Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, prisutni predstavnici Vijeća ministara i međunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 44. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici prisustvuje 14 delegata, od kojih pet iz bošnjačkog naroda, četiri iz hrvatskog naroda, pet iz srpskog naroda. Gospodin Božo Ljubić opravdano je odsutan. Za 44. sjednicu predlažem sljedeći 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 2. Usvajanje Zapisnika 43. sjednice Doma naroda; 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju suglasnosti o identičnom tekstu Zakona o duhanu Bosne i Hercegovine; 4. Prijedlog zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prijevozu (drugo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 6. Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 8. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o klasifikaciji djelatnosti u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radiotelevizijskom servisu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunikacijama (drugo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagači poslanici Dušanka Majkić, Ilija Filipović i Hazim Rančić; 2 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama (prvo čitanje) – predlagač Predstavnički dom; 15. Prijedlog zakona o promociji malih i srednjih preduzeća i preduzetništva u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 16. Prijedlog zakona o primjeni rezultata analize dezoksiribonukleinske kiseline u sudskim postupcima (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 18. Prijedlog zakona o zaštiti oznaka geografskog porijekla (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 19. Prijedlog zakona o zaštiti topografije integriranog kola (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 20. Prijedlog zakona o industrijskom dizajnu (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 21. Prijedlog zakona o žigu (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 22. Prijedog zakona o patentu (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 23. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tajnih podataka (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH; 24. Prijedlog revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provođenje Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma (akt Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj 01-37-31010 od 15. 2. 2010.); 25. Prijedlog strategije razvoja sporta u Bosni i Hercegovini – predlagač Vijeće ministara BiH; 26. Rasprava o Izvještaju o aktivnostima Vijeća Evrope u 2009. godini – prijedlog za razmatranje Delegacija PSBiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope; 27. Izvještaj o aktivnostima na projektu Autoput na Koridoru Vc i Plan narednih aktivnosti (materijal Ministarstva komunikacija i prometa BiH); 28. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika za period oktobar-decembar 2009. (materijal parlamentarnog vojnog povjerenika); 29. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana na rad policijskih službenika u policijskim tijelima BiH za period septembar-decembar 2009. (materijal Odbora za žalbe građana, broj 03-50-1-60-6-210 od 27. 1. 2010.); 30. Prijedlog mjera za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji Bosne i Hercegovine (akt Vijeća ministara BiH, broj 05-28-2110 od 8. 1. 2010.); 31. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima; 32. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Protokola između Vijeća ministara BiH i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije o međusobnoj zamjeni nekretnina – zemljišta za izgradnju diplomatsko-konzularnih predstavništava u Sarajevu i Rijadu; 33. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Kreditnog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kuvajtskog fonda za arapski ekonomski razvoj – Projekt Autocesta Kakanj – Donja Gračanica; 3 34. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zračnom saobraćaju između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Arapske Republike Egipat; 35. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zračnom saobraćaju između Bosne i Hercegovine i Sirijske Arapske Republike; 36. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Moldavije o uzajamnom ukidanju viznog režima za nosioce diplomatskih i službenih pasoša; 37. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Indije o međusobnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima; 38. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o prijevozu putnika i tereta u međunarodnom drumskom saobraćaju; 39. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj za projekt Mahovljanska petlja; 40. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju i projektu između KfW-a, Frankfurt na Majni, i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora, kao i Federacije Bosne i Hercegovine, koju zastupa Federalno ministarstvo finansija, i Općine Bihać (Agencija za izvođenje projekta) – Prikupljanje i tretman otpadnih voda, Bihać; 41. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zračnom saobraćaju između Vijeća ministara BiH i Vlade Ruske Federacije; 42. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između saveznog ministra odbrane i sporta Republike Austrije, Vijeća ministara BiH, Vlade Republike Hrvatske, Vlade Kraljevine Danske, Ministarstva vanjskih poslova Republike Francuske, Vlade Republike Mađarske, Vlade Republike Makedonije, Vlade Kraljevine Holandije, Vlade Kraljevine Norveške, Vlade Republike Poljske, Vlade Švicarske Konfederacije, Vlade Republike Turske, Vlade Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država vezano za suradnju u radu Centra za obuku za operacije podrške miru u Bosni i Hercegovini. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Da li se neko javlja za riječ? Ima li prijedlog za izmjene i dopune? Gospodin Šaraba. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Cijenjene i poštovane kolege, poštovani predstavnici Savjeta ministara, uvaženi gosti, u skladu sa članom 59. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, predlažem da se u dnevni red uvrsti tačka pod nazivom 'Utvrđivanje smjernica za djelovanje privremenim delegacijama koje u ime BiH učestvuju na međunarodnim skupovima'. 4 Osnovni razlog zašto sam se odlučio da na današnju sjednicu predložim ovu tačku dnevnog reda bilo je razmatranje na sjednici Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Izvještaja o učešću privremene delegacije BiH u Tirani na konferenciji koja je bila posvećena jačanju bezbjednosne saradnje, sa ciljem ranijeg pristupa EU i zemalja Jugoistočne Evrope. Naime, navedeni izvještaj nije prihvaćen na sjednici Komisije za odbranu i bezbjednost iz osnovnog razloga što članovi ove delegacije koji su učestvovali na ovoj konferenciji nisu usaglasili i nisu postigli usaglašavanje o tekstu te deklaracije prije njenog potpisivanja, budući da je na ovoj konferenciji učestvovala i delegacija Kosova. S obzirom da je pitanje rada stalnih delegacija u BiH uređeno poslovnicima i da je ovo pitanje učešća privremenih delegacija neuređeno, te slijedom tih činjenica koje sam prezentovao, nedvosmisleno je da ovo pitanje rada privremenih delegacija koje odlaze na konferencije treba urediti. Nesporno je da odluku o učešću poslanika i delegata na međunarodnim skupovima donosi Zajednički kolegijum, ali ostaje otvoreno rješavanje ovog pitanja, te je u tom pravcu neophodno donijeti odgovarajuće zaključke kako u budućem vremenu ne bi dolazili u situacije da članovi delegacija nakon neusaglašenih stavova svih učesnika ispred BiH dolaze u situaciju da neki dokument potpišu ili ne potpišu. U tom pravcu predlažem da uvrstimo ovu tačku u dnevni red i da nakon rasprave donesemo odgovarajuće zaključke. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Kolegij Doma naroda smatra da bi ovu inicijativu prije nego što uopće ide na Dom naroda trebalo uputiti na Zajednički kolegij kako bi tu dogovorili dalju tehnologiju, odnosno postupak razmatranja ovoga veoma važnog pitanja, da se ovakve stvari ne bi dešavale. Gospodine Šaraba, ne znam da li se slažete? Hvala lijepo. Da li ima drugih prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda? Ako nema, konstatujem da smo usvojili predloženi dnevni red. Prije nego što krenemo po tačkama, dvije samo informacije. U 12,45 bit će pauza za džumu, pošto je danas petak, i nastavit ćemo u 14,00 sati, možda i nešto prije ukoliko stignemo ... Ukoliko ... danas ne mognemo iscrpiti cijeli dnevni red, dogovorili smo se da idemo s onim tačkama kako je to redoslijedom, s tim što bi odgodili, eventualno, prekinuli sjednicu i nastavili je 19. aprila. Dogovorili smo se isto tako da danas bez obzira do koje tačke dnevnog reda došli da donesemo ove odluke o ratifikaciji svih ovih sporazuma, kako to ne bi zbog odgađanja čekalo. To su evo dvije informacije. Potrudit ćemo se ako mognemo da to danas završimo sve. Ako ne, nastavljamo 19. Prelazimo na tačku 1. 5 Ad. 1. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja Odgovore na delegatska pitanja dobili su: delegat Ivo Miro Jović od Vijeća ministara na pitanje postavljeno na 39. sjednici, također na 42. sjednici, na 43. sjednici i još jedno pitanje na 43. sjednici; delegat Dušanka Majkić dobila je odgovor na pitanje postavljeno na 42. sjednici od Ministarstva sigurnosti, na 38. sjednici od Tužilaštva BiH; delegat Hilmo Neimarlija dobio je odgovor na pitanje postavljeno na 19. sjednici od Federalnog ministarstva okoliša i turizma; delegat Hazim Rančić dobio je odgovore ... na tri pitanja postavljena na 42. sjednici i na pitanje postavljeno na 39. sjednici; delegat Drago Ljubičić dobio je odgovor na pitanje postavljeno na 40. sjednici; delegat Alma Čolo dobila je odgovor na pitanje postavljeno na 43. sjednici i delegat Mladen Ivanić dobio je odgovor na pitanje postavljeno na 42. sjednici Doma naroda. Da li su delegati zadovoljni odgovorima na postavljena pitanja? Idemo redom. Ivo Miro Jović, na pitanje postavljano na 39. sjednici, 42. i dva pitanja na 43. sjednici. Izvolite, gospodine Ivo. IVO MIRO
: Hvala lijepa, gospodine predsjedatelju. Pozdravljam vas, predsjedatelju, uvažene kolege izaslanike našeg doma, predstavnike Vijeća ministara i sve koji nazoče danas ovom našem zasjedanju. Dobio sam odgovor na pitanje koje sam postavio, kao što ste i sami pročitali, 21. siječnja, a ono se odnosilo na dvije adrese. To je prema Vladi Federacije i Pravobraniteljstvu Federacije, a pitanje je bilo u smislu raspodjele stanova iz vojnog fonda naslijeđenog od JNA, a kojima je dodijeljeno na raspolaganje službama nastalim ministarstvima obrane nakon ratnih dešavanja. Ja ostajem pomalo zbunjen odgovorom iz dvije ove institucije. Pravobraniteljstvo mi je odgovorilo da sve one odredbe koje su bile donesene '92., '93. i '94. i u daljnjem slijedu do 1999. su trebale prestati, da stanarska prava mogu se sticati samo do 16. prosinca 2000. godine. Međutim, u odgovoru službe iz Federacije u kojemu se kaže da stanovi koji su bili na raspolaganju prijašnjem Federalnom ministarstvu obrane, sada Vladi Federacije, Službi za zajedničke poslove i tijela Federacije su izuzeti i ne razmatraju se u skladu s odredbama Zakona o vraćanju, dodjeli i prodaji stanova, pa me zbunjuje, ne znam komu je dodijeljeno, tko s njima raspolaže, a podsjetit ću da se prema ovoj informaciji koju sam dobio radi o 15.179 stanova. Ne slučajno sam ja postavio ovo pitanje, jer ako ima igdje u ovoj društvenoj zajednici da su ljudi oštećeni i da su raznim mahinacijama određene kategorije i ljudi stekli dva i više stanarska prava, onda je to ova oblast. Ja u konačnici mogu jedino reći, dostupni su moji odgovori svima, a ja sam totalno nezadovoljan odgovorom i vjerujem da ću poduzeti neke druge radnje, a ne više postavljati pitanja na ovu temu. Nadam se da u ovoj zemlji ima i drugih načina za riješiti problem. Moje pitanje drugo koje sam bio uputio na sjednici našeg doma od 9. ožujka, kada je u pitanju znači naše Vijeće ministara i ministarstva: 'Koliko se ispoštovala Odluka o uvjetima i načinu prijema vježbenika sedmog stupnja stručne spreme u radni odnos u 2008. i 2009. godini?' Zahvaljujem svima 6 onima koji su se potrudili, sačinili zajednički odgovor i proslijedili. Ja mogu biti samo ohrabren da je veliki broj ministarstava, zapravo, uglavnom sva ministarstva ispoštovali ili su već sada u tijeku iz raznih razloga i opravdanih razloga žele i hoće da se ponašaju sukladno donesenim vlastitim odlukama. Međutim, po običaju, ima jedno ministarstvo koje je država u državi i koje ne poštuje ništa, pa ni ovo. Radi se o Ministarstvu vanjskih poslova, pa me ne čudi što nisu i dali odgovor. Valjda će dati u sljedećem mandatu. Od svih adresa na koje sam uputio dobio sam jedno, i bolje bi bilo da nisam ni taj odgovor dobio. Dobio sam, zamislite, od Sektora za odnose s javnošću iz RAK-a. Nije to odnos prema Miri Joviću, nego prema ovom visokom domu. U svakom slučaju da je ovdje bilo mjesta za odgovor, barem, zamjenika, ako ne direktora. Nisam ja novinar i nisam ni sujetan. Ali poštujmo se između se i ovo je bez presedana. Ono što je sadržano, i to je ključna stvar, je više nego sramotno. RAK koji bi trebao urediti ovu problematiku, koliko-toliko, grlato govori o poštivanju zakonitosti u radu. U odgovoru koji mi je rekao, ne da me zbunjuje nego jednostavno ne mogu da shvatim da tamo ipak netko želi i hoće stručno raditi i kompletnu višu sumnju mi je donio nego što sam imao, nego što sam postavio pitanje. Naime, ovdje mi se odgovara da je 1971. godine ovo osnovano ... kao Radio grada Sarajeva i da je dodijeljena tad frekvencija i da oni temeljem toga i danas rade. A poglavito vas, uvažene kolege, koji ste sudjelovali u prošlom sazivu Skupštine, odnosno Parlamenta BiH, podsjetio bih da smo mi 2004. godine donijeli Zakon o Javnom RTV sustavu u kojemu se nigdje riječju ne spominje neki Radio 202. Ali RAK odgovara da je Agencija verificirala to kao tehničkim aneksom, rad ove ustanove, a kako se radi o dijelu Javnog RTV sustava, znate, nemate u ovom zakonu nigdje riječi o ovom emiteru, ali je za RAK to ... Javnog RTV sustava. I tako da ova stanica, kako oni kažu, nije prolazila kroz proces natjecanja za dodjelu dozvole. Tako da svim onima je ovo jedan lijepi odgovor, koji kažu kad postavljamo pitanje jednakopravnosti naroda i da u ovoj zemlji nužno, u cilju očuvanja nacionalnog identiteta kroz kulturu, tradiciju i jezik, i Hrvati bi trebali nužno imati svoj kanal radijski, odgovor je vrlo čest – nemamo novaca. Ja se, baš me brine ili interesira kako se umeće u zakon nešto što ne postoji. Ono funkcionira i punih šest godina i nikog to nije briga. Što bi se u narodu reklo, aferim jednima i drugima. A ja izračunah: oko 6 milijuna maraka do sada potrošenog! Tako da ja sam zadovoljan, moram to reći, ovim odgovorom jer mi je otvorilo oči. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Delegat Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, poštovani prisutni, ja sam dobila odgovore na dva pitanja. Dakle, prvo pitanje je vezano za određen broj pitanja koja su postavljena na 38. sjednici od 13. 11. i mislim da nije bilo one intervencije Doma, koje smo dogovorili ovdje da se urgiraju svi nedostajući odgovori, ja vjerovatno nikad ne bih ni dobila odgovor na ovo pitanje. Dakle, pitanje je upućeno Tužilaštvu BiH i to su bila zaista pitanja, sjećamo se po medijima kako je bila priča o tome kako je protiv više lica iz privrednog, političkog i vjerskog života BiH bilo nakon afere koju su objavili pojedini mediji, i nakon objavljivanja mape dobro uvezane i opasne mafijaško terorističke organizacije htjela sam da vidim šta je 7 Tužilaštvo u tom segmentu uradilo i da li će informacija dobijena od OHR-ovog analitičkog tima biti provjerena od strane Tužilaštva po zakonom predviđenim kriterijumima i da li analitički tim OHR-a funkcioniše izvan zakonskih ovlaštenja uz pomoć stranih tužilaca u Tužilaštvu BiH itd. I vidjeli ste kakav sam odgovor dobila, praktično, nisam dobila nikakav. Maloprije kolega Jović reče o odnosu: odgovor na pitanje RAK-a nije odgovor prema njemu kao delegatu, nego to je odnos prema Parlamentarnoj skupštini. Evo, ja mogu da ne ponavljam ni jednu riječ da isto kažem da odnosu Tužilaštva prema mojim pitanjima, to nije odnos prema ni meni, ni političkoj opciji iz koje ja dolazim, ni narodu iz koga dolazim, nego je to odnos prema Parlamentarnoj skupštini. I zgrožena sam zaista, ali valjda će biti prilike da se govori o tome kada budemo raspravljali o radu Tužilaštva BiH. Drugo je pitanje koje sam dobila od Službe za poslove sa strancima. Zadovoljna sam odgovorom ali sam uplašena sadržajem. Vidjeli ste da je Služba tokom 2009. godine preduzela mjere prema strancima u 1.062 slučaja, da su donesena 474 rješenja o protjerivanju stranaca iz zemlje, da je doneseno 530 rješenja o otkazu bezviznog i privremenog boravka, 36 rješenja o otkazu stalnog boravka i 22 stranca koja su prisilno udaljena. Alarmantan podatak stoji da predmetom rada Službe za poslove sa strancima do sada je bilo 11 lica koja su prijetnja javnom poretku i nacionalnoj bezbjednosti, od kojih je Sud BiH presudom vratio državljanstvo BiH za dva lica. Zaista nevjerovatno da neko ko je proglašen prijetnjom nacionalnoj bezbjednosti bude oslobođen. Ili neko nije dobro uradio posao ili je onaj ko je izvršio njegovu ocjenu ili sud koji je donio takvu odluku. Pet lica udaljeno je iz BiH, četiri lica smještena su pod nadzor Imigracionog centra. Vidi se iz kojih zemalja dolaze ti ljudi: Alžir, Irak, Sirija, Tunis, Maroko, Bahrein. Pažnju izaziva i sljedeći podatak koji kaže da Služba za poslove sa strancima je u postupcima rješavanja statusnih pitanja stranaca od Obavještajno-bezbjednosne agencije kao i ostalih bezbjednosnih službi tražila bezbjednosnu provjeru za strance u svrhu utvrđivanja razloga bezbjednosti BiH. Na osnovu dostavljenih podataka kojim su raspolagale bezbjednosne službe, strani državljani su prolazili kroz službene evidencije zbog nepoštovanja javnog reda, odnosno poretka i propisa u BiH, te se dovode u vezi sa krivičnim djelima organizovanog kriminala u vezi sa terorističkim aktivnostima kao i drugim djelima iz kojih razloga su proglašeni kao pretnja nacionalnoj bezbjednosti. Hvala onome ko je odgovarao, ali ja očekujem da će ostale bezbjednosne agencije uraditi posao koji iz ovoga slijedi. Hvala.
Hvala lijepo. Delegat Hilmo Neimarlija. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Gospodo predsjedavajući, kolege delegati, gosti, na sjednici našeg doma 22. 7. 2008. godine ja sam Vladi Federacije uputio dva pitanja vezana za izdavanje ekološke dozvole za rad forme „Prevent“ u Visokom i za postupanje inspekcijskih službi prema kršenju elementarnih normi, i zakonskih, i ovih, da kažem, koje pripadaju ovim međunarodnim konvencijama kojima je BiH potpisnik, a tiču se zaštite okoline u slučaju „Preventa“ i to je upućeno 22. 7. 2008. sa obrazloženjem, naravno. Na sjednici našeg 8 doma, koja je održana 23. 2. 2010., ja sam Ministarstvu okoliša i turizma i Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivredu Federacije BiH uputio preciznije definirana pitanja o tim dozvolama za rad „Preventa“, kako su one dobijene i na osnovu kojih garancija će se poštivati zakon u korištenju tih dozvola i šta se čini zbog kršenja tih normi u procesima proizvodnje i ... otpada u „Preventu“. I, vjerovali ili ne, dobio sam odgovor od Ministarstva okoliša i turizma na pitanje koje sam postavio 2008. ali tako što je pitanje krivo interpretirano. I, niti sam dobio odgovor ni na pitanje od prije dvije godine, pogotovo nisam dobio odgovor na pitanje koje sam sad ponovo postavio i uputio upravo Ministarstvu okoliša. Dobio sam jedan tako neozbiljan odgovor na temelju krive interpretacije mog pitanja od prije dvije godine i s kojim naprosto mogu samo da kažem da sam više nego razočaran. I, ne želim da tom razočarenju dodajem činjenicu da mi se čak u odgovoru ni ime nije valjano navelo, da se krivoj osobi faktički upućuje odgovor. I evo, sa svoje strane, pridružujući se ovoj konstataciji kolege Jovića u odnosu na RAK, na odnos na Parlamentu, koji je manifestiran time što se poslaniku, dakle predstavniku najvišeg zakonodavnog i predstavničkog organa u državi, odgovara preko Službe za odnose sa javnošću. Ja bih, evo, samo upoznao i Predsjedništvo da ima u vidu i ovo elementarno bagateliziranje i Skupštine i našeg rada, ne mene naravno osobno, i da ću naravno novim pitanjima pokušati da zatražim i jasnije i preciznije odgovore na moja pitanja, ali i objašnjenje za sve ovo što dvije godine ja pokušavam ... da dobijem jasne odgovore, a ne polazi mi za rukom. Hvala.
Hvala lijepo. Delegat Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, predstavnici institucija, ja sam dobio odgovor na dva pitanja. Vezano za jedno pitanje bilo je dužno više institucija BiH da dostave svoj odgovor. Ti odgovori došli su sada, a ja sam pitanje postavljao negdje krajem januara na našoj sjednici. Pitanje se ticalo ispunjavanja uslova od svih nadležnih institucija vezano za Mapu puta o liberalizaciji viznog režima za građane BiH. Dakle, moje pitanje je bilo aktuelno tada kada su institucije BiH imale 20-tak dana prije dolaska ekspertnih komisija koje su nadgledale ispunajvanje ovih uslova i htio sam da potaknem naše institucije da eventualno ako nešto nije urađeno, a ima vremena, da se u tih 20-tak dana uradi prije njihovog dolaska i prije njihovog podnošenja izvještaja. Pošto to tada nije bilo, nisu bili u mogućnosti da mi odgovore usmeno na sjednici, ja sam iskoristio priliku pa sam tu stvar uradio na našoj zajedničkoj sjednici i, evo, oni su poslije određenog vremena skupili odgovor od više institucija i meni dostavili. Zahvaljujem. To je relativno, dakle ne relativno nego u potpunosti kasno za ovaj odgovor. Nadam se da će nakon i njihovih aktivnosti, naših sveukupnih i ocjene eksperata da će, po najavama, naši građani dobiti liberalizaciju viznog režima. 9 Naravno i iz odgovora se vidi da naše institucije još uvijek imaju aktivnosti na ovom polju i da njih treba u kontinuitetu nastaviti. Evo, samo jednu ću stvar napomenuti iz ovih odgovora, npr. to su izmjene i dopune člana 38. Zakona o graničnoj kontroli ... Tamo stoji šta treba da urade, da će to uraditi po hitnom postupku, pa evo nadam se da će uraditi i tu stvar. I ne tražim dodatne odgovore po ovom pitanju. Drugi odgovor koji sam dobio odnosi se na poduzimanje mjera od strane Vijeća ministara, naročito četiri nadležna ministarstva, a to je Ministarstvo finansija i trezora, Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo pravde i Ministarstvo ljudskih prava i izbjeglica, a u pogledu zaštite naših građana, imaoca stare devizne štednje kod nerezidentnih banaka, nedomicilnih banaka. Evo već nekoliko puta insistiram na odgovoru i na provođenju ovih aktivnosti i zaista neću odustati od ovoga, s obzirom da je zakon propisao obavezu Vijeću ministara još 2006. godine, da imamo presudu Ustavnog suda iz 2006. godine koja nameće obavezu Vijeću ministara da poduzmu mjere na zaštiti naših građana. Evo u 2010. godini, dakle i prethodnoj 2009. godini, dogurali smo dotle da je naše Vijeće ministara usvojilo Strategiju i modalitete načina razrješenja stare devizne štednje kod Ljubljanske banke, Invest banke i drugih nedomicilnih banaka. To je dakle jedini doprinos koje je Vijeće ministara napravilo u ovoj oblasti, sad, skoro za četiri godine. I to je jedan mali korak i mislim da je isto tako doprinos što su priznali da do sada ništa nisu uradili. No, ja sam tražio da mi dostave ovu strategiju, jer su se stalno pozivali da imaju tu strategiju i da mi odgovore koje su od mjera iz ove strategije proveli. Ovo kako sam ja – dakle dobio sam ovu strategiju kao i svi vi – i kada sam ovo sve proučio i vidio, vidim da još uvijek nisu ni jednu mjeru iz ove strategije poduzeli. Evo ukratko, predlažu da će napraviti pripreme za te bilateralne razgovore i sa Republikom Srbijom, da će sazvati Međudržavno vijeće, da će napraviti plan razgovora i održati sastanke i sa Republikom Hrvatskom i sa Republikom Slovenijom, sve to planiraju, planiraju. Strategija je usvojena 2009. godine 16. 7., evo danas je 9. april, oni još nisu našli načina ili snage da naprave ove pripreme i zakažu ove sastanke. Stoga, ja sam dakle nezadovoljan ovim dijelom odgovora i evo kroz pitanje tražit ću da nas precizno izvještavaju ili ću podnijeti jednu inicijativu u kojoj ću tražiti da nas precizno svaka tri mjeseca izvještavaju o poduzetim mjerama iz ove strategije koju su usvojili. Dakle, neću odustati od ovog pitanja. Tražit ću da Vijeće ministara nastavi raditi na ovom pitanju. Hvala.
Hvala lijepo. Delegat Drago Ljubičić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. 10 Gospodo članovi Kolegija, kolegice i kolege članovi Doma, gosti iz Savjeta ministara i ostali gosti, na postavljeno pitanje sam djelimično zadovoljan odgovorom i evo pokušaću da to i kratko obrazložim. Nakon što se u različitim sredstvima informisanja duže vremena pisalo i govorilo o postojanju mudžahedina i vehabija u BiH i o njihovim aktivnostima koje su protivustavne i koje predstavljaju prijetnju za bezbjednost građana u BiH, 30.12.2009. godine postavio sam svoje delegatsko pitanje za Gornju Maoču. Iz odgovora Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova, u čijoj je nadležnosti stanje bezbjednosti na tom području, jasno se vidi da Federalna uprava i Federalno ministarstvo unutrašnjih poslova od 2002. godine prate bezbjednosnu problematiku vezano, pod navodnicima, za vehabijsku zajednicu na području Gornja Maoča po pitanju njihovih radikalnih i ekstremističkih stavova i ponašanja, tako piše u odgovoru. Pretpostavljam da je o tome bilo upoznato i Ministarstvo bezbjednosti BiH kome sam i uputio ovo pitanje i s te strane mogu da prihvatim da je ovo ministarstvo bilo upoznato o postojanju takvih grupacija, odnosno postojanju takvih zajednica. U međuvremenu do dobijanja ovog odgovora, 2. februara 2010. godine dogodila se akcija Svjetlost u selu Gornja Maoča, u kojoj je uhapšeno sedam lica. Uhapšena lica sa oduzetim predmetima uz Izvještaj o počinjenim krivičnim djelima predati su Tužilaštvu BiH. U ovom izvještaju policije uhapšenim licima stavljaju se na teret teška krivična djela, o kojima su dijelom i sredstva informisanja pisala i govorila, kao što je organizovani kriminal, izazivanje rasne i vjerske mržnje, razdora i netrpeljivosti, ugrožavanje teritorijalne cjelovitosti, nedozvoljeno držanje oružja i eksploziva, ometanje rada pravosuđa, sprečavanje povratka izbjeglica i raseljenih lica i druga djela. Znamo za zaključak Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po tom pitanju. Znamo za odgovor Ministarstva bezbjednosti BiH po istom pitanju. Praktično, nisu mi ništa odgovorili. Znamo da je Tužilaštvo BiH pustilo uhapšene i da od Tužilaštva nema odgovora na kvalifikacije koje su u ovom izvještaju Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova stavljene na teret uhapšenima, niti ima, bar za mene, prihvatljivog odgovora na njihovo puštanje na slobodu. Nakon svega, rekoh maloprije, dogodila se akcija Svjetlost. Međutim, otvorila je sama akcija puno pitanja na koja će se u narednom vremenu vjerovatno morati ili trebati odgovoriti. Nakon svega što je pisano i što je rečeno u sredstvima informisanja i nakon akcije u Gornjoj Maoči, ja ću iznijeti svoje sada lično mišljenje i svoj lični stav – za mene ovdje više nema dileme da u BiH postoje ove grupacije. Znači, postoje i ovakve organizacije. Nisu ove grupacije bez organizacije, to je moje lično mišljenje, nisu bez finansijske podrške, a čak je moguće da imaju i političku podršku u određenim krugovima u Federaciji BiH i kao takvi sigurno su opasnost i prijetnja za bezbjednost u BiH. Možda su, gospodo, vezani i za zadnja dešavanja u Federaciji BiH po pitanju mitinga i plakata za prelazak pravoslavaca i katolika na islam i ko zna šta poslije ovoga, znači šta slijedi ... Na rasvjetljavanju i davanju odgovora na mnoga otvorena pitanja, koja se odnose na ove grupacije i pojedince u BiH, duže vremena ispit polažu Obavještajna agencija, SIPA i sve druge policijske strukture u BiH, Tužilaštvo i Sud BiH, ali lično mislim i političari u BiH. Kada se uzme sve u obzir, mislim da je bilo dovoljno razloga da ovo pitanje postavim i uputim Ministarstvu bezbjednosti BiH. Poslije akcije Svjetlost u Gornjoj Maoči, nadam se da ću i 11 ja i vi od Tužilaštva BiH i od Ministarstva bezbjednosti BiH dobiti kompletan i potpun odgovor, što znači da u ovom drugom dijelu moga pitanja ja nisam zadovoljan. Mogu prihvatiti samo prvi dio da je Ministarstvo bilo upoznato da postoje takve grupacije i organizacije. Hvala.
Hvala. Delegat Alma Čolo. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Poštovane kolege i poštovani prisutni, predstavnici resornih ministarstava, medija i drugih institucija, ja sam postavila pitanje: 'Koliko u prosjeku traju parnični postupci na sudovima u BiH, iz razloga poštivanja Evropske konvencije o ljudskim pravima koja u članu 6. garantira pravo na pravično suđenje, a koje u sebi garantira i sudski postupak koji treba da se završi u razumnom roku, jer je BiH obavezna prema Evropskoj konvenciji da garantira građanima suđenje u razumnom roku.' Ja sam zadovoljna odgovorom i zahvaljujem Ministarstvu pravde (prisutan je zamjenik ministra gospodin Srđan Arnaut), mislim da je odgovor sveobuhvatan i da ste jako brzo dostavili odgovor. Međutim, ne mogu a da ne dam svoj komentar, jer ima nekih stvari koje su veoma indikativne. Zanimljivo je da sudovi u Federaciji, kao što su kantonalni sudovi u Zenici, Mostaru i Travniku, završavaju parnične postupke veoma brzo, pogotovo drugostepene parnične postupke završavaju u periodu najduže do dvije godine. Nema postupaka koji traju preko dvije godine, nema postupaka koji traju preko tri godine. Isto je i sa RS. Jako dobro rade sudovi u Doboju, Kantonalni sud u Banja Luci isto tako. Ali ja sam pitanje postavila zbog toga što znam da Kantonalni sud u Sarajevu jako dugo vodi postupke po žalbi u parničnom postupku i veoma je zabrinjavajuće stanje u ovom sudu, jer ovdje jako puno ima predmeta koji traju duže od jedne godine, koji traju duže od dvije do tri godine i koji traju preko tri godine. Ovdje su zastrašujuće cifre. Kod svih sudova najveći broj predmeta se završi u prvoj godini, samo u Sarajevu najmanji broj se završi u prvoj godini, a puno veći ili duplo veći broj se završi u roku preko dvije godine, preko tri godine, tako da mislim da Visoko sudsko i tužilačko vijeće i Ministarstvo pravde trebaju povesti računa o ovome. Šta je razlog ovakvom stanju u Sarajevu? Jer ipak je Sarajevo glavni grad BiH. Je li problem u rukovođenju? Je li problem u broju sudija u Kantonalnom sudu u Sarajevu ili je problem u tretiranju norme od strane sudija. Da li neke sudije u Kantonalnom sudu u Sarajevu tako olako ne moraju da poštivaju sudsku normu, jer mi znamo da svi imaju normu u svim sudovima u BiH. I još jednom, zahvaljujem Ministarstvu na veoma brzom odgovoru. Hvala.
Hvala. 12 Delegat Mladen Ivanić je morao napustiti nakratko sjednicu i rekao je da je zadovoljan odgovorom. Delegat Božo Ljubić nije ovdje pa ćemo ga na sljedećoj sjednici pitati. Ima li novih delegatskih pitanja? Evo Adem.
Pošto ste me Vi niste prozvali, i ja sam dobio odgovor na jedno pitanje koje je postavljeno tačno prije dvije godine, manje jedan dan, 10. 4. 2008. godine. ... Taj odgovor je bespredmetan, jer smo mi u međuvremenu, da vas podsjetim samo, radilo se o zahtjevu izmjene Zakona o akcizama, posebno na prženu kafu, na etanol kao repromaterijal i na duhanske prerađevine. U međuvremenu mi smo promijenili Zakon o akcizama, otklonili ovu štetu, jer se u nas ljudi nisu mogli baviti prženjem kafe jer su dva puta plaćali akcizu. Otklonili i ovu drugu štetu na etanolu. Sad ljudi koji to uvoze daju bančinu garanciju, prije su morali platiti akcizu kao da uvoze viski, pa su onda čekali da dođe kontrola do dokažu jesu li to upotrijebili, a kontrole su u tri godine. Pa možete misliti kolike su to štete bile!? I evo danas trebamo usvojiti 'Zakon o duhanu' koji je prva pretpostavka da i ovu veliku štetu otklonimo, koju ova zemlja ima, jer deficit na cigaretama, da su ova dva ...110 miliona maraka u prošloj godini. Dakle, odgovor nema nikakvog smisla, mi smo tu stvar uradili i uradili kako treba. Hvala.
Ovdje je očito bio jedan manji nesporazum, jer ovo je odgovor na pitanje koje je postavljeno na zajedničkoj sjednici i zbog toga nije bio ovdje.
Nije, nije, posebno je bilo kod nas, evo piše sjednica 4.4.
Dobro, evo Vi ste već dali svoje izjašnjenje, ali nije bilo u pripremi, tako da se izvinjavam. Imamo sad delegatska pitanja. Božo Rajić, čini mi se. Nije. Evo Alma, pa Hazim, pa Ivo.
Ja imam kratko jedno pitanje, također, Visokom sudskom i tužilačkom vijeću: 'Da li tužioci, čija jedna ili više optužnica završe oslobađajućom presudom koja bude potvrđena i u postupku po žalbi, mogu biti kandidati za izbor na više funkcija u sudovima i tužilaštvima BiH?' 13 Ovo pitanje postavljam zbog toga što u medijima vidim neke tužioce koji imaju oslobađajuće presude, koje su potvrđene na višim sudovima, a kandidati su za Sud BiH i spominju jedan slučaj tužioca koji je bio tužilac u predmetu za ubistvo gospodina Joze Leutara, Dragan Stupar. On je, nakon što je njegova optužnica pala na Kantonalnom sudu, imenovan za tužioca u Federalnom tužilaštvu, znači unaprijeđen je. A da se ova situacija ne bi ponovila, ja evo postavljam to pitanje Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Hvala.
Dobro, hvala.
Znam da zakonom nije zabranjeno.
Delegat Hazim Rančić, pa delegat Ivo Miro Jović.
Hvala lijepo. Dakle moje pitanje glasi: 'Kada će Ured za reviziju institucija BiH izvršiti reviziju Elektroprenosa BiH, Elektroprenos BiH –AD Banja Luka i podnijeti o tome izvještaj Parlamentarnoj skupštini BiH?' Obrazloženje: Elektroprenos BiH registrovan je kao pravno lice 1. marta 2006. godine sa 100% državnim kapitalom. Upravni odbor preduzeća tražio je od Ureda za reviziju institucija BiH da izvrši reviziju, ali oni to nisu do sada uradili. Nedopustivo dugo, dakle četiri godine, niko od nadležnih institucija ne vrši reviziju poslovanja ovog preduzeća, niti nadležne institucije imaju izvještaj o poslovanju ovog preduzeća. Neophodno je izvršiti reviziju i izvještaj o tome dostaviti Parlamentarnoj skupštini BiH. I imam jednu inicijativu vezano za rad Vijeća ministara i provođenje aktivnosti na zaštiti naših građana koji imaju staru deviznu štednju kod nedomicilnih banaka. Ona glasi: 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH da svaka tri mjeseca dostavlja izvještaj Parlamentarnoj skupštini BiH o provođenju mjera iz Strategije i modaliteta načina razrješenja stare devizne štednje kod Ljubljanske banke, Invest banke Beograd i drugih nedomicilnih banaka.' Dakle, u obrazloženju, Vijeće ministara BiH usvojilo je navedenu strategiju još 16. jula 2009. godine, .... ali nisu počeli provoditi mjere, a time su već zakasnili, jer su od 2006. godine bili obavezni da to rade, ali nažalost ne provode mjere predviđene u ovoj strategiji. Kako se radi o važnom pitanju zaštite naših građana i njihovih prava, neophodno je da Vijeće ministara tromjesečno izvještava Parlamentarnu skupštinu BiH o provođenju navedene strategije. Evo toliko, hvala. 14
Dobro. Pitanje ćemo proslijediti, a ovu inicijativu ćemo vidjeti na Kolegiju pa da uvrstimo eventualno na dnevni red sljedeći put pod ovom tačkom. Evo Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Još jednom hvala lijepa. Ja imam dva kratka pitanja. No prije nego što postavim pitanje (ne znam, u dnevnom redu nema mjesta za ono što ću sad izreći), u svakom slučaju želim konstatirati da ovo je Dom naroda i tri kluba i mi imamo modernu tehniku, i to je lijepo i podržavam je, ali imam izuzetan prijekor tehničkoj službi da na obavijesti nema hrvatskog jezika, i to nije korektno. Ja bih zamolio predsjedatelja da zamoli tehničku službu da ugasi, dok se to ne ispravi. A na pitanja idem. Federalna RTV Sarajevo se nije oglasila na moj prošli upit, te ja zato ponavljam pitanje: 'Čije je vlasništvo Radio 202 i po kom zakonu ono radi? A čuli smo maloprije da Regulatorna agencija odgovara da radi po Zakonu o Javnom RTV sustavu. Tko je odobrio ovu frekvenciju? Evo, čuli smo da je to RAK velikodušno uradio protuzakonito. Tko financira rad i koliko je to?' S obzirom da ja skoro ove sve odgovore znam, želim prisiliti one koji rade protiv zakona da mi odgovore zašto to rade. Drugo pitanje koje želim poslati je Ministarstvu za pitanja branitelja Federacije BiH, Uredu za pitanja branitelja Federacije BiH i Federalnom zavodu PIO/MIO: 'Kako je moguće provoditi diskriminaciju spram časnika Hrvatskog vijeća obrane, a evo na obljetnici smo formiranja ovog obrambenog sustava, znači spram časnika Hrvatskog vijeća obrane oko stjecanja zakonskih prava umirovljenika u odnosu na časnike pripadnike Armije BiH? Naime, časnicima Hrvatskog vijeća obrane koji su stekli pravo na umirovljenje ne dozvoljava se korištenje pod istim okolnostima kao i pripadnicima Armije BiH. Najdrastičniji primjer je za to korištenje mirovine generala Rasima Delića koji koristi ta prava, a velikom broju pripadnika HVO je to onemogućeno' Toliko.
Hvala. Dalje ko se javlja za riječ? Drago Ljubičić, pa Slobodan Šaraba.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. 15 Moje pitanje je, na jedan određen način, vezano i za prethodno pitanje koje sam uputio Ministarstvu bezbjednosti i ovo pitanje upućujem Ministarstvu bezbjednosti: '1. Da li je Ministarstvo bezbjednosti BiH upoznato sa plakatima koji su se pred Uskrs, hrišćanski praznik, 2010. godine pojavili na katoličkim i pravoslavnim vjerskim objektima u Federaciji BiH kojima se nemuslimani pozivaju na prelazak na Islam? 2. Da li je Ministarstvo bezbjednosti BiH upoznato sa tribinama koje su u nekim mjestima Federacije BiH organizovane na tu temu? Ko stoji iza takvih uvredljivih plakata i tribina i šta su po tom pitanju preduzeli?' Obrazloženje: Pred Uskrs 2010. godine na vjerskim objektima katoličke i pravoslavne vjeroispovijesti u Federaciji BiH pojavili su se plakati sa uvredljivim i provokativnim tekstom kojim se nemuslimani pozivaju na tribine i razgovor o prelasku na islam. Kod srpskog i hrvatskog naroda, bar na osnovu reakcija koje su uslijedile poslije toga, to je shvaćeno kao uvreda i provokacija ali i poziv koji je, po meni, izuzetno opasan za BiH i u BiH. Očekujem reakciju nadležnih institucija povodom ovih dešavanja u Federaciji BiH i odgovor u pisanoj formi. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Slobodan Šaraba. Izvolite.
I naravno, na kraju opozicija. Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, dakle, prvo ću pročitati dio teksta iz Poslovnika. U članu 146. tačka (3) Poslovnika Doma naroda stoji: 'Odgovori na delegatska pitanja uvrštavaju se u dnevni red istim redoslijedom kojim su postavljena, ne kasnije od 30 dana od njihovog upućivanja.' Dakle, ja smatram da bi na svakoj narednoj sjednici, poslije upućivanja naših delegatskih pitanja, ovdje trebali da budu predstavnici Savjeta ministara koji bi trebali ili da odgovore na pitanje ili da kažu zašto se ne može odgovoriti. Ja imam preko 10 delegatskih pitanja na koja nije odgovoreno i zaista ne znam zašto nisam dobio odgovor na neka od tih pitanja, kad se na ta pitanja može dobiti odgovor za pet minuta. Zašto gospodin Lujić nije odgovorio na pitanje: 'Koje su to ličnosti u BiH kojima se pružaju usluge operativnog obezbjeđenja?' Ili zašto nisam dobio odgovor od Savjeta ministara na pitanje: 'Kada će početi radovi na rekonstrukciji graničnog prelaza na Ivanjici?' Ja sam dugo insistirao na tome, a to je posao ili propušteni posao gdje je BiH izgubila preko 10 miliona maraka, zašto je neko trebao da odgovara. Nažalost, čini mi se da niko nije ni pokrenuo pitanje nečije odgovornosti zašto je država izgubila 10 miliona maraka, a kamoli da pokrene pitanje, ili da dobijem odgovor na pitanje kada će početi raditi? Iz svega toga mogu izvući samo zaključak ovdje da se na delegatska pitanja odgovara selektivno. Dakle, meni se čini da se ovdje, kada se postavlja i odgovara na delegatska pitanja, ide po pravilu: poslanici Saveza nezavisnih socijaldemokrata pitaju, ministri SDA odgovaraju, ili 16 poslanici HDZ-a pitaju, a ministri SNSD-a odgovaraju. Dakle ovdje, čini mi se da mi iz opozicije ne dobijamo odgovore ili da ti odgovori dolaze jako, jako rijetko. U svakom slučaju, ja ću nastaviti sa delegatskim pitanjima, postaviću ih pa ću na kraju nekad podvući crtu i vidjeti šta je ispod crte. Danas ću postaviti dva delegatska pitanja. Prvo upućujem Savjetu ministara i ono glasi: 'Zašto još nisu usvojeni pravilnici o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji tri agencije nastale drugom fazom reforme policije u BiH? Imenovanje rukovodilaca ovih agencija bila su u februaru 2009. godine: Agencija za forenzička ispitivanja, za školovanje i stručno usavršavanje i za policijsku podršku. Ako se ima u vidu da su prijedlozi pravilnika prošli sve potrebne procedure i da su dostavljeni Savjetu ministara u julu mjesecu, onda je sasvim i potpuno neshvatljivo zašto oni do danas nisu usvojeni.' I drugo pitanje upućujem ombudsmenu za ljudska prava BiH, a ono glasi: 'Koji su razlozi koji su naveli Instituciju ombudsmena za ljudska prava da uđe u postupak preispitivanja legitimnosti odluke ovoga doma, koja je donijeta 22. 1. 2009. godine, kojom je imenovan član Vijeća nacionalnih manjina ispred crnogorske nacionalne manjine?' Dom naroda Parlamentarne skupštine donio je Odluku o utvrđivanju mandata članu Vijeća nacionalnih manjina u BiH ispred crnogorske nacionalne manjine ..., a budući da se predstavnici dva udruženja (bili smo svjedoci toga ovdje u Parlamentu) nisu mogli dogovoriti, mandat podijeliti, tako da predstavnik jednog udruženja predstavlja nacionalnu manjinu pola mandata, a predstavnik drugog udruženja drugu polovinu mandata; pri kraju prvog dijela svog mandata predstavnik ovog prvog udruženja obratio se dopisom Instituciji ombudsmena za ljudska prava sa zahtjevom za sprečavanje navodne diskriminacije, što je na moje veliko iznenađenje ombudsmen i prihvatio, ocijeniviši da postoji dovoljno osnova da pokrene postupak preispitivanja ove odluke Doma naroda koja je imala samo za cilj da postigne najbolje moguće zadovoljenje obje strane. Nažalost, svojim uključivanjem u ovaj slučaj ombudsmen se, po mom mišljenju, svrstao na jednu stranu i zato postavljam ovo pitanje, jer je potpuno neprihvatljivo, kao što je neprihvatljivo i ponašanje ambasadora Crne Gore, gospodina Ramiza Bašića, koji se takođe u svemu ovome svrstava na jednu stranu. Zahvaljujem.
Gospođa Dušanka Majkić.
Ovo samo da se vidi da pozicija je zadnja, a ne opozicija, i to član Kolegijuma da je zadnji. O tolerantnosti toliko. Imam dva pitanja. Jedno postavljam Agenciji za državnu službu, a glasi: 'Koliko je sekretara sa posebnim zadatkom kojima je istekao mandat na funkciji direktora i zamjenika direktora u institucijama BiH? Precizno navesti imena institucija, nazive mjesta i 17 datum isteka mandata. I da li u institucijama BiH ima direktora ili zamjenika direktora koji imaju status državnog službenika a koji nisu na mandatu, ... i po kom osnovu nisu na mandatu? I drugo pitanje upućujem Savjetu ministara: 'Šta se trenutno dešava sa formiranjem Komisije za imovinske zahtjeve izbjeglih i raseljenih lica?' Poznato je da je Komisija za imovinske zahtjeve izbjeglih i raseljenih lica osnovana odlukom Predsjedništva iz 2004. godine kao pravni sljedbenik bivše CRPC, čija je isključiva nadležnost utvrđena posebnim sporazumom, a bila je za rješavanje zahtjeva za ponovno razmatranje odluka bivšeg CRPC-a. Po svojoj specifičnosti ova komisija ima karakter organa uprave, pa u skladu s tim svake godine utvrđuju joj se budžetska sredstva koja su neophodna za njen rad i propisanu naknadu za članove navedene komisije, odnosno njenog pravnog odjela. Komisiji je mandat produžen do 2008. godine i ona je uobičajno radila i rješavala sve te probleme vezane za zahtjeve i utvrđivala odgovore na tužbe i traženje Suda BiH. Iz nepoznatih razloga članovima ove komisije nije isplaćena naknada za rad za 2008. godinu i pored toga što su sredstva bila obezbijeđena u budžetu. Iz tog razloga članovi ove komisije su podnijeli tužbu Sudu BiH za isplatu pripadajuće naknade, shodno odluci Savjeta ministara koja je bila na snazi. Iako ova komisija nije završila rad po svim predmetima, praktično je prestala sa radom istekom 2008. godine. Danas imamo stanje da je Sudu BiH podneseno preko 250 tužbi protiv odluka ove komisije, što nesumnjivo ukazuje na ozbiljnost ovog aktuelnog problema. Praktično sad imamo situaciju da Sud BiH ne može rješavati po tužbama stranaka, jer postoji relevantan organ, ne postoji komisija, nema ko da rješava to za pripremu i dostavljanje odgovora na tužbu. Ovaj problem je znači poznat u javnosti i nedopustivo je da podnosioci tužbi Sudu praktično čekaju više od godinu da se njihovi zahtjevi rješavaju, a sve iz razloga što nije obrazovana nova komisija koja bi u razumnom roku trebala da završi taj važan posao. Hvala.
Hvala lijepo. Na ovaj način smo iscrpili i ovu tačku dnevnoga reda. Prelazimo na tačku 2. Ad. 2. Usvajanje Zapisnika 43. sjednice Doma naroda Da li se ko javlja za riječ? Ne javlja. Možemo li usvojiti Zapisnik 43. sjednice? Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? 18 „Suzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Zapisnik 43. sjednice Doma naroda. Prelazimo na 3. tačku: Ad. 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju suglasnosti o identičnom tekstu Zakona o duhanu Bosne i Hercegovine
Zahvaljujem, predsjedavajući. Dakle, nema se šta puno kazati. Zajednička komisija je prihvatila argumente ovog doma zašto da u članu 32. stoji najmanje 50%, a ne najmanje 60%.
Dobro, hvala lijepo. Glasamo o Izvještaju Zajedničke komisije. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Suzdržan“? Nema. Konstatujem da je Izvještaj Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta Zakona o duhanu BiH usvojen. Prelazimo na 4. tačku dnevnoga reda: Ad. 4. Prijedlog zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prijevozu (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH 19 U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj o Prijedlogu zakona Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona sa dva amandmana. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakon sa jednim amandmanom. Dajem riječ predsjedavajućoj ove komisije Almi Čolo. Izvolite.
Ja ću kratko, predsjedavajući, s obzirom na obimnost dnevnog reda. Dobili ste ovaj izvještaj. Amandman II. je identičan Amandmanu usvojenom u Predstavničkom domu, a to je da se ovaj rok za uvođenje digitalnih tahografa pomjera na 16. 6. 2010. To je prijedlog resornog ministarstva, jer je već rok od 16. 3. prošao, kako je bilo prvobitno u ovom zakonu, i Amandman I. koji nije usvojen u Predstavničkom domu, ali je on usvojen na intervenciju Ministarstva, to je ustvari tehnička popravka člana 17. Tako da mislim da nema smetnji da se oba amandmana usvoje i da idemo na usaglašavanje. Hvala.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ako se niko ne javlja za riječ stavljam na ... Gospodin Ivo Miro Jović. Izvolite. IVO MIRO
: Vidim da bespredmetno, uvaženi predsjedatelju, ja govorim. I na prošloj sjednici sam rekao i ukazao na činjenicu da nismo dobili na hrvatskom jeziku ovaj zakon. I, kad smo bili i na ovom povjerenstvu, to sam isto ukazao. U materijalu vidim da se i dalje ta praksa provodi. Ja mislim, ne znam koji je put i način ukazati predlagateljima i onima koji nam dostavljaju u proceduru zakon, a poučeni negativnim iskustvima kad je u pitanju da li je upisano nešto ili nije upisano na hrvatskom jeziku u zakonu, mislim da je ovo doista bespredmetno više ukazivati na to, ali ja sam morao ovo reći.
Uredu je što ste ukazali. Evo, mi možemo zaključiti danas da ukoliko nemamo tih prijedloga na hrvatskom jeziku ili bilo kojem drugom jeziku da ne uvrštavamo u dnevni red, ali da sada to usvojimo, ako se slažete. Evo, ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Suzdržan“? Konstatujem da smo usvojili Zakon o radnom vremenu mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prijevozu. 20 Budući da je ovaj zakon usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, moramo formirati komisiju za usaglašavanje teksta zakona. Ima li Dom prijedlog članova ove komisije? Evo, hoćemo li ispred Kluba Srba Drago Ljubičić?
Gospodin Šaraba.
Šaraba, dobro. Hrvati?
Gospođa Čolo.
Dobro, hajde Čolo. Hrvati? Klub Hrvata?
Pa meni je malo neugodno s obzirom na to da smo članovi ovog povjerenstva kolega Ljubić i ja, Ljubića nema.
Znači Zrno.
Zrno. Dobro, Branko Zrno. Glasamo za ovu komisiju. Ko je „za“ usaglašavanje? Ima li ko „protiv“? Nema. „Suzdržan“? Nema. Konstatujem da smo izabrali članove ove komisije: Slobodan Šaraba, Branko Zrno i Alma Čolo. Prelazimo na 5. tačku dnevnoga reda: Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara 21 U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona sa dva amandmana. Usvojeni amandmani nisu isti kao u Predstavničkom domu. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakon sa dva amandmana. Dajem riječ predsjedavajućoj ove komisije Almi Čolo. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Amandman II. koji je usvojen u našoj komisiji identičan je Amandmanu u Predstavničkom domu. To je ovaj amandman koji se odnosi na ulaganje koje može preći iznos od 51%, izuzev u preduzećima koja se bave javnim informiranjem. Bilo je velikih rasprava. Mi smo na Komisiji imali predstavnike resornog ministarstva, jer je došlo iz resornog ministarstva dosta materijala koji su ukazivali na to da bi trebalo dopustiti da ulaganje u vojnu, u namjensku proizvodnju bude veće od 51%. Iako je Predstavnički dom prihvatio u cijelosti, svi su glasali za ovaj amandman, tako da je ovaj amandman prošao i na Komisiji, uz naravno obrazloženje predstavnika resornog ministarstva, gospodina Izetbegovića koji je danas tu. Drugi, Amandman I. nije identičan Amandmanu usvojenom u Predstavničkom domu. To je ustvari odgovarajuća tehnička popravka na prijedlog poslanika Bože Ljubića koji je predložio da se ovaj član 2. mijenja, da se ovi izrazi usaglase. Ministarstvo je pristalo na ovaj amandman, tako da je sa ova dva amandmana ovaj zakon usvojen u našoj komisiji.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Zoran Koprivica. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja neću govoriti dugo o ovom prijedlogu. Koristim priliku samo da podržim donošenje i usvajanje ovog zakona, odnosno podržavamo ovaj izvještaj naše komisije. Nesporno je da moramo formirati Komisiju za usaglašavanje. Ja predlažem gospodina Slobodana Šarabu ispred našeg kluba u ovu komisiju za usaglašavanje teksta ovog zakona. Evidentno je da su strana ulaganja u značajnom padu u BiH, da ... oko 40% su manja u 2009. u odnosu na 2008. I ova poboljšanja teksta zakona sigurno će omogućiti da se određene barijere koje postoje u postojećem tekstu ovog zakona otklone. 22 Dakle, podržavamo donošenje ovog zakona i u ovu komisiju predlažem gospodina Šarabu. Hvala.
Ako se više niko ne javlja za riječ, stavljam na glasanje. Ko je „za“? Ko je „protiv“? „Suzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u BiH. Budući da je ovaj zakon usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, moramo formirati ovu komisiju. Imamo već Slobodana Šarabu, da vidimo Klub Hrvata.
Isto kao i maloprije.
Branko Zrno, dobro.
Gospodin Hazim Rančić.
Hazim Rančić. Glasamo o ovoj komisiji: Slobodan Šaraba, Brano Zrno i Hazim Rančić. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Suzdržan“? Nema. Konstatujem da smo izabrali članove ove komisije, onako kako je to predloženo. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: Ad. 6. Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH U drugom čitanju se vodi rasprava o amandmanima i glasa se o prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj o Prijedlogu zakona Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona sa šest amandmana 23 koji su postali sastavni dio teksta Prijedloga zakona. Četiri amandmana obnovio je delegat Ivo Miro Jović, a nova tri amandmana podnio je Zoran Koprivica. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakon sa devet amandmana, šest amandmana usvojenih na Zajedničkoj komisiji, tri amandmana usvojena na sjednici Doma. Riječ dajem Zoranu Koprivici kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca u Domu naroda. Izvolite.
Ovako, Prijedlog zakona o protivminskom djelovanju je, kao što je poznato, u proceduri u Parlamentarnom skupštinom BiH još od sredine 2009. godine. Prijedlog Vijeća ministara, Ministarstva za civilne poslove je u proceduri: Predstavnički dom je 16. i 23. marta 2010. na 73. sjednici usvojio ovaj zakon u drugom čitanju sa šest amandmana po Izvještaju Zajedničke komisije za ljudska prava, kao i tri nova amandmana, novi aspekti koje je uložila Lejla Klokić. Ovi amandmani su usaglašeni sa Ministarstvom civilnih poslova, kao i donatorima i predstavnicima Komisije za deminiranje. Te amandmane sam preuzeo ja i evo predlažem danas da ih ovaj dom prihvati. Takođe, i gospodin Ivo Miro Jović je pozivajući se na nove aspekte uložio četiri amandmana koji su pred nama. I pred nama su znači mogućnosti da postupimo kako je to učinio i Predstavnički dom, da usvojimo ovaj izvještaj naše komisije sa ovih šest amandmana, tri nova amandmana koje sam ja preuzeo od Lejle Klokić i kao druga mogućnost je da razmotrimo, odnosno, izjasnimo se po amandmanima, novim amandmanima koje je, pozivajući se na nove aspekte, gospodin Ivo Miro Jović predložio ovom domu. I da na kraju, ukoliko bude različitih tekstova, odnosno različitih amandmana, predložimo ovu komisiju za usaglašavanje koja bi razmotrila ... i dala konkretan prijedlog Domu na konačno usvajanje. Mislim da je u konkretnom slučaju i nakon velikih napora i gotovo devet mjeseci upornih pokušaja da se ovaj zakon održi u životu, da se ne izgube velika donatorska sredstva za deminiranje, konačno došlo se do jednog teksta prihvatljivog za sve strane. I stoga ja predlažem ovom domu da se izjasni, znači da prihvati ovaj zvještaj naše komisije, da prihvati ova tri nova amandmana koja sam ja predložio, odnosno preuzeo iz Predstavničkog doma, a da se posebno izjasni o predloženim amandmanima gospodina Jovića. Toliko, gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepo. Prije nego što otvorim raspravu, dajem riječ Ivi Miri Joviću. Izvolite. IVO MIRO
: Hvala lijepa. Rukovođen praksom u zemljama koje su u sličnoj situaciji kad je u pitanju zagađenost minama i imajući u vidu tijela i institucije koje se bave deminiranjem i 24 pronalaženjem i uništavanjem minsko-eksplozivnih sredstava, smatrao sam da nije dobro, kod ostalih poslova, ove poslove davati civilnoj zaštiti. U svakom slučaju da civilna zaštita ima svoje mjesto i sam naslov civilna zaštita odnosi se na zaštitu građana i materijalnih dobara. Ali ne znam koliko su institucije civilne zaštite, bilo to na razini entiteta, županija i Distrikta Brčko, osposobljene da bi vršile tako stručan i važan posao. Međutim, kako u članku 26. stoji, u završnom dijelu prvog stavka, da će moći činiti samo oni koji dobiju akreditaciju, ja bih u tom slučaju, a u cilju brzine donošenja ovako važnog zakona, imao potrebu izreći da Amandman I., Amandman III. i Amandman IV. povlačim, znači sa ovim obrazloženjem, a da se izjasnimo o Amandmanu II. Amandman II. je sasvim logičan zahtjev koji sam uputio, jer u članku 12. stavak (2) govori se da sjedište BIHAMK-a, zapravo BH MAC-a, oprostite, i federalno sjedište budu u Sarajevu, a da sjedište entiteta RS-a bude u Banja Luci. Uputnim mi se čini da sjedište BH MAC-a bude u Sarajevu, a da federalno sjedište bude u Mostaru. Jer to ne bi iziskivalo nikakva financijski dodatna sredstva, jer u Mostaru već radi regionalni ured. A kako u suklađu sa rješenjima koje nudi ovaj zakon ovi regionalni uredi u jednom dobrom dijelu doživljavaju transformaciju, uputnim mi se učinilo, a poradi zaraženosti minama prostora južnog dijela BiH, a rekao sam već tamo postoje već i uredi koji su, moram reći, besplatni, jer su u institucijama BiH, a ukoliko bi ostali u Sarajevu, preko 240 tisuća se daje za iznajmljeni prostor na godinu. Zato, ponovit ću, zalažem se da BH MAC bude u Sarajevu, federalno sjedište u Mostaru, a RS-a u Banja Luci. To je svrha mog Amandmana II.
Hvala lijepo. Predlagač ovog zakona da se eventualno izjasni o ovom novom amandmanu. Ima li ko ispred predlagača? Da vidimo. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo poslanici, ja nemama šta dodati na ono što je poslanik Ivo Miro Jović rekao, sem ovog finansijskog aspekta, činjenice da kad je pitanje BH MAC-a i kancelarije entitetske mi zajedno smo iznajmili prostor u Sarajevu i siguran sam da bi ona cijena koja je rečena oko 250 hiljada maraka bila 50% manja kad je u pitanju Sarajeva. Jer mi ćemo u Sarajevu ponovo morati biti u iznajmljenom prostoru. A kad je pitanje struke, ja ne vidim problem.
Dobro, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Alma Čolo. Izvoli.
Samo malo, gospodin Gavran, ako se ne varam, je predstavnik BH MAC-a, a mi nemamo ovdje predstavnika resornog Ministarstva civilnih poslova koje je oficijelni predlagač, ustvari 25 Vijeće ministara. Ja bih voljela da čujem njihov stav. Mislim, stvarno, jer vi niste radili na izradi ovog zakona.
Ja moram reći, samo ne znam ko je s tim upoznati, da je ministar Nović danas odsutan, opravdano odsutan, i da je mene ovlastio da ja ispred ovog ministarstva budem danas na ovoj sjednici. Zvanično mi je poslat poziv i ovlastio mene da budem ovdje.
Dobro, dobro, hvala. Da li se još ko javlja za riječ? Ako se ne javlja za riječ, pristupamo glasanju. Prvo se izjašnjavamo o amandmanima delegata Ive Mire Jovića. Konstatujemo da je povukao amandmane I., III. i IV. Glasamo o Amandmanu II. Ko je „za“ ovaj amandman? Osam. Je li tako? Ko je „protiv“? „Suzdržan“? I ja sam „suzdržan“. Četiri „suzdržana“ glasa. Konstatujem da je ovaj amandman prošao. Prelazimo sada na izjašnjavanje o amandmanima gospodina Zorana Koprivice. To su amandmani iz Zastupničkog doma, je li tako? Možemo glasati o svim odjednom, sva tri amandmana. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Suzdržan“? Uz jedan glas „suzdržan“, konstatujem da su amandmani delegata Zorana Koprivice usvojeni. Sada glasamo o Prijedlogu zakona. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Uz jedan glas „suzdržan“, konstatujem da smo usvojili Zakon o protuminskom djelovanju u BiH. S obzirom da nije usvojen u identičnom tekstu, ponovo formiramo Komisiju za usaglašavanje teksta zakona. Klub Srba šta kaže? ______________(?) Gospodin Koprivica Zoran. 26 Koprivica, dobro, logično. Hrvata?
Gospodin Jović.
Gospodin Jović, dobro.
Gospodin Hilmo Neimarlija.
Neimarlija. Glasamo o ovoj komisiji. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Suzdržan“? Nema. Konstatujem da smo izabrali članove Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta ovog zakona iz Doma naroda kako je to predloženo. Tačka 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH Pošto smo blizu pauze, ako se predviđa rasprava malo duža, da odgodimo ili ako nema raspravu da i ovu tačku završimo. Ovo je drugo čitanje, vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Komisije. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona sa 12 amandmana. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakona sa osam amandmana. Dajem riječ predsjedavajućoj Komisije Almi Čolo.
Pa evo, ja ću probati kratko. Na Komisiji je bilo ukupno 20 amandmana uloženo. Mi smo usvojili samo one amandmane za koje je Ministarstvo komunikacija i prometa dalo pozitivno mišljenje. Ti amandmani su usvojeni na Komisiji, s tim što su neki korigovani od strane Ministarstva i predložena je korekcija ovih amandmana, tako da Komisija predlaže Domu da 27 usvoji ovaj zakon sa ovih 12 amandmana i da se ide na usaglašavanje, i to je usaglašeno sa resornim ministarstvom. Hvala.
Jedan amandman obnovio je i delegat Ilija Filipović i četiri amandmana delegat Slobodan Šaraba. Izvolite, prvo Ilija Filipović.
Ja ću vrlo kratko. Dakle, mislim da je jedna činjenica ispuštena kada je resorno ministarstvo napisalo ovaj akt i odbilo ovaj moj amandman. Žao mi je što nije bilo potpuno ovo povjerenstvo i što ja nisam mogao biti da to obrazložim, naime, da svi znaju zbog čega sam ja napisao ovaj amandman. Sve osobe koje koriste zvučnu signalizaciju i blinkere istodobno imaju i pratnju SIPA-e. Nenormalno je da predsjedatelj Parlamenta, državnog parlamenta, bez obzira tko je to, koji ne koristi, dakle kad je i u rotaciji moja malenkost, gospođa Majkić itd., ne koristi pratnju službenih vozila. Dakle, ja to osobno mogu ali to neću. Ja mislim da je daleko jednostavnije da se u ovom zakonu pozicionira pravo korištenja svih službenih državnih vozila ove razine – članova Predsjedništva, predsjednika Vijeća ministara i njegovih zamjenika i članova Kolegija Parlamentarne skupštine BiH – kako je to i u svim drugim uređenim demokratskim zemljama. Zašto? Jer je ovdje riječ o štićenim osobama koje imaju pravo koristiti SIPA-ina vozila u pratnji. Nikada ga nisam zatražio i nikada SIPA-ino vozilo neću tražiti. Ali imam vozilo ... koje je država kupila i u kome je ugradila svjetlosno-zvučnu signalizaciju za slučaj potrebe na cesti, nitko ne divlja, nego koristi, dakle vozila koriste štićene osobe. Ovim popravkama ovoga Zakona o sigurnosti prometa na cestama, mi se dovodimo u situaciju zakonito koristiti nešto što imamo ugrađeno u vozilima. Vi imate jednu situaciju da je to na razini entiteta RS regulirano i ljudi koji imaju ovlasti koristiti signalizaciju, a kad dođu u prostor Federacije plaćaju kazne. Dakle, stalno govorimo kako treba nešto izdignuti na razinu države. Mi imamo Zakon o sigurnosti prometa na cestama na razini države, pa dajmo to unificirano regulirati za sve one koji imaju prava, tu nije velik broj. Dakle, to je ova razina o kojoj ja govorim: to je Predsjedništvo BiH, to je Parlament BiH i to je Vlada BiH. Ako to ne zaslužuje što imaju, Vijeće ministara, onda kako to imaju i druge sve zemlje u okruženju, da ne spominjem, od Albanije – ne bih vrijeđao više jer Albanija nije bila na repu događaja na Zapadnom Balkanu – uredimo to na način kako to dolikuje i ovoj zemlji, jer uvijek kažemo kako hoćemo se približavati demokratskim standardima drugih. Hvala.
Hvala lijepo. Delegat Slobodan Šaraba. 28
Preskupo je koristiti svima ovima SIPA-ina vozila uvijek u pratnji. Dakle, ovo pruža mogućnost da se ne troši na SIPA-ina vozila.
Slobodan Šaraba je htio i ja bih zamolio da ako možemo.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dakle, biću kratak, suština mojih amandmana je stvaranje uslova da se formira agencija za vozačke ispite, jer je BiH jedina zemlja u kojoj vozačke ispite organizuje i sprovodi Ministarstvo obrazovanja. Zadnji slučaj gdje se pokušalo bio je u Hrvatskoj, ali ona je za kratko vrijeme, nakon dvije godine, sve to ukinula i vratila da to kontroliše i nadzire MUP Hrvatske, a organizuje i sprovodi Hrvatski autoklub. Dakle, cilj mojih amandmana je da se formira agencija za vozačke ispite koja bi u BiH sprovodila sve ove poslove. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Evo, prije nego što otvorimo javnu raspravu, ja bih prekinuo ipak ovu sjednicu, jer imamo dosta izjašnjavanja, glasanja. Nastavit ćemo u 14,00 sati. Hvala lijepa. [[PAUZA]] Nastavljamo sa 7. tačkom dnevnog reda. Podsjećam, to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH. Došli smo do vremena kada dajem riječ, odnosno otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Da li se ko javlja za riječ? Pošto se niko ne javlja, izjasnit ćemo se prvo o Amandmanu delegata Ilije Filipovića. Ko je „za“ Amandman I.? Ko je „protiv“? Jedan „protiv“ i jedan „suzdržan“. Konstatujem da je Amandman usvojen uz jedan glas „protiv“ i jedan glas „suzdržan“. Sada ćemo se izjasniti o amandmanima delegata Slobodana Šarabe. Prvo glasamo o Amandmanu I. 29 Ko je „za“? Tri su „za“. Ko je „protiv“? ... Četiri glasa „protiv“. Ostali „suzdržani“. Amandman nije prošao. Idemo na Amandman II. Ko je „za“? To je četiri glasa ... „za“. Ko je „protiv“? „Suzdržan“? Ni ovaj amandman nije prošao. Amandman III. Ko je „za“? Opet su četiri „za“. „Protiv“? Četiri. „Suzdržani“? Četiri. Sve po četiri. Amandman IV. Ko je „za“? Isto četiri. Ko je „protiv“? Četiri. Ko je „suzdržan“? Četiri. I ovaj amandman nije prošao. Glasamo o Prijedlogu zakona. Ko je „za“ Prijedlog zakona? Ko je „protiv“? Jedan je „protiv“. „Suzdržan“? Uz jedan „protiv“ i jedan „suzdržan“, konstatujem da smo usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH. Budući da je ovaj zakon usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, moramo formirati Komisiju za usaglašavanje teksta zakona. Ima li prijedloga za članove ove komisije?
Od Hrvata Branko Zrno.
Branko Zrno od Hrvata. Srba? ___________(?) Gospodin Šaraba.
Drago Ljubičić. 30
Drago Ljubičić. Dobro. Od Bošnjaka? Alma Čolo, evo.
Gdje ćeš opoziciju, čovječe?
Glasam o sastavu ove komisije. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Suzdržan“? Evo jednoglasno nakon kraćeg vremena. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o klasifikaciji djelatnosti u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj o Prijedlogu zakona Zajedničke komisije za evropske integracije. Zajednička komisija prihvatila je Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakon u predloženom tekstu. Dajem riječ delegatu Ivi Miri Joviću, kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca u Domu naroda. Izvolite, gospodine Joviću. IVO MIRO
: Hvala lijepo. Ja doista nemam što dodati, u ovom izvješću piše sve.
Dobro, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Ne javlja se niko. 31 Glasamo o Prijedlogu zakona Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Suzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Zakon o izmjenama Zakona o klasifikaciji djelatnosti u BiH, u tekstu kao što je i u Predstavničkom domu. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH Vodi se rasprava o amandmanima, glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj o Prijedlogu zakona Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakon u predloženom tekstu. Dajem riječ predsjedavajućoj ove komisije Almi Čolo. Izvolite.
Predsjedavajući, ako dozvolite, tri zakona koja slijede, znači ovaj o sistemu, o servisu i o komunikacijama, tiču se usklađivanja sa Zakonom o ravnopravnosti spolova. Komisija je prihvatila ovaj zakon u tekstu bez amandmana. Na sva tri zakona je bio jedan amandman gospodina Slobodana Šarabe da se riječi 'džender senzitivni jezik' zamijene domaćim riječima 'rodno osjetljiv jezik'. Komisija nije prihvatila ovaj amandman jer je Zakonom o ravnopravnosti spolova već utvrđena takva terminologija. Iako nije svojstveno domaćem zakonodavstvu da upotrebljava strane riječi, rečeno nam je da 'džender' znači više nego 'rod', pa smo mi odbili taj amandman. Ali evo, imamo sad ponovo na sva tri zakona isti amandman, tako da ja ne bih ponovo kad budu drugi zakoni, neću ništa dodatno obrazlagati. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Dajem riječ delegatu Slobodanu Šarabi, s obzirom da je obnovio svoj amandman. Izvolite. 32
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dakle, ja sam zaista poslije ove amandmanske faze i razmatranja zakona na nadležnoj komisiji poslije drugog čitanja razmišljao da li da obnovim amandman, ali onda me je jedno pismo ponukalo da ja ovaj amandman obnovim, a to pismo uputio je jedan od radnika u ovom parlamentu. Dakle, jedan od lektora je kod sekretara ove komisije ... uzeo sebi za pravo da izrazi svoje nezadovoljstvo sa ovim amandmanom, koji sam ja podnio, i da iskaže da je ovo nemoguća i nevjerovatna situacija koja će komplikovati njegov rad. Dakle, uvažena gospodo, ja smatram da politiku mi vodimo ovdje, a nikako da tu politiku vode neki lektori ili službenici u ovoj kući. I iniciran tim, ja sam podnio ovaj amandman, upravo iz onih razloga zbog kojih je rekla gospođa Čolo, smatrajući da mi u zakonima trebamo upotrebljavati onaj jezik koji je razumljiv u Bihaću, u Sarajevu, u Tuzli, na Sokocu, u Trebinju, a ne nikako neke izraze zbog kojih će se neko upitati i zapitati šta oni zaista znače. Dakle, smatram da je ovo potpuno u skladu sa našim jezikom i da usvajanjem ovakvog amandmana potvrđujemo naš jezik kojim govorimo. Zato čvrsto ostajem kod ovih amandmana i potpuno izražavam nezadovoljstvo sa ovim pismima, kojima neko uzima sebi za pravo da izražava svoje zadovoljstvo ili nezadovoljstvo sa nečijim amandmanom. Mi smo ti ovdje koji se trebamo slagati ili ne slagati sa nečijim amandmanima, a ne nikako neko ko sjedi okolo i ko želi da svojim stavom utiče na usvajanje ovakvog ili onakvog rješenja.
Hvala lijepo. Za riječ se javila gospođa Dušanka Majkić, pa onda Božo Rajić. Izvolite.
Pa evo, ne znam koliko ću pomoći, a šta hoću da kažem. Kad bi se ovo samo pojavljivalo u ovim zakonskim odrednicama, ja bih prihvatila da je gospodin Šaraba u pravu, i onda bi zaista bilo to jednostavno zamijeniti u 'rodno osjetljiv jezik'. Ali vas podsjećam da mi imamo u institucijama i Federacije i RS-a džender centre, dva džender centra koja se tako zovu. I sad sam prevela te džender centre koji bi se zvali centri rodno osjetljivi. Pa nemojte, stvarno bi bilo... Dakle, s obzirom da riječ, rekli smo, 'džender' podrazumijeva šire značanje, s obzirom da se ona već involvirala u domaći jezik, s obzirom da je već koristimo na različitim mjestima, ja vas molim da ne činimo presedan i da ostane, jer jako dobro se zna šta znači džender. Dakle, da je samo izmjena u ovom dijelu zakona i da se to više nigdje ne pominje, ja bih prihvatila da je gospodin Šaraba u pravu. Dakle, mislim da zaista ne bi trebalo ovo dirati.
Gospodin Božo Rajić. Izvolite. 33
Možda nije uobičajeno, ja sam se javio samo zbog toga da izrazim krajnju i iskrenu i najdublju potporu i zahvalnost kolegi Šarabi na ovom amandmanu, ne samo zbog toga što ga je podnio nego zato što ga uporno obnavlja. Ne čini mi se nimalo prihvatljivo obrazloženje koje je gospođa Čolo rekla u ime ovog povjerenstva. Povjerenstvo nije prihvatilo amandman jer, pobogu brate, već u jednom zakonu postoji taj nakaradni izraz. Dakle, nakaradno da ne može biti nakaradnije od ovog povjerenstva, ne od Alme Čolo. Nije mi ovo zdrav argument koji gospođa Majkić iznosi da već postoje neki džender centri. Imamo mi implementacije, imamo inoviranja, imamo aplikacije, imamo sve to drugo, i da nam neko nameće taj jezik silom, a potiskuje naše jezike kojima smo mi rođeni, kojima govorimo i mislimo tim jezikom, onda bi se mi osjećali obespravljenim, ugroženim i ne znam sve kakvi ne bi bili. Ja zdušno podupirem zahtjev da počnemo jedanput se koristiti vlastitim jezikom na kojemu smo rođeni i na kojemu mislimo, a da prestanemo se služiti anglizmima od kojih nas 90% ovdje nema pojma šta znači. I neka ovo bude početak.
Hvala lijepo. Gospodin Ilija Filipović, pa onda Mladen Ivanić, vjerovatno srpska verzija druga.
Evo kratko ću reći nešto i podsjetiti kolege. Dakle, mi imamo jedan dokument koji je usvojio Parlament. On se zove Jedinstvena pravila za izradbu pravnih propisa u institucijama BiH. I sudjelovao sam u prošlom sazivu u raspravi, pa i u radnoj skupini koja je radila i donijela, dakle kad je Dom donosio, sjetit će se to možda i profesor Neimarlija, sjeća se toga i Branko (nema ga ovdje) i bio sam gorljivi protivnik i zagovornik da se iščisti iz tih pravila sve što je tuđica, ako za to imamo svoju domaću riječ, bez obzira na kojem je jeziku, jer je prevodivo na svaki od tri službena jezika koji mi imamo u BiH. I u Jedinstvenim pravilima, evo pogledajte poslije, naći ćete da samo u iznimnim slučajevima kada nema zamjenske riječi u domaćim jezicima možemo upotrijebiti tuđicu. Čini mi se da sam precizno prenio tu normu koju imamo u ovim pravilima. Jer se nama događalo da nam stranci pošalju zakon, pa onda naziv članka ..., pa oprostite, prevedite to, zna se točno da je to u prijevodu, govore moramo izvršavati. Res iudicate, dakle riječ je o, ne znam, presuđenoj stvari. Dakle, imali smo toga, smije se uvaženi kolega, a znam da zna o čemu govorim. Mislim da je sudjelovao čak s nama u izradi pravnih pravila i jednostavno smo istjerali sve te latinštine, tuđice i ono za šta imamo zamjenske svoje riječi. Vidite, ovo što je rekao apsolutno podupirem, dakle stojim na tragu potrebe doći do domaćeg izraza. Da je uvaženi kolega Šaraba predložio da se to zove malo drugačije nego da se zove 'rodno osjetljivi jezik', jer mi u ovoj sintagmi 'džender senzitivni jezik' imamo dvije tuđice. Ako je džender jedan širi pojam od rodnosti, dakle sukladno ovim pravilima o kojima ja govorim, možda bismo mogli prihvatiti tu jednu tuđicu u ovoj sintagmi, ali senzitivnost, 34 senzibilitet je prevodiva na sve jezike koje mi koristimo u BiH, pa bi to moglo biti recimo 'džender osjetljiv jezik'. To bi već bilo možda pomirljivo i za one koji se zalažu da ostane džender, a i za ovo što kolega Šaraba vrlo opravdano, ja stojim iza toga. Ako je ovo širi pojam, neka mi netko objasni malo širinu tog pojma od rodnosti kad je u pitanju riječ džender. Meni bi bilo prihvatljivo zadržati džender, ali da se zove 'džender osjetljiv jezik', ova sintagma. Hvala.
Hvala lijepo. Replika, gospodin Šaraba.
Dakle, želim samo da kažem uvaženom kolegi Filipoviću da sam ja do ovoga naziva došao tako što sam upitao lektora – molim vas, ovaj izraz koji sad postoji u zakonu za mene je neprihvatljiv, jer je to strana riječ – koja je to domaća riječ kojom ću zamijeniti ovu, i on mi je rekao taj naziv. Ja sam dakle prihvatio to, jer je to sasvim logično da prihvatim ono što mi je rekao čovjek čiji je to posao. Nisam izmišljao ništa.
Gospodin Ivanić. Izvolite.
Mislim da je gospodin Šaraba u pravu i ja ću podržati njegov amandman. Ovo je samo primjer koji pokazuje da je dobar dio naših zakona pisan negdje drugdje i da su onda ključnu ulogu u definisanju termina imali prevodioci. I od umješnosti prevodioca koji je prevodio zakon, koji je neko drugi pisao, zavisilo je kakve smo formulacije dobili. Imate vrlo umješnih prevodilaca koji ne prevode bukvalno, nego prevode suštinski, imate onih koji su bukvalni i nisu dobro prevodili. A što se tiče ovog primjera koje je gospođa Majkić govorila, to ne bi bio 'centar za rodnu osjetljivost', nego bi to bio 'centar za rodnu ravnopravnost', što nije toliko uopšte komplikovan izraz u našem primjeru 'džender centar'. Otvorio je gospodin Filipović jednu temu, bojim se da nas je ona odvela duboko šta znači džender, u kom je širem smislu riječi. Bojim se da je to za balkanske prilike potpuno još netipično i da ćemo otići malo previše. U tom smislu, ... ovaj amandman koji je predložio gospodin Šaraba potpuno prihvatam i mislim da on može da odgovara onome što je osnovna poruka.
Evo, gospođa Majkić. 35
Ja hoću samo da podsjetim da vodimo računa, znači izmijenićemo samo član 5. ali sav ostali dio zakona će stajati 'džender'. Pravimo haos u pravnom propisu. Dakle, ja se slažem da je gospodin Šaraba rekao u cijelom zakonu, jeste član 5. Ali u ovom zakonu da se mijenja ta riječ, imaćemo nedosljednost jednu, znači samo u jednom članu će biti 'rodno osjetljiv', a svuda će biti 'džender'. Pa mislim, pravimo cirkus od ovoga zakona.
Alma Čolo.
Pa evo, i ja bih kratko. Mislim, sama riječ 'džender' potiče, ja mislim, od latinske riječi genus što znači rod, ali mi usklađujemo ova tri zakona sa Zakonom o ravnopravnosti spolova. U tom zakonu stoji 'džender senzitivan'. Da mi pravimo novi propis, ja nemam ništa protiv, ali ovaj parlament je usvojio taj Zakon o ravnopavnosti spolova sa tim tuđicama i sad mi usklađujemo s tim. I sad smo se najednom sjetili da to nije u skladu sa Jedinstvenim pravilima, mislim stvarno.
Dobro. Gospodin Drago Ljubičić, želite Vi?
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Ja nemam namjeru upuštati se u komentare, ovo o čemu su gospodin Šaraba i ostali komentarisali. Ja želim samo prokomentarisati kada su u pitanju tačke dnevnog reda 9., 10. i 11., ja ću iskoristiti priliku da dam svoj jedan komentar za sva tri prijedloga ovih izmjena zakona. Ja sam samo ovdje prepoznao u suštini istu problematiku, ... gdje se sa ovim izmjenama popravlja pozicija naših dama i gospođa kroz ovo i mi ćemo iz SNSD-a podržati. Hvala.
Tako je i mi ćemo. Dobro, ako nema više niko da se javlja za riječ, izjasnit ćemo se o Amandmanu delegata Slobodana Šarabe. Glasamo o Amandmanu. Ko je „za“? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 36 Ja se izvinjavam. ... nisam vidio. Hilmo, je li želite? Prekinut ćemo glasanje, pa dajte, Hilmo, izvolite. Evo Neimarlija pa ćemo onda ...
Pa mislio sam da iznesem i ja treći prijedlog, budući da stoje razlozi koji su motivirali kolegu Šarabu da podnese ovaj amandman, i vrlo su suvisli, i teško bi ih bilo osporiti, s jedne strane. S druge strane, imamo sad logičku jednu spornost same intervencije sa njegovim amandmanom, jer mi faktički korigiramo korekciju, znate. Mislim, razlog zašto vršimo ove amandmane, tamo ostaje 'džender senzibilitet', a mi mijenjamo korekcijom, pa sam ja htio da zamolim da bi našli rješenje u skladu sa onim oko čega smo svi doista saglasni, a to je da za već narednu sjednicu kolega Šaraba ili neko predloži izmjene ovog zakona ali vrlo dosljedno, konzistentno, uz saradnju i sa lektorima, recimo, oko pronalaženja odgovarajućeg naziva. Jer ovo nije riječ samo, rod je i riječ našeg svakidašnjeg jezičkog komuniciranja, dakle, a istodobno i naziv koji ovdje treba da ima jedno sasvim precizno i terminološko određenje. I to bi, po mom sudu, trebalo ispoštovati u pronalaženju rješenja koje će zadovoljiti ove sve razloge. I zato sam mislio da predložim da bi kolega Šaraba uvažio potrebu da mi možda podržimo stav ove komisije, jer ja ću ostati pri ovom stavu naše komisije, da bismo za neku narednu sjednicu imali prijedlog koji bi bio konzekventno jedno rješenje, zahvat u čitavu ovu problematiku. Hvala.
Gospodin Šaraba. Izvolite. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Hoćete li povući?
Prijedlog uvaženog kolege je jako prihvatljiv, ali evo mogu i ja predložiti svoj prijedlog: da ovo prihvatimo danas i onda da na narednoj sjednici uskladimo zakon sa onim što je danas prihvaćeno.
Dobro. Glasamo o Amandmanu gospodina Šarabe. Ko je „za“ ovaj amandman? Pet. 37 Ko je „protiv“? „Suzdržan“? Uz jedan glas „suzdržan“, ostali „protiv“, Amandman nije prošao. Sada glasamo o Prijedlogu zakona. Ko je „za“? „Protiv“? Niko. „Suzdržan“? Jedan. Uz jedan glas „suzdržan“, konstatujem da smo ___________(?) Dva su „suzdržana“. uz dva „suzdržana“ – dobro, izvinjavam se – usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu BiH u identičnom tekstu kao i u Predstavničkom domu. Idemo dalje: Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radiotelevizijskom servisu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH
Ostaju.
Ostaju, dobro. Glasamo prvo o Amandmanu I. gospodina Šarabe. Ko je „za“? Opet su četiri glasa „za“. „Protiv“?
Pet je „za“. 38
Pet glasova „za“, dobro. Protiv? Sedam „protiv“. „Suzdržan“? Dva „suzdržana“. Konstatujem da nije usvojen ovaj amandman. Glasamo o ovom zakonu. Ko je „za“? „Protiv“? Niko. „Suzdržan“? Konstatujem da je uz dva „suzdržana“ glasa .... ovaj zakon donesen. Prelazimo na 11. tačku: Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunikacijama (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH Isto sve, glasamo o Amandmanu gospodina Šarabe. Ko je „za“? Pet je „za“. „Protiv“? Sedam „protiv“ i dva „suzdržana“ ... Ko je „suzdržan“? Dva. Dobro. Jedan „suzdržan“. Dobro. Sada glasamo o ovom zakonu. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Suzdržan“? Nema. Dva glasa „suzdržana“. Konstatujem da smo usvojili ovaj zakon u identičnom tekstu kao i u Predstavničkom domu. Prelazimo na 12. tačku: Ad.12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagači: delegati Dušanka Majkić, Ilija Filipović, Hazim Rančić
: Ja ću ponoviti od maloprije rečenicu. U Mišljenju kojeg smo dostavili sve se vidi i nemam šta dodati.
Dobro. Riječ dajem predlagaču ovog zakona, kako je dogovoreno. Evo, Ilija Filipović.
Evo vrlo kratko. Vidjeli ste da se ne radi o nekakvim suštinskim izmjenama, da su to uglavnom 90% izmjene tehničke naravi, a i te izmjene u biti znače poboljšanje teksta jer nam predstoji vrlo brzo i raspisivanje izbora, pa bi i ovakve izmjene koje imamo u ovom izbornom zakonu nešto značile. Meni je žao, dakle ja to moram reći ovdje, što nije došlo do nekakvih suštinskih promjena, nije bilo političke volje da se na radnoj skupini, koja je interresorna bila, razmotri, definira na drugačiji način pitanje izbornog praga, kompenzacijskih mandata, preferencijalnih glasova, zatvorenih listi. Dakle, to su bila ključna pitanja gdje smo se mi lomili na toj interresornoj skupini. Vidjeli ste i kod biračkih popisa, kod ovjere listi, kod pravila ponašanja u kampanji, obveze multietničnih izbornih povjerenstava itd., dakle nekih pomaka i nekih popravki ovdje ima. Šta je ono što je molba Središnjeg izbornog povjerenstva, Centralne izborne komisije? (gospodin Hadžović prati našu raspravu, razgovarali smo u stranci). Bilo bi nužno da mi čim prije okončamo proceduru u Paralamentu i da donesemo ovakove, dakle neškodljive bilo komu, izmjene i dopune Izbornog zakona. I kako je sasvim izvjesno da mi današnju sjednicu nećemo dovesti do kraja – dogovorili smo se u Kolegiju da održimo narednu sjednicu 19. 4. – možda bi bilo dobro da skratimo tu proceduru za amandmansku fazu, da to bude maksimalno tjedan dana, da to bude zaključak recimo nakon rasprave u prvom čitanju i da povjerenstva mogu, uzimajući u obzir amandmane (... tamo ima nekih amandmana u Zastupničkom domu, usvojenih amandmana u Zastupničkom domu) da se pretresu i da eventualno to bude u identičnom tekstu i na ovom domu i da dobijemo 19. praktično izmijenjen i dopunjen ovaj Izborni zakon, koji će se, vjerujem, odmah nakon izbora i nakon ustavnih promjena, daj Bože, opet u nekakvoj interresornoj skupini kaliti u nekom novom tekstu. Predlažem da prihvatimo ove izmjene i dopune u prvom čitanju i da donesemo ovakav zaključak, dakle da u skraćenoj proceduri za tjedan dana se završi amandmanska faza i da 19. imamo praktično u drugom čitanju mogućnost prije nastavka sjednice usvojiti ovaj Izborni zakon u cijelosti. Hvala. 40
Dobro, hvala lijepo. Božo Rajić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Možda nije dobar povod, ali s obzirom da se radi o izmjenama i dopunama jednog vrlo obimnog zakona, ja podsjećam na jednu intervenciju, jedan zaključak ovoga doma od ranije, kad smo rekli da je nemoguće pratiti izmjene i dopune zakona ako se neće predložiti autentični tekst važećeg zakona. Prema tome, ovaj zakon možemo samo prihvatiti na riječ. Dakle, ja vjerujem da se radi o tehničkim intervencijama, onim mjerama koje je nužno napraviti da bismo otklonili već neke poznate prigovore i neke zastoje u realizaciji ovog zakona, ali bih zamolio da se do druge faze, ako se prihvati prijedlog gospodina Filipovića, i u svim drugim slučajevima kad se mijenjaju zakoni, pogotovo obimnijeg teksta, dostavlja autentični tekst Izbornog zakona, to se i mijenja. Ja ne znam što se mijenja, on kaže tamo briše se točka f) članka 72. Što se briše, ili se mijenja pa glasi ovako ... ... da bih mogao kompetentno prosuđivati o tome. Ja zaista molim da se toga zaključka držimo da svi predlagači, neovisno o tome da li se radi o Vijeću ministara, kao najčešćem predlagaču, ili o pojedincu, zastupniku, skupini, da se drže tog načela da nam dostave u prilogu autentični tekst zakona koji se mijenja i dopunjuje. Hvala.
Dobro. Evo, ovdje je intervencija da u prilogu ove tačke dnevnog reda ima 'svaki tekst zakona koji se mijenja, svaki član zakona koji se mijenja'. Možda niste primijetili, ali evo. Idemo, Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Hvala lijepo, gospodine predsjedatelju. Javio sam se da bih kao predsjedatelj Ustavnopravnog povjerenstva podržao prijedlog uvaženog dopredsjedatelja Filipovića i smatram da je to izuzetno važno u ovom trenutku donijeti takvu odluku. Evo, i u razgovoru sa tajnikom našeg povjerenstva, mislim da možemo obaviti posao kad je u pitanju Ustavnopravno povjerenstvo, ukoliko danas ovaj visoki dom donese odluku o skraćenoj proceduri i da možemo obaviti i mi na ovom povjerenstvu taj posao i da 19. imamo na sjednici.
Da vidim da li se još neko javlja za riječ? Mladen Ivanić, izvinite, evo. 41
Jeste da mi ovaj zakon imamo u prvom čitanju i sigurno da ima ustavni osnov da se ovaj zakon može raspravljati i u tom smislu ja nemam dileme. Međutim, moram reći da ja mislim da je suštinska promjena ovog zakona u poglavlju 16. koji se odnosi na medije u izbornoj kampanji. I ovdje je predviđeno da privatni mediji nemaju ograničenje davanja zakupljenog prostora partijama, dakle mogu neograničeno. To praktično znači da će najbogatije partije, a to su one koje imaju najbolje donatore, biti u stanju da zakupe cijeli prostor i niko im ne može zabraniti. Jedna partija uzme jednu televiziju, zakupi sav prostor. Gdje je tu ravnopravnost partija, pogotovo o uslovima finansiranja kada ovaj budžet ne plaća ni marke partijama za finansiranje, iako svuda u svijetu budžeti plaćaju partije. I kod nas neće biti transparentnosti u finansiranju partija dok budžeti ne preuzmu barem 90% finansiranja partija, kako je to u većini normalnog svijeta. Prema tome, ja zaista mislim da ova odredba kojom se to ukida u potpunosti za privatne medije, a javnim servisima daje i do 60 minuta po jednom subjektu – je nešto što je nepotrebno i što favorizuje partije sa dosta novca. Favorizuje partije koje imaju finansijere. I ja ću zbog toga u amandmanskoj fazi biti protiv toga, ali hoću. Rekao sam da ima ustavni osnov, gospodine Filipoviću, ali imam pravo da kažem i svoj generalni stav ovim povodom. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Molim? ___________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Dobro, hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Ako se ne javlja idemo prvo na izjašnjavanje. Da li se slažemo da skratimo ovu amandmansku fazu na sedam dana zbog rokova raspisivanja izbora i svega, jer tamo 5. maja ( do kojeg maja moramo donijeti?), 6. maja moramo donijeti odluku da bi 19. moglo biti ponovo na dnevnom redu.
Treba prihvatiti prvo čitanje, pa ... 42
Prvo da glasamo o ovom zakonu. Ide prvo glasanje o ovom zakonu u prvom čitanju. Ko je „za“? Znači svi smo „za“, koliko sam vidio, nema niko „protiv“, „suzdržan“. Sada glasamo o ovom prijedlogu zaključka da se skrati amandmanska procedura na sedam dana. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Uz dva glasa „protiv“, usvojen je i ovaj zaključak. Tačka 13. Ad. 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH Po članu 100. prvo se vodi rasprava o nužnosti i principima na kojima je prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Predstavnički dom je usvojio zakon. Dajem riječ predsjedavajućoj Komisije Almi Čolo.
Ja ću kratko, predsjedavajući. Komisija je podržala principe ovog zakona. Samo smo predložili ovaj zaključak da se produži amandmanska faza. U međuvremenu je prestala potreba za ovim zaključkom jer je Predstavnički dom tek 7. 4. razmatrao zakon, trebao je ranije u februaru, tako da ne treba donositi ovaj zaključak, jer je to u stvari usklađivanje našeg carinskog zakonodavstva sa carinskim propisima EU.
Dobro, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Gospođa Majkić se javlja za riječ. Izvolite.
Ja ne znam kako se dogodilo, doduše, ja nisam bila na prošloj sjednici, ali smatram da za prihvatanje ovog zakona nedostaje jedan dokument koji se zove Stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Dakle, procedura predlaganja zakona o dopuni i izmjeni Zakona o carinskoj politici direktno zadire u ovlaštenje Upravnog odbora i mislim da je on u skladu sa 43 članom 14. Uprave za indirektno oporezivanje morao da se izjasni o toj tački. Znači, Upravni odbor je nadležan za utvrđivanje prijedloga politika o indirektnom oporezivanju, a s obzirom da se Zakonom o carinskoj politici uređuje oblast uvoznih dažbina koje se u stvari po definiciji svrstavaju u indirektne poreze, jasno je da Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje mora dati svoj stav. Meni nije jasno, pitala sam ministra kako se uopšte moglo dogoditi da se ovaj zakon pusti u parlamentarnu proceduru, a da prethodno se ne obezbijedi tako značajan dokument. On je rekao: 'Ja sam pitao Upravu za indirektno oporezianje.' Pa ne može Uprava. Nema Uprava za indirektno oporezivanje onu snagu koju ima Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje. Ja predlažem da mi danas podržimo ovaj zakon u prvom čitanju, ali da donesemo zaključak koji kaže da se prije razmatranja zakona u drugom čitanju mora obezbijediti saglasnost Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Hvala.
Hvala lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Predlagač zakona, izvolite. Možete ovamo radi snimanja. ___________(?) Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Kad je u pitanju traženje mišljenja od Upravnog odbora, za ovaj zakon nije bilo potrebno tražiti mišljenje Upravnog odbora pošto ovdje ovim izmjenama se ne zavode nikakvi indirektni porezi, ne radi se o indirektnim porezima već upravni je postupak u pitanju. Znate, produžavanje rokova, u stvari, rokova zastare. Tako da mi nismo uvodili nikakve dažbine ni mijenjali. I dobili smo pozitivno mišljenje, znači od Ministarstva pravde i ove Direkcije za evropske integracije. Hvala lijepo. Drago Ljubičić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Ja lično mislim da ne mogu prihvatiti ovakvo obrazloženje predlagača iz jednog razloga što, evo, radio sam svojevremeno u toj službi u carinama i kada se radi o takvim predmetima, i upravni postupci i pitanje zastarijevanja ili nezastarijevanja takvih predmeta, direktno su oni vezani za finansijski efekat. Prema tome, znači, da li oni zadiru ili ne zadiru u indirektne poreze, ja lično mislim da zadiru. I ja ne mogu kao tako prihvatiti ovakvo tumačenje. 44
Dobro, hvala lijepo. Ko se još javlja za riječ? Mi smo u pripremi ove sjednice raspravljali o ovoj primjedbi pa smo mišljenja da treba usvojiti ovaj zakon, uz zaključak da se do druge faze pribavi mišljenje Uprave za indirektno oporezivanje. Da glasamo sada prvo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Suzdržan“? Uz dva glasa „suzdržana“, konstatujem da je usvojen ovaj zakon. I imamo i ovaj zaključak koji je gospođa Majkić predložila: da se do drugog čitanja pribavi mišljenje Uprave za indirektno oporezivanje. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Niko. Uz jedan glas „suzdržan“, konstatujem da je usvojen i ovaj zaključak. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: Ad. 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Rasprava se vodi o nužnosti, principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Riječ dajem predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet Dušanki Majkić. Izvolite, gospođo.
Dakle, prvo moram da govorim kao predsjedavajuća Komisije za finansije i budžet. I vidite, jednostavno je mišljenje da je ova komisija sa četiri glasa „za“ i dva glasa „protiv“ podržala principe Prijedloga zakona, i to je stvar koju govorim kao predsjedavajuća ove komisije. Sad da kažem kao član ove komisije, odnosno kao delegat u Domu naroda. Dakle, evidentno je da je prije izvjesnog vremena, prije dva mjeseca, čini mi se, bio u proceduri novi zakon o javnim nabavkama koji nije usvojen u Parlamentarnoj skupštini jer su predstavnici iz RS-a imali svoj stav vezano za institucionalno rješavanje pitanja vezanih za taj zakon. Mi smo nezadovoljni načinom na koji funkcioniše i Agencija za javne nabavke i Kancelarija za 45 razmatranje žalbe, i ne samo mi već je mnogo ovdje delegata govorilo o te dvije institucije, o problemima u radu s njima. Dakle, šta se sad dešava? Agencija za javne nabavke preko pojedinih poslanika u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine uzima dijelove tog zakona i preko tri poslanika će cijeli zakon biti u parlamentarnoj proceduri. Mi nismo u stanju, nismo u mogućnosti da prihvatimo taj zakon sve dok on ne bude stavljen na sto i dok ne bude rasprava uopšte o organizaciji i popravljanju stanja u ovoj oblasti, na način da RS ima pravo da kaže svoj stav o tome. Dakle, mi ne možemo podržati prijedloge ovog zakona, tako da želim samo da obavijestim da, bez obzira na stav ove komisije, pojedinačno stav delegata iz srpskog naroda je da ovakav prijedlog i na ovakav način rješavanja, da praktično cijeli zakon zaživi preko tri poslanika – ne možemo prihvatiti.
Gospodin Zoran Koprivica, pa Hazim Rančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pored ovoga što smo čuli od gospođe Majkić, ja bih još dodao nekoliko rečenica generalno. Materija se ovdje dodatno komplikuje predloženim tekstom zakona: produžavaju se rokovi i otežava se jednostavno primjena, odnosno povećava se mogućnost prigovora i žalbi. Predloženi članovi su preglomazni, sigurno je da obuhvataju više segmenata u jednom članu i s te strane zaista ovaj zakon i u tom smislu nije prihvatljiv. Takođe se slažem sa ovom konstatacijom da je i ranije predloženi tekst zakona pokušaj da na ovaj način tekst koji nije ranije usvojen ponovo dođe na dnevni red i da se dođe do teksta koji za nas jednostavno nije prihvatljiv iz svih ovih razloga o kojima je gospođa Majkić govorila, takođe, i ovih dodatnih koje sam ja ovdje posebno istakao, tako da mi nećemo glasati za ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle evo u ovom sazivu mi možda četvrti ili peti put razmatramo izmjene i dopune Zakona o javnim nabavkama. Probali smo sa značajnim izmjenama tog zakona, a sve u funkciji usklađivanja tog zakona sa direktivama EU u ovoj oblasti. Zatim smo probali da u tim izmjenama i dopunama budu sadržane primjedbe svih naših preduzeća, institucija, građana, svih onih koji su uključeni u javne nabavke da se ugrade primjedbe koje imaju na postojeći Zakon o javnim nabavkama. Pa smo probali ponovo sa cijelim zakonom i tad je rečeno da nećemo 46 izmjene i dopune, hajmo cjelovit zakon. Pa dva ili tri puta probalo se sa izmjenama i dopunama ovog zakona i, nažalost, kolege iz SNSD-a nikad – bilo da razmatramo male izmjene bilo da razmatramo više izmjena i dopuna, bilo da razmatramo cijeli Zakon o javnim nabavkama – neće da podrže popravke u ovoj oblasti, stalno navodeći neke kvazi razloge kao razloge zašto ne žele da glasaju. A otprilike, suština njihovog glasanja i onemogućavanja entitetskim glasanjem ... da se popravi stvar u oblasti javnih nabavki, da primjedbe koje imamo i koje su u određenim slučajevima opravdane i popravimo na način da usvojimo izmjene i dopune ovog zakona, njihova intencija je da se potpuno dokine Zakon o javnim nabavkama ili da on bude uspostavljen na način da imamo dvije entitetske agencije za javne nabavke i da imamo dva entitetska ureda za razmatranje žalbi. Dakle, sva je suština da žele na entitetskom nivou da uspostave institucije koje će moći kontrolisati i gdje će moći i u prvom i u drugom stepenu odlučivati o ogromnim količinama novca koji se troši u procesu javnih nabavki. Ovaj sadašnji zakon vezan za principe je dakle prihvatljiv za nas iz Kluba Bošnjaka. Ovo nije uradio poslanik sam po sebi, to tamo fino stoji, ovo je bilo već u proceduri. Ovaj zakon je usaglašen sa direktivama, to stoji u Mišljenju i ove komisije i ove agencije koja je dala svoje mišljenje u ime Vijeća ministara. I ovim zakonom se popravlja postojeći sistem javnih nabavki na način da je lakše i efikasnije primjenjivati ovaj zakon. Mi ćemo podržati ovaj zakon u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Božo Rajić.
Ne mogu se suzdržati od toga da ne prokomentiram da neko ko misli ovo što slušamo, ne znam koji put, vezano za Zakon o javnim nabavkama iako zna da je to beskorisno. Evo ovdje se zapravo sad vidi nešto što mi uporno pokušavamo zatvoriti oči pred tim. Vidi se neravnopravnost i kako dva predstavnika naroda mogu činiti sve što žele, a kako treći ne može napraviti ništa. Kad god žele predstavnici RS-a oboriti zakon, oborit će ga. Kad god žele Bošnjaci iz Federacije oboriti zakon, oborit će ga. To je istina. Dakle, to je ono s čime se mi susrećemo. Razlozi ili kvazi razlozi meni nisu najvažniji, razlozi su vrlo prepoznatljivi, ja ne bih u to ulazio. Radi se o nečemu drugom, da mi imamo dva zakona. Jedan od tih dva koji blokira život, koji je često predmet izvješća različitih institucija BiH, pogotovo Ureda za reviziju, to je Zakon o javnim nabavkama i Zakon o državnim službenicima koji su uspostavili sustav blokade u BiH. I najveći broj problema u funkcioniranju državnih institucija, odnosno tijela državne uprave, proizilazi iz nemogućnosti da se stvore ovi protočniji zakoni. Ja sam duboko uvjeren da ovaj zakon nikada neće biti donesen ... dok ne bude demontirana Agencija za javne nabavke na razini BiH i formirane dvije entitetske. Duboko sam uvjeren da nikada nećemo promijeniti Zakon o državnim službenicima, Agencije za državne službenike dok ona također ne bude demontirana na entitete. 47 Dakle, meni je prihvatljiv i ovaj zakon i ove izmjene, i one koje smo čuli ranije dva puta, i u izmjenama i dopunama bio bi mi prihvatljiv onaj prijedlog novog zakona jer mi se činilo da donosi neka poboljšanja, neku protočnost koja nam je potrebna. Ali isto tako znam da bi bilo razumno od strane Kluba Bošnjaka da ne insistira više na ovim zakonima jer ih nikada neće progurati. Ne zbog nas nego zbog onih koji imaju moć da kažu ne.
Je li Rančić se javio? Replika, šta je?
/nije uključen mikrofon/
Krivi navod.
Prva stvar, ne insistiramo zbog sebe, radi sebe ili radi Kluba, ili jednog i drugog, nego insistiramo jer je to u korist svih građana i svih institucija koje učestvuju u postupku javne nabavke. Dakle, izmjene i dopune su u pravcu da olakšaju i poboljšaju proces primjene javnih nabavki. I, vezano za poziciju klubova, dakle samo želim kazati da i Klub Bošnjaka ima istovjetan položaj kao i Klub Hrvata u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Niti mi niti oni ne mogu zaustaviti izglasavanje bilo kojeg zakona ili odluke u ovom domu, a privilegovan položaj u Domu naroda kroz entitetsko jednako etničko glasanje ima samo Klub srpskog naroda. Dakle, ta stvar stoji i u Ustavu i Poslovniku i mi nemamo tu mogućnost i dešavale su se situacije kada bez glasova Bošnjaka ili bez glasova Srba može se izglasati u ovom domu, pardon, Hrvata i Bošnjaka mogu se izglasati zakoni. Hvala.
Gospodin Drago Ljubičić.
Mladen je bio prvi.
Replika. Onda, izvinjavam se, evo replika.
Mislim da je ovo bilo nepotrebno, bez posebnog razloga. Gospodin Rančić je tačno rekao kada je u pitanju Dom naroda, ali nije rekao da u Predstavničkom domu ne može biti ni jedne odluke ... bez glasova Bošnjaka zbog toga što ih ima 22 od 42. 48
/nije uključen mikrofon/
Gospodine Rančiću, građanski dom u kome imate 22 Bošnjaka i koji mogu jedino i svaka odluka podrazumijeva i ako hoćemo već tu multietničnost i taj građanski rječnik, da kažemo, onda ga recimo i tako. Ovo što je gospodin Rajić rekao je tačno, to što je on rekao je tačno. U Parlamentarnoj skupštini BiH u Predstavničkom domu Bošnjaci mogu zaustavi, jer bez njihovog glasa nema ni jednog zakona, ali je tačno da mi u ovom domu, jer Srbi su glasali velikim dijelom protiv ovog zakona u Predstavničkom domu pa ga nisu zaustavili – u ovom domu možemo. Prema tome, da budemo otvoreni i iskreni. Tačno je ovo što je rekao gospodin Rajić, ali to ne opravdava ni temu koju je on pokrenuo, jer tu temu su svojevremeno definisali neki ljudi koji su pregovarali o uređenju ove zemlje, ni ja ni on. I sa tog stanovišta ne trebamo, po meni, sada ulaziti u ovu fazu, to je nešto što ćemo pričati u ustavnim promjena, ako kada budemo pričali.
Mogu li samo odgovor na repliku, predsjedavajući?
Izvolite.
/mikrofon nije uključen/
Uključite molim Vas mikrofon.
... Htio sam samo kazati da shvatimo realitete u kojima živimo i da imamo sustav odlučivanja takav kakav imamo, ne vraćajući se na to ko ga je potpisao, ko ga je nametnuo. Hoćemo li ga mi promijeniti i kada i kako, to ne znam. Ali je činjenica da imamo sustav odlučivanja koji dovodi do ove beskorisne rasprave, ja ne znam koja je ovo po redu rasprava, i možemo još 50 puta ići, neće proći ni jedan prijedlog zakona koji ne zadovoljava neke kriterije ... s jedne ili s druge strane. Dakle, to je smisao moje izjave, ne da se mi sada vraćamo i da raspravljamo o nečemu, čak nemam ni prigovora jer mi je beskorisan i prigovor kada bih ga dao.
Replika.
Gospođa Majkić, također replika. 49
Komentar na izlaganje gospodina Rančića. Da je postojala želja da se napravi dogovor oko ovog zakona, onda je to trebalo da se organizuje na najširem nivou. Bošnjaci su pomislili da će moći preko Agencije za javne nabavke proturiti cijeli zakon tako što će tri poslanika iz Predstavničkog doma iz Kluba SDA provući cijeli zakon, a da se ostali neće dosjetiti. Dakle, ako je nekome stalo da se na ovome zakonu postigne dogovor, onda će se sjesti i pričati o tome, nećemo pokušavati okolo po sistemu podvale. Dakle, rekli smo šta je naš zahtjev i hoćemo o tome da se razgovara. Vi nećete da se razgovara, hoćete da to prisilno nametnete zato što vama to odgovara. Dakle, nama to ne odgovara i, molim vas, nikada nemojte da nas ubjeđujete šta je to najbolje za nas. Ja ne sporim da vi branite interese bošnjačkog naroda i da to činite najbolje što možete, ali vas takođe molim da ne činite to braneći se kako branite ovdje stavove svih naroda. Nemojte molim vas to da radite. Dakle, dogovorićemo se kada budete željeli da se dogovorimo. Onda ćemo organizovati takvo usaglašavanje na kojem će svako imati pravo da kaže šta misli o tome. Ni jedan zakon koji obezbjeđuje mišljenje samo jednog ne može proći.
Je li replika opet? Hazim Rančić. Drago Ljubičić i Adem Ibrahimpašić čekaju diskusiju.
Evo, kratko ću ja, poštovani predsjedavajući. Dakle, netačan je navod poštovane kolegice Majkić da SDA ima namjeru da kroz tri poslanika segmentarno uzme jedan, pa drugi, pa treći dio zakona i da tako to progura kroz parlamentarnu proceduru. Nema nikakvog dokaza za tu svoju tvrdnju, niti mi to želimo. Ako ima ikakav dokaz, neka izvoli i neka to iznese. Nema dokaza, nego onako usput se brani, izmišlja. Isto tako netačno poštovana kolegica Majkić tvrdi da mi njoj ili bilo kome drugom, ili narodima, ili strankama, ili građanima, želimo nešto poturiti – nije tačno. Zakon je u redovnoj i legalnoj proceduri dostavljen. Zna se ko je predložio, kako je prošao, kako je ko glasao. Dakle, ne radi se ni o kakvoj nedopuštenoj radnji nego po zakonu i našem poslovniku i po Ustavu propisanoj proceduri. I kada je u pitanju dogovor, poštovanu kolegicu ću samo podsjetiti još jednom da četiri ili pet puta mi razmatramo ovaj zakon. I podsjetit ću poštovanu kolegicu, kada smo prvi put razmatrali zakon o izmjenama i dopunama tog zakona koji je bio dosta obiman, njena diskusija je bila: ima puno izmjena, možda čak i preko jedne polovine, a Jedinstvena pravila kažu hajmo ići na cijeli zakon. I mi smo upravo tako nju ispoštovali, i mi poslanici, i Agencija, i Ured za razmatranje žalbi, i resorno ministarstvo, i išli smo po njenim prijedlozima na donošenje novog zakona. I kada je došao taj zakon u proceduru, kolegica je opet glasala „protiv“. Dakle, tako smo radili kako ste Vi preporučili, niko nikoga nije htio prevariti. Bio je cijeli zakon pred nama u Parlamentu, i na Predstavničkom domu i Domu naroda, ali vi njega niste htjeli podržati. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Drago Ljubičić. 50
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Moj komentar odnosi se na sljedeće. Svjedoci smo mi, u suštini, da u većini revizorskih izvještaja, koje smo imali prilike da analiziramo nakon svake kalendarske ili budžetske godine, jedna od osnovnih primjedbi budžetskim korisnicima je upravo primjena Zakona o javnim nabavkama. U obrazloženju predloženih izmjena ovog zakona, Agencija je, bar ono kako sam ja kada sam čitao, na nekakav način, ja sam i razumio da je na jedan određen način čak i priznala da određena rješenja u postojećem zakonu nisu prilagođena za jednostavniju i lakšu primjenu u BiH, što dovoljno govori da postojeći zakon u svakom slučaju treba mijenjati. Odnosno, ja sam to shvatio na jedan drugi način. Ja to mislim da bi te izmjene trebale da budu u funkciji prilagođavanja, jednostavno, ovog zakona životnim potrebama korisnika, vodeći svakako računa da se onemoguće bilo kakve zloupotrebe istog zakona. Nisam siguran da se i sa ovim, da tako kažem, izmjenama u tom prijedlogu i uspjelo. Ovaj zakona je jedan, ja smatram, od životnih zakona, zakon koji se primjenjuje, možemo reći svakodnevno, na svim nivoima vlasti, od institucija BiH, preko entitetskih, kantonalnih do lokalnih nivoa vlasti i jednostavno kao takav trebalo ga je i prilagoditi da on bude upravo jednostavniji i da njegova primjena bude na svim tim nivoima. Mislim da se u ovome nije uspjelo i to je, na jedan određen način, samo moje još ... jedno obrazloženje vezano i za ovo što je komentarisala i gospođa Dušanka. Hvala vam.
Hvala lijepo. Delegat Adem Ibrahimapšić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Odustat ću ja od onog što sam mislio govoriti da ne bih dalje zakuhavao, ali ću kazati samo jedno. Siguran sam da će u ovoj skupštini jednog dana sjediti ljudi koji će biti puno pametniji od nas i koji će donositi odluke u interesu i jednog i drugog i trećeg i ostalih, dakle u interesu građana ove zemlje.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu, pošto ne vidim više da se iko javlja. Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ko je „za“? Devet je „za“. Ko je „protiv“? Tri su „protiv“. Dva su „suzdržana“. 51 Možemo li se usaglašavati? Nema ... Drugi krug glasanja. Ponovo glasamo. Ko je „za“? Devet je „za“. Ko je „protiv“? Četiri glasa „protiv“. Jedan „suzdržan“. Zakon nije prošao, nije usvojen. Mi sada u Kolegiju razmišljamo da pređemo na tačke dnevnog reda koje se tiču ratifikacije ugovora i da to završimo. IVO
nije uključen mikrofon
Izvolite, Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Dozvolite mi, gospodine predsjedatelju. Volio bih i zamolio: drugi dom je usvojio ova četiri zakona što ih je predložio Institut za intelektualno vlasništvo. Danas imamo doista malu produkciju. Ova četiri zakona ... pokazat će praksa, neće biti niti jednoga amandmana.
[[nije uključen mikrofon]] IVO MIRO
: Govori se o Prijedlogu zakona o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla, Prijedlogu zakona o zaštiti topografije, Prijedlogu zakona o industrijskom dizajnu i Prijedlogu zakona o žigu. Oprostite, žig, patent, dizajn i topografija. I imaju žurni postupak i potrebno ih je što je moguće prije donijeti. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] IVO MIRO
Znači, gospodine Jović, to je od 18. tačke. IVO MIRO
: Tako je. 52
Dobro. Idemo onda, ... evo i Alma Čolo ima nešto. Izvoli Alma.
Gospodine predsjedavajući, ne znam koliko je naše vrijeme, ali vjerujte da sve ove zakone koji idu sada mi bi mogli jako brzo.
Eto ako možemo ja nemam ništa protiv.
Za sat vremena ja mislim da mi ovo možemo ... [[zajednička diskusija]]
Evo, idemo ovako. Evo, ovdje kolege tvrde da ima primjedbi na neke druge zakone, ali evo slažu se svi, kada je u pitanju 18., 19., 20., 21., 22. i ratifikacija, da to sada možemo brzo završiti. Je li uredu? Idemo tačka 17. Ad. 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine
Ne, to preskačemo.
Ne, izvinjavam se. Tačka 18. Ad. 18. Prijedlog zakona o zaštiti oznaka geografskog porijekla (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakon sa četiri amandmana. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije Ivi Miri Joviću. 53 IVO MIRO
: Hvala lijepo što ste prihvatili ... Ja bih predložio, ako to može uopće poslovnički, da o ova sva četiri zakona izjasnimo se odjednom, ... pet, oprostite. Znači, nije uobičajeno ... Može jedan po jedan.
Jedan po jedan idemo. IVO MIRO
: Za sve njih ja govorim jedno te isto. Napisano je ...
Dobro. Nećemo više tražiti Vaše ... Otvaram raspravu. Drago Ljubičić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Pa, ja ću se pridružiti i prihvatili smo prijedlog gospodina Jovića da raspravljamo o pet zakona. A ja ću dati svoj jedan komentar i odnosi se u suštini na svih pet zakona. Mi znamo da pred BiH stoji jedna obaveza usklađivanja zakona sa zakonima EU i ja sam upravo prepoznao u svih ovih pet zakona da jeste to jedan od suštinskih i ciljeva i izmjena ovih zakona, kao i, normalno, da ovim izmjenama stvaraju se određene mogućnosti uključivanja BiH u određene druge ove svjetske asocijacije. S te strane, kažem da podržavamo ove zakone i da idu dalje u proceduru.
Hvala lijepo. Više se niko ne javlja za riječ. Stavljam Prijedlog zakona u prvom čitanju na glasanje. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Suzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili ovaj zakon u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 19. Ad. 19. Prijedlog zakona o zaštiti topografije integrisanog kola (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH 54 Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za riječ. Stavljam na glasanje Prijedlog zakona. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Suzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Prijedlog zakona o zaštiti topografije integrisanog kola. Tačka 20. Ad. 20. Prijedlog zakona o industrijskom dizajnu (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH