Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene gospođe i gospodo zastupnici Hrvatskog sabora, zadovoljstvo mi je u ime Vlade Republike Hrvatske predstaviti proračun za 2005. godinu. To zadovoljstvo je tim veće jer je ovo po prvi put da Prijedlog proračuna bude predstavljen za iduće tri godine unaprijed. Uvjeren sam da ćete se složiti sa mnom da je to velika novina koja pokazuje sposobnost i odgovornost Vlade u donošenju najznačajnijeg dokumenta za hrvatsko gospodarstvo i za sve hrvatske građane. Proračun za 2005. godinu i projekcije proračuna za 2006. i 2007. godinu odražavaju jasno i nedvosmisleno ciljeve Vlade te pokazuju nastavak ispunjavanja onih obećanja i jamstava koje smo dali i mi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici i naši koalicijski partneri prije evo godinu dana. Štoviše proračun za 2005. godinu pokazuje i odlučnost hrvatske Vlade da provodi održivu fiskalnu i sveukupnu ekonomsku politiku koja podupire makroekonomsku stabilnost Hrvatske i njezin put prema europskim integracijama. I kad govorimo o makroekonomskoj stabilnosti Hrvatske onda treba odati priznanje i svim prethodnim vladama koje su na tome radile i koje su od 1993. u ovih 11 godina uspjele sačuvati makroekonomsku stabilnost Hrvatske što je preduvjet razvoja svake zemlje. Deficit državnog proračuna i konsolidirane središnje države je stoga niži od deficita koji se očekuje u ovoj godini, a u odnosu na prošlu 2003. godinu deficit je niži za 2,3% bodova što predstavlja značajnu i respektabilnu prilagodbu i za ekonomije puno snažnije i puno jače od Hrvatske. Na ovom mjestu valja međutim istaknuti da su uvjeti u kojima je izrađen proračun za 2005. godinu bolji nego početkom godine kada smo radili u prva tri mjeseca, izrađivali proračun za ovu 2004. godinu. Tada smo proračun donosili u otežavajućim okolnostima usporavanja gospodarskog rasta tijekom druge polovice 2003. godine te u okolnostima neočekivano visokih financijskih obveza naslijeđenih iz 2003. koje su se morale uvažiti u proračunu za ovu aktualnu 2004. godinu. Danas nakon 330 dana rada ove Vlade možemo istaknuti da Hrvatska bilježi stopu ekonomskog rasta od 4%, da po prvi put u posljednjih 10 godina izvoz raste brže od uvoza i to je nešto što treba pozdraviti i na što zaista svi od onih u gospodarstvu do nas u Vladi, do hrvatskih građana mogu biti zadovoljni jer smo okrenuli svi zajedno u Hrvatskoj taj negativni trend koji nas prati već godinama da uvoz raste brže od izvoza. Po statističkim pokazateljima u prvih 9 mjeseci izvoz je rastao negdje oko 16%, uvoz oko 7%. Inflacija je zadržana na razini 2% i ono što nas je posebno motiviralo i za daljnji rad u tom smislu jest da je po prvi put nakon 4, 5 godina broj nezaposlenih pao ispod 300 tisuća prije mjesec dana, sada se opet popeo nešto preko 300 tisuća. Općenito možemo reći da se bilježi dinamiziranje gospodarske aktivnosti, a i tu jedan podatak. Rast industrijske proizvodnje je u prvih 9 mjeseci bio veći od 3,5%. Fiskalna prilagodba koju provodimo kroz proračun za 2005. godinu posljedica je naslijeđenog visokog i tada brzorastućeg vanjskog duga koji smo uspješno u ovoj godini obuzdali upravo zahvaljujući odgovornoj fiskalnoj politici. Podsjećam da je vanjski dug u 2003. godini bio porastao za cijelih 8,2 milijarde američkih dolara i da sam predstavljajući proračun za 2004. godinu rekao da ova Vlada neće nastaviti povećavati odnosno da ćemo učiniti sve da obuzdamo takav razantni rast vanjskog duga i njegov brzi tempo što potvrđuje i njegov rast u prvih 9 mjeseci od samo 2,8 milijardi, 2,8, da znači 2 milijarde i 800 milijuna dolara što uključuje i privatna poduzeća i banke. I kad to uzmemo sa onim rastom od 8,2 u prošloj godini u prvih 9 mjeseci 2,8 onda se vidi koliko smo napravili na tome da se rast, razantni rast vanjskog duga obuzda i po prvi put u rujnu je čak i smanjen za 100 milijuna dolara. Proračun za 2005. godinu bi se trebao ostvarivati u okolnostima pojačane gospodarske aktivnosti i nastavka makroekonomske stabilnosti o kojoj sam već govorio. U izradi proračuna Vlada se morala suočiti s određenim ograničenjima i sporijim rastom rashoda, ali nije odustala od ispunjavanja svojih ciljeva. Pet je dame i gospodo značajnih i jednako važnih ciljeva proračuna za 2005. godinu. Prvo, već naglašena potpora makroekonomskoj stabilnosti i usporavanju, daljnjem usporavanju rasta vanjskog duga kroz snižavanje deficita državnog proračuna i konsolidiranje javnih financija. Štoviše snižavanje deficita će općenito osigurati manji pritisak na rast kamatnih stopa odnosno cijene kapitala od čega će koristi imati nedvojbeno svi gospodarski subjekti jer će se na taj način usporiti trend rasta kamatnih stopa koji je prisutan od početka 2003. godine. Drugo, potpora gospodarskom rastu se osigurava na nekoliko načina. Proračun za 2005. godinu stvara uvjete za fiskalno i financijski odgovorno provođenje značajnih infrastrukturnih projekata. U 2005. godini planira se obujam investicija u HATS-u od 4 milijarde kuna. U HC-u, Hrvatskim cestama, 2 milijarde kuna te u Hrvatskim vodama milijardu i 700 milijuna kuna. Dodatno iz proračuna se planira financirati obnova i programi vezani uz povratak izbjeglica i povrat imovine s oko milijardu kuna. Za kapitalne investicije i potpore Hrvatskim željeznicama izdvojeno je gotovo 2,9 milijardi kuna, a za razvoj otoka i njihovo bolje povezivanje s kopnom 230 milijuna kuna. Osim financiranja krupnih infrastrukturnih projekata stvaraju se također financijski uvjeti za veću potporu malom i srednjem poduzetništvu, u iznosu, odnosno i potpori brodogradnji namjenjeno 460 milijuna kuna. Strateški ekonomski cilj Vlade je poticati ekonomski rast na načelima poticanja domaće proizvodnje i izvoza, te poticanje stranih direktnih investicija u proizvodnji. Strane direktne investicije u prozvodnju će izravno potaknuti i zdravi ekonomski rast temljen na proizvodnji a ne samo na potrošnji. Uz to, te strane direktne investicije će poticati rast i zapošljavanja i robnih izvoza što je ključno za smanjenje deficita robne razmjene i bolji životni standard hrvatskih građana. Vlada je u proračunu za 2005. godinu za poticanje izvoza namjenila 428 milijuna kuna kroz različite programe i aktivnosti. Treće, svjesni da još uvijek visoka stopa nezaposlenosti, iako je ona najniža u posljednjih 5 godina, čini veliki problem, borba protiv nezaposlenosti odnosno borba za veću zaposlenost je također jedan od prioritetnih ciljeva Vlade. Proračun za 2005. godinu stoga odražava i podržava programe za poticanje zapošljavanje u izosu od preko 500 milijuna kuna. Vlada je u ovom proračunu namjenila i znatna sredstva za povećanja konkuretnosti hrvatske ekonomije pa je tako u sklopu gospodarstva i poduzetništva u proračunu namjenjeno 200 milijuna kuna više nego u 2004. godini a sve skupa u konačnom iznosu oko 775 milijuna kuna. Konkuretnost ekonomije se povećava i povećanjem kvalitete buduće radne snage, kroz nova znanja i to je ono čime se želimo pridružiti suvremenim europskim trendovima, ekonomiji zasnovanoj na znanju, ili kako to već u Europi postaje jedno opće mjesto engleska sintagma knowlidge based economi.Te u tom smislu Vlada prepoznaje i potrebu poticanja i ulaganje u znanje za što je osigurano 350 milijuna kuna više nego u ovoj godini. DAkako, da bismo svi željeli da bude još više ali trend povećanja će biti i iduće godine, i svih budućih godina veći ali dakako u odnosu i u skladu sa mogućonstima države. Četvrti prioritet a možda po mnogo čemu i prvi je društvena osjetljivost i odgovornost proračuna koja je vidiljva u povećanim izdvajanja za mirovine, za branitelje, rodilje. Kao i otvaranju novih programa za socijalno ugrožene kategorije. U skladu sa programom Vlade Republike Hrvatske proračun potiče demografsku obnovu, i čini prvi korak u borbi protiv demografske devastacije hrvatskog društva. Nakon 1. srpnja ove godine povećala se visina rodiljnih naknada koja je vraćana na razinu koja je postojala u 2000. godini. SVeukupo za ove namjene, sveukupno za sve ove namjene o kojima sam govorio u proračunu za 2005. godinu namjenjeno je izdvojit će se oko 2,8 – dvije milijarde i 800 milijuna kuna od čega milijardu i 600 milijuna za dječji doplatak, milijardu i 200 milijuna kuna za rodiljne naknade. Pravičniji tretman hrvatksih branitelja i vraćanje njihova dostojanstva je dug koji svi mi imamo prema njima. I prema onima koji nisu žalili sebe kad je to Hrvatskoj našoj Domovini najviše trebalo. Unatoč ograničenim mogućnostima proračuna u ovom ali i u idućim proračunima, prepoznata su prava hrvatskih branitelja koja im pripadaju po zakonima i ja pozdravljam činjenicu da je i oko novog Zakona o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji postoji konsenzus. Osim izdataka za mirovine i trajna prava branitelja treba reći da sveukupno taj iznos iznosi negdje oko 3,5 milijardi kuna. I konačno u proračunu se jasno podupiru tijela državne uprave odgovorna za jačanje hrvatske sposobnosti u bržem približavanju Europskoj uniji. Ministarstvo europskih integracija je Ministarstvo sa relativno najvećim porastom u proračunu. Porast za 38,9%. Gotovo 40%. Svjesni važnost političke i gospodarske diplomacije Ministarstvo vanjskih poslova imati će na raspolaganju 497 milijuna kuna jer i dalje ta dva ministarstva moraju odigrati onu važnu ulogu u promicanju hrvatskih interesa a nadam se da su naši interesi u što bržem priključenju grupaciji naprednih zemalja odnosno, transeuropskim i transatlanskim integracijama. Povećanje efikasnosti pravnog i zakonodavnog sustava jedan je od najznačajnih elemenata uspješnog uključivanja Hrvatske u Europske integracije. Osiguran je stoga i primjeren iznos sredstava 1,97%, Znači milijardu 970 milijuna kuna raspoloživih ministarstvu pravosuđa. Ograničenja s kojima smo se suočavali u izradi proračuna su posljedica realne situacije u hrvatskoj ekonomiji. Vlada je prema tome na najbolji mogući način u proračun uklopila i socijalnu i razvojnu komponentu. Ističem da ekonomska politika Vlade usmjerena prema povećanju standarda Hrvatskih građana ali i prema povećanju ekonomske aktivnosti što potvrđuje ovaj proračun. Vlada je fiskalnom prilagodbom u 2004. i 2005. godini napravila značajan korak ka uspostavljanju makroekonomske stabilnosti ide dinamiziranju ekonomskog rasta. Realnost pretpostavki na kojima počiva proračun za 2005. godinu stvara osnovicu za kvalitetnu fiskalnu i ekonomsku politiku u sljedećim godinama. Istovremeno sposobnost Vlade da unatoč značajnim financijskim ograničenjima počne provoditi ona obećanja ali i očekivanja hrvatske javnosti pokazuje odgovornosti vjerodostojnost ove Vlade i partnera koji nam daju potporu, u ispunjavanju naših obveza prema hrvatskom društvu. Proračun za 2005. godinu stvara stoga realnu atmosferu realan temelj za daljnje jačanje Hrvatske.Želimo 2007. godine deficit državnog proračuna smanjiti na ispod 3% što je u skladu sa masriškim kriterijima. Ambcija koja nema dvojbe je iznimno velika i hrabra, ambicija koju ni mnoge zemlje koje su i danas članice Europske unije nisu ispunile. Ima nekoliko zemalja članica koje čiji je deficit iznad te mastriške famozne granice za monetarnu uniju. I ukoliko u tome uspijemo svi zajedno biti će to dokaz dame i gospodo da je Hrvatska unatoč neusporedivo težem položaju od onoga koje su imale druge tranzicijske zemlje koje na svoju sreću nisu imale rat i sve ono št oje rat donio od direktnih i indirektnih šteta koje se mjere u desecima pa i stotinama milijardi kuna, da su te zemlje koje nisu, na svoju sreću, ponavljam imale rat, a danas su postale članice Europske unije, da je Hrvatska izvela ono što bi se nazvalo Kunststick, dakle jedan zaista skok rješavajući probleme koji deriviraju iz rata, ali hvatajući vlak sa onim zemljama srednje Europe koji su kroz ovih 14 godina iskoristili mir u svojoj zemlji, da mogu mirno prijeći taj proces tranzicije. Ako svi zajedno ispunimo ovaj cilj, a ovaj Proračun u 2005. godini je drugi veliki korak, ponavljam, prvi je sve ono što su učinile bivše Vlade na zadržavanju makroekonomske stabilnosti u Hrvatskoj, ovo je drugi korak i ukoliko nastavimo takvom politikom, mislim da 2007. možemo biti ukorak u ovom segmentu sa naprednim europskim zemljama. Hvala na pozornosti.
Hvala lijepa predsjedniku Vlade. Ministar financija Ivan Šuker. 11 minuta.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici, ja se nadam da ćete mi dozvoliti koju minutu više od 11 minuta. Dakle, sa zadovoljstvom mogu reći da Vlada po prvi puta predlaže Prijedlog proračuna za 2005. godinu i Projekcije proračuna za 2006. i 2007. godinu. Koje su osnovne makroekonomske pretpostavke za donošenje ovog Proačuna? Dakle, očekujemo realni rast bruto domaćeg proizvoda od 4,4% i inflaciju od 2,5%. Osnovna polazišta za našu projekciju proračuna 2005. godine poduprta su dobrim gospodarskim aktivnostima koje su ostvarene tijekom ove godine. Prvo. Bruto domaći proizvod raste po stopama koje su više od onih koje su ostale krajem prošle godine. Dakle, kraj prošle godine u 4. kvartalu bruto domaći proizvod je bilježio laganu stagnaciju, pa čak i lagani trend pada i tako je bilo i prva dva mjeseca ove godine, onda u 3. mjesecu bilježi trend rasta i to se nastavlja sve do kraja godine. Drugo. Izvoz raste znatno brže od uvoza. Tako za prvih 9 mjeseci je izvoz rastao po stopi od 16,9, veći 16,9%, a uvoz je veći, zapravo uvoz je veći samo 6,3%. Dakle, ako pogledamo, izvoz je rastao skoro tri puta brže od uvoza i ono što je vrlo bitno istaknuti, u 9. mjesecu je pokrivenost uvoza izvozom bila 52,9%, a znamo da je prošle godine pokrivenost uvoza izvoza bila 38%. Treće. Vanjski dug je ove godine porastao za 2,8 milijardi kuna, dok je prošle godine vanjski dug rastao 8,2 milijarde kuna i ono što je vrlo bitno pripomenuti u 9. mjesecu se ove godine vanjski dug smanjio za 100 milijona EUR-a. Četvrto. Statistička stopa nezaposlenosti pala je na 17,2% i ovo je najniža stopa nezaposlenosti u posljednjih 5 godina. Peto. Inflacija je u posljednja tri mjeseca uspješno zadržala razinu od 2% godišnje unatoč rekordnim cijenama naftnih derivata i bile su određene procjene koje se na svu sreću nisu ostvarile da će inflacija preći u stopu 6 i 7%. Dakle Vlada je sa svojom politikom uspjela zadržati inflaciju u okvirima 2% i to smatramo, i to će se dugoročno pokazati jednim velikim uspjehom, jer bilo je vrlo zanačajno zadržati i tu se treba zahvaliti svima oni koji su uložili dodatne napore i zadržali cijene na nivoima iz prethodnih mjeseci bez obzira na porast cijene goriva, pa čak i INA-i koja je u datim momentima kad je procjenila da bi porast određenih cijena goriva mogao imati utjecaje i na životni standard i na inflaciju, da su u svojim unutarnjim rezervama pokrili taj porast, pa kao što vidite zadnjih tjedana, kad su počele padati cijene goriva, cijene nafte na svjetskom tržištu i INA je počela snižavati cijene. Dakle, postizanje ovakvih rezultata nije bilo moguće da Vlada nije povukla određene poteze i mjere, smanjenje deficita Državnog proračuna i smanjenje zaduživanja u inozemstvu jesu osnovne poluge fiskalne politike koje su doprinijele smanjenju vanjskog duga i otvorile više prostora privatnim investicijama. Vlada je radila i u budućnosti će raditi na infrastrukturnim projektima što također doprinosi gospodarskom rastu i povećanju zaposlenosti. Vlada je vodila poreznu politiku na način da ne utječe na porast inflacije i pomogla je u zaduživanju niske, zadržavanju niske razine inflacije. Smanjenje uvoza itekako ima veze sa aktivnostima države koje nisu bile okrenute prema povećanju trgovinskog deficita, nego dapače prema njegovom smanjenju. Prema svemu navedenom, Vlada je u proteklih 330 dana itekako doprinijela gospodarskom rastu i razvoju. Proračunski prihodi ove godine se planiraju u ukupnom iznosu 86,4 milijardi kuna, odnosno 5% više nego 2004. godine. Prihodi su projecirani u skladu sa očekivanim gospodarskim rastom i aktivnostima i uz očekivanje poboljšane naplate. Ja želim da naglasiti da i u proračunu ove godine se vide efekti poboljšane naplate, vide se efekti protiv borbe protiv sive ekonomije i to će se sigurno nastaviti i trend sljedeće godine. Planirani prihodi od poreza su 51,3 milijarde i predviđa se povećanje od 7,9% u odnosu na 2004. godinu. Prihodi od doprinosa 32,3 milijarde, povećanje u 8,3% u odnosu na 2004. godinu. Ministarstvo financija u svojim projekcijama nije planiralo povećanje poreznih stopa ni trošarina u 2005. godini, ovo želim posebno naglasiti. Zbog poboljšane naplate očekujemo efekat od oko 600 milijuna kuna dodatnih prihoda. Analize pokazuju da je gospodarska aktivnost puno veća nego što su ostvarenje prihoda od trošarina i poreza na dodanu vrijednost i to je ono što smo istaknuli i protiv čega se treba i dalje boriti. To je razlog za osnivanje financijske politike kojoj će osnovni prioritetni zadatak biti naplata trošarina, ubiranje PDV-a i prije svega kontrola povrata uplaćenog pretporeza, jer to je jedna od najevećih sivih rupa u poreznom sustavu Republike Hrvatske. Proračunski rashodi su planirani prema međunarodnoj metodologiji proračunskog računovodstva GFS 1986. godine. Zašto to govorim? Zato da ih onda možemo uspoređivati i sa proračunskim rashodima iz prethdonih godina, a naročito da ih možemo uspoređivati sa rashodima iz 2003. godine i da možemo povući paralele i govoriti o usporedivim rashodima. Dakle, rshodi proračuna od 87,3 milijarde, nabava nefinancijske imovine 2 i pol milijarde, izdatci za dionice i ostale udjele 294 milijuna kuna, neto posudbe u iznosu od 838 milijuna kuna. U odnosu na 2004. godinu predlaže se povećanje rashoda u iznosu od 4 milijarde kuna. Kad proračun gledamo prema najvažnijim kategorijama, onda je njegova struktura sljedeća: Rashodi za zaposlene u državnoj upravi iznose 22,9 milijardi kuna ili 25,5% proračuna, rashodi za dobra i uslgue 5,3 milijarde kuna ili 5,9% proračuna, rashodi za kamate 4 milijarde kuna ili 4,5% proračuna, rashodi za subvencije 5,2 milijarde ili 5,9% proračuna, rashodi za razne pomoći 3,8 milijardi kuna ili 4,3% proračuna, rashodi za socijalne naknade 40,9 milijardi kuna ili čak 45,65% proračuna. Ostali rashodi 7 milijardi ili 8,3% proračuna. I sada ono osnovno pitanje što često svi kritiziraju, a često i svi volimo reći da je proračun razvojan i socijalan. Pa ću tako se i ja poslužiti sa tim, ali pokušat ću i obrazložiti koliko se iz ovoga proračuna ulaže u socijalnu komponentu, a koliko u razvojnu, pa onda možemo raspravljati o tome da li je taj proračun stvarno razvojan i socijalan. Dakle, socijalna komponenta proračuna je sasvim jasna iz prethodno pobrojenih kategorija proračuna i iznosi 45,9% proračuna ili 40,9 milijardi kuna se izravno izdvaja za različite kategorije, zdravstvo, mirovine, porodiljne naknade, branitelje, nezaposleni, dječji doplatak. Za zdravstvo se u 2005. godini planira milijardu kuna više i jedno čisto ovako retoričko pitanje, da li postoji hrvatski građanin koji ne želi bolju zdravstvenu zaštitu i da li smo mu mi dužni osigurati tu bolju zdravstvenu zaštitu? I ono što je jedan od osnovnih i glavnih prioriteta ove Vlade u sljedećoj godini je konačno svesti te dugove u zdravstvu na nulu i početi od nekakvog optimalnog početka sa određivanjem jednog kvalitetnog financijskog ciklusa u kojem se mogu izmirivati računi u zdravstvu. Jer sjetimo se naših rasprava 2000. kad se govorilo o milijardu i 700 prenesenih neplaćenih računa u zdravstvu. 2004. je to bilo preko 2 milijarde i to je jedan ciklus koji se nažalost nastavlja kao što se nastavlja. Jednostavno Vlada će ove godine, nastojat će presjeći taj Gordijski čvor i riješiti te dugove u zdravstvu do kraja. Prošle godine smo riješili 530 milijuna, ove godine namjeravamo riješiti i onih ostalih 700 tako da dođemo u rokove plaćanja od 120 dana. Za mirovine se u ovoj godini planira izdvojiti više milijardu i 200 milijuna kuna. Za porodiljne naknade će se u idućoj godini izdvojiti 1,2 milijarde kuna. Za branitelje 3,6 milijardi kuna. Što se tiče razvojne komponente ona se vidi u niz stavki koje su dobro i detaljno, koje se mogu dobro i detaljno pročitati u Proračunu. Primjerice, transfer prema Hrvatskim željeznicama iznose u gotovo 2,9 milijardi kuna. Kad govorimo o izvozu onda treba spomenuti da na nekoliko pozicija kojima se planira poticaj izvoza ukupno je osigurano 428 milijuna kuna. Kapitalni projekti koji se mogu vidjeti iz niz stavki nalaze se u Proračunu i njihov iznos je 5,5 milijardi kuna. Oko 7,7 milijardi kuna u izvanproračunskim fondovima te oko milijardu kuna kod lokalne uprave i samouprave što u konačnosti iznosi 14 milijardi kuna ili 6,4% bruto domaćeg proizvoda. Što su osnovni prioriteti ovog Proračuna? Reforma pravosuđa iz, govoriti o reformi pravosuđa, a ne dati dodatne sredstva Geodetskoj upravi koja je podloga za sređivanje zemljišnih knjiga i uređenje gruntovnica bilo bi iluzorno, zato je u Proračunu ove godine najviši dio sredstava, kad govorimo o reformi pravosuđa, upravo izdvojen za gruntovnice. Reforma javne uprave 20 milijuna kuna više. Reforma znanosti i obrazovanja 356 milijuna više ili 4,3%. Poljoprivreda, trajni nasadi u poljoprivredi 194 milijuna ili 7,5% više. Deficit, dakle, deficit opće države ove godine se planira 3,8% bruto domaćeg proizvoda. Od toga Proračun središnje države 2,1%, izvanproračunski fondovi 1,3%, te jedinice lokalne samouprave 0,3% Proračuna, što je fiskalna prilagodba od 2,6% tih poena u odnosu na deficit iz 2003. od 6,3%. Gospodine predsjedniče, evo samo vas molim koju minutu da kažem oko otplata i gotov sam.
To ćete naknadno.
Ali mislim da je to vrlo bitno za ...
Vrlo je bitno, ali ćete to u ostalom dijelu. To ćete naknadno. Izvjestitelji odbora. Odbor za zakonodavstvo? Odbor za financije i državni proračun? Predsjednik odbora, Šime Prtenjača, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo ministri, kolegice i kolege. S obzirom na značaj ove teme danas, dopustite da u cijelosti pročitam zaključak Odbora za financije. Izvješće o raspravi o Prijedlogu državnog proračuna RH za 2005. s Prijedlogom projekcije proračuna za 2006., 2007. godinu. Prijedlozi financijskih planova za 2005. godinu s Prijedlogom projekcija za 2006. i 2007. za Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, Hrvatski zavod za zapošljavanje, Hrvatske vode, Hrvatske autoceste, Hrvatske ceste, Državna agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatski fond za privatizaciju, Fond za zaštitu okoliša i energentsku učinkovitost. Prijedlog plana prihoda i rashoda Državnog proračuna i izvanproračunskih fondova za 2005. godinu s Prijedlogom projekcije Proračuna za 2006. i 2007. godinu. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 19. sjednici održanoj 16. studenog 2004. Prijedlog državnog proračuna RH za 2005. s Prijedlogom projekcije Proračuna za 2006. i 2007. koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 11. studenog 2004. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je o Prijedlogu državnog proračuna RH za 2005. s Prijedlogom projekcija za 2006. i 2007. godinu, kao matično radno tijelo. Uvodno je predstavnik Vlade RH napomenuo kako je sukladno članku 19. Zakona o proračunu po prvi put uz Prijedlog državnog proračuna izrađena i projekcija proračuna za sljedeće dvije godine. Istaknuto je kako se Prijedlog državnog proračuna RH za 2005. godinu s Prijedlogom projekcije za 2006. i 2007. temelji na pozitivnim makroekonomskim pokazateljima za 2004. godinu te projekciji makroekonomskih indikatora za navedeno trogodišnje razdoblje. Temeljem očekivanog rasta GDP-a po stopi od 4,4%, planiranoj stopi inflacije od oko 2,5% te projekciji rasta industrijske proizvodnje od 4,1% za 2005., proračunski prihodi predviđeni su u visini 86,4 milijarde kuna što je 5% više u odnosu na 2004. godinu. Porezni prihodi trebali bi doseći 51,3 milijuna kuna što je za 7,9% više u odnosu na ovu godinu. Prihodi od poreza na dodanu vrijednost, najznačajnijeg prihoda državnog proračuna planirani su u iznosu od 32,8 milijarde kuna što je rast od 7,9%. U ukupnim prihodima značajni je udio doprinosa socijalnog osiguranja te je za 2005. godinu planiran njihov rast od 8,3% čime bi one dosegnule 32,3 milijarde kuna. Rashodna strana Državnog proračuna za 2005. godinu ukazuje na njegovu socijalnu i razvojnu dimenziju izdvajanjima koja imaju za cilj povećanje životnog standarda, poticanje razvoja regija i strategijskih sektora gospodarstva. Razvoj znanosti i tehnologije, reformu pravosuđa i javne uprave. Ukupni deficit proračuna konsolidirane opće države u 2005. godini planiran je na razini od 3,7% GDP-a. Nakon uvodnog izlaganja predstavnika Vlade RH u raspravi u Odboru iznijeta su sljedeća mišljenja, ali ističem da nije bilo izdvojenih mišljenja. Postavljeno je pitanje planirane dinamike investirane u Hrvatske željeznice u uvjetima skorog nastupa liberalizacije ovog sektora, tržišta, pa je od strane predstavnika Vlade RH pojašnjeno da će se sljedeće godine u program HŽ-a uložiti oko 2,8 milijardi kuna. Navedeno predstavlja realne mogućnosti Proračuna za sljedeću godinu i cilj je u narednom razdoblju ponovno dovesti ovu tvrtku u solidan financijski položaj, ali to iskazuje i njeno restrukturiranje. Vezano uz planirani prihod od dividendi po osnovi udjela RH u HT-u predstavnik Vlade RH je istaknuo da će ova sredstva biti povučena u državni proračun kako bi se iskoristila za razvoje projekte jer je za sljedeću godinu planirano povećanje kapitalnih investicija. Napomenuto je kako će se planiranim prihodima od privatizacije pokriti dio deficita Državnog proračuna za 2005. godinu te će se za iznos ostvarenih privatizacijskih prihoda umanjiti potreba za zaduživanjem dok će se ostatak financirati većim dijelom na domaćem tržištu. Ocijenjeno je kako će se povećano korištenje domaćih izvora financiranja dovesti pod kontrolu inozemno zaduženost RH te potaći razvoj domaćeg tržišta kapitala. Istaknuto je da će u prijelasku na domaće izvore financiranja značajnu ulogu imati uvođenje operacija na otvorenom tržištu u koje će se koristit državni vrijednosni papiri. S druge strane, izražno je od strane člana Odbora dvojba kako bi se zaduživanje na domaćem tržištu moglo odraziti na povećanje kamatnih stopa. Istaknuto je kako će ostvarenju očekivanih proračunskih, poreznih prihoda pored rasta gospodarskih aktivnosti i djelotvorni sustav nadzora i naplate prihoda državnog proračuna. Navedeno treba rezultirati suzbijanjem sive ekonomije i to prvenstveno razvijanjem neslužbenog tržišta duhanskih proizvoda te naftnih derivata. U tom smislu ukazano je na pozitivni učinak ponovnog uvođenja financijske policije. Izraženo je mišljenje člana odbora kako su procijenjeni makroekonomski indikatori u 2005. prvenstveno očekivani rast investicija peoptimistični i kako je za očekivati da će u narednom razdoblju doći do usporavanja gospodarske aktivnosti pada osobne potrošnje što će u konačnosti dovesti u pitanje ostvarena planirana razvojne prihode. Prema mišljenju člana Odbora iz predloženog Državnog proračuna za 2005. nedovoljno se jasno mogu uočiti prioriteti za sljedeću godinu. Istaknuto je potreba nove organizacije državne uprave, radi povećanja njene učinkovitosti i ušteda. Ocijenjeno je da značajan pomak u smislu odgovornog upravljanja javnim izdacima predstavlja planirana razina rashoda za plaće 2005. godinu. Rashodi za plaće planirani su u svoti od 13 milijardi i 160 milijuna itd, što je u odnosu na 2004. godinu povećanje od 3,2%. Međutim, kako se u predloženom povećanju proračunski korisnici planirali sredstva za novo zapošljavanje koji proizlazi iz povećanog opsega poslovanja radi novog ustroja i približavanja Europskoj uniji državnim proračunom za 2005. godinu planirana masa plaća ostaje na razini iz 2004. godine. Vezana uz visinu planiranih rashoda za mirovine, izraženu dvojbu da će njihov porast od 1,2 milijarde u odnosu na 2004. biti nedostatan za provođenje sporazuma ugovorenog obračuna njihovog rasta, predstavnik vlade RH je istakao kako su državnim proračunom za 2005. planirana dostatna sredstva za dogovoreni rast mirovina u sljedećoj godini. Uočeno je kako u 2005. godini kako su smanjena sredstva za Fond za razvoj i zapošljavanje te je predstavnik Vlade RH kako država u zapošljavanje kroz porezne poticaje, potpicaje preko Hrvatskog zavoda za zapošljavanje ukupno ulaže oko 2,2 milijarde kuna. Postojeći program poticanja zapošljavanja koji se provodi putem Fonda za razvoj i zapošljavanje Hrvatskog zavoda za zapošljavanje te sustava poreznih olakšica sa stajališta Državnog proračuna dugoročno je neodrživ te ga je u narednom razdoblju nužno cjelovito sagledati kvaliteteni izmijeniti. Izraženo je i stajalište kako će u narednim razdobljima prilikom rasprave o Prijedlogu državnog proračuna od prvenstvenog značaja biti rasprava o planiranoj visini sredstava za određene mikroekonomske reforme i programe kao što se naprimjer program poticanja zapošljavanja, reforma javne uprave i slično. Ovakav detaljni, cjeloviti uvid u strukturu izdataka bit će temelj kvalitetne ocjene predloženog državnog proračuna. Nakon provedene rasprave, Odbor je većinom glasova, 6 glasova za, 2 glasa protiv i jedan glas suzdržan odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenej državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu te sljedećih odluka: Odluke o davanju susglasnosti na financijski plan Hrvatskog zavoda za mirovinske osiguranje za 2005. godinu, Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2005., Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog zavoda za zapošljavanje za 2005. godinu, Odluke od davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda za 2005., Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih autocesta za 2005, Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih cesta za 2005. godinu, Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2005. godinu, Odluke o davanju suglanosti na financijski plan Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2005. godinu, Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetske učinkovitosti za 2005. godinu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, ovu raspravu proračunsku sa sjeverne galerije prate učenici i učenice Ekonomske i upravne škole iz Osijeka njih 50-tak pa molim da ih lijepo pozdravimo. [[Pljesak.]] Hvala, Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu, predsjednik poštovani zastupnik Drago Pukleš. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodo ministri, poštovani zastupnici. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora, na 19. sjednici održanoj 17. studenog 2004. godine, razmotrio je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu s pripadajućim prilozima koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 11. studenoga 2004. godine. Odbor je temeljem članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora u navedenom prijedlogu državnog proračuna s pripadajućim prilozima raspravljao u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja je istaknuo da po prvi puta Vlada Republike Hrvatske predlaže Hrvatskom saboru projekciju trogodišnjeg proračuna, Prijedlog državnog proračuna za 2005. godinu povećani za 5% u odnosu na proračun za 2004. godinu uz predviđeni gospodarski rast uz 4,4%, inflacije od 2,5% te 35% više predviđenih sredstava za razvoj gospodarstva. U raspravi koja je uslijedila iznesena je primjedba po kojoj prijedlog proračuna nema dostatno razvojno obilježje izraženo je stajalište po kojem je i ... predloženog proračuna vidljiv realan pad plaća u javnim i državnim službama, obrazovanju, i politici zapošljavanja. Iznesena je i primjedba po kojoj projekti u koje je uložen novac iz proračuna nisu dovoljno analizirani i to u smislu njihove učinkovitosti te je u navedenom smislu istaknuti i primjer programa zapošljavanja koji nije zaživio u mjeri u kojoj je trebao. U raspravi je također ukazano da iako su predviđena sredstva za znanost u ukupnosti povećani raspodjela tih sredstava predložena je na način da je Zagrebačko sveučilište preferirano po predviđenim sredstvima u odnosu na Riječko, Splitsko i Osječko. Većina članova Odbora izrazila je stajalište da su zaposlenici u državnoj upravi i javnim službama u odnosu na zaposlenike u privatnom sektoru u boljem položaju, slijedom navedenog trebalo bi pojačati kontrole mehanizma isplate plaće u privatnom sektoru jer je praksa pokazala da poslodavci manji dio primanja iskazuju preko računa, a veći dio daju u gotovom novcu čime se direktno potiče siva ekonomija. Problem bojanja administracije treba riješiti racionalizacijom uprave, imajući pri tome u vidu da se mora bitno pojačati učinkovitost rada svakog pojedinog službenika. Upravo zato je ukazano na osnivanje One stop shop centara zahavljujući kojima će se na jednom mjestu moći dobiti različite dozvole za rad u poduzetništvu. U raspravi je također ukazano na nužnost promoviranja tripartitnog dijaloga između Vlade, sindikata i poslodavaca. Ukazano je i na probleme u zapošljavanju i to na činjenicu da u Republici Hrvatskoj postoje izrazito deficitarna zanimanja, primjer, zavarivač, tokar, tesar i drugo s kojima se gotovo nitko ne želi baviti. Glede mirovinskog sustava iznesen je podatak da je 400 tisuća zaposlenika koji su bili u životnoj dobi nižoj od 50 godina umirovljeno te između ostaloga i na taj način riješen balast koji su imali poslodavci. Kad se govori o proračunu bitno je uporediti izvršenje proračuna u jednoj godini u odnosu na godinu koja je prethodila da bi se dobili realni pokazatelji. U okviru rasprave načelno je dogovorena tematska sjednica odbora koja bi trebala obuhvatiti najvažnija gospodarska pitanja u Republici Hrvatskoj, uz podatak da je prema pokazateljima stopa rasta izvoza veća od stope rasta uvoza i to kao posljedica mjera Vlade Republike Hrvatske većina članova odbora iskazala je stajalište po kojem podržava predloženi proračun i smatraju ga razvojnim i socijalnim. Nakon provedene rasprave odbor je sa 6 glasova za i 1 glasom protiv donio sljedeći zaključak. Podržava se donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu, te sljedeće odluke, Odluke o davanju suglasnosti na Prijedlog financijskog plana za 2005. godinu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Odluke o davanju suglasnosti na Prijedlog financijskog plana za 2005. godinu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, Odluke o davanju suglasnosti na Prijedlog financijskog plana za 2005. godinu Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, Odluka o davanju suglasnosti na Prijedlog financijskog plana za 2005. godinu Hrvatskih voda, Odluku o davanju suglasnosti na prijedlog financijskog plana za 2005. godinu Hrvatskih autocesta, Odluka o davanju suglasnosti na Prijedlog financijskog plana za 2005. godinu Hrvatskih cesta, Odluke o davanju suglasnosti na Prijedlog financijskog plana za 2005. godinu Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Odluka o davanju suglasnosti na Prijedlog financijskog plana za 2005. godinu Hrvatskog fonda za privatizaciju i Odluke o davanju suglasnosti na Prijedlog financijskog plana za 2005. godinu Fonda za zaštitu okoliša i energetske učinkovitosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, predsjednik, poštovani zastupnik Petar Selem.
Gospodine Predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Predsjedniče Vlade, gospodine ministri, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje i znanost i kulturu Hrvatskog sabora na svojoj sjednici od 17.studenog ove godine raspravljao je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu s Prijedlogom projekcije Proračuna za 2006. i 2007. godinu. Odbor je ova pitanja razmotrio kao zainteresirano radno tijelo, posebice jasno u odnosu na one proračunske stavke koje se odnose na Ministarstvo kulture i na Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa. U raspravi je pokrenut veliki broj pitanja s područja obrazovanja, znanosti i kulture u nastojanju da se utvrdi u kojoj mjeri prijedlog Proračuna za 2005. godinu te projekcija Proračuna za 2006. i 2007. odgovaraju na neka bitna pitanja izrečenih područja. Saborski zastupnici su u velikoj mjeri suglasni da će se Hrvatska približiti europskim standardima kojima težimo na ovim područjima ukoliko se ostvari predviđena stopa rasta proračunskih sredstava ne samo za narednu godinu 2005., već posebice u projekciji 2006., 2007. Odbor smatra da je posebice značajan taj iskorak koji je napravljen donošenjem projekcije za tri godine unaprijed i da se sagledavajući cjelinu tog rasta može konstatirati da je u osnovnim, globalnim crtama taj rast zadovoljavajući. Konstatirano je da su sredstva koja su predviđena za Ministarstvo kulture i koja rastu u jednom ritmu dosta umjerenom za 2005., snažniji iskorak 2006. i onda recimo takvo smirivanje tog ritma 2007. da u globalu mogu pokriti neke osnovne, jasno deziderate na području koje pokriva Ministarstvo kulture. Isto tako taj je recimo, ravnomjerniji ritam rasta Ministarstva obrazovanja, znanosti i športa, 4 i 3 za 2005., 6 i 4% za 2005. i 8% u odnosu na 2006. i 2007. predstavlja jedan zaista ozbiljan rast koji može doprinjeti realizaciji naše ideje da samo putem znanja, da Hrvatska putem znanja može iskoračiti zrelo i sigurno u Europu. Konstatirane su i neke stvari koje su vrlo pozitivne to je na primjer da se po prvi put u okviru projekcije za Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka predviđaju sredstva za poticanje kulturnog turizma. Čini nam se da je to također jedna stvar koja nije za zanemariti. Primjećeno je također da je možda predviđen prenizak, preniska stopa rasta u područjima obrazovanja, posebice u područjima nižeg i srednjeg obrazovanja. Također je odbor primio prijedlog za dva amandmana koje nije mogao kao amandmane formulirati jer ne postoji prijedlog od čega da se oduzmu sredstva koja bi se prebacila na te stavke, ali smo, ali je odbor odlučio da se preporuči Ministarstvu kulture i Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa da za te dvije, za ta dva deziderata obrati posebnu pozornost, to je Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti koja smatra da joj nedostaju 2 milijuna kuna za realizaciju njihovih kvalitetnih planova i zatim to je pitanje Matoševe spomen kuće u Tovarniku, s obzirom na mjesto gdje se Tovarnik nalazi na zemljovidu Hrvatske na to istaknuto i delikatno mjesto i s obzirom na kraju krajeva na osobu A.G. Matoša smatra se da i tu Ministarstvo možda u okviru raspoloživih sredstava za projekte koji će se tek analizirati da se i tu nešto koliko je to moguće uradi. Imajući u vidu sve ovo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu većinom glasova predlaže Hrvatskom saboru donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu s Prijedlogom projekcije Proračuna za 2006. i 2007. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Odbor za obitelj, mladež i šport, potpredsjednica gospođa Marija Bajt. Izvolite.
Poštovani gospodine Predsjedniče, gospodine Predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo. Odbor za obitelj, mladež i šport Hrvatskog sabora na 15. sjednici održanoj 17. studenog 2004. godine razmotrio je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu s Prijedlogom projekcije Proračuna za 2006. i 2007. godinu i Konačni prijedlog zakona o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godine koji je Predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 12. studenog 2004. godine. Odbor je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu s Prijedlogom projekcije Proračuna za 2006. i 2007. godinu i Konačni prijedlog zakona o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu razmotrio u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. Na prijedlog predsjedavajućeg provedena je objedinjena rasprava. U uvodnom izlaganju predstavnik Ministarstva financija istaknuo je da su ekonomske pretpostavke za izradu državnog proračuna nastavak ekonomskog rasta i makroekonomske stabilnosti. U 2005. godini očekuje se rast realno bruto domaćeg proizvoda od 4,4%, inflacija od 2,5%. Prihodi proračuna bi se prema tome trebali ostvariti u skladu s porastom ekonomske aktivnosti, te zbog poboljšane naplate poreza nakon uvođenja mjera za bolju kontrolu naplate. Planirani ukupni prihod državnog proračuna za 2005. godinu iznose 86,4 milijardi kuna, odnosno 5% više, nego li prihodi u 2004. godini. Prihod od poreza iznose 51,3 milijarde kuna, odnosno povećanje od 7,9 u odnosu na 2004. godinu. Prihodi od doprinosa iznose 32,3 milijarde u odnosu je povećanje, a 8,3 u odnosu na 2004. godinu. Ministarstvo financija u svojim projekcijama nije planiralo povećanje poreznih stopa ni trošarina u 2005. godini. Zbog poboljšanja naplate očekuje se efekt od oko 600 milijuna kuna dodatnih prihoda. Analize pokazuju da je gospodarska aktivnost puno veća, nego što su ostvareni prihodi od trošarina i poreza na dodanu vrijednost. Planirani rashodi državnog proračuna za 2005. godinu prema međunarodnoj metodologiji proračunskog računovodstva iznose 90,9 milijardi kuna i oni uključuju rashode proračuna od 87,3 milijarde kuna, nabavu nefinancijske imovine od 2,5 milijardi kuna, izdatke za dionice i ostale udjele od 294 milijuna, te neto posudbe u iznosu od 838 milijuna kuna. U odnosu na 2004. godinu to znači povećanje rashoda za 4 milijarde kuna. Glavni prioriteti proračuna za koje se izdvaja su reforma pravosuđa, reforma javne uprave, reforma znanosti i obrazovanja, nastavak infrastrukturnih projekata, trajni nasadi u poljoprivredi, dakle u proračunu se nalaze i sve najavljene reforme i sva obećanja vezano za porodilne naknade, doplatak za djecu, indesakciju mirovina i braniteljska prava, što znači da su u ovom proračunu za iste izdvojena sredstva oko 10% više u odnosu na 2004. godinu. Za šport 27,8%, za obrazovanje 3%, što u nominalnoj vrijednosti iznosi oko 300 milijuna kuna. Izvanproračunski fondovi među kojima najveće proračuna imaju Hrvatske autoceste i Hrvatske ceste, imaju ukupne nekonsolidirane rashode u iznosu od 11,7 milijardi kuna. Ukupni deficit proračuna države za 2005. godinu iznosi 3,7% bruto domaćeg proizvoda, što je fiksalna prilagodba od 2,6% u odnosu na prošlogodišnji deficit od 6,3%. Važno je naglasiti da su svi rashodi koji su doveli do deficita od 6,3% u 2003. godini Hrvatske željeznice, neevidentirani rashodi obnova, uredno iskazani u ovogodišnjem proračunu i u proračunu za 2005. godinu, pa su stoga ti deficiti u potpunosti usporediviti. Nakon uvodnog izlaganja predstavnika Ministarstva financija, većina članova Odbora podržala je prijedlog državnog proračuna za 2005. godinu, te većinom glasova 7 za i 1 protiv odlučili predložiti Hrvatskom saboru donošenje Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu i Zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu. Hvala.
Hvala. Odbor za turizam, predsjednik Odbora poštovani zastupnik Ante Markov. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Odbor za turizam Hrvatskog sabora razmotrio je na 11. sjednici Odbora održane 17. studenog 2004. godine Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu, sa Prijedlogom projekcije za 2006. godinu i 2007. godinu, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 11. studenog 2004. godine. Odbor za turizam razmotrio je prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu s Prijedlogom projekcije za 2006., 2007. godinu na temelju članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora kao zainteresirano radno tijelo u dijelu što se odnosi na financiranje pojedinih namjena u sektoru turizma iz državnog proračuna. Uvodno izlaganje o koncepciji i projekciji državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu u ime predlagatelja podnio je gospodin Ante Žigman pomoćnik ministra financija. Dok je izvješće za pojedine pozicije i račune kojima su predviđeni različiti poticaji u turizmu obrazložio i pojasnio gospodin Zdenko Mičić, državni tajnik za turizam. U općoj raspravi o Prijedlogu državnog proračuna za 2005. godinu, Odbor je ukazao na određeno smanjenje planiranih sredstava za poticaj u turizmu, a osobito značajno umanjenje sredstava za subvencije za organizirani turistički promet. Odbor je ocijenio da je dosadašanja politika subvencioniranja organiziranog turističkog prometa dala dobre učinke, te da bi trebalo imati u vidu da se u slučaju mogućih poremaćaja na međunarodnom turističkom tržištu ipak ostavi mogućnost osiguranja dodatnih sredstava za tu namjenu. U raspravi o pojedinostima Odbor je dao potporu novim državnim poticajima za razvoj seoskog, kulturnog i drugih selektivnih oblika turizma čime se stvaraju mogućnost za ravnomjerniji razvitak turizma na cijelom području Republike Hrvatske. Odbor je također zatražio da Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka što hitnije dostavi na uvid projekte razvoja selektivnih oblika turizma koji će se poticati sredstvima iz državnog proračuna. Na temelju navedene rasprave Odbor za turizam većinom je glasova odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese državni proračun Republike Hrvatske za 2005. godinu sa Prijedlogom projekcija za 2006. i 2007. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, predsjednik poštovani zastupnik Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina razmotrio je na svojoj 14. sjednici 17. studenoga Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu i to kao zainteresirano radno tijelo. Sukladno svom dijelokrugu utvrđenom Poslovniku Hrvatskog sabora, Odbor je detaljnije raspravio one dijelove prijedloge proračuna koje se odnose na financiranje programa i aktivnosti usmjerenih na ostvarivanje prava nacionalnih manjina, zaštitu i promicanje ljudskih prava kao i one dijelove prijedloga proračuna koje se odnose na potpore hrvatskih manjinama u europskim zemljama. Na početku rasprave iznijeta je načelna primjedba, da klasifikacije naziva pojedinih proračunskih stavki koje se odnose na naprijed navedeni program i aktivnosti nisu u prijedlogu proračuna dati na odgovarajući način što umanjuje transparentnost proračuna i stvara nejasnoće. Ukazano je i na nepreciznost u definiranju korisnika proračuna na stranici 10., na strani 10. prijedloga proračuna, gdje kao korisnik proračuna nominirana stručna služba Savjeta za nacionalne manjine, a i sadržaja proračunski stavki vidi se da to treba biti Savjet za nacionalne manjine. Naime, Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina kao institucija s utvrđenim pravima i obvezama uspostavljen je Savjet za nacionalne manjine dok je stručna služba samo njegovo stručno tijelo za čiji rad se u okviru ukupnih sredstava predviđenih za savjet koristi samo jedan i to dosta manji ... Naziv ove proračunske stavke treba uskladiti sa takvim Ustavnim zakonom. Kada je u pitanju financijska podrška programima i aktivnostima koje se odnose na ostvarenje zakonom utvrđenih prava nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj sa zadovoljstvom je konstatirano da se ukupna sredstva predviđena za Savjet za nacionalne manjine, znači kao donacije za udruge nacionalnih manjina povećana za oko 10%. A u okviru toga dio namijenjen udrugama i ustanovama nacionalnih manjina, znači one precizno za transfere povećan je više, čak i više i to 11%. Radi se o sredstvima koja se koriste za informiranje i izdavaštvo, kulturni amaterizam, kulturne manifestacije, programe koji proizlaze iz bilateralnih sporazuma i ugovora, programe stvaranja pretpostavki za ostvarivanje kulturne autonomije nacionalnih manjina i sudjelovanja udruga nacionalnih manjina u zajedničkim programima koje organizira Savez za nacionalne manjine. Što se tiče programa i aktivnosti koje se odnose na ostvarivanja prava nacionalnih manjina na odgoj i obrazovanje na manjinskom jeziku konstatirano je sljedeće. Sredstva za tiskanje i prevođenje udžbenika za manjinske osnovne škole predviđena su u 2005. godini u iznosu od 3 milijuna kuna što je opet povećanje od oko 11% ali to je samo prividno zadovoljavajuće ili prividno više jer nažalost zbog višegodišnjih zaostataka taj iznos nije dovoljan da bi se riješio ovaj akutan problem manjinskih školstva. Samo za primjer, srednje škole moje manjine, talijanske manjine na primjer nemaju niti jednu prevedenu knjigu, a da ne govorimo, a to je najbolje riješena nacionalna manjina. Vidite apsurd jer ima nešto barem malo u osnovnim školama. Procijenjeno je da bi za te potrebe trebalo osigurati iznos od minimalno 6 milijuna kuna. Za posebne programe obrazovanja nacionalnih manjina u 2005. godini predviđen je iznos od oko milijun kuna što je u odnosu na 2004. godinu također 11,1% više a stavka odgoj i naobrazba djece pripadnika etničkih i nacionalnih manjina predviđena je u iznosu od milijun i 500 tisuća kuna koliko iznosi i Proračun za 2004. godinu. U prijedlogu proračuna u dijelu koji se odnosi na Ministarstvo kulture nisu specificirana sredstva koja su planirana za potrebe nacionalnih manjina. Kada su u pitanju sredstva potrebe za ostvarivanje manjinskih prava istaknut je problem neriješenog financiranja Vijeća nacionalnih manjina i njihovih ordinacija. To je možda najveći problem ovog proračuna, naravno uvažavajući činjenicu da je jakko povećan onaj dio koji se tiče udruga a li kad se radi o Vijeću nacionalnih manjina tu ima dosta neriješenih stvari. Koja nakon što su izabrana, konstituirana i registrirana sada u velikom broju slučajeva ne mogu funkcionirati jer za njihov rad nisu osigurana minimalna sredstva. U raspravi je posebno istaknuto pitanje osiguravanja pretpostavki za ostvarivanje nacionalnog programa za Rome koji je prošle godine usvojila Vlada Republike Hrvatske. Ostvarivanje tog programa u nadležnosti je više ministarstava te u djelokrugu Ureda nacionalnih manjina Republike Hrvatske. U 2005. godini predviđene su sljedeće stavke: U okviru Ureda za nacionalne manjine jedan iznos koji je od milijun i 780 tisuća kuna što je puno, puno veći od onoga u 2004. čak 90,5%. U okviru Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva iznos od 120 tisuća kuna za prostorno uređenje područja naseljenih Romima i to je u prošloj godini bilo puno više, to je bilo milijun kuna. U okviru Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa iznos od 500 tisuća kuna, u okviru Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi 150 tisuća kuna i nešto sasvim novo u okviru Ministarstva pravosuđa za besplatnu pravnu pomoć 520 tisuća kuna. Izraženo je mišljenje da među nadležnim državnim tijelima kad je u pitanju ostvarivanje nacionalnog programa za Rome još uvijek nije ostvarena zadovoljavajuća koordinacija te da bi čim prije problema ostvarivanja tog programa trebalo razmotriti nadležno Vladino povjerenstvo. Kad je u pitanju financijska podrška hrvatskim manjinama u europskim zemljama naglašeno je da se iz prijedloga proračuna ne može utvrditi za koje sve namjene i po kojem osnovu je ta pomoć predviđena, te kolika su sredstva za to planirana. Razvidno je da je u okviru Ministarstva vanjskih poslova planirana stavka pod nazivom Pomoć nacionalnim manjinama u inozemstvu s iznosom od milijun kuna koliko sigurno je i u 2004. godine, u okviru Ministarstva kulture planiran je iznos od 12 milijuna kuna za međunarodni program Hrvatskog radija "Glas Hrvatske" što iznosi isti iznos je osiguran, pardon, i u ovogodišnjem. Znači, isti iznos je ove godine i prošle godine. A u okviru Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa predviđen je iznos od 24 milijuna 876 tisuća 502 kune za program obrazovanja djece hrvatskih građana u inozemstvu i to je 6,7% više uz 2004. godini. Obzirom da se radi o stavkama koje očito ne uključuju samo pomoć hrvatskim manjinama u drugim zemljama već i hrvatske građane u inozemstvu to je ta razlika bitna, ocijenjeno je da bi predlagatelj trebao dati preciznije podatke o tome kolika su ukupna sredstva predviđena za hrvatske manjine u europskim zemljama i da li su ona manja ili veća u odnosu na prošlu godinu i kakva je struktura i namjena te pomoći. I na kraju, što se tiče sredstava za program i aktivnosti usmjerene na zaštitu i promicanje ljudskih prava konstatirano je da su u Prijedlogu proračuna za 2005. godinu u odnosu na ovu godinu povećana sredstva svim proračunskim korisnicima i da ne idem sada nabrajam podatke uvijek više ili znatno više od prosjeka povećanja proračuna i tu je izraženo također jedno zadovoljstvo. Iznijeto je i mišljenje da bi predlagatelj trebao dati detaljnije obrazloženje za sredstva planirana za obnovu u ratu oštećenih ili uništenih kuća odnosno za stambeno zbrinjavanje povratnika i naseljenih osoba na područjima posebne državne skrbi jer je u pitanju uz ostalo i osiguravanje prava na dom i vlasničkih prava koja spadaju u kategoriju temeljnih ljudskih prava. To je ujedno i pravo manjina ali i tu spadaju te puno šire pravo. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2005. godinu, s projekcijom Proračuna za 2006. i 2007. I na kraju, u vezi s financiranjem rada Vijeća nacionalnih manjina donesen je sljedeći zaključak: Odbor konstatira da mehanizam financiranja rada Vijeća nacionalnih manjina, to je doneseno sa 5 glasova za i 4 suzdržana. Odbor konstatira da mehanizam financiranja rada Vijeća nacionalnih manjina ne funkcionira u skladu s člankom 28. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina te traži od Vlade Republike Hrvatske da obveze jedinice lokalne samouprave da za sljedeću proračunsku godinu planira sredstva za te potrebe. Tu se radi o sredstvima lokalnih samouprava. Odbor također konstatira da se u Državnom proračunu trebaju osigurati sredstva za rad Koordinacije Vijeća nacionalnih manjina na državnoj razini. Bilo je dugo ali smo završili, gospodine predsjedniče. Hvala.
Hvala lijepa. Odbor za lokalnu i područnu samoupravu, predsjednik poštovani zastupnik Zvonimir Mršić? Ne. Odbor za poljoprivredu i šumarstvo, predsjednik poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade! Odbor za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskoga sabora raspravio je na 12. sjednici održanoj 17. studenog 2004. Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu sa prijedlogom projekcije Proračuna za 2006. i 2007. godinu. Nakon uvodnog obrazloženja predstavnika Ministarstva financija i Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva odbor je proveo kraću raspravu o cjelovitom Prijedlogu Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu. Opširnijom raspravom obuhvaćen je onaj dio prijedloga koji se odnosi na djelokrug rada odbora. U načelnoj raspravi većina članova odbora je dala potporu donošenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu imajući u vidu preuzete obveze i raspoloživa sredstva. Međutim, u konkretnoj raspravi koja se odnosi na poljoprivredu iznesena su različita mišljenja, primjedbe i prijedlozi. Tako je upozoreno da u poljoprivrednom proračunu za 2005. godinu nema većih promjena u odnosu na ranije godine a nedovoljno povećana sredstva nisu dobro struktuirana. Proračun bi trebao pratiti odgovarajuću poljoprivrednu politiku koja bi omogućila konkretnu domaću proizvodnju a nakon isteka prijelaznog razdoblja ulaska Republike Hrvatske u Svjetsku trgovačku organizaciju. Istaknuto je i to da bi se kod kreiranja Proračuna za 2005. godinu i sljedećih proračuna a prije ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju značajnijim zaokretom u poljoprivrednoj politici trebalo osigurati dostatnu zaštitu poljoprivrednih gospodarstava. Neki članovi Odbora drže da izravna plaćanja u poljoprivredi nisu učinkovit način vođenja poljoprivredne politike. Naime, ista ne omogućavaju povećanje poljoprivredne proizvodnje jedinog kvalitetnog oblika zaštite u procesu prilagodbe Hrvatske, ulasku u Europsku uniju. Istaknuto je da se u ovom Prijedlogu proračuna ne vide agroekološki i ekosocijalni programi. Ruralni razvitak se ne potiče u dovoljnoj mjeri i to kroz institucionalne oblike. Kapitalna ulaganja predstavljaju najtransparentniji način investiranja u poljoprivredi te o tome treba voditi računa kod projekcije sredstava što iz ovog Prijedloga nije vidljivo. Izneseno je mišljenje da su sredstva namjenjena za poticaje u poljoprivredi u Prijedlogu Proračuna 2005. godine, rezultat neiskorištenih sredstava iz 2004. godine i Pravilnika o načinu poticanja poljoprivredne proizvodnje. S time u svezi je istaknuto da je nažalost razvoj tehnologije poljoprivredne proizvodnje zamjenjen borbom za poticaje. Iako se Prijedlogom Proračuna uvode značajniji iznosi za projekte: podizanje godišnjih nasada vinograda, voćnjaka i maslinika, razvoj govedarstva te sustava za navodnjavanje, direktna plaćanja su na istoj razini, odnosno nisu dostatna. Zavodu za vinogradarstvo i vinarstvo kao značajnoj i dobro ustrojenoj instituciji prema mišljenju nekih članova Odbora trebalo bi osigurati veći iznos sredstava. U prvom redu za pokusne vinograde i labalatorije. Za razvoj voćarstva, značajnije grane poljoprivrede bilo bi dobro povećati sredstva u stavci Zavoda za voćarstvo. Uređenje zemljišta arondacije, komasacija i miloracije je preduvjet moderne poljoprivredne porizvodnje. Te je istaknuto da za tu namjenu treba osigurati značajnija sredstva. U raspravi je skrenuta pozornost na povećani iznos sredstava za redovito održavanje zaštitnih vodnih građevina koje treba zadržati jer predstavljaju minimum bez kojeg nema redovitog održavanja ovog sustava. Također je upozoreno da dobar plasman domaćih poljoprivrednih proizvoda na tržištu u veliko mjeri ovisi o povećanju sredstava za sufinanciranje nacionalne veletržnice. Na temelju provedene rasprave, Odbor za poljprivredu i šumarstvo Hrvatskoga sabora većinom je glasova, 6 glasova za i 5 glasova protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Državni proračun Republike Hrvatske za 2005. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Predsjednik Odbor poštovani zastupnik Ivan Jarnjak. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabor i Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na 26. sjednici održanoj 17. studenog 2004. godine razmotrio je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu koji je Hrvatskom saboru podnjela Vlada Republike Hrvatske aktom od 12. studenog 2004. godine. Raspravom je obuhvaćen isključivo dio Prijedloga Državnog proračuna koji se odnosi na Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo obrane te tijela sigurnosnog sustava. Odbor je u nazočnosti ovlaštenih predstavnika Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva obrane i sigurnosnih službi, protuobavještajne agencije, obavještajna agencija, vojnosigurnosna agencija i Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost razmatrao proračunske stavke kojima se predlaže financiranje navedenih tijela državne uprave. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno u dijelu koji se odnosi na unutarnje i sigurnosne poslove te poslove obrane odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Državnog Proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu u tekstu kako je predložen od predlagatelja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Predsjednica Odbor, poštovana zastupnica Željka Antunović.
Gospodine predsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskoga sabora razmotrio je na sjednici održanoj 17. studenog Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. s Prijedlogom projekcije proračuna za 2006. i 07. godinu koju je Predsjedniku Hrvatskoga sabora podnjela Vlada Republike Hrvatske. Odbor je Prijedlog Državnog proračuna razmotrio u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. Ono što odmah moram na početku naglasiti, na sjednici Odbora nije bio nazočan predstavnik predlagatelja iako smo pokušali dobiti i predstavnike Ministarstva financija ili u najmanju ruku, s obzirom na djelokrug rada Odbora nekoga iz Središnjeg ureda za E-Hrvatsku ali to se nije dogodilo. Mislim da je zbog toga i rasprava na Odboru bila ponešto ograničena jer na moguća postavljena pitanja kako bi se razjasnile neke stavke u proračunu nije imao tko odgovoriti. S obzirom na izneseni prijedlog Odbor se dogovorio raspraviti samo one dijelove Prijedloga Proračuna koji se odnose na djelokrug Odbora a to su projekti informatizacije te financiranje medija sa javnom zadaćom. U raspravi, članovi Odbora osvrnuli su se na informatizaciju koja se kao stavka iskazuje u svim ministarstvima i svim državnim tijelima. Planirani projekti ocjenjeni su pozitivno u kontekstu kontinuirane i poželjne informatizacije društva a naročito planirana sredstva za informatičku edukaciju. Ono što nije bilo moguće provjeriti je upravo nekakav redosljed prioriteta s obzirom na daleko veće potrebe nego što ih je moguće financirati i uključiti u proračun za 2005. U dijelu koji se odnosi na financiranje medija u raspravi je istaknuto da je za međunarodni program Hrvatskoga radija “Glas Hrvatske”, radi se o Programu koji treba informirati pripadnike hrvatske dijaspore zatraženo 12,5 milijuna kuna a predloženi iznos je 12 milijuna kuna, no nije obrazloženo zašto nije odobren puni iznos. Vezano za to, članovi Odbora smatraju da bi pojedina ministarstva trebala obvezno u odbijenicama u odnosu na zahtjeve po pojedinim projektima obrazložiti zašto zatraženi iznos nije i prihvaćen. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova 5 glasova za i 2 glasa protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru zaključak kojim se podržava donošenje Državnog proračuna za 2005. godinu.
Hvala. Odbor za ravnopravnost spolova. Predsjednica Odbor, poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, ministri, kolegice i kolege. Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora raspravio je na 15. sjednici Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu sa Prijedlogom projekcije Proračuna za 2006. i 2007. godinu i proveo objedinjenu raspravu zajedno sa Konačnim prijedlogom zakona o izvršavanju Državnog proračuna za 2005. godinu. Nakon uvodnog izlaganja predstavnice Vlade Republike Hrvatske koja nije bila pripremljena za problematiku iz djelokruga rada ovoga Odbora, u raspravi koja je usljedila članovi i članice Odbora posebno su se osvrnuli na planirana proračunska sredstva namjenjena provobraniteljici za ravnopravnost spolova, Uredu za ravnopravnost spolova, Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva i Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. U Uredu za ravnopravnost spolova predviđa se povećanje proračunskih sredstava za 26,9% više u odnosu na ovu godinju. Međutim, za izradu nacionalne politike za ravnopravnost spolova predviđa se za sljedeću godinu samo 90 tisuća kuna a u proekciji za 2006. godinu još 200 tisuća kuna što je ustvari nelogično, odnosno nedopustivo jer izrada iste mora biti završena tijekom sljedeće godine. U Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti povećavaju se sredstva za 9,2%. Međutim, prikaz proračuna nije transparentan, ne vidi se gdje su proračunska sredstva raspoređena jer su uvedene nove glave i pozicije a neke postojeće ukinute što nužno ne znači da su obuhvaćeni svi prijašnji korisnici, žene, djece, mladi, osobe sa invaliditetom, obitelj. Članove i članice Odbora posebno je zanimalo gdje će biti raspoređena ili gdje jesu raspoređena sredstva namjenjena alimentacijskom fondu. S obzirom da fond nije osnovan niti je predviđen u proračunu za 2005. godinu članovi i članice Odbora su mišljenja da bi ta sredstva od 20 milijuna kuna trebalo usmjeriti naprimjer u Centar za socijalnu skrb da se sukladno članku 352. Obiteljskog zakona isplaćuje za uzdržavanje djece u situaciji kada jedan od roditelja ne ispunjava svoju zakonsku obvezu prema svojoj djeci. Kako se urednom pozivu za sjednicu Odbora nitko iz Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti nije odazvao, a predstavnica Ministarstva financija nije mogla odgovoriti kakva je preraspodjela sredstava učinjena unutar Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, u raspravi je nedopustiv ocijenjen takav odnos prema Odboru za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. Pozitivnom se ocjenjuje povećanje iznosa proračunskih sredstava u iznosu od 3,8%, ispričavam se u izvješću piše puno veći iznos ali je ministar Vukelić je bio tu, dakle Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva ima za ovu godinu veći proračun u odnosu na prošli za 3,8%, ali u raspravi je istaknuto da nije vidljivo koliki je iznos namijenjen naprimjer poticanju poduzetništva žena ili poticanju poduzetništva mladih. Naime ako su žene uključene u tzv. Ciljanu skupinu društva gdje se nalaze početnici, mladi, žene, branitelji i djelatnosti socijalnih usluga nije razvidno koliko je sredstava namijenjeno pojedinačno za svaku od tih kategorija. Tim više što žene čine cca 59% ukupno nezaposlenih, a pri tom se za program aktivne politike zapošljavanja u okviru Hrvatskog zavoda za zapošljavanje sredstva smanjuju sa 3 milijuna kuna na 500 tisuća kuna, a sredstva Fonda za razvoj i zapošljavanje smanjuju se za punih 20%. Nadalje u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi povećavaju se sredstva za 5,8%. Ali na primjer kod prevencije ranog otkrivanja raka dojke evidentno je da u 2004. godini je potrošeno samo 2,8% planiranih sredstava te da je za 2005. godinu smanjen iznos na toj stavci sa 180 tisuća na 125 tisuća iz čega bi se moglo zaključiti da se smanjilo oboljevanje žena od ove teške bolesti ili da su sredstva neiskorištena u prethodnoj godini i sada smanjena jer osobe zadužene za programe u nadležnom Ministarstvu nisu odradile svoj posao. Konstatirano je da je za rad pravobraniteljice za ravnopravnost spolova predviđeno povećanje sredstava za 45,7% u odnosu na prethodnu godinu što će pridonjeti učinkovitijem radu ovog tijela. Također na kraju upozoreno je da su zemlje Europske unije od prošle godine počele provoditi tzv. rodno osjetljivu proračunsku politiku. Stoga je predloženo da se u izradu proračuna za 2006. godinu uključe u rad: pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, ured za ravnopravnost spolova i koordinatori u ministarstvima. Jer proračun nije rodno neutralan već planiranje i raspodjela sredstava sa državne razine itekako utječe na ravnopravan položaj žena i muškaraca u našem društvu. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova; 5 za i 4 protiv odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu. Hvala.
Hvala. Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo. Predsjednik Odbora, poštovani zastupnik Marko Turić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo na 17. sjednici Odbora održanoj 17. studenog 2004. godine raspravio je prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu s prijedlogom projekcije proračuna za 2006. i 2007. godinu. Na prijedlog predsjednika provedena je objedinjena rasprava o prijedlogu državnog proračuna za Republiku Hrvatsku za 2005. godinu s prijedlogom projekcije proračuna za 2006. i 2007. s Konačnim prijedlogom zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja posebno je obrazložio djelove proračuna koji se odnose na zdravstveni i mirovinski sustav. Istaknuto je da je predviđeno ulaganje u sustav zdravstva gotovo 5% veće u odnosu na sredstva osigurana u 2004. godini. Predlažu se znatne investicije u sustavu zdravstva. Izgradnja, obnova i opremanje bolničkih objekata i to kao nastavak ranije stvorenih obveza po potpisanim ugovorima i kreditnim zaduženjima, ali i realizacija novostvorenih obaveza. Predviđena povećana ulaganja u HZZO-u uz stalno racionalno poslovanje i kontrolu troškova usprkos smanjenim doprinosima i postojećem dugu omogućit će da ovaj zavod i dalje samostalno posluje. I u mirovinski sustav, istaknuto je također, je predloženo povećano izdvajanje od 52 milijuna u odnosu na prethodnu godinu što će doprinjeti njegovoj daljnjoj stabilizaciji. U opširnoj raspravi koja je uslijedila istaknuto je da se ovim Prijedlogom državnog proračuna po prvi put predlaže proračunska projekcija za 3 godine čime je jasnije oslikana razvojna politika Vlade, a isto tako i pojedinačni projekti unutar toga. Uz predviđena povećanja ulaganja u zdravstveni sustav istali su članovi Odbori moguće je i daljnje uštede otklanjanjem određenih nelogičnosti u materijalnom poslovanju. Prvenstveno se to odnosi na racionalizaciju u potrošnji lijekova, smanjenjem cijene, ali i broja propisanih lijekova vodeći pri tom prvenstveno računa o potrebama pacijenata. Zatim tu je i potreba nabave živežnih namirnica za bolničke ustanove po ujednačenim cijenama. Pridržavanje obveza nabave opreme javnim natječajima i slično. Iz pilot projekta Koprivnica koji se provodi u okviru ranije potpisanog ugovora i preuzetih obveza dio će se utrošiti na tele-medicinu hrvatskih otoka što po mišljenju članova Odbora obzirom na njihovu udaljenost i lošu prometnu povezanost znači nesumnjivo podizanje kvalitete zdravstvenih usluga za otočko stanovništvo. Dio navedenih sredstava pak utrošit će se na povećanje higijenskog standarda u bolnicama izgradnjom predviđenih 800 do 900 sanitarnih čvorova u bolesničkim sobama. Kako je Zakon o pravima pacijenata tek nedavno usvojen u Saboru korisno je što su predviđena i sredstva za njegovu provedbu no po mišljenju nazočnih predstavnika Hrvatske liječničke komore nedostatna su predviđena sredstva za stručni nadzor temeljem odredbi Zakona o liječništvu. Članovi Odbora su podržali predviđena izdvajanja za posebno skupe lijekove u zasebnu Fondu koji je povećan u odnosu na 2004. godinu. Ovom Odboru a također i članovima pojedičano do sada su se obraćale brojne udruge raznih grupacija oboljelih koji nisu mogli dobiti određene lijekove uslijed bolničkih limita, a sada su im na sreću dostupni. Kvalitetnom pomaku u pružanju zdravstvene zaštite predstavljaju i proračunom predviđena sredstva za nabavu i ugradnju umjetnih pužnica kao i sredstva u eksplantaciji organa za 2005. i narednih godina. Uz daljnje izdvajanje za progrm transplantacije to će svakako dovesti do njegovog unapređenja povećanjem broja eksplantiranih i transplantiranih organa za što se kontinuirano zalaže i ovaj Odbor. Na poseban upit člana Odbora predstavnik predlagatelja je dodatno obrazložio da se temeljem Zakona o zdravstvenoj zaštiti iz državnog proračuna financiraju samo investicije u bolničkim ustanovama u državnom vlasništvu. A ne vlasništvu županija pa se slijedom toga neće iz proračuna ulagati u bolnicu u Virovitici iako postoji raniji sporazum o zajedničkom ulaganju. Glede informatizacije primarne zdravstvene zaštite u tijeku je izmjena potpisanog ugovora sukladno primjedbama državne revizije, a i same primarne zaštite dok za informatizaciju bolničkog sustava ovog trenutka nedostaju sredstva. NO pri tom je, istaknuo je da Vlada Republike Hrvatske ipak nastavlja sa izgradnjom onih objekata koji su kao obveza utvrđeni u ranije potpisanim ugovorima. Što se tiče informatizacije primarne zdravstvene zaštite pregovora se sa izvođačem oko prenamjene ugovora vrijednom oko 70 milijuna kuna. A za informatizaciju bolničkog sustava ovoga t renutka nedostaju sredstva. U raspravi je istaknuto mišljenje člana odbora da još uvijek postoji znatna motivacija za raniji odlazak u mirovinu, budući svaki kasniji odlazak predstavlja i niži iznos mirovine te u tom smislu treba zaštiti mirovinski sustav. Ujedno je i predložio da se detaljnije iskaže visina obveze koju je dužan snositi Državni proračn za osiguranje sredstava za posebne mirovine. U daljnjoj raspravi podržano je predviđeno daljnje ulaganje u Fond za profesionalnu rehabilitaciju zapošljavanje osoba sa invaliditetom, kao i planiranje dostatnih sredstava za dogovoreni rast mirovina i u sljedećoj godini. Također potrebno je osigurati sredstva za preventivne zdravstvene preglede osoba starijih od 45 godina, koje se zadnji tri godi8ne nisu javljala lječniku primarne zdravstvene zaštite a koje su započćeti u 2004. godini. Nakon rasprave članovi Odbora su većinom glasova uz jedan suzdržan i jedan protiv odlučili preldožiti Hrvatskom saboru na usvajanje Državni proračun Republike Hrvatske za 2004. godinu te sljedeći odluka. Odluke o davanju suglasnosti za financijski plan Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2005. godinu. Odluke o davanju suglanosti za financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2005. Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog zavoda za zapošljavanje za 2005. godinu Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda za 2005. godinu. Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih autocesta za 2005. godinu. Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih cesta za 2005. Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga, i sanac iju banaka za 2005. godinu. Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2005. godinu. Odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2005. godinu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za ratne veterane, imamo izvješća. Imamo izvjestitelja. I Odbor za useljeništvo predsjednica Odbora poštovana zastupnica Zdenka Babić Petričević. IZvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, Odbor za useljeništvo Hrvatskog sabora razmotrio je na 10. sjednici 17. studenoga ove godine Prijedlog DRžavnoga proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu s Prijedlogom projekcije poračuna za 2006. i 2007. godinu. Odbor je proveo raspravu o stavkama Državnoga proračuna na kojima se određuju sredstva namjenjena useljenicima iseljenicima, Hrvatima u BiH i hrvatskim nacionalnim manjinama. Uvodno je predstavnik predlagatelja obrazložio prijedlog konsolidiranog Državnog proračuna naglasio je značajnije smanjivanje zaduživanja u inozemstvu. Tijekom rasprave članovi Odbora su tražili objašenja povećanja pojedinih stavki proračuna namjenjene Hrvatima u BiH i iseljenicima. Predlagatelj je to povećanja obrazložio inflacijskih očekivanjima. Članovi Odbora su izrazili zadovoljstvo što su u proračunu osigurana sredstva za sveučilište u Mostaru, za zdravstvenu zaštitu hrvatskih državljana sa prebivalištem u BiH s osiguranim sredstvima za nadplatu mirovina Hrvatima i Vojvodine i BiH, sredstvima za školarine studenata povratnika, sredstvima za rad Hrvatske matice iseljenika, za rad međunarodnog programa Hrvatskog radija Glas Hrvatske. Za satelitski tv program za sjevernu Ameriku i Kanadu te drugim stavkama za koje Odbor pokazao svoj interes. Tijekom rasprave postavljeno je pitanje zašto u prijedlogu Državnog proračuna nisu osiguran sredstva za skrb za pripadnike Hrvatskog vijeća obrane za 500 obitelji poginulih branitelja, i za invalide jer će ta sredstva biti potrebna za provedbu međudržavnog sporazuma između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. U obrazloženju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu i projekciju 2006.i 2007. godinu, u obrazloženju stavke 5., 10., 47. obveze Republike Hrvatske prema međudržavnom sporazumu sa Federacijom BiH Vlade postavila je cilj poticanje transparetne međusobne suradnje izvršnih zakonodavnih i drugih institucija Republike Hrvatske i Federacije BiH u ovisnosti od općih političkih gospodarskih uvjeta te poštivanja posebnih interesa Republike Hrvatske i Federacije BiH. Predstavnik predlagatelja je sugerirao da bi Odboru o sredstvima za skrb obitelji i stradalnika Hrvatskoga vijeća obrane trebao razgovarati sa ministrom zdravstva i socijalne skrbi i ministricom obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Nejasnoće oko plana nekih mirovina predstavnik predlagatalja je rekao da je Ministarstvo financija sredstva za te mirovine planirao u suradnji sa Hrvatskim zavodom za mirovinsko osigguranje. Sredstva su planirana na temelju projekcima Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova 6 za, 4 suzdržana, donio sljedeći zaključak. Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske se prihvaća za 2005. godinu, s prijedlogom projekcije proračuna za 2006. i 2007. godinu.
Hvala lijepa. Iscrpljena je rasprava po odborima. Gospođe i gospodo zastupnici bilo je planirano da bi se amandmani na prijedlog proračuna davali do utorka u 12 sati. Međutim obzirom na ogromni broj pristiglih amandmana i koji pristižu, stručne službe Sabora trebaju cijelu noć za izradu tablica, za svrstavanje po resorima, i treba omogućiti onda jasno i Vladi da se prvo da se ministarstva pripreme za pojedine amandmane i da se konačno i Vlada sastane i očituje o amandmanima. Stoga taj rok za predaju amandmana bi odredili sa ponedjeljkom do 20 sati. Dakle ponedjeljak u 20 sati, to je dovoljno vremena da se predaju amandamni. Kako bi ih cijelu noć mogle stručne službe Sabora svrsati, obraditi, predati Vladi i ministarstvima. DAnas bi sjednicu Vlade, sjednicu Sabora zbog toga što je sjednica Vlade u 13,00 sati raspravu prekinuli u 12,55 da ministri budu na sjednici Vlade. Budući da je sjednica Vlade predviđena u trajanju do 1 sata, onda bi mi imali stanku od 13,00 do 14,00 sati. Jedan sat. I nakon toga nastavili raspravu. Gospodine potpredsjedniče, izvolite. U ime Kluba zastupnika Hrvatske stranke prava poštovani zastupnik Tonči TAdić. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo, poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospodo ministri i članovi hrvatske Vlade. Danas Sabor raspravlja o proračunu za iduću godinu i po tko zna koji put ću ponoviti isti zahtjev od strane HSP-a da je ovo rasprava koja se treba voditi sporije, mjesecima i pažljivo, jer je ovo najvažniji dokument kojeg donosimo svake godine u Hrvatskom saboru. Ono što je ključno spomenuti kod ovog proračuna jest to da proračun i dalje raste, čak i kad iz njega maknemo izvanproračunske fondove koji su nekada bili izvanproračunski, a danas su uklopljeni u sam proračun, on i dalje raste. Taj rast proračuna naravno prati i daljnje zaduživanje Hrvatske i jednako tako izdavanje jamstava i zato bi bilo dobro da kad dobijamo ovako doista dobru i preglednu tablicu, da ministarstvo napravi još mali napor i zastupnicima podastre kod svake rasprave o proračunu i prikaz duga i prikaz jamstava da znamo što nas još, još čeka odnosno koje sve bombe proračunske stoje, a nisu ovdje izevidentirane. Druga stvar je pitanje tko zapravo i kako puni hrvatski proračun. Proračun se u prvom redu puni od poreza na dodanu vrijednsot i zato su svaki eksperimenti sa PDV-om vrlo osjetljivi i vrlo opasni. S druge strane proračun se puni iz trošarina, proračun se puni iz poreza na dobit, ali proračun se puni i iz poreza na dohodak, ali taj udio poreza na dohodak u punjenju proračuna je toliko manji od ovih ranije spomenutih da se upravo u prostoru poreza na dohodak mogu postići veći pomaci nego nekim izmjenama poreza na dodanu vrijednost. Ako je Vlada nedavno imala hrabrosti upustiti se u eksperiment sa smanjenjem PDV-a za 2% i tako priskrbiti proračunu rupu od 3 milijarde kuna, onda je doista čudno da ta ista vlada nema hrabrosti ići u smanjivanje proeza na dohodak, jer kad bismo čak ukinuli kompletno porez na dohodak, opet bismo imali samo proračunsku rupu od 3 milijarde kuna koja bi eto bila skoro stvorena da se išlo na smanjivanje PDV-a od 2% što gotovo nitko ne bi osjetio na cijenama. Dakle, ako postoji prostor za porezno rasterećenje, onda je to porez na dohodak, koji ne bi bitno poremetio strukturu samog proračuna, jer bi se taj povećani osobni dohodak, naravno kroz PDV vratio u sam državni proračun. No, proračun se puni i iz koncesija. Mi smo i kod rasprave o proračunu za 2004. godinu prosvjedovali da Republika Hrvatska kao zemlja očuvanih prirodnih bogatstava, zemlja sa izobiljem pitke vode, zemlja u kojoj rade brojni kamenolomi, zemlja u, koja ima dakle silne potencijale, sramotno malo zarađuje od naplaćivanja koncesija za korištenje svojih prirodnih bogatstava. Taj iznos se smanjuje, on je iznosio 709 milijuna kuna u ovoj godini, a smanjuje se na 340 milijuna kuna u idućoj godini. Sve u svemu 340 milijuna kuna, ali ja tu ne vidim nigdje, niti mi iz HSP-a gdje je tu prihod od koncesije za 3. GSM mobilnu mrežu. Je li se možda zaboravilo, jel će možda taj prihod biti zaračunat sad u ovoj godini, pa će se prenijet na iduću, ja to ne znam, ali sramotno je da je prihod od koncesija toliko mali. Da se koncesije naplaćuju u onom iznosu u kojem mi mislimo da bi ih trebalo naplaćivati, bilo bi prostora za smanjenje poreza na dohodak. U svezi s tim, kad smo već spomenuli mobilnu telefoniju i telefoniju uopće, u javnosti se pojavila teza pisao je jedan dnevni list o tome da HT pristaje na isplatu polovice dividende hrvatskoj državi koja je vlasnik 49% mada se to ne bi reklo po tome kako HT funkcionira. Dakle, HT pristaje na isplatu 49% dividendi hrvatskoj državi, samo ako se Deutsche Telekomu dopusti da kupi još 10% dionica HT-a. Upravo iz tih ako su istiniti, doista nevjerojatnih sumanutih zahtjeva je Klub HSP-a tražio zaključak da se Vlada obveže da do ovog proračuna Saboru dostavi prijedlog, odnosno primjerak ugovora sa Deutsche Telekomom o privatizaciji HT-a. Nažalost, do dana današnjeg Hrvatski sabor nikada nije dobio na uvid ugovor sa Deutsche Telekomom o privatizaciji HT-a, a taj ugovor ipak utiče i na funkcioniranje hrvatskog gospodarstva i na punjenje ovog proračuna i zato bi bilo dobro da se Vlada ovdje očituje pred Hrvatskim saborom i tijekom ove rasprave zašto se taj ugovor ne može dati i tko je to obveze stoje u samom ugovoru da priječe HT da isplati državi polovicu dividenci na koje ona ima prava. Što se tiče ostalih stavki u proračunu, velike pohvale ovom proračunu ću ostaviti klubovima vladajuće koalicije, odnosno zastupnicima iz HDZ-a i ostalih stranaka vladajuće koalicije, a ja ću se posvetiti ovdje u ime Kluba HSP-a samo nekim čudnim proračunskim stavkama i kritikama, jer hvala je uvijek na mjestu kad se tiče vladajućih, a mi u oporbi moramo ukazivati na nedostatke. Dakle, u prvom redu informatizacija. Nemam ništa protiv toga. Klub HSP-a se uvijek zalaže sa informatizaciju na svakom mjestu kao mogućnost štednje. Teškoje doduše pobrojati koliko ukupno Hrvatska potroši na informatizaciju ili ono što se podvodi pod informatizaciju, a moglo bi se opisati čak i kao nekakvo petljanje sa novcem, da budem pristojan, ali kad čovjek lista stranice proračuna, pa zbraja, dođe do brojke od blizu 100 milijuna kuna koje godišnje odu na informatizaciju. Ja vjerujem da je ta brojka ipak manja od 100 milijuna kuna, da je negdje oko 80 milijuna kuna, ali točno je teško utvrditi iz ovakvog prikaza proračuna. Ali kad se već o tome govroi, onda treba spomenuti činjenicu da Hrvatska do danas ipak još nije razvila kriterije razine kvalitete i softwera i hardwera tipa opreme, razine sigurnosti, obveze servisiranja, obveze obrazovanja državnih službenika u novoj opremi i novom softweru, dakle čitav niz provjera, čitav niz standarda, još ostane hrvatskoj državi, nije učinjen, a mi ipak ulažemo tolike novce u informatizaciju. To sve govorim zato jer mi kad vodimo raspravu o hrvatskom državnom proračunu, mi zapravo vodimo raspravu o smislenosti pojedinih Vladinih projekata. Ako je neki projekt dobra, onda on treba dobiti prioritet i više novca, ako nije dobar, onda on ne smije dobiti tolike novce. Dakle, zato govorim to sve skupa na primjeru informatizacije. Ako se troši 80 milijuna kuna godišnje na informatizaciju, od toga četvrtina za sigurno otpada na licence raznih softwerskih paketa. Nedavno je potpisana 4-godišnja licenca sa Microsoftom. Nemam ništa proti Microsoftovim paketa, ali kad se već njima davalo puste novce za licencu za iduće 4 godine, zašto se nitko od strane hrvatske Vlade nije našao upućen da zatraži od Microsofta da za tolike novce na daljnje 4 goidne razvije hrvatsku verziju Windovsa. Programski paket je potpuno isti, samo na to treba dodati programsku ljusku koja razumije i govori hrvatski. Dakle, kad bilo tko u Hvravtskoj kupi kompjuter i upali ga, sve je napisano na hrvatskom. Ne samo to. Na taj način bi zapravo hrvatski postao svojesvrsna kopiračka lingva Francka i u susjednim zemljama. Dakle, kad se već ide na takve ustupke multinacionalkama kao što je Microsoft, onda treba gledati na maksimalnu korist. Kad se iz državnih sredstava financira neki potez u gospodarstvu ili u državnoj upravi, onda treba gledati na koji način od toga izvući dugoročno najveću korist. Naravno, isto vrijedi i za čitav niz drugih ministarstava i stavki u ovom Proračunu. Ja ću ovdje navesti u prvom redu primjer Ministarstva obrane. Međunarodna suradnja kod Ministarstva obrane raste od 20 milijuna kuna ove godine na ukupno 100 milijuna kuna 2007. godine. U 3 godine, da vam olakšam matematiku, u 3 godine će Hrvatska potrošiti na međunarodnu suradnju naših vojnih snaga 10 puta više novaca nego u ovoj godini. Dakle, čemu ta suradnja, odnosno što stoji iza te suradnje? Je li riječ o slanju Hrvatske vojske u Irak? Je li riječ o slanju Hrvatske vojske u razne druge rizične vojne misije? Jer po onome što se vidi u našem tisku Hrvatska se prvo bila obvezala na obuku policajaca, pa se eto nedavno koliko vidimo u tisku obvezala na instruktažu u samom Vijetnamu, a to sve skupa sliči već uobičajenom konceptu da u rizična područja, kao nekad kao što je SAD slao vojsku u Vijetnam, prvo odu ljudi iz saniteta, pa odu vojni instruktori, pa odu inžinjerci, pa ode Vojna policija i onda se mic po mic pojave i ostale vojne postrojbe. Dakle, ja se toplo nadam, mi u Klubu HSP-a se toplo nadamo da ovih 100 milijuna kuna 2007., odnosno 10 puta veće izdvajanje za međunarodnu vojnu suradnju Oružanih snaga Republike Hrvatske nego što je to u ovoj godini, ne znači da će Hrvatska slati svoje postrojbe u Irak ili da će imati bilo kojeg posla sa Irakom. Ako je tomu tako onda to ministar obrane ovdje jasno kaže. Što se pak same vojske i Oružanih snaga tiče, 75% troškova Ministarstva obrane otpada na plaće, a mi priželjkujemo vrijeme kada će biti omjer 1:1 između plaća i modernizacije. Nedavno smo imali ovdje Izvješće o stanju Oružanih snaga i unatoč takvom Izvješću mi opet imamo Proračun skoro ko da je prepisan od prošle godine. Ništa se tu promijenilo nije. Imamo, recimo, situaciju da je u ovom Proračunu čitava stavka Ministarstva obrane nije razvrstana više po Ratnoj mornarici, Ratnom zrakoplovstvu i kopnenoj vojsci nego je sve strpano u jedan razdjel i mi doista tu ne znamo koliko se troši na što od toga. Ali ono što je sigurno jest to da ovdje u ovom Proračunu nema ni kune za Obalnu stražu. Zemlja koja želi nazivati svoju polovicu Jadrana, zemlja koje je preuzela odgovornost nadziranja svoje polovice Jadrana nema ovdje stavki za Obalnu stražu ni izdaleka. Jel to zato jer se mislilo to riješiti nekim rebalansom tijekom iduće godine, je li izlika samo to što još uvijek nemamo zakona? Mi to doista ne razumijemo. Ali je činjenica da zemlja koja nema riješeno pitanje nadzora mora to ne može napraviti tako da stvar naprosto zaboravi. Ovdje treba spomenuti i pitanje gradnje ribarske flote na Jadranu i općenito gospodarenja tim dijelom Jadrana. Činjenica je da Hrvatska ima gospodarski pojas, ali jednako tako je činjenica da Hrvatska u razdjelu Ministarstva poljoprivrede još uvijek ima smiješno mala sredstva, svega 1 milijun kuna za istraživanje bogatstava mora. Činjenica je da se u Ministarstvu Jadrana za 8% smanjuju ionako mala sredstva namijenjena istraživanju Jadrana. Činjenica je to da Hrvatska još uvijek nema za svoje ribare u njihovim iskaznicama, u njihovim ribolovnim povlasticama poseban dio koji se odnosi na pravo ribolova u gospodarskom pojasu. Kao da to nikad nismo napravili. Suvišno je ovdje spominjati da smo imali prvo čitanje Zakona o hrvatskim braniteljima, da će drugo možda doći nakon što usvojimo Hrvatski proračun, ali ako je tomu tako onda je doista sramotno da imamo nekakvih bijednih 59 milijuna kuna za stambeno zbrinjavanje 13 tisuća invalida, ratnih, vojnih invalida Domovinskog rata koji imaju pravo na stambeno zbrinjavanje. Toliko o vjerodostojnosti samog Zakona. Da imamo samo 32 milijuna kuna predviđena za zapošljavanje oko 40 tisuća još uvijek nezaposlenih branitelja. Toliko o vjerodostojnosti Zakona o hrvatskim braniteljima koji je predložila gospođa Kosor. I mogao bih tu nabrajati još puno toga, ali se ovdje moram osvrnuti na još jednu bolnu stavku, to je činjenica da Hrvatska na dan sjećanja na žrtve Vukovara nema svoj memorijalni centar. Da Hrvatska za razminiranje troši toliko smiješno male novce da pirotehničari primaju 5 tisuća kuna mjesečno, odnosno da što se školstva i znanosti tiče ne samo da ta izdvajanje ne prate rast inflacije nego su čak i manja od onoga što bi trebala biti. Imamo dakle čitav niz amandmana na ovaj Državni proračun i ovisno o tome kako ti amandmani ...
... [[Govornik naknadno uključen.]] završiti, kolega.
... prođu ovisi i naše glasovanje o ovom Proračunu. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HSLS-a i DC-a gospodin zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo ministri, državni tajnici, kolegice i kolege. Oni među nama koji imaju čast, a ne znam je li to i sreća kad je riječ o našim proračunima hrvatskim unatrag 5 ili više godina. Dakle, oni koji imaju tu čast sjediti nekoliko mandata ovdje, zacijelo će primijetiti da svake godine je sve više želja i nažalost sve je manje mogućnosti kad je u pitanju ispunjavanje želja za financiranjem proračunskih korisnika. Jednom je Seneka rekao ... [[Govornik govori latinski jezik, ne razumije se.]] , "nije siromašan onaj koji malo ima nego onaj koji previše želi". Ja mislim da ta Senekina izreka koja pogađa u samu srž individualne potrošačke psihologije vrijedi i za psihologiju, političku psihologiju sviju nas koji donosimo proračun državni bez obzira ili s malo obzira na to tko sjedi, tko je premijer, tko je vladajuća stranka. Činjenica jest da prije kao i danas sve više želimo, sve više multipliciramo naše potrebe i naše zahtjeve prema zajedničkom društvenom proizvodu i zajedničkim društvenim dobrima, a da s druge strane iz godine u godinu se suočavamo sve žešće, sve brže i sve neumitnije s granicama naše vlastite potražnje, s granicama naših vlastitih neutaživih želja. I zato mi se čini da bismo doista trebali razmišljati o tome da danas stvarno nije ili ne bi bilo od nas ništa loše da priznamo kako je previše želja, kako je javna potrošnja još uvijek daleko iznad onoga što bi mogla i trebala biti, a da s druge strane, ako uzmemo samo Mastriške kriterije koje ćemo morati ispuniti, svake godine moramo umanjivati državni deficit i svake godine moramo smanjivati i onako preveliku društvenu potrošnju ili javnu potrošnju koja je, usput budi rečeno, neka to čuju djeca koja ovdje sjede jer će se i oni vjerojatno s time suočavati, najviša među svim tranzicijskim zemljama. I bilo bi od nas pametno, i bilo bi od nas hrabro priznati pred medijima, pred hrvatskom javnošću, pred svim onim našim gledateljima koji nas sada slušaju da te sve želje koje smo i ovdje naveli i koje smo ovdje nastojali zadovoljiti praktično će nas iz godine u godinu dovesti do toga da pojedemo svoju vlastitu supstancu, da stvarimo sve manje dobara a da ih trošimo fiktivno. Želje su naravno individualnoj i političkoj psihologiji nešto što čovjek teško može nadzirati ali ih barem može sublimirati, mi ih na žalost iz godine u godinu ne pokušavamo sublimirati, mi ih na žalost iz godine u godinu ne pokušavamo pretvoriti u nekakvom novom razvojnom ciklusu nešto što će donijeti više društvenoga dobra i veći društveni proizvod svim našim građanima nego ih praktično pokušavamo na pomalo čak i čarobnjački način pretvoriti u ove stavke koje i danas imamo pred sobom. Svakako je dobro imajući taj kontekst o kojemu sam sada govorio pred očima, svakako je dobro da se Ministarstvo financija, ja čestitam ministru na toj hrabrosti, pa i po mom mišljenju maloj vidovitosti odlučilo da smanjuje deficit opće države, da u projekciji deficit opće države dovede do nekakvim 3,2%, i svakako je dobro da u toj bilanci priohoda i rashoda i ono što nedostaje i ono što ne možemo privrijediti i ono što ne možemo izvesti planiramo pokriti nekim drugim sredstvima. Možda bih bio sretniji, kao svi naši građani da znamo kako ćemo i što ćemo privatizirati kako bismo pokrili tih 4 milijarde kuna koje negdje vise u zraku i kojih nema u proračunskim stavkama, ako je to privatizacija INA-e, ako je to privatizacije drugih državnih tvrtki onda se posve slažem sa kolegom Tadićem da bi bilo najbolje da najprije, bilo bi svakako mudro da prvo podvučemo crtu pod privatizaciju drugih državnih tvrtki koje su danas u stranom vlasništvu, pa da ona suma sumarum vidimo što nam je to donijelo, kratkoročno nešto svakako jest, kratkoročno nam je donijelo to da smo mogli utažiti želje ali dugoročno smo pojeli jedan dio te supstance, jedan dio trajnih prihoda koje smo mogli imati da nismo srljali u brzu privatizaciju. Prema tome, bilo bi dobro da kada govorimo o proračunu jasno znamo što zapravo možemo očekivati od ovakvoga ubrzanoga procesa privatizacije koji kako sam čuo zagovara Vlada barem prema onome o čemu je govorio potpredsjednik Vlade gospodni Hebrang. U svakom slučaju kao Klub podržavamo smanjenje ukupnog deficita opće države i kao Klub bismo voljeli znati što se planira u privatizaciji. Kada sam govorio o tim željama koje nije moguće zadovoljiti i opet o smanjenim mogućnostima, ili možda užem prostoru do te mogućnosti u proračunu dovedu do ravnoteže između prihoda i rashoda onda vas želim samo upozoriti da smo mi u ovih nekoliko godina danas povećali dvostruko više izdvajanja za mirovinsko i zdravstveno osiguranje. Jednako tako vas moram upozoriti da na mirovinsko i zdravstveno osiguranje danas otpada 40 milijardi ili više kuna, što je polovica izvornih prihoda proračuna, a da s druge strane gospođe i gospodo, unatoč svim tim povećanjima imamo opet sve više želja i da je nekako opće razmišljanje ili barem prosjećni sud naših građana da je zdravstveno osiguranje sve lošije, da je stanje u zdravstvu lošije ili barem jednako kao i prije a da ne govorimo o tome da sva ta povećana izdvajanja za mirovinsko osiguranje evo na kraju su polučila samo to da su nam danas kolege umirovljenici još uvijek nezadovoljni i da je danas umirovljenička populacija u ovoj državi pauperizirana. Bez obzira na to tko je na vlasti, dakle polovicu ukupnih izvornih prihoda budžeta trošimo na to, svi smo s time nezadovoljni. Primjer drugi, u ovih 5 godina ne samo da smo ozdravljali PIK-ovi nego smo ih oživljavali, transplantirali smo sve što se dalo u tom organizmu PIK-ova raditi, gospođe i gospodo, stanje je sve lošije, naše PIK-ove nitko ne želi kupiti, svi okreću glavu od njih. U ovih 5 godina što ide najviše naravno na savjest bivšoj Vladi trošili smo kao age i begovi na subvencije, što smo sve napravili sa brodogradilištima ne treba posebno našim građanima spominjati, gospođe i gospodo činjenica jest da unatoč svim tim subvencijama, unatoč tom begovskom raspolaganju državnim dobrima dan danas imamo 63% predratne industrijske proizvodnje, dan danas imamo pad industrijske proizvodnje ili nešto u posljednjim mjesecima blagi porast, dan danas imamo od svih tranzicijskih zemalja najmanje izravnih ulaganja u proizvodnju dakle ne izravnih ulaganja općenito nego u proizvodnju, i unatoč svim tim sredstvima koji se mjere na milijarde kuna, unatoč svim tim povećanim apetitima mi i dalje gladujemo kada je u pitanju proizvodnja, mi smo i dalje na suhom kada je u pitanju industrija i mi smo i dalje bez povećanja društvenoga proizvoda kada je u pitanju gospodarstva. Prema tome, ako pogledamo samo tih nekoliko primjera vidjet ćemo da na žalost, i s ovim proračunom još uvijek, premda se sada najavljuje za 2006. nećemo imati osiguranu primjerenu razinu i stopu gospodarskoga rasta i da s ovim proračunom praktično nećemo u bitnom smislu pokrenuti taj zamašnjak gospodarstva. Kada malo to sve pogledamo i kada imamo na umu ovo o čemu sam prije govorio onda bih ja se poslužio jednom uzrečicom mojih Varaždinaca i zagoraca "ovo je proračun da se niš ne bi zameril". Proračun "Ne bum se nikom zameril" svi budemo dobili blago povećanje, pokušat ćemo u skladu sa obećanjima Vlade potpisanim sporazumom i programom Vlade ipak nešto povećati neke stavke ali u bitnom smislu praktično nećemo pokrenuti gospodarstvo i nećemo moći utjecati da možemo u skladu sa našim povećanim željama i više trošiti. Kada su u pitanju prihodi mi ipak smatramo da bi trebalo razmisliti o tome da se ukida porez na dividende, po našem mišljenju to nije ključno za proinvesticijski zamah Hrvatske, to nije ključno za privlačenje stranih ulaganja, imate mnoge Europske države koje imaju mnogo veći porez na dividende nego Hrvatska pa su gospodarski jake. To će ići na ruku moram reći, samo bankarskome sektoru i to će ići na ruku onim monopolističkim tvrtkama koje su ionako u stranom vlasništvu koji će vjerojatno tu dividendu iznijeti i onda je opet vraćati u Hrvatsku, znamo svi kako to ide. Jednako tako skrenuo bih pozornost kada je u pitanju odnos središnje države i državnoga budžeta prema jedinicama lokalne samouprave da bi porez na dobit ipak trebalo drukčije plaćati i da nema smisla da sve te državne tvrtke koje ostvaruju porez na dobit, odnosno ostvaruju dobit u cijeloj Hrvatskoj plaćaju porez na dobit Zagrebu, da bi Zagreb mogao graditi velebne stadione. Mislim da je to nepravedno, to je nepravedno i za Konavle i za Antunovac i za Molve i za Varaždin i za Zadar i za sve druge. Prema tome, treba pod hitno promijeniti način raspodjele poreza na dobit. Trošarine kao stranka, kao socijalno-liberalna stranka zalagali smo se uvijek za to da oni koji više troše na alkohol, naftne derivate, cigarete da više i plaćaju. Najsocijalnije države Europe kao što je Norveška ili Švedska imaju najviše trošarine, ali tamo zato djeca imaju besplatno obrazovanje. Prema tome ministre, podignimo trošarine i dajmo ih u obrazovanje. Jednako tako posve se slažem s prethodnikom gospodinom Tadićem da su koncesije u ovoj državi još uvije sramotno niske da država Hrvatska i da građani ove države praktično gotovo ništa ne zarađuju na koncesijama pogotovo za prirodna dobra kojih Hrvatska ima u izobilju. Od pojedinačnih stavki, ako mi vrijeme gospodine predsjedavajući dopušta, pohvalio bih činjenicu da se više ulaže u infrastrukturu, mislim da Hrvatska mora podići svoju infrastrukturu želi li privući ulaganja. Bilo bi bolje, moram to reći otvoreno, da je više izdvojeno i za vodozaštitne programe, da bude još više izdvojeno za hrvatske vode, jer danas svaka infrastruktura koja nema sustav odvodnje i koja nema dobar sustav vodozaštitnih područja praktično nije infrastruktura koja može biti od koristi i domaćim i stranim ulagačima. Prema tome, mislim da bi o tome trebalo razmisliti. Posebno pohvaljujem, mislim da je to i na neki način zasluga aktivne ministrice zaštite okoliša, povećanje sredstava u Ministarstvu zaštite okoliša. Hrvatska ma koliko će ulagati u infrastrukturu i privlačiti ulaganja, mora zaštititi svoj okoliš. Tu smo na žalost premalo učinili i mislim da je dobro da sredstva tu znatno rastu. U Ministarstvu gospodarstva posebno pohvaljujem nova sredstva ili višak sredstava i više sredstava za poticanje izvoza. Mislim da našim tvrtkama treba pomoći kako bi bile konkurentnije. Nadam se da će tekstilna i drvoprerađivačka industrija konačno imati od toga koristi jer su do sada bile zapostavljene na račun brodogradilišta, jednako tako posebno ističem i povećanje sredstava za poticanje ulaganja i konačno objedinjavanje drvne industrije i programe za drvnu industriju. Ono što nije dobro i molim gospodina ministra da o tome razmisli, u ovakvom projektiranom deficitu državnog proračuna i izvanporačunskih fondova, praktično samo 0,4% …
Probajte završiti kolega.
Bruto domaćeg proizvoda otpada na zaduživanje jedinica lokalne samouprave. Na taj način gospodine ministre ide vam na dušu kao bivšem gradonačelniku destimulirate ulaganja i razvoj jedinica lokalne samouprave. Mi kao stranka podržavamo decentralizaciju kao dekoncentraciju moći i podržavamo da jedinice lokalne samouprave mogu imati aktivniju i gospodarsku i proinvesticijsku politiku. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Molim govornike da se drže ipak okvira ovih 15 minuta. Imamo tri ispravka, četiri ispravka netočnog navoda. Prvi je gospodin zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodin zastupnik Čehok govoreći o subvencijama koje su previsoke i s čim se ja slažem, govorio je da je bivša Vlada trošila kao age i begovi i da zapravo takav odnos prema subvencijama ide na teret bivše Vlade. Ja se, i to je netočni navod. Naime, proračun za iduću godinu a pogotovo projekcije sporazuma za 2006. i 2007. također pokazuju naglašenu tendenciju rasta subvencija, tako da za ovu godinu iduću, dakle rast subvencija se predviđa u iznosu od 3,3%, za iduću godinu punih preko 10% 10,1% a za 2007. godinu 4,9%. Za taj proračun u koji će, naravno trošiti ova Vlada će gospodin Čehok dati svoju podršku.
Hvala lijepo. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa ja bih ispravio netočni navod kolege Čehoka koji je ustvrdio da budu svi nekaj dobili. E pa Koprivnica i Koprivničko-križevačka županija ne budu nikaj dobili jer ni jedno od brojnih zahtjeva za kapitalna ulaganja koje smo podnesli Vladi Republike Hrvatske nije uvaženo i Koprivnica se ne spominje u ovom državnom proračunu. I drugo porez na dividendu plaćaju fizičke osobe, odnosno plaćale su do sada, prema tome ukidanjem tog poreza neće se okoristiti banke i strani vlasnici poduzeća iz inozemstva, nego će se okoristit građani koji su imali dovoljno novaca ulagati u dionice u Republici Hrvatskoj. A znamo da su mali dioničari koji su dionice kupili u pretvorbi, nažalost da bi pokrpali rupe u svojim kućnim budžetima te dionice morali prodati onima koji su za to imali novce.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika, gospodin zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Gospodin cijenjeni kolega Mršić nije ispravio moj navod, jer ja nisam govorio da će sve regije dobiti nešto više. Prema tome, nisam govorio o Koprivničkoj regiji.
Koji je članak Poslovnika?
Devet, već …
Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Miroslav Korenika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodin Čehok je netočno izjavio kako naše PIK-ove nitko ne želi kupiti. Želi kolega Čehok kupiti, ima zainteresiranih kupaca ali ne po kriterijima koji favoriziraju stranačke istomišljenike kao što je to bio slučaj "Belja".
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Evo ispravljam netočan navod. Gospodin Čehok je tvrdio da je došlo do povećanja sredstava namjenjenih izvozu. Upravo suprotno došlo je do smanjenja, npr. u posebnoj stavci Ministarstva gospodarstva poticanje izvoza predviđeno je 8 milijuna kuna, što je za 10% manje nego ove godine, a u stavkama razvoj konkurentnosti i izvozne orijentiranosti hrvatske industrije 0,0%, a poticanje domaće proizvodnje isto 0,0%. Ne znam gdi je on vidio povećanje sredstava, nek’ mi to pokaže u proračunu.
Hvala lijepa. Idemo dalje. U ime Kluba SDP-a gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Temeljna ocjena Kluba SDP-a u ovom proračunu je da ovaj proračun održava vladajuću većinu u Saboru na štetu razvoja Hrvatske. Isto tako država i jedan stil vladanja ove Vlade, a to je malo trguj, malo kupi, malo potkupi i obmani, uljepšaj, a ako treba novim nerealnim obećanjima zamijeni stara obećanja. Od pokretanja Hrvatske, ulaganje u njezin razvoj u boljitak njezinih građana, poreznih obveznika nažalost neće biti ništa. Građani se tretiraju kao porezni obveznici, odnosno kao oni na čija će se pleća natovariti sva težina održavanja na vlasti saborske većine. Pri tom taj i takav porezni obveznik neće plaćati PDV od 20% kao što mu je obećano, plaća će mu u prosjeku biti porezno rasterećena za samo 50-tak kuna, to je naime rezultat pompozno najavljivane porezne reforme o kojoj smo jučer raspravljali ovdje u Saboru. Neće rasti ni mirovine, osim naravno one HUS-ovih zastupnika. Umirovljenicima sa najnižim mirovinama povećanje će biti otprilike toliko koliko mjesečno plaćaju RTV pretplatu. Doduše, svojedobno im je u predizbornoj kampanji od danas vladajuće garniture obećano oslobađanje od te RTV-e pretplate, ali naravno ni od toga kao ni od mnogo čega drugoga ništa. No, vratimo se proračun koji je trebao pokrenuti Hrvatsku, ali od pokretanja nema ništa u ovom proračunu. Argument za to nalazimo u neznatnom povećanju iznosa za porodne naknade, zenamrivom povećanju sredstava za branitelje, za nacionalne manjine i gotovo nikakvom za umirovljenike. Svi su zadovoljni od umirovljenika do MMF-a barem za sada. Međutim, riječ je o kratkoroćnoj politici, politici do završetka lokalnih izbora. Ili metaforički ovaj proračun će držati vodu dok izbori ne odu. Kada se pogleda prihodovna i rashodovna strana ne možemo se ne oteti dojmu da je ovaj proračun rađen tako da su vrli pokretači Hrvatske najprije definirali rashodovnu stranu i ono što nama, tj. njima treba, a onda se tek išlo vidjeti kojim će se to prihodima pokriti. Zbog toga izokrenute izrade proračuna dogodilo se da su prihodi precijnjeni, dakle nerealni. I građani i tvrtke u ovoj zemlji polako su iscrpljeni i prenapregnuti za dodatna zaduživanja i nemaju više puno prostora. Kada zadovoljstvo umirovljenika riječ s povećanjem od 4%, treba reći da bez rebalansa to zadovoljstvo nema utemeljenje u ovom proračunu. Ova sredstva nisu dovoljna niti za redovno usklađivanje mirovina koje se moraju usklađivati po zakonu. Za 1%-totak povećanja mirovina potrebno je na godišnoj razini osigurati oko 240 milijuna kuna. Sa većim prihodima se računa i od bolje naplate poreza iz dijela sive ekonomije. Kako? Taj odgovor nažalost nismo dobili niti od ministra financija niti od premijera Sanadera. U nekoliko navrata mi iz Kluba SDP-a podržali smo namjeru i dalje je podržavamo da se sivoj ekonomiji stane na kraj, ali se to ne može ostvariti tek riječima ili pak brojkama u stavci prihoda, već osposobljavanjem institucija. U ovih godinu dana ništa nije učinjeno kako bi se pripremile konkretne akcije za bolju naplatu i bolje punjenje proračuna. Ovakav proračun po mišljenju nas iz SDP-a je neodrživ i vrlo brzo već nakon lokalnih izbora imat ćemo rebalans ili ćemo morati povećati porezna opterećenja građanima da bi realizirali nerealno planirane prihode. U ovom proračunu vidljivo je smanjenje sredstava za Fond za razvoj i zapošljavanje za 20% i Fondu za regionalni razvoj za projekte u županijama za 25%. Isto tako i ograničenje sredstava i jamstava HBOR-a što ispunjavanje obveze prema MMF-u koji je ova Vlada potpisala. To je definitivno zaustavljanje regionalnog razvoja, ali zapošljavanja u ovoj zemlji. No, kao što rekoh obveza prema MMF-u za to smanjenje sredstava ispunjena, ali predizborna obećanja hrvatskim građanima nisu. Naime, fondovi se i osnivaju za ono što nije profitabilno i gdje nema interesa za ulaganje pojedinaca i banaka. Nitko neće ulagati u razvoj regije ukoliko ne ostvaruje od toga profit. Smanjivanje sredstava za regionalni razvoj dovest će u narednoj godini one sredine u kojima ionako caruje visoka nezaposlenost, besperspektivnost, siromaštvo da i dalje ostanu bez napretka što znači bez ikakve perspektive, bez boljeg sutra. Poreznim olakšicama na područjima od posebne državne skrbi ne može se postići nikakav efekat za građane koji tamo žive, jer kad nema nikoga tko radi na tim područjima nema niti onoga tko plaća porez, pa se ne mogu koristiti niti olakšice. Zato je jedini spas za ta područja direktno ulaganje države ili korištenje ulaganja javnog i privatnog sektora. Fond za razvoj i zapošljavanje i HBOR bili su potpora proizvodnji namijenjenoj izvozu povoljniji, dakle po povoljnijim uvjetima, nego što to osiguravaju banke. Povećanje izvoza u ovoj godini za milijardu dolara djelomično je efekat upravo ovakvih stimulacija koje su bile proteklih nekoliko godina. Smanjivanje sredstava u narednoj godini znači i umanjivanje potpore za izvoznike. Ova se Vlada kune da je ulazak u Europsku uniju prvi i najvažniji nacionalni interes. Nažalost, kao i u mnogim drugim stvarima samo deklarativno. Naime, u ovom proračunu uopće se ne vidi da se Hrvatska sprema na ulazak u Europsku uniju. Na primjer poljoprivreda je jedna od najosjetljivijih grana u prilagodbi tržišta Europske unije. Ovo je zadnja godina kada će se moći carinskim mjerama štititi domaća proizvodnja od uvoza. Što ćemo druge godine? U pripremi za punopravno članstvo u Europskoj uniji potrebno je izvršiti niz reformi, osnovati i staviti u funkciju nove institucije, oformiti timove koji će pripremati programe za pristupne fondove. U anketi koju je proveo svjetski gospodarski forum kroz istraživanje i mišljenja rukovoditelja najproblematičniji faktorima koji utječu na poslovanje u Hrvatskoj u 2004. godini nabrojeni su neefikasna birokracija, korupcija, porezna regulativa, neodgovarajuća radna snaga. Istodobno Hrvatska je pala na ljestvici konkurentnosti i porasla na ljestvici korupcije. Krajnje je vrijeme da se počnu otklanjati negativni faktori, a to nije moguće ako se ne osiguraju sredstva u proračunu. Istaći ću ovdje samo primjer Državne uprave, gdje se masa sredstava za plaće nije povećala za razliku od ostalih sektora. Posljedica toga je da stručni i sposobni ljudi odlaze. No, ovu Vladu to očito ne brine. Sa jumbo plakata ovih dana poručujete "smanjena je nezaposlenost". Da, ali fali jedan dodatak, zaposleni su samo oni po stranačkoj podobnosti. Za vježbenike s najvišim prosijekom ocijena na fakultetu kao što smo nedavno svjedočili, ne samo mi nego kompletna hrvatska javnost u takvoj državnoj upravi nema mjesta. Ovako povećanoj rashodovnoj strani ne doprinosi država svojom štednjom. Nema nigdje jasnih znakova državne štednje, jer sva ministarstva imaju porast sredstava za materijalne troškove. Neka povećanja su doista impresivna, pa su tako za 7,5 puta povećana sredstva za kupnju automobila za potrebe Vlade i Sabora. Mi iz Kluba SDP-a ne tražimo da se sadašnji premijer vozi kao bivši u Passatu, ali mislimo da malo skromnosti ne bi škodilo. Čitamo isto tako kako ministrica pravosuđa ovih dana najveću brigu brine kako će javnost reagirati na novi Audi u kojem se odnedavno vozi, umjesto da ju brine spomenuta afera oko vježbenika u pravosuđu. Iz proračuna se isto tako može iščitati da je ova Vlada nesposobna riješavati probleme u ovoj zemlji. Argumente za to nalazimo u ovom proračunu u kojem nema novih projekata, stopa gospodarskog rasta je neambiciozna i neosigurava razvoj, nema potrebnih reformi i ne lociraju se žarišta koja potiču deficit. Umjetno smanjivanje deficita i ovakva politika će samo dovesti do loma u gospodarstvu i društvu. Postavljeni ciljevi i ovaj proračun ovako kako je sastavljen dovode do rasprodaje Hrvatske. Ove godine se planira prihod od privatizacije u iznosu od 4 milijarde i 400 milijuna kuna i to samo od prodaje INA-e i Croatia osiguranja. U projekciji proračuna do 2007. ukoliko se ovako nastavi, znači da ćemo sljedeće godine prodati HEP i JANAF, a do 2007. ćemo rasprodati sve. Ovakva privatizacija ne ide na ruku građanima Hrvatske. Cilj svake Vlade bi trebao biti jačanje nacionalnog kapitala. No, ovdje ipak treba reći da je riječ o dosljednoj politici HDZ-a, budući je sporazumom hrvatska Vlada obećala MMF-u brzu privatizaciju. Od obećanja pak hrvatskim građanimia o očuvanju nacionalnog blaga, ponovno nema ništa. Što više Vlada povlači dividende iz javnih i državnih tvrtki koje su se do sada tretirale kao zadržana dobit i koristile za financiranje u samoj tvrtci za nova ulaganja, razvoj, modernizaciju i za nova radna mjesta. U prijašnjem razdoblju privatizacijski prihodi korišteni su za punjenje Fondova za regionalni razvoj i zapošljavanje. Sada taj novac ide u potrošnju kao i povlačenje dividendi i smatramo da je ovo jedna pogubna politika i poguban smjer za Republiku Hrvatsku. Bojimo se da ovakav proračun ne odgovara paroli "Pokrenimo Hrvatsku", nažalost ne odgovara više ni paroli "Zaustavimo HRvatsku", već "Pokrenimo Hrvatsku, ali u lošem smjeru". O tome svjedoči ovaj proračun, ali i sami građani od kojih je 60% tijekom nedavnog istraživanja na HTV-u izjavilo da smatra kako se stvari u Hrvatskoj kreću u lošem smjeru a samo 36% građana uglavnom odobrava poteze i odluke Vlade doktora Ive Sanadera. Zbog ove ankete i svijesti da Vlada sve brže gubi potporu građana napravljen je proračun za spas Vlade. Zbog svih ovih argumenata koje sam ovdje iznijela u ime Kluba SDP-a ovakav proračun ne možemo podržati.
Hvala lijepa. Imamo četiri ispravka netočnog navoda i jednu repliku. Prvi ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče, uvažena zastupnica je stvarno rekla niz netočnih navoda. Ja ću ispraviti evo prvi činjenično netočan navod. Kazala je proračun je izraz kratkoročne politike koja će egzistirati samo do lokalnih izbora. To jednostavno nije točno. Po prvi puta uz sam proračun imate i projekciju Proračuna za 2006. i 2007. godinu u smislu vremenskog kontinuiteta. Dakle, činjenično je netočno to što ste kazali da je izraz financijske politike samo za idućih šest mjeseci i nije samo izraz za iduću fiskalnu godinu nego i projekcije za 2006. i 2007. godinu. To je jedno. A od drugih netočnih navoda, činjeničnih navoda kao što su prvo ovo je Vlada nesposobna rješavati probleme u zemlji ili da su zaposleni i zapošljavaju se samo oni po stranačkoj podobnosti. To ne samo da je netočno nego je previše za SDP-ove predizborne skupove a ne za argumentiranu raspravu za ovom govornicom. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Marija Bajt. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Gospođa Opačić u svojoj raspravi u nizu netočnih navoda je rekla da prijedlog proračuna održava vladajuću većinu na štetu Republike Hrvatske. To je naime netočno jer predloženi prioriteti proračuna su reforma pravosuđa, reforma javne uprave, reforma znanosti i obrazovanja, nastavak infrastrukturnih projekata, trajni nasadi u poljoprivredi, navodnjavanje. Dakle, u proračunu se nalaze sve najavljene reforme i sva obećanja vezano za porodiljne naknade, doplatak za djecu, indeksaciju mirovina i braniteljska prava a što znači da u ovom proračunu su izdvojena sredstva za 10% više u odnosu na 2004. godinu za šport 27,8%, za obrazovanje 3% i to je oko 300 milijuna kuna što znači da predizborna obećanja se provode. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite!
Hvala, gospodine dopredsjedniče. Naime, opet velim čitav niz netočnih navoda i malo normalno nas smeta i ovaj potcjenjivački nekolegijalni stav i ova sva pričanja. Ali jedan od netočnih navoda je i stvarno zapošljavanje po stranačkoj podobnosti kao da smo zaboravili 2000. godinu što su se događale one smjene i kao da smo zaboravili kraj 2003. godine kada je zapošljavanje po ministarstvima i svagdje uzelo toliko maha a isključivo su se zapošljavali podobni. Što se automobila tiče prošla Vlada, to sam se dobro raspitao, koristili su isključivo lising pa je ispalo zapravo prikrivanje vožnje u skupim automobilima ali ne kroz kupovinu nego kroz lising. Što se vizionarstva tiče vaše vizionarstvo je školovano znamo u Kumrovcu, do 90. je funkcioniralo ali nažalost ideologiju ste zadržali.
Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Jure Bitunjac.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Kolegica Opačić je rekla sljedeće. Umirovljenicima neće rasti mirovine osim trojice HUS-ovih zastupnika. Naprosto to nije točno. Prema Prijedlogu Proračuna za 2005. godinu i projekcijama za 2006. i 2007. godinu mirovine trebaju rasti prosječno 4% s jedne strane i s druge strane ova Vlada rješava pitanje duga umirovljenicima shodno zakonu kojeg smo donijeli a što vaša koalicijska vlast nažalost nije niti pokušala niti joj je palo na pamet da učini tokom četverogodišnje vladavine. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Za repliku nema poslovničkih uvjeta, pa prema tome ima riječ gospodin ministar Ivan Šuker. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici! Meni je drago da nakon ove rasprave Kluba SDP-a nema suštinske primjedbe na proračun i to me kao predstavnika Vlade posebno veseli jer očigledno da je proračun dobro koncipiran i dobro napravljen. Retorika ista kao i prošle godine. Sredstva će biti dovoljno do lokalnih izbora. Prošle godine nam je govoreno da će biti dovoljno do šestog mjeseca, međutim vrlo interesantno da je taj proračun izdržao 11 mjeseci i da ne fali sredstava, dapače. Rebalans je pokrio milijardu i 600 milijuna vaših neplaćenih obaveza iz HŽ-a i rebalansom je tih milijardu i 600 milijuna uvršteno u proračun jer ako pogledate Proračun 2003. godine onda su izdaci za Hrvatske željeznice bili 900 milijuna a izdaci za Hrvatske željeznice u Proračunu 2004. su 2 milijarde i 800. Te 2 milijarde i 800 sadržava između ostaloga 900 milijuna od dva kredita kratkoročna koja ste podigli a koje niste evidentirali kao trošak proračuna kad me već povlačite za jezik i sadržavaju 600 milijuna troškova kratkoročnog kredita koji ste podigli 2002. a niste ga evidentirali kao trošak. Toliko o rebalansu. Kompletna dividenda od HT-a koja će biti povučena do kraja godine iskorištena je za vraćanje kratkoročnog kredita za Hrvatske željeznice kojeg ste podigli 2003. a niste ga evidentirali u proračunu. A gospodarski efekat je bio 2003. godine. Ono što bih rekao da nije istina da su prvo napravljeni rashodi a onda prihodi jer ako se ne varam ova Vlada je napravila fiskalne projekcije u šestom mjesecu i uputila ih je na znanje hrvatskoj javnosti. Prema tome, kad su rađene fiskalne projekcije dakle rađene su na takav način i prvo projecirana prihodovna strana proračuna a nakon projecirane prihodovne strane proračuna normalno da se formira rashodovna strana proračuna. Bojazan da se prihodi neće ostvariti u ovakvom obimu kao što je to predviđeno u Proračunu za 2004. to jednostavno nije na ničemu utemeljena. Borba protiv sive ekonomije je već dala rezultate a osnivanjem Financijske policije očekujemo da će rezultati biti bolji. I želio bih nešto spomenuti samo. 2002. godine kad je ukinuta Financijska policija trošarine su prenesene na praćenje Carini što Carina do tada nikada nije radila, međutim nikada se nitko nije pozabavio sa educiranjem ljudi na Carini oko naplate trošarina. Vi danas imate tri čovjeka koji su educirani za naplatu trošarina a to je negdje oko 9 milijardi kuna prihoda državnog proračuna. A prije toga je to radila Financijska policija. Prema tome, zašto se to prenosilo na Carinu, zašto se nisu educirali ljudi o tome ne bih htio govoriti. Smanjenje sredstava za HABOR nije istina da je to diktat MMF-a nego jednostavno drugi način financiranja, razvijeno tržište kapitala i mogućnost dobivanja kredita. Vi znate da do prije tri, četiri godine je bilo vrlo teško dobiti kredit sa kamatnom stopom ispod 7-8%. Danas poslovni ljudi dobivaju kredite sa kamatnom stopom 4-5%. Fond za razvoj i zapošljavanje, jedna vrlo interesantna tvorevina koje je uspostavila treću liniju kreditiranja u ovoj državi. Uz kreditiranje poduzetništva koje je imalo Ministarstvo poduzetništva sada Ministarstvo rada i poduzetništva Fond za razvoj i zapošljavanje je samo po njemu znanim kriterijima uspostavio nekakvu liniju za kreditiranje pa se na takav način moglo dogoditi da jedan stroj koji je kupljen iz tog sredstva završi u Kraljevu. Po kojim kriterijima i kako su se dijelili ti krediti od nula i dva posto kamata. Jedan dio tog kredita je išao poduzetniku, onda je poslovna banka davala drugi dio kredita i uopće mi nije jasno iskreno govoreći kome je u interesu bilo razvijati takvu treću liniju kreditiranja za poticaj i zapošljavanje. Zašto ako već imamo HABOR, ako imamo Ministarstvo, ako su jedinice lokalne samouprave sklapale zajedno sa Ministarstvom poduzetništva kredite sa poslovnim bankama gdje su pojedine jedinice lokalne samouprave Ministarstvo subvencionirale kamatnu stopu. Međutim, vrlo interesantno zašto je taj Fond za razvoj i zapošljavanje razvio tu treću liniju za kreditiranje koja je kažem, po vrlo čudnim kriterijima, po vrlo čudnim kamatnim stopama davala kredite. I mislim da prvobitna namjena i intencija Fonda za razvoj i zapošljavanje nije bila da se bavi tom djelatnošću. Ja ako se ne varam, ovdje kada je i moj prethodnim dr. Crkvenac objašnjavao razlog za osnivanje Fonda za razvoj i zapošljavanje nije mu bila takva namjena međutim, kažem, kada doće Izvješće o radu Fonda za razvoj i zapošljavanje biti će vrlo interesantno vidjeti kako su plasirana sredstva. Intresantno da mi sa povećanjem 220 milijuna kuna ili u postupnom povećanju 7,5% u odnosu na 2004. godinu nećmo moći ništa napraviti u poljoprivredi a sa 220 milijuna se sve moglo napraviti manje u poljoprivredi. Dakle, to jednostavno, ne želim, ne mogu komentirati jer, što se tiče ocjene konkurentnosti i korupcije ta ocjena je napravljena na temelju 2003. godine. Kao što će ocjena korupcije i konkurentnosti za 2004. godinu biti obznanjena u 2005. godini. Jer određeni ... [[Govornik se ne razumije.]] i koji su, na temelju kojih je rađena konkurentnost i ocjena korupcije ne odnose se na 2003. godinu. Što se tiće plaća i povećanja i smanjenja plaća u državnim službama, ako se ne varam po potipsanom sporazumu sa Međunarodnim fondom koji je potpisala bivša Vlada smanjene su plaće 10%. Zašto su smanjenje plaće djelatnicima u poreznoj upravi 20% kao stimulativne plaće a oni su upravo ti koji su se trebali boriti protiv sive ekonomije. A o zapošljavanju stranački podobnih mislim da zapošljavanje u carinskoj upravi najbolje govore koja je podobnost i kakva je podobnost bila. Stopa rasta nije stvar dobrih želja, stopa rasta je real i realni odraz gospodarskih kretanja. Umjetno smanjenje deficita. Da, imate pravo. Umjetno smanjenje deficita je bilo 2002. godine kada je projekcija deficita bila 6,2 a onda je umjetno smanjena na 4,8 pa je onda naglo moralo skočiti 2003. na 6,3%. Ovaj deficit od 3,7% je realan odraz u ovom trenutku prihodovne i rashodovne strane proračuna. Rasprodaja Hrvatske. Opet zaboravljamo tko je potpisao kakav sporazum i tko se obvezao na kakvu privatizaciju. No u onom trenutku kada se objave ugovori o privatizaciji INE i HT-a, onda možemo komentirati neke stvari, do tog trenutka ja si ne mogu uzeti za pravo da govorim o sadržaju ugovora. I obaveza pri brzoj privatizaciji je, nije sadržana u ovom stand by aranžmanu nego je obaveza koja je potpisana prije tri godine. Privatizacijski prihodi nisu išli nažalost u fondove, jer privatizacijski prihod od prodaje INE od prošle godine služio za pokriće tekućih rashoda. I zato javni dug prošle godine, iako je deficit bio 12 milijardi narastao samo za 7 milijardi jer se ostatak pokrio iz privatizacijskih prihoda od INE. Prema tome, to je bila namjera prilikom osnivanja Fonda za razvoj i zapošljavanje da će se u taj Fond uplaćivati sredstva ostvarena od privatizacije i da će se preko tog Fonda sredstva dobivena od privatizacije ulagati natrag u gospodarstvo. Međutim, primjer samo prošle godine 505 milijuna od prodaje INE nije uplaćeno u Fond za razvoj i zapošljavanje nego je s njim, zapravo s njim je smanjena potreba zaduživanja. Tako kada pogledate u izvješću Hrvatske narodne banke oko rasta javnog duga prošle godine bez obzira što je deficit bio toliki koliki je bio preko 12 milijardi kuna javni dug je porastao samo za 6 milijuna kuna zato što se potreba za zaduživanjem s osnova korištenih sredstava od prodaje INE je umanjila potrebu za zaduživanjem. Dakle, što se tiče razvojne komponente ovog Proračuna. Ovaj Proračun ima ulaganje u kapitalne projekte 2 milijarde kuna već više nego što je bio proračun 2003. I vrlo je interesantno da se sa 12 milijardi su se mogla napraviti čuda a sa 14 milijardi napraviti nešto, ne može ništa. Međutim, matematika pokazuje ipak, te dvije milijarde će dati itekakav efekat u gospodarskom rastu.
Hvala lijepa. Obavještavam da je na temelju članka 207. stavak 2. isteklo vrijeme za prijavu, za raspravu u trajanju od 10 minuta u 12,29. Sada imamo pet ispravaka netonih navoda. Prva, ispravak netočnog navoda je gospođa zastupnica Ljubica Lalić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, ispravljam krivi navod gospodina ministra kada je rekao da će osnivanje financijske policije povećati financijsku disciplinu, ... [[Govornik se ne razumije.]] da je to tako. Temeljim svoj stav na temelju iskustva. Financijska policija ukinuta je 2001. godine. Podsjećam kolegu u ono vrijeme zastupnika da smo 2001. godine zbog efikasnosti financijske policije u ovom Saboru donjeli Zakon o naplati nenaplaćenih potraživanja jer u to vrijeme je 23,5 milijarde kuna bilo ne naplaćenih potraživanja sa osnova poreza, doprinosa i carina. Dakle, da je financijska policija obavila svoj posao onako kako je trebala, sasvim sigurno da taj Zakon ne bismo trebali donositi.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec, izvolite.
Netočno je da smanjenje sredstava HABOR-a nije rezultat Sporazuma sa MMF-om. Naime, u tom Sporazumu piše da se u ovoj godini neće koristiti 200 milijuna ... [[Govornik se ne razumije.]] kredita ali isto tako piše da se neće u idućoj godini koristiti jamstva u onoj razini kojima je HBOR pratio upravo one tvrtke koje nisu imale dovoljan bonitet koji bi zadovoljilo poslovne banke a odnosile su se upravo na izvozne tvrtke, posebice tvrtke iz sektora tekstila. Da je to tako rekao je i predsjednik Uprave HABOR-a prilikom rasprave o izvješću za 2003. godinu.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Nenad Stazić, izvolite.
Kada ministar govori o ocjeni, o stupnju korumpiranosti u Hrvatskoj svjetsko gospodarskog foruma i kaže da se ta ocjena odnosi na prošlu godinu onda je to netočno. Ona se tiče prvih šest mjeseci, ove, 2004. godine a kakva će ona biti za drugih šest mjeseci to još ne znamo. Ali nakon afere Žužul i nakon zapošljavanja stranačkih podobnika po tužilaštvima bojim se da neće biti bolja.
Hvala lijepa. Ja se neću dok predsjedavam upuštati da li je nešto netočno, ispravak netočnog navoda ili je samo ispravak nekog mišljenja pa kako je to jedna uobičajena praksa dok se ne promijeni ovaj institut ja ću dozvoljavati svakome da govori što god hoće za one dvije minute. Dok sam ja tu. Kako će drugi ja ne znam! Jer mislim dobacivanja i slično, da li je ili nije ispravak ja to ne mogu procjenjivati jer je svugdje do sada, zapravo cijelo vrijeme je bilo to na neki način na granici i znači nećemo gubiti oko toga vrijeme da to spriječavamo. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Mato Crkvenac, izvolite.
Fond za razvoj i zapošljavanje ima vrlo jasne, čiste kriterije a ne čudne kriterije. Naime kriteriji tog fonda su da kad postoji vlastiti kapital poduzetnika i kad banka neki projekt ocijeni dobrim onda ako on ima još i osobiti interes da je na području od posebne skrbi, da zapošljava, da vuče mlade branitelje i tako dalje onda je taj fond nakon što ga je prihvatila i banka i poduzetnik sam uložio novce, potpomogao. Zahvaljujući tom fondu može se činiti aktivnom politika države. To imaju sve druge države u svijetu. Zahvaljujući tom fondu mi smo poduprli Varteks i bez tog fonda on ne bi povratio sve svoje nekretnine iz Srbije i Crne Gore. Isto tako i pojedina područja regija. Preko tog fonda uz relativno mala sredstva multiplicirani su znatni krediti. I još samo jedna rečenica. Taj fond je trebao vuči relaciju sa europskim projektima i fondovima. Vidi se nažalost da to nitko danas nije u stanju oblikovati projekte i vuči europska sredstva, a može se preko tog fonda.
Hvala lijepa. Još imamo ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodin ministar financija je rekao da je dovoljno novaca izdvojeno za poljoprivredu u pogledu toga s obzirom na priključenje Europskoj uniji i sve ono što je potrebno. Moram reći da je zasigurno to nedovoljno i ja sam vrlo jasno u ime Odbora ovdje govorio s čime su se složili svi zastupnici, svi zastupnici. Mi ne gledamo da li je dovoljno raspoloživog novca, ali zasigurno ga nije dovoljno za poljoprivredu jer znamo koje su obveze pred nama, što nas očekuje i da u svakom slučaju je potrebno više novaca, a dakako koliko je rasploživo to zna sama Vlada. Hvala.
Kao što vidite i ovo je samo izražavanje mišljenja, ali nema, nema potrebe da prekidamo ... ... /... [[Govornik se ne razumije]] nije rekao. Oprosti, krivo sam čuo.// ... U ime Kluba zastupnika Libre, gospodin zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću najprije reći nešto o makroekonomskim pokazateljima proračuna, a onda ću naravno govoriti o pojedinačnim stvarima. Najprije bih želio pohvaliti činjenicu da se sa ovim proračunom na našim klupama našla i projekcija proračuna. To je svakako dobra stvar. Naravno ostaje pitanje da li će ta projekcija ostati mrtvo slovo na papiru, da li će se poštivati jer ako se samo vratimo u jučerašnji dan pa se sjetimo kako je izgledala, izgledalo izvješće o izvršenju proračuna onda to već podiže stanovite sumnje. O tom izvršenju su neki, neke stavke trošene sa 60% i to velike, krupne stavke. Neke sa 40%, a veliki broj tih stavki sa 0%. Ako će to biti sudbina i ove projekcije onda ona nema smisla ukoliko će to doista biti projekcija koja će se koliko toliko poštivati onda je to svakako za pozdraviti. Kada se radi o prihodima i rashodima dakle ovim najglobalnijim pokazateljima proračuna ja bih ovdje u početku iskazao našu sumnju da je taj proračun uopće održiv. Sve što se navodi u pogledu prihoda toga proračuna budi ozbiljnu sumnju da li će taj proračun biti uopće održiv. Naime govori se o povećanju prihoda proračuna za 5% u odnosu na prošlu godinu, a prihodi od poreza za punih 7,8%. Ako znamo da je prošle, za prošlih pola godine zapravo, pola godine ove godine što smo imali isto priliku jučer vidjeti znamo da je prihodi poreza su bili samo od 45,5%. Čudno je kako naglo u drugoj polovici ove godine pa onda iduće godine Ministarstvo financija planira tako snažan rast prihoda od poreza. Ove bi godine da bi se dostigao plan trebao rasti u drugoj polovici godine preko 10%, a iduće godine na tih 10% još 8%. Vrlo čudno da će biti toliki porezi i prihodi ili će doći do tako snažne gospodarske aktivnosti ili će doći do povećanja poreza. Ja bih naravno volio da bude ovo prvo. Vidjet ćemo što će biti u konačnici. Još veću dilemu odnosno zabrinutost u tom smislu izaziva rast doprinosa. Doprinosi rastu za 8,3% iduće godine prema planu proračuna. Kako je to moguće? Da li će to značiti da će se za toliko povećati doprinosi što naravno ne bi bilo dobro. Bilo bi to opterećenje plaća. Da li to znači da će se za 10% povećati broj zaposlenih što treba pozdraviti ali ne vidimo da će se to dogoditi ili je to zapravo opet jedna projekcija koja zapravo neće imati nikakove veze sa realnošću. Vezano uz te doprinose pitanje je povećanja za mirovine. Mi smo donijeli nedavno zakon po kojem se mirovine usklađuju sa rastom plaća. Ako će ovo povećanje doprinosa biti posljedica rasta plaća onda će za toliko morati rasti i mirovine. Pa onda 1,2 bilijarde koliko je predviđeno za rast mirovina neće biti dostatno. Trebat će za rast mirovina dakle negdje oko 10-tak posto. Negdje oko dvije, dvije i pol milijarde kuna. Dakle već na ovim, ovom segmentu prihoda postavlja se pitanje i to vrlo ozbiljno pitanje održivosti ovoga proračuna, a naravno na stvari na koje se moglo itekako utjecati na njih se nije utjecalo tako da svi rashodi proračuna rastu. Rastu naknade troškova zaposlenima za punih 15%. Troškovi za materijal i energiju i usluge za 7 odnosno 13%, a rastu i subvencije trgovačkim društvima za 3,3%, pomoći unutar države za 8%, sve skupa rast tih najelementarnijih rashoda koje svaka država globalno mora kontrolirati je samo ovi koje sam spomenuo 2 milijarde i 741 milijun kuna. Da li će biti dovoljno sredstava za ove rashode to je naravno veliko pitanje. Ja moram iskazati bojazan da je ovo zapravo projekcija koja neće biti održiva, da je ovaj proračun na staklenim nogama i da je to zapravo jedan vrlo opasan proračun jer ako proračun padne nije to samo pitanje ministra financija, nije to samo pitanje vladajuće većine. To je pitanje cijele države. Sada nešto o primicima odnosno zaduženju. Govori se, malo prije ministar financija pa onda i predsjednik Vlade, kako je prošle godine zaduženje iznosilo 8,2 milijarde dolara. A u podacima koje navodi samo Ministarstvo financija odnosno Vlada Republike Hrvatske govori se da su dugovi, zaduženje 2002. godine je bilo 12 milijardi kuna. Dakle negdje oko 2 milijarde dolara. 2003. 21 milijardu kuna, a 2004. dakle u vrijeme upravljanja državom od strane ove Vlade 20 milijardi kuna. Kako je ministar financija odnosno predsjednik Vlade izvukao podatak o zaduženju od 8,2 milijarde dolara što bi grubo računajući bilo negdje oko 50 milijardi kuna, a sami nam daju podatak o zaduženju 2003. godine 21 milijarda kuna. Naravno ne stoji ni to da je ove godine pao, palo zaduženje. Zaduženje se povećalo samo je malo slabija dinamika tako da umjesto prošlogodišnjih 21 milijardu kuna zaduženja imamo 20 milijardi kuna. Prema tome radi se o sasvim nerazumnom političkom napuhivanju podataka. Ako tako budemo baratali podacima nikada nećemo doći do bilo kakove istine. Što se iduće godine tiče zaduženje je što vrijednosnim papirima a što vanjskim kreditima negdje oko 12 milijardi kuna. Teško se može govoriti o padu zaduženja. Ali je zato porasla prodaja dionica udjela u trgovačkim društvima u javnom vlasništavu, odnosno, vlasništvu države javnih poduzeća na 4 milijarde kuna. Odnosno za 296%. Govoreći riječnikom koji se tako često koristi od strane današnje vladajuće većine velikog broja njihovih članova uključujući i samoga ministra, taj porasta prodaje nacionalnog bogatstva za skoro 300% na 4 milijarde kuna, što je samo zamjena za malo smanjenje vanjskoga zaduženja, to je naravno rasprodaja Hrvatske. To je prodaja obiteljskog srebra i tako dalje. Proteklih godina smo stalno slušali takve priče, taj rasta od 300% u prodaji javnih poduzeća je dakle to što je. I samo se time nadoknađuje zapravo mali pad u vanjskome zaduženje od čega se radi tako velika priča Pa bih naravno volio da ministar o tome nešto više kaže. Generalna još jedna generalna primjedba koja se proračuna tiče, tiče se zapravo samo njegovoga povećanja. Proračun raste više nego što raste bruto nacionalni proizvod. Što to znači? To znači da udio države u ukučnom društavenom bogatstvu raste. Hrvatska je i danas držaav koja ima presnažan prevelik proračun. Hrvatska mora ići prema smanjivanju proračuna a veći dio od bruto društvenog proizvoda se mora stvarati i trošiti izvan državne ingerencije. Država mora samo stvoriti uvjete, a ovdje ovim proračunom dakle rast GDPija je projektirani 4,4%, a rast proračuna je 5%. To znači da će iduće godine udio i tako veliki udio države u proračunu u ukupnom bruto nacionalnom proizvodu biti veći što naravno nije i ne može biti dobra tendencija. I još jedna napomena koja se može smatrati opčenitom to je pitanje potpora. Potpore su u Hrvatskoj prema nekim podacima 7 puta veće nego što smjene i trebale biti. Potpore u Hrvatskoj nose 3 i pol posto bruto nacionalnog proizvoda, a neka proječna razina u Europi je oko 0,5% bruto nacionalnog proizvoda pojedine zemlje. Ovim prijedlogom mi ne smanjujemo subvencije, ne smanjujemo potpore nego ih povećavamo. Ne povećavamo ih doduše, puno ali nije to problem. Problem je u tome što se one ne smanjuju, tako se subvencije u iznosu od 5 milijardi i 257 milijuna rastu 3% ove godine. Iduće godine punih 10%. Subvencije su znak da nešto nije u redu sa tržišnim gospodarenjem u jednoj državi, govore o tome da država nije moderna, stvaraju se loši oblici konkurencije odnosno, izbjegava se konkurencija. Pogotovo sektorske subvencije, a subvencije ovdje ne padaju nego rastu i to 2006. godine prema projekciji drastično. Za 10%. Jednaka je situacija i sa pomoći unutar države. I sada nekoliko primjedbi u vezi sa pojedinim resorima. Ja ću se ovdje osvrnuti samo na dva resora. To je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa koje raste za 4,3%. Sjetimo se onih najava ministra, ministra manekena, kako će on tražiti da se proračun za Ministarstvo znanosti obrazovanja i športa poveća za milijardu i pol kuna. Mi naravno pozdravljamo takvo povećenje, to bi bio stvarni interes države. Ali došlo je do povećanja za 350 milijuna kuna, i projekcija jednako tako nije osobito povoljna za taj sektor. Ali se ništa ije dogodilo. To je bila samo predstava, bacanje prašine u oči javnosti. Parada. A zabrinjava zapravo kažem,i sama projekcija i ona ne govori zapravo puno o rastu sredstva u Ministarstvu obrazovanja, znanosti i športa. Pa tako se 2007. godine planira 10 milijardi i 12 milijuna kuna. Što i sam predsjedniki Vlade ocjenio je kao nekakav veliki uspjeh. Ako računamo projekciju rasta bruto nacionalnog proizvoda inflaciju za te tri godine taj rast na 10 milijardi kuna 2007. godine, će zapravo biti ispod rasta bruto nacionalnog proizvoda i inflacije. Što znači da će udio obrazovanja, znanosti i visokog školstva biti u bruto nacionalnom proizvodu ako te projekcije se pokažu ispravne. Manji nego što je danas. A da bi Hrvatska stigla Europu, mora godišnje realno povećavati izdvajanja u tom segmentu za 10 posto, a kao što znamo Europa zaostaje za Amerikom i Japanom, i vode se velike rasprave u Europi za povećanje izdvajanja u tim segmentima da bi se u tehnološkom smislu stigla Amerika. A mi dakle za ove tri godine i to se najavljuje kao veliki uspjeh ćeom se zapravo zadržati negdje približno na današnjoj zatečenoj razini udjela troškova Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa u ukupnom bruto nacionalnom proizvodu zemlje. Što naravno ne može biti dobro. I zato sam takvim riječima ocjenio ono što je najavljivao ministar. A kada se to nije ostvarilo onda nikome ništa. Nakon toga bi vjerojtano trebalo povuće neke konzekvence. I samo još nekoliko napomena uz Ministarstvo poljoprivede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Mislim da je mali iznos pozdravljam ali je mali iznos koji je ovdje predviđen za podizanje višegodišnjih nasada. Znamo da trebamo u tri godine podići oko 50 tisuća hektara vinograda , ne vinograda nego voćnjaka i maslinika. I oko destak tisuća hektara vinograda. Tih 80 milijuna kuna neće biti dostatno. To se treba povećati. A jednako tako sredstva koja se planiraju za navodnjavanje od 30 milijuna kuna su zapravo samo simbolična. Za 30 milijuna kuna iduće godine, a onda je i rast doduše veliki ali još uvijek premali svega 100 milijuna kuna. Vi za tri godine zapravo možete samo nekakave eksperimentalne i edukativne programe provesti. ali nikako ne možete u bitnome popraviti navodnjavanje koje je zapravo rak rana hrvatske poljoprivede. I to je nešto što dakle u namjeri treba pozdraviti ali ovo neće biti dostatno. I mi ćemo u ta dva segmenta ako samo ovo budu izvori zapravo biti tamo gdje se i danas nalazimo. I na kraju bih pozdravio najave predsjednika Vlade, odnosno, one njegove prioritete koje je on ostavio na proračun. Ja mislim da su oni dobro posloženi, to je makroekonomska stabilnost, odnosno, pad deficita, potpora gospodarskom rastu, na žalost samo državnih poduzeća on je samo to navodio. Zapošljavanja i tako dalje. Pogotovo podržavamo u tom kontekstu i peti kriterij to je približavanje Europskoj uniji. ali se bojimo da od toga neće biti ništa. Postoji opasnost da ovaj proračun poveća deficit državnoga proračuna ukupno, subvencije su povećane i još će više rasti. Udio proračuna u bruto društvenom proizvodu također raste. A to su sve tendencije koje su suprotne onome što se Europi događa. Prema tome ovaj će proračun dovesti u pitanje i brzinu našega priključenja Europi. Stoga su ovo dakle razlozi zbog kojih će Klub LIBRE biti protiv ovoga proračuna. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospodine ministre upotrebili ste izraz ministar maneken ili kako ste rekli. Nije primjereno. Nije primjereno. Ako je to kompliment onda ćemo vam osigurati razne komplimente u tom stilu i vama, ako je to kompliment. Mislim da je to neprimjereno. Ja vam neću izreću opomenu, ali javno kažem da takvi izrazi ovdje za saborskom govornicom pogotovo u ime Kluba nisu primjereni. Dalje želim napomenuti zastupnicima, da ima preko 70 za koji su se prijavili za raspravu plus nekoliko klubova koji još nisu dobili riječ. I isto tako napominjem de je za ispravak netočnog navoda, minut jedan predviđen Poslovnikom i da ću prekidat svakog onog tko produži to, jer kako se puno javljamo, nikad nećemo završit ovu raspravu. Isto tako, ovaj, povreda Poslovnika je predviđena 1 minut, pa molim sviju da se drže toga tko se bude javljao i treće replika traje 2 minuta i odgovor na repliku 2 minute. Znači, mislim da ćemo morati tu striktno se držati tih odrednica Poslovnika, a sada, a sada molim evo prijavilo se 5 za ispravak netočnog navoda, pa pazite da bude minut to. Prvo, Emil TOmljanović. Izvolite.
Prvi netočan navod je u odnosu na jučerašnju raspravu, jer se nije radilo o izvršenju proračuna godišnjem nego polugodišnjem i tim više onda ne mogu čudit izvršenja proračuna u postocima od 35, 40, ili 40 ili više %. Drugi netočan navod su zapravo sve one, one brojke koje smo imali prilike čut, a odnose se i odnosile su se na komentar vanjskog duga. Dakle, vanjskog duga. Sve su netočne koje je gospodin Radoš ovdje izjavio kada je komentirao odnosno govorio u odnosu javni dug u odnosu na ono što se učinilo ove godine i u odnosu na projiciranje javnog duga, vanjskog duga za iduće godine.
Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Branimir Pasecky. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ja prije svega moram reći da je netočno da je proračun na staklenim nogama. Proračun je dokumentiran, da li će se sve njegove stavke ispuniti u priedviđenom, to je može biti dubiozno, kao što je ovaj dubiozno da li ćemo gospodin Radoš ili ja sutra dočekati dan. A sljedeće bih htio reći da mi je žao što gospodin Radoš kao ministar nije bio maneken.
Kako smo, kako smo utvrdili da to nije uvreda, onda ćemo preć preko ove uvrede. Na prijedlog gospodina Radoša da nije uvreda. Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec, izvolite.
Da, gospodine predsjedniče, vrlo egzaktno ću ispraviti netočne podatke i zamjenu teza porastao za, ne znači da je došao na, prema tome on, dug vanjski inozemni je porastao za 8,2 milijarde 2003., bio je preko 24 milijarde. On je nažalost i 2004. ogroman, negdje oko 20, ako govorimo bez kamata, ali je porastao samo za 2,8 milijardi dolara, on je ponavljam, još uvijek zabrinjavajući, a ima jedna svijetla točkica da je u rujnu ove godine smanjen za 100 milijuna kuna. To su točni podaci koje treba javnost znati i ispravljam netočan navod gospodina Radoša. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Niko Rebić. Izvolite.
Hvala. Sličnu, zapravo ima dosta toga ispravit, ali sličnu raspravu smo slušali o održivosti proračuna i na početku ove godine. Početkom godine ste govorili da država ne podmiruje svoje obveze, ne plaća račune, proricali ste gotovo siguran bankrot države. Zapravo ste znali što ste ostavili ovoj Vladi i na vaše iznenađenje, što se dogodilo? Dogodio se gospodarski rast, rast industrijske proizvodnje 3 %, kontinuirani pad nezaposlenosti i gospodo iz oporbe, nemojte brinuti, Hrvatska pod vodstvom ove Vlade ide u dobrom smjeru, naši ministri nisu došli na biciklima i neće otići mercedesima. Dakle, idu u dobrom smjeru.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zasstupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine dopredsjedniče, pa htio bih evo ispravit netočan navod da se radi o rasprodaji Hrvatske kojim će se pokriti samo mali dio dugovanja. Pa rasprodaja Hrvatske su zapravo sva dugovanja, ta vanjska dugovanja ako smo odgovorna država i ako znamo da ta dugovanja treba vratiti, a to ste trebali znati onda kad ste zadužili u proteklom radzbolju za daljnjih 15 milijardi dolara da smo zapravo na taj način rasprodali Hrvatsku.
Povreda Poslovnika, gospodin zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine potpredsjedniče, kolege nisu ispravile moje netočne navode. Gospodin Pasecky je rekao da ne slaže se sa mojom ocjenom da je proračun na staklenim nogama. To može biti, ali to nije ispravak netočnoga navoda, ali bih se ovdje, što je puno važnije rekao o vanjskome dugu. Gospođa Ivana Sučec- Trakoštanec i gospodin Tomljanović osporavaju moje navode u vezi sa dugom, a to nije točno. Na stranici 1 proračuna piše da je dug 2004. godine bio 21 milijardu 395 milijuna kuna, a za 2003. godinu 12 milijardi i 802 milijuna kuna. 2004. godina, 2005. godina je 16 milijardi 589 milijuna kuna. Gdje se tu nalazi, to je dokument Vlade Republike Hrvatske, gdje se tu nalazi 8,2 milijarde dolara povećanja duga u 2003. godini? Hvala lijepa.
Gospodine zastupniče, ako ovi nisu koji ste naveli nisu ispravili netočne navode, niste ni vi se pozvali na članak Poslovnika koji je povrijeđen, pa ste također prekršili Poslovnik.
To se zna da je 209.
Da. A sada riječ ima nadam se kratko, ministar financija gospodin Ivan Šuker, jer ćemo prekinuti i prvi će popodne biti gospodin Prtenjača.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa čisto zbog hrvatske javnost nažalost kolega Radoš, gospodin zastupnik Radoš je pobrkao pojmove otplate kredita, javnog duga i vanjskog duga i to je pokušao usporediti što je naprosto nemoguće usporediti. Dakle, gospodin premijer je jutros rekao, to sam ja rekao, vanjski dug Republike Hrvatske, dakle zaduženje i privatnog sektora i banke i države se prošle godine povećao za 8,2 milijarde dolara, a ove godine za 2,8 milijarda. Ovo o čemu vi govorite 21 milijarda, to je otplata starih kredita, dakle, starih, to nije povećanje duga. Javni dug se prošle godine povećao za 6 i još nešto milijardi kuna, a ove godine imate predviđeno za otplate kamata 4 i pol milijardi kuna i to vam je sastavni dio rashoda proračuna i povećava deficit. Istovremeno imate za otplatu glavnice predviđeno 12,37 milijardi kuna i vrlo je nezgodno kad iziđete ovdje i počnete miješati i uspoređivati nešto što se usporedit ne može. Jer ne možete reći da 21 milijarda otplate glavnica i kamata prošle godine se može uspoređivati sa vanjskim dugom. To su jednostavno podaci koji su neusporedivi. Dakle, ove godine će Vlada Republike Hrvatske imati ukupni iznos otplate 12,37 milijardi kuna glavnice i 4 i pol milijarde kuna kamata plus toga će imati otplatu zapravo, imat će zaduženje za auto-ceste i ceste 3,2 milijarde. I to je potreba za zaduživanje ove godine da bi se reprogramirali stari dugovi. Isto tako da ste malo bolje pogledali, proteklih godina izvješća o izvršenju proračuna što se tiče prihodovne strane, onda ćete vidjeti da se proračun uvijek u prvih šest mjeseci i izvršenje između 44 i 45% i naplata proračunskih prihoda u svim godinama je u drugoj polovici godine uvijek za najmanje 10% veća nego što je bila u prvoj polovici iz jednostavnog razloga zbog strukture hrvatskog gospodarstva, zbog toga, zbog turističke sezone i svega i to je u svim proteklim godinama bilo, a što se tiče rasprodaje imovine, prihod od privatizacije u 2003. godini je bio 3,6 milijardi, a u 2005. se planira 4 milijarde. Pa tu neka velika razlika prihod od privatizacije u 2002. godini je također bio blizu 4 milijarde kuna, a ove godine je ispod milijarde kuna. Prema tome, dakle uspoređujete podatke koji su naprosto neusporedivi, no najgora je stvar kad se počnete igrati sa podacima koje na žalost ne razumijete, ali zato svoje kolege nazivate manekenima.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, to bi naravno mogla biti i povreda Poslovnika jer ministar govori da ja stvari ne razumijem, a ja jednako tako njemu mogu reći da stvari ne razumije. Gospodine ministre, ovdje se govori o tome koja su zaduženja. Ta su zaduženja troše doduše i za otplatu naravno ranijih glavnica ili kamata, ali jednako to je zaduženje. Mi ovdje govorimo o tome zaduženju. Govoriti o javnome dugu kao o dugu građana je nešto što nema veze sa ovim Proračunom. To može biti 8,2 milijarde dolara, ali mi govorimo o ovome dugu, o dugu države, a to je ovdje vrlo egzaktno napravljeno i napisano.
Hvala lijepa. Prekidam sjednicu. Nastavak u 14 sati. Ne u 15 nego u 14, ponavljam i prvi u raspravi je predstavnik Kluba HDZ-a, gospodin Šime Prtenjača.
Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom. Poštovani zastupnik Šime Prtenjača. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Kako je ovo iznimno značajna tema jer je godišnji proračun a i smjernice za iduće dvije godine sa bezbroj iznimno značajnih podataka teško je u kratkom istaći sve najznačajnije karakteristike. Stoga ću ja izbjegavajući zamke iznošenja bezbroj podataka i brojki pokušati razjasniti što je to cilj ove Vlade, što je to ovaj proračun i što je to okvir za iduće razdoblje koje nas čeka. U okviru toga često puta se kaže da ova Vlada ili jer govorim u ime Kluba HDZ-a nema viziju, nema razvojne projekte, nema ciljeve. Ja danas pokušavam i dokazujem suprotno. Vizija ove Vlade i HDZ-a je ući u Europu ali ući u Europu po stopi održivog rasta rješavanjem problema zaposlenosti, rješavanjem razvoja, rješavanjem socijalne situacije razvoja znanosti i ostalih sektora društva. U tom želimo također biti jedna od zemalja uzora a to već ovim mjerama koje smo radili do sada i postižemo i zato držimo da u toj viziji tog konačnog ulaska ćemo postići i to. Ciljevi koje želimo ostvariti do a i nakon tog koraka te posebni ciljevi i prioriteti su definirani u nekoliko općih ciljeva. No, dopustite da naznačim u uvodu, još uvijek u uvodnom dijelu dva temeljna cilja. Kratkoročni, uvesti red u javne financije i ograničiti njihovu uvjetovanost velikim vanjskim deficitom i trgovinskim deficitom. Drugo, srednjoročni ciljevi. Smanjiti ulogu države. Zaista treba postupno prići tome cilju kako bismo unaprijedili privatni sektor a time njegovu konkurentnost u utakmici u Europi koja će biti oštra. I isto tako potaći izravna strana ulaganja čime ćemo nadomjestiti onaj dio sredstava koji nisu dostatne ili u vlastitoj akumulaciji ili onoj uveženoj akumulaciji tako da možemo osigurati i te ciljeve. Unutar toga valja samo podsjetiti da nas sputava jednim djelom možemo reći današnja, ja ne želim govoriti o prošlom vremenu a niti se osvrtati na bilo čije stavove jer svatko ima pravo na svoju viziju, svoje stavove, svoje ciljeve, pokušavam ocijeniti što je to što nas danas ograničava u ovim aktivnostima. Imamo činjenicu da je značajan deficit vanjsko-trgovinskog računa platnog prometa, da je fiskalni deficit još značajan i da je vanjski dug na granici podnošljivosti. To su tri determinante od kojih treba poći. Na sreću na današnji dan možemo zaključiti da sve tri ove determinante postupno lagano popuštaju što znači da gospodarski tijekovi idu u pozitivnim pravcima. U okviru toga deficit vanjske trgovine i fiskalni deficit generiraju vanjsko zaduženje jer kad treba potrošiti a nema dovoljno vlastite akumulacije mora se uzeti. Takvo zaduženje a i dio deficita pretače se u investicije, naročito u investicije u javnoj infrastrukturi i unutar toga što je dobro a s druge strane s obzirom da on čini najveću stopu porasta GDP-a upitno je na dužu stazu da li se može generirati dakle iz duga, da li se može generirati gospodarski razvoj. Drugo, pitanje poticanja pojedinačnog zaduženja građana isto tako druga po značaju determinanta koja uvjetuje porast GDP-a a isto tako s obzirom da se ona sastoji uglavnom od kreditiranja građana iz kredita banaka u ovom vremenu pokazuje se najveći porast u kupnji i potrošnji osobnih automobila i jeste porast u GDP-u ali s druge strane poticanja strane industrije odnosno stranog zapošljavanja. Prema tome, ovakva logika i ovakva politika više nije i to je činilo okosnicu ili osnovu dosadašnjeg gospodarskog tzv. razvoja i rasta. Držimo da ovo ne može biti smjer gospodarskog rasta koji nas može dovesti u konkurenciju u Europi u budućem vremenu i zato smatramo da unutar toga je neophodno izvršiti restrukturiranje a da sredstva za to se crpe ne samo iz proračuna, ponavljam još jedanput da vlastita akumulacija dakako nije dostatna i da je uvežena akumulacija ali kontrolirana i smanjena i isto tako posebno ovim mjerama fiskalne i monetarne politike treba potaći strana ulaganja koja isto tako mogu biti jedan segment u razvoj društva i države. Unutar fiskalne politike i ciljeva fiskalne politike naznačit ću samo neke ciljeve koje u ovom vremenu moramo ostvariti odnosno realno možemo ostvariti. Uravnoteženi razvoj znači usklađen prema ovim navedenim izvorima i mogućnostima ali i rješavanju ovih problema koje smo također naveli naročito u području zapošljavanja. Provođenje fiskalne prilagodbe koja će voditi prema smanjenju deficita opće države ispod 3% rekli smo kamo sreće kad bismo mogli negdje doći na 2,7 oko 3% ali to bi onda omogućilo da možemo imati prihvatljivu kontrolu javnih rashoda i deficita koji može društvo izdržati. Stabiliziranje javnog duga sad se vrti negdje oko 77 ili negdje oko toga ali na 60-tak posto GDP-a držimo da bi moglo biti značajno odnosno da bi omogućilo tek onda ostatak onog drugog dijela jer zapravo se radi o redistribuciji sredstava koja bi onda bi bila namijenjena u druge namjene ukoliko bismo uspjeli postići ove ciljeve i držimo da je moguće odnosno postavljamo taj cilj. Zatim stabiliziranje vanjskog duga koji se sada vrti oko negdje 80-tak posto ali on mora ići niže ispod toga kako bismo i tu mogli postići potpunu kontrolu zaduženja. Smanjiti intervenciju države još sam kratko rekao i u onim primarnim ciljevima u idućem razdoblju i to naročito prepuštajući tu ulogu poduzetništvu koje treba preuzeti postupno svoju ulogu u društvu radi razvoja društva, tržišta, konkurencije. Smanjenje fiskalnog tereta zbog povećanja konkurentnosti ekonomije opet slično kao i prethodni cilj koji ima onda odraza unutar proračuna. Povećati aktivnosti privatnog sektora ali i ranije sam istakao iz kojih mogućih pravaca ili izvora se može ostvariti. Fiskalno prihvatljiva javna uprava, e sada ovdje imamo danas i oni podaci o plaćama, o porastu itd., indeksaciji koju imamo ali isto tako činjenicu da prilikom ulaska u Europsku uniju treba apsolutno povećati broj ljudi koji će raditi u državnim službama na naravno drugačije opet distribucije nego što je to danas i sa drugim zadacima. Sustav odgovornog i kontroliranog strateškog upravljanja javnim izdacima zapravo upravljanje javnim dugom je jedna od najvažnijih funkcija i Vlade ali i ukupno jer aktivnom politikom utjecaja na prihode apsolutno da je upravljanje javnim dugom drugi stup upravljanja društvom. Poboljšana fiskalna disciplina u sektoru zdravstva, tu se postavlja dvojba smanjenja prava itd. ali to ne znači da trebaju biti smanjena prava pacijenata već se to može izvršiti racionalnijim rasporedom i upravljanju zapravo javnim dugom unutar toga jer se može reći da je javni dug iznešen. Poboljšana fiskalna i socijalna održivost kažem u okviru toga kako bismo mogli postići i biti konkurentni. Naravno, nadopunjujem onu prethodnu informaciju o mogućim izvorima i pravcima da su europski predpristupni fondovi itekako značajni dio stabilizacije ekonomije unutar društva ali isto tako intersektorskih odnosa kako bi se postigli usklađeni razvoj unutar toga. Unutar tih fiskalnih ciljeva naravno makro ekonomska politika bi trebala, ja ću samo neke naznačiti jer je već istaknuto ovdje a i ministar i premijer su istakli podatke a bit će i u raspravi kasnije da porast stope bruto nacionalnog dohotka, inflacija, zatim deficit tekućeg računa platne bilance i deficit opće države moraju biti u naznačenim smjernicama i mi smatramo da se oni realni mogu ostvariti. S obzirom da su pisane ja ih neću ponavljatia one imaju svoju dinamiku koju postavljamo kao cilj kojeg ćemo ostvariti. Makroekonomska politika, samo ću naznačiti dva, ali čitav je niz politika koje će se provoditi unutar toga sektora. Dvojbe dali zadržati tečaj kune odnosno intervalutarne odnose ili ne u ovome, mislim da Hrvatska nema previše izbora i da u budućem vremenu također treba zadržati čvrstu stabilnost kune. Ali isto tako istaći da će HNB nadamo se do kraja godine ali vrlo skoro početkom iduće godine prijeći na otvoreno tržište operacije odnosnko tržišne operacije kako bismo mogli i an tom području postići određenu liberalizaciju Ali napredak i stanje u kojem je. Jer je to ona dvojba hoće li se zemlja i uz koje uvjete zaduživati vani. ILi će se zaduživati unutar toga. Mislimo da ovi ciljevi su potpuno realni da se oni mogu ostvariti u idućem vremenu, i samo nekoliko podataka koje držim da ih treba istaći unutar toga. Deficit smo vidjeli od 2004. pa do 2007. od 4 i pol pa do dva devet, negdje 2,7 – 2,9 ako bi na kraju bio držimo da bi to bilo prihvatljivo. Ali da bi bilo i izvedivo. Stoga od ovoga deficita mislimo da možemo ići naprijed. Što se tiče deficita javnih poduzeća posebno HACA. Hrvatskih cesta, željeznica, i drugih držimo da oni se mogu servisirati. Govorimo o deficitu, ali i onom dijelu dakle iz dva izvvora se financiraju u pravilu iz vlastitih izvora. U kojima ostvaruju deficit ili i u onom dijelu iuz proračuna kojem se također popunjava da oni mogu ostvariti svoje razvojne ciljeve. I da sav strah kako on neće se razvijati danas je potpuno neopravdan i ide naprijed. Iz toga razloga držimo da ovaj prihod za koje također postoje dvojbe jeli on realan nije on realan, mi držimo da je on apslutno realan. Jer gospodarska kretanja na današnji dan, ja sam jučer bio u HNBu analiza današnjeg kreteanja odnosno ovih dana, gospodarski po procjenama naravno koje su tamo dostupne, ukazuju zapravo da mogu se realizirati i ostvariti. I onaj utjecaj, najveći utjecaj bio je na inflaciju utjecaj cijenaa nafte na koju naravno hrvatska država nije mogla intervneiarti ili reagirati. A kako pokazuje blago smanjenje i stabilizaciju to držimo da će realno onda biti postavljen i ostvaren ti ciljevi do kraja godine. Zato prihodi koji su predviđeni od 86,4 milijarde držimo da su realno moguće ostvarivi. Vidjeli smo strukturu prihoda od kojih poreski prihodi čine 51 i nešto posto, a onda sljede oni drugi naročito socijalni a ti socijalni trebaju imati u idućem razdoblju postupno tendenciju popuštanja. Upravo zato da bi se oslobodio prostor da se u tom segmentu može osloboditi dio sredstava za razvoj. Ukupni rashodi u ovom vremenu i ovaj komentar oko plaća koje već 82 milijarde polazimo od ove godine pa završavamo u 2207. sa 98,6. Ukazuju na to da se i sa ovim deficitom mogu servisirati, a da se strukturiranje i intersektorski odnosi unutar ai proračuna a posebno unutar društva takvom preraspodjelom sredstava mogu izvršiti svoju funkciju. I postići onaj dio kao to neki kažu, pravednije raspodjele, odnosno ciljeva koje želimo ostvatiti u budućem razdoblju da bismo intersektorske odnose mogli ravnopravno razvijeti. Ovdje se postavlja inače pitanje, čini mi se kao jedna, a barem ga ja tako osjećam, jedno od važnijih pitanja ili strah a što sa brodogradnjom s obzirom na radno intenzivnu djelatnost, s drugim dijelom kapitalno intenzivno s trečim dijelom velike pomoći koje država ulaže u tom sektoru što će se zapravo dogoditi. NO naravno kao i ostali sektoru u društvu mora doživjeti određenu prilagodbu. Ali da sea u ovom vremenu može završiti kroz zapošljavanje istaknuti su takođete temeljni ciljevi, i kako evo brzo prođe vrijeme. Želim još istaći da i one dvojbe oko lokalne samouprave, odnosno lokalnog i regionanog razvoja Hrvatske da sa svim onim mjerama predviđenim fiskalnoj politici. U onome dijelu donošenja zakona o porezu na dohodak zakona o porezu na dobit, kroz olakšice i sve one druge mjere, a s druge strane poticajnim sredstvima kroz zapošljavanje, razvoj i fondove koji će biti u tome. Također se može i te kako postići ravnomjernii razvoj Hrvatske. Naravno treba težiti i ka u pravom smislu decentralizaciji na hrvatskim prostorima. Jer obično primjedbe počinju i u prema centralizaciji unutar dr žave kada se kaže prema Zagrebu. Radi promjenjene gospodarske situacije. Jer se dogodila centralizacaija na primjer, bankarskog sektora koji je u glavnom iz cijele Hrvatske postao odnosno, došau u centrale u Zagreb a onda one prema svojim centralama na vanjskom tržištu. I na kraju kada govorimo o izvanproračunskim fondovima valja samo istaći možda u dvije misli, da i ti izvanproračunskim fondovi će dijeliti sudbinu prethodnih ciljeva, vizije ciljeva strategije razvoja. I unutar toga mjera koje se poduzimaju kroz ovakve mjere kroz proračun i kroz iduće koji dolaze. Na kraju mi gledamo apsolutno na u budućem vremenu optimistički na budućnost hrvatske države, ne upitno potpuno. Naravno da ćemo i da valja i to reći, jer je čak i u uvodu netko rekao, da uz sve ove mjere i sve ostalo mi moramo konačno u Hrvatskoj shvatiti da se u Hrvatskoj mora živjeti prvenstveno od reda i rada, ponešto će nam pomoć Bok ali mi njemu još više. Jer naša sudbina je u našim rukama. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. To je bio gospodin Šime Prtenjača i ime Kluba HDZa. Sada poštovani zastupnik Josip Sudec u ime Kluba HSUa. MOlim.
Gospodine predsjedniče prvi puta se dešava da proračun se prati bez televizijskih kamera. To je jedinstveni slučaj u ovoj mladoj hrvatskoj demokraciji ne dužoj od 15 godina.
Hvala lijepa. Gospodine Kajin nemate riječ.
A mogu dobiti.
Ne možete dobiti.
Pauzu za klub.
Ne možete dobiti jer to nije razlog nikakav za pauzu.
Kako nije razlog. Da provjerimo šta se dešava. Na Prisavlju.
Gospodine Kajin zaključite vaše upadice. Kolega Sudec izvolite.
Hvala lijepa. Dame i gospodo izvinjavam se što sam prehlađen pa malo dubljim glasom ću se obratiti. evo pred nama je proračun kao najodgovorniji akt i najosjetljiviji . U njemu je smisao svih naših obećanja, svih nadanja i realnosti ali i razočaranja. smisao proračuna je da realno ocjeni razvojnu i socijalnu komponentu i da ju uskladi sa gospodarskim rastom, i mogućnostima socijalne ravnoteže. Moram da kažem da je Vlada u odnosu an društaveno ekonomski i politički aspekt koji želi postići postigla određenu uravnoteženje. proračunom su postavljeni određeni politički ciljevi, oni se ovdje materijaliziraju što znači da je program Vlade prenesen u lepezu programa i aktivnosti za koje je osigurana i materijalna pogleda. Program ove Vlade izražen kroz nekoliko značajnih područja i programa a definiram prije godinu dana u nastupnim govorima, sada se materijalno sazdaje u proračun za 2005. I projekcijom za 2006. i 2007. godinu. Ova projekcija 2006. i 2007. samo je strukturalni kriterij za mjerenje uspješnosti izvršavanja programa Vlade. Nismo svi oduševljeni kolačem koji je na raspodjeli ali smo svjedni da dogovorom u SAboru i nekim izmjenama i dopunama možemo doći do uravnoteženja naših potreba i mogućnosti. Najjednostavnije rečeno prijedlog proračuna sadržava niz programa koji garantiraju i razvoj programa koji odražavaju i povećavaju socijalnu sigurnost, ali nadasve on je stabilizacioni. Umirovljenici kao i uvijek boje se ove riječi stabilizacioni, jer su 93. osjetili što znači provesti stabilizacioni program. Isto tako se bojimo i stabilizacionih proračuna. Međutim, dalje iščitavamo ili čitamo da je u programu, odnosno u proračunu stavljeno kao osnovno stabiliziranje udjela inozemnog duga u društvenom bruto proizvodu približno na njegovoj sadašnjoj razini, a to znači smanjenje proračunskog manjka i nastavak strukturalnih reformi kojima će se smanjiti uloga države u gospodarstvu. Program srednjoročnog poslovnog plana Hrvatskih željeznica za smanjenje ovisnosti o subvenicjama danas smo dobili i određene dokumente gdje nas željeznica upozorava u kakovom je stanju i u što ju možemo dovesti ukoliko nećemo imati sluha za njezinu rekonstrukciju i modernizaciju, posebno danom pristupa u Europsku uniju. Zatim program daljnje privatizacije posebno Croatia osiguranja i treće faze privatizacije Hrvatski telekom. Najvažniji instrument u stvaranju programskih ciljeva je fiskalna politika pa se uvodi red, transparentnost u javne financije i proces konsolidacije u srednjoročnom razdoblju. Početak konsolidacije u 2004. planiran je manjak proračuna opće države za 4 i pol vrijednosti društvenog bruto proizvoda, dok idući u 2005. ne bi smio prijeći 3,7. Politika plaća, ulaganje u ceste, auto-ceste, te potrošnja u sektoru zdravstva mjere su fiskalne politike kojima se utječe na rashode, ali istovremeno i stabilizira potrošnja. Mi u Hrvatskoj stranci umirovljenika smatramo da [[Upadica: Može malo glasnije?]] da je za usklađivanje ili redovno usklađivanje mirovina predviđeno milijardu 200 milijuna na ukupnu masu, a ukupna masa ne ide za usklađivanje mirovina, jer dio ide za dječji doplatak, dio ide za poslovanje službe. Dakle, taj iznos radi se oko 21 milijarde, dakle moramo računati na ovaj dio, međutim mi ocjenjujemo da bi sa dodatnom milijardom kuna mogao se izvršiti i onaj dodatna obaveza ili dodatna obaveza koja je sklopljena između Stranke umirovljenika i HDZ-a da se, da mirovine umirovljenika u 2005. godini dostignu 50, prosječna mirovina 50% prosječne plaće. Dakle, razlika nije velika, međutim, postavlja se pitanje odakle sredstva? U sivoj ekonomiji vrti se prema svimn izračunima negdje oko 8 milijardi prihoda za koje se vara država. Ako se uvodi financijska politika, pa moglo bi se prepoloviti. 34 milijarde dobro će doći da pokrpamo ove rupe. Drugo uvodi se više reda u naplati državnih financija i ovdje se predviđa da će se poboljšati naplata za 2 milijarde. I ovdje postoji određena mogućnost da se izvrši ova obaveza i da umirovljenici konačno dođu na svoje. To je nešto što bi bilo u krajnjoj liniji socijalno, a pošto umirovljenici su najbolji platiše, oni će jako brzo to putem razno, naplate računa prenijeti u naša komunalna i druga poduzeća. I na kraju, uvodimo fond, umirovljenički fond za naplatu duga umirovljenicima. Smatram da bi za njegov početak trebalo osigurati 2 milijuna inicijalnih sredstava, da uopće fond može raditi. Reći će mi, pa prodat će, ali dok prodaje, mora nešto raditi i mora mu se osigurati ako ozbiljno na njega računamo, barem ova početna sredstva. Evo, to su naše primjedbe i naši prijedlozi, izvinjavam se što teško govorim zbog prehlade, ali smatram da imamo vremena i mogućnosti da se ovim zahtjevima udovolji i u tom slučaju mi podržavamo proračun.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Željko Pecek u ime Kluba HSS-a. Izvolite. Molim, zastupniče Kajin?
Poštovani gospodine predsjedniče. Klub IDS-a traži 30-minutnu pauzu zbog pokušaja izbjegavanja javnosti. Nikada se nije dogodilo da se proračun raspravljao bez "nazočnosti televizijskih kamera". Nema većeg razloga od praćenja saborskih sjednice, doli da se prati rasprava o proračunu. To je, to nije ne znam Zakon o dobrobiti životinja što je izuzetno bitan zakon, to je proračun, koji tangira 4,3 milijuna stanovnika Republike Hrvatske koji determinira budući razvoj ove zemlje i stoga doista molimo vas ispred KLuba IDS-a da nam omogućite stanku kako bi se o tim razlozima kasnije javno mogli očitati, a u međuvremenu držimo da ćete iskoristiti sav svoj autoritet i priskrbiti građanima Republike Hrvatske mogućnost da prate zasjedanje ovoga Doma.
Zastupniče Kajin. Programsko vijeće HRT-a i ravnateljstvo HRT-a odlučuje suvereno o vremenu, terminima izravnog prijenosa saborskih sjednica. Stoga vam ne odobravam stanku, jer je to i izvan poslovničkih razloga, odnoseći se na zbivanja izvan sabornice. Poštovani zastupnik Željko Pecek, u ime Kluba HSS-a, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, osnovna dilema o Proračunu za 2005. godinu da li je on razvojni ili socijalni za HSS zapravo uopće ne postoji. Zato se mi nećemo uhvatiti u zamku da o ovom uratku raspravljamo na takav način. Iz njegovih financijskih kontura, ali jednako tako i pratećih dokumenata i zakonskog okruženja proizlazi da je Proračun isključivo u funkciji nadolazećih predsjedničkih, ali i lokalnih izbora. Novac je raštrkan po svim pozicijama, na tragu zadnjih izbornih obećanja i sa lažnom nadom kako će svijet biti ružičast ukoliko se ista politička opcija podrži i kod idućih izbora. Nakon toga preciznije iza svibnja iduće godine slijedi rebalans koji će postaviti neke nove okvire koji su očito već dogovoreni u pregovorima sa međunarodnim monetarnim fondom. Biračko tijelo bi se trebalo uhvatiti na ovakav lijepak prema već viđenom scenariju i režiji kao prilikomo smanjenja stope PDV-a koje je bilo glavno predizborno obećanje, a jednako tako i najveće postizborno razočaranje. Naravno osim već viđenog scenarija, glumci, ali i publika, biračko tijelo ostaju isti, a kako bi sve to izgledalo još uvjerljivije, mi smo u prilogu dobili i projekcije Državnog proračuna, tj. lažne nade za 2006. i 7. godinu. Istovrmeno kroz Zakon o izvršavanju državnog proračuna dobili smo paradržavni proračun koj će se staviti na raspolaganje Vladi Republike Hrvatske i pojedinci će prema vlastitom nahođenju moći raspolagati sa njime. Naime, Zakon predviđa čak 332 milijuna i 900 tisuća kuna proračunske zalihe, o korištenju odlučuje Vlada Republike Hrvatske, premijer predlaže do 500 tisuća, a ministar financija do 100 tisuća kuna. Zahvaljujući takvom modelu, vjerojatno će kao i ove godine za projekt internetizacije Vlade Republike Hrvatske biti plaćeno 3 milijuna kuna iz proračunske zalihe, a ne iz proračunskih pozicija kao što nam to Zakon i nalaže. Interesantna je ova pozicija koja se zovu jamstva, a također se nalaze u prilogu rebalansa proračuna, Proračuna za 2005. godinu. Ona su teška 4 milijarde kuna, gdje se kaže, iznimno se mogu odobravati financijska i činidbena jamstva. Jamstva će se izdavati temeljem zaloga imovine tražitelja, a ako tražitelj nema imovine, iznimno može dati i druge instrumente osiguranja. Koje, naravno u Zakonu ne piše. Za temeljni kapital HBOR-a, za udio u kreditima i za subvenciju kamata osigurano je 600 milijuna kuna. Ja se nadam da zbog takvih odnosa između Vlade Republike Hrvatske i HBOR-a, HBOR neće postati štedionica kod koje će se i dalje uzimati kreditne linije za Ministarstvo financija jer samo u proteklih 2 mjeseca korišteno je 100 milijuna kuna kredita kod HBOR-a za Ministarstvo financija. Zahvaljujući diskrecionom pravu Vlada Republike Hrvatske može raspolagati ako sve ovo zbrojimo sa skoro 5 milijardi kuna, a da o tome baš ništa ne pita Sabor. Štoviše, za većinu utrošenog čak ne treba Sabor niti obavijestiti. Naravno, tu priča ne staje. Vlada ima i daljnje diskreciono pravo koje je dato kroz zakon jer može na zahtjev obveznika odgoditi plaćanje ili odobriti obročnu otplatu dospjelih nenaplaćenih javnih davanja, čitaj poreza i doprinosa. Naravno, za to ne postoje nikakvi kriteriji u zakonu već se može odlučivati prema boji očiju od tražitelja ili ne daj Bože stranačkoj pripadnosti. U situaciji rastuće nelikvidnosti koju generira upravo što sve duži rokovi plaćanja postoje, zahvaljujući neplaćanju državnih institucija, ali istovremeno uz zahtjev da se računi za struju, vodu, naftu plate istovremeno u minutu. Ja pretpostavljam da će zahvaljujući tome skoro 50% poduzetnika morati tražiti plaćanje odgode za poreze i doprinose. No, međutim, pošto nema kriterija može se pretpostaviti kako će se ponoviti nešto već ranije viđeno. Netko će dobiti odgodu plaćanja za nekoliko milijuna kuna jer je to državni interes, pod navodnicima, a obrtnička radnja će biti zatvorena zbog poreznog manjka od nekoliko kuna. Za jačanje porezne presije i ubiranje harača na scenu se vraća Financijska policija koja će imati također diskreciono pravo da već poznatom metodom bez metodologije presuđuje koliko je poduzetnik dužan državi. Naravno, Financijska policija radi optužbu, radi presudu, rješava prigovor, a ukoliko poduzetnik nije zadovoljan, može se obratiti Upravnom sudu. Naravno, poduzetnik mora platiti, a nakon toga može očekivati povrat presudom Upravnog suda nakon 3, 4 godine ako preživi te 3, 4 godine. Porezni prihodi su u državnom proračunu 51 milijardu i 300 milijuna kuna i ako se zatraži odgoda plaćanja poreza i doprinosa samo za 10% možemo konstatirati kako će Vlada Republike Hrvatske u tom paradržavnom diskrecijskom proračunu smjestiti preko 5 milijardi kuna, što sa onim prije sa jamstvima i zalihom stvara veličinu od 10 milijardi kuna. Impozantna brojka. Htio bih vidjeti poduzetnika koji ne bi poželio biti dobar sa tako bogatom Vladom ili koji bi, ne daj Bože, rekao nešto loše u predizbornim kampanjama o slaboj učinkovitosti Vlade ili nedostatku programa jer je ... [[Govornik se ne razumije.]] predviđano ne samo za njih nego čak i za općine i za gradove koji se ne mogu zadužiti ukoliko je ukupno zaduženje općina, gradova i županija veće od 2% njihovih prihoda. Naravno, diskrecijski će se odlučivati koji grad ili općina će dobiti mogućnost da se zaduži, da uzme kredit, a pri tome nije važno što nikad u povijesti nisu uzeli bilo kakav kredit ili će koristiti neke od izvora sredstava pristupnih fondova prema Europskoj uniji. Kako veliki brat kroz ovaj Zakon razmišlja baš o svemu svjedoči i činjenica o naknadama plaće za vrijeme korištenja rodiljnog dopusta u razdoblju od 6 mjeseci do 1 godine djetetova života. Možete primiti maksimalno od tisuću 600 do 2 i pol tisuće kuna bez obzira na prosjek plaće, a još veći nonsense je kod poljoprivrede. Ne daj Bože da ste poljoprivrednica jer možete najviše dobiti tisuću 600 kuna bez obzira kolike ste poreze i doprinose platili državi ili koliko vam je bio ostvareni dohodak kad ste se bavili poljoprivredom. Također jedna velika negativna diskriminacija. Najmanje učinkovit je u korištenju proračuna jučer spominjani prilikom izvršenja za 6 mjeseci Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti koji za plaće i u vlastite troškove su potrošili 83,5%, a za skrb za hrvatske branitelje 67,6%, a za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži svega 15% od planiranih 30 milijuna kuna. Naravno, sada je nešto intenzivnije prilikom predsjedničke kampanje jer ministrica u obilasku gradova i općina svagdje ostavlja po nekoliko milijuna kuna. Naravno, to će biti demantirano, to će biti i uljepšano jer iduće godine ministrica za promidžbu planira utrošiti puno više ili skoro milijun kuna. Rekorder po neučinkovitosti jučer ...
Kolega Pecek, samo trenutak jedan da pozdravimo srednju Gospodarsku školu "Bujo" koja je pratila dio rasprave. [[Pljesak.]] Izvolite.
Rekorder po neučinkovitosti jučer, a jednako tako i danas je Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva koje je do polovice studenog za poticanje izvoza utrošilo svega 23%, a ništa od planiranih milijun i 750 tisuća kuna za razvoj konkurentnosti izvozne privrede, poticanje male brodogradnje svega sa 15%, za razvoj obrta ništa od 2 milijuna kuna, za financiranje i zapošljavanje invalida ništa od predviđenih 19 milijuna kuna, za lokalno kreditiranje niti jedna kuna od predviđenih 7 milijuna kuna, tako da nije ni čudo što nije odobren do sada niti jedan kredit za obrtnike. Za poduzetništvo žena svega 1,3%, za strukovne škole ništa, niti jedna kuna, za lokalne razvojne projekte ništa, za razvoj zadruga svega 9%, za poduzetničke centre i inkubatore i mlade poduzetnike također ništa, itd., itd. Bilo bi predugo nabrajati ono što je ispod 10% iskorištenja ili za što nije isplaćena niti jedna kuna. Međutim, ovo neće biti teško obraniti jer također u ovom Ministarstvu je za promidžbu u idućoj godini planirano čak 85% više novaca ili 5 milijuna 695 tisuća kuna. Koliki će proračun biti u funkciji promidžbe za predsjedničke i lokalne izbore govore nam i sljedeće brojke. 38% više Ured za odnose sa javnošću u 2005. godini u odnosu na godinu dana prije. 25% Ured državne uprave u županijama. 115% više Ured za razvojnu strategiju. MORH čak 6 milijuna 810 tisuća kuna za promidžbu. Ministarstvo poljoprivrede 100% više ili 5 milijuna kuna. Ministarstvo mora, turizma 89% više ili 2 milijuna kuna. Ministarstvo znanosti 490% više. Ministarstvo zdravstva 46% više ili 2 milijuna i 200 tisuća kuna. Usput spomenimo, Predsjednik Republike Hrvatske, gospodin Stjepan Mesić na ovoj poziciji ima samo 665 tisuća kuna što također piše ovdje u Proračunu. Ovolika sredstva promidžbe će uspjeti obraniti tvrdnju ministra Šukera kako će sadašnja Vlada Republike Hrvatske uložiti veća sredstva u razvoj nego što je to učinila bivša koalicijska Vlada, međutim, ipak teško će objasniti kako će stopa razvoja biti nešto veća od 4% a ne 5% kaoš to je to imala bivša Vlada sa manjim ulaganjima to će ipak biti teško obraniti unatoč ovoj velikoj promidžbi. Međutim, zahvaljujući ovakvoj promidžbi izborne kampanje vjerojatno ćemo neke uvjeriti kako će mirovine rasti, kako će plaće rasti, kako će poduzetnici biti u povoljnijem polažaju, međutim, sigurno je da nikog nećemo morati uvjeravatu u tome kako je ova Vlada puno uspješnija od bivše Vlade u prikupljanju državnih prihoda. Bivša koalicijska vlast je imala prihode državno proračuna 74 milijarade 677 milijuna kuna, ova Vlada za 2005. godinu također koalicijska, planira 86 milijardi 330 milijuna ili 11 milijardi 680 kuna više. Ako gledamo razdoblje kada je 99. godine formiran proračun pa kroz proteklih zapravo 5 godina, možemo konstatirati još frapantniji podatak 99. godine hrvatski proračun 6 milijardi eura, 2005. 12 milijardi eura. Što bi se dogodilo da smo 5 milijardi dali poticaja gospodarstvu ili za toliko smanjili poreze i doprinose koliko bi porasla proizvodnja, izvoz zapošljavanje i da li bi ostvarili potrebne stope rasta koje su neophodne za Hrvatsku od 7 do 8%, sa postojećim načinom preraspodjele proračuna u tom sigurno nećemo uspjeti. Neophodna je racionalizacija državne uprave, nastavak strukturnih reformi u gospodarstvu koji mora biti jednostavan i transparentan. Potrebna je također i reforma znanja ali jednako tako i optimalna porezna reforma. Međutim, za reformu je neophodna politička volja, to onemogućavaju rezultati posljednjih parlamentarnih izbora, kao i sirenski zov mogućih dobrih rezultata na predsjedničkim i lokalnim izborima. Previše je kompromisa prema političkim partnerima i biračkom tijelu, zbog toga Hrvatska nema preduvjete za reformske procese i zbog toga ovaj proračun nije niti razvoni, niti socijalni, već predizborni i politički. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo, čuli smo puno ružnih riječi kojima je kolega vrijeđao Vladu, zastupnike i biračko tijelo, netočni navodi. Predizborni proračun, jasno podrugljivo rečeno, glumci i naivno biračko tijelo kojima smo podarili lažne nade, ubiranje harača bez metodologije financijske policije. Vaš proračun kolega i nije trebalo pratiti jer su ga poneki ministri ... trošili kako god su htjeli, narod koji je to shvatio možete vrijeđati ali ga nećete moći promijeniti na ovaj način. Hvala.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnik je kazao, citiram: "Financijska policija se osniva za ubiranje harača, a ubiranje poreza državnih institucija vršit će se bez ikakvih kriterija", to je netočno a da ne kažem da je prvi dio ove netočne konstatacije i uvredljiv. Drugo, netočan je navod da se povećanje prihoda u uredima državne uprave vrši u funkciji predsjedničkih izbora, to ne samo da je netočno nego i apsurdno. I treća stvar, netočan je navod da Hrvatska nema preduvjete za reformske procese, iz svih ovih podataka i dokumenata u smislu proračuna 2005. godine, projekcije 2006. i 7. naprotiv ima osnovne preduvjete temeljene na sve reformske procede, prema tome vaš navod ni taj nije istina. Hvala.
I treći ispravak poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodne predsjedniče, pa u čitavom nizu netočnih navoda i rekla bih vrlo uvredljivih, uvaženi zastupnik Pecek najviše se okomio na Ministarstvo gospođe Kosor pa je rekao da su novci trošeni za 6 mjeseci, a da se sada troše za njezinu predizbornu kampanju. Nije točno, uvaženi zastupniče, donošenjem proračuna za ovu godinu pokrenuti su mnogi projekti u ovom Ministarstvu i sada su u završnoj fazi, novci se troše jer su u završnoj fazi.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Pecek.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, nisam mislio reagirati ali...
Nemojte mi dobacivati molim vas, i upozoravati me.
Povrijeđen je članak 209.
Članak 209. nije povreda Poslovnika. Hvala lijepa.
Dozvolite da dovršim, možda planiram nabrojiti još koji članak. Možda planiram nabrojiti još neki članak, nemojte me prekidati.
Hvala lijepa izvolite sjesti. Ministar Šuker izvolite.
Pa prekinuli ste me, ja bih nabrojio još 5 članak koji su povrijeđeni.
Nije članak 209. sam vas svima već 100 puta objasnio vama i zastupnicima. Ministre izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. DA kolega Pecek nije sjedio u prošloj Vladi vjerojatno bi čovjek drugačije razmišljao o njegovoj raspravi, međutim, kada zbog koalicijskog dogovora koalicija usvoji proračun u 1% ukupnog proračuna za reforme u poljoprivredi i kada kasnije nikada ne podnese račun zašto su se ti novci utrošili, pa kada izborne kampanje još uzme 400 milijuna za podjelu suše, za sušu bez kriterija onda je to u redu. A kada se počnu nabrajati sve ove promidžbene akcije to nije onda ni 10% ovih reformskih sredstava u proljoprivredi. A što se tiče direktive MMF-a, pa sjetite se vi ste bili član Vlade koja je predložila jedan proračun pa ste ga za tjedan dana morali mijenjati zbog direktive MMF-a. DA, ova Vlada je imala hrabrosti hrvatskoj javnosti u ovom Saboru ponuditi trogodišnju projekciju proračuna, bez obzira sa koliko vi sprdnje govorili o toj projekciji, međutim, ta projekcija je zasnovana na makroekonomskim pokazateljima i ta projekcija sadržava sve ono što je predviđeno zakonom o proračunu kojeg je budu rečeno predložila prošla Vlada i usvojio prošli saziv Sabor, dakle ne dvojeći ništa. Međutim, ima tri stvari koje bih želio posebno apostrofirati, kao predstavnik Vlade, iz nekoliko razloga. Zato što sa ocjenama i kvalifikacijama da će ova Vlada napraviti nešto na ovakav ili onakav način nije argumentirano sa niti jednim podatkom jednostavno na određeni način vrijeđa kompletnu Vladu, prije svega jamstvo. Vi znate da prema Zakonu o proračunu, Zakonu o izvršenju proračuna morate definirati iznos jamstava. Ja ću vam reći da za razliku od prošle Vlade, ova Vlada sa 11. mjesecom još uvijek nije iskoristila dvije milijarde mogućnosti davanja jamstava, zašto? Zato što smo uspostavili kriterije po kojima se daju jamstva. A recimo da ste vi uspostavili kriterije za "Viktor Lenac" vjerojatno bi vi danas imali 700 milijuna kuna više za neke druge projekte, međutim, to je moralo biti plaćeno iz proračuna, isto kao što smo ove godine platili preko 400 milijuna jamstava koji su izdani u prošlosti. Dakle, sa 15. 11. od onih jamstava koji su predviđena zakonom o izvršenju proračuna, još 2 milijarde nisu iskorištene, to jasno pokazuje da ova Vlada itekako vodi brigu oko jamstava, mogu to reći komotno i za Varteks, nismo odmah a priori se nalijepili na to da treba dati jamstvo nego smo rekli i poslovodstvu Varteksa i poslovnim bankama izvolite napraviti nekakav program razvoja Varteksa koji je održiv i onda će Vlada zauzeti svoj stav hoćemo li dati jamstava i koliko ćemo dati jamstava. Što se tiče kratkoročnog zaduženja Ministarstva financija od 100 milijuna kuna kod HBOR-a. Kolega Pecek vi bi bar trebali znati da sa 31. 12. 2003. ostalo milijardu i 300 milijuna krtkoročnih kredita kod razno raznih banaka i onaj tko je iole radio i pratio državne financije zna da se država mora kratkoročno zaduživati zato što u pet dana mora isplatiti mirovine, plaće i niz drugih troškova što jednostavno temeljem prihoda i priticanje sredstava u proračun nemoguće podmiriti ako ne vršite kratkoročno zaduženje. Tako je i Ministarstvo financija se kratkoročno zadužilo u HABOR-u, ali za razliku od bivše Vlade je to evidentiralo u proračunu na troškovnoj strani. Ali recimo dok je prije milijardu i 200 milijuna potrošeno za obnovu kod kredita HABOR-a nije bilo evidentirano u proračun, to je bilo dobro. Ali vrlo interesantno da je bivši ministar u bivšoj Vladi dva puta spomenuo ovaj kredit po 50 milijuna. Da, ja ću ovdje javno reći, kratkoročni kredit koji je Ministarstvo financija uzelo kod HABOR-a kao što uzima kod svih poslovnih banaka koji u trenutku kad Ministarstvu financija trebaju novci, na tržištu novca ima slobodnih sredstava za kratkoročne kredite. I tu dobro znate da je kamatna stopa i do 2% različita ovisno o visini kratkoročnog kredita kojeg podižete. Prema tome, ne vidim šta je tu grijeh ako je Ministarstvo financija uzelo od HABOR-a kratkoročni kredit koji će biti vraćen do 31.12. Ili kakva je razlika da smo uzeli taj kredit kod Hrvatske poštanske banke, kod Zagrebačke banke ili kod bilo koje druge banke. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Kakve veze, pa i Hrvatska poštanska banka je državna banka.
Gospodo, gospodine ministre i gospodine zastupniče.
Međutim, to je viđenjem financija, ja mogu raditi šta hoće ali drugi ne smije ni slučajno nešto napraviti. Obročna otplata. Obročna otplata ono što sam rekao ovdje prošle godine prilikom donošenja Zakona o izvršenju proračuna, se uvodi za posebne slučajeve kad se porezni obveznik nađe u opravdanim teškoćama da ne može izvršiti obavezu prema državi. Ja mogu reći, niti su se te obročne otplate za ovih 11. mjeseci dijelili po stranačkoj pripadnosti, po boji očiju, može se na prste jedne ruke nabrojati koliko je Ministarstvo financija dalo obročnih otplata. Prema tome, nije dobro govoriti nešto napamet. Također govoriti da državne institucije ne plaćaju, ja ovdje kažem javno da to nije istina. Dug koji ste nam ostavili u ljekarnama je problem koji se ne može riješiti u godinu dana. Ostavili ste preko dvije i pol milijarde neplaćenih računa u ljekarnama. Sve druge obaveze Ministarstvo financija izvršava na vrijeme. Ja mogu pokazati svaki dan imamo plan plaćanja i točno se zna što će se i koliko će se platiti kad obaveze dospijevaju. Međutim, širiti famu da se ne plaća, pa ja sam nekoliko puta javno rekao svim poduzetnicima kojima nije plaćeno iz državnog proračuna izvan roka neka se jave u Ministarstvo financija i sve će im biti podmireno. Čemu bez argumenata širiti nešto. Ono što je problem, ali ja sam to rekao i 90-te, 2000-te kad se govorilo o milijardu i 700 milijuna duga Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, rekao sam, daj Bože da vi nama ostavite takvu cifru nakon 4 godine. Dapače, ta cifra nije ostavljena tako nego je porasla. A one obveznice koje su dignute 2000-te za podmirenje troškova u zdravstvu su podmirene ove godine iz proračuna. Ha, nek’ je i to je jedan problem koji se ne može riješiti u vrlo kratkom periodu. Također Financijska policija, ja ovdje javno kažem, Financijske policije se boje neuredne platiše, jasno i glasno. Financijska policija neće biti nikakvo ubiranje harača, ali postavljam pitanje kome je bilo u interesu da tri godine trošarine ne stavi pod kontrolu? Kome je bilo u interesu da ne educira ljude i da nema terenskog nadzora trošarina? Kome je to bilo u interesu? Vi ste ukinuli Financijsku policiju, vi ste prenesli trošarine na Carinsku upravu, premjestili ste dva djelatnika da kontroliraju kompletan uvoz cigareta, zapravo prodaju cigareta, naftni derivati i svega skupa. Zašto od ukidanja Financijske policije nije oformljena skupina od 30, 40 ljudi u Carinskoj upravi koja će proći obuku, edukaciju da može pratiti naplatu državnih prihoda. I što je najbitnije trošarine su upravo te koje zbog svojeg iznosa su vrlo interesantne švercerima. Ali zašto to nije napravljeno? E sad kad se pokušava napraviti jedan drugačiji model kontrole, ja nisam rekao da će Financijska policija biti slična niti ista kao što je bila prije, jer su se vremena promijenila, ali jedan sustav moderne kontrole za naplatu proračuna, za sprječavanje odljeva sredstava iz državnog proračuna, onda to se stavlja kao veliki problem. I još dvije stvari, jedna je stopa rasta od 5%, treba pogledati samo koliko se u tom periodu država zadužila i koliko je bilo investicija iz državnog proračuna, to je jedna stvar, ništa drugo. I proračun 99-te i proračun 2005., poštovani zastupniče ne možete ga uspoređivati jer u proračunu 99-te niste imali izvanproračunske fondove. U proračunu 99-te ste imali 42 milijarde kuna proračun, ali u tom proračunu nije bilo mirovinskog i zdravstvenog, a mirovinsko i zdravstveno u ovom proračunu čini preko 40 milijuna. Pa kad od 80 i, zapravo 90 milijuna odbiti 41 milijun kuna dolazite na 49 milijuna kuna. Mislim da treba kruške i jabuke zajedno staviti na hrpu i tako ih zbrajati. A što se tiče brige o poljoprivrednicima, pa mislim sa deranjem onih uplatnica i bacanjem u koš ste najbolje pokazali kakav ste zakon donesli i kako ste mislili o poljoprivrednicima tako da ova Vlada sad mora izmišljati tisuće načina kako da retroaktivno oslobodi te ljude kojima ste nametnuli godišnji namet od 14 tisuća kuna i onda ste samo jednom uredbom to prolongirali, ali niste skinuli obavezu sa tih ljudi. To je vaše razmišljanje o poljoprivrednicima.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepa. Netočno je gospodine ministre da postupate zakonito kod odobravanje odgode plaćanja poreza i doprinosa jer o tome ste dužni izvijestiti Sabor. Koliko se ja sjećam izvješće o tome mi u Saboru nismo vidjeli pa vas ja molim da postupite u skladu sa zakonom, pa da vidimo da li se odobrava prema bojama očiju ili prema nečem trećem. … [[Upadica se ne razumije.]] A također …
Ministre molim vas, nemojte komunicirati i dobacivati izvan … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Neću dopustiti ni jednom ministru ni članu Vlade a niti zastupniku. Ovo je zadnji puta.
Također je i netočno da je isplaćeno 400 milijuna za sušu u prošloj godini mimo potreba, odnosno mimo dokumenata koji su za to bili izvađeni. Gospodine ministre to je u potpunosti netočno da ne upotrijebim neki drugi izraz, jer znamo koliko je suša pogodila poljoprivredu u prošloj godini.
Hvala. I drugi ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa gospodin ministar je rekao da je Vlada imala hrabrosti podastrijeti dvogodišnje projekcije. Ovdje se ne radi o hrabrosti, ovdje se radi o zakonskoj obavezi. Nije hrabrost Vlade niti bilo koga drugoga da poštuje Zakon o proračunu. To je naprosto obaveza. Ali bi bilo onda dobro da ste ispoštivali i članak 26., 28. i 29. istog tog proračuna. Tada biste ne bili hrabri, nego poštivali zakon.
Kolega Mršić, molim vas i druge nemojte se, ja ću morati reagirati drugačije, ovo nisu i ovo nije vaš je ispravak netočnog navoda, nego jedan komentar ministrovoga istupa, a ne ispravak netočne tvrdnje. Ministar Šuker izvolite. Ne ispravak. … [[Upadica: Ne razumije se.]] Klub zastupnika IDS-a, poštovani zastupnici Damir Kajin i Valter Drandić, Valter Drandić prvi. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Za IDS je ovaj proračun proračun povećanja potrošnje i koliko god se optimističkim pokazateljima pokušava pokazati da to nije tako ipak pokazatelji kojima se koriste, koji se koriste u obrazloženju ovog proračuna govore u tom pravcu. Pokazatelji o rastu industrijske proizvodnje od 4,1% u rujnu ove godine 3%, o porastu prometa u trgovini na malo čak 7,9%, a za prvih 8 mjeseci imali smo 4,5% sa jasnim utjecajem turističke sezone. Podaci o rastu bruto domaćeg proizvoda, nominalna stopa rasta 6,9% na nekih skoro 220 milijardi kuna su po nama možda preoptimistični. Ali sigurno je da je očigledno povećanje potrošnje uz očekivanje kako će Hrvatska narodna banka ili središnja banka i dalje, citirati ću ono što piše u materijalima: "nastojati smanjiti … neravnotežu hrvatske ekonomije, to znači vanjski dug, deficit platne bilance i njenu izloženost ekstremnim šokovima što znači da će i dalje održavati usporenu kreditnu aktivnost kroz implementaciju niza ortodoksnih mjera monetarne politike", ovo je citat iz materijala iz obrazloženja ovog proračuna. Očigledno je iz ovoga da je vanjski dug Hrvatske veliki problem. Rashodi i izdaci za servisiranje ukupnog duga unutarnjeg i vanjskog u ovoj godini iznosit će negdje oko 16 milijardi kuna, to je gotovo 20% proračuna, a mi i dalje planiramo uglavnom samo mjere monetarne politike i nešto na kapaljku sredstava za poticanje izvoza bez još uvijek jasnog nacionalnog programa razvoja na primjer po ugledu na Irsku koju često uzimamo i nama kao za primjer. IDS apelira da se vrlo ozbiljno shvati sva težina ovog problema, jer je vanjski dug postao pretežak uteg za daljnji razvoj Hrvatske. Preko 26 milijardi američkih dolara na 4,5 milijuna stanovnika, preko 80% bruto domaćeg proizvoda, gotovo 6 tisuća dolara po glavi stanovnika to je današnje stanje i sva ekonomska struka pridaje itekako veliku ozbiljnost tom problemu. I jasno je da treba hitno ojačati mjere za smanjenje vanjske zaduženosti. I što god Hrvatska Narodna banka učinila, koje god mjere poduzela, postavlja se pitanje poštivanja tih mjera, kako se dug ne bi povećao. Jer ako već ne možemo djelovati na to da dug raste samim time što rastu kamate, a jasno je da rastu, jer danas raste euro, danas raste dolar, onda bi se u ovoj zemlji trebao postići dogovor da barem glavnica tog duga više ne može rasti i da ne bude cilj kako eskivirati mjere koje provodi Hrvatska Narodna banka, nego kako stabilizirati taj vanjski dug i dovesti ga u realno podnošljive okvire koje ćemo i mi, ali svakako i buduće generacije moći realno i vraćati. I kada bi taj vanjski dug na primjer banaka koji je gotovo trećina ukupno vanjskog duga bio plasiran kroz kredite za razvoj, kroz kredite za izvoz, onda to ne bi bio problem, jer bi se i taj dug vraćao stvarnim devizama iz izvoza. Problem je što većina tog novca nije plasirana u razvoj, nije plasirana u izvoz, plasirana je u kredite za potrošnju. I da ne govorim o tome, da se krediti vraćaju u dugama, a vanjski dug je sav u devizama, u eurima, u dolarima. A deveze danas nažalost u Hrvatskoj gotovo nitko više ne stvara. I današnja politika i dalje stimulira izvoz, stimulira ono što ne želimo, a stimulira uvoz pardon, stimulira ono što ne želimo, a ne stimulira izvoz. Propada poljoprivreda. Jer je sve jeftinije kupiti iz uvoza, nego domaće, a oni koji proizvode za izvoz, oni koji izvoze danas i nemaju tako veliki neto devizni priliv kako se nekad govori, jer i oni koji proizvode za izvoz i njima se više isplati kupovati materijal za tu proizvodnju iz uvoza, nego domaći. I jedina svijetla točka u posljednjih nekoliko godina je turizam, čiji prihodi stalno rastu. Međutim, turizam sam po sebi ne može podmiriti razliku deviza koje fale kroz trgovinski rebalans. Trgovinska bilanca je u minusu i to je stvar čiste matematike. Jer ako je uvoz dvaput veći od izvoza, onda deficit trgovisnke bilance raste, on ne može padati, on može samo rasti i to nikakve usluge, nikakav turizam jednostavno ne može nadoknaditi. I kad bi Hrvatska konačno krenula putem razvoja, kad bi u Hrvatskoj krenule prave investicije, onda bi u Hrvatsku devize i dolazile i to stalno. Dok su investicije samo u to da se kupuje ono što već postoji, onda te devize, taj novac dolazi samo jednokratno, a pitanje koliko još uopće toga imamo i za prodati. Sve ovo, i još dosta drugih argumenata ukazuje na ozbiljnu situaciju. Ukazuje na to da vanjski dug treba pothitno staviti pod kontrolu, treba ga smanjivati, a ne povećavati. Potrebne su nam energične mjere za smanjenje duga, jer je obzirom na našu veličinu, obzirom na naš potencijal, obzirom na našu razvijenost za Hrvatsku taj dug jednostavno prevelik, on je gotovo i neizdrživ. To iz ovog proračuna nažalost barem kako ga mi iščitavamo nije vidljivo. I pitanje je raalnost određenih stavaka u proračunu. Ja ću reći samo neke kao primjer. Imamo famozni Zakon o nula promila alkohola u prometu. Međutim, planiramo povećanje trošarina na alkohol i povećanje trošarina na pivo po stopi od 6,9% u skladu kako se kaže s rastom bruto domaćeg proizvoda. Svi znamo da se prodaje puno manje i alkoholnih pića i piva i da itekako proizvođači to već osjećaju. Pitamo se da li to znači povećanje trošarina u sljedećoj godini, jer očigledno nije realno da se sa ovim mjerama poveća prodaja alkoholnih pića i piva. I jasno, ja ne bih bio ja kad ne bi rekao nekoliko riječi o vatrogastvu. Gospodine ministre ja vas stvarno molim u ime svih vatrogasaca Hrvatske, da se ispravi nadam se greška koja se desila, a to je da u ovom proračunu nisu predviđena sredstva za redovnu djelatnost djeltnika u javnim vatrogasnim postrojbama i da se planira da bi od ove godine sav teret tog financiranja pao na jedinice lokalne samouprave. Jedinice lokalne samouprave već zbog povećanja neoporezivog dijela dohotka s 1500 na 1600 kuna gube negdje preko 300 milijuna kuna a plus toga trebao bi im pasti na teret negdje oko 270 milijuna kuna za financirane redovne djelatnosti vatrogastva. Nadam se da će ova greška biti ispravljena. To vas molim u ime preko 3 tisuće profesionalnih vatrogasaca u Republici Hrvatskoj. A usput da i kažem da smo kolega Vresk i ja uputili u proceduri i zakon koji bi trebao na adekvatan način riješiti ovaj problem. Prepuštam riječ gospodinu Kajinu, izvolite.
Hvala. Drugi dio izlaganja u ime Kluba IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Proračun za 2005., znači po projekciji Ministarstva financija trebalo bi biti veći za nekih 4 milijarde kuna. Ja sam siguran da će tijejkom 2005. uslijediti još jedan rebalans proračuna tako da možemo slobodno govoriti da će proračun iduće godine biti veći za 5 milijardi kuna od ovogodišnjeg. Ja ću se međutim, u ovom dijelu osvrnuti prije svega na Mirovinski fond, točnije Zavod na mirovinsko osiguranje i subvencije za brodogradnju. Za 2005. predlaže se 24,1 milijarda kuna ili nepunih 1 milijarda kuna više, nego 2004. za milijun i 40 tisuća umirovljenika. Ako je tome tako, onda iduće 2005. godine mirovine ne mogu biti ni približno 50% prosječne plaće. One bi znači prema ovim projekcijama realno trebale rasti za 4,1%. Znači to obećanje na koncu neće biti realizirano. Hrvatskoj svakako nije lako. Nitko to ne tvrdi. Međutim, proračun će biti veći za najmanje 4 milijarde kuna i Klub IDS-a predlaže da se shodno odluci Ustavnog suda iz te mase počinje podmirivati dug toj "masi" od 750 tisuća umirovljenika i to na način. Pošto će proračun biti iduće godine veći za 4,5 milijardi kuna da se od tog iznosa izdvoji 10% ili 400 do 500 milijuna kuna za 750 tisuća umirovljenika. 2006. proračun će biti veći za nekih 10 milijardi kuna i opet jedna desetina tog iznosa iznosi 1 milijarda kuna ukoliko želimo je usmjeriti za povrat duga. Treće godine ili 2007. proračun će biti veći za 15 milijardi kuna i opet predlažemo jednu desetinu tog novca ili jednu i pol milijardu kuna za povrat duga, što bi zaključno sa 2012. godinom ili nakon 8 godina počev od 2005. moglo rezultirati time da se isplati sav dug od 20 milijardi kuna. Jasno za to bi trebalo izdati obveznice koje bi bile prenosive. I držimo da je to jedini način da se na koncu konca izvrši odluka Ustavnog suda iz godine 98. Međutim, što se predlaže? Predlažu se dionice. Prvo, Hrvatska nema niti neke relevatne imovine. Prvi prinosi po tim dionicama mogu dospijevati 2007. godine, a to je zasigurno kasno. Jednom riječju i taj teret prebacuje se na neku buduću Vladu. Znači, to je prvi razlog zašto IDS ne može, neće kao što nije podržao Proračun ni 2004. podržati Proračun za ovu 2005. godinu. Držimo da je ta kategorija ljudi temeljem svog minulog rada zadužila Republiku Hrvatsku da joj pa je nepravda ne izvršiti ono što joj i Ustavni sud nalaže. Nema drugog načina po nama od predloženog. Drugo, Županija Istarska zastupljena je u ovom proračunu sa svega 30 milijuna kuna. Ponavljam, 30 milijuna kuna. To je ponižavajuće. Iz Hrvatskih cesta točno izdvajaju se određena sredstva ali to je izuzetno teško pratiti iako priznajemo nešto više nego ranijih godina jer idu u projekciju ceste Buzet-Ponta Porton-Labin-Učka itd. ali još jedanput svega 30 milijun kuna za direktna ulaganja u škole, domove umirovljenika itd. Znači, to je drugi razlog zašto IDS ne može podržati ovaj Proračun za 2005. godinu. Lani su gospodo subvencije za brodogradilišta iznosila gotovo 400 milijuna kuna, za Lenac 9,6 milijuna kuna, za Uljanik 115 milijuna kuna, za Tehnomont Pula 1 milijun kuna, za Brodosplit 139 milijuna kuna, Brodotrogir 40 milijuna kuna, 3. maj negdje 85 milijuna kuna. Držimo pošto to ove godine nije specificirano kroz jedan takav način da je to najgori dio ovoga proračuna. Postoji na jednome dijelu jedna ... [[Govornik se ne razumije.]] stavka od 405 milijuna kuna ali ne zna se zašto će se na koncu ta sredstva ili te subvencije utrošiti. Pošto to je treći znači razlog zašto IDS ne može podržati ovaj proračun. Četvrti razlog zašto IDS ne može podržati ovaj proračun to su sredstva koja se usmjeravaju za Primorsko-goransku županiju koja je također u VIII. izbornoj jedinici. Za tu županiju ono što smo mi uspjeli pročitati u proračunu izdvaja se tek neznatno više sredstava nego za Županiju Istarsku u iznosu od 74 milijuna kuna plus za jasno neke cestovne pravce ali još jedanput napominjem to je gotovo nemoguće pratiti. Peto, još jedna kategorija ljudi a to su invalidi drugog svjetskog rata također "u cijelosti" ostaje izvan proračuna. Bolje rečeno, nikako da ih se izjednači sa invalidima Domovinskog rata. Šesto, naročito smo zabrinuti kao što je govorio gospodin Valter Drandić za rast vanjskoga duga koji treba priznati ipak se počeo zaustavljati ove 2004. godine ali je činjenica da će vanjski dug na kraju mandata ove Vlade iznositi između 32 i 35 milijardi dolara ili gotovo 8 tisuća dolara po stanovniku nešto što je nas s pravom plaši a o tome se na ovom mjestu jako, jako malo govori kao što se nedovoljno govori i o potrebi izdvajanja sredstava za prevenciju ovisnosti od droga. Trend je kad su droge posrijedi takav da nešto treba radikalno učiniti. Nikoga ne treba slati na detektor laži, treba jednom riječju najaviti rat narko mafiji. I zadnje, kao što mislim da Primorsko recimo goranska županija, njoj mora biti omogućen referendum oko Družba Adria pozdravljam izdvajanje sredstava za modernizaciju male flote na Jadranu. Ali prije toga ukoliko ne izgradimo hladnjače a ukoliko nemamo ribo prerađivačke tvornice nećemo spasiti ribare. Jedino tako bi mogli spasiti tu djelatnost. To bi bila stvarna reforma na moru. Kao što isto tako podjela poljoprivredne zemlje poljoprivrednicima može biti jedina reforma našega sela ili podjela poslovnih prostora jasno prodaja obrtnicima jedino može pokrenuti obrt a stimulativni krediti gospodarstvo. Za kraj, Kliničko bolnički centar Rijeka 2005. dobiti će 40 milijuna kuna. To je nedovoljno za gradnju nove bolnice na lokaciji Trsat, međutim ono što je daleko gore od toga što u ovom proračunu gradnja nove bolnice u Puli nije niti u naznakama. To je također onaj sedmi, osmi ili deseti razlog da Klub IDS-a ne glasa za ovaj proračun. Imam dojam na kraju da kada je Istra po srijedi da se je ponovo Istru zaobišlo kao da nije dio ove države a ipak ti prostori u bruto društvenom proizvodu ove zemlje sudjeluju sa nekih 12%.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Radimir Čačić u ime Kluba HNS-PGS-a.
Dobar dan. Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovane gospođe i gospodo, kolegice i kolege! Pred nama je Proračun za 2005. i okviri projekcije za 2006. i 2007. Ovim dokumentom postaje potpuno jasno šta želi Vlada, kud ide i ono što ovdje moramo sa naravno pozicije našeg Kluba HNS-PGS-a nažalost konstatirati je činjenica da i ovogodišnji proračun i projekcije pred nama ukazuju na odluku hrvatske Vlade da se pokrenuta Hrvatska zaustavi da ono što je napravljeno u periodu 2000.-2003. bude gornji domet dinamičkog i snažnog razvoja ove zemlje. Nažalost, sudeći po svemu ovaj rutinski rekao bih činovnički proračun nema drugih želja osim opstati na vlasti. Svi bitni parametri su ostali takvi kakvi su nasljeđeni od prošle Vlade s tim da se pozitivni trendovi snažno zaustavljaju. Primjerice, u obrazloženju se govori o blagoj dinamici oporavka gospodarske aktivnosti u odnosu na, sada dolazimo do važne komponente, u odnosu na ne četiri godine prošle vlasti nego na zadnje tromjesječje, dakle izborno tromjesječje u kojem naravno kao što znamo su gotovo potpuno stale aktivnosti. Do tog trenutka smo imali rast od preko 5%. Tada imamo izbore i stagnaciju koja u tome se slažemo sa obrazloženjem ovog proračuna, koja postepeno doživljava blagi oporavak u drugom, trećem i nadamo se i sigurni smo u to i četvrtom tromjesječju. Prosjeci prošle vlasti kad govorimo o industrijskoj proizvodnji o kojoj se ovdje posebno govori u obrazloženju su bili u prvoj godini 1,6 porast, u drugoj 5,7, u trećoj 5,5 i u četvrtoj koja uključuje to zadnje tromjesječje 4,2. Ova godina predviđa 3,8. Realizacija do sada je 3,0 rast industrijske proizvodnje pri čemu se kao posebno pozitivno ističe prerađivačka industrija. Dakle, posebno pozitivno 2,9. Pa kako smo onda došli do 3,0 što je bitno manje od 3,8 a dva puta manje od prosjeka prošle Vlade. Došli smo tako da je poraslo, šta misliš šta? Cijene nafte i plina. Činjenica da statistički brojimo cijene nafte i plina, u porastu industrijske proizvonje je naravno, nažalost farstično, grotesno, to svi znamo. Ali pozivati se na porast cijena nafte i plina za 10%, koji su bitno ... [[Govornik se ne razumije.]] na energente, naravno, jer su unutra. I to tumačiti kao bitnim uspjehom ove Vlade, naravno, jednostavno nije dovoljno ozbiljno. U sljedećoj, još da tu dodam, naravno da, ništa se ne može ni zaustaviti odjednom kao ni pokrenuti. Kao što prošla Vlada nije mogla onaj minus 09 pokrenuti odmah ni kroz industrijsku proizvodnju ni kroz sve drugo, istog trenutka ni kroz građevinarstvo. Trebalo je vremena dok se definiraju mjere, pokrenu, potpišu ugovori pa je u prvoj godini rast industrijske proizvodnje bio 1,6 iz onog pada 99., tako će teško i ova Vlada zaustaviti odmah ovaj snažni rast koji je prošla započela. Ali za sada joj dosta dobro ide, sa tog prosjeka koji je bio, rekao sam 5,7, 5,5, 4,2, došli smo sada na tri nula i lagano škripe kotačići i pomalo tonemo u stagnaciju. Šta je nezaposlenost? Gospodo, ovakva vam je situacija. 2001. na drugu, smanjili smo 29 tisuća, 02. na 03. 49 tisuća, naime 2001. 29, 02. 48, a 03., a 04. 11. To vam pokazuju vaši vlastiti podaci, ... [[Govornik se ne razumije.]] šta to pokazuje? Dobro je da se i dalje smanjuje nezaposlenost, to je tih 11 tisuća koje imamo sada evidentirano na zavodu. Šta to pokazuje? Dobro je da se i dalje smanjuje nezaposlenost, to je tih 11 tisuća koje imamo sada evidentirano na zavodu. Ali je činjenica da jedno snažno smanjenje koje se pokrenulo sa 02. 29 tisuća smanjenje nezaposlenosti, pa sa 03. 48., sa 04. pada na 11 tisuća na godišnjoj razini. Biti će možda još nešto smanjenja do kraja godine ali to ne bih se, da sam na mjestu Vlade pretjerano nadao jer je gotovo sigurno da će biti povećanje. Jer uvijek u zimskom periodu ulazimo u povećanje nezaposlenosti. Dakle, za očekivati je da neće biti ni 11 tisuća nego da će biti oko 10. Dakle, ovaj zadnji mjesec ili zadnja dva mjeseca koja nemamo mjerenja mislim tu nisu pozitivne nego su negativne za nezaposlenost. I pri mjeri ministar su kao najvažniji cilj i rezultat govorili o smanjenju deficita duga i duga, a činjenica je, o tome nema nikakvog spora da je smanjen rast duga privatnih lica tvrtki banaka o tome zaista ne dvojimo. Ali je isto tako činjenica da je samo u prvih 8 mjeseci, samo u prvih 8 mjeseci ove godine porastao ukupni dug središnje države kada se zbroje vanjski i unutrašnji, jer naravno ta mala preraspodjela da li ćemo se zadužiti doma, kod banaka koji su ionako 92% ili 93% strana tako da mislim razlike baš nema nikakve ili ćemo se zadužiti vani, to stvarno možemo se samo igrati. Porast ukupnog duga središnje države od 12. mjeseca 02., do 12. mjeseca 03. je bio 9 milijardi 287 to je bilo to strašno zaduženje, ono eksplozija, najgore što se desilo, to je zaista najveće zaduženje koje je koliciona Vlada napravila. Međutim, ovoj Vladi je od 12 mjeseca 03. do 8. 04. uspjelo povećati ukupni dug središnje države za 10 milijardi 153 milijuna. To je ona ruka koju vidimo na plakatima, zaustavili smo dug. Ma ne gospodine, građani su zaustavili zaduženja svoja privatna, banke, tvrtke, potrošili su svoju kreditnu sposobnost ... [[Govornik se ne razumije.]] tržišta je odigrala svoje, mi više taj problem sa rastom osobne potrošnje nemamo, on neće utjecati na rast duga ali država i dalje raste. Tako da ne bismo samo iznosili dezinformacije. Ja inače ne smatram da je ovo loše, da ne bi se oko toga sporili, razumijete?! Da. Dakle, ja ne sporim razloge zašto se to činilo i mislim da to treba činiti i dobro je da je učinjeno jer u suprotnom ove kapitalne investicije koje su danas u tijeku ne bi mogle biti rozirane jer nikada nikad nitko ništa nije napravio a da nije to nešto i koštalo naravno i platio ne. Dakle, to nije sporno, samo nemojmo se zavaravati da je dug u tom segmentu države sta, nije stao. Što se pak tiče onog što piše u proračunu ja nisamm do kraja bio obavješten ali moram reći da onaj segment od milijardu i 350 u proračunu koji se odnosi na prodaje udjela u tvrtkama po mom sudu a evo imam i takvu potvrdu nije realizirana. Segment od 2 milijarde 450 u ovogodišnjem, od 2 milijarde 450 je djelomično realiziran ali milijardu 900 sasvim sigurno još nije, na tome se radi, naime, ako HT dozvoli kao strateški partner, odnosno većinski da se preuzme dividenda biti će te dvije milijarde u proračunu. Ako ne gospodo imati ćemo tri i nešto milijardi ćemo imati minusa. Dakle, 1,5, 1,6 proračuna ćemo imati deficita. I ne samo deficita nego i potrebnog zaduženja za to. Ili ćemo dakle popustiti ucjenama HT-a i prodati im još 10% dionica, još im je jako stalo do toga jer je još uvijek duopol na snazi jer ... [[Govornik se ne razumije.]] nismo pustili da im ruši cijene. Dakle, interes je veliki HT-a za tih 10%, očigledno. Takve su informacije za sada prisutne u javnosti. O.K. Ako to ne realiziramo nažalost, ovogodišnji deficit s kojim tako snažno mašemo neće biti 4,5 nego će biti naravno nešto iznad 6. Pri čemu je jako važno napomenuti da tih 2 milijarde stoji na računu već 2 godine. I te 2 milijarde je već davno prošla Vlada kada je, da je htjela, neostavljati u razvojnim projektima za kabliranje i razvoj informatike u ovoj zemljite 2 milijarde mogla je davno pokrivati deficit. Pa kada bi te 2 milijarde a to je 1% deficita i na onaj obračun deficita koji je HDZ-ova Vlada dala naknadno stavili, deficit ne bi bio 6,3, nego 5,3, da smo ih mi koji smo ih imali na računu stavili u deficit. A tada ih ova Vlada ne bi mogla koristiti za pokriće svog deficita sada, pa deficit od 4,5 bi bio 5,5, pa bi bio veći nego što je bio prošle Vlade. Prema tome, ljudi pogledajmo jednostavno istini u oči. O tome ovdje razgovaramo. Dakle, umirovljenici, ma o tome je sigurno već bilo riječi. Kratko. Nećemo ostati na ovom čemu smo bili, idemo niže. Idemo niže. 4,4% rasta, 2,5 inflacije su 6,9, to je nominala, oni ispod nominale idu, 1,2 na ... [[Govornik se ne razumije.]] je manje nego 7%, ne, to zna malo dijete izračunati. Naravno, za umirovljenike je to vjerojatno dovoljno. Ovdje su njihovi predstavnici, oni to snažno podržavaju. O zdravstvu. O zdravstvo. Zdravstva tu uopće nema. 700 milijuna kuna koje se 8 mjeseci već ne plaćaju. Lijekovi? To se gura pod tepih, dočekati će nas kada dođemo na vlast kao što nas je i zadnji put to isto dočekalo. Isto to, doći će to i do 24 mjeseca, sada je došlo na 8 mjeseci neplaćanja 700 milijuna. Pazite znanost, o znanosti jedno o snažnih obećanja bilo je, čuli smo ga i od ministar Primorac je puno o tome govorio, tražiti će 19%, povećanje znanosti, to je budućnost Hrvatske itd.. Znanost, znanost, ove godine raste 5,2% dakle, raste ove godine 1,7% ispod nominale. Nominalno raste. Dakle faktično pada. Sljedeće godine još i više, ne? Ne ide naprijed, ide još dalje dolje, ne? Dakle ne radimo mi korake prema naprijed. Zaustavili smo se u nominali. Kako nominalno zbog gospodarskog rasta i inflacije raste budžet nominalno rastu nešto i te cifre, ne? Ali faktično snažno dole. O čemu, zadnja minuta ukratko. Dakle prošla Vlada je u onom, u situaciji u kojoj se našla povukla snažne poteze. Kapitalne investicije i gospodarski rast kroz infrastrukturu kao jedan od mjera, sniženje opterećenja 4% smo skinuli doprinose, 2+2 mirovinsko i zdravstveno, decentralizacija, dali smo preko milijardu i pol smo dali županijama i jedinicama lokalne samouprave. Dali smo cijeli niz dodatnih mjera kroz Zakon o otocima, Zakon o brdsko- planinskim područjima i tako dalje. Dakle sniženje poreznih stopa u onoj situaciji i decentralizacija ova samo na porezu na dohodak smo se pomaknuli sa osnovice od 1000 na 1500. 50% smo digli mogućnost ljudima da budu neoporezivani. Sad Vlada diže sa 1500 na 1600. Mi smo digli 50%, oni dižu 6 i nešto jer toliko je razlika između 1500 i 1600, ne? Dakle to je valjda greška u upisu negdje bi se desila neka. Ali da to suštinski znači olakšanje porezno pa nemojmo se ljudi zavaravati. Dakle ona Vlada je imala snage u lošoj poziciji snažno povući naprijed. Ova ima jedva snage da opstaje na onom što smo im ostavili i u toj poreznoj, rekao bih da budem blag, stagnaciji, nažalost dočekat ćemo i 2007. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Niko Rebić.
Hvala lijepa predsjedniče. Ispravio bih prvu veliku netočnost bivšeg rastrošnog ministra. Dakle rekao je da smo, da je ova Vlada zaustavila pokrenutu Hrvatsku. To naprosto nije točno jer Hrvatsku koju je naslijedila ova Vlada imala je 415 ... [[Govornik se ne razumije.]] To je plafon nezaposlenosti koji je vladao. I imali smo 26, najveći dug od, u novoj državi. Dakle ova Vlada je zaustavila smanjenje i deficit, blagi rast
Molim vas gospodo, ovo su ispravci netočnih navoda. Tvrdnja koju osporava zastupnik. ... [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte se kolega Pecek brinuti za to, to je moja briga.
Dakle ova Vlada je i to treba jasno reći, po prvi put smanjila zaduženost i smanjila deficit, ali isto tako i prvi put je nezaposlenost pala ispod 300 tisuća ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. I drugi ispravak. Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodin Čačić je rekao da ovaj činovnički proračun nema drugih želja nego da se ostane na vlasti. To je naime netočan navod jer u ovom Proračunu evidentna je i najavljene reforme i obećanja predizborna koja su se spominjala pa je tu i reforma pravosuđa i reforma javna uprave i reforma znanosti i obrazovanja, ali i porodiljne naknade i doplatak za djecu, indeksacija mirovina, braniteljska prava i tako dalje. A u ovom proračunu kao i u proračunu za, od ove godine i u ovom za sljedeću godinu su uredno iskazani svi rashodi koji prije nisu bili prikazani od željeznice i tako dalje. A gospodin je isto tako spomenuo poreze na dohodak pa samo vezano za 2000. godinu, država je iz poreza na dohodak uzimala 56%. Sada uzima 39. Gradovi su dobivali 30%. Sada dobivaju 57. Županije su dobivale 4%, a sad dobivaju 10%. Hvala.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege zastupnici. Ja molim da se iskazi i istupi, govori pojedinih zastupnika bilo s koje strane ne dočekuju sa podrugljivim smjehom. Mi smo se dogovorili o jednoj kulturi govora pa i to uključuje i to. Da, gospodine, vrijedi i za predsjednika gospodine Korenika i ja na to upozoravam da ne dobacujemo. Poštovani, prije toga ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Čisto zbog istine mislim da stvari treba nazivati pravim imenom, a koristiti se brojkama kako nekom nekad paže onda dolazi do zabune. Dakle ono što je evidentno iz ovog proračuna da, kolega Čačić opet ste mi sat ostavili. Nevjerojatno. Ja ću si ga stvarno morati uzeti. A nije loš, ne?
Dajte vas dva s tim satovima se već jedanput dogovorite.
Dakle, kapitalne investicije u ovom proračunu su 14 milijardi kuna, a u proračunu 2003. su bile 12 milijuna kuna. Toliko o onome što se investira iz proračuna. Međutim vrlo interesantno je kad govorimo o javnom dugu. Dakle o zaduživanju središnje i konsolidirane države u 2003. i 2004. Vi dobro znate da je dio svog javnog duga, dakle smanjenju potrebe za zaduživanjem u 2003. godini Vlada pokrila sa prodajom INA-e. I kad vi ovom javnom dugu od 9,7 milijardi dodate 3 i pol milijarde od prodaje INA-e onda je to 13 milijardi i 200. Kad tome dodate 3,6 milijardi neplaćenih računa onda je to 16 milijardi i 800. Toliko o onome da su se podmirili troškovi, da ste ostali u okvirima deficita 4 i pol posto koliko ste govorili da je. Da, ove godine je zaduženje 10 milijardi 153. Između ostaloga i za pokriće onih milijardu 600 u Hrvatskim autocestama neplaćenih računa. Za pokriće 570 milijuna kredita za obnovu iz 2002. i 2003. Za pokriće 600 milijuna kratkoročnog kredita za Hrvatske željeznice iz 2002. godine. No tih 10 milijardi 153 milijuna će imati sasvim drugačiju sliku u onom trenutku kad se povuče dividenda iz Telekoma i sad mislim da treba raščistiti nekakvu glorifikaciju i mistifikaciju te dividende. Prvo, Telekom niti može niti na bilo koji način ucjenjivati hrvatsku Vladu da će isplatiti dividendu zbog toga da mu proda 10%. Vi dobro znate da je ova Vlada u datom momentu odlučila da neće ići u prodaju, u drugu fazu privatizacije HT-a i da će dignuti ... [[Govornik se ne razumije.]] kredit od 500 i još nešto milijuna i to se napravilo i dogodilo se to 2002. godine i to uopće nije sporno. Međutim ono što je sigurno da ćemo mi dividendu do kraja godine naplatiti. To je sigurno. Druga stvar, treća faza privatizacije Telekoma nije ustvari želja ove Vlade nego i ono što je prije dogovoreno. Prema tome toliko oko toga i oko ucjene. Ja ovdje javno kažem da nema nikakvih ucjena Deutche Telekoma oko isplate dividende. Oni su, mogu pokušati međutim oni trebaju znati da djeluju i posluju na teritoriju Republike Hrvatske. Također što se tiče dividende mogli smo je povući, a nismo. Prvo, dividendu za 2003. godinu niste mogli povući jer mandat vam je istekao 23.11. To je jedna stvar. A druga stvar, jednog dana kad hrvatska javnost vidi vaš ugovor o drugoj fazi privatizacije HT-a onda će im postati jasno zašto niste povlačili dividendu. Mislim da je to ono što će bjelodano biti jasno. Dakle toliko oko dividende. A sad zašto se ta dividenda koristi? Vi znate da u rebalansu proračuna koji je bio u 7. mjesecu je uvršten prihod od dividende, ali isto znate da je unutra uvršteno i financiranje i otplata duga Hrvatskih željeznica koje nije bilo evidentirano u proračunu 2003. ali je evidentno prema onih milijardu kuna rezervenih milijardu eura rezervenih dijelova koje, ne pardon, kuna, rezervnih djelova koje se nalaze sada na skladištima HŽa da je taj kredit konzumiran 2003. godine. Da je konzumiran. Ali interesantno da je nije zaveden u proračun. zašto. Ne znam. Obično poslovni događaji se knjiže onda kada nastanu. Ali dobro. Dakle ta dividenda će biti utrošena za taj dio, sanaciju obaveza prema HŽu i trošak onoga kredita što se tiče obnove. Međutim što se tiče ljekova, rekoh, 2000. milijardu 700 miliona dug HZZOa izdane obveznice koje doalze na naplatu koje su plaćene ove godine. Dakle ova Vlada ih je podmirila i platila. Vi ste ostavili pršle godine preko dvije i pol milijarde neplaćnih računa u zdravstvu, HZZOu. Od toga je bilo 700 miliona neplaćenih preko 180 dana. I tih 700 miliona je ova Vlada sanirala. Dakle, govorit o nečemu da je ova vlad anapravila u 330 dana milijardu duga u zdravstvu je u najmanju ruku neumjestno, druga stvar je neistinito a treća stvar što je najbitnija to je goruči problem javnih finanacija REpubilk Hrvatske u ovom trenitku koji se vuče od 2000. Evo kolega Crkvenac zna kada sam mu ja rekao kada je donošen prvi proračun, daj Bože da za četri godine taj isti iznos netko nasljedi od vas. Jer to je jednostvno problem koji se mora riješiti an neki drugi način. Ali ne može se pripisitvati niti ovoj niti onoj vladi nego jednostavno jedan problem koji se rauzvlači kao trakavica. Međutim vrlo interesantno da ste vi tih milijardu i 700 izdali obzvenica kod Zagrebačke banke, sa dospjećem 2004. podmirili ste ljekove. Ali ste istovremeno nakon 4 godine ostavili novih milijardu i još nešto nepodmirenih do 120 dana i milijardu i 300 nepodmirenih računa kojima je bio rok dospjeća ispod 120 dana. Dakle, ono podmireno sa obveznicama koje su sada trebale biti plaćene i tako dalje. A što se tiče rasta bruto domaćeg proizvoda, nevjerojatno kako mi u jednoj kategoriji koja je može biti rezultat dobrih želja raspravljamo kao o rezultatua dobrih želja. Ovdje je tako lako govorimo o rastu bruto domaćeg proizvoda kao da je to rezultat nečega. Ja sam se sjetio on će biti takav kakav je. Međutim kada pogledamo koliko je zaduženje hrvatske države u protekle 4 godine, koliko je narastao vanjski dug u protekle četri godine, Koliko je efektivni rast bruto domaćeg proizvoda, i koliko je na taj bruto domaći proizvod su utjecale investacije iz proračuani vanjsko zaduženje. Onda vam je jasno da rast od 4,3 – 4,4% u 2003. kada j evanjski dug porastao za 8,2 milijarde, je minoran. Ali očiglendo situacija u gospodarstvu je bila takva i nije mogao biti veći. Ja znam da bi svi sigiurno članovi prošle Vlade htjeli da on bude 8%. ali nije moglo biti 8%. Međutim, vrlo interesantno da danas nije bilo riječi o cestogradnji. Jer do prije nekoliko dana se pričalo o tome da cestogradnja staje. Da se u cestogradnju neće uložiti ništa. Međutim u ovom proračunu je cestogradnja na nivou 2003. ali ne nivou onoga što ste napravili mimo odluke ovoga Sabora. Dakle, cestogradnja je na nivou 7 milijardi. Ali kažem lako je sa ciframa se razbacivati a ne uspoređivati ih. NO dug države javni dug realno je u 2003. porasto za 16 milijardi kuna.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Radimir Čačić. IZvolite.
Iskreno se nadam da će sljedeći proračun biti proračun u odnosu na ovu Vladu. Pa se ova Vlada sadašnja HDZova neće imati na što više vaditi. Ja nisam govorio o onih 12 i pol milijadi nasljeđenog duga. Nisam to raspoređivato na 4 godine vlasti i koalicione vlade. I nisam govorio što je to generiralo u deficitu. Mislim da konačno trebamo prestati se pozivati na prošlots. Počnimo raditi svojom glavom i sljedeći proračun ćemo tako i raspraviti. O cestama. Ceste. Ispravak netočnog navoda je da se ulaže u ceste toliko koliko se ulagalo to jednostavno nije točno. Ulaže se 60% od onoga št oje prošla Vlada zacrtala za program do 2008. a to izrijekom piše u programu u obrazloženju i u programu za ceste. A sa 60% novca se nikada nije napravilo više od 60% posla. Hvala.
Hvala. I poštovani zastupnik Milorad Pupoavc u ime Kluba SDSa. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Prema najavama i predsjdnika Vlade i pojedinih ministara problem obnove u ratu porušenih i posebno nakon ratnih aktivnosti porušenih kuća trebaju biti jedan od prioriteta ovoga proračuna. I sada kada imamo proračun pred sobom moram konstatirati da se ta najava i ovaj proračun međusobno ne slažu. Naime na pozicijama sredstava osgiruanih, odnosno prediđenih za obnovu kuća od 1 do 3 kategorije predviđeno je 50 nešto više od 53 milijuna kuna. Što bi se obzirom na broj zahtjeva koje imamo možda moglo biti dovoljno. Međutim kada su u pitanju obnove kuća od 4 do 6 kategorije dakle najvećeg stupnja opterećenja predviđen je 619 milijuna kuna daleko je od potrebnih i dovoljnih za izvršenje onoga što nam pristuže, što imamo od ove godine zaostaloga i onog što nam pristiže u sljedećoj godini. Naime, sitaucija je sljedeća. Mi imamo ukupno oko 14 i pol tisuća podnesenih zahtjeva za obnovu. Mnogo pristiglih. Od toga imamo iz ove godine će biti po svoj prilici prenešeno negdje oko 1500 zahtjeva. A ukoliko oduzmemo da je u tih 14 i pol tisuća jedan broj zahtjeva za opremanje kuća koje su u međuvremenu bile izgrađene realno je za ocjeniti da nam za sljedeću godinu ostaje oko 12 tisuća objekata za obnovu. Gospodine ministre, prema našim procjenama za obnovu bi bilo dostatano u sljedećoj godini negdje oko 850 milijuna kuna. Ovih 619 je dakle znatno manje od tih sredstava koja su potrebna ako k tome dodamo uobičajenu praksu da se iz ove godine tekuće godine u sljedeću godinu prenosi negdje nešto ivše ili oko 100 milijuna kuna nepodmirenih potraživanja za troškove obnove. To znači da bi taj iznos od 250 milijuna kuna koji manjka trebalo uvećati za još 100 milijuna, to znači negdje oko 350 milijuna kuna. Gospodine ministre, ja bih volio znati s obzirom na našu zajedničku obavezu da do kraja sljedeće godine završimo najveći broj obnove, na koji način Vlada misli osigurati ta sredstva i omogućiti da ono što čujem d je plan da se u sljedećoj godini obnovi 4 tisuće kuža od 1 do 3 kategrije. I 3000 od 4 do 6. na koji način se misli osigurati ta sredstva. Pogotovo to pitam zbog toga što na nekim drugim pozicijama, nekim drugim stavkama, Vlada je vodila nešto više računa o prijenosu potraživanja iz ove godine u sljedeću godinu i o planiranju i projekciji 2006. i 2007. U više navrata smo upozoravali na nesrazmjer između sredstava osiguranih za obnovu i sredstava osiguranih za otkup kuća. Za sljedeću godinu se pretpostavlja da će to biti 217 milijuna 618 tisuća i još nešto kuna. Isto tako nesrazmjer u osiguranim sredstvima za obnovu i u sredstvima predviđenim za stambeno zbrinjavanje bivših, odnosno stambeno zbrinjavanje privremenih korisnika, privremeno dodijeljene imovine, koja je prema ovom proračunu 220 milijuna i 209 tisuća kuna što kad se uzme u obzir dakle i aktivnost APN-a i ova sredstva, to je negdje oko 439 milijuna kuna. Praktički za jednu te istu stavku. I zbog toga mi još jedan puta izražavamo svoju zabrinutost kao što smo izrazili prije kratkoga vremena u javnosti i nakon toga u razgovorima koje smo imali da se politika u tom pogledu nažalost ne mijenja. Ako se doda još k tome činjenica da imamo 200 milijuna kuna predviđenih za aktivnost Fonda "Zvonimir" pri Upravi za prognanike, to znači da se negdje predviđena sredstva zaobnovu i predviđena sredstva za najrazličitje aktivnosti oko rješavanja, oko otkupa kuća, stambenog zbrinjavanja privremenih korisnika i posebno nejasno pitanje ovoga Fonda "Zvonimir", da su te stavke otprilike iste. Da je to nešto oko 650 miliujan kuna, odnosno nešto više od 600 milijuna kuna. I prvi puta se ove godine također predviđa nešto sredstva za rješavanje pitanja bivših nosilaca stanariskih prava. Vlada predviđa 44 milijuna kuna. Za nas je naravno dobro da se to pitanje počinje rješavati. Ove godine se ništa od predviđenoga nije realiziralo, ni onih 23 milijuna kuna koje su bile predviđene nije ni na koji način utrošeno za rješavanje nekih 8 stotina zahtjeva koji su bili podnešeni, pa čak ni onih ljudi koji su u izbjegličkim centrima i koji 7 godina ili 6 godina sjede u izbjegličkim centrima i čekaju da im se riješi pitanje njihove mogućnosti da se vrate u svoje ranije stanove. Gospodine ministre, mi smo slobodni izraziti sljedeće mišljenje. Ako ne postoje pretpostavke za to da se poveća ova stavka, o čemu bi vjerojatno trebalo razgovarati, sasvim sigurno najbolje rješenje za utrošak ove stavke bi bilo da se ide kroz program POS-a. Prema našim računicama za ovih 44 milijuna moglo bi se osigurati 5 stotina stambenih jedinica. Ukoliko bi se išlo u direktnu kupovinu stanova u različitim područjima, ovo bi praktički značilo 20 do 30 stanova i ne više. Prema tome, nas bi zanimalo na koji način i kako se i kojom dinamikom se misle utrošitit ova predviđena sredstva i može li se u tom pogledu uvažiti sugestija koju ovdje iznosim? Druga stvar koju bih u vezi sa proračunom kazao u ime Kluba SDSS-a tiče se općina na području od posebne državne skrbi. Mi smo taj problem imali i prošle godine,l odnonosno tekuće godine, a to je da te općine koje po stupnju prihoda, po glavi stanovnika spadaju najčešće u najniže u Republici Hrvatskoj, koje imaju ozbiljnih teškoća pri ubiranju proeza posebno kada je u pitanju porez na zemlju, sada i ove godine iako je bilo određenih korekcija prema nekim općinama, nažalost, imaju, trebat će se susresti, odnosno, ovim proračunom se jedan broj općina lišava potpore od strane države. Mi smo naravno o tome pokušali razgovarati, ali doista tražimo dodatna objašnjenja, posebno kada je u pitanju povrat poreza, jer je povrat poreza koji je država izvršila, nažalost se vraća, ne nažalost, vraća se poduzećima, odnosno vraća se firmamam na području tih općina, a općine same nemaju neposredne direktne koristi od tih poreza i za značajan broj njih je veliko pitanje na koji način će moći osigurati proračunske stavke za svoju djelatnost. Isto vrijedi naravno za pitanje infrastrukture. Otprilike 7 do 8 godina 70 do 80 naselja u Republici Hrvatskoj čekaju elektrifikaciju bez koje su ostali nakon 95. godine. U ovoj godini država je osigurala 20 milijuna kuna HEP je imao virtualnih 10 milijuna kuna. Ukupno 30 milijuna. Prema našim saznanjima dinamika utroška ovih sredstava nažalost nije zadovoljavajuća. Niti kada je u pitanju korištenje sredstava koja su osigurana iz međunarodnih izvora i mi s te strane očekujemo da se i stavke predviđenih za obnovu infrastrukture, to je stavka od 253 milijuna kuna i 318 tisća posebna pažnja posveti elektrifikaciji odnosno obnovi porušene, otuđene mreže i zato neophodnih pretpostavki na područjima od posebne državne skrbi, jer je naravno apsolutno neprihvatljivo da ti ljudi kao što je to otprilike slučaj na području općine Dvor, negdje oko 15 naselja je i dan danas bez struje, iako ti ljudi su ili ostali tamo ili su povratnici odmah negdje 96. 97. godine. I na kraju, danas je u riječi našeg kolege, dr. Radina, predsjednika Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih zajednica, spomenuto pitanje financiranje Vijeća nacionalnih manjina. Posebno pitanje financiranja koordinacije Vijeća nacionalnih manjina na državnoj razini. To je prema Ustavnom zakonu, su Vijeća nacionalnih manjina i njihove koordinacije na državnoj razini, jedna od ključnih institucija manjinskih prava, ostvarivanje manjinskih prava, jedan od ključnih mehanizama ostvarivanja manjinskih prava, na osnovi Ustavnoga zakona koji smo usvojili prije 2 godine. Vijeća su na osnovu izbora formirana već dugo, a mogućnosti za njihovu punu i pravu aktivnost neće biti ukoliko se u državnom proračunu ne osiguraju potrebna sredstva a isto tako nećemo moći reći da je aktivan pristup rješavanju i podršci manjinskih institucija zajamčen, a to znači ni ovih 10 % koj se govori o povećanju za programe nacionalnih manjina ukoliko se ovoj problematici Vijeća nacionalnih manjina ne osigura adekvatan pristup. Naime, besmisleno je trošiti proračunska sredstva za organiziranje izbora za ta vijeća, ako se tim, i neracionalno, ako se tim vijećima neće osigurati sredstva neophodna za obavljanje njihove ustavne funkcije, tim više što to nisu velika sredstva. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, rasprava po klubovima je završena. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Što je sada? ... [[Upadica se ne čuje.]] Pojašnjenje oko toga. ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, ministar Ivan Šuker.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Samo da se pojasni oko dijela sredstava koji pripada, koji je predviđen Proračunom 2005. za jedinice lokalne samouprave na područjima od posebne državne skrbi. Znate da je člankom 35. Zakona o izvršenju državnog proračuna donesena odluka da država svoj dio poreza na dohodak i poreza na dobit ustupi jedinicama lokalne samouprave na područjima od posebne državne skrbi. Isto također člankom 35. Zakona o izvršenju državnog proračuna je rečeno da povrat poreza na dohodak prema poreznim prijavama poreza na dohodak za 2003. godinu umjesto sa proračuna jedinica lokalne samouprave vrši se iz državnog proračuna. Dakle, temeljem odricanja udjela u porezu na dohodak i porezu na dobit u korist jedinica lokalne samouprave država se odrekla u korist jedinica lokalne samouprave što se tiče poreza na dohodak 405 milijuna kuna, a što se tiče poreza na dobit 79 milijuna. Dakle, sveukupno 484 milijuna kuna. Istovremeno je država do 31.10. iz državnog proračuna, dakle iz Državne riznice je u korist jedinica lokalne samouprave, dakle, građanima na područjima od posebne državne skrbi izvršen povrat od 356 milijuna kuna. Dakle, kad to zbrojite to je preko 850 milijuna kuna koji su iz državnog proračuna usmjereni prema jedinicama lokalne samouprave. Vi se sjetite prije 2 godine, u ljetu 2003. godine, zbog povrata poreza na dohodak sve jedinice lokalne samouprave na području od posebne državne skrbi su bile skoro 3 mjeseca blokiranih žiro računa jer kako su građani dobivali povrat poreza njihovi mali prihodi to nisu mogli pokriti i onda je došlo do blokade žiro računa. Pa se odlučilo Zakonom o izvršenju proračuna da se regulira to na takav način da se država odrekne svojih prihoda u korist tih jedinica lokalne samouprave i još plus toga da povrat sredstava ide iz državnog proračuna. To je isto kao da ste doznačili sredstva tim jedinicama lokalne samouprave jer 850 milijuna kuna nisu mala sredstva. Međutim, ona se ne vide u proračunu. Svi vrlo brzo zaboravimo da su to u principu trebala biti sredstva državnog proračuna i možda bi bila bolja solucija da je to bilo u državnom proračunu pa da se dotiralo jedinicama lokalne samouprave. Jer iskreno govoreći, i gradonačelnici i načelnici sa područja od posebne državne sad skrbi jednostavno ne žele prihvatiti argument da su ovo sredstva koja su, ustvari pripadaju, koja su ona dobili iz državnog proračuna. Međutim, oni nisu prošli preko njihovog žiro računa i oni ih kao takove ne evidentiraju. Prema tome, kad zbrojite ovaj udio kojeg se država odrekla u porezu na dohodak i porezu na dobit u korist jedinica lokalne samouprave, kad tome pridodate povrat koji je izvršen za građane s područja jedinica te lokalne samouprave onda ćete vidjeti da su sredstva, i ova sredstva koja su predviđena u proračunu, da su ta sredstva znatno veća nego što su bila u Proračunu 2003. godine.
Idemo na pojedinačnu raspravu. Dopustite iz kolegijalnih razloga damo prednost našoj kolegici zastupnici Vesni Škulić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, članovi Vlade, kolegice i kolege. Koliko god upozoravali na probleme osoba sa invaliditetom čini mi se da ne vidim skori pomak. Nažalost, tome u prilog ide i Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu. Loša praksa ove Vlade se nastavlja, ignorirajući potrebe onih koji žive na samom socijalnom dnu. Polazeći od toga da su prava osoba sa invaliditetom neujednačena, na postojanje arhitektonsko-urbanističkih zapreka, nedostatne participacije osoba s invaliditetom u procesima odlučivanja, da su nedovoljno informirani o svojim pravima, a i šira javnost, na učestalo kršenje prava osoba s invaliditetom, na nedovoljno regulirani sustav zapošljavanja, neodgovarajuće uređeni sustav obrazovanja i profesionalne rehabilitacije, moja sumnja gledajući ovaj Proračun se još više povećava. Provedba nacionalne strategije i jedinstvene politike za osobe s invaliditetom od 2003. do 2006. godine se ne provodi, odnosno zadane mjere ne slijede zadane rokove. Nadležna tijela Državne uprave nisu uvrstila mjere iz nacionalne strategije u svoje godišnje planove i programe. Malo bih moje zaključke potvrdila brojkama. Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske za osobe s invaliditetom do 10.11. ove godine održao je samo 2 sjednice i od predviđenih 426 tisuća kuna potrošilo 6 tisuća 633 kune. Inače, to je savjetodavno tijelo Vlade i zadaća mu je predlagati kreiranje politike Vladi prema osobama s invaliditetom. Iz priloženih brojki vidimo ne samo da se kreira nikakva politika prema osobama s invaliditetom već se nastavlja trend ignoriranja. Na poziciji Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti za afirmaciju prava i unaprjeđivanje politike za osobe s invaliditetom predviđeno je 936 tisuća kuna. Nažalost, od toga će samo 500 tisuća kuna ići za stvarne projekte. Financiranje nevladinog sektora će biti na razini ove godine, ali kako vidimo, za proteklih 10 mjeseci potrošeno je samo 50% predviđenih sredstava. U Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi na poziciji za skrb za tjelesno i mentalno oštećenu djecu povećanje je oko 6,5%. Ali što se povećava? Uglavnom materijalni troškovi kao, na primjer, službena putovanja uvećana su za 27,7%, sitni inventar i auto gume 105%. Reprezentacije 15% dok naknade građanima u prosjeku su se povećale za samo 2%. Pohvalno je da je za uklanjanje arhitektonskih barijera u zdravstvenim ustanovama predviđeno 100 tisuća kuna. Želim vjerovati da će se ovaj novac potrošiti za predviđenu namjenu jer poučena lošim iskustvom za financiranje iste namjene za ovu godinu u iznosu 500 tisuća kuna potrošeno je nula kuna. Moja sumnja je velika. Ostao je gorak okus prevare i nepristupačne zdravstvene ustanove, a što znači i nepristupačne zdravstvene usluge. Što se tiče Ministarstva rada i poduzetništva, odnosno Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje invalida za ovu godinu bilo je planirano 22 milijuna kuna. Nažalost, nijedan program nije napravljen što se jasno vidi u izvršenju proračuna, a za sljedeću godinu smanjen je za gotovo 8%. To znači, i dalje isključivanje osoba s invaliditetom s tržišta rada, a time i smanjivanja njihove financijske samostalnosti. Ako se nastavi trend planiranja, a na izvršavanja, mislim da bi bilo poštenije staviti nulu pa nas možda iznenaditi s nekim projektom koji će biti provediv. Na kraju, bez obzira na sve utvrđena i propisana prava osoba s invaliditetom koja ne mogu biti provediva jer pred sobom nemamo socijalno osjetljiv proračun, već ako prođe, prođe, a proći će. Novac nismo odvojili za stvarne potrebe. 85 tisuća 220 teško pokretne osobe, 70 tisuća 201 osobu u invalidskim kolicima, 12 tisuća 488 trajno nepokretne i 5 tisuća slijepih osoba. Odnosno, stvarnih ljudi. A suza i samilosti uvijek imamo kada se uključe kamere. No to u proračunu nikako ne piše. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala, poštovani gospodine predsjedniče, poštovani ministri i članovi Vlade, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu s Prijedlogom projekcije Proračuna za 2006. i 2007. Prvi puta izrađen je trogodišnji plan proračuna. To je jasan znak da Republika Hrvatska postaje uređena država s definiranim ciljevima, strategijom i planovima razvoja. Ministarstvo financija izradilo je transparentan i pregledan dokument iz kojeg je vidljivo kako će se ostvariti prihodi i koji su planirani rashodi države. Stoga pohvala ministru i svim osobama koje su radile na izradi ovog Proračuna. U okolnostima koje je naslijedila, Vlada premijera Sanadera je učinila izniman napor i izniman rezultat, uvažavajući realne mogućnosti Hrvatske države izradila je proračun koji odgovara na ključne zahtjeve hrvatskog društva. A kada spominjem naslijeđeno stanje, tada valja reći da je godine 2003. povećan vanjski dug u iznosu od 50 milijardi kuna, da je proračunski deficit bio značajno veći nego što ga je odobrio Hrvatski sabor, da su u zadnjem tromjesječju te godine zabilježeni negativni gospodarski trendovi, i ono što isto tako valja naglasiti ostvareni rast od 4,3%. Dakle usprkos velikom zaduženju i skrivenom deficitu kojim se tobože trebao financirati razvoj, ostvaren je manji rast BDP-a u odnosu na 2002. godinu a stopa rasta u zadnjem tromjesječju 2003. bila je ispod razine stope rasta koje ostvaruje ova Vlada. Dakle, poštovani kolege ova Vlada ostvaruje zadovoljavajuće stope rasta, a istovremeno smanjuje vanjski dug i proračunski deficit. Istovremeno razobličuje tvrdnje pojedinih ministara iz Vlade premijera Račana da su vanjski dug i deficit bili u funkciji razvoja, to jednostavno nije točno, bivša Vlada nije ostvarila značajne stope rasta i to je potkrepljeno brojčanim podacima, a brojke su brojke i one su evidentno na strani ove Vlade. Iz tih brojki je vidljivo da Vlada ostvaruje predizborne najave i to naročito u segmentima koji su važni za gospodarski rast i rast životnog standarda Hrvatskih građana, pa tako industrijska proizvodnja u prvih 9 mjeseci porasla 3,5% u odnosu na 9 mjesecu prošle godine što pokazuje oporavak industrijske proizvodnje. Stopa nezaposlenosti je smanjena i prvi put je broj nezaposlenih bio ispod 300 tisuća, po prvi put nakon dugog razdoblja izvoz raste po bržoj stopi nego uvoz a u rujnu je prvi puta došlo do smanjenja vanjskog duga za 100 milijuna eura. Posebna kvaliteta ovog proračuna je dobar balans između financiranja razvojnih i socijalnih projekata, analizirajući sadažaj prijedloga proračuna s punim pravom možemo ga nazvati i razvojnim i socijalnim. Zašto je proračun razvojan? Zato što se nastavljaju svi važni infrastrukturni projekti, hrvatske autceste dobivaju skoro 5 milijardi kuna, Hrvatske ceste 2,15 milijardi kuna, Hrvatske vode 1,8 milijardi kuna i Hrvatske željeznice 2,8 milijarde kuna. Razvojan je i zato što gospodarstvo i poduzetništvo dobivaju 35% više sredstava nego u prošloj godini. Zato što je za obnovu planirano 900 milijuna kuna, zato što je za razvoj otoka namijenjeno 230 milijuna kuna, zato što je za poljoprivredu namijenjeno 200 milijuna kuna više nego u 2004. godini. Zato što su davanja za znanost i obrazovanje povećana za 350 milijuna kuna, i zato što su značajno povećana sredstva za jačanje međunarodnog položaja Hrvatske i strukturne reforme važne za priključenje Europskoj uniji. Zašto je proračun socijalan? Zato što su povećana sredstva za mirovine, za branitelje, za rodilje, za dječji doplatak i za ostale socijalne kategorije u iznosu preko 2,8 milijarde kuna. I zato što su izdvajanja za zdravstvo povećana za 1 milijardu kuna. Dakle, glavne odrednice politike Vlade premijera Sanadera jasno se mogu isčitati iz ovog proračuna. Brži gospodarski rast, ulaganja u znanost i obrazovanje, reforma državne uprave i pravosuđa, naglašeno veća socijalna izdvajanja i osjetljivost, snažna orijentacija na jačanje međunarodnog položaja Hrvatske i prilagodbe kriterijima potrebnim za punopravno članstvo u Europskoj uniji. Zbog svih tih razloga ja ću podržati prijedlog državnog proračuna za 2005. godinu. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Drago Prgomet.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, gospodo ministri, kolegice i kolege. Ako zanemarimo već uobičajene rasprave o državnom proračunu koje se ponavljaju svake godine i koje će se ponavljati sve dok se proračuni budu donosili, to je da za korisnike socijalnih primanja on nije nikada dovoljno socijalan, za gospodarstvenike nikada nije dovoljno gospodarski orijentiran, ipak ne može se ne istaći dvije izuzetne vrijednosti ovogodišnjeg proračuna. Prva od njih je svakako realnost, gdje se kroz njega projecira nastojanje ove Vlade da se doista ponaša kao ozbiljan domaćin, ozbiljan gospodar odnosno da se potroši ono što se zaradi, ili ono što se ima i druga vrijednost ovog prijedloga ovogodišnjeg proračuna je projekcija za iduće dvije godine što nama svima ostavlja mogućnost u jednom duljem periodu i u miru razmotriti projecirana sredstva i eventualno na njih, ne samo eventualno, nego doista na njih utjecati u narednom periodu. Svaki proračun, pa i ovaj ima određene poruke, jedna od njih koju bih želio istaći svakako politička, nastojanje Vlade da se smanji deficit, da se zaustavi daljnje zaduživanje, da se zadovolje kriteriji iz mastrihta vrlo su nego jasna poruka Europske orijentacije koju ova Vlada nikada nije zanemarivala dapače jedna od osnovnih načela funkcioniranja i ponašanja ove vlade je upravo bilo to. Druga je naravno ona financijska koja je interesantna za svakog korisnika proračuna. Već je bilo dosta riječi što mislim da je itekako potrebno istaći obzirom na niz primjedbi koje su tijekom ove godine, upućivane naročito iz oporbe da će se zaustaviti i cestogradnja odnosno realizacija svih onih infrastrukturnih projekata koji teku godinama ili su započeti novi. Mislim da su vrlo obećavajuće stavke u području ili na poziciji Ministarstva zdravstva. Uz 400 milijuna kuna decentraliziranih sredstava ove godine je odnosno za iduću godinu planirano još 480 milijuna za infrastrukturne objekte u području zdravstva i socijalne skrbi što sigurno spada među najveće do sada odobrene investicije državnog proračuna od samostalnosti Hrvatske. Neke od tih stavaka itekako su bitne za naglasiti, to je daljnja projekcija u smislu razvoja centara za transplantaciju, a mislim da se sjećamo ovdje nekih priča o tome kako će ova Vlada zaustaviti ili zaustavlja taj više nego bitan projekt, potom izgradnja pojedinih objekata, u području kardiokirurgije odnosno onim segmentima zdravstva gdje u ovom trenutku imamo najdulje liste čekanja, što itekako smatram pozitivnim u pravcu smanjivanja duljine čekanja na vrlo komplicirane kirurške zahvate i vjerujem da će to itekako imati efekta već tijekom iduće godine. Drugo, po prvi puta se itekako uvećava iznos sredstava za tzv. posebne namjene, ili nove mjere u koje spadaju i plaćanje tzv. skupih lijekova, pužnica i eksplantacije organa naime, to govorim iz razloga što bi se time rasteretili limiti koje prima svaka bolnica što im omogućava da u okviru tih limita mogu pružiti daleko više zdravstvenih usluga nego što im u ovom trenutku možda pružaju upravo zbog ogranićavajućeg faktora koštanja takvih skupih, davanja skupih lijekova odnosno te visokodiferencirane medicine. Također ne znam koliko je poznato, Vlada je uspjela promijeniti jedan dio ugovor sa Međunarodnom bankom u kojoj će se dio novca, a taj iznos je oko 30 milijuna kuna umjesto u intelektualne usluge iduće godine završiti 13 milijuna kuna na razvoju otočke medicine odnosno ... medicine a ostatak na poboljšanju uvjeta boravka pacijenata u bolnicama. 700 milijuna kuna više u proračunu HZZO-a vjerujem da će završiti na onoj projekciji koja bi trebala nastati kao rezultat kvalitetnih pregovora Vlade i sindikata zdravstvenih djelatnika, nečega što je opterećivalo prošlu Vladu i između ostalog imalo za posljedicu štraj koji je trajao gotovo godinu dana. Naravno kao lokalnog patriota jasno da ću uvijek imati određenih primjedbi da županija iz koje potječem nije dovoljno dobila. No, ostaje doista na idućoj godini i na Ministarstvu financija, ali na lokalnoj upravi dogovor i kvalitetan prijedlog dobrih projekata za što bolje iskorištavanje Fonda za regionalni razvoj u kojem vjerujem da će se voditi računa posebno o županijama koje su gospodarski ispod ili iza prosijeka koji ima Republika Hrvatska. Iz sveg nabrojenog, izražavam zadovoljstvo predloženim proračunom. Podržat ću ga i vjerujem kao što sam u uvodu rekao da njegova realnost će biti dobar temelj za njegovu realizaciju u cijelosti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Emil Tomljanović, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi članovi predstavnici Vlade. Uvodno valja istaknuti da predloženi proračun uistinu predstavlja bez obzira na njegove i razvojne i socijalne komponente zapravo realan odnos, realnost s jedne strane želja, a s druge strane objektivnih proračunskih mogućnosti. U tom smislu on predstavlja kao najvažniji financijski dokument izraz i gospodarske i socijalne politike pretočen u financijske pokazatelje, a koga u smislu njegovog donošenja svakako obilježavaju mikro i makroekonomski odnosi zatečenog stanja državnih financija. Naime, analiza zatečenog stanja, odnosno financijski pokazatelji prethodnog razdoblja nužna su pretpostavka svakog kvalitetnog pristupa, ne samo u izradi predmetnog proračuna za iduću godinu, već i u smislu projekcija, strukture prihoda i rashoda, proračunskih razdoblja, dakle budućeg vremenskog perioda. U tom smislu treba istaknuti da ovaj proračun treba sagledavati u prvom redu kao dokument koji bi trebao razriješiti i one naslijeđene negativne tendencije koje možemo definirati, ne samo kao problematične, već one koje treba razriješiti u što hitnijem vremenu, dakle neke u idućoj fiskalnoj godini, a neke od njih i u narednom srednjeročnom razdoblju. One se odnose u prvom redu ili prvo, dakle smanjenje deficita. Provođenje fiskalne prilagodbe koja će voditi prema smanjenju deficita opće države ispod 3% do 2007. godine, koja će biti ključna pristupna ili predpristupna godina ulaska u Europsku uniju. Drugo, vanjski dug, dakle stabiliziranje vanjskog duga i njegovo nužno smanjenje kao udjela u bruto domaćem proizvodu ispod 80% do 2007. godine. I treća komponentna, dakle javni dug, dakle njegova stabilizacija i smanjenje ispod 60% bruto domaćeg proizvoda kao nužni preduvjet za ulazak Hrvatske u Europsku monetarnu uniju. Uz sustav kontroliranog i strateškog upravljanja javnim izdacima, te smanjenje fiskalnog tereta zbog povećanja konkurentnosti ekonomije i poticanja izvoza, predstavljaju dakle osnovne elemente na koje se treba usmjeriti u smislu predloženog proračuna kao temelja da bi se i u idućem srednjeročnom razdoblju dosegli ovi nesumnjivo zahtjevni ciljevi. Predloženim proračunom i njegovom provedbom u idućoj 2005. godini treba očekivati konkretno sljedeće pokazatelje. Dakle, kod a) očekivani rast industrijske proizvodnje u iznosu od 4,1%. Nominalni rast trgovine na malo od 7,9%. Nominalnu stopu rasta bruto domaćeg proizvoda na razini od 6,9%, uz prosječnu stopu inflacije oko ili u iznosu od 2, 2,5 do 2,6%. Uz blagi oporavak gospodarske aktivnosti kao i prosječni tečaj eura od 7,51 kunu predstavlja uistinu realni makroekonomski okvir i to za razdoblje i u 2005. godini, ali i od 2005. do 2007. godine. Dakle, sagledavajući ukupnost prihodovne i rashodovne strane predloženog proračuna u odnosu na zatečeno fiskalno stanje i prioritete koji se nužno moraju realizirati predloženi proračun predstavlja ne samo realnost, već i osnovni preduvjet gospodarskog i rasta i razvoja. Shodno kritikama, odnosno primjedbama koje smo imali prilike čuti u sabornici u smislu provođenja rasprave o izvršenju proračuna za prvih šest mjeseci 2004. godine, dopustite mi da istaknem iduće elemente koji nedvojbeno obilježavaju predloženi proračun. Prvo, programi ulaganja u lokalnu infrastrukturu i zaštitu okoliša. I drugo, program povlaštenog financiranja po kreditnim programima poticanja izvoza kroz subvencioniranje kamatnih stopa kao i uplatu sredstava u garantni fond osiguranja izvoza. Kad se ova dva elementa proanaliziraju u odnosu na predočene programe Fonda za razvoja i zapošljavanje, te programe Fonda za regionalni razvoj sam po sebi nameće se zaključak da ovaj proračun predstavlja i snažno uporište za daljnji razvoj i lokalne infrastrukture i zaštite okoliša u smislu ravnomjernog razvoja svih hrvatskih regija. U odnosu na programe željezničke infrastrukture, u tom smislu kapitalnih ulaganja u program Hrvatskih željeznica dovoljno je na ovom mjestu istaknuti da su osigurana sredstva i to u 2005. godini ... [[govornik se ne razumije]] 2006. 2,6, a u 2007. godini 2,8 milijardi kuna. Program cestovne infrastrukture ovim dokumentom u ovom dokumentu predstavlja jedan od osnovnih okosnica budućeg razvoja. Naime, valja istaknuti i to da će nakon 30. lipnja 2005. godine Hrvatskim autocestama ostati u obvezi izgraditi još 448 kilometara autoceste i to na pravcima koje imamo prilike vidjeti i u obrazloženju, dakle predmetnog proračuna. Vezano za nastavak izgradnje osigurani su modeli financiranja i omogućeno je dugoročno investicijsko planiranje građenja kao i samostalno financiranje iz naplaćenih cestarina i naknada na naftne derivate. Prikazana je i jasna struktura financiranja izgradnje, održavanja i upravljanja autocestama za razdoblje od 2005. do 2008. godine. Ovdje bi posebno naglasio važnost koridora, dakle pravca autoceste od Rijeke do Žute Lokve, odnosno nužnost razriješavanja čvorišta Žuta Lokva u odnosu na već izgrađene koridore autoceste. Nastavak izgradnje koji bi predstavljali dovršenje jonskog dijela Hrvatskih autocesta predstavlja osnovni i strateški infrastrukturni projekat tog dijela Hrvatske. Izgradnjom tunela Vratnik sa pristupnom cestom prema moru, odnosno gradu Senju stvorit će se osnovne prometne i druge pretpostavke za razvoj tog područja. Tu prvenstveno mislim na pod Velebitski dio Ličko-senjske županije, dakle prostor od grada Senja do Karlobaga, ali bolje prometno povezivanje otoka Paga i Raba, praktično na europski koridor autoceste. Za daljnji razvoj turizma gospodarskih aktivnosti i povratka stanovništva u to podneblje upravo ovaj program treba predstavljati prioritet, kao takvoga treba sagledavati i podupirati njegovu što hitniju realizaciju. Ovo će nesumnjivo predstavljati i ne samo dodatni poticaj za strana ulaganja i otvaranja novih radnih mjesta, već je ovom godinama zapostavljenom i devastiranom području pružiti osnov za daljnji davno prekinuti razvoj. Zaključno, apsolutno podržavam predložene, dakle predloženi proračun i sa svim ovim pokazateljima kojima smo imali prilike danas čuti i raspravljati. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Željko Nenadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo ministri, gospođe i gospodo članice Vlade, štovane kolegice i kolege. Dopustite mi da odstupim od zamišljenog koncepta izlaganja oko proračuna za 2005. godinu i počeo bih jednom mudrom latinskom izrekom, a to je, repeticio es mate studiorum. Ali zašto je ponavljanje majka mudrosti? Zato što neki ovdje nikako ne prihvaćaju činjenice, loše čuju a još slabije računaju. Pa miješajući arapske i rimske brojke, mješajući dekatski sustav sa ostalim sustavima i izvode neke svoje računice samo njima znane, vjerojatno vjerujući u to da mogu i doktorirati matematiku na tom nivou. Međutim, definitivno zašto se sve to čini? Da bi se opravdalo i pokrilo ono što je učinjeno. A učinjeno je sljedeće. I to su činjenice, čiste činjenice. Kada Narodna banka napiše a guverner potpiše da je deficit Proračuna za 2003. godinu 6,1 bruto društvenog proizvoda onda je to čista činjenica i od toga treba poći. Ako se pokaže da je vanjski dug narastao za 8,8 milijardi dolara u 2003. godini onda je to činjenica. Ako se isto tako donese privremeni proračun bivše Vlade Republike Hrvatske za prva tri mjeseca 2004. godine dovoljan za svega 60% pokrića potreba države za prva tri mjeseca onda je i to činjenica. I normalno da onda orkestrirano se napada Vlada da ne može platiti sve svoje obaveze u prva tri mjeseca. Pa normalno da ne može kada ste vi donesli proračun 60% potrebnih sredstava. Međutim, rekli smo, u redu, što je bilo bilo je, idemo da vidimo kako ćemo mi to riješiti sve u 2004. godini. Prvo je bilo uvesti red u javne financije. I kada smo već došli do reda u javnim financijama i neki od naših kolega govore o boji očiju, ja bih samo posjetio na činjenicu, ponovno na činjenicu da je Fond za razvoj u 2003. godini dodijelio jednoj tvrtki kredit, ja bih rekao na osnovi boje očiju povratniku koji je imao već registriranu tvrtku u Valjegu i Banja Luci u iznosu od 28 milijuna kuna koji su otišli za kupnju opreme u inostranstvo a oprema se nikada nije vratila. Za čudo predsjednica nadzornog odbora te tvrtke, nadzornog odbora koji je imao funkciju da regulira realizaciju kredita je i predsjednica Županijskog odbora SDP-a, Sisačko-moslavačke županije. Toliko o boji očiju kada su bili u pitanju krediti. I normalno da je bilo potrebno uvesti red u javne financije. Isto tako smanjiti drastično vanjsko zaduživanje, razotkriti politiku prikrivenog deficita, ne samo razotkriti tu politiku nego i platiti ono što je došlo na naplatu i to je sve bilo potrebno. I sada kada smo došli do toga da izglasamo takav proračun za tu 2004. godinu koji sve to može napraviti onda se dešava to da oporba podnosi negdje oko 380 amandmana za proračun za kojih treba novih 18 milijardi kuna, za koji je jasno da ih nema. To jedino možemo napraviti, nazvati opstrukcijom i proračuna i Vlade Republike Hrvatske i svih onih koji su dali glas za tu Vladu gospodo. I nakon svega kada smo sagledali koji su rezultati za prvih 6 mjeseci o čemu je ovdje bilo jako puno govora, ja se neću više ponavljati mi umjesto da čestitamo Vladi Republike Hrvatske i predsjedniku dr. Ivi Sanaderu, zajedno sa njegovim ministrima što je učinio to umjeće mogućeg da poplaća sve dugove, da država funkcionira mi ovdje izvodimo razno razne matematike dokazujući da ta Vlada nije dobro radila i da nije napravila ono što je trebala. I sada nešto o proračunu za tu 2005. godinu. Od svih navedenih ciljeva koje smo danas ovdje čuli i koje je iznesao premijer dr. Ivo Sanader od makroekonomske stabilnosti, potpore gospodarstvu, društvene osjetljivosti i odgovornosti, ja bih se zadržao samo na jednom koji je nama svima interesantno a to je potpora gospodarstvu. Najveća potpora gospodarstvu je država kada kroz investicije vraća ono što je ubrala od poreznih obveznika i na taj način oplođuje sredstva koja su stigla u proračun. A ove godine, tj. 2005. kroz proračun će biti investirano kroz Hrvatske autoceste 4,4 milijarde kuna, kroz Hrvatske ceste 1,7 milijardi kuna, kroz Hrvatske željeznice 2,9 milijardi kuna, kroz Hrvatske vode 1,5 milijardi kuna, kroz Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje 700 milijuna kuna, kroz Fond za zaštitu okoliša 230 milijuna kuna itd., itd.. Od ovih svih navedenih čistih investicija 11,4 milijarde kuna se vraća državnim uveznicima kroz njihov rad i normalno se tretira kao rekao bih, liječnički, mada nisam liječnik, direktno ubrizgavanje svježe krvi u hrvatsko gospodarstvo. I to se, i taj proračun se onda naziva činovnički, predizborni, politički, ne znam kako, taj proračun nije niti činovnički niti predizborni već je razvojni, određuje makroekonomsku stabilnost, društveno je osjetljiv i odgovoran prije svega i potiče proizvodnju. I to je proračun upravo onakav kakav je potreban u skladu sa predizbornim obećanjima Hrvatske demokratske zajednice. I na kraju rekao bih samo, htjeli vi to gospodo priznati ili ne, Hrvatska se pokrenula i punim jedrima kreće naprijed. I zato ćemo glasati za ovaj Proračun. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Pa, kolega Nenadić je rekao da je Hrvatska naravno Banka izračunala pa onda dostavila i potpisala visinu deficita. To je netočno jer Hrvatska narodna banka ne prati i ne izračunava deficit. Ako ste pažljivo čitali dopis koji je bio, odnosno izvješće Narodne banke ona tamo kaže da prema podacima Ministarstva financija deficit po novčanom, po metodi novčanog tijeka je 5,1, po modificiranoj metodi 6,3. Dakle, po podacima Ministarstva financija, ne Narodne banke.
Da. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovani članovi Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovaj proračun nije izraz jedne smislene, jedne racionalne ekonomske politike već je instrument i to je posve evidentno jedne predsjedničke kampanje HDZ-a ali jednako tako i pokušaj da se od ugleda koji vlada evo po svim istraživanjima stalno gubi, spasi što se spasiti još dade. Deklaratorna opredjeljenost za reforme tu puno ne znači. HDZ do sada zaista nije ostavio dojam da je spreman prihvatiti se tog teškog i odgovornog i često nepopularnog posla u provođenju započetih reformi još za vrijeme koalicijske vlasti. I odmah da kažem da iz čitavog Proračuna i to je ono što ozbiljno zabrinjava iščitava se centralizacija. To je dvostruko pogubno. Prije svega što je to onda i zaustavljanje demokratizacije a s druge strane ukupno povećava troškove države. Vlada često ističe kada govori o pojedinom segmentu ovo je naš, znanost je naš prioritet, pravosuđe je naš prioritet, borba protiv korupcije je naš prioritet i tako kada je koja zgodna tema stalno je to prioritet. Ali zaista kada je prioritet sve prioritet nije ništa. I to se stočno dade iščitati iz ovog proračuna. Tu nema nikakvog prioriteta. I evidentno je onda da se dade zaključiti kao što sva istražiavnja u tom smislu i pokazuju, da je Vlada krenula potpuno potpuno pogrešnim putem. Ovdje smo imali prigodu čutu kako od gospodina premijera tako jednako i od gospodina ministra, da evo voe godine izvoz raste. Ali to je ono što je bilo upozoravano odnosno skretana pozornost i od strane koalicijske vlasti da će upravo izvoz se pokazati u ovoj godioni veći, a mnogi su to opovrgavali. Ali to je upravo i zasluga koalicijske vlasti koja je znala restrukturirati određene kompanije, određene tvrtke pogotovo ovdje u ovoj izvoznoj grani. I šteta j eto da se dalje ne nastavi sa onim projektima koji će također ovo stanje onda i održati u sljedećoj odnosno u sljedećim godinama. Međutim očito je da se radi smo još o jednom zamašnjaku koji eto po principu inercije se vrti, ali ukolko se ne nastavi sa tim projektima a ovdje ih upravo ne vidimo u ovom proračunu da će taj pokazatelj kojim se ovdje sada svi zajedno skupa volimo hvaliit, biti sljedeće godine odnosno sljedećih godina sigurno zaustavljen. Da proračun nema ambicije on zaistan ije ambiciozan, on nije razvojan ovdje je već bilo govora govoreći u ime Kluba kolegica Opačić je istakla da ne nedopustivo da se smanjuju sredstva fondu za razvoj. I tu se upravo i pokazuje na najjedan evidetniji način kako Vlada ne vodi jednu proaktivnu politiku. Dugoročna stopa rasta isključivo ovisi o ekonomskoj strategiji i o politici jedne vlade. Ali mi nismo čuli od ove vlade niti na veralnoj razini upravo koju to ona ekonomsku politku vodi odnosno bar želi voditi. Situacije se rješavaju i to se točno vidi u proračunu at hok svakome ćemo ponešto dati, ničega previše, ničega premalo kao nekakave "beby papa" tako eto da trenutno budu svi zadovoljni. Međutim zaista tako se ne vodi jedna racionalna ekonomska politika. Često se ovdje, ovdje je također samo dopadno ustvrđeno kako eto osigurano je tri milijuna i 500 tisuća kuna za mirovine, međutim to nije dovoljno niti za usklađenje sa nominalnom rastom plaća a kamoli o kakvom povećanju. I to će uskoro biti vrlo vrlo jasno i dokazano. Osnovno u stvari pitanje koje se treba postaviti ako je privaredni rast 4%, što raste svugdje u svakoj zemlji samo po sebi, samom inercijom za opstanak za nužni samoopstanak kako pojedinih gospodarstvenih subjekata, tako čak i pojedinaca, Prema tome bez iakkvog upliva države, država se u stvari oprijedjelila za jedan status quo. A s druge strane preoptimistično govori kako će ubrati deset milijardi kuna zašto je i povećan proračun. I to ovako nonšalantno, piece of cake vrlo jednostavno. U obrazloženju državnog proračuna vidimo kako će to prihodi od trošarina na alkohol a vidjeli smo kakav zakon je ovdje donesen voljom većine. Donesen ali eto rasti će prihodi od trošarina na alkohol. Što je sasim iluzorno, na kraju krajeva ne može izdržati osnovni i najelementarniji postulat logike onaj prvi barbara, a kamoli one složenije treći i četvrit celarat i da sada više ne nabrajam. Dakle, imam Vlada još jedan mehaniham kako ubrati harač narodu. Financijska policija. Financijska policija to smo vidjeli da ministar velike nade upravo polaže u financijsku policiju. Kakva je bila financijska policija to zna čitava javnost. Naročito je ona bila aktivna u nekakve predizborno vrijeme. Onda je pohodila ljude sa određenih izbornih lista. Ljude koji nisu bili toliko stručni kao što su oni u poreskoj upravi. DApače treba upravo ojačati poresku upravu, poreznim inspektoriam povećati plaće,a ne raditi jednu novu instituciju koja počesto preklapaju se poslove jedni i druge institucije. I to je nešto što je opasno to dovodi zbrku to je skup a znamo ćemu služi. Za utjerivanje straha nepočudnima. I dan danas nama dolaze građani, ljudi koji se zastrašuju …/Govornica se isključila/ …mali obrtnici ili imaju neka mala svoja poduzeća. Na kraju krajeva financijska policija je jedan relikt koju ima zemlja koja ima najviše kriminala. To je Italija, drugje nigdje u Europi to nije poznato. Prema tome treba ojačati upravo porezne inspekcije, poreznu upravu, jer to su ljudi koji prate sve te porezne subjekte. I oni najbolje znaju njihovu krvnu sliku. Prema tome motivirati te ljude da savvjesno obavljaju svoj posao, i neće biti problema. Ali osim toga na ovakav način porez pored poreske uprave strašiti ljude, goviriti im u biti da država ima nepovjerenje prema svojim građanima u svakom tom građaninu vidi potencijalnog kradljivca. A sama najviše duguje i dan danas upravo ta država građanima. Vidimo upravo kod Ministarstva pravosuđa da je država najveći dužnik, koji građanima ne plaća ono što je dužna, po raznim raznim osnovama. A ovdje vidimo da se osiguravaju i ta sredstva za sudske nagodbe ne da se izvrše dakle da uopće do nagodbi ne dođe, nego da se pojačava ta svota upravo za sudske nagodbe. Znači niti ne kani u buduće plaćati. Ali kažem zato voli država druge disciplinirati a za početak bi bilo dovoljno da disciplinira samu sebe. Ovdje se ovako pompozno govori o Ministarstvu pravosuđa značajna sredstva. 45 tisuća se povećavaju sredstva za naše kako je ovdje ustvrđeno bolesno šepavo pravosuđe. 45 tisuća kuna nije dovoljno ni za ugraditi kuk jednoj staroj baki. A kamoli ovako dati skromna sredstva jednom resoru od kojega se očekuje puno. I previše. Vidimo da se nikakva sredstva ne osiguravaju za reformu kaznenog zakonodavstva, dakle nema govora više o daljnjoj reformi kojima bi se bolje inkriminirao gospodarski kriminalitet i tako dalje. Ali za pohvaliti je zaista da su za pravosudnu akademiju osigurana značjano veća sredstva i to je nešto što samo po sebi ohrabruje ukoliko dođe do realizacije ovih projekata koji su tu i zacrtani. Međutim ono što ozbiljno zabrinjava jeste da se smanjuju sredstva i za ured za korupciju, za suzbijanje korupcije orgaizoranog kriminaliteta što nam ne služi na čast. Jednako tako i za izgradnju za kapitalna ulaganja u ministarstvu pravosuđa. I eto što još onda na kraju reći, da nas čeka rebalans, da je ovaj proračun u stvari jedan izborni plakat, kojeg će prve proljetne kiše odljepiti. Ali onda više neće doći unići u ovu sabornicu gospodin premijer nego će posao opravdavanja krivih projekcija prepustiti ministru financija. Koji će se onda obrušiti na zlokobnu oporbu koja eto, neke davne 2000. i neke ostavila strašne strašne dugove. Hvala.
Hvala lijepa kolegice. Ipak ne bih pravosuđe nazovao bolesnim i šepavim. MOglo bi se netko od tih ljudi povrijediti. To shvatiti iz pravosuđa. ... [[Upadica se ne razumije.]] A navodnike? Ali svejedno, nemojte. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi, poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Ispravit ću od nekoliko netočnih navoda samo dva. Prvo da ... [[Zbog najave, govornik se ne razumije.]] nije razvojni. Jest, on je 7% razvojni, to je 14 milijardi težak razvojni put poticanja izvoza i kapitalnih investicija i izvanproračunskih fondova i svega ostaloga. A da Vlada nema gospodarske ciljeve, danas vas je demantirao premijer. Nemam ga vremena citirati jer mi vrijeme ističe, ali je rekao da je stabilnosti usporavanje vanjskog duga jedan od ciljeva. Potpora, poticanje domaće proizvodnje, izvoza i stranih investicija, zapošljavanje, povećanje konkurentnosti, obrazovanje, a naravno i malo socijale kroz mirovine, demografsku obnovu i branitelje. A naročito mi je drago da imamo i Nacionalni program poticanja poduzetništva pa ću vam, kolegice, uručiti knjižicu u kojoj piše sudjelujte, naučite i odlučite se. Naravno, prihvatiti ovakvu politiku koja je dovela do ovog gospodarskog rasta. Hvala.
Molim. I drugi ispravak Marijan Bekavac, poštovani zastupnik.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažena kolegica je kazala da Financijska policija kad bude uvedena da će ubirati harač. ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Dobro. Ponekad sabornica posluži kao korzo. Izvolite kolega.
Mogu ja predsjedniče? Hvala. Dakle, da ponovim, uvažena kolegica je kazala da Financijska policija kad bude uvedena da će ubirati harač. Financijska policija, poštovana kolegice, neće ubirati harač već će uvesti reda na crno tržište i uvesti financijsku disciplinu. To je, dakle, uloga Financijske policije, uvažena kolegice.
I treći ispravak, poštovani zastupnik Zdravko Sočković.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnica Ingrid Antičević je rekla da je država najveći dužnik, a da Vlada osigurava sredstva za sudske ovrhe i znači da ne misli platiti građanima njihove dugovanja. Istina je to da ako je Vlada ostavila takvu stavku da su to osigurana sredstva da izmjerimo one dugove što su nam oni ostavili.
Poštovana zastupnica Ruža Lelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, članovi Vlade, kolegice i kolege. Dozvolite mi da se osvrnem na državni proračun iz kuta primarne zdravstvene zaštite kojoj sama pripadam. Razmišljala sam evo ovdje u Saboru nas ima 14 liječnika, od toga je 10 u bolnici i ostalo je nas liječnika u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, a to je, odgovara i stvarnoj raspodjeli moći između primarne i bolničke zdravstvene zaštite. A primarna zdravstvena zaštita je osnovna zdravstvena zaštita, zaštita prvog kontakta i čuvar je ulaza u zdravstveni sustav. Dobro organizirana i učinkovita trebala bi zbrinuti 70 do 80% zdravstvenih potreba stanovništva. 70 do 80% potreba. I preduvjet je za racionalnu potrošnju drugim razinama zdravstvene zaštite kao što su sekundarna i tercijalna. No za učinkovit i racionalan sustav i za racionalnu zdravstvenu potrošnju potrebno nam je i uravnotežen razvoj primarne i bolničke zdravstvene zaštite. Racionalizaciju u zdravstvu trebaju provoditi zdravstveni djelatnici, ali bez podrške korisnika zdravstvene zaštite, te šire zajednice učinci racionalizacije te biti će manji od mogućeg. Kada govorimo o racionalizaciji većina će pomisliti o skraćivanju prava. A veću potrošnju lijekova skloni smo unaprjeđenjem i očuvanjem zdravlja što vrlo često ne stoji. Prema izvješću Svjetske banke 40% propisanih lijekova se ne utroši. Zato naglasak stavljam na primarnu zdravstvenu zaštitu, na prevenciju, rano otkrivanje bolesti i prosvjećivanje stanovništva. Potrebni su nam programi koji će u svim nama potaknuti osjećaj da smo odgovorni za svoje zdravlje. Koji će nas učiti potaknuti kako da čuvamo i očuvamo zdravlje i na taj način izbjegnemo skupe operacije i bolničko liječenje. Zato je dobro da su u proračunu našle se i neke nove stavke. Pa ću ovdje demantirati kolegicu koja je govorila ispred mene da se Vlada opredijelila za status quo. I ja ne mogu nabrojati sve nove stavke, ali ću uzeti samo neke koji se, evo, tiče teme kojoj sam se ja osvrnula. Tu je program "Naša ljubaznost početak je svakog liječenja". Jer sam već više puta istakla da je komunikacija jedno od najmoćnijih oruđa u dijagnostici liječenja. Kao ravnateljici dolazi mi osiguranici sa pritužbama, sjećam se jedne gospođa da je rekla "liječnik mi je na brzinu, nedovoljno me pogledavši napisao lijek", a kada sam pogledala što je to ustvari liječnik napisao vidjela sam da se to, da jedna tableta od toga košta skoro 100 kuna- Znači, bez objašnjenja o bolesti ... [[Govornik se ne razumije.]] znatno manjim, zato je važan ovaj program jer će ljubazan način poboljšati ishod liječenja, a često i zamijeniti lijek. Jer svaki je lijek pored poželjnih efekata ima nažalost i negativnih što često zaboravljamo i nedovoljno ističemo. Sredstva svakako za ovaj Program nisu dovoljna ali su ipak značajna. Tu su svakako i preventivni pregledi osoba starijih od 45 godina koji se provodi ove godine. Zatim bi se osvrnula na program palijativne skrbi jer nam stanovništvo stari i već po udjelu starijih osoba od 65 godina, stari smo narod i tu službu svakako ubuduće treba intenzivno razvijati kada smo govorili o pravima pacijenata, onda isticano ovdje da bolnice neće da primaju osobe koje su umiruće. Znači, ovim razvojem palijativne skrbi i hospicija osigurat ćemo im dostojnu skrb. Zatim, tu je i Hrvatski zavod za mentalno zdravlje. Predviđen je ove godine, to je znači nova stavka, sa milijun kuna. Dok već u projekciji za 2006. godine taj iznos bi bio milijun i 750. Nužno je također i osnivanje Centra za mentalno zdravlje pri domovima zdravlja kako bi se spriječili teži duševi poremećaji. Jer vidimo evo i u ovom Prijedlogu proračuna, ima liječenje po posebnim propisima, psihijatrijske bolnice 18 milijuna kuna. 2004. godine taj iznos je bio približno isti i nažalost, u prvih 10 mjeseci potrošeno je od toga 83,4%. Kako smo često u ovoj sabornici čuli, isticalo se da neke stavke nije potrošeno, omiljeni izraz je bio ni lipe i to smo isključivo vezali do uspješan rad Vlade i ministarstva. Jer nam je očito usađeno, čvrsto usađeno da trebamo dobiti detaljne naputke, obveze, a da bi bilo dobro ako nas netko u to još i kontrolira. Ipak stavke iz proračuna se troše prema našim ostvarenim programima, ovdje u zdravstvenim ustanovama, a drugdje negdje u drugim. Zatim bi se osvrnula i na otočku medicinu i poboljšanje zdravstvene zaštite na otocima koje je ovdje predviđena sa 5 milijuna i 600. Zatim, provedbu Zakon o obraćenju duhanskih proizvoda, povećane su stavke kao što je očuvanje i unaprjeđenje zdravlja žena, gdje je stavka povećana za 6 puta. Zatim, informatizacija primarne i informatizacija zdravstvenog sustava, također povećanje oko 5 puta i ovdje je dobro da se evo sada naglasak stavilo na primarnu zdravstvenu zaštitu, znači gdje će informatizacija početi prva. Zatim očuvanje oralnog zdravlja, to je isto povećanje oko 9 puta. Zatim bitna stavka i poboljšanje pružanja hitne medicinske pomoći gdje od 100 milijuna kuna u ovoj godini ide, 100 tisuća ide se na 480 tisuća kuna. Zatim prevencija HIV-a. Tu je isto značajno povećanje. Vidimo ovih dana da se tu posebna uzbuna digla i da je kod nas taj problem prisutan manje nego u drugim europskim zemljama, ali je prisutan pa nam je nužno i tu prevencije i prosvjećivanje. Istakla bi također i unaprjeđenje kvalitete sustava u zdravstvu, zatim prevencija malignih bolesti koje se isto, povećana je stavka od 320 tisuća na 650, a prevencija malignih bolesti nam je nužna. Jer je kod nas nažalost malignih bolesti jedan od vodećih uzroka i pobola i smrtnosti i za bolesti srca i krvnih žila jedini pravni način je ustvari liječenje, prevencija i rano otkrivanje. Sve ove nabrojane stavke ne mislim da su dovoljne, ali ipak, pomak je bitan. Moramo biti realni da izdvajamo za zdravstveni sustav po 9% bruto društvenog proizvoda i više u postotku ne možemo. Za ovo koliko izdvajamo oko 500 dolara po glavi stanovnika, Slovenija recimo izdvaja 3 puta više, mislim da imamo dobra zdravstvena zaštita i ne mogu se složiti što sam danas čula danas u sabornici da recimo, da nam je zdravstvena zaštita sve lošija, jer zaista za to nema ni jednog relevantnog pokazatelja. U tom dijelu koliko izdvajamo za zdravstveni sustav moramo racionalno trošiti i pravilno rasporediti, a prevencija i liječenje na primarnoj razini je i najjednostavniji a za pacijenta, za pacijenta najjednostavniji a za društvo najjeftiniji zato ga treba poticati i očekujem više novaca kod dijeljenja kolača u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje. Svakako je dobro evo što smo čuli i danas da je za zdravstvo u ovoj godini izdvojeno više znači u odnosu na prethodnu milijardu kuna. Mislim da to nije mali novac i svakako ne treba preko toga olako prelaziti i pošto ima i više novaca očekujem znači da će se pronaći i više novaca za ovo što sam predložila. Osobito podržavam znači osnivanje Centra za mentalno zdravlje i paliativnu skrb u Domovima zdravlja, zagovornik sam i smanjenja broja opredjeljenih osiguranika po liječniku. I na kraju podržavam ovaj proračun i osobito me veseli izjava šefa misije, da je vanjski dug Hrvatske u 9 mjeseci neznatno povećan, da se obuzdalo rapidno i nekontrolirano zaduživanje te izjava predstavnika Europske banke za obnovu i razvoj da je Hrvatska u protekloj godini iznimno napredovala, da se po postignućima u tranziciji Hrvatska nalazi odmah iza zemalja koje su ove godine ušle u Europsku uniju. To ohrabruje i daje optimizam što bi bilo dobro da vlada i u ovoj sabornici, pa bi se vjerojatno onda širio izvan sabornice, a to nam je potrebno. I samo bi podsjetila na moć pozitivnog promišljanja. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Proračun vidim kao vodič kroz sve sastavnice društva od gospodarstva do okoliša, kao i viziju budućnosti pojedinačno a i u cjelini. Stoga ću se vrlo kratko osvrnuti na nekoliko tih segmenata, jedan od njih je dakako zdravstvo i projekcija zdravstvene politike, zatim stanje branitelja i obitelji te viziju obrazovanja a završiti ću sa odnosom spram Hrvatima u Bosni i Hercegovini, odnosno Hrvatima uopće u svijetu, dakle onim elementima koji se vide iz ovog proračuna. Kada je u pitanju zdravstvo i zdravstvena politika ja bih kazao da se Vlada opredijelila ovim proračunom za promociju zdravlja, prevenciju bolesti, zatim više kvalitete o zdravstvenoj zaštiti i više prava svim sudionicima zdravstvene zaštite. Kad to govorim onda imam na umu da su stavke koje ću jednim dijelom spomenuti ovdje ili znatno su im dodijeljena veća sredstva i povećane su ili su tek uključene. Dakle, mogu poći i od prevencije u cijelosti, prevencije zaraznih oboljenja, zatim dakako prevencije HIV-a koji je jedan od najvećih prijetnji u današnjem svijetu kad je u pitanju zaraza. Zatim, dakako da je ovo jedna novina, otočka medicina i dobro je da se Vlada na određeni način opredijelila za približavanje zdravstvene skrbi svakome bez obzira na kojem dijelu ove zemlje živi i da time osigura i kvalitetu iste. Zatim, iz ovih stavki se vidi također da se Vlada znatno povećala izdvajanje sredstava za prevenciju ovisnosti, liječenje i rehabilitaciju ovisnika, očuvanje reproduktivnog zdravlja što je vrlo važno iz segmenta populacijske, odnosno demografske politike. Zatim, također znatno su povećane stavke za oralno zdravlje, prevenciju alkoholizma, hitnu odnosno žurnu medicinsku pomoć kao jedan od preduvjeta pa sigurnog življenja na bilo kojem prostoru u Hrvatskoj. Svakako iz stavke vezane za prevenciju malignoma su povećane i ne vidim razloga tolikim kritikama od strane oporbe kad su u pitanju dakle zdravstvena politika, dapače vjerujem da je Hrvatska, hrvatski narod u jednom stanju koji jamči više zdravlja za sve. Kad je u pitanju obitelj i branitelji onda mi se čini da je pred Hrvatskom više zadovoljstva i vjerujem više zadovoljstva za branitelje, više prava. Zatim jačanje obitelji i uključivanje branitelja u redoviti život, mislim prvenstveno na rehabilitaciju onih invalida itd. Svakako tu su programi iz ove domene koji se odnose na podršku braniteljima kad je u pitanju njihova rehabilitacija i skrb, zatim kad su u pitanju trajna jednokratna prava branitelja. Tu svakako spadaju i stavke vezane za politiku mladih, zatim sve ono što ide uz obiteljsku i populacijsku politiku, afirmaciju prava i unapređenje politika za osobe sa invaliditetom, potpore programima usmjerenim djeci, podrška programa za socijalno osnaživanje obitelji i mladeži te djece i osoba sa invaliditetom, zatim prevencija poremećaja u ponašanju djece i mladih, zatim dodatni porodiljni dopust, oprema za novorođeno dijete, podrška programa za međugeneracijsku solidarnost, zatim razvijanje uslužnih djelatnosti starijih te razvijanje politika za osobe sa invaliditetom u cijelosti. Kad je u pitanju znanost onda, odnosno Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa onda je razmjerno da je pred Hrvatskom vrijeme u kojem će imati i zdraviju djecu i bolje educiranu i spremnu za nove izazove pred kojima se Hrvatska nalazi. Tu prvenstveno mislim na ove stavke koje su razvidne i koje se odnose na učenje stranih jezika od rane dobi, zatim poticanje vrednovanja obrazovanja, što zapravo na određeni način jamči i kvalitetu naobrazbe, zatim bavljenje športom, informatizacija u sustavu itd. Kad je u pitanju zaštita okoliša Hrvatska je na zavidnoj razini postignuća ekoloških standarda. Držim da će sa ovim stavkama zapravo očuvati i zadržati te standarde i još dodatno unaprijediti stanje okoliša. Kao zastupnik koji dolazi iz Bosne i Hercegovine onda me osobito zanima projekcija politike ove Vlade prema Hrvatima uopće u svijetu, a osobito u Bosni i Hercegovini. Očigledno je da su one sve stavke koje su i u prošloj godini bile ostale na istoj ili su, na istoj razini ili su povećane. Tako recimo imamo u odnosu na prošlu godinu za 5 milijuna više izdvajanje za zdravstvo u Federaciji, dakle ove godine ćemo imati 35 milijuna i to je vrlo značajno. Za prognanike u Federaciji također biti će izdvojeno 22 milijuna, što je 2 milijuna više. Poticaji za obrazovanje i znanost u stavci stoji da je to 26 milijuna i 250, to znači da je također i ta stavka povećana. Osobito pozdravljam uvođenje stavke pomoći Hrvatima kad je u pitanju znanost i ovih 12 milijuna dakako da bi me usrećilo da je ta stavka i još veća ali mi imamo apsolutno potpunu svijest o tome u kojem se trenutku Hrvatska nalazi i svakaka kuna koja se izdvaja iz hrvatskog državnog proračuna a ide Hrvatima u Bosnu i Hercegovinu je dobrodošla i mi smo doista na njoj zadovoljni i to nas obvezuje da na svoj način racionalno sa tim upravljamo i da zapravo polučimo rezultate takve da izdvajanja, kad su ove stavke budu manje a da budu neke druge povećane. Da budu ove manje, s obzirom na to da sami hoćemo postići više standarde i u obrazovanju, i u zdravstvu i onda zapravo da možemo riješavat neke druge stvari. A ta neka druga stvar je zapravo zbrinjavanje stradalnika HVO-a koji je spomenula gospođa Zdenka Babić-Petričević, dakle Hrvatska i sada izdvaja i zbrinjava dio hrvatskih stradalnika Hrvatskog vijeća obrane. Međutim, u projekciji proračuna bilo bi dobro da u narednim godinama se formira i ta stavka, jer ova Vlada ništa ne taji. Ova Vlada transparentno podržava Hrvate u Bosni i Hercegovini. Prema tome, bilo bi važno da se na to misli i u buduće i da se zapravo u okviru međudržavnog sporazuma, između Hrvatske i Bosne i Hercegovine i na tragu njega osigura više prava hrvatskim braniteljima Hrvatskog vijeća obrane i osobito stradalnicima. Također moja potpora svim onim stavkama, odnosno svim onim pokušajima da se hrvatski čovjek iz svijeta približi Hrvatskoj, da bez obzria gdje živi, sad ne govorim o Bosni i Hercegovini, nego općenito. Pa onda vidimo ovdje i stavku za stipendiranje Hrvata izvan Hrvatske, što je vrlo važno. Zatim stavke vezane za praćenje televizijskog programa, Hrvatima u dijaspori, dakle u svijetu, dopunske škole i Hrvatski radio kao takav. Dame i gospodo ja bih zaključio zapravo ovo moje izlaganje sa konstatacijom da usvajanjem proračuna Hrvatska će biti gospodarski stabilnija, socijalno sigurnija i zdravija. Stoga moja potpuna podrška i moj glas za ovaj proračun. Ne vidim razloga za skepsu koja dolazi sa ove strane sabornice. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku. Gospodin zastupnik Pero Kovačević izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja visoko cijenim i uvažavam kolegu Bagarića i drago mi je da u završnome dijelu istaknuo veliki problem vezano za pripadnike Hrvatskog vijeća obrane da je taj problem neriješen i za očekivati je da će se taj problem riješiti novim Zakonim o pravima hrvatskim branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Inače govoreći ovako slušajući sa strane ne odnosi se samo na kolegu Bagarića, reklo bi se da smo mi zemlja blagostanja, da je to sve divno i krasno, ali znamo i sami kakva je situacija da smo prezadužena zemlja, da ne pokrivamo ni 50% uvoz-izvoz, da nam je deficit ogroman, da smo prezaduženi, da je 300 i nešto tisuća nezaposlenih. Istina brojka je malo smanjena samo zbog administrativnog riješenja, jer su se brisali sa Zavoda za zapošljavanje, situacija je više nego teška u ovoj državi. I moramo imati vizije i ideje, ne hvaliti nešto, nije ni ministru Šukeru bilo lako sastaviti ovaj proračun. Pitanje kako će ga napuniti, jer moramo ići na novo zapošljavanje i sve ostalo moramo riješiti pitanje oružanih snaga, moramo riješiti pitanje obalne straže, pitanje umirovljenika. Prema tome, situacija je više nego teška i više nego dramatična i prema tome, nema euforije velike kako je ovaj proračun nešto veličanstveno. On je eto takav kakav je, vidjet ćemo kakav će biti u provedbi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku gospodin Bagarić, izvolite.
Gospodine Kovačeviću. Kad govorite o zemlji blagostanja, onda ću vam samo jednu stvar kazati. Ovisno s kim se želite uspoređivati. S obzirom na to da je ovo zemlja koje je prošla ratno stradanje onakvo kakvo je i u količini onakvoj kakva jest i da je sad u njoj stanje takvo kakvo je, onda ja doista mislim da je ovo zemlja blagostanja. Pođite se, ako ni zbog čega drugoga sa najbližim susjedima uspoređivati, to vama osobno govorim, ne govorim, jer držim da sam dio vas, pa se onda ne izdvajam, ali svakako i zemlja u najbližem okruženju kakva je Bosna i Hercegovina je razvidno u zaostatku iza Hrvatske. Prema tome, samo malo, šta hoćemo? Kanadu? Pa postići ćemo, upravo sad to činimo da bismo to postigli. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Josip Leko, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministri hrvatske Vlade, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Imam potrebu javno reći da nemam nikakvih iluzija da će moja rasprava promijeniti bilo koju stavku u prijedlogu proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu. I još jedno opravdanje vama koji me ovdje morate slušat, a ne želite me slušati, cijelo svoje izlaganje neću čitati, nego ću govoriti onako kako osjećam, a obraćam se onima koji su mi dali povjerenje da ih zastupam u ovom Hrvatskomk saboru. Zatio odmah na početku izreći ću svoju generalnu cijenu kako ja vidim prijedlog proračuna za 2005. godinu. Po meni zaista nije niti razvojni niti dugoročno socijalni proračun prijedlog proračuna. On je zaista samo rastrošni. On je rastrošni i to iz potreba ne građana Republike Hrvatske, jer oni su odgovorniji u trošenju novca, nego iz potreba vladajuće većine, neposrednih političkih obveza, dakle izbora lokalnih i predsjedničkih. I još jedna ocijena, ništa nova u ekonomskoj i financijskoj politici HDZ-a od 93. godine od stabilizacijskog programa, mislim da ga je donijela Vlada Nikice Valentića i predložila Saboru do danas. Neke dobre promjene nedovoljno hrabre dogodile su se u koalicijskoj Vladi prošlog saziva nažalost nedovoljno hrabre i odlučne, ali ipak vrlo važne za promjenu. Zašto ja tako mislim! Naime, mišljenja sam samo da investicijska potrošnja, dakle u razvojne programe koji otvaraju perspektivu građana Republike Hrvatske za zapošljavanje sadašnjih 307 tisuća hrvatskih građana Hrvata nezaposlenih posebno budućih generacija ne može iz ovog proračuna pročitati svoju svijetlu perspektivu. Proračun zaista više vodi računa da bude ocijenjen dobrim od Međunarodnog monetarnog fonda, nego od 307 tisuća nezaposlenih Hrvata. Za ovako moje mišljenje ima nekoliko razloga, oni se nalaze u stavkama predloženog proračuna. Kao prvo, jedina važna valjana poluga hrvatske Vlade za poticanje razvoja kod situacije koja je u Hrvatskoj kada su prodate Hrvatske banke, kada je izvršena privatizacija na Hrvatski način kako je izvršena je HBOR, banka koja može svojim programom poticati i osposobljavati Hrvatsko gospodarstvo, Hrvatsku privredu da postigne zadovoljavajuću konkuretnost na tržištima za koje je Hrvatska privreda okrenuta, odnosno Hrvatska država okrenuta, a to su tržišta zemalja Europske unije. Ovaj proračun ne predviđa povećanje nikakvo skoro nikakvo, skoro ispravljam se, mogućnosti poticanja razvoja kroz HBOR ili Fond zapošljavanja i Fond razvoja. Ako samo se osvrnemo kako su i koliko su poslovale Hrvatske banke, koju su dobit samo ove godine imale, i kud je ta dobit otišla, postavljam pitanje, da li Hrvatske banke vode brigu o situaciji o prilikama, ekonomski prilikama i da li idu rizičnije u investicijske programe koji se nude u Hrvatskoj, a njih je jako malo? Ne idu. Zato je vrlo važno da HABOR i Vlada kroz HABOR ima osmišljene poticaje za nove programe i novi razvoj. Jasno se kaže u obrazloženju proračuna i to svi predstavnici Vlade navode da je realnost ovog proračuna zasnovana na direktnim investicijama kako to kažu predstavnici Vlade i to na ledinu "Green field". Da li je realno očekivati investicije direktne ako imamo sustav kakav imamo. Vlada tvrdi da je pravosuđe sporo, neefikasno, da su evidencije državnih javnih knjiga netočne, neispravne, da je državna uprava spora, neefikasna, troma, birokratizirana. To je važan dio o kojem je govorila Vlada kad je tek došla na vlast. U ovom proračunu nema o tome jasnih i preciznih programa. Kad se i svijet kad nas ocjenjuje da je hrvatsko društvo korumpirano i to sve više da li je moguće očekivati da će iz tzv. izravnih investicija biti dovoljno novca za ambiciozni program da se do 2007. godine kako ovdje se kaže državni manjak svede na 1,7. Nije moguće. Ja to kažem javno i to će ostati zapisano. Nije moguće. Unatoč toga nije moguće što je ova Vlada predvidjela da sljedeće godine proda 4 milijarde hrvatskih poduzeća. To znači da će u sljedećoj godini prodati 4 milijarde najkvalitetnijeg hrvatskog kapitala. To je moguće u sljedećoj godini ali šta u 2008. godini, šta ćemo tada prodati. Ako sada se ne okrenemo ulaganjem u razvoj i investicije, ako sada ne osmislimo programe za borbu protiv korupcije, za efikasnije pravosuđe, za zemljišne knjige, za depozitarnu organizaciju, za sigurnost investicija itd. Dakle, nije moguće očekivati da će prihod od izravnih investicija biti na razini da osigura fiskalnu dobit proračuna na razinama koje se predlažu. To čak i nije najlošija strana ovog prijedloga. Lošije je to što će se od prodaje najkvalitetnijih poduzeća kao što su Croatia, INA, HEP ili ne daj Bože ceste ili još nešto drugo neće pretočiti u nove investicije i nove investicijske programe nego ponovo u potrošnju. Ako je to tako šta može onda očekivati 307 tisuća sadašnjih nezaposlenih građana Republike Hrvatske, šta mogu očekivati oni koji sada završavaju srednju školu ili fakultet, šta mogu očekivati poduzetnici koji sasvim sigurno znaju šta ih čeka u konkurenciji na tržištima Europske unije a mi se borimo da uđemo u Europsku uniju. To samo Bog zna. Mislim da će Bog i pomoći da pokrenemo Hrvatsku. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Niko Rebić. Izvolite!
[[Govornik se naknadno uključio.]] ispravit ću više netočnosti iz izlaganja gospodina Leke a sve ću ih demantirati sa napisom izvješćem Europske banke za obnovu i razvoj koja se predstavila u ovom svom raportu za 2004. godinu. Pa ovdje je među 27 tranzicijskih zemalja u izvješću se naglašava da je po napretku u strukturnim reformama Hrvatska može biti uzor zemlja ili tranzicijski model budućim kandidatima za ulazak u Europsku uniju pa čak i nedavnim novim članicama. Glavna ... [[Govornik se ne razumije.]] Europske banke za razvoj tako je predstavila našu zemlju i slušajući katastrofičare iz oporbe zapravo hrvatska javnost bi mogla mirno spavati jer ova Vlada zaista ide u pravom smjeru i mislim da nema nikakvog razloga da bi podlegli ovim katastrofičnim ocjenama napora. Pa za Boga bit će vjerodostojniji ako kažete da bar nešto vrijedi u ovoj.
Isteklo je vrijeme. Hvala lijepa. Imamo jednu repliku gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče, ja bih uvaženom gospodinu Leki replicirao u onom dijelu kada je vidio da on ne isčitava iz prijedloga proračuna onaj dio koji je trebalo uložiti zapravo u rješavanje onog gorućeg problema kojeg je Vlada prepoznala kao problem u smislu onog prvog koraka kada se radi uopće o investicijama, pogotovo stranim investicijama. Dakle, radi se o vlasničko-pravnim odnosima ili rješavanja situacija u zemljišno-knjižnim odjelima općinskih sudova ili gruntovnicama. Direktno možda ne u ovim pozicijama mada su i one zaštićene u okviru Ministarstva pravosuđa. Pogledajte samo uvaženi kolega poziciju povećanja na pozicijama geodetske uprave koliko zapravo sredstava se upravo u tom smislu osigurava ovim prijedlogom proračuna, ovim proračunom da bi taj prepoznati problem Vlade u idućoj fiskalnoj godini bio razriješen. A na koji način razriješen? Mi smo svi skupa svjesni činjenice da dok ne riješimo na isti način kako se ustrojio katastar i zemljišno-knjižne odjele općinskih sudova dakle gruntovnicu, dok ne uvedemo dakle te najmodernije oblike i uknjižbe zemljišta i dolaska do vlasničkog stanja u smislu rješavanja vlasničko-pravnih odnosa dakle Vlada je svjesna tog problema, ulaže sredstva, uložit će sredstva da bi se ti problemi u najkraćem mogućem roku kao gorući problemi u smislu plasiranja investicije razriješili. I u smislu reforme pravosuđa isto tako. Ne samo da je to prepoznato kao problem nego je već poduzeto čitav niz konkretnih dakle onih poteza koje vidimo i na gruntovnicama naših velikih centara poput Splita, Zagreba i u manjim sredinama se to vidi. Dakle, potpora apsolutno u tom smislu ovim naporima Vlade i kroz geodetsku upravu i kroz Ministarstvo pravosuđa da nam se ta situacija na zemljišno-knjižnim odjelima općinskih sudova što prije riješi i da otvorimo ono što se kaže ne odškrinemo nego otvorimo vrata za sve oblike u tom smislu investicija pogotovo stranih. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Uvaženom kolegi Tomljanoviću. Ja znam da je Hrvatska potpisala sa Europskom bankom za obnovu i razvoj kredit od 29 milijuna eura za tu namjenu i to nije sporno za mene ni čak mi nije ni bitno koja je to Vlada učinila, niti je za građane Hrvatske to bitno jer je nas malo u političkim strankama. Dakle, to rješava samo dio problema a dok cijela Hrvatska ne bude pokrivena sa valjanim zemljišnim knjigama, sa povjerenjem u zemljišne knjige neće biti investicija na ledinu to vas ja uvjeravam i potpisujem.
Hvala lijepo. Idemo dalje. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, članovi Vlade, kolegice i kolege! Svjesna da ne možemo zadirati u pojedine stavke proračuna neću se na takav način niti osvrtati u svojoj raspravi. Govoriti ću više načelno o predloženom proračunu i projekcijama za sljedeće dvije godine. Naime, po definiciji porračun je redistribucija djela društvenog proizvoda, u našem slučaju u Hrvatskoj to se gotovo približava 50% i onda u takvoj situaciji i proračuni su gotovo uvijek unatrag dani. Proračun je i ogledalo politike koju jedna Vlada provodi u toj tekućoj godini za koju se proračun predlaže. Pa na temelju toga onda se i mogu ocijenjivati, može ocjenjivati njihovo izvršenje i uspješnost jedne politike. Jutros je predsjednik Vlade, gospodin Sanader sa dosta optimizma govorio o ovom proračunu, optimizam je dobar kada daje rezultate i svi bismo mi voljeli da se njegove optimističke želje i ostvare, međutim, čini mi se da nema baš puno zadovoljstva za takav optimizam ako malo više seciramo ovaj Prijedlog proračuna. Govori se kao o nekom velikom dostignuću što smo dobili i projekciju proračuna za sljedeće dvije godine, međutim, to je zakonska obveza i zaista bi bilo još bolje da smo do kraja poštivali Zakon o proračunu i da smo dobili i planove razvojnih programa, radnih mjesta, nabave dugotrajne imovine, onda bismo mogli vidjeti iz ovih nekih zbirnih pokazatelja i stavaka u proračunu koji su to konkretnih razvojni programi, u kojem razdoblju će se, u kojoj visini financirati pa bi onda projekti iz lokalnih zajednica bili vidljivi u ovom proračunu što sada nije slučaj i što će se najvejerojatnije rješavati na način tko će imati veći politički utjecaj i imati će više programa koji će se sufinancirati iz proračuna. Vidjeli bismo i koliko je sistematiziranih, odnosno popunjenih radnih mjesta u državnoj upravi pa bismo onda mogli i vrlo objektivno govoriti je li došlo do reforme, da li je došlo do nekih pomaka i je li ima više ili manje zaposlenih na tim poslovima, naravno i kojom dinamikom će se nabavljati dugotrajna imovina. Svega toga nema. Zato ću ja dati ocjenu da ovaj Proračun nije definirao prioritete koji bi osigurali dugoročno pozitivno okruženje za poduzetništvo i gospodarski razvoj u vremenu priprema Hrvatske za punopravno članstvo Europskoj uniji. Vidljivo je to kroz izostanak jače zakonodavne aktivnosti u prvoj godini ovoga mandata ali i kroz prvi cjelogodišnji proračun koji predlaže ova Vlada. Kroz Prijedlog proračuna raspoznaje se rukopis Međunarodnog monetarnog fonda koji se želi kamuflirati tobožnim značajnim povećanjem potpora gospodarstvu i socijalnih davanja. Ja imam pravo na svoju ocjenu, gospodine ministre. A zapravo Vlada želi pomiriti nepomirljivo. Restriktivne zahtjeve MMF-a i svoja izborna obećanja. Rezultat je ovaj Prijedlog proračuna koji pokušava zadovoljiti sadašnje koalicijske partnere pa se svakoj skupini zainteresiranoj, “zainteresirani” pod navodnicima daje ponešto a matematika na kraju mora zadovoljiti visinu deficita od 3,7% Po takvoj metodi se kroje prihodi koji moraju naravno, sve pokriti. Reći ću to evo na dva primjera. Planira se realni rast bruto proizvoda od 4,4%, inflacije od 2,5% a iz planiranih socijalnih doprinosa i poreza na dohodak čiji je rast 8,3% ispada da će plaće rasti po tom postotku što nije realno, niti jedan poduzetnik neće imati niže rezultate a istovremeno povećavati u većem iznosu plaće. Slično je i s prihodom od PDV-a čiji se rast također planira tu negdje oko 8% konkretno 7,9% a znamo na koji način se on izračunava i na što se on primjenjuje, dakle na novostvorenu vrijednost ili na uvoz a imati ćemo i manju stopu uvoza, vjerojatno jer su mogućnosti stanovništva za potrošnjom dobara manje a i planira se i manji promet u trgovini. Zato su prihodi od prodaje imovine vrlo izvjesni, oni se planiraju u visini od 4,4 milijarde kuna. Sa MMF-om se potpisao sporazum da će se ubrzati privatizacija i završiti do kraja 2006. ili do sredine 2006. godine i onda se postavlja pitanje, ako svi ti privatizacijski prihodi odu u proračune sljedećih godina što će se desiti 2007., 08., 09. itd. ukoliko nećemo imati većih pomaka u gospodarstvu? A na rashodovnoj strani se uz već rečen način zadovoljavanja pojedinih korisnika državnog proračuna pokušava stvoriti privid povećanja ulaganja u razvoj. Ali osim cestogradnje tu nema zapravo osmišljenih projekata. Pitanje se postavlja što je sa projektima za pristupne, europske pristupne fondove, tko će to raditi, koje su to institucije, koji su to ljudi, ekipe ljudi koji su, koji će se, koji su već osposobljeni da mogu raditi takve projekte koji su vrlo zahtjevni. Reći ću nešto i na primjeru poljoprivrede. Ulaskom Hrvatske u WTO imali smo prijelazni period oko ukidanja carina za poljoprivredu i prehrambenu industriju koji prestaje početkom 2006. godine, dakle, ovo je zadnja godina kada ćemo na ovakav način moći koristiti potpore za domaću poljoprivrednu i prehrambenu industriju. Pripreme za ulazak u Europsku uniju za poljoprivredu pogotovo ovakve kao naše su vrlo nepovoljen a tu nismo napravili gotovo nikakve pomake. Subvencije ostaju na isti način, povećanje je svega 1,2%, to su klasične direktne potpore bez prioriteta za povećanje željene ili ... [[Govornik se ne razumije.]] Istina, promoviraju se dva nova programa, to je program 30 tisuća hektara dugogodišnjih nasada međutim, ovdje nisu izvršene dovoljne pripreme, da bi se to moglo učiniti treba imati adekvatno zemljište pripremljeno, sadni materijal, treba reći da to nije, da se on ne može nabaviti na slobodnom tržištu, on se priprema, ugovara kupnja unaprijed a za njegovou proizvodnju trebaju barem 3 godine. Dakle, tek ako sada počinjemo, tek za 2 ili 3 godine možemo imati neke ozbiljnije rezultate. Područje koje je rezervirano za poljoprivrednu proizvodnju dobrim dijelom je minirano. Za razminiranje se planira povećanje sredstava od svega 1%. Program govedarske proizvodnje zapravo se samo ponavlja na isti način periodično ali do sada nije baš davao neke posebne rezultate. Na rashodovnoj strani se vidi da nema baš puno štednje. Npr. troškovi službenih putovanja rastu za 26%, promidžbe informiranja 35%, reprezentacije 21%, a ona famozna direkcija za korištenje službenog aviona za 43% njihovi troškovi. Međutim, istovremeno eto na primjeru toliko priče o mirovinama, imamo situaciju da će mirovine, masa za mirovine rasti svega 4,1%. Ovdje je zanimljiva situacija, Zakon o usklađivanju mirovina predviđa da se one usklađuju sa prosjećnim rastom plaća, nominalni rast je bio za prvih 6 mjeseci 6,1%, usklađenje je bilo mimo zakona po realnom rastu plaća od 4% to je naravno bio dogovor sa MMF-om i on je kao takav i potpisan. Za iduću godinu, rekla sam, ... [[Govornik se ne razumije.]] projekcija koju možemo izvući iz ovih nekih prihoda koji se planiraju u proračunu gotovo 8% rasta plaća. A povećanje od 4,1% za mirovine ne može pokriti niti ovaj eventualni realni rast plaća. Već je ovdje bilo rečeno da 1% rasta mirovina na godišnjoj razini treba osigurati oko 240 milijuna kuna. Dakle niti jedna zapravo, ova, skupina ne može biti zadovoljna. Da sve to skupa sumiramo potrošit ćemo gotovo 100 milijardi kuna, zadužit ćemo se još za oko 20 milijardi kuna bruto. Netto će to biti nešto manje. Pitanje je do kada ovakav se trend može održati. Željela bih dijeliti optimizam našeg predsjednika Vlade, ali bojim se da je on bez pokrića. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministri i članovi Vlade. Postoje dva snažna razloga zbog kojih ja ne mogu podržati donošenje ovog Proračuna. Prije svega to je odnos centralne države prema lokalnoj samoupravi i drugo to je zadovoljavanje potreba građana Koprivničko-križevačke županije. Što je to u odnosu države prema gradovima i općinama što mene sputava u podršci ovom proračunu? Dakle danas je apsolutno potpuno razvidno da u svibnju sljedeće godine građani neće moći birati načelnike, gradonačelnike i župane neposredno. To smo saznali već prije mjesec dana. Međutim ovaj proračun govori o tome da nema ništa od decentralizacije. Nema ništa od snaženja jedinica lokalne samouprave, od, da nema ništa od toga da više poreza ostaje u gradovima i u općinama. I dalje će 92% poreznog novca skupljati se ovdje na Markovom trgu. Daljnjih 4 i pol posto skupljat će se na Trgu Stjepana Radića gdje je sjedište grada Zagreba, a svim gradovima, županijama i općinama na području Republike Hrvatske ostat će 5 milijardi. Država će raspolagati sa 93 i pol milijarde u sljedećoj godini, grad Zagreb sa nešto više od 6 milijardi, a svi gradovi, općine i sve županije sa manje od 5 milijardi i s tim novcem bi gradonačelnici, načelnici i župani trebali osigurati podizanje kvalitete života u njihovim jedinicama lokalne samouprave. Hrvatska na ovaj način ostaje najcentraliziranija država od država članica i država kandidata za Europsku uniju. Recimo dakle građanima jasno, nedvosmisleno: Nećete moći birati gradonačelnike neposredno i vaši, vaša lokalna samouprava, vaši gradovi i općine neće imati u mandatu ove Vlade više novaca za rješavanje vaših problema. Vlada organizira međunarodne konferencije a premijer gdje god stigne obećava decentralizaciju, ali ovaj proračun to sve demantira. Izgleda da se ipak s Markovog trga bolje vide potrebe i problemi pojedinim gradovima nego što se to vidi u tim gradovima, što to vide građani i gradska poglavarstva tih gradova. Drugo, niti jedna kapitalna investicija koju je Koprivničko-križevačka županija prijavila nije se našlo u ovom državnom proračunu. Podsjećam vas na ogromni problem srednjih škola u Koprivnici. Tri srednje škole djeluju u istoj zgradi. U 25 učionica odvija se nastava za 83 razredna odjeljenja u 3 smjene. Sanitarni čvorovi pretvarani su u učionice i na takav način je omogućeno da makar gdje djeca u Koprivnici mogu ići u srednju školu. I danas kad je grad uložio preko 20 milijuna kuna u zemljište, u komunalno opremanje tog zemljišta, kad je izradio projekte za novu zgradu gimnazije, građevinska dozvola će biti sredinom prosinca, ta škola se ne može naći u državnom proračunu. Iako roditelji izdašno pune državni proračun očito je da koprivnička djeca ne zaslužuju primjerenije uvjete za obrazovanje. Treba li reći da je postojeća zgrada sagrađena samodoprinosom građana a ne novcem iz državnog proračuna. Slična je situacija i u gimnaziji u Križevcima gdje srednjoškolci isto tako idu u tri smjene, a postoji ogromna potreba za nadogradnju učeničkog doma. Imaju li djeca primjerice u Kloštru Podravskom, Kalinovcu, Virju ili Novigradu Podravskom pravo na sportsku dvoranu? Ili imaju li djeca u Tremi i u Donjoj Velikoj pravo da im se sagradi škola jer primjerice djeca u Donjoj Velikoj idu u objekt koji je opasan po život. Pitam se gdje li je sada komisija Ministarstva prosvjete koja utvrđuje uvjete za otvaranje škola da ne dođe i zatvori tu školu dok se nekom djetetu nešto nije dogodilo. Od 170 škola i sportskih dvorana koliko se gradi iz državnog proračuna, novcem iz državnog proračuna nijedna, ali baš nijedna ne gradi se u Koprivničko-križevačkoj županiji. To je vjerojatno jedno veliko pitanje na koje će trebati odgovoriti. Primjer drugi, Koprivničko-križevačka županija, županija s najmanjom dostupnošću javnog vodovoda. Svega tek 30% kućanstava može se priključiti na javni vodovod. Iako županija ima izgrađen master plan izgradnje vodoopskrbnog sustava u ovogodišnjem proračunu predloženo je svega 3 milijuna kuna za to ili dva milijuna kuna manje nego u 2004. godini. Sa ta tri milijuna kuna možete izgraditi dva, dva i pol kilometra magistralnog vodovoda. To je, to je nedostatno da se spoje samo Đelekovec i Legrad sa magistralnim vodovodom, a kamoli da se izgrade vodospremnici u Čepelovcu, Bukovju. Da se počne graditi novo vodocrpilište u Koprivnici. Da se sagradi magistralni vodovodi prema općinama Ferdinandovec, Gornja Rijeka, Kloštar Podravski, Sveti Ivan Žabno ili prema Svetom Petru Orehovcu. Ovakvim tempom trebat će 24 godine da se građanima Koprivničko-križevačko županije omogući mogučnost priključka na javno vodoopskrbni sustav. Tko će građanima Koprivnice objasniti da neće biti ulaganja državnih cesta na području grada Koprivnice, hrvatskih cesta u državne ceste na području grada Koprivnice. A Podravska magistrala prolazi gotovo središtem grada. I ono što je najvažnije i najtužnije ove godine je bilo više nesreća sa smrtnim posljedicama na toj cesti odnosno na državnim cestama u Koprivnici nego u 4 godine, u prethodne 4 godine. Ili pak što je sa izgradnjom Podravske magistrale u profilu brze ceste. Ili hoće li biti izgrađena brza cesta Gradec-Koprivnica do 2007. godine? Nažalost o tome ne možemo niti razgovarati jer nismo dobili plan gradnje i održavanja Hrvatskih cesta što jest obaveza Hrvatskih cesta da Saboru predloži plan za naredne 4 godine. Primjer 3. Potpisan je sporazum između Ministarstva zdravstva i Koprivničko-križevačke županije oko izgradnje nove zgrade Interne. Sredstva za financiranje nema. Je li država odustala od potpisanog sporazuma? Čuo sam danas da je čak i 20 milijuna kuna iz zajma Svjetske banke za, namjenjene za pilot projekt reforme zdravstvenog sustava u Koprivničko-križevačkoj županiji preusmjereno u primorsku Hrvatsku. Što li nam se to dakle događa? Treba li ovdje reči da je Koprivničko-križevačka županija uz grad Zagreb i Istarsku županiju jedine županije koje skupe više doprinosa za zdravstveno osiguranje nego što se vrati novaca za plaćanje zdravstvenih usluga građana i žitelja tih županija. A do dana današnjega nije sklopljen niti ugovor sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje između bolnice i HZZO-a jer se nudi povećanje limita koje je manje od povećanja plaća zaposlenih u županijskoj bolnici i prema kolektivnom ugovoru. Iako je grad Koprivnica bio spreman izdašno sudjelovati u pripremi izgradnji novog Centra za socijalnu skrb nema stavke u proračunu. Do 2008. izgleda nema šanse da se popravi izuzetno loši uvjeti za rad u Centru za socijalnu skrb. Inače taj Centar za socijalnu skrb bio je predviđen u Proračunu za 2004. godinu ali u rebalansu je ispao. Nije prihvaćen niti prijedlog da se stvore normalni uvjeti za rad Općinskog i Županijskog suda u Koprivnici iako su to najažurniji sudovi u Hrvatskoj, a gruntovnica je dnevno ažurna. Gruntovnica je idealno ažurna. Isti dan možete dobiti gruntovni izvadak. Nema problema niti sa katastrom niti sa gruntovnicom. Ali zato ne možemo dobiti kompjutore, 8 PC-a koliko je traženo ove godine, gruntovnica dobila jedan, jedno računalo. Drago mi je što je premijer danas ustvrdio da će Hrvatska 2008. po deficitu zadvoljiti mastriške kriterije. Ali gospodo još dugo neće biti omogućena kvaliteta života na europskom nivu u Koprivnici i Koprivničko-križevačkoj županiji, još dugo se neće građani moći priključiti na javnu vodoopskrbu. Još dugo djeca u KOprivničko križevačkoj županiji neće moći ići u poželje uvjete u školu a ne u jednosmjenski rad kao što to djeca u Europi mogu. Jesu li nam u stvari građani uopće važni. Vlada Koprivnicu i Koprivničku kreževačku županiju gleda jedno kao izdašni izvor poreznih prihoda, ali ne smatra da treba rješavati niti minimalne uvjete za razvoj. Iako izuzetno puno rade stvareju iznad prosječno puno poreznih prihoda, građani ne mogu imati kvalitetu života kakvu zaslužuju. Stoga jedino visoki stupanj decentralizacije može građanima Koprivnice omogućiti da rješavaju svoje probleme. Jer s Markovog trga Koprivnica se očito ne vidi, osim kada treba pružiti ruku da se uberu porezni prihodi. Hvala.
Hvala lijepa. Riječ ima sada gospođa zastupnica Ivana Sučec Trakoštanec izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedavajući, ja ću ne misleći o tome, jeli čaša pola puna ili pola prazna, čestitati onim ljudima koji su se u datim okolnostima potrudili u procesima koj inisu išli na ruku sastavljanja ovoga proračuna. Napraviti ono što obećava ne samo ispunjenje predizbornih obećanja Hrvatske demokratske zajednice, nego bolji život i u malim pomacima, najminimalnijima već 2004. a onda malo po malo 05., 06., i 07. za što imamo nekakav projekcije. Dakle istovremeno se odvijalo nekoliko procesa. Ministri i predsjednik Vlade i mi svi zajedno morali smo prvo poplaćati dugove iz nastale obveze iz prošle godine. Na privremenom proračunu donositi novi koji je donjet tek krajem travnja. Poslovati normalno i naravno voditi račuan o tome da se dugoročno taj naravno naboj između socijale i razvojnog dijela pomiri na način da moramo voditi računa i o mentalnom sklopu naših ljudi, naravno kroz 50 godina svi smo naučeni sve tražiti od države. I teško je u kratko vrijeme uvesti novi način razmišljanja, uvesti nas sve u poduzetništvo, naravno da svi ovi pomaci idu u prilog tome i ja se nadam da će se kada budemo govorili o izvršenju ovog proračuna naravno govoriti malo drugačije nego što se govori danas. Jer će se ovo tu što jeste ostvariti nije nerealno. Ono što mene najviše zanima ovaj čas neću sada puno pričati opčenitim i makroekonomskim pokazateljima koji dakle olakšavaju priču i o proračunu. Govorit ću o tri stavri. Prvo me zanima poljoprivreda, jer dolazim iz sjeverozapadne Hrvatske iz Koprivničko križevačke žuapanije, slučano se poklopilo dakle da sam iza svoag kolege Mršića. Pa se nisam javljala u ispravke krivih navoda nego ću naravno malo reći o našoj županiji Cuker concu lec na kraju. A onda bih eto s tom poljoprivredom rekla da sam ne posve zadovoljna jer nema tih novaca koje mi ne bismo mogli uložit u naše selo. I koje ne bi selo moglo konzumirati u bilo kojem od oblika koji se danas nude. Međutim, prvo u sintetički gledajući vidljivo je dakle da su svi oni programi koji su započeti nastavljeni. Uvedna su četri nova, da je ukupni iznos i na ime potpora i na ime subvencija i na ime učešća u intervencijama na tržištu da je povećan za 200 miliona kuna,. I to na onim stvarima koje su biti bitne, TAko da je ruralni razvitak za kojeg u 2003. godini ništa nije izdvojeno ove godine poduprt sa 24 miliona kuna, pa će biti sa 30 milijuna kuna poduprt sljedeće godine. A sa čak 66, 06. i 07. i to je ono što je dobro za naša mala mjesta koja su uglavnom u sjevero zapadnoj Hrvatskoj. DAkle, potpore nekomercijalnim poljoprivednicima. 2003. isplaćeno je 13,8 milijardi. Ove godine to će biti 24, a na godinu to će biti 40 pa 60 pa 62. Pa zar to nije briga o našem selu , zar to nije briga o onima koji ne mogu privređivati. I drago mi je što se i u ovom proračunu defintivno razdvajaju ona gospodarstva koja su tržišno orijentirana i ona gospodarstva koja zadržavaju jednu viziru našeg sela, ali ne mogu se dakle nositi sa onima s kojima ćemo se sresti kada uđemo u Europu. I nije točno da se se ne spremamo za Europu kao što je netko danas rekao, da ćemo biti pometeni, jer sa 4 programa a to su operativni program podizanja vinograda na maslina, voćnjaka i razvoj govedrastva, i sa novcima koji su pod tim pozicijama posebno iskazni na razini Ministarstva poljoprivede. Zasigurno ćemo naravno, vrijeme nam ne ide u prilog, više će nam faliti možda vremena i ljudi nego novaca koji su za to predviđeni. DAkle, morat ćemo povećati broj svojih kila prizvedenog kila proizvedenog voća, povrća, grožđa, mesa i mljeka. I to će nam garantirati start koji Hrvatska zaslužuje. Neće teći med i mljeko i nitko ne kaže da u Hrvatskoj je lako živjeti. Ali nije ni u drugim zemljama lako živjeti. Svi koji su imali prilike ili sreću putovati svijetom, i uspoređujući život u Hrvatskoj ja neću sada ovdje docirati, mogu reći dase u Hrvatskoj živi iznad standarda onog kojeg zaslužujemo. Živimo na žalost svi na kredit, ali to nije kriva država, to je kriv naš navike. I morat ćemo dakle od obrazovanja odnosa prema i odgovornosti prema i državi uostalom svi mijenjati polako svoje ponašanje, a to je i na kraju zadaća i ovoga proračuna. I za to su gledajući i uvođenje novih tehnologija obrazovnog sustava novci osigurani. Isto mi je tako drago da se na i na vodoopskrsbu dakle izgradnju sustava pa sada već polako dolazim i na našu županiju dakle ukupno će se za vodoopskrbu Koprivničko križevačke županije izdvojti 21 milijun kuna, dakle s tim novcem će ipak nešto moći napraviti. A ne zaboravimodakle, i u Sv. Ivanu Žabnom će voda teći, već je došla magistralni vod blizu toga mjesat jer tamo živim ja. To je htio reći vjerojatno gospodin Mršić. Ali smo ušli u program hrvatskih voda dakle, ne može se sve što nije u proračunu reći da ne postoji. Postoji. Javna hrvatska poduzeća, postoji državne uprave, državni uredi, postoje fondovi. Pa ako kažem da je čak i skroman iznos od 40 tisuća kuna kojeg Uprava za obitelj planira potrošiti kroz naš Crveni križ U Koprivnici nekakvi novac koji će se sliti u Koprivnicu. A i samog aproračuna direktno će ove godine ipak doći preko 8 i pol milijuna kuna. Plus naravno programi i iz Ministarstva zaštite okoliša kroz sanaciju smetlišta, i svih onih potpora pojedinim općinama dakle. Mi imamo 21 općinu i tri grada i oni direktno se uključuju u programe i ministarstava i potpomognuti su i njihove izrade prostornih planova i njihove odvodnje voda. I njihove opskrbe vodom i sve onme druge aktivnosti i regionalni fond za razvoj naravno direkto surađuje sa njima i potpomaže. Da ne govorim o onim sredstvma koja su preko različitih ministarstava, i sada sam ovom knjižicom prošla salom. Dakle u toj knjižici je još dodatno ono to nisam ni u poljoprivredi rekla mogućnost novih garancija. Gdje ljudi ne moraju imati svoje niti hipoteke niti novce. Dakle to je sve potpomaganje razvoja i poljoprivede infrastrukture i naravno života u pojedinim malim sredinama. Ja neću više docirait. Nego bih samo još možda rekla dvije rečenice kao predsjednika Pododbora za hrvatske manjine. DA u onih milijun kuna direktnog novca što ga vidim ne vidim isključivi priljev koji će se za tu svrhu izdvojiti. Dakle meni je drago što je upravo u Ministarstvu vanjskih poslova kadrovski ekipirana sa pomoćnikom sa useljeništvo, iseljeništvo i hrvatske manjine i da će se vjerojatno u onom razdjelu i Ministarstva znanosti od 25 milijuna i u razdjelu Ministarstva kulture naći dodatnih sredstava da se potpomogne rad hrvatskih manjina u 9 europskih država prema naravno programima koje će oni podastrijeti, a hrvatska država kontrolirati njihovu provedbu i njihovu strogu namjenu. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, i eto mogli bismo o proračunu pričati svatko od nas danima, ali štedeći svo vrijeme, mislim da sam se dotakla onih najvažnijih momenata i zahvaljujem.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prvo je gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa, poštovana kolegica je rekla da u proračunu ili u ovim planovima koji su ispred nas ima i nečeg što će se sigurno raditi i realizirati, ali što se ne vidi. I to je doista točno, jer u Zakonu o izvršenju proračuna postoji članak 38. u kojem je upisano da se prilikom planiranja proračuna nisu poštivale odredbe članka 10., 26., 28. i 29. Zakona o proračunu, a te odredbe otprilike glase da financijski plan izvanproračunskih korisnika se sastoji od općeg dijela i posebnog u kojima su iskazani prihodi i primici, te rashodi i izdaci raspoređeni u tekuće i razvojne programe. U članku 26. točka 3. također obavezuje ministarstvo da prilikom izrade proračuna polazi od zajedničkog prijedloga plana razvojnog programa koji mora biti usklađen. E sad da se je poštivao te odredbe Zakona o proračunu, vjerojatno ne bi nagađali što je od razvojnih programa u vodama, u cestama, auto-cestama, pa bi možda i neke naše ocjene bile drugačije. Mislim da očito u privilegiranom položaju što to iako se prilikom izrade proračuna nije poštivali ovi članci Zakona o proračunu te informacije imate. Pa ako ih imate i ako je to točno što ste rekli, podijelite te tajne sa nama. Hvala.
Hvala. Odogovor na repliku. Gospođa Ivana Sučec-Trakoštanec.
Obzirom da se niz sredstava iz različitih pozicija ministarstava sintetički prikazanih, evo navest ću samo neke, na primjer u ovom Ministarstvu koje sam držala, poljoprivrede, a to se zove poticanje poljoprivredne proizvodnje intervencije na tržištu, zove se potpora dohotku, zove se investicijska potpora u poljoprivredi, zove se intervencije, nisam sigurna da postoji netko, a ona se, ta sredstva se dodjeljuju temeljem određenih programa, tko bi mogao unaprijed, ili natječaja, javnih poziva ili drugih da tako kažem prilika ili dogovora, nekog tko bi mogao 800 milijuna ili 700 milijuna kuna u proračunu planirati pojedinačnim korisnicima i još to u pojedinačnim županijama i ne znam da li to uopće postoji kao metodologija igdje u svijetu i kako si to netko zamišlja. Zahvaljujem.
Hvala. Još jedna replika. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa, hvala kolegici što me je podsjetila da će se čak 40.000 kuna sliti u Koprivnicu za obiteljsko savjetovalište koje djeluje pri Gradskom društvu Crvenog križa. Žao mi je što se neće sliti 200 ili 300 ili 500 tisuća kuna za pomoć starijim osobama kao što je to u Varaždinu, ali to se ne može sliti zato jer se nismo mogli javiti na natječaj. Žao mi je što se neće sliti ništa novaca za javne radove koje u Koprivnici imamo, gdje smo zaposlili 15 hrvatskih branitelja, koji su bili gotovo nezaposlivi i još neki cijeli niz drugih programa na koje se nismo mogli javiti, jer natječaji naprosto ne postoje. Ali, evo drago nam je da smo obavješteni da će se čak 40.000 kuna ove godine sliti u Koprivnicu.
Gotovo. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne nakon što je završio gospodin. Idemo dalje. Gospođa zastpnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege, ja ću se prikloniti u svojem uvjerenju u stvri prema svima onima koji su ocijenili ovaj proračun kao u stvari nešto što je već manje više bilo poznato. Sjećate se kad smo raspravljali, istina naknadno i o Sporazumu Vlade sa MMF-om, pa i kad smo raspravljali pred neki dan o izvršenju državnog proračunu za prvih 6 mjeseci, bilo je u stvari već jasno kakav će biti ovaj proračun i očito jeste upravo onakav kakav jedini može biti ako se sjetimo što sve piše u Sporazumu koji je Vlada potpisala sa MMF-om. Međutim, ja ću se sada u ovoj raspravi osvrnuti na nekoliko, na nekoliko stvari. Jedna od njih je, a odnosi se i na jedan od glavnih ciljeva koji navodno bi ovaj proračun trebao ostvariti, a to je pak jedan od glavnih ciljeva koji je propagirala Vlada i u ovom Parlamentu. To je reforma državne uprave. Reforma državne uprave krenula je sa smanjenjem broja ministarstava, odnosno ja ću reći sa pukim spajanjem pojedinih ministarstava da bi se u smanjenom broju ministarstava, mogli bi reći, evo dobili smo manju državnu upravu. Tvrdim danas, polovinom 11. mjeseca da je, što se reforme državne uprave tiče, sve ostalo samo na tome. Na smanjenom broju ministarstava, a sve ono o čemu govorimo kad govorimo o reformi državne uprave, o tome kakva bi državna uprava trebala biti u Republici Hrvatskoj, kad govorimo o tome da bi trebalo smanjiti državni aparat, broj zaposlenih, govorimo o tome da bi trebalo osposobiti državne službenike i namještenike, educirati ih, prilikom novog zapošljavanja, zapošljavati kvalitetne kadrove koji će pridonijeti učinkovitoj, efikasnoj, transparentnijoj državnoj upravi, uprava koja će biti na dispoziciji i raspolaganju građanima naše države. Pa tako između ostalog je recimo ove godine Vlada Repubolike Hrvatske donijela i usvojila jedan dokumenat koji se zove Strategija stručnog osposobaljavanja i usavršavanja državnih službenika. Ima taj dokumenat nekakvih 10-ak stranica u kojima sve piše lijepo. Kaže, Vlada je kao jedan od svojih prioriteta istaknula spremnost na temeljitu reformu državne i javne uprave, u tom smislu Vlada Republike Hrvatske drži da je jedan od ključnih uvjeta za postizanje moderne, učinkovite i djelotvorne državne i javne uprave koja će omogućiti spomenute ciljeve, biti prilagođena europskim standardima itd., itd. Između ostalog, u ovom dokumentu piše i ovo, na kraju predviđa se i odgovarajući model sustava stručnog osposobljavanja i usavršavanja. Predviđeno je da se godišnje u državnom proračunu za ove potrebe osigurava, molim vas budite pažljivi, 3% iznosa sveukupnih davanja za plaće državnih službenika. Ja vjerujem da ste vi pogledali sve ove dokumente, planove koje smo dobili u prilogu ovog proračuna. Između ostalog piše da što se plaća tiče, i to, uzet ću samo plaće za redovan rad, one iznose 13 milijardi 31 milijun 110 tisuća 914 kuna. Probajte izračunati koliko iznosi 3%. A sve ovog govorim zbog toga da možda više +pažnje obratimo na one stavke koje imamo pri svakom Vladinom uredu, koje imamo pri svakom ministarstvu, a otprilike glasi, stručno usavršavanje zaposlenika. Pa ma šta to značilo i kad pogledate stavke u svakom ministarstvu, u svakom uredu kolike su, onda ćete stvarno doći do i pomalo smiješnih iznosa. Da ne kažem da se pokazuje da je za ovu godinu, ako izvršenju u 10. mjesecu ove godine, niti polovica tih sredstava uopće nije niti iskorištena. Ja bih jako voljela kad bi netko objasnio što je između ostalog zadaća Centra za stručno osposobljavanje državnih službenika. Naime, takav jedan centar ustanovljen je po novom ustroju Vlade unutar Središnjeg državnog Ureda za upravu. Za prošlu godinu, odnosno za ovu godinu 2004. plan rada tog Centra iznosio je 800, odnosno proračun je iznosio 860 tisuća kuna. Izvršenje do 10.11.2004. godine bilo je 8,4% ili 72 tisuće 450 kuna od čega punih 70 tisuća kuna na službena putovanja. Za ovu godinu, iznos za taj Centar je smanjen te on iznosi 784 tisuće kuna, ali je predviđeno opet da trećina tih sredstava ode na službena putovanja. U isto vrijeme, gospodo, ja sam imala priliku da unazad 2 mjeseca, jer su mi tako rekli, tražim odobrenje od tajnika Sabora da jedna djelatnica koja radi u okviru Odbora za ravnopravnost spolova ode na stručno usavršavanje da bi dobila mogućnost da putem web stranica Sabora stavlja izvješća sa tematskih sjednica, recimo, mog odbora. Jer izvješća sa tematskih sjednica ne možete preko službe Sabora staviti na web stranice Sabora. Možete samo izvješća sa redovitih sjednica. Nakon više od 2 mjeseca, ja kao predsjednica Odbora i ta službenica još uvijek čekamo odgovor, odnosno čekamo odobrenje za to. U isto vrijeme, naravno, treba pogledati stavku koliko je što se tiče usavršavanja potrošeno i sa razine Sabora i na što se ustvari uopće odnosi to usavršavanje. Ja ne mislim da je usavršavanje samo učenje stranog jezika. Dalje, žao mi je što sad ovdje nema ministra Vukelića, bio je čitavo vrijeme ovdje. Ja želim kazati nešto što se odnosi na zapošljavanje, što se odnosi na objektivno teži položaj žene na tržištu rada, što se odnosi na Sektor obrta malog i srednjeg poduzetništva unutar Ministarstva gospodarstva. Inače je ono vrlo zgodna knjižica koju ste dali kolegici Antičević-Marinović, ali knjižice su jedno, a praksa je ipak nešto sasvim drugo. Naime, netko je već spomenuo, u listopadu mjesecu u odnosu na rujan kada je bilo 299 tisuća 469 nezaposlenih u Hrvatskoj je u listopadu po podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje 307 tisuća 508 nezaposlenih. Od toga 58 i po posto u ukupnom udjelu čine žene. Spominjem to jer ja ponovno postavljam pitanje koje mi nitko ne može odgovoriti, zbog čega se i u ovom sektoru ne poštuje nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova i Zakon o ravnopravnosti spolova. Ukoliko ministar nije sa tim upoznat, njegovi suradnici, pomoćnici bi trebali sa time biti upoznati i postavljam pitanje, zbog čega je iz proračuna izbačena stavka "poduzetništvo žena i poduzetništvo mladih"? I sad je sve to skupa strpano u jednu skupinu koja se zove "poticanje ciljnih skupina društva" pa je tu ubrojeno: početnici, mladi, žene, branitelji, djelatnosti socijalnih usluga. I za te namjene predviđene su za iduću godinu 4 milijuna kuna, a kad je bilo razdvojeno mladi i žene poduzetnici bilo je predviđeno 4 i po milijuna kuna. Drugi je naravno par rukava što nažalost, recimo, niti kod Ministarstva gospodarstva kad se radi o poduzetništvu žena od predviđenih milijun i 500 tisuća kuna ostvareno je jedva 1,3%, a od milijun kuna predviđenih za poticanje poduzetništva mladih ostvareno je 0,0%. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Zdravko Sočković. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, danas raspravljamo o Prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu sa Prijedlogom projekcije Proračuna za 2006. i 2007. godinu. Kako smo zbog parlamentarnih izbora prvi kvartal u 2004. godini imali privremeno financiranje onda je ovo prvi cjeloviti proračun koji je predložila ova Vlada. Ova Vlada je također prva koja je predložila Prijedlog projekcije proračuna unaprijed, za 2006. i 2007. godinu, što će nam svima pomoći u boljem sagledavanju cjelokupnog programa hrvatske Vlade u njenom 4-godišnjem mandatu, što je za svaku pohvalu. Svi znamo da je državni proračun najvažniji dokument svake Vlade, pa tako i ove iz kojeg možemo prepoznati namjeru Vlade, a to je održiva fiskalna politika i makroekonomska stabilnost Hrvatske. Moram napomenuti da je Vlada preuzela vlast u dosta teškim okolnostima kad je u posljednjem kvartalu 2003. godine došlo do laganog pada bruto društvenog proizvoda, te je preneseno više od 6 milijardi neizmirenih obveza. Sjetimo se samo Hrvatskih željeznica gdje smo imali obveza oko 1,6 milijardi, HAC-a kao i 800 milijuna kuna neisplaćenih poticaja u poljoprivredi, a posebno kada je prošla Vlada obmanula predstavnike MMF-a, Europske zajednice, ali i cjelokupne hrvatske javnosti koju su prevarili iskazivanjem netočnih podataka tvrdeći da je deficit Proračuna za 2003. godinu 4 i po, a ne 6,3% što je istina. Prvih 9 mjeseci 2004. godine vidljivo je da je blaga dinamika oporavka gospodarstva i gospodarske aktivnosti. Uočljiva je stoga u posljednjem tromjesečju 2003. godine lagani pad koji je bio i u prva dva mjeseca 2004. godine, ali sada u posljednjih 6 mjeseci industrijska proizvodnja se vidno oporavlja i u rujnu 2004. bilježi međugodišnji rast od 3%. Smanjen je deficit Proračuna u 2004. godini i izvoz Republike Hrvatske raste brže od uvoza. Za prvih 9 mjeseci ove godine izvoz je veći 16,9%, a uvoz je rastao sa povećanjem od 6,3%. Pokrivenost uvoza izvozom sada je 52,9%. Inflacija je nešto veća od 2% unatoč velikim poskupljenjima nafte koja se dogodila na svjetskom tržištu. Broj nezaposlenih prvi puta je pao ispod 300 tisuća i bilježimo najmanju stopu nezaposlenosti u posljednjih 5 godina. Rast vanjskog duga u 2004. godini je bio oko 10 i po milijardi što je podnošljivo u odnosu na 2003. godinu. U rujnu 2004. godine vanjski dug smanjen je za 10 milijuna dolara i to je prvi puta da je bilo smanjenje duga. Sve ovo zajedno utječe na smanjenje deficita državnog proračuna i ukupno smanjenje vanjskog duga. Ne smijemo pri tome zaboraviti i najuspješniju turističku sezonu koja je bila najbolja od Hrvatske samostalnosti do danas. Proračunski prihodi u 2005. godini u ukupnom iznosu od 86,4 milijarde kuna veći su za 5% u odnosu na 2004. godinu. Očekivani rast bruto društvenog proizvoda po stopi od 4,4%, planirana stopa inflacije je 2,5%, rasti industrijske proizvodnje je 4,1%, a ukupni proračunski deficit od 3,7% od bruto društvenog proizvoda. Rashodovna strana proračuna za 2005. godinu govori o proračunu koji u sebi sadrži i socijalnu i razvojnu komponentu sa krajnjim ciljem povećanjem standarda hrvatskih građana. Socijalna politika ovoga proračuna očituje se u povećanim izdavanjima koja se odnose na primjer za dječje doplatke 1,6 milijardi, za porodiljske naknade 1,2 milijarde, također povećanje sredstava su evidentna na ostvarivanju većih prava hrvatskih branitelja, također su i veća sredstva data za isplate mirovina, kao i prethodne navedene stavke po njima se možemo pomoći da će i demografska obnova Hrvatske imati od toga sigurno velike koristi. Razvojna komponenta ovog proračuna je evidentna u izdvajanjima za Hrvatske autoceste oko 4 milijarde, Hrvatske ceste 2 milijarde, Hrvatske vode milijardu i 700, Hrvatske željeznice 2,8 milijardi te niz programa koja su data kroz Ministarstvo gospodarstva. Posebno bih želio naglasiti da je pobjedom na izborima 23. studenoga 2003. godine pobjeda HDZ-a dočekana je na nož koalicije kao da će biti smak svijeta, a posebno se isticalo da će doći do nazadovanja u pregovorima Hrvatske sa oko ulaska u Europsku zajednicu i druga stvar koja je bila rećena da će Hrvatska demokratska zajednica zaustaviti sve razvojne programe prije svega gradnje cesta, rekonstrukcije željeznica i svega drugoga to smo se naslušali jako dugo tokom ove godine. I što se dogodilo, Hrvatska je naprotiv ubrzala proces pregovaranja sa Europskom zajednicom zahvaljujući naporima ove Vlade i predsjednika Sanadera mislim da smo ubrzali puno više nego bivša Vlada ali isto tako i Hrvatske ceste se dalje grade, gradit će se 5C koridor, idemo sa rekonstrukcijom i obnovom željeznica, ako smo vidjeli da su izdvajanja za željeznice bili u 2003. godin i 900 milijuna, u 2004. milijardu i 600, a u 2005. je predviđeno 2 milijarde i 800 kuna. To mi je posebno drago jer dolazim iz Brodsko-posavske županije gdje je program Đure Đakovića velikim dijelom naslonjen i na Hrvatske željeznice, na rekonstrukciju proizvodnju vagona, gdje je bila jedno vrijeme velika propaganda kako neće biti više posla za Đuru Đakovića na željeznicama. Vidimo da to nije tako i na osnovu svega ovoga što sam iznio smatram da je posve normalno da se ovakav proračun prihvati.
Hvala lijepa. Na redu je poštovana zastupnica Ivanka Roksandić izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministri i članovi Vlade. Ja ću vjerojatno u svom izlaganju biti više optimističnija nego neki kolege a govoriti ću uglavnom o onom dijelu proračuna koji se odnosi na Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa i to na onaj dio obrazovanja i športa jer sam zaista zadovoljna što po prvi puta možemo vidjeti da je onaj dio proračuna za obrazovanje rastao. Po ovome Prijedlogu proračuna moglo bi se reći da je on zaista i razvojni i realan, vrlo je važno istaknuti da je Ministarstvo prepoznalo da je kroz čitav niz programa rad sa darovitim učenicima i studentima vrlo važan pa je znatno povećalo ovu stavku u proračunu čak na 3 milijuna kuna. Posebnu pozornost što me veseli kod nekadašnjeg profesora u strukovnoj školi ovo Ministarstvo napokon ima i za stukovno obrazovanje, do sada se uglavnom ovom dijelu nije posvećivala posebna pozornost a u ovom proračunu nove su stavke i za pripremu za izradu deficitarnih udžbenika koji su zaista godinama deficitarni, gotovo nepostojeći u strukovnom školstvu čak sa milijun i pol kuna što je vrlo značajan preduvjet za kvalitetno obrazovanje, strukovno obrazovanje. U cilju stvaranja jedinstvenog struktovnog programa, strukovnih škola izdvaja se po prijedlogu proračuna u 2005. godini čak 15 milijuna kuna a u cilju svega ovoga i poboljšanja obrazovanja a znamo da je to sve zbog dinamičnosti prilagodbe novim tehnologijama rada, pokreće se i posebna agencija za strukovno obrazovanje za koju je namijenjeno u ovoj prvoj godini za njezinu redovnu djelatnost 3 milijuna i 700 kuna i ako dodamo još 600 tisuća kuna za uređenje prostora onda su to značajna nova sredstva za nove programe. I u dijelu predškolskog odgoja, svi smo osjetljivi na djecu isto su osigurana značajna sredstva od 4 milijuna kuna za program predškole jer na žalost sva djeca nisu obuhvaćena u Hrvatskoj odlaskom u vrtiće i nemaju mogućnosti pripreme za školu, pa se evo sa, mada to nisu značajna sredstav i dostatna ali su poticajna da sa 4 milijuna kuna ove godine potičemo evo i programe u ovom području. Isto tako potiče se i razvoj i edukacija djece predškolskog uzrasta u iznosu od 5 milijuna kuna. Ministarstvo je prepoznalo što je za pohvalu da čak 71 radno mjesto sturčnog suradnika knjižničara nedostaje u školama isto tako osiguralo sredstva za informatičku pismenost učitelja i stručnih suradnika bez čega se sada ne može u novom obrazovanju što su značajna sredstva za ulaganje. Isto tako posebno pohvala za povećano ulaganje u usavršavanje učitelja i nastavnika. Nešto što je novo, su nove stavke u ovom Ministarstvu, programske stavke to je prije svega prvi puta a to smo se svi u prosvjeti zalagali za razvoj prije svega pedagoškog standarda, donošenja pravilnika o pedagoškom standardu jer to je i osnova za izradu i kataloga znanja i za mogućnost vanjskog vrednovanja znanja za koje se svi zalažemo i svi smo se pred nekoliko, evo na prošloj sjednici založili i za onaj naš ispitni centar. Znači prvi puta idemo u donošenje pedagoških standarda. Isto tako potičemo jednosmjenski rad škola, znamo da na žalost u Hrvatskoj postoje škole koje rade i tri smjene. Tri milijuna kuna nekom će se učiniti malo ali značajan korak za pokretanje jednog takvog programa. Što reći, a tu je i kolega Mršić moram spomenuti tu kapitalnu izgradnju, nisam mislila. Istina da nema novih kapitalnih projekata u ovom proračunu ali postoje decentralizirana sredstva koja u sebi sadrže i sredstva za kapitalna ulaganja i investicije. Pa ako to uključite u vlastite prihode županije i vlastita sredstva županije onda možete dosta učiniti. Bilo mi je teško slušati što u Koprivničko-križevačkoj županiji kolega Mršić kaže da ne može izgraditi niti jednu športsku dvoranu niti jednu školu. Ja dolazim iz županije Sisačko-moslavačke koja je ratom stradala čije je gospodarstvo zaista na koljenima ali nema ni jednoga projekta, možete provjeriti isto kapitalnoga ovdje direktno iz državnog proračuna, ali iz onoga dijela decentraliziranih sredstava i vlastitih prihoda županije u 2004. ova županija izgradila je športsku dvoranu u osnovnoj školi "Braća Radić" u Martinskoj Vesi, izgradila je i gradi područnu školu u Pešćenici, započela novu dvoranu u Hrvatskoj Dubici i isto tako gradi novu obrtničku školu i športsku dvoranu, naime priprema projekt, u izradi je projekt izvedbeni za Obrtničku školu i športsku dvoranu. Dakle, postoje i nekakva kapitalna ulaganja, sigurno da nismo zadovoljni i da tražimo više, ali u ovoj situaciji je to realno i moguće. I još ću o nečemu govoriti jer mislim da moram, a to je šport. Značajno je povećanje športa, to će reći vjerojatno moje kolege koji se više bave ovom problematikom, ukupno povećanje je čak za 27%, ali me raduje povećanje od 25% koje je namijenjeno sredstvima za školske športske klubove, jer u ovim klubovima i u našim školama osnovnim i srednjima odgajaju se budući vrhunski sportaši. Isto tako me raduje i neki novi programi, onaj program, pozdravljam program "Otvorena škola" za koju se zalaže ministar Primorac, a vidim da je to ušlo i u proračun o ovoj godini, gdje se zaista potiče organiziranje športskih aktivnosti u školama u vrijeme ljetnih i zimskih praznika kako bi zaista bilo to omogućeno djeci u manjim sredinama da svoje slobodno vrijeme mogu se organizirano baviti športom. I evo na kraju, neću duljiti jer ću reći da zaista je dugogodišnje zaostajanje obrazovanja teško nadoknadivo, ali ovi novi programi i povećana ulaganja u obrazovanja i u znanost dobar su znak da prosvjeta i znanost nisu zapostavljeni i da se Hrvatska ipak pokreće.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa ja zahvaljujem kolegici što me podsjeća na decentralizirana sredstva, ali iz decentraliziranih sredstava je Koprivničko-križevačka županija u proteklih dvije godine je sagradila dvije osnovne škole. Ja sam govorio o tome da preko 170 škola i sportskih dvorana koji se grade iz državnog proračuna, bilo izravno, bilo preko C5 programa, ni jedan se ne gradi u Koprivničko-križevačkoj županiji, a uvjeren sam da se gradi nekoliko u Sisačko-moslavačkoj županiji. Naravno da decentralizirana sredstva koristimo za investicijsko održavanje, međutim zadani su minimalni standardi i mi se ne možemo u ministarstvu pojaviti da nam se povećaju decentralizirana sredstva za investiciju, to vjerojatno znate postoje nekakvi ključevi. Mi smo zatražili od Ministarstva prosvjete da nam povećaju to i ne bi naravno da onda ne bi tražili i od države novac. Mi inače ni ne tražimo od države novac, mi tražimo samo da više novca ostaje u Koprivnici jer ga više stvaramo nego što nam se vraća. Prema tome, mi bi sve škole kao što smo u prošlosti sagradili sami ili samodoprinosom sagradili iz poreza na dohodak građana Koprivnice, samo kad ne bi država toliko uzimala. A nažalost nismo u programu C5 i nažalost nismo u proračunu. To je tragedija Koprivničko-križevačke županije i ni jedna škola i ni jedna sportska dvorana se ne gradi iz državnog proračuna i ove godine kada je nekih 60 milijuna kuna oslobođeno od sredstava za investicije u decentaliziranim sredstvima ključ je bio da se svima podjednako dodjeli, odnosno prema minimalnim kriterijima, a ne prema onima koji imaju gotove investicijske projekte i građevinsku dozvolu.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, gospođa Ivanka Roksandić.
Pa evo moram reći uvaženom kolegi Mršiću. Nisam ja vas ni shvatila da vi niste izgradili niti jednu školu, nego sam vam samo htjela reći da ni mojih škola nema u državnom proračunu, na to vas podsjetiti. Imate tu sreću, kolega Mršić da se vaše škole ne moraju obnavljati iz C5 programa. To je program obnove škola na ratnom stradalom području. Imali ste tu sreću, ja bih bila puno zadovoljnija da sam imala tu sreću da ne moram iz tog programa obnavljati škole. I još nešto vam hoću reći, ja sam kad sam vam govorila o tome htjela sam vam reći da zajedničkim snagama možemo učiniti, mislim na lokalnu upravu i državnu puno više. Ne možemo sve očekivati da nam zaista padne, a ovo što kažete da nema ni jedne moje škole, nema ni jedne vaše škole, ali nema ni jednog novog programa. Dakle, ova Vlada nije uvrstila niti jedan program, a pogledajte u proračunu zašto. Zato što mora od 2000-te godine završiti masu započetih programa koje zaista nisu bile realno planirane, upravo u kapitalnoj izgradnji škola.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo. Netočan je navod da bivša vlast nije ulagala u strukovne škole. Točno je da je pratila 131 strukovnu školu za opremanje radionice i za troškove školovanja naučnika. A također je točno da sadašnja vlast za poticanje rada strukovnih škola i za uređenje majstorskih škola do 10.11. nije utrošilo baš ništa od milijun i 300 tisuća kuna. Kolegice to imate na stranici 99 proračuna. Znači od milijun i 300 tisuća kuna niti kuna nije utrošena za strukovne škole.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Raspravljajući o državnom proračunu uvijek svi ističemo kako se radi o najvažnijem dokumentu koji se uopće može naći na raspravi u Hrvatskom saboru, upravo stoga što se samo u proračunu i nigdje drugdje vide programski prioriteti i aktivnosti koje će Vlada poduzeti u sljedećoj godini, ali i temeljem projekcija i prioriteti i aktivnosti u trogodišnjem razdoblju. Kada smo prije godinu dana ovdje slušali Premjera prilikom predstavljanja Vlade i njezina programa deklarativno su se iznosili ciljevi i ono što se željelo napraviti. No međutim te lijepe riječi i planovi u trenutku donošenja državnog proračuna treba opravdati i opredmetiti konkretnim brojkama, jer upravo samo brojke iz proračuna a ne lijepe riječi nedvosmisleno ukazuju na prioritete i program rada Vlade. No je li ovaj proračun i ovaj prijedlog proračuna u suglasju s izrečenim deklaracijama. Bojim se da barem dijela obrazovanja i znanosti tiče da nije. Naime, mislim da nikome pametnom u Hrvatskoj danas ne pada na pamet dovoditi u pitanje činjenicu loše kvalifikacijske strukture stanovništva te mislim da se svi slažemo da je strategijska zadaća svih nas popravljati tu lošu kvalifikacijsku strukturu i tako osposobljavati ljude, naše sugrađane za složene procese proizvodnje novih vrijednosti koji se temelje na kompanijama utemeljenim na znanju i stvaranju društva znanja. Taj stav deklarira i Vlada Republike Hrvatske. No Vlada osim deklariranja ima obvezu donositi konkretne odluke i testira vlastitu vjerodostojnost upravo na proračunu. Sukladno tome, a s obzirom da Hrvatska zaostaje u financiranju obrazovanja i znanosti bilo je potrebno uložiti dodatne financijske napore kako bi se počele dostizati članice Europske unije. Opće je poznato kako rast proračuna od najmanje 10% godišnje možda, ali samo možda nas može tek 2010. godine dovesti do one stope izdvajanja koje su europske zemlje imale 2002. godine. Jedna digresija. Slovenija je kad je donosila proračun za 2004. godinu povećala proračun za znanost za 24%, a za tehnologiju za čak 67%. Kako je u Hrvatskoj u 2004. godini smo proračun za obrazovanje i znanost povećali za 7%. Ove godine je to povećanje 4,3% i to je strašno, jer je to zapravo smanjivanje trenda povećanja ulaganja sredstava za znanost i obrazovanje koje ne samo da ne jamči razvoj i ulaganje i sustizanje Europe, već upravo suprotno, produbljuje jaz između nas i njih. Bilo je zanimljivo slušati danas uvodno izlaganje Premjera i ministra financija koji niti jednom jedinom riječju, ali ama baš niti jednom jedinom riječju nisu spomenuli znanost i obrazovanje. Reći će neki, šta se ovi iz znanosti i obrazovanja bune, pa dobili su povećanje sredstava od 4,2%. To povećanje uopće nije nikakav iskorak, a ponajmanje strateški pomak koji nam je nužan, što nije niti moja izmišljotina, već su to utvrdili i znanstvenici iz domovine i inozemstva na kongresiju koja je upravo u tijeku ovih dana. Ako znamo da povećanje ukupnog proračuna 5%. Znanost i obrazovanje se povećava za 4,3%. Ne treba biti neki super matematičar kako bi se utvrdilo da udio ulaganja u znanost i obrazovanje se u ovom proračunu u odnosu na onaj lanjski smanjuje. Još ako znamo da 10 resora, 10 ministarstava u ovoj Vladi ima veća povećanja sredstava, znači više od tog 4,3% povećanja od znanosti i obrazovanja, nije teško zaključiti da su unatoč najavama i deklaracijama obrazovanje i znanost vrlo loše prošli u ovom prijedlogu državnog proračuna. Nažalost, projekt za 2006. i 2007. godinu također nedaju nade za bolje i pravednije ili točnije za izvjesnu budućnost Hrvatske nužan tretman znanosti i obrazovanja, jer se predviđa minimalan rast od samo 2% godišnje. To je loša i posve pogrešna politika, jer već je ovdje istaknuto nekoliko puta samo povećanja i izdvajanja za znanost i školstvo po stopi od 10% godišnje možda može smanjiti jaz između Hrvatske i Europe i biti jamstvo razvoja. O pojedinim stavkama bit će, ja ću osobno više reći u raspravi po amandmanima i neke ću amandmane podnijeti. Sada samo činjenica da je nedopustivo da sredstva za usavršavanje učitelja i nastavnika ostaju na posve istoj razini kao i lani, jer bez ulaganja u učitelje nema drugačije i bolje škole. Te da je za Hrvatsku pogubno da sredstva za plaće osnovnoškolskih učitelja i srednjoškolskih nastavnika ostaju gotovo ista, jer povećanje ukpne mase sredstava samo oko 1%, odnosno 2 u srednjem školstvu. To sve skupa znači da neće biti povećanja plaća učitelja i nastavnika i da će plaće te skupine visoko obrazovanih građana i građanki naše zemlje koji već sada zaostaju za ostalim plaćama u javnim službama za oko 15-tak% i dalje zaostajati. Posve sam osobno sigurna da mi nismo kao Republika Hrvatska toliko bogati i da Republika Hrvatska nije toliko razvijena zemlja, da si smije dozvoliti luksuz daljnjeg propadanja društvenog statusa prosvjetara. Jer kao što to prije mnogo stoljeća je rekao Sokrat, "Ako u Ateni neće biti obučara, Tenjani će hodati bosi", ali ako u "Ateni neće biti učitelja neće biti ni Atenjana". Što se tiče visokog školstva znanosti i tehnologije nominalno povećanje proračuna ukoliko čitatelj tog prijedloga imalo upućeniji u strukturu nije jamstvo da će potrebna nužna i hitna reforma uistinu biti u urađena. Ali je posve sigurno da reforme neće biti bez osiguranja i stalnog povećanja refomskih fondova. U ovom prijedlogu to nažalost nije slučaj. Osim toga u prijedlogu proračuna za 2005. godinu smanjuju se sredstva za nacionalnu zakladu za znanost visoko obrazovani i tehnologijski razvitak, te se po prijedlogu ove aktualne Vlade Ive Sanadera također smanjuju sredstva za programe i projekte znanstveno istraživačke djelatnosti. Takva je politika smanjenja sredstava za znanost za zemlju koja pretendira biti temeljena na znanju i koja ljudskom potencijalu vidi jedan od temeljnih kapitala posve neprimjerenai pogubna. I zato ovaj proračun nije i ne može biti za ovu zemlju razvojan. Druga tema koju želim govoriti su mladi, vjerojatno uz obrazovanje jedna od tema kojoj se najviše deklarativno govori, a tako malo konkretno čini. Naime, planirana sredstva za aktivnu politiku prema mladima koja je zapravo odjelotvorenje nacionalnog programa djelovanja za mlade koji je smatram to važnim po stotiput ovdje istaknuti jednoglasno usvojen u Hrvatskom saboru uz snažno zalaganje i apeliranje svih, pa i danas resorsne ministrice koja je tada bila zastupnica, da se radi o odličnom programu kojeg treba pratiti adekvatna potpora iz proračuna. Dakle, ta sredstva za mlade ne samo da ne prate dinamiku financiranja utvrđenu nacionalnim programom, nego su u 2005. godini smanjena za gotovo 45%. I ne samo da su sredstva za aktivnu politiku prema mladima smanjena već tri stavke koje su u tom smislu bile važne koje su do sad postojale to su praćenje i unapređivanje politike za mlade, poticanje društvene participacije mladih i potpora za program usmjerene mladima koji su svojim nazivom i vrlo transparentno upućivale da su to afirmativni projekti i o njihovom sadržaju, o tome smo govorili jučer nisu se izvršile do dana današnjega, te stavke se ukidaju u ovom proračunu za 2005. i one se poopćuju sumarno u jednu stavku koja će onda dati diskrecijsko pravo ministrici da odlučuje o programima što je posve povratak u jedne posve nedemokratske procedure odlučivanja i što je posve u suprotnosti s jednoglasno utvrđenom nacionalnom politikom. No, bilo kako bilo, ovdje očito važnije što se priča, nego što se i kako se radi. Zbog svega toga i onoga što su rekli kolege moje ranije, zbog politike koja je u ovom proračunu definirana tako da posve zanemaruje znanost, tehnologiju i obrazovanje i stoga što ovaj proračun, ali i projekcije za 2006. i 2007. godinu zbog zanemarivanja tih važnih razvojnih žarišta, ne samo da neće pokrenuti Hrvatsku, već je zadržala i zaostajanje za Europom zapravo urušava neću moći glasati za ovaj prijedlog proračuna. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Gospodine predsjedniče sasvim je to netočno da gospodin premijer nije spomenuo obrazovanje, danas ujutro u njegovom izlaganju citiram "u pet ciljeva Vlade pod točkom 3. u okviru borbe za veću zaposlenost istaknuto je posebno obrazovanje kao vrlo važno" i prema tome, tu je danas izrečeno. Hvala.
I poštovana zastupnica Marija Bajt ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana kolegica je rekla da program, u programu rada Vlade su samo lijepe riječi koje nemaju pokriće u proračunu, a nevjerodostojnost vezano za znanost i obrazovanje. To je netočno. Jer Ministarstvo znanosti i obrazovanja i školstva nominalno ima najveće povećanje od 360 milijuna kuna. Zatim za financiranje decentraliziranih funkcija u osnovnim i srednjim školama za 2005. godinu za osnovne škole osigurano je 103 milijuna kuna za više, nego li prošle godine, a za srednje škole 50 milijuna kuna više nego li prošle godine. Također su značajna kapitalna ulaganja na Hrvatskim sveučilištima, gdje 490 milijuna kuna kreditna sredstva koja su. Također bilo bi znatno više 40 kapitalnih projekata se završava, a bilo bi znatno više da nije bilo u 2004. godini 45 milijuna kuna na temelju odluke suda isplaćeno zaposlenicima za regres. A isto tako i 14 milijuna kuna za 2001. godinu zaposlenicima visokoškolskog obrazovanja na temelju jubilarnih nagrada.
Hvala lijepa. Jedna replika, poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Da, ne mogu odoljeti ne replicirati kolegici na temu zdravstva, to mi je promaklo odgovoriti gospodinu Mršiću. Ali u ovom slučaju dakle moram ispraviti. Nije zdravstvo sakačeno u ovom proračunu ono je dobilo milijardu kuna više, nego što je imalo prošle godine i obavit će sve funkcije za koje treba. A dobilo bi vjerojatno puno više da se nisu u proteklom vremenu radila čuda i šest naime bolnica i projekata u bolnicama od hotela pa do pilotiranja u Koprivnici, pa prije slijetanja reformiranja iz aviona, pa onda kad nemate rezultate Pilot projeka za to smo digli debele novce Svjetske banke, dakle kreditom i poreznim obveznicima nakalemili to na teret da vraćaju, onda se događa da nemate rezultata Pilot projekta, pa to prekrijete sa reformom zdravstva u cijeloj Hrvatskoj, pa onda ministrica potpisuje ugovore sa Svjetskom bankom gdje izbacuje Hrvatske konzultante, pa uvodi engleske konzultante koji naravno nedaju rezultate i kad smo mi to govorili da je to loše za Hrvatsku, jer su silni milijuni oko 7 milijuna dolara citiram ministra Hebranga potrošeni, onda gle čuda, na web. stranicama Svjetske banke Koprivnički konzultanti su ipak nepoželjni i web. stranici Svjetske banke firma ... i gospodin Gomez do 2008. ne mogu radit na sličnim projektima koji se odnose na Svjetsku banku. Dakle, u Koprivnici je napravljeno nešto što treba razlučiti Pilot projekt i ovih 20 milijuna o kojima se govori to je novac hrvatskog zdravstva za reformu zdravstva u Hrvatskoj a druga stvar je što to treba razlučiti od ulaganja u županijsku bolnicu. Županijska bolnica i reforma zdravstva ne moraju imati veze a trebali su da je pilot projekt obavljen onako kako Bog zapovjeda i ugovori koje su porezni obveznici platili. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine predsjedniče, gospođa Sučec-Trakoštanec očito nije meni replicirala jer ja uopće o zdravstvu nisam rekla niti jednu jedinu riječ ali obzirom da sada imam prava na odgovor na repliku samo ću reći a propos zdravstva evo prvi put u ovom Hrvatskom saboru u Proračunu za 2005. se potpuno ukidaju sredstva za detox lječenje ovisnika, potpuno se ukidaju sredstva za lječenje i rehabilitaciju liječenih alkoholičara. Posve se ukidaju sredstva za lječenje Metadonom, posve se ukidaju sredstva za prevenciju alkoholizma kod mladih, posve se ukidaju sredstva za promociju zdrave prehrane i kretanja, posve se ukidaju sredstva za prevenciju i rano otkrivanje, lječenje i rehabilitaciju ovisnika. A vas gospodine predsjedniče, nadam se da ćete dati opomenu kolegici Sučec-Trakoštanec jer je u svojoj replici meni zapravo replicirala kolegi Mršiću.
Replika je specifičan institut u parlamentu i odgovor na repliku u sklopu toga. Poštovani zastupnik Marko Širac.
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice zastupnici, gospodine ministre! U svome izlaganju ja bih se osvrnuo na proračun Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva i to na način da bi najprije malo analizirao poslovanje samoga ministarstva a onda bi se osvrnuo na nekoliko krupnih državnih programa, krupnih programa koji se realiziraju kroz Ministarstvo prostornog uređenja i zaštite okoliša. Naime, zašto to tako činim? Proračun ministarstva za 2005. godinu planiran je sa 702 milijuna kuna i povećanjem od 18%. Međutim, kad se promotri poslovanje Ministarstva prostornog uređenja dakle na ono što samo se odnosi na samo ministarstvo onda je povećanje proračuna ministarstva samo 3,5% ili u ukupnom iznosu od 473 milijuna i po mojoj ocjeni to je primjer vrlo štedljivog raspolaganja sa državnim sredstvima koja se koriste za poslovanje naših ministarstava. Ministarstvo prvenstveno kroz Upravu za zaštitu okoliša treba u ovoj godini realizirati programe koji su vezani uz pridruživanje i obaveze koje smo u tom smislu preuzeli pa će tako ministarstvo se skoncentrirati na izradu sanacijskih projekata odlagališta opasnog otpada za devet tzv. crnih točaka. Moram istaći da je to prvi puta da se tijekom ove i naredne godine ministarstvo koncentrira na ovakve stvari jer ministarstvo nije takve aktivnosti do sada radilo. Također će ministarstvo pomoći jedinicama lokalne samouprave u izradi projekata zaštite okoliša. Sjetimo se svi da je građevinska inspekcija imala vrlo ozbiljne zadatke ove godine, naravno kroz ministarstvo na sprečavanju bespravne gradnje i za istaći je ovdje pred Hrvatskim saborom da će već sada a i u narednom periodu ministarstvo imati vrlo ozbiljnih problema sa popunjavanjem radnih mjesta u inspekcijskim službama jer sa primanjima s kojima mi nagrađujemo za izvršavanje aktivnosti ministara malo tko od stručnih ljudi želi da radi taj posao. Istakao bi također da je u 2004. godini za izradu prostornih planova općina ministarstvo uložilo 2 milijuna i 400 tisuća kuna, za izradu prostornih planova u 30 općina i 11 županija a za 2005. da već ima 75 zahtjeva. Sada mi dozvolite da se osvrnem na programe koji se realiziraju kroz ovo ministarstvo i to kroz Upravu za stanovanje, graditeljstvo i komunalne poslove. Na prvom mjestu je to svakako program stambenog zbrinjavanja invalida Domovinskog rata. To je naš državni program kojega naša Vlada i naravno naša država, s kojim naša Vlada i naša država rješavanja pitanje zbrinjavanje invalida Domovinskog rata. Za istaći je da će do kraja ove godine biti dovršeno i useljeno 446 stanova s tim da je ovoga trenutka već useljeno 263 a do kraja godine će biti još predata 183 stana. Kroz program APN-a kupita su 138 stanova tako da će do kraja godine biti useljeno 654 stana. Za iduću godinu planira se 7,1% više sredstava ili ukupno 146 milijuna. Zato ministarstvo planira nastaviti izgradnju koja je već započeta u osam naših jedinica lokalne samouprave na 297 stanova, planira također izgraditi četiri obiteljske kuće za invalide, 100% invalide i također planira naravno zaključiti ugovore odnosno provesti postupak ugovaranja za izradu projektne dokumentacije i izgradnju još 80 stanova. 80 stanova u Vukovaru i 120 stanova na drugim lokacijama. Dakle, za 2005. godinu planirana izgradnja 501 stana. Drugi program, to je realizacija programa izgradnje društveno poticajne stanogradnje s kojim Vlada potiče izgradnju obiteljskih stanova za mlade obitelji i one obitelji koje prvi puta u životu stiču stan. Kroz taj program tijekom 2000. godine do 31.12. biti će riješeno sljedeće. Useljeno je 746 stanova, u tijeku je postupak tzv. tehničkog pregleda odnosno postupak preduseljenja za 57 stanova i naravno još za narednih 203 stana koji će biti dovršeni tijekom ovog i sljedećeg mjeseca ili ukupno tisuću i 6 stanova u 2004. godini. Za 2005. godinu ministarstvo je planiralo izgradnju tisuću 495 stanova i u tom smjeru provelo sve potrebne radnje od pribavljanja zemljišta, ishođenja građevinskih dozvola, lokacijskih dozvola, dakle svih onih postupaka. Za te namjene u 2005. godini predlaže se osigurati 167 milijuna kuna odnosno na nivou 2004. godine a u 06. i 07. godini naravno ta sredstva rastu sa planiranim, planiranom rasti državnog proračuna. Nekoliko samo riječi oko Agencije za pravni promet nekretnina koja je ove godine dobila značajna sredstva koja su veća za 74% i naravno, kroz nju će se riješiti pitanje zbrinjavanja prognanika ako i povratnika i taj problem skinuti sa dnevnog reda u Republici Hrvatskoj jer se kroz naredne godine planira samo po 19 milijuna kuna za rješavanje toga problema. I na koncu samo dvije, tri riječi o Fondu za zaštitu okoliša. To je jedan proračunski fond koji je također vezan u ovo Ministarstvo, koji ima svoje izvorne prihode i kroz kojeg su predviđana velika poticanja jedinicama lokalne samouprave na uređenju i izgradnji objekata zaštite okoliša diljem Hrvatske. Dakle, pomoć u njihovim programima, u njihovu investiranju, u programiranju i svemu onome što je moguće pružiti kroz stručne službe Fonda. Gospodine predsjedniče, mislim da se radi o jednom primjerenom proračunu i primjerenim programima i ja ću svakako kod glasovanja podržati ovaj Proračun koji je Vlada Republike Hrvatske predložila Hrvatskom saboru.
Hvala vam lijepa. Apeliram na zastupnike ako mogu, obzirom na još brojnost da ne iskoriste puno vrijeme. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Evo danas smo o Prijedlogu Proračuna za 2005. godinu čuli dosta komplimenata i zamjerke i čuli smo da je razvojan, socijalan, prevelik, nedovoljan, pa čak u nekoliko navrata da je predizborni. Ovo predizborni vjerojatno je bila zamjerka Vladi što će obećano izvršiti. Jučer smo čuli da porezi na dohodak i dobit trebaju biti manji i povoljniji, dakle, i manji proračun a za nekoliko dana brojni amandmani će pokazati da ni dvostruki proračun ne bi bio dovoljan. Listajući po predloženim stavkama svi tražimo ulaganja u područja iz kojeg dolazimo, ponešto nađemo, ponešto ne kao i u osobnim proračunima slično kao općinskim, gradskim i županijskim proračunima. Predloženi proračun veći je od lanjskog, biti će neminovno pravedniji jer je posljednjih godina bivša vlast diskriminirala roditelje, branitelje, invalide Domovinskog rata, obitelji poginulih branitelja i socijalno ugrožene stanovnike što će se s ovim proračunom ispraviti. Impozantne su brojke ulaganjima u novom proračunu infrastrukturne projeke prije svega u HAC, HC Hrvatske vode, ulaganjem u kapitalne objekte gotovo 3 milijarde kuna, iskazana je briga o otocima, potpora brodogradnji, poticanje izvoza, ulaganje u nove tehnologije i znanja, demografsku obnovu i povećanje mirovina. Povećana su sredstva za područja od posebne državne skrbi a predviđana su i velika ulaganja u pravnu i zakonodavni sustav. Čudno je da je najviše zamjerki na ovom Proračunu dao upravo bivši ministar koji nije poštivao proračun što ga je donjela njegova Vlada, koji je dodjeljivao poslove vlastitim firmama i firmama njegove supruge bez građevinske dozvole pa i bez zemljišta. Pri tome treba napomenuti da su često natječajnu dokumentaciju također radile njegove firme i zato me ne čudi njegov poziv zaboravimo prošlost i udarimo po budućnosti. Čudi me njegova zabrinutost jer svojim tvrtkama je osigurao poslove za nekoliko godina a da je ostao ministar osigurao je poslove sebi i svojoj supruzi za nekoliko desetljeća. Dakle, iza velike ogorčenosti, rekli bi psiholozi, kriju se uvijek osobni interesi a iza velike galame nečista savjest. Zamjerke drugog bivšeg ministra o nedovoljnom ulaganju u malu privredu netočna su kao što je netočno da je kreditiranje male privrede njegov autorski rad. Znamo da je to u Sloveniji itd.. Cijeli sustav izvlačio je novac iz lokalne i područne samouprave neophodna za izgradnju infrastrukture jer privrednicima češće više znači kvalitetna i komunalna infrastruktura nego krediti. Primjer je evo iz općine Sveta Nedjelja gdj smo dvije godine molili privrednike da uzmu kredite. Tek nakon 2,5 godine zadnji kredit je konačno potrošen. Briga o gospodarstvu i poduzetništvu može se vidjeti u novom proračunu jer su sredstva u odnosu na 2004. godinu povećala za 8,24% nominalno čak 59 milijuna kuna. Još su veća planirana sredstva 2006. i 2007. godinu povećavaju se gotovo 40% u odnosu na 2004. Akitvnost u malom i srednjem poduzetništvu rastu, aktivnosti rastu 24%, u gospodarstvu 3,5%, usklađivanje tehničkog zakonodavstva sa Europskom unijom bilježi povećanje čak od 200% državne potpore i restrukturiranje 78%. Aktivnost nacionalnog programa za zaštitu potrošača bilježi povećanje 220% a novac za dokumentaciju i prekvalifikaciju obrtnika, do kvalifikaciju i prekvalifikaciju obrtnika bilježi povećanje čak 157%. Ja vjerujem da će to biti ispunjeno iako velim, puno ima skepse, evo bivša ministrica optužuje Vladu, dovodi i financijsku policiju radi kupljena harača. Kada je bivša Vlada ukimula financijsku policiju mnogi ljudi su komentirali zato što žele zaštiti svoje ministre te stranačke i koalicijske partnere. Po mom mišljenju financijska policija će poboljšati naplatu poreza što će lokalna uprava i samouprava sigurno pozdraviti. Proračun za 2005. godinu je provediv, moguć i korektan, prihvatljiv a politika često nema veza sa njegovim stavkama. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, želim ispraviti navod kolege koji je rekao da je u ovoj sabornici raspravljao ministar prošle Vlade koji nije poštivao proračun. S obzirom da još uvijek nismo dobili nalaz državne revizije za prošlu godinu konstatacija da takvih ministara je bilo je netočna, odnosno da upotrijebim novi izraz za činjenice koje nisu istinite prema riječniku stranih riječi kojih smo jučer dobili od Vlade desio se lapsus.
Repulika poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo. Ja izgleda da se već duže vrijeme ne razumijem sa gospodinom Markovinovićem ... [[Govornik se ne razumije.]] govorim činjenice koje pišu u izvješćima Vlade koje pišu ovdje u proračunu. Neosporno je točno kako je bivša Vlada obrtnicima, malim poduzetnicima odobrila kroz projekte 5 milijardi kuna kredita autorstvo ja tu nikada nisam tražio. Ali je isto tako i točno da u izvršenju proračuna do 10. 11. ove godine nije izdvojena niti kuna za lokalno kreditiranje. Gospodine Markovinoviću ja sam govorio u 2004. godini obrtnici i mali poduzetnici nisu dobili niti jednu kunu kredita to je naprosto činjenica i ja vas molim da to prihvatite to nije kritizerstvo, to je jedan opravdana kritika i vjerojatno ćemo se složiti oko toga da bi nam trebala efikasnija uprava koja bi racionalnije koristila državni novac. Moram opet napomenuti da osim lokalnog kreditiranja ništa nisu dobili ni poduzetnici početnici, da nisu ništa dobile niti žene, centri, inkubatori i da ne nabrajam. Gospodine Markovinoviću imate u materijalima nula, imate krumpire. Ovo Izvješće Proračuna liči na Ministarstvo poljoprivrede, to sam već jedanput rekao jer od 165 milijuna kuna za poduzetništvo je utrošeno svega 20-ak i nešto milijuna kuna. Pa to je točno, pa ne možete valjda demantirati ono što ovdje piše, što imate pred sobom, što čitamo, valjda na jednaki način i vi i ja.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine Pecek najbolje vas je pustiti da govorite pa sami sebe demantirate.
Hvala. Poštovani zastupnik Vlado Jelkovac.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospodo predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici ja ću početi svoju raspravu o proračunu koju ću nastojati skratiti ali nadovezujući se na replike i ovo što su govorili gospoda Markovinović i gospodin Pecek. Činjenica je da u proračunu piše da je najveći dio stavaka koji se odnose na obrtništvo i malo poduzetništvo iskorišten sa nulom, ali nikako ne stoji ova tvrdnja koju je izrekao gospodin Pecek da obrtnici i mali poduzetnici nisu iskoristili niti kune kredita. Oni su iskoristili dosta kredita, oni još uvijek koroiste kredite međutim radi se o onim kreditnim linijama koje su u tijeku, koje su započete i koje su, moram priznati došle na neki način do svog kraja, do zasićenja jer se naprosto radi o modelu koji je eto u svoje vrijeme bio koristan, dao je rezultate, ali u ovom času on više nije najprimjereniji i ne, ne daje one najželjenije efekte. Ali evo, dakle radi se o proračunu i pri tome je uvijek puno, puno više želja nego što je mogućnosti kod onih koji trebaju osigurati sredstva. Ovdje se proračun, pokazatelji i efekti koji se daju temelje na pozitivnim makroekonomskim pokazateljima za 2004. godinu i projekciji tih pokazatelja za 2005. odnosno za 2007. godinu tako da se proračun planira temeljem očekivanog rasta društvenog bruto proizvoda od 4,4%. Stope inflacije 2 i pol posto i rasta industrijske proizvodnje od 4,1%. Proračun bez obzira na sve kritike koje su rečene u sebi svakako sadrži i razvojnu i socijalnu komponentu. Pa to pokazuju i oni osnovni ili temeljni podaci koji se daju iščitati. Dakle proračunski prihodi od 86,4 milijarde kuna su za 5% veći nego u proračunu u tekućoj godini, a porezni prihodi 51,3 milijarde kuna su gotovo za 8% viši. Ja se zahvaljujem gospodine predsjedniče, ali ovo iza leđa zaista može dekoncentrirati. Rashodi su pri tome 91 milijardu kuna i sve ono za što se izdvaja novac kao dakle povećanje životnog standarda, sredstva za regionalni razvoj, za gospodarstvo, malo poduzetništvo, znanost, reformu pravosuđa ukazuje na to. Pa za mirovine se osigurava 24 milijarde ili 1,2 milijarde više nego u ovoj godini. Za plaće se predviđa 800 milijuna kuna više. Za hrvatske branitelje 130 milijuna kuna. Za porodiljske naknade 160 milijuna kuna više, za subvencije i pomoći poduzećima osigurava se 5 milijardi i 100 milijuna kuna i za infrastrukturu osigurava se 13 i pol milijardi odnosno 500 milijuna kuna. Iz ovih brojki mislim da se dade zaključiti kako se ipak dakle radi i o tom razvojnom i o socijalnom programu. Znatna sredstva osiguravaju se i za pomoć hrvatskoj brodogradnji odnosno za tzv. radno intenzivne tehnologije. Za decentralizirane funkcije i za pomoć jedinicama lokalne samouprave 12,4% sredstava više nego lani. Moram priznati da mi nije baš najjasnije temeljem čega neke županije odnosno općine jesu, a neke nisu korisnici onog dijela sredstava pomoći unutar opće države no nadam se da ćemo to također uspjeti riješiti. Pred nama su također i ... [[Govornik se ne razumije.]] proračunski fondovi. Tu su prijedlozi financijskih planova Hrvatskih cesta i Hrvatskih auto cesta pa nemamo svih ili konkretnih projekata koji će se iz toga financirati no ja bih tu želio naglasiti na neki način ispred Karlovačke županije jedan prioritet a to je izgradnje čvorišta i pristupnih cesta na autocesti Zagreb-Rijeka dakle čvora Novigrad. Započeo sam i završiti ću sa nekoliko misli vezanih za gospodarstvo odnosno obrtništvo i malo poduzetništvo. Dakle, činjenica jeste da je u ovoj godini niz stavaka relativno slabo ostvaren koji se odnosi na obrtništvo i malo poduzetništvo, ali dakle isto tako sredstva se i krediti ipak i kontinuirano plasiraju. Treba znati i imati na umu sljedeću činjenicu: da je Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva tek sredinom ove godine promoviralo Nacionalni program poticanja poduzetništva i koliko imam informacije iz Ministarstva gospodarstva ti programi jesu u tijeku odnosno krenula je realizacija i za očekivati je da će do konca godine i sva predviđena sredstva na tim pozicijama biti ostvarena. Evo hvala lijepo i svakako treba podržati ovaj proračun.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Irena Ahel.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Smatram da je Prijedlog proračuna Republike Hrvatske za 2005. s prijedlogom projekcije proračuna za 2006. i sedmu dobar zato što je razvojan, socijalan i odražava sposobnost ove Vlade da stabilizira državne financije nakon lošeg stanja koje je zatekla prije godinu dana. Nakon lažno prikazanog deficita i neplaćenih računa po ministarstvima zaista je ohrabrujuće da je Vlada uspjela predložiti proračun kojim će se nastaviti svi započeti projekti izgradnje auto-ceste i obnove infrastrukture. Ispunjavaju se predizborna obećanja o vraćanju porodiljnih naknada, povratu duga umirovljenicima te povećanju standara hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Iz proračuna je vidljivo da Vlada podupire makroekonomsku stabilnost. Iako je proračun za 2004. nastao u otežanim uvjetima ova Vlada je uspjela stabilizirati gospodarstvo pa je tako prvi puta u zadnjih deset godina izvoz rastao brže nego uvoz. U prvih 9 mjeseci izvoz je rastao 16, a uvoz 7%. Pokazatelj stabiliziranja gospodarstva je također i podatak da je prvi puta broj nezaposlenih pao ispod 300 tisuća. Vidljiva su nastojanja Vlade da podupire makroekonomsku stabilnost te smanjenje javnog duga. Nastavljaju se kapitalna ulaganja i razvoj infrastrukture u značajnim iznosima. Vlada vodi računa o rastu ranije, o nastavku ranije započetih projekata što je vidljivo iz izdvajanja. Za Hrvatske autoceste 4 milijarde kuna, Hrvatske ceste dvije milijarde kuna, za Željeznice 2,9 milijardi kuna te za razvoj otoka 230 milijuna kuna. U proračunu se također vodilo računa o većoj potpori malom i srednjem poduzetništvu te poticanju izvoza za što je predviđeno 428 milijuna kuna. Također se potiče i strano ulaganje u proizvodnju. Iako je broj nezaposlenih prvi puta pao ispod 300 tisuća to je još uvijek visoka stopa nezaposlenosti te smatram da je dobro što je Vlada za poticanje zapošljavanja predvidjela 500 milijuna kuna. Povećanje ulaganja u znanost za 350 milijuna kuna više nego do sada ukazuje na razumijevanje Vlade za povećanje, povećane potrebe ulaganja na tom području. Već u ovoj godini ova Vlada je počela ispunjavati svoja predizborna obećanja vraćanja rodiljnih naknada i trogodišnjeg rodiljnog dopusta. Smatram da su to prvi koraci koje treba učiniti da se zaustavi pad nataliteta te sam uvjerena da će izdvajanje iz proračuna za 2005. u iznosu od 1,6 milijardi kuna za dječji doplatak i 1,2 milijarde kuna za rodiljne naknade pridonjeti boljoj demografskoj slici Hrvatske. Jačanjem državnih tijela i uprave stvaraju se preduvjeti za brži ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Stoga pozdraljam povećanje od 38,9% sredstava za Ministarstvo europskih integracija. Premda postoji i ograničenja u donošenju ovoga proračuna ona su odraz realnog stanja u hrvatskom gospodarstvu, stoga smatram da je ovaj proračun realan temelje za daljnje jačanje Hrvatske te ga u potpunosti podržavam. Hvala.
Poštovana zastupnica Danira Bilić. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo dozvolite mi da se ja osvrnem na onaj dio prijedloga proračuna za 2005. godinu, na onaj njegov dio koji se odnosi na sport. U tom dijelu moguće je primjetiti nekoliko važnih stvari koje svakako treba istaknuti. Prije svega povećanja sredstava na poziciji Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa u dijelu koji se odnosi na sport u odnosu na prošlogodišnji proračun. Koji iznosi 27,8% ili konkretno povećanje s oko 55,5 milijuna na gotovo 71 milijun kuna. Povećanje je značajno ja ga apsolutno podravljam i podržavam. Smatram da takvo povećanje proizlazi prije svega, zbog velikog uspjeha hrvatskog sporta u ovoj godini, kada kada su hrvatski športaši osvojili 5 odlična na Olimpijskim igrama u Ateni. I time ostvarili najveći uspjeh hrvatskog sporta od naše samostalnosti. Stoga smatarm svaku kunu koja ode u sport i za sport opravdanom i da tako kažem dobro uloženom. Jer kakva je sada situacija u hrvatskom sportu svako dodatno ulaganje gotovo sigiurno garantira nove još veće uspjehe. Dojam je ipak da još uvijek sport više daje i vraća državi no što država u njega ulaže. Stoga je sasvim razumna projekcija povećenja proračunskih izdataka za 2006. i 2007. godinu za 5,4 odnosno 9,5%. Navedena činjenica veseli ali ja vjerujem da će spronaći prostora za još veća ulaganja u sport narednih godina. Jer sport hrvatskoj državi donosi imiđ kompetitivne,pobjedničke, i uspješne zemlje. Nesumnjivo je da Hrvatskoj takav imiđ može puno pomoći u ostvarivanju naših dugoričnih ciljeva. Najveća vrijednost sporta nije u sportskim uspjesima nacionalnih selekcija istaknutih sportaša, najveća vrijednost sporta jesu djeca i mladi. Sport kao moćno i poticajno odgojno sredstvo koje vrlo učinkovito zadovoljava temeljne dječje potrebe za igrom usmjerava dijete i mladog čovjeka u smjeru kvalitetnog i zdravijeg života koji hrvatski građani zasigurno žele sebi i svojoj djeci. Upravo orijentaciju na te dvije stvari dakle djeca i mladi te kvaliteta i zadovoljstvo zdravijeg življenja, prepozajemo u dijelu prijedloga proračuna Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa koji se odnosi na šport. Tu se nalazi destak potpuno novih i inovaitvnih stavki kao što su , poticanje športa u vrtićima i učeničkim domvina za koje je predviđen 1 milijun kuna. Poticanje ravnopravnosti spolova u športu 300 tisuća kuna. Poticanje razvoja športa na otocima 150 tisuća kuna, poticanje športa na sveučilištima 800. Poticanje športa na veleučilištima 200 tisuća kuna, prevencija nasilja športom u školama 1 milijun kuna. Športski programi tijekom ljetnih i zimskih praznika otvorena škola 2 milijuna kuna. Športski programi prevencije ovisnosti jedan milijun kuna, obuka neplivača u školama jedan milijun kuna. Ima ih još ali izdvojila sam samo neke. Posebno želim istaknuti dvije stvari, sport je područje od posebnog interesa za državu i država treba, kao što sam jučer istaknula rasprave o godišnjem izvješću Hrvatskog olimpijskog odbora, poticati ozbiljnu kontinuiranu i sustavnu raspravu o sportu. Temelj toga su zasigurno strategije razvoja sporta u Hrvatskokj i ozbiljan stručan i znanstveni pristup hrvatskom sportu. Zašto naglašavam stručan i znanstven. Naime sport u Hrvatskoj u posljednjih 15 godina uvelike je podložan stihijskom djelovanju improvizacije, koja dugoročno ne može osigurati optimalne uvjete za daljnji razvoj i unapređenje sporta i sportaša u našoj zemlji. Tom prilikom izrekla sam kritikku na činjenicu da Hrvatski olimpijski odbor nije realizirao niti jednu kunu od predviđenih 350 tisuća. U 2003. godini za stavku pod nazivom razvojno istraživački projekti. U 2004. godini Ministarstvo znanosti , obrazovanja i športa je napravilo sličan propust. ali me veseli činjenica da ipak Ministarstvo svjesno propusta predvidjelo u 2005. godini, 300 tisuća kuna za stavku izrada studija razvoja sporta u Republici Hrvatskoj. Smatram da se razvojno istraživački projekti ne smiju zaobilaziti i oni trebaju postati biti prioritetni kao što je prije nekoliko dana na prvom kongresu hrvatskih znanstvenika iz zemlje i inozemstva zaključeno da znanost treba postati i biti prioritetno područje za mladu zemlju kao što je Hrvatska. Sve što se tiče znanosti odnosi se još više i na sport. U tom smislu pozdravljam odluku matičnog odbora za obitelji, mladež i šport da organizira tematsku raspravu o športu u svjetslu pripreme novoga prijedloga zakona o sportu koji je bio predviđen za 24. ovog mjeseca u Splitu. Na žalost je odgođeno što se nadam da neće biti održana. I druga stvaka koja zavrijeđuje pažnju je Nacionalna antidoping agencija, za čije djelovanje se predviđa u 2005. godini izdvojiti jedan milijun kuna. Iako hrvatski sport na sreću do sada nije bio značajano pogođen raznim doping aferama, djelovanje Nacionalne antidoping agencije ne samo da je obavezno prema odlukama Međunarodnog olimpijskog odbora, nego je i potrebno prije svega iz preventivnih razloga. U prijedlogu proračuna predviđaju se značajna povećanja sredstava za šport invalidinih osoba. Kao i nagrade za športaše za postignute vrhunske sportske rezultate. Na kraju posebno treba istakntui činjenicu da prijedlog povećanja proračunskih izdvajanja za sport ide prije svega na račun promocije i razvoja amaterskog sporta, djece i mladeži, sveučilišnog sporta i za razvojna istraživanja u sportu. Predložena povećanja ne odnose na žalost i na vrhunsk isport u Hrvatskoj gdje stavka za Hrvatski olimpijski odbor ostaje ista i za 2005. godinu kao i ovogodišnja. Na žalost ne kažem zbog toga što smatram da vrhunski sport treba treba biti ovisan o državi. naprotiv vrhunski profesionalni sport treba se vremenom postojati štto manje ovisan o državi. Kako se za to razvojem gospodarstva budu stjecali normlano realni uvjeti za što ja smatram da još uvijek nisu stečeni. To je uostalom intencija prijedloga zakona o sportu koji je u izradi. Koji predviđa privatizaciju profesionalizaciju vrhunskih sportskih ekipa u Hrvatskoj. A država treba u sve većoj mjeri pomagati stimulirati sport djece i mladih. Sport invalidnih osoba svakako izgradnju sportskih objekata kao t emeljnu pretpostakvu bavljenja sportom uopće. TE stručne znanstvene i razvojne projekte koji trebaju osigurati optimalne uvjete daljnjeg razvoja sporta i ispunjavanju onoga što sam u početku spomenula. Znači orijentaciju na odgojne i obrazovne vrijednosti sporta za djecu i mlade tj. država treba stvoriti pretpostavke za to, da se svako dijete u Hrvatskoj može baviti sportom. I time značajnao utjecati na kvalitetu, zadovoljstvo i naravno zdravi način življenja u Hrvatskoj. U svakom slučaju i Europska unija je prepoznala tu potrebu. Tako da je ovu godin uproglasila godinom europskom godinom obrazovanja kroz sport. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Franjo Arapović.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospodo državni tajnici, kolegice i kolege zastupnici. Prije nego što počnem govoriti o proračunu za 2005. godinu htio bih čestitati Vladi na onome što je učinila u ovoj godini. Znajući za sve probleme prilikom donošenja prvoga proračuna pa i rebalansa u 7 mjesecu. Razlozi donošenja takvog proračuan irebalansa uporno se tvrdilo da je deficit iznosio 4,4%, na kraju kada se sve izračunalo deficit je bio debelo preko 6,3%. Ovaj današnji prijedlog proračuna za 2005. godinu sigurno pojačava gospodarsku aktivnost ove Vlade. Znamo da bez jakog gospodarstva nema ni zadovoljavajuće ulaganja u sport na što ću se posebno osvrnuti. Kada je riječ o Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa valja reći kako je izdvajanje za 2004. godinu i što se predlaže za 2005. godinu ukupno više za oko 850 miliona kuna u odnosu na 2003. godinu, što nam i bez dubljih analiza govori da će nam tih 12, 13% više omogućiti niz novih aktivnosti u znanosti, obrazovanju i športu. Analizirajući prijedlog proračuna za 2005. i projekcije za 2006. i 2007. godinu vidimo koliko ovo resorno ministarstvo ima ozbiljne namjere poboljšati stanje u znanosti obrazovanju i športu. Ovo ministarstvo planira do 2007. godine dostići 10 milijardi kuna izdvajanja za ove tri godine. Upravo ovi podaci javno govore o odlučnosti ove Vlade da pokrene Hrvatsku kao što je i bio cilj u izbornoj kampanji i time nam učini Lijepu našu puno konkurentnijom što je iznimno važno. Gospođe i gospodo zastupnici. Osobno se želim osvrnuti na izdvajanje za šport u ovom proračunu. Direktno ulaganje u šport iz ovog proračuna uvećano je za 15,8 milijuna kuna za razliku od prethodne godine. Normalno, nikad nije dovoljno. Tome moramo dodati planirani iznos od 10 milijuna kuna za poticanje športa u športskim klubovima u školama zbog čega sam jako sretan. Pokrenut je program aktivnsoti obuke plivanja za djecu i mladež neplivače, a posebice za neplivače sa teškoćama u razvoju. Znam da ova sredstva neće biti dostatna iz razloga što 50% osnovnih škola ne provodi obuku plivanja koja je obavezna i zato smatram da je bilo neophodno važno predložiti ovu stavku u državnom proračunu. Posebno bi se osvrnuo da će sredstva iz ovoga proračuna biti bitno pomoći razvoju amaterskog športa koji je bio gotovo pred izumiranjem. Zašto ovo govorim? Ne možemo govoriti o profesionalnom športu iz kojega osobno dolazim ako isključimo amaterski šport, šport u školama i komletno bavljenje športom i rekreacijom na bilo kojem mjestu. Uvođenjem nagrade za postignute rezultate amaterskih športaša i jednog neoporezivog dijela stipendija za perspektivne športaše dobijamo transparentno odvajanje profesionalnog od amaterskog sporta, što će se riješiti novim Zakonom o športu koji će, koji je pred samim završetkom i bit će uskoro pred nama u saborskim klupama. O značaju športa u društvu nema se što novo reći, jer šport nalazimo u svim segmentima društva. Kao bivši sportaš kategorički tvrdim da nijedan dosadašnji proračun nije zadovoljio sve sportaše i sportske djelatnike. Nikada se nije dizala velika prašina, jer mi smo to sve sportski podnijeli. Lani, netom prije početka Olimpijskih igara bio je upitan odlazak naših sportaša na Olimpijske igre zbog neplaćenih obaveza za samo učestvovanje. A to je trebala osigurati prethodna Vlada. Zahvaljujući gospodinu premijeru Sanaderu i ministru Šukeru sva potraživanja što je jučer posebno zahvalio gospodin Mateša su riješena u roku od 24 sata. Na kraju ovo sve govorim da dokažem onim koji mi spočitavaju da ova Vlada ne vodi brigu o športu i sportašima. I na kraju, uz športski pozdrav predlažem Hrvatskom saboru da usvoji ovaj prijedlog proračuna. Hvala lijepa. [[pljesak]]
Hvala. Koji je športski pozdrav? Poštovani zastupnik Kajo Bučan [[Upadica: Pokrenimo Hrvatsku.]]
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo, želim se u jednom kraćem izlaganju osvrnuti na stavke proračuna vezane uz Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Stabilizacija sustava zdravstva, kako ga je i najavio ministar Hebrang jedan je od ciljeva ove Vlade u iduće dvije, tri godine. Dakle, stabilizacija koliko god je to moguće, jer prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, zdravstveni sustav nikad neće ovako socijalno intoniran biti potpuno stabilan. Zašto? Zato jer je godišnji porast cijena u zdravstvu oko 10%, a porat bruto društvenog proizvoda 3 do 5%. Prijedlog državnog proračuna za Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi ove godine je veći za milijardu i 80 milijuna kuna, nego što je bio prošle godine, tj. 5,2%. Ako tome dodamo da je prijedlog državnog proračuna za Ministarstvo zdravstvo zauzima 16,5% od ukupnog iznosa proračuna i više od 8% izdvajanja iz bruto društvenog proizvoda, složit ćemo se s činjenicom da Vlada odgovorno predlaže, pokušava dodatno stabilizirati sustav zdravstva i unaprijediti isti. Ukupne investicije Ministarstva zdravstva za obnovu zdravstvenih ustanova najveće su otkad postoji hrvatska država i iznose 480 milijuna kuna, a tome treba pridodati i 400 milijuna kuna koji će se u istu svrhu utrošiti iz decentraliziranih sreddstava Ministarstva prema županijama. Posebno treba naglasiti stavku za tako zvane skupe lijekove, koja je povećana za 5 puta da bi ovaj segment zaštite mogao uredno funkcionirati za sve koji ih trebaju i istaknuti proračunom predviđena sredstva za nabavu i ugradnju umjetnih pužnica i eksplantacijsko transplatacijski program, pa i posebno naglastiti stavku od 13 milijuna kuna za razvoj tele medicine na otocima. Također vidljivo je da je osigurano i 10 milijuna kuna za hitne intervenicje. Dakle, sredstva koja su itekako potrebita u sustavu zdravstva za sve one iznenadne situacije koje se jave tijekom godine. Nastavlja se zanavljlanje opreme starije od 8 godine za što je predviđeno 50 milijuna kuna i drago mi je također vidjeti u ovom prijedlogu državnog proračuna što se planira utrošiti i 5,6 milijuna kuna za sufinanciranje i obnovu zgrada, domova zdravlja Jelsa, Vis i na otoku Ugljanu. Također za središnju medicinsku ustanovu južne Hrvatske, Kliničku bolnicu Split planirano je 29 milijuna kuna, a od toga za građevinske radove 16,5 milijuna kuna i to demantiramo one koji su prigovarali i kod donošenja prijedloga proračuna za 2004. godinu projekt za novo rodilište, 3 i po milijuna kuna, adaptacija i dogradnja kuhinje 13 milijuna kuna i još 11 milijuna kuna za opremu iste i još 1 i po mijlijun kuna za nabavku opreme. Treba napomenuti da je za Kliničku bolnicu predviđeno i 10 milijuna kuna za izvođenje radova za izgradnju novog rodilišta u Splitu iz kredita Vijeća Europe. Na kraju pozdravljam napore Ministarstva za izradu granskog ugovora zajedno sa anexom ugovora za liječnike i predviđena sredstva za dodatak na odgovornost liječnika od 10% na ukupnu plaću. Vjerujem da ćemo i ove godine biti svjedoci svega onoga što je Ministarstvo zdravstva planiralo, pa i uvođenja preventivnih zdravstvenih pregleda svih osiguranika iznad 40. godine koji se zadnje tri godine nisu javili izabranom liječniku, nastavka informatizacije sustava, njegovu financijsku stabilizaciju, zaštitu prava bolesnika, a sve na račun smanjenja krivulje mortaliteta, produljenja životnog vijeka i podizanja svima dostupnog zdravstvenog standarda. Također na ovaj dan, dan sjećanja na Vukovar zadovoljstvo je i se informirati i javnost i zastupnike prema onome što je jučer iznio ministar Hebrang na Saborskom odboru za zdravstvo da će jedna od najvećih novih investicija koja starta od 1. siječnja 2005. kredit Vijeća Europe broj 3., opća bolnica Vukovar, 100 milijuna kuna. Zbog navedenog, a i zbog onog što sam od kolega čuo po drugim razdjelima, pridružujem se svima koji će podržati donošenje Državnog proračuna i čestitam Vladi na ovom Prijedlogu.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Marijan Bekavac.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Prijedlog proračuna za 2005. godinu s projekcijom Proračuna za 2006. i 2007. godinu prvi je proračun kojega u cijelosti donosi Vlada doktora Ive Sanadera. Ovo je prvi put da jedna Vlada radi usvajanje Proračuna za narednu godinu i daje projekciju Proračuna za naredne 3 godine, što je za pozdraviti. Na ovakav način možemo iščitati gospodarsku i fiskalnu politiku na duži rok, a isto tako vidljiva je namjera Vlade da smanji deficit u Proračunu za naredne 3 godine ispod 3% što će biti jedan od najvažnijih kriterija za ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Prijedlog i projekcija proračuna temelji se na pozitivnim makroekonomskim pokazateljima za 2004. godinu temeljem očekivanog rasta bruto društvenog proizvoda po stopi od 4,4%, stopi inflacije od 2,5% te projekcija rasta industrijske proizvodnje od 4,1% za 2005. godinu. Proračunski prihodi su predviđeni u iznosu od 886,4 milijarde kuna što je povećanje u odnosu na prethodni proračun 5%. Ovo je zasigurno ambiciozan plan Vlade, ali ja ne sumnjam kako će se predviđeno ostvariti s obzirom na dosadašnji rad Vlade i rezultate koje je ova Vlada ostvarila u godinu dana svog mandata. Usprkos teškoćama izazvanim ogromnim deficitom naslijeđenim od bivše Vlade, te velikom zaduženošću. To dovoljno govori o sposobnosti ove Vlade, da je to garancija da će nakon konsolidacije državnih financija biti ostvarena sva jamstva dana u predizbornoj kampanji i kako će svi ciljevi ove Vlade u narednom periodu biti ostvareni. Ovaj Proračun je i razvojni i socijalni, što se očituje u značajnom povećanju izdvajanja za umirovljenika, za rodiljne naknade, za nezaposlene, za dječji doplatak, za ostvarivanje prava hrvatskih branitelja i njihovih obitelji. Zbog svega navedenog vidljivo je da je Proračun socijalan i to nitko ne može osporiti. Što se tiče razvojne komponente Proračuna osvrnut ću se na investicije u sferi izgradnje kapitalnih infrastrukturnih objekata. U prvom redu, nastavak izgradnje autoceste Dubrovnik-Split-Zagreb i to dionice od Dugopolja do Ploča, te izgradnja pristupnih cesta koje će uvezati autocestu s tim područjem u pravom smislu kako bi promet bio organiziran u svoj svojoj punini. Stanovništvo koje gravitira dionice autoceste ne krije zadovoljstvo nastavkom gradnje jer se očekuje da autocesta donese prosperitet i snažniji razvoj tih pasivnih krajeva te da se na taj način zaustavi iseljavanje stanovništva i potakne razvoj. Posebno pozdravljam aktivnosti oko izgradnje mosta Komarna Pelješac, te osiguranje sredstava za njegovu izgradnju. To je kapitalni objekt za jug Hrvatske čijom izgradnjom prestaje potreba da naši građani trebaju putovnicu kako bi došli do Dubrovačkog primorja i obrnuto. Izgradnja mosta dodatno će potaknuti razvoj otoka Pelješca, otoka Korčule, Mljeta te ostalih Elapidskih otoka koji su zbog svoje prometne izoliranosti zaostajali u razvoju. Izgradnjom ovih kapitalnih objekata Vlada želi jasno dati do znanja da želi uravnotežen razvoj svih krajeva Hrvatske jer će Hrvatska biti onoliko razvijena i snažna koliko budu razvijeni i snažni svi njeni dijelovi. Osim autocesta predviđeno je izdvajanje za Hrvatske željeznice u iznosu od 2 milijarde i 800 milijuna kuna, što je iznimno važno naročito u pogledu razvoja turizma te većeg dolaska turista ovakvom vrstom prijevoza iz zemalja srednje i zapadne Europe na naš Jadran. Povećanje sredstava za reformu pravosuđa također smatram značajnim upravo iz razloge što je to povećanje izdvajanje za pravosuđe namijenjeno u prvom redu za sređivanje zemljišnih knjiga. Poznato je da su nesređene zemljišne knjige velika kočnica novim investicijama, da će se zasigurno ovo povećanje proračunskog izdatka višestruko vratiti kroz veća ulaganja. Hvale vrijedno je i sufinanciranje iz proračuna programa zaštite okoliša. U prvom redu sanacije deponija otpada, a što sufinancira i Europska banka za obnovu i razvoj kao i Međunarodna banka za obnovu i razvoj. Ulaganje u zaštitu okoliša prevažno je i dobro je da država ima sluha za ekologiju i očuvanje prirode. Izdvajanja za znanost u iznosu od čak 300 milijuna kuna više nego 2004. godine govori o tome koliko je za ovu Vladu važno ulaganje na ovom području i koliko joj je stalo do napretka znanosti i novih tehnologija. Jasno je da u modernom svijetu u kojem živimo nema prosperiteta bez ulaganja u znanost. I na kraju, želim da ovaj Proračun bude proračun koji će potaknuti prosperitet i razvoj Hrvatske i moja puna potpora Vladi i Proračunu za 2005. godinu. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja jesam očekivao prije no što je došao proračun da će on doći i da će biti pokretački dinamičan, hrabar, a posebice sam očekivao da bude po programima i projektima. Ono što sam već prije u jednoj od replika rekao, da ga je teško vrednovati u smislu tog razvojnog elementa jer zaista ne vidim i ne mogu, pa čak i ono što me osobni interesira kada su projekti razvoja i programi razvoja u pitanju, vidjeti recimo za županiju iz koje dolazim. Zbog toga se neću u svojoj raspravi osvrtat na te dijelove, na opće, jer zaista mogu pogriješiti tvrdeći nešto što nije točno, a ne bi bilo točno zato što u to uvide nemam. Zato ću izraziti samo dileme, pa ili možda i pitanja na nekoliko stvari koje sam našao u proračunu, a koje bi bilo dobro da se razriješe. Prvo, bio sam iznenađen sa stavkom proračuna za Ured Predsjednika Republike Hrvatske koji je sa 21 milijun povećan na 24 milijuna, a samo prije 10-ak dana gospođa Kosor je rekla da će taj proračun prepoloviti ... ... [[Upadica se ne razumije.]] sad mi nije jasno kako ta ista Vlada gdje je gospođa Kosor potpredsjednica predlaže povećanje tog istog proračuna, a ne njegovo smanjenje. To je dakle jedna dilema jer sam očekivao, dakle, odmah to smanjenje sada već u proračunu kako iduće godine ne bi trebali raditi rebalans te stavke u proračunu. To se moglo riješiti sad. Druga stavka koja mi također traži obrazloženje je stavka Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva gdje je smanjenje s 15 na 10 milijuna, kao jedna od zaklada koja je izuzetno bitna za razvoj civilnog društva koja je oko sebe za godinu dana uspjela okupiti praktički cijele organizacije civilnog društva i financirati zaista i vrijedne programe i projekte. Treća stvar jeste jedna tema koju smo ovdje u Saboru često raspravljali, a to je borba protiv ovisnosti, droge, preprodaja, ovisnici, konzumenti, kriminalci koji se na tom području javljaju, ali sredstva koja se za iduću godinu predviđaju, ako sam dobro izračunao u Uredu za prevenciju je od 5 i pol milijuna kuna 3 milijuna za programe i projekte. U Carini sam našao 885 tisuća, u školstvu 871 tisuću i to je sve skupa 4 milijuna 700 onoga što bi se moglo nazvati prevencija, savjetovalište i liječenje. Međutim, u sferi zdravstva zaista nema nijedne stavke ili možda pod nekim nazivom kojega ja nisam uspio pronaći jer na poziciji detoks jedinica, metadona, prevencija, liječenja nema ničeg, pa bih to molio da se identificira da li je u sektoru zdravstva je nešto za to namijenjeno ili nije, da mi se pomogne da se to pronađe ili je možda problem ovisnosti u Hrvatskoj od droga riješen do tog stupnja da tog više u sferi zdravstva ne bi trebalo biti. Četvrta moja dvojba je kod pozicije izravnanja decentraliziranih funkcija za lokalnu i regionalnu samoupravu gdje se predviđa povećanje od 12,4% uz ono što smo u ovoj godini utvrdili nove obaveze općinama odnosno gradovima za vatrogastvo, zaštita prava pacijenata, urbanistički planovi od prošle godine, Zakon o komunalnom gospodarstvu iz ove godine, Zakon o spašavanju iz ove godine i bolnice u vlasništvu županija, dakle opće bolnice iz proračuna je izostavljena stavka za iduću godinu sanacija dugova, a u ovoj godini to je bilo negdje oko 530 milijuna sanacija dugova jer ja ne vjerujem da po modelu financiranja zdravstva i u idućoj godini opće bolnice neće imati dugove. Tekući transferi, odnosno tekuće pomoći unutar države županijama u prosjeku su smanjene za 25% i još kada dodamo dakle očekivane obaveze županija kao vlasnika općih bolnica ne znam da li to je decentralizacija novaca u ovom proračunu na taj način sadržana i da me se krivo ne razumije rekao sam ne znam, kada dobijem odgovore možda ću onda biti daleko upućeniji. Masa sredstava za dječje doplatke raste za 1,2% iz toga se da zaključiti da osim možda povećanje nataliteta u idućoj godini neće doći do nikakvog povećanja samih iznosa ili širenje kruga mogućih korisnika. I sada dolazimo do robnih zaliha koje su u planu proračuna sa 4 milijuna 830 tisuća kuna, a ravnateljstvo robnih rezervi predložilo je godišnji plan za iduću godinu prema kojem bi iz državnog proračuna za robne rezerve trebalo izdvojiti 149 milijuna 259 tisuća 403 kune od čega bi se 142 milijuna i nešto sitno utrošilo za obnovu odnosno za strateške zalihe. Ova disproporcija je više od 100 milijuna pa vjerojatno će doći do rebalansa i tamo. Fond za rehabilitaciju i zapošljavanje invalida u ovoj godini je bilo planirano 21 milijun, utrošeno 0, u idućoj godini 20 a jučer smo imali točku dnevnog reda gdje se vidjelo vladino mišljenje da prije njegovog funkcioniranja treba mijenjati zakon i podzakonske propise da bi on profunkcionirao. Dakle, apeliram na nadležno Ministarstvo da taj zakon hitno promijeni jer su tako napisali i donese podzakonske propise jer se zaista radi o bitnoj stavci za izvršenje ovih 20 milijuna. Poduzetničkih zona kao kategoriju u proračunu u ovoj idućoj godini nema i ono što posebice je interesantno fond za razvoj i zapošljavanje smanjuje se za negdje oko 115, 120 milijuna kuna. Ili je to drugačiji program kojega opet u proračunu se ne može vidjeti. Na kraju dolazim i do županije Međimurske iz koje dolazim koja je u ukupnom proračunu zastupljena sa 25 milijuna kuna, računavši i tu ovu pomoć unutar države, dakle transferi županijama i jedini novi projekat koji je u državnom proračunu je prosvjeta odnosno izgradnje škole Kotoriba dok su Mala subotica, gospodarska škola nastavak starih projekata iz regionalnog fonda za regionalni razvoj smanjuje nam se za negdje oko milijun kuna sredstva. I u zdravstvu je stavka bolnica sa 2 milijuna 750 što je sukladno sporazumu koji na tu temu postoji. Sada kada to uzmemo u obzir osim prosvjete i zdravstva drugih novaca za Međimurje u idućoj godini očito neće biti. A opet ponavljam da postoje programi možda bi se i korigirao. I Na kraju, u državnom proračunu kada sam nabrojio sve stavke i sve pozicije, za prijevozna sredstva utrošit će se 77 milijuna kuna, cestovna i vodna i rekorderi u tome što je normalna državna uprava za zaštitu i spašavanje sa 25 skoro i to razumijem, pa Ministarstvo mora, turizma sa 13 milijuna, i Ured za opće poslove Vlade sa čak 3 milijuna 760 za promet vozila. I namještaj, uredska oprema namještaj 221 milijun a tu su rekorderi ako se ne varam Ministarstvo pravosuđa sa 29 milijuna, Ministarstvo unutarnjih poslova 25, porezna uprava 20 i Ministarstvo financija sa 14. Ovim stavcima uredskog namještaja već nekoliko godina pitam se dobro što se s tim ovim namještajem u ovoj državi dešava, kao da ga netko negdje jede i svake godine preko 200 220, 250 milijuna trošimo na kupovinu novog namještaja pa bi možda bilo dobro da jednom bude raspisan natječaj da se onaj stari koji ide van upotrebe proda putem natječaja da vidimo u kakvom je stanju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Biserka Perman.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodo članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja se u svojoj raspravi neću osvrtati na proračun općenito jer i o njegovim karakteristikama, jer je o tome jako puno toga već rečeno i mislim da bi bilo samo suvišno ponavljanje. Ja bih se s nekoliko rečenica osvrnula na dio proračuna koji se odnosi na sport iako je u tome već nešto rečeno ali mislim da ću ipak nešto dodati novo. Iako je za cijelu glavu sporta predviđeno 15 milijuna više nego za ovu godinu time ne možemo biti zadovoljni ako uzmemo činjenicu da je za sport u 10 mjeseci ove godine utrošeno ukupno 97 milijuna kuna što je 22 milijuna više od plana s obzirom na Olimpijske igre koje su se održale ove godine. Ako sada kažem da će ove godine za sport biti, ako sada kažem da je ove godine za sport planirano 70 milijuna kuna ispada da je to 27 milijuna manje nego što je utrošeno ove godine u 10 mjeseci. Vidimo da su povećane stavke za poticanje sporta u školskim klubovima, rekla bih prema broju aktivnosti koji je naveden u ovom materijalu pretpostavljam da se radi o greški u prepisivanju, na strani 174. jer piše sportskim a mislim da bi trebalo pisati školskim, dakle poticanje sporta u školskim klubovima. Poticanje, isto tako poticanje stavke bavljenja sportom invalidnih osoba odnosno Hrvatskom sportskom savezu invalida. To me veseli jer sam za ovogodišnji proračun upravo na ove stavke podnijela amandmane koji tada nisu prihvaćeni ali prepoznata je potreba da se ove aktivnosti bolje financijski prate makar i sa zakašnjenjem od godinu dana. Ipak moram izraziti svoje razočaranje i zabrinutost zbog činjenica da je najveća stavka koja je ujedno i najvažnija jer se odnosi na najveći broj sportaša iz saveza a to je poticanje javnih potreba u sportu odnosno Hrvatski olimpijski odbor, već godinama ista na razini 30 milijuna kuna što se i ove godine pokazalo nedostatnim pa je dodatno financirana sa približno 25 milijuna kuna, jer iako je u proračunu postojala posebna stavka za Olimpijske igre u Ateni od 20 milijun to sve skupa nije bilo dovoljno. Ako se prisjetimo da se proračun zadnjih godina udvostručio a ova stavka je stalno ista ispada da se ona efektivno prepolovila u odnosu na ukupnu proračunsku masu, a evidentan je porast troškova što smo vidjeli i jučer u raspravi o Izvješću Hrvatskog olimpijskog odbora i moram reći da ćemo teško moći održati nivo kvalitete rezultata Hrvatskih sportaša u svijetu s ovim sredstvima na koncu i gospodin Mateša je jučer spomenuo da je ovaj iznos na razini proračunske greške. Isto tako on je jedan od najmanjih, ako ne i najmanji u okviru europskih zemalja pa uključujući i zemlje tranzicije, tako da je on zaista, zaista nedostatan. Zbog toga ću i ove godine podnijeti amandman na ovu stavku, pa možda uđe u proračun za 2006. ako već ne sada odmah. Istovremeno me veseli uvrštenje nekih novih programa što je i kolegica Bilić spomenula u stavki sporta, pa tako i program poticanja razvoja sporta na otocima. Međutim kad pogledamo iznos od 150 hiljada kuna za to, ako nije u pitanju slučajna greška u ispuštanju jedne nule u prepisivanju, bojim se da će to ostati samo lijepa ideja na papiru, pa ću i za ovu stavku podnijeti amandman. Tu bi me zanimalo ako je moguće da mi netko odgovori što bi na primjer značila stavka od 850 hiljada kuna za tzv. intelektualne i osobne usluge u aktivnosti broj 768031 obuka neplivača u školama. Ne znam kakve su to intelektualne usluge koje za ovu namjenu toliko koštaju. Drago mi je da se nastavljaju ideje o izradi studije razvoja sporta u Republici Hrvatskoj i izradi programa standarda za izgradnju sportskih objekata, samo se nadam da realizacija neće poput ove godine biti jednaka nuli. Predviđa se i izgradnja, izrada programa nastave tjelesno zdravstvene kulture za športska odjeljenja u iznosu od 300 hiljada kuna, od čega opet na famozne intelektualne i osobne usluge otpada 200 hiljada kuna. Nije mi baš jasno. Želim se osvrnuti i na izgradnju športskih školskih objekata. Tako je za izgradnju sportskih dvorana u okviru osnovnih škola predviđeno tek milijun i 100 hiljada što je tek 10% u odnosu na ovu godinu, a za izgradnju sportskih dvorana srednjih škola sredstva su sa 15 i po milijuna ostala na razini ove godine. Ako tome dodamo iznose koji su obuhvaćeni zajedničkim stavkama izgradnje sportske dvorane i školske zgrade, vidljivo je da se za osnovne i srednje škole zajedno predviđa iznos od 30 milijuna, odnosno tek 56% ovogodišnjeg iznosa. Mislim da planiranim ulaganjima u kapitalne objekte u obrazovanju ne možemo biti zadovoljni ako znamo kolika je važnost tjelesnog odgoja u održavanju zdravlja i formiranju ličnosti djece i mladih. Na kraju jedno pitanje za nekoga iz Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva ukoliko je tu, bilo bi mi drago čuti odgovor. Naime, za aktivnost razgradnje Koksare Bakar, broj 560006 na strani 87 za ovu godinu bilo je predviđeno 8,4 milijuna od čega u je u prvih 10 mjeseci realizirano svega 2,7 milijuna, odnosno 32%. Za 2005. godinu predviđa se 5 milijuna, odnosno približno 60% ovogodišnjih iznosa. Ako znamo da je i prošlogodišnji iznos bio daleko premali za ovu namjenu ne znam kako će se i ove godine i što napraviti s tim sredstvima. Ipak bi me zanimalo što će biti s realizacijom preostalih planiranih sredstava za ovu godinu ili su ona zapravo prelivena u plan za iduću godinu u smanjenom iznosu. Zbog ovih razloga smatram da proračun ipak nije dovoljno razvojan i ja neću moći podržati ovakav prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Antun Peruško.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospodo iz hrvatske Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Premijer Sanader je u svom uvodnom izlaganju potencirao da se radi o razvojnom i socijalnom programu. Ministar financija Šuker je iznoseći egzaktne pokazatelje pokušao dokazati kako su te riječi premjera Sanadera točne, pa ne mogu ne prihvatiti konkretne pokazatelje gdje na primjer se govori o socijali koja participira u ukupnom iznosu proračuna sa 45,9% odnosno egzaktnije 40,9 milijardi kuna, ali i nitko ne bi bio zaista sretniji od mene kad bi to zaista tako i bilo, ne zbog HDZ-a, ne zbog SDP-a, nego zbog građana Hrvatske. Međutim, vjerujem da ćemo se sa surovom realnošću susresti vrlo brzo i to neposredno nakon lokalnih izbora. Time želim se priključiti stavovima mog kluba i kolega zastupnika iz mog kluba koji su ukazali na to da je ovaj proračun satkan na brojnim obećanjima i predizbornim pred predsjedničke i pogotovo lokalne izbore. Ne bi govorio o nekim posebnim stavkama i o nekim posebnim temama jer je o tome već dosta toga rečeno, međutim želim se osvrnuti na regionalne programe, zapravo na programe vezane za Istarsku županiju, jer nakon što konačno je bauk regionalizma prestao kružiti Hrvatskom, a dokaz je tome da svi mi zastupnici iz bilo koje političke opcije dolazimo u ovaj Hrvatski sabor, govorimo o lokalnim programima, o svojim županijama i što je u redu po meni, jer mi moramo biti za hrvatsko zajedništvo, ali moramo voditi računa i o razvoju svoje sredine i ja konkretno u odnosu na Istarsku županiju. I moram izraziti nezadovoljstvo direktnim transferima iz proračuna za kapitalne investicije na području Istarske županije, jer je iznos svega 30 milijuna kuna ne uključujući u to vanproračunske fondove a ako se zna da po osnovi tri poreza na dohodak, dobit i PDV Istarska županija participira sa preko milijardu i po u državnom proračunu, onda ne mogu biti zadovoljan tim … sredstvima za Istarsku županiju. Pogotovo ne mogu biti zadovoljan time jer je premijer Sanader što je dobro po meni, počesto prisutan na prostorima Istarske županije u posljednje vrijem i daje potporu svim razvojnim projektima Istarske županije, istarski župan također se izražava pozitivno. Međutim, bojim se da je to sve ostalo na razini verbalnih obećanja jer ta verbalna obećanja kao što vidimo nisu materijalizirana u prijedlogu Državnog proračuna za 2005. godinu. Međutim, ne želim biti sitničav, ne želim politikanski se odnositi prema nekim programima i ne želim govoriti o tome da li je za neku sportsku dvoranu ili za neku školu predviđeno 100 tisuća kuna više ili manje, ali želim ovdje vrlo odgovorno, vrlo ozbiljno, zbog toga što je to zaista državni problem, države Hrvatske upozoriti Sabor na tri ključna projekta Istarske županije koja nisu našli mjesto u ovom prijedlogu Proračuna za 2005. godinu, a to je prvo i najznačajnije i najkritičnije i ono što će nas najprije lupiti svih skupa po glavi, projekat sanacije pulskog lukobrana. Taj lukobran je izgradila Austro-ugarska monarhija od 1910. do 1914. godine. Bio je u to vrijeme najveći investicijski zahvat na Sredozemlju, nikad nije dovršen, a danas je u ruševnom stanju, upozoravam na dramatičnost stanja tog lukobrana. Ni bivša država nije se nikad uključila u koštac sa tim problemom, nije do sada ni Republika Hrvatska i što prije shvatimo o kakvom se krupnom zahvatu radi to je bolje za nas, želim o tome posebno progovoriti, jer ukoliko taj objekat ne učinimo ništa da ga, da počnemo sa njegovom sanacijom i to danas ne sutra, jer sutra može biti kasno u pitanje kod nepovoljnog plimnog vala kakav se desio pred 20-tak godina na području Korčule i južnog Jadrana pola grada Pule, niži predjeli sa značajnim kulturnim i povijesnim i industrijskim projektima naći će se pod vodom. Povoljna činjenica to što se može to fazno raditi, investicija ukupno teška 11 milijuna eura. I ja ću najkonkretnije za taj objekat podnijeti amandman. Mislim da bi se moralo naći snage da država participira sa 50% sredstava, Istarska županija sa 25% i grad Pula sa 25%. I podnijet ću najkonkretniji amandman, jer moram upozoriti na dramatičnog ... Drugi je ključni objekat pročistač otpadnih voda u gradu Pazinu koji nije samo objekat grada Pazina, već Istarske županije i bitno utječe na zdravlje ljudi na području Istarske županije, jer se Pazin nalazi u jednom izuzetno specifičnom vodozaštitnom području i ima negativne reperkusije na zdravlje šireg područja Istarske županije. 93. su bila osigurana inicijalna sredstva, 2003. izvinjavam se inicijalna sredstva u državnom proračunu. Grad Pazin ne može osigurat ta sredstva. Model koji se predlaže putem kredita Hrvatskih voda za grad Pazin je neprihvatljiv i to će biti moj drugi amandman koga ću podnijeti u smislu donacije gradu Pazinu za dovršenje ovog ključnog infrastrukturnog objekta. I treći je projekat Pulske bolnice, težak preko 220 milijuna kuna. Potpisan je ugovor sa bivšom koalicijskom Vladom. Ova Vlada je taj projekat preuzela što pozdravljam i drago mi je. Međutim, nikako da se materijalizira i u prijedlogu državnog proračuna i to će biti treći moj amandan. I pri kraju ovdje sam često imao prigodu čuti i od ministra Šukera, posebno je kolega iz Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice kako je bivša Vlada trošila sredstva van proračuna. Bojim se da smo ovim prijedlogom kumulativom nekih sredstava na pojedinim stavkama dali ovlast Vladi da odlučuje o rasporedu tih sredstva primjerice 405 milijuna subvencije brodogradnje ili na primjer 7,9 milijuna potpore razvitku seoskog turizma i može se opravdano ili neopravdano špekulirati o tome po kojem kriteriju bi ta sredstva bilo moguće dodijeliti. I nešto što me posebno zaintegriralo u obrazloženju prijedloga državnog proračuna izričito se navodi dio sredstava za rad političkih stranaka koji se osigurava u državnom proračunu iznosi 0,056. I raspoređuju se političkim strankama koji imaju najmanje jednog zastupnika u Hrvatskom saboru. Pojedinoj političkoj stranci pripadaju sredstva srazmjernom broju zastupnika. A svjedoci smo ovoga što se desilo u posljednje vrijeme dodjele tih sredstva, ne samo političkim strankama, nego i tzv. ajmo reći nezavisnim pojedincima i mislim da bi to valjalo razjasniti o čemu se tu zapravo radi i to su neki od razloga zbog kojih ja neću moći podržati ovaj prijedlog državnog proračuna za 2005. godinu. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Jagoda Martić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Najprije nekoliko općenitih ocijena proračuna, odnosno željela bih izreći moj dojam koji sam dobila čitajući državni proračun Republike Hrvatske za 2005. godinu. Čini mi se da je ovo proračun Vlade koja zapravo ne zna što hoće, koja nema jasnu strategiju budućeg razvoja Republike Hrvatske, nema definiranih ciljeva i nema prioriteta. Ovim proračunom Vlada ništa ne riješava i ništa ne pokreće. