Добър ден, колеги! Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Уважаеми колеги, честит Ден на Европа! Европа на свободата, Европа на споделените демократични ценности, Европа на общото бъдеще, Европа, към която винаги са гледали и с която винаги са се равнявали строителите на съвременна България още от първите крачки на страната ни след Освобождението. Нека заедно съхраним идеята за Европа, въплъщаваща надеждата за мир и разбирателство, и да я запазим жизнена и действена. Да заявим своята решимост да продължим да работим за изграждането на Европа като общност на мир и свобода, демокрация и върховенство на закона, взаимно уважение и споделена отговорност, благоденствие, сигурност, толерантност и солидарност. Честит празник! [[Ръкопляскания.]] Декларация от името на парламентарната група на партия ГЕРБ – госпожо Грозданова, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! От името на парламентарната група на ГЕРБ честит празник! Днес е 9 май – Денят на Европа, ден, на който европейските народи решиха да заместят конфронтацията със сътрудничество, а разрухата от военните конфликти – с просперитет. На 5 май тази година се навършиха 70 години от създаването на Съвета на Европа, първата по рода си паневропейска организация, обединяваща днес над 800 милиона европейци около общи ценности и принципи. Когато бащите основатели са положили подписите си под статута на Съвета на Европа в двореца „Сейнт Джеймс“ в Лондон, те са били убедени, че ужасите на Втората световна война не трябва да се повтарят. Вярвали са, че мир може да бъде постигнат само със справедливост и ефективно сътрудничество. Те начертаха духовни и морални ценности, върху които се изградиха европейските общества. Това наследство е истинският източник на индивидуалната и политическата свобода, както и стремеж за съхраняването на върховенството на закона и демокрацията, за което говорим всеки ден. Основната им цел бе постигане на икономически и социален прогрес в тясно сътрудничество между европейските народи. Днес отбелязваме, че това тяхно решение преобрази Стария континент из основи. На 9 май 1950 г. Робер Шуман – министър на външните работи на Франция, в своята станала историческа реч представя визията си за първата европейска общност. За кратко време от руините на войната държавите, присъединили се към Общността, постигнаха безпрецедентен период на мир и благоденствие за народите си. Парламентарната група на „Граждани за европейско развитие на България“ днес отдава не само почит на бащите основатели, но също така изразява своята благодарност за това, че те успяха да създадат Обединена Европа. България винаги е принадлежала към европейската цивилизация, но това ѝ място не следва да се приема за даденост, както добре знаем от историята ни. Нека да припомним писмото на Христо Ботев от кораба „Радецки“, завършващо с призива: „Да живее християнска Европа!“, участието на професор Иван Шишманов като пратеник на Царство България в Първия конгрес на паневропейското движение през 1926 г. във Виена. На Конгреса в Хага през 1948 г., на който се взема решение да се институционализира европейското сътрудничество, България не участва поради спускането на желязната завеса, но там в лично качество участват българи, бивши дипломати и политици. И така след години ние българите отново заехме своето място на пълноправни европейци, като равни сред равни: през 1992 г. в Съвета на Европа, през 2004 г. в НАТО, през 2007 г. в Европейския съюз. Така най-сетне сбъднахме мечтата на нашите възрожденци. Нещо повече, не само декларирахме, но предприехме категорични действия, за да могат и страните от Западните Балкани да поемат полагащите им се места в европейското семейство. Политическа партия ГЕРБ от своето създаване последователно изразява подкрепа за европейското единство. Това бе и основното послание както на Българското председателство на Комитета на министрите на Съвета на Европа през 2015 г., така и на Българското председателство на Съвета на Европейския съюз през 2018 г. Убедено поддържаме тази политика и днес, като подчертаваме, че България получава в пъти повече от това сътрудничество, не само в парични постъпления, но и в подкрепа във всеки един аспект от функционирането на държавата. Ето защо сме загрижени за продължаващото кризисно състояние на Европейския проект, раздиран от вътрешни конфликти и противоречия, както и от външни заплахи и предизвикателства. България следва да поддържа визията за единна Европа, базирана върху християнското ни културно наследство и традиционните ни семейни ценности, като стълб на обществото. Ние не подкрепяме налагането на интересите на големите над малките, на старите над новите държави членки. Дошло е времето да се обединим около разбирането, че за Европа съществуват граници при вземането на общите решения. Неизменно общите решения трябва да са съобразени с необходимостта на страните членки да защитават приоритетно интересите на гражданите, които са призвани да представляват. Обединена Европа чрез мир и сътрудничество, чрез зачитане на границите между страните, спазване на международното право може да осигури благоденствие на всички граждани, но само когато прилага общи правила. Относно предстоящите реформи на Европейския съюз бихме искали националните държави да поемат по-голяма отговорност при вземането на решения, въвличайки в този процес гражданското общество в своите страни. Взетите по този начин решения винаги имат по-голяма подкрепа от избирателите, които ги приемат като свои. Денят на Европа е празник на нашето минало, настояще и бъдеще. Който каквото и да празнува днес – Деня на победата или Деня на Европа, и в двата случая празнуваме привилегията да живеем в мир. Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания.]]
Благодаря, уважаема госпожо Грозданова. Декларация от името на парламентарната група „ВОЛЯ – Българските Родолюбци“ – господин Марешки, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Честит Ден на победата, честит Ден на Европа! Ние от ВОЛЯ не делим тези два празника и сме против такова разделение. Русия е загубила над 50 милиона души и не може заради някаква криворазбрана съвременна политика да се омаловажават толкова човешки жертви и ролята на Съветския съюз във Втората световна война. Поклон пред паметта на тези хора! Срам за стария политически елит на Европа, че се опитва да раздели европейските държави точно в такъв момент. Нека в този ден, в който честваме и победата над фашизма, и Деня на Европа, да бъдем обединени, да бъдем единни, да дадем всичко от себе си за просперитета на България, благоденствието на българския народ и просперитета на Европа, и на всички наши партньори в Европейския съюз. Благодаря. [[Ръкопляскания от „ВОЛЯ – Българските Родолюбци“.]]
Благодаря, уважаеми господин Марешки. Продължаваме, колеги. Съобщение: Вчера, на 8 май 2019 г., е постъпил и изпратен на народните представители Общ законопроект на законопроектите за изменение и допълнение на Закона за държавната собственост, приети на първо гласуване на 8 май 2019 г. Проектът е изготвен от Комисията по правни въпроси на основание чл. 81, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Процедура – заповядайте, госпожо Александрова.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Председател, моля на основание чл. 83, ал. 1, изречение трето от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание срокът за предложения на току-що приет и обявен Общ законопроект на приетите на първо гласуване законопроекти за изменение и допълнение на Закона за държавната собственост да бъде намален на пет дни.
Благодаря, уважаема госпожо Александрова. Подлагам на гласуване предложението на госпожа Александрова за намаляване на срока между първо и второ четене на пет дни. Гласували 108 народни представители: за 104, против няма, въздържали се 4. Предложението е прието. Колеги, продължаваме с първа точка за днес: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЕНЕРГЕТИКАТА. Кой ще ни запознае с Доклада за второ четене? Заповядайте, господин Николов.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги! „Доклад относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за енергетиката, № 954-01-16, внесен от народните представители Делян Добрев и Валентин Николов на 22 март 2019 г., приет на първо гласуване на 4 април 2019 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за енергетиката“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на Закона, подкрепен от Комисията. Гласували 105 народни представители: за 105, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 1 има предложение на народните представители Валентин Николов и Александър Ненков. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 1: „§ 1. В чл. 4, ал. 2, т. 4а думите „Регламент (ЕС) № 994/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 20 октомври 2010 г. относно мерките за гарантиране на сигурността на доставките на газ и за отмяна на Директива 2004/67/ЕО на Съвета (OB, L 295/1 от 12 ноември 2010 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕС) № 994/2010“ се заменят с „Регламент (ЕС) 2017/1938 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2017 г. относно мерките за гарантиране на сигурността на доставките на газ и за отмяна на Регламент (ЕС) № 994/2010 (OB, L 280/1 от 28 октомври 2017 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2017/1938“.“
Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване създаването на нов § 1, предложен от Комисията. Гласували 105 народни представители: за 105, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 1, който по-нататък става § 2, има предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов: „В т. 21, в изречение първо думата „разполагаемостта“ се заменя с „годишна прогнозна разполагаемост“.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Валентин Николов, направено по реда на чл. 83, ал. 5. т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението за § 1. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 1, който става § 2: „§ 1. В чл. 21, ал. 1 се правят следните изменения: 1. В т. 8б думите „4 MW и над 4 MW“ се заменят с „1 MW и над 1 MW“; 2. В т. 15 накрая се добавя „и търга по чл. 163д“. 3. В т. 21 в изречение първо думата „разполагаемостта“ се заменя с „прогнозна месечна разполагаемост“.“
Изказвания? Не виждам. Първо подлагам на гласуване предложението на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов, което Комисията не подкрепя. Гласували 102 народни представители: за 37, против 28, въздържали се 37. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване редакцията на § 1, който става § 2 по Доклада на Комисията. Гласували 100 народни представители: за 100, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 2 има предложение на народните представители Валентин Николов и Александър Ненков. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2, който става § 3: „§ 3. В чл. 30 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 4 думите „по чл. 33, ал. 1“ се заменят с „по чл. 33, ал. 1 и 2 и премии по чл. 33а“. 2. Създава се ал. 5: „(5) Комисията не регулира цената за продажба на топлинна енергия и не определя цени по чл. 33, ал. 1 и 2 и премии по чл. 33а на производител на електрическа енергия от високоефективно комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия, на който не са определяни такива цени и премии, освен в случаите по чл. 163д, ал. 1 или 2.“
Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване редакцията на § 2, който става § 3 по Доклада на Комисията. Гласували 92 народни представители: за 92, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 3 има предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов – новият чл. 31а да отпадне. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3, който става § 4.
Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване, първо, неподкрепеното предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов. Гласували 88 народни представители: за 7, против 14, въздържали се 67. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване текста на вносителя за § 3, който става § 4, подкрепен от Комисията. Гласували 89 народни представители: за 88, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4, който става § 5.
Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 4, който става § 5, подкрепен от Комисията. Гласували 91 народни представители: за 90, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 5, който става § 6.
Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 5, който става § 6, подкрепен от Комисията. Гласували 88 народни представители: за 88, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 6 има предложение на народните представители Валентин Николов и Александър Ненков. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 6, който става § 7: „§ 7. В чл. 35 се правят следните изменения: 1. В ал. 2, т. 3а думите „4 MW и над 4 MW“ се заменят с „1 MW и над 1 MW“. 2. Алинеи 6 и 7 се изменят така: „(6) Крайните клиенти по ал. 5, операторът на електропреносната мрежа и операторите на електоразпределителните мрежи заплащат частта от цената или от компонентата от цена по чл. 30, ал. 1, т. 17 за разпределяне на разходите, произтичащи от задълженията за предоставяне на премии и за изкупуване по преференциални цени на електрическа енергия: 1. от високоефективно комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия; 2. произведена от възобновяеми източници. (7) Крайните клиенти по ал. 5, операторът на електропреносната мрежа и операторите на електроразпределителните мрежи не заплащат разходите по ал. 6, т. 1 и/или 2 за количествата електрическа енергия, която е произведена в други държави – членки на Европейския съюз, и за която издадените от компетентните органи на тези държави сертификати за произход на електрическа енергия от високоефективно комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия или гаранции за произход на електрическа енергия от възобновяеми източници са признати в Република България съгласно разпоредбите на чл. 163г, съответно на чл. 35 от Закона за енергията от възобновяеми източници.“
Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване редакцията на § 6, който става § 7 по Доклада на Комисията.
Гласували 92 народни представители: за 92, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 7, който става § 8.
Благодаря. Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 7, който става § 8. Гласували 88 народни представители: за 87, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 8, който става § 9.
Благодаря. Изказвания? Без изказвания. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 8, който става § 9. Гласували 86 народни представители: за 85, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение на народния представител Валентин Николов и народния представител Александър Ненков. Предложение на народния представител Валентин Николов, направено по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип предложението за създаване на нов параграф. Комисията предлага да се създаде нов § 10: „§ 10. В чл. 36в се създават алинеи 12, 13 и 14: „(12) Дейността на фонда се подпомага от администрация, чиято структура и организация на работа се определят с правилника по чл. 36г, ал. 5, т. 1. (13) Дейността на администрацията се осъществява от лица, работещи по трудово правоотношение. Трудовите правоотношения на служителите на фонда се уреждат съгласно разпоредбите на Кодекса на труда. (14) Когато за длъжност в администрацията на фонда се изисква висше юридическо образование, придобитият трудов стаж по нея се признава за стаж по специалност „Право“.“
Благодаря. Едно уточнение, господин Николов. Има предложение на народните представители Валентин Николов и Александър Ненков за създаване на нов параграф. То се подкрепя от Комисията. Следващото предложение също се подкрепя от Комисията. Преминаваме към създаването на нов параграф. Има ли изказвания, колеги? Не виждам. Ще подложа на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 10 с текст, съгласно Доклада на Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 82 народни представители: за 82, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение на народния представител Валентин Николов и народния представител Александър Ненков за създаване на нов параграф. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 11: „§ 11. В чл. 36ж се правят следните изменения: 1. В ал. 3 т. 3 думите „която обезпечава изпълнението на задължението по ал. 1 чрез покритие на отговорността на търговеца или производителя“ се заменят с „по смисъла на т. 15, раздел II, буква „А“ от приложение № 1 към Кодекса на застраховането“. 2. В ал. 4 в изречение второ думите „задълженото лице е посочено“ се заменят с „фондът е посочен“, а изречение трето се изменя така: „Застраховката се приема, ако не обезпечава друго задължение и ако застрахователят е поел безусловно задължение за целия срок на застрахователния договор да плати при настъпване на застрахователното събитие в 5-дневен срок от получаване на първо писмено поискване.“
Благодаря. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 11 с текст, съгласно Доклада на Комисията. Гласували 83 народни представители: за 83, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 9 – предложение на народния представител Валентин Николов, направено по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 9, който става § 12: „§ 12. В чл. 36е се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1: а) в текста преди т. 1 думата „правят“ се заменя с „дължат“; б) точка 2 се отменя. 2. Алинеи 2 и 3 се изменят така: „(2) Лицата по ал. 1, с изключение на производителите по чл. 30, ал. 2 от Закона за енергията от възобновяеми източници, до 20-о число на текущия месец: 1. подават във фонда декларация за съответните приходи за предходния месец; 2. внасят във фонда съответната вноска по ал. 1 за предходния месец. (3) Производителите на електрическа енергия по чл. 30, ал. 2 от Закона за енергията от възобновяеми източници ежегодно до 31 март: 1. подават във фонда декларация за приходите за предходната календарна година; 2. внасят във фонда съответните вноски по ал. 1 за предходната календарна година.“ 3. Създава се нова ал. 5: „(5) За целите на данъчното облагане внесените във фонда вноски се признават за текущи разходи за дейността“.“
Благодаря. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на § 9 по вносител, който става § 12. Гласували 75 народни представители: за 75, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 10, който става § 13.
Благодаря. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 10, който става § 13. Гласували 81 народни представители: за 80, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 11 – предложение на народния представител Валентин Николов и народния представител Александър Ненков: „Текстът на § 11 да се отрази систематично в глава единадесета като чл. 163д.“ Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Рамадан Аталай и народния представител Бюрхан Абазов: „Нов чл. 50а отпада.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя, но предлага § 11 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като нов § 25.
Благодаря. Изказвания? Няма. Ще подложа на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов. Моля, гласувайте. Гласували 83 народни представители: за 7, против 20, въздържали се 56. Предложението не се приема. Сега подлагам на гласуване предложението на Комисията за отхвърлянето на § 11 по вносител. Гласували 75 народни представители: за 74, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение на народния представител Валентин Николов и народния представител Александър Ненков за създаване на нов параграф. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създадат нови параграфи 14, 15, 16 и 17: „§ 14. В чл. 72а, ал. 2 думите „Регламент (ЕС) № 994/2010“ се заменят с „Регламент (ЕС) 2017/1938“. § 15. В чл. 75 се създава ал. 3: „(3) Фондът провежда контрол за верността и пълнотата на подадената информация, въз основа на която се начисляват и събират средствата на фонда.“ § 16. В чл. 77 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се нова ал. 3: „(3) В изпълнение на контролните си правомощия фондът: 1. извършва проверки чрез упълномощени от него лица; 2. уведомява органите на специализирания контрол, с оглед предприемането на мерки от кръга на тяхната компетентност.“ 2. Досегашната ал. 3 става ал. 4 и в нея думите „съответно комисията“ се заменят с „комисията, съответно фондът“. § 17. В чл. 78 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 след думата „енергетиката“ се поставя запетая и се добавя „на председателя на управителния съвет на фонда“. 2. В ал. 3, т. 1 думите „съответно на комисията“ се заменят с „на комисията, съответно на фонда“.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нови параграфи 14, 15, 16 и 17 с текст съгласно Доклада на Комисията. Гласували 77 народни представители: за 77, против и въздържали се няма. Предложенията са приети.
Предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 18: „§ 18. В чл. 83, ал. 1, т. 6 думите „условията и реда за тяхното обслужване“ и „реда и начина на обслужване на средствата за търговско измерване“ се заличават.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 18 с текст съгласно Доклада на Комисията. Гласували 73 народни представители: за 73, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 12, който става § 19.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 12, който става § 19 и се подкрепя от Комисията. Гласували 74 народни представители: за 74, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 13, който става § 20.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 13, подкрепен от Комисията, който става § 20. Гласували 68 народни представители: за 68, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 14 има предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов: „В чл. 104 се изменя и допълва както следва: 1. Нова ал. 2: „(2) Цените за достъп и/или пренос за количеството електрическа енергия за покриване на технологичните разходи по преноса се дължат от операторите на електроразпределителните мрежи и крайните клиенти, присъединени към електроенергийната система, освен в случаите по чл. 119, ал. 1, т. 2 и ал. 2.“ 2. Създава се нова ал. 3 със следния текст: „(3) Операторът на електропреносната мрежа предявява пред Фонда искане за компенсиране в пълен размер на технологичните разходи по преноса, произтичащи от наложени му задължения към обществото.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 14, който става § 21.
Има ли изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов. Гласували 74 народни представители: за 5, против 27, въздържали се 42. Предложението не се приема. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 14, който се подкрепя от Комисията и който става § 21. Гласували 71 народни представители: за 71, против и въздържали се няма. Предложението се приема.
По § 15 има предложение на народните представители Валентин Николов и Александър Ненков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов: „В чл. 120 ал. 5 и 9 се изменят така: „(5) Клиент с обект с предоставена мощност 100 kW и над 100 kW може писмено да поиска от оператора на електропреносната или на съответната електроразпределителна мрежа подмяна на измервателен уред с интелигентна измервателна система. Подмяната се извършва, когато това е технически възможно и икономически обосновано, след заплащане от клиента на всички разходи по подмяната, стойността на измервателния уред, комуникационната свързаност и платформата за предоставяне на данни на клиент. Операторът на електропреносната или на съответната електроразпределителна мрежа е длъжен в срок до 30 дни от постъпване на искането да уведоми клиента за възможностите за подмяна, като посочи срока и разходите.“ (9) В случаите на монтирана интелигентна измервателна система клиентът може писмено да поиска достъп до данните за потреблението му за период, който съвпада с предходната календарна седмица. Операторът на електропреносната или на съответната електроразпределителна мрежа е длъжен в срок до 30 дни от постъпване на искането безвъзмездно да предостави такъв достъп на клиента.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Рамадан Аталай, направено по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народния представител Валентин Николов, направено по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 15, който става § 22: „§ 22. В чл. 120 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се нова ал. 5: „(5) Клиент или производител на електрическа енергия с обект с предоставена, съответно инсталирана мощност над 50 kW може да поиска от оператора на електропреносната или електроразпределителната мрежа подмяна на средството за търговско измерване с такова с дистанционен отчет на данните от измерването по периоди на сетълмент съгласно правилата по чл. 91, ал. 2. Подмяната се извършва в срок до 30 дни от постъпване на искането и след заплащане на стойността на средството за търговско измерване и разходите по подмяната. 2. Досегашната ал. 5 става ал. 6 и в нея думите „по ал. 4“ се заменят с „по ал. 4 и 5“. 3. Досегашните ал. 6 и 7 стават съответно ал. 7 и 8. 4. Създава се ал. 9: „(9) В случаите на монтирано средство за търговско измерване с дистанционен отчет на данните от измерването по периоди на сетълмент съгласно правилата по чл. 91, ал. 2 клиентът или производителят на електрическа енергия може да заяви постоянен дистанционен достъп до данни от измерването за интервал не по-дълъг от 15 минути в съответния период за сетълмент. Операторът на електропреносната съответно на електроразпределителната мрежа, е длъжен в срок до 30 дни от постъпване на искането безвъзмездно да предостави такъв достъп на клиента или производителя.“
Изказвания? Изказване, господин Николов, може би искате да обясните „сетълмент“.
Точно така – искам да обясня по принцип идеята и какво постигнахме в Комисията, поради факта че, знаете, получи се дискусия особено с господин Аталай – съжалявам, че го няма. Идеята на вносителите, тоест моя милост и господин Добрев, беше да дадем възможност на потребители, които имат малко по-голямо потребление на електрическа енергия, да могат онлайн да следят своето потребление, да коригират своите графици за потребление така, че, първо, реалните данни, които те ползват, да могат да бъдат коригирани с цел енергийна ефективност, с цел подобряване на производството, ако са производители, и фактически да могат да следят постоянно своето потребление в денонощието. Знаете, възникна спор – по принцип това е абсолютно инициатива на потребителя и той заплаща съответните разходи във връзка с измервателния уред, който трябва да бъде монтиран. В началото наистина беше на по-ниско ползване като мощност на производителите, но постигнахме споразумение на 50 kW, които господин Аталай предложи, така че да съвпада с наредбата, която разделя съответните потребления под 50 и над 50 kW. Това беше подкрепено от Комисията и аз мисля, че е правилно, разбира се, и начинът на техническото оформяне във връзка с това какви данни да бъдат давани онлайн и по какъв начин потребителят да ги гледа онлайн. Понеже към настоящия момент в наредбата „сетълмент“ е един час, ние търсим вариант в този промеждутък на един час – формирахме 15 минути, за да има възможност измервателният уред, на база подаване на данни да няма затруднения и да може да подава данни за потреблението на тези 15 минути, което, мисля, че е оптимален срок за задаване на техническото средство, което ще измерва съответното потребление – да може да ги продава онлайн. Дадохме възможност и на електроразпределителните дружества да бъдат подготвени – знаете, че те са задължени по Закона за обществените поръчки да могат да закупят съответните уреди за замерване, така че да имат възможност и при евентуално обжалване в срок от 3 месеца да си ги набавят, тоест даваме този гратисен период да имат възможност да си набавят тези уреди и да могат да ги предоставят на всеки пожелал. Разбира се, това обикновено е потребител, който иска да следи своето потребление и да вложи пари в своята енергийна ефективност. Но освен това той е и контролен уред на потребителя, защото обикновено се подават едни задължителни графици, които не е сигурно, че съвпадат абсолютно с потреблението на съответния потребител. Има едно закъснение на подаването на данните към търговците на електрическа енергия, а те съответно към фактурите на потребителя, така че той да може да заплати електрическата енергия. С това ние общо взето преодоляваме тези препятствия, даваме възможност за инвестиции и съответно изпълняваме малко предсрочно Директива, която се подготвя в Европейския съюз, така че да задължи тези смарт устройства да бъдат задължителни за всеки един вид потребител, а не само за конкретни мощности. Мисля, че вървим в правилна посока и сме постигнали един компромис в Комисията, така че към настоящия момент да изпълним съответната философия на този член. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Николов. Значи „сетълментът“ остава като термин, вече е обяснен. Има ли реплики? Не виждам. Други изказвания? Няма. Първо, подлагам на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов. Гласували 63 народни представители: за 23, против 18, въздържали се 22. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текст на § 15 по вносител, който става § 22. Гласували 67 народни представители: за 67, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 16 Комисията подкрепя текста на вносителя, който става § 23.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 16, подкрепен от Комисията, който става § 23. Гласували 71 народни представители: за 71, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 17 Комисията подкрепя текста на вносителя, който става § 24.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 17, който става § 24. Гласували 65 народни представители: за 65, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение на народния представител Валентин Николов и народния представител Александър Ненков за създаването на нов параграф. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение на народния представител Валентин Николов, направено по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Тук, господин Председател, се е получил един технически проблем. Текст, който е гласуван на второ четене в Комисията, не е включен технически вътре в Доклада, затова моля да бъде включен като ал. 5 в чл. 163д.
Изчетете го, моля. Това е допълнение.
В чл. 163д се създава ал. 5: „(5) В случаите по ал. 2 предоставянето на помощта не трябва да доведе до превишаване на бюджета по ал. 1, т. 2.“ Комисията предлага да се създаде нов § 25: „§ 25. В глава единадесета се създава раздел III с чл. 163д: „Раздел III Търг Чл. 163д. (1) Комисията провежда търг за предоставяне на преференциална цена и/или премия за електрическа енергия от високоефективно комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия, произведена от съществуващ или нов обект, при следните условия: 1. съществуваща мощност за производство на електрическа енергия от високоефективно комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия е изведена от експлоатация; 2. предоставянето на помощта няма да доведе до превишаване на одобрения от Европейската комисия размер на бюджета на схемата за подпомагане с преференциална цена и/или премия за производството на електрическа енергия от високоефективно комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия; 3. до провеждането на търга не е определяна преференциална цена и/или премия за енергията. (2) Търг не се провежда в следните случаи: 1. при изграждане на заместваща мощност или извършване на реконструкция и модернизация, които изискват въвеждане в експлоатация по смисъла на Закона на устройство на територията, в обект, за който на производителя е определена преференциална цена и/или премия; 2. когато министърът на енергетиката докаже пред Европейската комисия, че само един или ограничен брой проекти или територии биха могли да бъдат допустими. (3) Условията и редът за провеждане на търг, както и критериите за определяне на преференциалната цена и/или премия, се определят с наредба, приета от комисията при спазване на Насоките относно държавната помощ за опазване на околната среда и за енергетика за периода 2014 – 2020 г. (4) Условията и редът за доказване пред Европейската комисия на обстоятелствата по ал. 5, т. 2 се определят с наредба, издадена от министъра на енергетиката.“ И тук добавяме ал. 5.
Прочетете още веднъж допълнението.
„(5) В случаите по ал. 2 предоставянето на помощта не трябва да доведе до превишаване на бюджета по ал. 1, т. 2.“
Има ли изказвания? Имате думата за изказване, уважаеми господин Николов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Искам с това изказване да разясня какво се случва тук. Принципно за висококомбинираното ефективно производство има насърчаване чрез европейски директиви. Трябва да бъдат възвърнати средствата за влагането в него. Трябва да бъдат насърчавани инвестициите, за да може те да влязат към потребителите чрез топлинна и чрез електрическа енергия. Електрическата енергия е високоефективен способ за добиването, и, второ, начин за компенсиране на това, че се доставя топлинна енергия към земеделски инсталации или потребители, които ползват централизирано парно. Именно поради тази причина те са насърчени и се плащат добавки, които са одобрени от Комисията за енергийно и водно регулиране. Принципно от правилата и от насоките, които Европейската комисия ни дава, разделя периодите на два: до 1 януари 2017 г., така наречените „съществуващи“, и от 1 януари 2017 г. нататък, които ги смятат като новоизградени. Съществуващите високоефективни комбинирани производства могат да работят като досегашния модел, при тяхното производство се дават добавки, както ние сме го направили в нашето законодателство – чрез Фонда за енергийна сигурност след одобрението на Комисията за енергийно и водно регулиране. От 1 януари 2017 г. Комисията за енергийно и водно регулиране е задължена да провежда търгове за такива нови мощности. Именно тук с § 25 ние уреждаме начина, по който това да се случва. То се случва по два начина, като правим съответните изключения. Единственият регламентиран начин, по който Комисията дава възможност, това са търговете. Тези търгове се извършват чрез наредба – ще видите по-нататък как Комисията за енергийно и водно регулиране дава начините, условията и реда, по които да се извършват тези търгове, съответно оценката и предоставянето на инвеститорите възможност да направят тези високоефективни комбинирани производства. Изключенията са за съществуващите мощности досега. Даваме възможност те да бъдат одобрени – дали ще променят примерно лопатките на турбината, за да дадат по-голяма енергийна ефективност на съответното комбинирано производство и така нататък, подмяна на съответните елементи, с които да допринесат за по-доброто и по-ефективното им използване – тоест подменянето на една мощност с друга да не става чрез търгове. И, второ, ние сме преписали почти буквално текста на Европейската комисия за насоките, а именно начина, по който не се извършва такъв търг – това е по териториален принцип. Ние имаме предвид следното: когато имаме централизирано топлоснабдяване, то да се обоснове пред Европейската комисия и именно това централизирано топлоснабдяване да изгради нови мощности при необходимост за допълнително топлинно снабдяване на жителите на определен град, тоест на териториален принцип, и те да извършат това без търг, на този принцип. Всеки такъв проект трябва да мине през одобрение на Европейската комисия, а документацията за това се извършва чрез министъра на енергетиката като управляващ тази нотификация и одобрение на Европейската комисия във връзка с тази държавна помощ, която се предоставя. Поради тази причина чрез нова наредба министърът ще уреди начина и реда, по които да се дават такива проекти при него, а той да ги внесе в Европейската комисия първо за нотификация, после за одобрение. Тук обаче, поради факта че ние в крайна сметка не искаме да натежим чрез задължение към обществото, което се събира на всяка една единица електрическа енергия, потребена от хората и от домакинствата, да не ги натоварим повече, затова слагаме тази изпусната, за съжаление, ал. 5, за да кажем, че това е в рамките на бюджета, който е нотифициран към момента, и очакването на подобрението от Европейската комисия, така че в един момент да не се получи бум на такива инвестиции и те да натежат на сметките на обикновените потребители. Точно тук слагаме ограничението, че това е в рамките, тоест, ако излезе една мощност или примерно очакваме 2021 г., 2022 г., 2023 г. да излизат мощности от вятърни и други централи, които се подпомагат чрез държавна помощ от Фонда за енергийна сигурност, на тяхно място да има възможност да се правят такива нови инсталации за високоефективно комбинирано производство. Благодаря, господин Председател.
Благодаря Ви, уважаеми господин Николов. Реплики има ли? Не виждам. Има ли желаещи за изказвания? Не виждам. Ще преминем към гласуване. Колеги, първо ще подложа на гласуване направеното предложение за допълнение на новосъздадения чл. 163д – ал. 5, текстът на която беше представен от господин Николов. Моля, режим на гласуване. Гласували 80 народни представители: за 80, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 25 с текст, съгласно Доклада на Комисията, и приетото вече допълнение като ал. 5. Гласували 79 народни представители: за 79, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение на народните представители Валентин Николов и Александър Ненков за създаване на нови параграфи, което е подкрепено от Комисията. Комисията предлага да се създадат нови параграфи 26, 27, 28, 29 и 30: „§ 26. В чл. 208, ал. 1 след думата „комисията“ се поставя запетая и се добавя „председателя на управителния съвет на фонда“. § 27. В чл. 209, ал. 1 след думата „комисията“ се поставя запетая и се добавя „председателя на управителния съвет на фонда“. § 28. В чл. 225 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 думите „чл. 77, ал. 1, т. 1 и ал. 2, т. 1“ се заменят с „чл. 77, ал. 1, т. 1, ал. 2, т. 1 и ал. 3, т. 1.“ 2. Създава се нова ал. 4: „(4) Наказателните постановления по чл. 208 и 209 се издават от председателя на управителния съвет на фонда или от оправомощено от него длъжностно лице, когато нарушението е установено от съответните контролни органи по чл. 78, ал. 1.“ 3. Досегашните ал. 4, 5 и 6 стават съответно ал. 5, 6 и 7. § 29. В § 1 от Допълнителните разпоредби в т. 70 накрая се добавя „с обща инсталирана мощност не по-малко от 1 MW“. § 30. В § 68 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за изменение и допълнение на Закона за енергетиката (обн., ДВ, бр. 38 от 2018 г., изм., бр. 83 и 91 от 2018 г.) в ал. 6 думите „като се прилагат ал. 3 и 4“ се заменят с „до размера на нетното специфично производство за инсталираната мощност преди реконструкцията и модернизацията, като се прилагат ал. 3 и 5“.“
Има ли желаещи за изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нови параграфи 26, 27, 28, 29 и 30 с текст, съгласно Доклада на Комисията. Гласували 77 народни представители: за 77, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
„Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението.
Има ли желаещи за изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на подразделението, подкрепено от Комисията. Гласували 75 народни представители: за 75, против и въздържал се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 18, който става § 31.
Има ли желаещи за изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя, подкрепен от Комисията, за § 18, който става § 31. Гласували 75 народни представители: за 75, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 19 има предложение на народния представител Валентин Николов, направено по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, което е подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 19, който става § 32: „§ 32. (1) Подзаконовите нормативни актове по прилагането на закона се привеждат в съответствие с този закон в срок до 30 юни 2019 г. (2) Комисията за енергийно и водно регулиране приема наредбата по чл. 163д, ал. 3 в едногодишен срок от влизането в сила на този закон.“
Има ли желаещи за изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване предложената редакция от Комисията за текста на § 19, който става § 32. Гласували 74 народни представители: за 74, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 20, който става § 33.
Има ли желаещи за изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 20, подкрепен от Комисията, който става § 33. Гласували 74 народни представители: за 74, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 21 има предложение от народните представители Валентин Николов и Александър Ненков, което е подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 21, който става § 34: „§ 34. (1) В срок до 31 август 2019 г. производителите на електрическа енергия от възобновяеми източници с обща инсталирана мощност 1 MW до 4 МW на енергийни обекти сключват с Фонд „Сигурност на електроенергийната система“ договор за компенсиране с премия за произведените от тях количества електрическа енергия до размера на определеното им нетно специфично производство на електрическа енергия, въз основа на което е определена преференциалната им цена. Договорите влизат в сила не по-късно от 1 октомври 2019 г. (2) Премията се определя ежегодно от Комисията за енергийно и водно регулиране в срок до 30 юни като разлика между определената до влизането в сила на този закон преференциална цена, съответно актуализираната преференциална цена на обекта, и определената за този период прогнозна пазарна цена за електрическа енергия, произведена от възобновяеми източници в зависимост от първичния енергиен източник. (3) Фонд „Сигурност на електроенергийната система“ уведомява своевременно обществения доставчик за датата, от която влиза в сила договорът за компенсиране с премия, сключен със съответния производител. (4) Премията се предоставя до изтичане на срока по съответния договор за дългосрочно изкупуване или договор по § 7 от Преходните и заключителните разпоредби на Закона за енергията от възобновяеми източници, сключен до влизането в сила на този закон. (5) При реконструкция и модернизация на енергиен обект, които изискват въвеждане в експлоатация по смисъла на Закона за устройство на територията, предоставянето на премия се запазва до размера на нетното специфично производство за инсталираната мощност преди реконструкцията и модернизацията, като се прилагат ал. 2 и 4. (6) За произведената електрическа енергия производителите по ал. 1 заявяват издаване на гаранции за произход и ги прехвърлят на фонд „Сигурност на електроенергийната система“. (7) Фонд „Сигурност на електроенергийната система“ след изплащане на премия прехвърля на лицата по чл. 36ж, ал. 1, т. 1 гаранции за произход за съответния месец пропорционално на размера на дължимите от тези лица за същия месец средства от цената и/или компонентата от цена по чл. 30, ал. 1, т. 17. (8) От датата на влизането в сила на договора по ал. 1 договорът за изкупуване на съответния производител по ал. 1, сключен до влизането в сила на този закон, се смята за прекратен и общественият доставчик, съответно крайните снабдители не изкупуват по преференциална цена произведената от този производител електрическа енергия. (9) От 1 юли 2019 г. до влизането в сила на договора по ал. 1 общественият доставчик изкупува електрическа енергия по преференциални цени от производителите по ал. 1, присъединени към електропреносната мрежа. (10) От 1 юли 2019 г. до влизането в сила на договора по ал. 1 крайният снабдител изкупува електрическа енергия по преференциални цени от производители по ал. 1, присъединени към електроразпределителната мрежа. Общественият доставчик уведомява своевременно крайния снабдител за датата, от която влиза в сила договорът за компенсиране с премия, сключен със съответния производител, съгласно полученото уведомление от Фонд „Сигурност на електроенергийната система“. (11) Крайните снабдители продават на обществения доставчик количествата електрическа енергия по ал. 10 по цената, по която са я изкупили. (12) Общественият доставчик продава на борсов пазар изкупената от него електрическа енергия по ал. 9 и 10. (13) За изкупеното количество електрическа енергия от всеки производител общественият доставчик получава компенсация от Фонд „Сигурност на електроенергийната система“ в размер на стойността на премията за този производител.“
Има ли изказвания? Имате думата.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Тук искам да кажа философията на едно от нещата, които са ключови в този Закон за изменение и допълнение на Закона за енергетиката, а именно излизането на тези възобновяеми източници, които са между един и четири мегавата. Спомняте си, миналата година ние предприехме мярка с всички възобновяеми източници, които са над четири мегавата – не само възобновяеми, разбира се, и високоефективни комбинирани производства, които са над четири мегавата, тоест имат дългосрочни договори, – миналата година им дадохме възможност да сключат договорите за определен период и да излязат фактически на свободния пазар от 1 януари тази година. Видяхме, че това се случи безпрепятствено, всичко мина нормално. Всички, които имаха кредити от кредитни институции, бяха договорени, бяха сключени договорите с Фонда за енергийна сигурност. Комисията за енергийно и водно регулиране даде прогнозната пазарна цена, върху която се дават тези договори за премии. Реално погледнато, всички производители се опитваха да търсят пазарна цена, която е над нея. По този начин ние гарантирахме да може да няма такива спекулации на Борсата за електрическа енергия, защото в Германия към момента, която има модел само за компенсиране, имаме доста често и отрицателни цени. Това създава възможност за манипулиране борсовия сегмент с ден напред и в рамките на деня именно поради факта, че не са заинтересовани производителите да търсят оптимална и пазарна цена. Мисля, че нашият вариант, който въведохме миналата година и който продължаваме сега, е най-добрият и търси най-пазарната цена, която се формира между кривата на търсене и предлагане. Сега ние въвеждаме между един и четири мегавата всички дългосрочни договори да минат в договори за премии. Намаляваме срока – вече не е както миналата година от порядъка на шест месеца да се случи, а от порядъка на три месеца, защото имаме опит. Те знаят, че ще излязат на пазара. Това беше многократно съобщено от медиите. Именно поради тази причина ние сме дали срок от три месеца, тоест до края на октомври месец те трябва да сключат договорите и да минат на свободния пазар. Обикновено тези възобновяеми източници стигат до нетното специфично число някъде към края на септември – октомври месец. Така че те така или иначе излизат на свободния пазар, за да могат вече не като част от дългосрочните договори, а да продават електрическата енергия, която са произвели, именно като свободно произвеждащи електрическа енергия. Мисля, че сме намерили оптималния вариант. Ние даваме възможност за продължаване на либерализацията на пазара и поради тази причина това е едно продължение. Тук искам да вметна, че за съжаление, досега сме го правили заедно с опозицията, съвсем прагматично, не на политическа основа. Те са участвали доста интензивно във формирането и либерализирането на пазара и са подкрепяли тези идеи. За съжаление, към този момент те не участваха в това. Сигурен съм, че съжаляват, и в един момент се надявам да се включат в по-нататъшното укрепване на енергетиката и търсене на европейските принципи на либерализация и на компенсиране съответно на технологии, които мислим, че в бъдеще време ще определят предлагането на електрическа енергия на нашия пазар. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Николов. Реплики? Няма. Други изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на § 21 по вносител, който става § 34. Гласували 78 народни представители: за 78, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 22, който става § 35.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 22, който става § 35. Гласували 81 народни представители: за 81, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение на народния представите Валентин Николов и народния представител Александър Ненков за създаване на нов параграф. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 36: „§ 36. Търговците и производителите на електрическа енергия, които до влизането в сила на този закон са предоставили обезпечение под формата на застраховка, са длъжни в 30-дневен срок от влизането в сила на Закона да я приведат в съответствие с чл. 36ж, ал. 4. След изтичането на срока се счита, че търговецът или производителят нямат валидно обезпечение към фонд „Сигурност на електроенергийната система“, като в този случай се прилага чл. 36ж, ал. 11.“
Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 36 с текст, съгласно Доклада на Комисията. Гласували 74 народни представители: за 71, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието.
По § 23 има предложение на нородния представител Валентин Николов и народния представител Александър Ненков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение на народния представител Валентин Николов, направено по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 23, който става § 37: „§ 37. В Закона за енергията от възобновяеми източници от (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 6, т. 1 думите „4 MW“ се заменят с „1 MW“; 2. В чл. 18, ал. 1, т. 6 думите „4 MW“ се заменят с „1 MW“; 3. В чл. 31: а) в ал. 1 думите „4 MW“ се заменят с „1 MW“; б) в ал. 14 след думата „енергия“ се добавя „преди реконструкцията и модернизацията“. 4. В чл. 53: а) досегашният текст става ал. 1; б) създава се ал. 2: „(2) Информацията по чл. 52, ал. 3 се предоставя на тримесечни периоди до 25-о число на следващия месец, и на годишни периоди – до 31 януари на следващата календарна година. Производителите по чл. 30, ал. 2 предоставят информацията по чл. 52, ал. 3, т. 1 в срок до 31 януари на следващата календарна година.“
Има ли изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на § 23 по вносител, който става § 37. Гласували 77 народни представители: за 77, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение на народните представители Валентин Николов и Александър Ненков за създаване на нов параграф. Комисията подкрепя предложението. Работната група предлага да се създаде § 38: „§ 38. В Закона за устройство на територията (обн., ДВ, бр. …) в чл. 147, ал. 1, т. 14 думите „30 kW“ се заменят с „1 МW“, а думата „собствените“ се заменя с „прилежащите“.“
Изказвания? Няма. Ще подложа на гласуване предложението за създаване на нов § 38 с текст, съгласно Доклада на Комисията. Гласували 72 народни представители: за 70, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
По § 24 има предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов: „§ 23а. В Закона за енергийната ефективност (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 7, ал. 1, т. 2 след думата „разработва“ се добавя „и актуализира“; 2. Създава се нова т.11а със следния текст: „11а. По предложение на изпълнителния директор на Агенцията за устойчиво енергийно развитие утвърждава методика за осигуряване на необходимото финансиране на схемата за задължителни енергийни спестявания по чл. 14;“ 3. В чл. 11, ал. 6 се създава нова т. 5а: „5а. разработва методика за осигуряване на необходимото финансиране на схемата за задължителни енергийни спестявания по чл. 14;“ 4. В чл. 14, ал. 4 се изменя и допълва, както следва: „(4) Разликата между общата кумулативна цел по ал. 1 и прогнозните енергийни спестявания от прилагането на алтернативните мерки, включително удостоверенията за енергийните спестявания, издадени на незадължени лица се разпределя като индивидуални цели за енергийни спестявания, съобразно методиката по чл. 7, ал. 2, т. 11а, между следните задължени лица:“ 5. В чл. 14, ал. 7 след думата „прилагат“ се добавя „без да са изчерпателно посочени“ и след думата „следните“ се добавя „възможни“. 6. В чл. 15, ал. 2 след думата „мерки“ се добавя „включително удостоверенията за енергийните спестявания, издадени на незадължени лица.“ Комисията не подкрепя предложението. Извинете, господин Председател – моя грешка, това е фактически предложение за нов § 23а, не е § 24.
Да, правилно. Благодаря Ви, уважаеми господин Николов. Има ли изказвания? Не виждам. Ще подложа на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов. Гласували 77 народни представители: за 13, против 20, въздържали се 44. Предложението не се приема.
По § 24 има предложение на народните представители Валентин Николов и Александър Ненков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 24, който става § 39: „§ 39. (1) Министърът на енергетиката нотифицира до 1 юни 2019 г. схемите за държавна помощ в областта на енергетиката за производството на електрическа енергия от възобновяеми източници и от високоефективното комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия. (2) В едногодишен срок от влизането в сила на този закон министърът на енергетиката издава наредбата по чл. 163д, ал. 4.“
Изказвания? Не виждам. Ще подложа на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на § 24 по вносител, който става § 39. Гласували 75 народни представители: за 75, против и въздържали се няма. Предложението се приема.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 25, който става § 40: „§ 40. В срок до 30 юни 2019 г. Комисията за енергийно и водно регулиране провежда процедури за утвърждаване и определяне на цени и премии за ценовия или регулаторния период от 1 юли 2019 г. до 30 юни 2020 г., въз основа на § 2, 3, 4, 5, 6, § 7 относно т. 1, § 19, 21, 23, 24 и § 37 относно т. 1 – 3.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на § 25 по вносител, който става § 40. Гласували 75 народни представители: за 75, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 26 има предложение на народните представители Валентин Николов и Александър Ненков. Комисията подкрепя предложението. Предложение на народните представители Рамадан Аталай и Бюрхан Абазов. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 26, който става § 41: „§ 41. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“, с изключение на: 1. параграфи 2, 6, § 7 относно т. 1, § 13, 19, 20, 21, 23, 24 и § 37 относно т. 1 – 3, които влизат в сила от 1 юли 2019 г.; 2. параграф 15 – тук има редакционна поправка, който влиза в сила три месеца след обнародването на закона в „Държавен вестник“.“
Ще го гласуваме като редакционна поправка от Ваше име, господин Николов.
Точно така, записано е „параграф 15“, а аз предлагам редакционната поправка да бъде „параграф 22“: „2. параграф 22, който влиза в сила три месеца след обнародването на закона в „Държавен вестник“.“
Благодаря. Изказвания, колеги? Няма. Ще гласуваме, първо, предложената редакционна поправка от господин Николов, която беше представена пред Вас. Гласували 73 народни представители: за 73, против и въздържали се няма. Предложената редакционна поправка е приета. Сега подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на § 26 по вносител, който става § 41. Гласували 70 народни представители: за 70, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Благодаря и на Вас, уважаеми господин Николов, за представянето на Доклада на Комисията. Искахте думата за процедура, уважаеми господин Иванов. Имате думата.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги, предлагам процедура на основание чл. 83, ал. 1 от нашия правилник – срокът за предложения между първо и второ четене на приетия на 8 май 2019 г. Закон за пощенските услуги да бъде удължен с три седмици или да стане максималният. Благодаря.
Благодаря Ви. Гласуваме предложението за удължаване на срока между двете четения на приетия във вчерашния ден Законопроект за пощенските услуги. Гласували 69 народни представители: за 69, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към следващата точка от дневния ред, а тя е: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА ИЗВЪРШВАНЕ НА ИКОНОМИЧЕСКИ ПРЕГЛЕД НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ МЕЖДУ РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ, ОТ ЕДНА СТРАНА, И ОРГАНИЗАЦИЯТА ЗА ИКОНОМИЧЕСКО СЪТРУДНИЧЕСТВО И РАЗВИТИЕ (ОИСР), ОТ ДРУГА СТРАНА. Ще се запознаем с Доклада на Комисията по икономическа политика и туризъм. Заповядайте.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Моля преди това за процедура за допуск в залата на Лъчезар Борисов – заместник-министър на икономиката, и Руслана Стоянова – началник-отдел в дирекция „Външноикономическа политика“.
Благодаря Ви. Гласуваме предложението за допуск в залата на господин Борисов и госпожа Стоянова. Гласували 68 народни представители: за 68, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Моля, квесторите, поканете гостите в залата. Слушаме Ви, госпожо Савеклиева.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми народни представители! На Вашето внимание представям: „ДОКЛАД на Комисията по икономическа политика и туризъм по Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), от друга страна, № 902-02-10, внесен от Министерския съвет на 15 април 2019 г. Комисията по икономическа политика и туризъм на свое заседание, проведено на 24 април 2019 г., разгледа и обсъди Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), от друга страна, № 902-02-10. На заседанието присъстваха: от Министерството на икономиката – Лилия Иванова, заместник-министър, и Михаела Мавродинова – държавен експерт в дирекция „Външноикономическа политика“; от Министерството на външните работи – Маргарита Ганева, директор на дирекция „Външноикономически отношения“. Законопроектът бе представен от заместник-министър Лилия Иванова. Извършването на Икономически преглед на страната ни като едно от действията, заложени в Пътната карта на Република България по присъединяването към ОИСР, е една от задължителните стъпки по пътя на членството на България в ОИСР. Чрез Икономическия преглед на страната ни се цели установяване състоянието на икономиката, финансовата система, секторните политики във връзка със спазването на принципите, споделяни от страните – членки на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. Прегледът продължава от 9 до 12 месеца и включва следните фази: диагностична фаза за събиране на информация; фаза на препоръките – съставя се проект на доклад и препоръките в него се обсъждат с правителството; дискусия в Комитета – окончателният вариант на доклада се представя на всички държави – членки на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, и се обсъжда в Комитета за преглед на икономиката и развитието. В рамките на Споразумението, в допълнение към Икономическия преглед, екипът на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие ще изготвя в двегодишен период шестмесечни прогнози. Извършването на прегледа е на стойност 750 хил. евро и ще се финансира чрез средства, осигурени по бюджета на Министерството на икономиката, като сумата се отпуска за периода от 1 март 2019 г. до 1 март 2021 г. Организацията за икономическо сътрудничество и развитие управлява средствата по вноската в съответствие със своите финансови регламенти, правила, процедури и политики. Резултатите от работата, под каквато и да е форма, са собственост единствено на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. Възникналите спорове се уреждат в Постоянния арбитражен съд в Париж. Разменените писма между министъра на икономиката Емил Караниколов и Алваро Перейра, директор на отдел „Икономика“, секция „Проучвания на страните“ на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, образуват обвързващо споразумение между Република България и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. След приключване на обсъждането и гласуване с резултати: „за“ – 11 гласа, без „против“ и „въздържал се“, Комисията по икономическа политика и туризъм прие следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), от друга страна, № 902-02-10, внесен от Министерския съвет на 15 април 2019 г.“
Благодаря Ви, госпожо Савеклиева. Предстои да се запознаем с Доклада на Комисията по правни въпроси. Госпожо Александрова, заповядайте. Имате думата, уважаема госпожо Александрова.
Благодаря, уважаеми господин Председател. „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна, № 902 02-10, внесен от Министерския съвет на 15 април 2019 г. На свое заседание, проведено на 24 април 2019 г., Комисията по правни въпроси обсъди Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна, № 902-02-10, внесен от Министерския съвет на 15 април 2019 г. На заседанието присъстваха госпожа Руслана Стоянова – началник-отдел в дирекция „Външноикономическа политика“ в Министерството на икономиката, и госпожа Михаела Мавродинова – държавен експерт в дирекция „Външноикономическа политика“. От името на вносителя Законопроектът беше представен от госпожа Руслана Стоянова, която посочи, че с него се предлага да се ратифицира Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна, сключено чрез размяна на писма, подписани на 31 януари 2019 г. в София и на 26 март 2019 г. в Париж. С решение на Министерския съвет от 23 януари 2019 г. е одобрен проектът на Споразумение и е упълномощен министърът на икономиката да проведе преговорите за извършване на икономическия преглед на страната ни и да сключи споразумението чрез размяна на писма при условия на последваща ратификация. Госпожа Стоянова отбеляза, че задължителна стъпка за членството на България в Организацията за икономическо сътрудничество и развитие е извършването на икономически преглед на страната ни, с който да се установи състоянието на икономиката, финансовата система, политиката в различните сфери, в рамките на които държавите кандидатки следва да докажат, че се придържат към принципите, споделяни от страните – членки на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. Икономическият преглед следва да обхване периода от 1 март 2019 г. до 1 март 2021 г. и да бъде осъществен в рамките на 9 – 12 месеца, като се очертаят макроикономическите предизвикателства и се изследват няколко структурни области и политики, които имат потенциал да подобрят ефективността на икономиката в дългосрочен план. Госпожа Стоянова акцентира върху необходимостта от ратифициране на Споразумението от Народното събрание на Република България предвид съдържащите се в него клаузи относно финансови задължения за страната, както и относно уреждането на евентуални спорове между България и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие в Постоянния арбитражен съд в Париж и допълни, че финансовите задължения за България са в размер на 750 000 евро, които ще бъдат осигурени от бюджета на Министерството на икономиката за 2019 г. В обсъждането на Законопроекта взе участие народният представител Десислава Атанасова, която посочи, че България е получила предложение за икономически преглед още през 2014 г., информира народните представители за етапите в предстоящия преглед и заяви, че ще подкрепи така предложения Законопроект. В резултат на проведеното гласуване, Комисията по правни въпроси с 13 гласа „за“, без „против“ и без „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна, № 902-02-10, внесен от Министерския съвет на 15 април 2019 г.“
Благодаря, госпожо Александрова. Господин Заместник-министър, имате възможност от името на вносител да представите разглеждания законопроект. Имате думата, господин Борисов, заповядайте.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! С Решение № 205 от 12 април 2019 г. Министерският съвет одобри и предложи настоящия Законопроект, който касае Споразумение за извършване на икономически преглед на страната ни от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, което е необходимо да се ратифицира със закон. Споразумението е сключено чрез размяна на писма, подписани на 31 януари в София и на 26 март в Париж, като иницииращото писмо е изпратено от България и е подписано от министъра на икономиката. Извършването на икономическия преглед на страната е една от задължителните стъпки на България по пътя за членството ѝ в Организацията. През последните години страната ни активизира и предприе редица действия за ускоряване и получаване на покана за започване на преговори за членство в Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. С Решение № 789 от 20 декември на Министерския съвет е създадена и организирана дейността на постоянно действащ международен координационен механизъм за присъединяване на Република България към Организацията за икономическо сътрудничество и развитие и е одобрена пътна карта за действията на страната по присъединяването към Организацията. В рамките на прегледа се очертават макроикономическите предизвикателства, пред които е изправена страната, и се изследват основни структурни области, избрани чрез консултации с компетентните органи на страната. Фокусът е върху политики, които имат потенциал да подобрят ефективността на икономиката в дългосрочен план. Тези политики касаят пазарите на труда, конкуренцията, иновациите, човешкия капитал, финансовите пазари, устойчивото развитие, социално осигуряване, данъчно облагане, здравеопазване, публични разходи. Характерна цел на икономическия преглед е да се изяснят връзките между структурните политики в различните области и макроикономическите резултати. Към момента сме в постоянна връзка с Организацията за икономическо сътрудничество и развитие и работим по различни теми. Някои от тях реферират и във връзка с присъединяването на България към еврозоната. Стойността на прегледа ще бъде 750 хил. евро и ще се финансира чрез бюджета на Министерството на икономиката. Споразумението се предвижда да влезе в сила след като Организацията за икономическо сътрудничество и развитие бъде уведомена от Република България за изпълнението на необходимите ѝ вътрешноправни процедури по влизането в сила на Споразумението. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Борисов. Уважаеми народни представители, това беше представяне на Законопроекта от името на вносител. Откривам разискванията. Има ли изказвания по обсъждания Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), от друга страна? Господин Иванов, заповядайте за изказване.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Взимам това кратко изказване да отбележа още веднъж присъединяването на България към Съвета за икономическо сътрудничество. Така или иначе, богатите, развитите държави са членове на този елитен съюз и при самото ни присъединяване и подписването на Парижкото споразумение и ратифицирането в българския парламент впоследствие България се присъедини към този съюз. Важен е наистина и в подписаното споразумение този етап, от който наистина ще бъде направен преглед на икономиката на България, вътрешни взаимовръзки, както вносителят от Министерски съвет, заместник-министърът отбеляза, този преглед е важен, така или иначе, има заделени средства в Министерството на икономиката за осъществяването на това и за мен наистина, и за инвеститорите, и за самата държава е много важно този преглед да се случи в следващите месеци и прогнозите, които ще издават специалистите от Съвета. Шестмесечният период, на който тази ревизия ще се прави, ще дава насоките както за инвеститорите, така за държавата и за макроикономическите показатели какво може да очакваме от развитието на нашата икономика. Знаете, че ние сме на прага на присъединяването на еврото или влизането в чакалнята на Еврозоната, където аз виждам потенциала наистина за развитието на българската икономика и преобразяването ѝ в една икономика с висока добавена стойност, в която именно ние като политици, а и държавата като правителство търси увеличаването на доходите на своите граждани. Важен е прегледът. Наистина помощта и участието ни в Съвета са от ключово значение не само за икономиката, а както отбелязах, и за всички български граждани. Затова днес подкрепям на първо четене, а предполагам колегите, ако няма други предложения, ще бъде приет на първо четене и гласуване настоящият законопроект и ратифицирането на Споразумението. Благодаря Ви за отделеното време и внимание.
Благодаря Ви, господин Иванов. Има ли реплики? Не виждам реплики. Други изказвания по обсъждания законопроект? Ако няма други изказвания, закривам разискванията. Преминаваме към първо гласуване на Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна, № 902-02-10, внесен от Министерския съвет на 15 април 2019 г. Моля, режим на гласуване. Гласували 80 народни представители: за 79, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието. Процедура – госпожо Савеклиева, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, на основание чл. 80, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание правя предложение Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна, № 902-02-10, внесен от Министерския съвет на 15 април 2019 г., да бъде приет и на второ гласуване.
