evo kako, država kaže ja se sjećam onog izvješća o izvršenju državnog proračuna, veli država će se zadužiti za 10 milijardi kuna da vrati dugove Autocesta, i vratit će tih 10 milijardi kuna, ali se to neće računat u državno zaduženje. Znači vi vodite knjigovodstvo na način da država diže kredite, a ne vodi se to kao državni dug. To je model vaš. Ha lako je tako reći smanjili smo dug, jednostavno ga ne evidentirate. I na kraju krajeva govori premijer Plenković danas da ima suficit u proračunu, pa gospodine Šuker ako je u proračunu suficit, ako je u proračunu višak pa čemu onda zaduženje od 35 milijardi kuna, čemu takva zaduženja? Ja pitam ministricu Dalić, evo možda sam ja glup, možda sam neškolovan, možda sam naiva, ali evo meni nije jasno ako imate višak u proračunu čemu onda zaduženje od 35 milijuna kuna. S druge strane, ako je očito da nema viška nego manjka o kakvim onda mi suficitima pričamo. Vi suficita nemate, rashodi za kamate iz godine u godinu su sve veći, javni dug je premašio 300 milijardi kuna, rekordnu brojku pa to vi znate i on eksponencijalno raste sve veći iz godine u godinu. A vi onda servirate javnosti nekakve projekcije gdje će kao dug rasti pa će onda početi padati. Kako će početi padat? Kako će početi padati gospodine Šuker kada svake godine se diže 35 milijardi kuna novih kredita, kako će onda početi padat gospodine Šuker državni dug, objasnite, ako država svake godine ima deficit 15 milijardi kuna. To neću nikada zaboraviti to me Bunjac nasmijao, kaže Ivane kako ti oni rade, pa veli ima recimo 8 milijardi dugova u zdravstvu koji su dospjeli za naplatu recimo prošle godine, ali oni kažu ma mi nećemo platiti, mi ćemo ih iako su dospjeli prebaciti u iduću godinu i onda kažu evo u ovoj godini mi smo poslovali super. Pa tko je super poslovao? Pa tako mogu i ja reći, došlo mi je na naplatu za njegovu veličinu Aleksandra Stankovića za uvredu njegovi 57.000 kuna da mu moram platiti, 57.000 kuna za njegove duševne boli moj prijatelju, da. I sada pazi ovo, zamisli da ja kažem ja to njemu neću platiti ove godine, platit ću mu iduće, pa vi bi rekli Pernar ti si neozbiljan. Onda kada dug dospijeva, a ovršno je za 15 dana ja moram njemu onda platit. E drage dame i gospodo i onda se pitate zašto bi trebala ministrica dati ostavku. Pa ne samo ministrica gospodine Šuker, ja mislim da bi cijela Vlada trebala dati ostavku jer ovdje se ne radi čak samo ni o Agrokoru, ovo je samo jedna kap u moru. Kompletan način upravljanja državom je katastrofa, a najveća sramota je što Robert Ježić, koji je priznao na sudu da je uzeo 5 milijuna eura mita namijenjenih Sanaderu, do današnjeg dana ih nije vratio u državni proračun. To je gospodine Šuker sramota i to je razlog za ostavku i ministra pravosuđa. Da, da gospodine Šuker. Al to vas ne zanima, to vas ne zanima. Zašto? Zato jer je vama osobno dobro. Sjećam se kad ste govorili ovo nije novo zaduženje, nego mi ovim dugom prebijamo stari dug. Pričali ste o nekakvim sindiciranim kreditima itd. gospodine Šuker, maske polako padaju, ljudi polako progledavaju i uviđaju svi da ovaj model dug na dug, kamata na kamatu vodi sve nas skupa u propast. Hvala.
Idemo na iduću raspravu. Poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Probat ćemo se vratit na temu, vrlo sažet možda i ovaj dan, ali i općenito ono što se događalo i oko Agrokora kao glavni uzrok i zadnjih godinu i više. Dakle kao što znamo, HNS je prije godinu dana, odnosno kad se donosio lex Agrokor bio konstruktivan, ali bio protiv, za razliku od nekih koji su tada sudjelovali u njegovoj izradi, radili na njemu, mogli ga korigirati, modelirati i bili za, sada su neke situacije okrenute i ono što mi cijelo vrijeme govorimo, kao jedan od neposrednih povoda ako baš hoćete je taj da smo tu došli pružiti i politički otklon, odnosno stabilnost jer znate da nakon naše odluke upravo su došli novci, roll up kredita i onda sam čuo što mi nije bilo baš vjerojatno kako, šta je taj lex Agrokor napravio, on nije donio taj roll up kredit, upravo je. S njime se omogućuje institut najstarijeg duga kako u tu privatnu tvrtku ne bi otišla nijedna kuna državnog novca. To je prvi i osnovni cilj, ne smiju građani platiti ni kune privatne obveze. Vjerovnici odlučuju o svom novcu, o svojoj sudbini i nju financiraju. Mi operativno ne sudjelujemo, ali naravno da osim pružanja političke stabilnosti i okvira nam je itekako bitno, jer o tome ovisi budućnost puno naših sugrađana, poljoprivredne proizvodnje, u konačnici i same ekonomske stabilnosti same zemlje. I pozdravljam ove nove vijesti oko dogovora oko nacrta, pogotovo jer su dobavljači prihvatili isti, a oni su nam bili najpotrebniji, ako ćete se sjetit u onim našim amandmanima gdje smo bili konstruktivni oko donošenja ovog zakona, upravo su nam oni bili u prvom fokusu da se kod roll up-a oni, da im se više prilike da se izjednači da oni koji kreditiraju u robi kad je tvrtka u problemu da im se omogući naplatiti stari dug, a to je zapravo sav taj roll up. Netko tko ti da kad si u problemu, daješ mu pravo da stari dug naplati prije ostalih, ništa više, najjednostavnije moguće rečeno. Ako tu netko govori nije trebalo milijardu eura, pa od milijardu eura roll up kredita pola je otišlo refinanciranje onih nepovoljnih što je prijašnja uprava i gospodin Todorić dizali jer mu nitko nije više htio davat novce pa su kamate bile … [[Govornik se ne razumije.]] pola je odmah na to otišlo. Isplatili su se svi mali dobavljači. I ono što je bitno, da time ne završava priča, niti o nacrtu. Još na neke stvari bih se referirao također, izgubili smo hrvatsku tvrtku, postala je ne znam međunarodna korporacija u vlasništvu strane itd. Agrokor je bio već dugi niz godina međunarodna tvrtka zato što ima svoje poslove u više zemalja, on je i dalje hrvatska tvrtka sa sjedištem u Hrvatskoj. To što je netko odlučio pozajmit novac i zadužit se kod stranih banaka, to je razlog zašto danas su vjerovnici budući vlasnici stranci koji će svoj model upravljanja napraviti najbolje da zaštite svoje interese. Mi ovdje smo čuli i proteklih mjesecima kako netko drugi zna zaštititi najbolje njihove interese, Vlada treba, malte ne Vlada je trebala platiti nešto. Onda s druge strane danas čujemo kako Vlada uopće nije ništa odgovorna jer tu nagodbu su donijeli vjerovnici, Vlada nema veze s tim. Sve ono što je dobro netko drugi napravio, ali sve ono što je loše e tu je Vlada odgovorna. Znači predlagatelji ovog opoziva upravo imaju neke malo disonentne kvalifikacije jel dajemo zemlju strancima, dajemo našu imovinu, dajemo naše blago. To je bilo u rukama privatnika koji je očigledno loše upravljao s time, doveo je u opasnost brojne obitelji, samu Hrvatsku što se tiče ekonomske stabilnosti i onda je pozvao u pomoć kad više nije znao ništa drugo napravit. Možda je bilo boljih modela da se ovo riješi kroz neke izmjene stečajnog zakona, ali ovo je jedan od onih kojeg imamo, sad ne moramo si mislit šta bi bilo kad bi bilo, vidimo da je očigledno donio rezultat i u toj sferi smo uvijek govorili i da i ministrica Dalić, a i svaki drugi ministar prije svega, sva kadrovska rješenja su u nadležnosti premijera. A kad govorimo o ministrici Dalić, prije svega ona je apsolutno preuzela svu odgovornost oko postizanja nagodbe i oko samog slučaja Agrokora i uz to se treba vezati njena odgovornost i uspjeh. To su pravi razlozi. Cilj, mislim da je vrlo jasan što mora biti. Naravno da oporba ima pravo propitivati, govoriti, to je i zadaća, bilo bi loše da je drugačije. Ali moramo neke malo činjenice uzeti u obzir i rezultate koji idu. Naravno da smo rekli, pa ja sam to rekao danas i prije podne. Apsolutno smo osudili način rada prijašnjeg povjerenika, odnosno izvanredne uprave, prije svega zbog netransparentnosti. I vidimo odmah razliku, sadašnji povjerenik najavljuje vjerovničko vijeće angažirat će tvrtku u kojoj sam ja prije radio. To je ono isto što smo mi prigovarali i rekli da nije bilo dovoljno transparentno. To je velika razlika. Ali sve to nije Vlada nešto dala, nego privatnici, vjerovnici sa svojim novcem. Danas kad su tamo budući vlasnici koji to odlučuju, koji su cijelo vrijeme bili tamo, a mi ćemo se praviti veći katolici od Pape i znati što je najbolje. Cijelo vrijeme govorimo naravno da 12 miliona za neke savjetničke usluge koji nitko ne može ni reći ni šta je, ni kako je zvuče puno. Ne i u cilju 250 radnica nego u cilju saborskih zastupnika ovdje koji imaju daleko možda i veće plaće, a isto, njima se čini to veliko, pa možda i kako nisu oni tako nešto uspjeli. Puno je. Ali glavni cilj je onaj što je najbitnije, a to je sačuvati što više radnih mjesta da bude funkcionalno, održivo, dugotrajno i postupak i nagodba i restrukturiranje. to je najbitnije i mislim da to, da smo na dobrom tragu toga prema onom svemu što vidimo sada. Prema ovom nacrtu nagodbe dug je smanjen za 5 puta. 5 puta. Mi smo rekli da u ovom postupku ne mogu biti svi dobitnici, nego podjednako da su svi jednako zadovoljni ili nezadovoljni, da su svi jednako nesretni ili nezadovoljni ili gubitnici, kako god hoćete jer se dijeli dug, a ne profit. Naravno, mali dioničari su izgubili sve. Ja bih volio da nije tako, ali nek mi netko kaže kojim to zakonom ćeš ti odvojiti jednog dioničara od drugog, gdje ćeš reći može Pero, ne može Đuro ili može Đuro, al ne može Ivica. Nema tog zakona koji to može dozvoliti da jedan dioničar, makar on bio Ivica Todorić bude u povoljnijem položaju nego neki drugi mali. Nažalost, ne može. Ja bi volio da može i to zbilja je nažalost. Oni su se pokazali najveći gubitnici na tom tržištu kapitala koji je samo po sebi rizično i to žao, ali zato sam sretan zbog dobavljača, zadovoljan sam zbog ljudi, zbog svega onoga što se radi, zbog svih rezultata koji se pokazuju i mislim da je to opravdalo i naše povjerenje ministrici koje ćemo iskazati sutra na glasovanju. I mislim da upravo našom odlukom se stvorila ta stabilnost gdje smo stavili i interese, ako hoćete, države prije nekih svojih i političkih bodova, rejtinga i što god hoćete drugo. Tako je kako je. Zahvaljujem.
Imamo dvije replike. Prva je na redu poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Evo, poštovani kolega, drago mi je da ste spomenuli upravo te rezultate i da su svi ovi ljudi koji su kritizirali rad Agrokora u proteklom razdoblju, da su samo pogledali mjesečna izvješća preliminarna koja se daju dakle, za grupe i to maloprodaje, veleprodaje, prehrane, poljoprivrede, pa onda pojedinačno po svakoj tvrtci. Ovdje je njih 16. Onda bi vidjeli da se ti podaci ne mogu sakriti, da će se oni pratiti i sada i u budućnosti. Dakle, vidjeti će se što se ostvarilo, koji su planovi, prati se ... [[Govornik se ne razumije.]] dakle, sve ono, oni mjerodavni podaci se mogu naći u mjesečnim izvješćima i to je ono najvažnije što treba pokazati.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Evo, zahvaljujem kolegice Perić. Da, pogotovo meni je jako bitno kad ste spomenuli grupu poljoprivreda za Belje, Vupik, PIK Vinkovce, gdje redom, po onome što smo vidjeli prije oporezivanja, amortizacije i ostalih davanja posluju dobit, sa dobiti od 20, 50, pa do 156 miliona kuna dobiti, koliko smo vidjeli u izvješću za prvih 11 mjeseci kada sam ja gledao i to je obećavajuće. Naravno da sad tu treba uzeti sve one opcije i aktivacije samom nagodbom koja će se dogoditi oko saniranja i duga koji će se morati sanirati jer znamo da jedan dio ide u otpis, jedan dio ide u ... [[Govornik se ne razumije.]] dakle, pretvaranje duga u vlasničku strukturu, a treći naravno se mora i vratiti. I kad se to sve zbroji, mislim da ova ... [[Govornik se ne razumije.]] dakle, odgovara mogućnosti solventnog poslovanja tih tvrtki, a da ne govorimo o onome što to nosi za sve one kooperante, pa ako hoćete koji sudjeluju u poljoprivrednoj proizvodnji, stočarskoj proizvodnji koji su naslonjeni na te tvrtke. Zahvaljujem.
Hvala. Druga replika poštovani kolega Tomislav Žagar.
Hvala. Uvaženi kolega Čuraj, dakle, vi kažete zastupnici oporbe. Svi zastupnici u ovom Hrvatskom saboru imaju pravo znati što se događalo vezano za ovo veliko poduzeće koje je od sistemskog značaja za RH. Ja sam u drugačijoj poziciji nego vi. Ja sam glasao za lex-Agrokor jer sam smatrao da će on spasiti radna mjesta. Ono što je meni smetalo, Vlada je preuzela odgovornost, Vlada istina, formalno preko suda postavila izvanrednu upravu, ali Vlada je u svakom trenutku morala kontrolirati tu upravu i ono što me smeta, zašto se ovo nije ustanovilo prije, da netko koristi takvu jednu poziciju u tako osjetljivom trenutku da bi punio vlastiti džep. To su stvari koje nisu dobre. Vlada je na to trebala reagirati prije, istina, kad je već smijenjena, javnost, već je podijeljeno onda povjerenje javnosti u čitav proces, pa onda na kraju krajeva i sam zakon.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani kolega Žagar, da. To sam ja i spomenuo da smo osudili taj netransparenti način poslovanja. Mi ne znamo, očigledno mislim da nije bilo elemenata protuzakonitosti, ali očigledno ne znamo sve opsege rada savjetničke, matične kuće, odnosno one koja je dobila posao i njenih podizvođača. Ići u to, u smjenu osobe koje nismo sa sigurnošću, odnosno nismo sigurni da li je znala ili nije ili je mogla znati ili nije, pa reći, vi ste to trebali znati, preko nekih mehanizama da se petljate više u rad nečega, pa time navući potencijalne sutra tužbe jer se zna jasno što je bila uloga Vlade, predložiti i ostalo pustiti sudu i vjerovnicima. I svako više uplitanje, dakle, to je jako opasno da ide se tamo, da se gleda izvješća, da se nešto radi, govori, lupa šakom o stol je potencijalna tužba ako nešto ne bi bilo za Hrvatsku. I zato je mislim, to dosad dvostruki mač gdje ne možemo samo tako lako optuživati.
Hvala. I prelazimo sada na zadnju pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, evo cijeli dan danas raspravljamo i dominira radna tema, tema Agrokora kao da se cijelo hrvatsko gospodarstvo zasniva apsolutno na Agrokoru, kao cvjetaju ruže u svim ostalim granama, koliko zaista nam ruže cvjetaju, znači, govori jedan podatak 150 mojih vršnjaka svaki dan odlazi iz RH. To je zaista poražavajući element koji apsolutno sve govori, da ne govorim o drugim stanjima koji oslikavaju gospodarstvo što se tiče deficita duga, BDP-a, rasta i sve ostalo. Činjenica je da je 10. travnja 2017. do 1. siječnja 2018. koncern Agrokor imao 2300 ljudi manje, 100 poslovnica Konzuma je manje, isplaćeno je oko 300 milijuna kuna za 140 savjetnika, za otpremnine bivše uprave 25 milijuna isplaćeno. Svima su puna usta spašavanje radnih mjesta, vidimo da 2300 ljudi je manje. No zašto ću ja glasati za opoziv potpredsjednice Vlade odnosno ministrice gospodarstva. Jedan drugi proces koji se odvijao paralelno sa ovim svime u Agrokoru, to je proces koji se događao u građevinskom sektoru, paralelno imate situaciju da je Konstruktor otišao u stečaj, Viadukt je otišao u stečaj, Hidroelektra je na koljenima, Ingra koljenima, Dalekovod na koljenima. Koliko je to radnih mjesta? To je puno radnih mjesta, o tome ja ne znam koliko je pressica u Ministarstvu gospodarstva održano. Imamo sada, vidjeli smo jučer po najavama i znamo da je potpisano oko milijardu i 400 milijuna kuna iz ruralnog razvoja, pa se ja kao inženjer građevine zapitam nekad tko će to zaista sve u Hrvatskoj izvesti kada je apsolutno cijeli građevinski sektor u Hrvatskoj na koljenima, gdje vidimo da nemamo više sposobne hrvatske firme za napraviti iole ozbiljniju građevinu na području Hrvatske pa nije ni čudo zašto od Pelješkog mosta investicije koje će malti ne se velikim dijelom financirati iz bespovratnih sredstava, malo toga će ostati u Hrvatskoj. Puna je usta radnih mjesta a vidimo zapravo da samo što se tiče građevinskog sektora, preko desetke tisuća ljudi nema sigurnu plaću, izgubilo siguran posao. Što se tiče gospodarskih strukturnih reformi, ja zaista ih ne mogu vidjeti. Pa nije ni čudno zašto susjedne nam zemlje poput Slovenije, Rumunjske jednostavno prelaze, mi smo postali kao, odnosno hvalimo se da idemo naprijed ali ima tri životinje koje isto idu naprijed i kornjača i puž i zec ali čini mi se da smo mi najsporiji pa nije ni čudno zašto ostali odnosno moji vršnjaci odlaze u Irsku, ako se ovako nastavi, mislim da će odlaziti i u Rumunjsku. Ne govorim o reformi javne uprave koja bi trebala zapravo odnosno trebala bi služiti kao jedna uslužna poluga jakom gospodarstvu, ne govorim o digitalizaciji, ne govorim o svemu onome što bi naše gospodarstvo bilo konkurentnije, jednostavno smo zakopani na jednom mjestu i zato i mnogi mladi odlaze. Sve je to uzrok zašto ću ja osobno glasati za vaš opoziv, čisto ako i dođe druga osoba, bar da se promijeni jedna poduzetnička klima ali ne ona klima koja daje 70 milijuna kuna na razini RH za sve poduzetničke zone na području Hrvatske. Dolazim iz Dalmatinske zagore, evo ja vas osobno pozivam da se provezete od Knina do Vrgorca, na području gdje živi 143 000 stanovnika po popisu iz 2011. godine, gdje je malti ne iselilo 26 000 ljudi, radna mjesta se ne otvaraju, a kako bi se i otvarala kad pojedini čelnici, načelnici imaju spremne dokumentacije za poduzetničke zone ali ih ne mogu prijaviti zato što ste raspisali natječaj za cjelokupnu Hrvatsku od 70 milijuna kuna. To govori koliko smo poduzetni, to govori koliko nas je briga o radnim mjestima. Hvala.
Idemo sa replikama, prvi je na redu poštovani kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u Splitu trenutno traje prosvjed protiv ratifikacije Istanbulske konvencije na rivi a nešto dalje aktivisti su u more pustili 100 lampiona kao simbol i spomen na 100 žrtava žena nasilja u obitelji. Na ovaj način želimo im, kolegica Sabina Glasovac i ja izraziti podršku i još jednom pozvati sve zastupnike da sutra glasuju za ratifikaciju Istanbulske konvencije. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Pranića.
Evo ja kolega Bauk, pozivam da mi svi evo sutra s obzirom da ćemo glasati o Istanbulskoj konvenciji i opozivu, da zapalimo 150 lampiona s Markovog trga, koliko mladih svakog dana odlazi iz Hrvatske.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Lesandrić.
Ninčević Lesandrić, hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Pranić, rekli ste da možda se u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta nešto promijeni kad se promijeni kad se promijeni i ministar ili ministrica. Pa ja vam želim reći da se u tom ministarstvu ništa neće promijeniti dok god da ili ministrica ili ministar ne shvate da u tom nazivu je Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta dakle postoji poduzetništvo i obrt koji jednostavno za ministricu Dalić ne postoje. Dakle mi u Hrvatskoj imamo preko 90, mislim da je 98,5 mikro i malih poduzetnika koji niti imaju ikakve natječaje niti vidimo ikakvo porezno i administrativno rasterećenje, dakle o čemu mi pričamo, kakve mi promjene možemo očekivati dok god da ne shvatimo da je to i Ministarstvo poduzetništva i obrta koji čine 98,5% poduzetnika. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Pranića.
Kolegice Ninčević, pa ja ne znam kako ne shvaćate daje poduzetništvo zaista bitno u Hrvatskoj, jako je bitno za punit državni proračun raznim nametima pa da bi se iz iste te mase sredstava zaposlilo u zadnje 2 godine 3000 u javnom sektoru.
Hvala lijepa. Sad će završno u ime predlagatelja poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Evo, budući da ne znam hoćemo li išta čuti više od bilo koga iz Vlade, Martina Dalić potpredsjednica Vlade na ove optužbe koje su iznesene nije se previše očitovala, osim što nam je pokazala jutros jednu majicu, premijer isto tako, više se koristio određenim pošalicama, nego što je odgovorio na ono što oporba stavlja na teret potpredsjednici Vlade i ono što smo iznijeli i što smo iznosili od samoga jutra. Činjenica je da je ovaj cijeli proces kompromitiran, da je Martina Dalić, uz pomoć Borislava Škegre, angažirala ljude od svog povjerenja, a ti ljudi su upravo Ante Ramljak i ekipa koja je radila prvo na lex Agrokoru, a onda kasnije i vodila cijeli ovaj proces. Činjenica da su hrvatski mediji i javnost bili upoznati s aferom savjetničke plaće, da je premijer 15 dana čekao na koji način će reagirati, skrivao se od javnosti, 15 dana proučavao dokumentaciju i da je nakon 15 dana vladin povjerenik otišao, a nitko zbog toga nije snosio bilo kakvu političku odgovornost. Ono što kao oporba ovdje smo željeli upozoriti je da ne možemo svaki put se skriti iza nekog većeg nacionalnog interesa i onda pristati na određene malverzacije koje su se ovdje događale, premijer ih je jutros nazvao jednim blagim izrazom da su to nedorečenosti, to nisu nedorečenosti, to je jedan skandal koji je izbio, koji je okupirao u potpunosti javnost, doduše sada su nametnute neke druge teme u javnosti kako bi se maknuo prvo taj slučaj iz fokusa javnosti, a onda je prije ove rasprave koja se dogodila evo danas, znači mi smo imali potpisivanje, odnosno imali smo kao nacrt nagodbe koji je predstavljen i time je u medijima predstavljena da je ovaj slučaj Agrokora zapravo riješen, da je Martina Dalić spasila Agrokor. Naravno da svi znamo da to nije istina. U ovom jučerašnjem govoru sam istaknuo tko je sve odgovoran za situaciju oko Agrokora, da su gospodinu Todoriću i Agrokoru pogodovale sve hrvatske vlade, da je MOST prva politička opcija koja je rekla dosta bacanju novca poreznih obveznika ,jer Todorić bi vjerojatno dobio još jedan kredit HABORA, imamo sad jedan slučaj na povjerenstvu, ali pitanje koliko to povjerenstvo nakon što je postavljena osoba od strane HDZ-a i maknuta Dalija Orešković, koliko uopće to povjerenstvo će odrađivati svoj posao. Imamo činjenicu da je ministar financija prijavljen tom povjerenstvu i da je on na onom sastanku noćnom u Vladi zagovarao da se da Ivici Todoriću još jedan kredit HABORA. Tako da svi znamo gdje bi išla ta priča da MOST i da Božo Petrov nisu rekli dosta tome, svi znamo da se ova afera ne bi ni raspetljala do kraja, svi znamo da je HDZ inzistirao na tome i da je na kraju ugasio saborsko istražno povjerenstvo. Očito je da se te istine o Agrokoru boje, ali od te istine su danas bježali i kolega Bačić i kolega Borić koji su pokušali izbjeći priču o Agrokoru, izbjeći priču o savjetničkim plaćama, izbjeći ovu aferu koja je teško kompromitirala ovaj proces oko Agrokora. I ne možemo zaboraviti ono što se događalo u svakoj normalnoj zemlji nakon takve afere, ministrica gospodarstva bi sama podnijela ostavku, ali evo ovdje se to nije dogodilo. Kakav god sutra bio ishod glasovanja, mi smo učinili sve, skupili smo potpise, predali smo zahtjev za opoziv, dobro smo se pripremili za ovu raspravu, nismo demantirani, nikakve argumente sa strane premijera nismo čuli i sutra ćemo vidjeti tko je stvarna opozicija, tko je stvarna oporba, a tko drži ljestve ovoj Plenkovićevoj vladi. Natjerali smo evo i kolegu Hrelju da praktički najavi da neće doći na glasanje o opozivu Martine Dalić, odnosno da neće glasovati. Time smo praktički pokazali da svi oni koji se predstavljaju kao oporba da nisu oporba, vidjet ćemo što će napraviti kolege iz IDS-a, nadam se da će kolege iz HSS-a koji su kod jednog opoziva napustili sabornicu, odnosno bilo je prekasno, nadam se da će ovaj put doći i da će biti sve kolege iz SDP-a i da će oporba, ona prava oporba u Hrvatskom saboru pokazati na ovom pitanju jedinstvo. Evo pozivam i zastupnike iz redova drugih političkih stranaka koji čine sada vladajuću većinu da razmisle o tome je li prihvatljiv ovakav sukob interesa, je li prihvatljiva ovakva kompromitacija ovog procesa i zaslužuje li Martina Dalić i dalje ostati potpredsjednica Vlade, ministrica gospodarstva, poduzetništva i obrta. Vidjet ćemo sutra što će biti, ali mislim da je u ovoj cjelokupnoj raspravi se pokazalo da argumenti koje smo iznijeli da su dovoljno jaki, da su dovoljno čvrsti, da je dobro da nismo išli preširoko, iako su zastupnici raspravljali o nekim drugim odgovornostima potpredsjednice Vlade zbog koje bi sigurno ona trebala odgovarati, bit će vremena i za to, za nekakvu interpelaciju u odnosu Vlade i banaka što je ovdje potencirao kolega Aleksić ili za neke druge stvari koje su potencirali kolege iz HSS-a. Ali mislim da je bilo dobro što smo se uhvatili samo Agrokora jer bježanje premijera, bježanje kolege Bačića i Borića od Agrokora, od savjetničkih plaća pokazuje da HDZ, da Andrej Plenković po tom pitanju nemaju nikakve argumente. Hvala.
Hvala lijepa. Moram nešto reći, nije ni lijepo ni mudro da ste rekli da ste natjerali jednog zastupnika i koji nije iz vašeg kluba da dođe ili ne dođe, glasuje ili ne glasuje, to obično nije baš dobro reći. Ali, ovaj, dobro. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Jedno je poštovane zastupnice Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. U kontekstu novog Poslovnika ja sam jednu repliku čuvala za kraj dosta pažljivo i dajem gospodinu Grmoji da oporba ima dovoljno ruku, dakle, da imamo 76 ruku da ne bi bili oporba. I dobro je da smo danas raspravljali o Agrokoru i sigurna sam da ovo nije zadnja rasprava koja će biti o Agrokoru i biti će ih i još i dobro je da su se otvorile sve teme i jednako tako ona rasprava koje su išle u kontekstu, pa zašto raspravljate, pa i ovako i onako znamo kakvo će biti glasovanje, onda ne moramo uopće raspravljati. Dođemo, dignemo ruku i sve ostalo. Ali, kad bih ja raspravljala kao neki druge kolege, pa kao i vi, onda bih rekla da je tu bilo isto tako glasanja o povjerenju jednoj ministrici, pa nisu baš cijela oporba glasala, pa je onda bilo pitanje tko je tad bio oporba i kako se je oporba brojala. Dakle, oporba se broji na različite načine. Dobro je da smo ovo odradili, ali nemojmo prozivati bez argumenata kolege, još pogotovo ako nisu ovdje. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Mislim da, što se tiče MOST-a sve ključne inicijative oporbe koje su bile smo podržali i podržati ćemo ih, ne podržavamo znači niti jednog ministra u ovoj Vladi, ali niti ovu Vladu, tako da u tom smislu imate našu podršku, pohvaljujem vaš konstruktivan pristup kod ovog opoziva gdje ste se odazvali svim sastancima, bili jako konstruktivni, podržali ovo i imali jako kvalitetne rasprave. Zahvaljujem naravno i svim drugima iz oporbe koji su i sudjelovali u sastanicima, koji su danas sudjelovali u raspravi i pohvalio sam znači, oporbu u cjelini danas što se tiče ove rasprave, a moramo i prozvati one koji su znači praktički se predstavljaju kao oporba, a onda kad dođu ovakve bitne inicijative, na nekakav način kažu da ih neće podržati i nađu uvijek nekakav razlog zašto je tome tako. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Grmoja, dakle da se pridružim i kolegici Mrak-Taritaš koja kaže da je dobro da smo pričali o ovom slučaju iako je opoziv ministrice Dalić, ali govorili smo o Agrokoru jer Agrokor je zapravo pokazao sliku Hrvatske. Sliku iako smo mi prihvatili tržišnu ekonomiju kao ekonomski model, ravnopravno tržište, ono ni po čemu u RH nije ravnopravno. Vi danas u brodogradnji imate veliki broj kooperanata, dobavljača koji strahuju, strepe, njima se i dalje prijeti. U RH svi problemi počinju od javne nabave gdje se ljudima prijeti. Dakle, ljudi da bi ostali u poslu moraju slušati, moraju se čak evo u ovom slučaju Agrokora, moraju se čak dodatno zaduživati. Kad te probleme riješimo, onda ćemo riješiti mnoge probleme hrvatskog gospodarstva i zbog toga je dobro da se ovdje o tome danas govorilo. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Apsolutno se slažem i s ovim što je rekla kolegica Mrak-Taritaš i što ste rekli vi kolega. Od početka smo govorili da mi kao opozicija ne možemo imati dovoljno ruku za opozvati potpredsjednicu Vlade, ako bismo se vodili argumentima koji nam nameću određeni mediji i određeni komentatori, onda praktički o ni jednom zakonu mi ne bismo kao opozicija trebali raspravljati jer smo svjesno što god mi rekli, kakve god amandmane dali, da će taj Zakon proći. Mislim da je dobro da smo otvorili ovu raspravu, o Agrokoru će se sigurno još govoriti, posebno znači nakon što nagodba bude gotova, a sve ono na što smo upozoravali vidjeti ćemo je li to stoji ili ne stoji. Kad smo upozoravali znači, potpredsjednicu Vlade na to da nije dobro da bude jedan povjerenik, ona nije željela slušati. Pokazalo se da je to ispravo što smo govorili. Vidjeti ćemo koliko će ove naše rasprave se pokazati točnim, kada se nagodba sklopi.
Hvala lijepa. S time zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovati ćemo kad se steknu uvjeti.
Prelazimo sada na glasovanje o prijedlogu za pokretanje pitanja povjerenja Martini Dalić potpredsjednici Vlade RH i ministrici gospodarstva, poduzetništva i obrta u Vladi RH. Predlagatelji su 37 zastupnica i zastupnika. Rasprava je zaključena. Sukladno članku 252. Poslovnika Hrvatskoga sabora za donošenje odluke o iskazivanju nepovjerenja članu Vlade potrebna je natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76 glasova. Dajem na glasovanje Odluku za iskazivanje nepovjerenja Martini Dalić, potpredsjednici Vlade RH i ministrici gospodarstva, poduzetništva, obrta u Vladi RH. Molim glasujmo. Dakle utvrđujem, glasovalo je dakle 147 zastupnika, 71 zastupnik bio je za, 76 bilo je protiv. Dakle utvrđujem da nije donesena Odluka o iskazivanju nepovjerenja Martini Dalić, potpredsjednici Vlade RH i ministrici gospodarstva, poduzetništva i obrta u Vladi RH te da potpredsjednica Martina Dalić uživa povjerenje Hrvatskoga sabora. Hvala vam lijepa.
Prelazimo na slijedeću točku. Prijedlog Zakona o zakladi za zdravlje, prvo čitanje, P.Z. broj 212, predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Solidarno, sveobuhvatno, svima jednako dostupno zdravstvo, bez povećanja cijene dopunskog osiguranja i da za 5 godina prosječno živimo svi duže je strateški cilj kluba SDP-a. U tom smislu je i Prijedlog zakona koji imamo večeras u raspravi. Prijedlog zakona o zakladi za zdravlje. Pravo na zdravstvenu zaštitu i pravo na zdrav život su temeljna socijalna prava utemeljena Ustavom RH. Ustavom RH propisana je dužnost države da štiti materinstvo, djecu i mladež te stvara socijalne, kulturne, odgojne, materijalne i druge uvjete kojima se promiče ostvarivanje prava na dostojan život. Zakonom o zdravstvenoj zaštiti propisano je da se pravo na zdravstvenu zaštitu stanovništva RH provodi na načelima sveobuhvatnosti, kontinuiranosti, dostupnosti i cjelovitog pristupa u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, a specijaliziranog pristupa u specijalističko-konzilijarnoj i bolničkoj zdravstvenoj zaštiti. Strateški plan razvoja javnog zdrastva 2013.-2015., uzimajući u obzir i ostale prioritete nacionalne strategije razvoja zdravstva 2012.-2020. kao dva od osam prioriteta razvoja javnog zdravstva utvrdio je promicanje zdravlja te prevenciju bolesti i upravljanje preventivnim aktivnostima. Potreba osnivanja i uspostave zaklade za zdravlje, definirana je u dijelu strateškog plana razvoja javnog zdravstva 2013.-2015. u okviru razrade sustava financiranja za programe i aktivnosti promicanja zdravlja, te prevenciju bolesti i upravljanje preventivnim aktivnostima. U RH provode se brojne preventivne aktivnosti i programi kroz zdravstvene ustanove ili putem organizacije civilnog društva. Preklapanje na razini determinanti populacija i na regionalnoj, nacionalnoj razini su brojna. Rezultat navedenog stanja je nedostatna pokrivenost pojedinih dijelova populacije odnosno pojedinih supopulacija, izostanak evaluacija pojedinih programa te posljedično izostanak uvida učinkovite i djelotvorne intervencije u specifičnim okruženjima što u konačnici dovodi do neracionalnog korištenja postojećih resursa i ne optimizirane i ne racionalizirane prevencije u cjelini. Također postoje i razne pojedinačne inicijative putem kojih se provode humanitarne akcije usmjerene nabavi opreme za zdravstvene ustanove i rješavanje pitanja iz aktualnih medijskih prezentiranih slučajeva za potrebe liječenja dijagnostike u kojima nisu jasno uspostavljeni prioriteti i kriteriji. Osnivanjem zaklade uspostavio bi se sustav upravljanja preventivnim aktivnostima, a uspostava sustava upravljanja preventivnim aktivnostima omogućilo bi koordinaciju, racionalno planiranje, poticanje i usmjeravanje preventivnih i humanitarnih akcija u zajednici dok je razvijeni profesionalni pristup preduvjet za učinkovito upravljanje financijskim sredstvima putem zaklade. Uvođenje sistematičnosti u pristupu, prepoznavanje uspješnih preventivnih projekata, uvođenje postupnika za vodeće javnozdravstvene probleme, usvajanje algoritama kako bi se implementirali programi usvojeni i preporučeni od struke, dodatno će unaprijediti cjelokupni sustav prevencije u RH. Imajući u vidu opće ciljeve Nacionalne strategije zdravstva 2012-.2020., a osobito prioritete od strateškog plana razvoja javnog zdravstva u pravcu promicanja zdravlja te prevencije bolesti i upravljanje preventivno aktivnostima, zaklada bi svojim djelovanjem pomagala uspostavljanju koordinacije između zdravstvenih ustanova, organizacija civilnog društva i struke u RH te bi na taj način ojačala administrativne kapacitete na području suradnje sa institucijama EU, ali i kapacitete za povlačenje sredstava iz EU. Dodatno, planiranjem i objedinjavanjem akcija osigurala bi se transparentnost i održivost sustava financiranja koji će biti usmjeren stvarnim prioritetnim potrebama u sustavu zdravstva, ali i osobama u potrebi. Što se tiče sredstava potrebnih za provedbu ovog zakona, potrebno je osigurati sredstva za početak rada zaklade, edukaciju službenika, troškove plaća kao i sredstva za administrativne postupke. Iako se planira osigurati iz okvira planiranih sredstava na poziciji, isto se planira osigurati iz okvira planiranih sredstava na pozicijama Ministarstva zdravstva u visini od 100.000 kuna tako da za početak rada zaklade neće biti potrebno osiguravati dodatno sredstva iz državnog proračuna. Financijska sredstva za ostvarivanje svrhe zaklade osiguravale bi se iz prihoda od igara na sreću, kladionica, kockarnica te iz donacija pravnih i fizičkih osoba i drugih prihoda sukladno zakonu. Uredbom Vlade RH o kriterijima za utvrđivanje korisnika i način raspodjela dijela prihoda od igara na sreću utvrdila bi se raspodjela sredstava iz ovog izvora i za potrebe zaklade za zdravlje. Obzirom da se sredstva za provedbu ovog zakona osiguravaju iz dijela prihoda ostvarenih od igara na sreću, kladionica, kockarnica te donacija pravnih i fizičkih osoba i drugih prihoda u državnom proračunu nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva za njegovu provedbu. Nadam se da ćete podržati ovaj zakon jer će on osigurati solidarnu, sveobuhvatnu i svima jednako dostupnu zdravstvenu zaštitu u RH. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Ne. Oprostite, bila je jedna replika poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ipak je rasprava trajala cijeli dan pa je moguće da se dogodi ovakav mali propust, ali nema nikakvog problema. Ma uvaženi kolega Jovanoviću, dobro je da se upravo danas raspravlja o ovom prijedlogu zakona jer je prije nekoliko sati uvaženi ministar Kujundžić obavijestio hrvatsku javnost da je HZZO poslovao sa dobiti od 241 milijun kuna. Ja vas sada pitam da li vi mislite da je ispravno da HZZO posluje sa tolikom dobiti kada istovremeno imamo problema za nabavku lijekova za djecu, kada istovremeno imamo problema za osiguranje sredstava potrebnih za sve ono što je navedeno kao zakladna svrha u ovom zakonu, da ne nabrajam to su stvari primjerice prevencija bolesti, promicanje zaštite zdravlja itd.? Evo dakle pitam vas, da li smatrate da bi HZZO trebao djelovati na tržišnim osnovama, isključivo na tržišnim osnovama ili je njegov cilj da posluje sa nulom, a da se sav novac vrati hrvatskim građanima kroz za brigu za njegu zdravlja? Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala kolega Grbin na vašem pitanju u kojem ste i sami odgovorili. Dakle HZZO svojim poslovanjem trebao bi osigurati što je moguće dostupniju zdravstvenu zaštitu svim građanima u RH. A dobro što ste se upravo vi javili jer vidimo u kakvim problemima se nalazi Opća bolnica u Puli koja praktično mora otkazivati preglede iz jednostavnog razloga što nema niti dovoljno liječnika niti dovoljno sredstava, a ne vidimo ni na koji način Ministarstvo zdravstva da nudi rješenje koje će se uskoro javiti kao veliki problem u svim drugim bolnicama u RH. Prema tome, ovog trenutka svi pokazatelji govore o drastičnom padu dostupnosti zdravstvene zaštite u RH tako da se nadam da ćemo uskoro dobiti rješenje od ministra za ovaj problem ili jednostavno ako nije u stanju to učiniti neka svoje mjesto prepusti nekom drugom tko će imati više sposobnosti za rješavanje problema zdravstvene zaštite u RH.
Hvala lijepa. Evo onda sada otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ivan Ćelić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o zakladi za zdravlje koje je krajem listopada prošle godine podnio Klub zastupnika SDP-a. ovaj zakonski prijedlog sadrži 26 članaka u kojem se osim svrhe zaklade definiraju zakladna tijela koja spadaju u upravni odbor, stručno vijeće i upravitelj zaklade. U okviru utvrđenih prioriteta strateškog plana razvoja javnog zdravstva RH kao što je već spomenuto pod naslovom „Promicanje zdravlja kao treća aktivnost“ navedena je uspostave zaklade za promicanje zdravlja i operativne jedinice zaklade odnosno eu fondovi i donacije. U tom razdoblju, od 2013. do 2015. izrađen je Nacrt prijedloga predmetnog zakona, ali ta mjera iz strateškog plana nije realizirana. Sukladno ciljevima nacionalne strategije razvoja zdravstva za razdoblje 2012. do 2020. Vlada RH ističe da su prioriteti Ministarstva zdravstva aktivnosti usmjerene promicanju zdravlja, prevenciji bolesti i upravljanju preventivnim aktivnostima. Ideja promicanja zdravlja podrazumijeva unapređenje zdravlja i stvaranje potencijala za dobro zdravlje prije nego što nastupi zdravstveni problem ili ugroženost zdravlja. Promicanje zdravlja definira se kao proces koji omogućuje ljudima da unaprijede svoje zdravlje i osposobe se za kontrolu vlastitog zdravlja. Unatrag nekoliko godina utemeljena je i posebna služba za promicanje zdravlja pri Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo i koja je spuštena dakle na niže razine, ali vrijedi spomenuti kada govorimo o promicanju zdravlja, osim zdravstvenih ustanova, vrlo su bitne i socijalne i odgojno-obrazovne ustanove, kao i različite nevladine organizacije koje se bave preventivom. Da bi se ostvarilo sve to, nužno je osigurati potrebne preporuke i promicati zdravije načine življenja. Već danas imamo dakle pojedine zemlje EU poput Danske koje su prepoznatljive po promicanju zdravih stilova života, dakle to se prije svega odnosi na ne pušenje, ograničavanje konzumacije alkohola, pravilnu prehranu, redovitu tjelesnu aktivnost, odgovorno spolno ponašanje, jačanje sposobnosti pojedinca za prevladavanje kriznih stanja. Međutim kako kod nas sve ima ideološku potku, tako je ideološka potka i vezana za problem, odnosno pitanje zdravstvenog odgoja i prosvjećivanja. Dakle apeliram ovdje isto tako da se što prije zdravstveni odgoj uvede u škole. Važno je poticati stvaranje preduvjeta da zdraviji načini življenja budu jednostavniji i privlačniji od drugih opcija, poticati stvaranje takvog društvenog okruženja koje daje potporu usvajanju zdravijeg načina življenja, uključujući odgovarajuće legislativne aspekte. Svjetska zdravstvena organizacija u svojoj definiciji zdravlja naglašava važnost sveobuhvatnog i multidisciplinarnog pristupa zdravlju koji podrazumijeva odmicanje od pukih simptoma i dijagnostike i usmjeravanje čovjeku kao osobi. Dakle sve više se govori o personaliziranoj medicini, o individualiziranom pristupu i općenito o promicanju kulture zdravlja. Ovdje treba naglasiti tri razine, a to su: strukturalna razina, razina zajednice i individualna razina. Dakle strukturalna razina je važna za umanjivanje strukturalnih prepreka kroz potporu politikama usmjerenih na promicanje i unapređenje zdravih stilova života, odnosno kvalitete života, razina zajednica, poticanje sudjelovanja dionika u zajednici i razvoj resursa okoline kroz prigodna obilježavanja edukacije, promicanje projekata i akcija u zajednici, provedbu istraživanja i naravno na kraju individualna razina koja je namijenjena razvoju osobnih kapaciteta i zdravih stilova života kroz edukativne i promotivne materijale. Kao jedan od izvora financiranja, dakle u članku 17. predviđeno je financiranje iz sredstava od igara na sreću. Osim toga, navodi se još ostali oblici financiranja iz dobiti određenih trgovačkih društava u državnom vlasništvu te prihoda od imovine, donacija i drugih prihoda. Čini mi se da su ovdje izvori financiranja nedovoljno specificirani, odnosno poprilično apstraktni. Naime, prema Zakonu o igrama na sreću, osigurava se financiranje jasno specificiranih prioriteta što onemogućuje financiranje onih preventivnih programa koji nisu iz područja ovisnosti i socijalno-humanitarnih programa. Isto tako, temeljem Zakona o igrama na sreću Vlada RH uredbom određuje kriterije za utvrđivanje korisnika i način raspodjele prihoda od igara na sreću iz čega je razvidno kako područje definirana zakonom o igrama na sreću ne omogućuju da se trenutno zaklada zdravlje financira iz prihoda od igara na sreću. Da bi se provedba aktivnosti promicanja zdravlja, promicanja zdravih stilova života, prevencije bolesti, zaštite, promicanja i unapređenja prava pacijenata, uključujući povećanje dostupnosti zdravstvene zaštite, s krajnjim ciljem unapređenja zdravlja i kvalitete života cjelokupnog stanovništva mogla financirati iz djela prihoda od igara na sreću, prvo je potrebno izmijeniti Zakon o igrama na sreću, a potom i uredbu i to na način da se, ili proširi neko od postojećih područja ili doda potpuno novo, te da se netko od već utvrđenih korisnika definiranih uredbom odrekne djela svoga prihoda od igara na sreću. U prijedlogu zakona nije definiran ni postotak prihoda od igara na sreću koji bi bio potreban za provedbu aktivnosti promicanja zdravlja te prevenciju bolesti i upravljanje preventivnim aktivnostima. Načelno prihvaćajući projekt, odnosno zakonski prijedlog Zaklade o zdravlju, smatramo da je potrebno ponovno evaluirati i utvrditi prioritete javnog zdravstva, kao i financijski okvir za potrebe provedbe predloženog zakona i s obzirom da to nije u ovome trenutku jasno utvrđeno, Klub HDZ-a ne može podržati ovakav Prijedlog zakona o Zakladi za zdravlje.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika onaj HNS-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Bernarda Topolko.
Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o Zakladi za zdravlje. Strateškim planom razvoja javnog zdravstva 2013. do 2015. godine donesena je odluka o osnivanju Zaklade za zdravlje. Klub zastupnika HNS-a ovaj zakon neće podržati iz razloga šta je Prijedlog zakona o Zakladi za zdravlje se već nalazi među ciljevima Nacionalne strategije razvoja zdravstva od 2012. do 2020. godine te je u tijeku izrada novog strateškog plana razvoja javnog zdravstva u kojem će se prilagoditi ciljevi tih politika te time i dodatno urediti prioritete razvoja javnog zdravstva, a među njima i Zakon o zakladi za zdravlje. Taj strateški plan biti će baziran na iskustvu i podacima iz prethodnog razdoblja i njegove provedbe. Drugi bitan razlog neprihvaćanje ovog Prijedloga zakona je nedostatak dovoljnog financiranja sredstava Zaklade za zdravlje. Jedan od izvora financiranja Zaklade bila bi sredstvo od igara za sreću, na sreću, problem je što u Zakonu o igrama na sreću stoji da je financiranje iz tih izvora izuzetno specifično, te bi zbog toga ciljevi djelovanja Zaklade bili ozbiljno suženi. Jedini način da financiranje od sredstava od igra na sreću bude opširnije je taj da se mijenja cijeli Zakon o igrama na sreću, što bi bilo konstruktivno. Još jedan problem kod financiranja i sredstva od igara na sreću je to što u Prijedlogu zakona ne stoji postotak koji bi se izdvojio iz tih sredstava za financiranje Zaklade. Kao druga sredstva financiranja Zaklada spominje se 100 tisuća kuna koji bi osiguralo Ministarstvo zdravlja. S obzirom na šturi i neprecizan izvor prihoda i sredstava od igara na sreću, izvor sredstava iz Ministarstva ne bi mogao dostatno pružiti kvalitetu usluge svojim korisnicima. Samo želim napomenuti da mi načelno nismo protiv Zaklade za zdravlje. Mi u Međimurskoj županiji imamo Zakladu Katruža osnovanu još 2000. godine, koja je osnivač bio gospodin Lesar. Ja mislim da ga znate dovoljan broj vas. Nikad nismo imali problema oko financiranja Katruže. Katruža se financira iz članarina fizičkih osoba u iznosu od 400 kuna, od pravnih subjekata 4000 kuna, organiziraju se razno-razni koncerti, dobrotvorne priredbe, aukcije slika i Katruža kao takva super funkcionira. Ali, s obzirom na ovo, evo, ja sam bila iznijela da ovog trenutka HNS ne može podržati ovaj Prijedlog. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Dobro, zadovoljni smo da bar imamo načelnu podršku i to nešto znači. Znači da je Prijedlog dobar, a ne podržava se jednostavno zato što dolazi iz redova oporbe, iz redova Kluba zastupnika SDP-a. Ja stoga se nadam da će državni tajnik se potruditi da što prije dobijemo novi strateški plan razvoja zdravstva i da temeljem tog novog strateškog plana razvoja zdravstva dobijemo i prijedlog, njihov prijedlog Zakona o zakladi koji mogu slobodno prepisati od nas, a podsjetio bih da je SDP u proteklom periodu imao 18 zakonskih inicijativa, od čega je polovica bila iz područja zdravstva i socijale. Svi naši prijedlozi su odbijeni uz obrazloženje da će Ministarstvo zdravstva dostaviti Hrvatskom saboru svoje prijedloge. Eto, prošlo je puno vremena, još nismo dobili ni jedan prijedlog, pa ja molim državnog tajnika da uzme naše zakonske prijedloge i da nam dostavi prijedloge na tragu onih koji su bili. Ja ću podsjetiti, to je bio Zakon o izmjenama i dopunama zakona o suzbijanju zloporabe droga, Zakon o kvaliteti i logistici u zdravstvu, Zakon koji se odnosio na energetska pića, Prijedlog izmjene i dopune zakona o trgovini, Prijedlog izmjene i dopune zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, dakle, trudimo se, pomažemo Ministarstvu, ali očito u Ministarstvu nema sluha što vidimo po tome da po svim pokazateljima, pa tako i po europskom zdravstvenom indeksu pali smo sa 16. na 26. mjesto što sve govori da situacija u sustavu zdravstva u RH nije dobra, da imamo čitav niz problema, da se ti problemi ne rješavaju, samo se nagomilavaju. Evo, da zamolim državnog tajnika, obzirom na aktualna pitanja koja se javljaju ovih dana vezano za zdravlje, dakle, da se pokuša riješiti problem magistara medicinske laboratorijske dijagnostike, da napokon Ministarstvo zdravstva kaže na koji način će se ostvarivati nastavak školovanja nakon što diplomiraju liječnici jer prijedlog da ne bude pripravničkog staža, ne prihvaćaju ni studenti završnih godina, niti dekani medicinskih fakulteta, prema tome, previše je problema prisutno, a ne vidimo da se išta rješava. Samo se problemi odgađaju, a to mi koji smo u medicini dobro znamo, ako postoji problem potrebno ga je riješiti što prije, a ne čekati da dođe u stadij kada pomoći više nema. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, niste u pravu. Vi ste rekli da nema niti jednog zakonskog prijedloga, ali problem je daleko veći. Nema niti jedne mjere, nema niti jednog prijedloga koji bi se donosio na nižem nivou. Znači, nema niti jednog prijedloga kojeg bi usvojila Vlada. Nema niti jednog prijedloga kojeg bi usvojio sam ministar, nema niti jedne mjere. Vi ste prije spomenuli situaciju sa bolnicom u Puli, ali to nije jedino. Mi imamo situaciju da liste čekanja rastu. Vi se, primjerice, znam to iz svog iskustva u 10 mjesecu 2017. godine prijavljujete za magnetnu rezonancu, dolazite na red u 10. mjesecu 2018. godine. Godinu dana. Meni kao saborskom zastupniku je možda i lako to podnijeti. Ja sjedim u ovakvim stolicama, ali kako je radnicima koji će zbog toga pola tog vremena morati raditi u bolovima i neće moći sudjelovati ili će tražiti bolovanje pa dobiti otkaz. Godinu dana se čeka na magnetnu rezonancu, a ovo su odgovori koje dobivamo iz Ministarstva zdravlja. Hvala vam.
Odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Da, kolega Grbin. Nažalost, problemi se gomilaju. Mi znamo da je ove godine za zdravstvo za bolnički sustav osigurano i više novaca, 300 milijuna kuna, međutim to ništa ne znači, to nije povećalo dostupnost, to nije smanjilo liste čekanja, ta sredstva će se zapravo potrošiti na povećanje plaća koje po zakonu se povećavaju iz godine u godinu, a da se ništa neće riješiti i po podacima koje ja imam, i dalje se mjesečno stvara novi dug od 60 milijuna kuna u bolničkom sustavu, a da istovremeno dostupnost zdravstvene zaštite se smanjuje. Prema tome, nalazimo se pred velikim problemima, a ministar Kujundžić razmišlja o tome da u rješavanje problema pa npr. na način da crkvu uključi u pisanje novog Zakona o pobačaju. Prema tome, to je način razmišljanja ministra Kujundžića koji ne nudi rješenja za dostupniju zdravstvenu zaštitu u RH.
Hvala lijepa. S time bismo zaključili raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom sutra u 9,30. Biti će prva točka Izvješća o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća održanim u Bruxellesu 22. i 23. ožujka 2018. a podnositelj će biti Predsjednik Vlade RH i onda ćemo u 12 sati imati glasovanje bez obzira kako će teći rasprava, ako će rasprava se produljiti, mi ćemo je prekinuti, glasovati i nastaviti sa raspravom poslije podne, ako će biti za to potrebe. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 19,35 SATI.
Prelazimo sada Prijedlog zakona o Zakladi za zdravlje, prvo čitanje, P.Z. br. 212., predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Rasprava je zaključena, sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Ne prihvaća se prijedlog Zakona o Zakladi za zdravlje.“. Molim glasujemo. Ne prihvaća se, dakle ne prihvaća se. To je zaključak. Utvrđujem da većinom glasova 84 za, 2 suzdržana i 51 protiv da je donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici, nastavljamo s radom. Danas raspravljamo o: - Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća (č.50) održanim u Bruxellesu 22. i 23. ožujka 2018. Predsjednik Vlade RH podnijeti će izvješće u skladu sa člankom 11. Zakona o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima. Pozdravljam predsjednika Vlade i molim ga da podnese uvodno izvješće. Izvolite predsjedniče.