Благодаря Ви, госпожо Савеклиева – по време на разискванията не постъпиха заявки за промени или обсъждания на предложените и приети на първо четене текстове. Налице са основанията да подложим на гласуване Вашето предложение за второ гласуване в същото днешно заседание. Моля, режим на гласуване. Гласували 76 народни представители: за 76, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте, госпожо Савеклиева, с Доклада за второ гласуване.
Доклад за второ гласуване: „ЗАКОН за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна Член единствен. Ратифицира Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна, сключено чрез размяна на писма, подписани на 31 януари 2019 г. в София и на 26 март 2019 г. в Париж. Заключителна разпоредба Параграф единствен. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“
Благодаря Ви. Откривам разискванията. Има ли изказвания? Не виждам заявки. Закривам разискванията, преминаваме към второ гласуване на Законопроекта за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна. Моля, режим на гласуване. Гласували 76 народни представители: за 76, против и въздържали се няма. С това предложеният законопроект е приет и на второ четене в днешното заседание. С оглед напредналото време ще Ви запозная с едно съобщение: Уважаеми колеги, в почивката в Клуба на народния представител ще бъде представен новият сборник „Европейските ценности – новата констелация“ на професор Георги Фотев. В него са поместени вижданията на повече от 20 изтъкнати университетски учени и анализатори по актуалната тема за основополагащите европейски ценности. Всички народни представители са поканени да присъстват на представянето. Заседанието ще продължи със следващата точка от днешната ни програма в 12,00 ч. (След почивката.)
Уважаеми колеги, продължаваме работата си с разглеждане на: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ДЕЙНОСТИТЕ ПО ПРЕДОСТАВЯНЕ НА УСЛУГИ. Законопроектът е внесен в Деловодството на Народното събрание под № 902-01-18 на 8 април 2019 г. от Министерския съвет. По него е постъпил Доклад от Комисията по икономическа политика и туризъм. Има ли член на Комисията, който да ни запознае с Доклада – би трябвало госпожа Савеклиева, тя е подписала Доклада? Заповядайте, господин Кърчев – вижда се, че с нетърпение очакваме Вашия доклад.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за дейностите по предоставяне на услуги, № 902-01-18, внесен от Министерския съвет на 8 април 2019 г. На свое редовно заседание, проведено на 24 април 2019 г., Комисията по икономическа политика и туризъм разгледа Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за дейностите по предоставяне на услуги. Със Законопроекта, представен от Лилия Иванова – заместник-министър на икономиката, ще се осигури прилагането на Регламент (ЕС) 2018/302 на Европейския парламент и на Съвета от 28 февруари 2018 г. за преодоляване на необоснованото блокиране на географски принцип и на други форми на дискриминация въз основа на националността, местопребиваването или мястото на установяване на клиентите в рамките на вътрешния пазар и за изменение на Регламенти (ЕО) № 2006/2004 и (ЕС) 2017/2394 и Директива 2009/22/ЕО. Регламентът цели преодоляване на търговски практики, които необосновано дискриминират на географски принцип клиентите и потребителите в рамките на европейския пазар. Така ще се гарантира, че всички клиенти от Европейския съюз ще имат същия достъп до оферти, цени и условия на продажби както гражданите и местните лица на държавата членка, в която е установен търговецът. Предвижда се създаване на раздел „Защита от дискриминация“, където са разписани основните текстове, свързани с обща забрана за дискриминация на получателите на услуги по причини, свързани с тяхното гражданство, местопребиваване или място на установяване и забрана за блокиране на географски принцип в нарушение на Регламент (ЕС) 2018/302. Европейският потребителски център към Комисията за защита на потребителите и Единното звено за контакт са определени за органи, които ще оказват практическо съдействие и помощ на получателите на стоки и услуги във връзка с общата информация, необходима за прилагането на Регламент (ЕС) 2018/302. Законопроектът урежда и последиците от неизпълнението на задълженията по Регламента, като се предвижда всички засегнати лица, които са обект на дискриминация, да имат право на съдебна защита по общия ред, предвиден в Гражданския процесуален кодекс, а в случаите, когато получателят на услуги е потребител по смисъла на чл. 2, т. 12 от Регламент (ЕС) 2018/302, търговците да подлежат на контрол по реда на Закона за защита на потребителите. Със Заключителните разпоредби се правят изменения в Закона за защита на потребителите, които предвиждат Комисията за защита на потребителите да осъществява контрол за спазване на изискванията на Регламент (ЕС) 2018/302 в случаите, когато клиентът е потребител по смисъла на чл. 2, т. 12 от Регламента. Определен е размерът на глобите и имуществените санкции при неизпълнение на задълженията от страна на търговците, включително при извършването на повторно нарушение. Предложените със Законопроекта изменения и допълнения няма да доведат до допълнителни разходи за държавния бюджет. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ – 11 народни представители, без „против“ и „въздържали се“. Въз основа на гореизложеното, Комисията по икономическа политика и туризъм предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за дейностите по предоставяне на услуги, № 902-01-18, внесен от Министерския съвет на 8 април 2019 г.“
Благодаря Ви, господин Кърчев. Заповядайте за процедура.
И сега моля за процедура по допуск в пленарната зала на Лъчезар Борисов – заместник-министър на икономиката, и Десислава Георгиева – началник-отдел в дирекция „Техническа хармонизация и политика за потребителите“. Благодаря.
Благодаря Ви. Гласуваме предложение за допуск в залата на господин Борисов и госпожа Георгиева. Гласували 74 народни представители: за 71, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Моля, квесторите, поканете гостите в залата. Изслушахме Доклада на Комисията по икономическа политика и туризъм. Няма постъпили доклади от други комисии. Ще има ли представяне на Законопроекта от името на вносителя? Той е внесен от Министерския съвет, има такава възможност по правилата. Не виждам заявка. Откривам разискванията по Законопроект за изменение и допълнение на Закона за дейностите по предоставяне на услуги, № 902-01-18, внесен от Министерския съвет. Има ли желаещи за изказвания? Не виждам заявки от залата, няма записани народни представители за изказвания. Закривам разискванията. Преминаваме към гласуване на Законопроекта. Гласуваме на първо четене Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за дейностите по предоставяне на услуги. Гласували 70 народни представители: за 70, против и въздържали се няма. С този резултат на първо гласуване е приет Законопроект за изменение и допълнение на Закона за дейностите по предоставяне на услуги, № 902-01-18, внесен от Министерския съвет на 8 април 2019 г. Процедура? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Моля за процедура по току-що гласувания Законопроект на първо четене – срокът между първо и второ четене да бъде съкратен на три дни. Благодаря.
Това е предложение?
Да.
Гласуваме предложението за съкращаване на срока между първо и второ четене при разглеждането на току-що приетия Законопроект за изменение и допълнение на Закона за дейностите по предоставяне на услуги на три дни. Гласували 77 народни представители: за 77, против и въздържали се няма. Предложението за съкратения срок при разглеждането на Законопроекта е прието. Уважаеми народни представители, ще Ви запозная със съобщенията за парламентарния контрол, който ще се проведе в утрешното заседание на 10 май 2019 г., петък: 1. Заместник министър-председателят по правосъдната реформа и министър на външните работи Екатерина Захариева ще отговори на два въпроса от народните представители Христо Гаджев; и Пламен Манушев. 2. Министърът на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова ще отговори на един въпрос от народния представител Сергей Кичиков. 3. Министърът на вътрешните работи Младен Маринов ще отговори на един въпрос от народните представители Димитър Бойчев и Диана Саватева. 4. Министърът на образованието и науката Красимир Вълчев ще отговори на четири въпроса от народните представители Димитър Бойчев; Станислав Станилов; Емил Тончев; и Александър Мацурев. 5. Министърът на околната среда и водите Нено Димов ще отговори на четири въпроса от народните представители Даниела Димитрова – два въпроса; Александър Мацурев; и Петър Христов Петров. На основание чл. 96, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание поради отсъствие на народни представители по уважителни причини се отлагат отговорите на два въпроса от народния представител Александър Мацурев към министъра на земеделието, храните и горите Румен Порожанов. Поради използване на отпуск по болест в заседанието за парламентарен контрол няма да участва министърът на младежта и спорта Красен Кралев. Поради предварително поет ангажимент в заседанието за парламентарен контрол няма да участва министърът на транспорта, информационните технологии и съобщенията Росен Желязков. С това изчерпахме Програмата за днешния ден. Работата на парламента продължава утре, 10 май 2019 г., петък, от 9,00 ч. Закривам заседанието. [[Звъни.]]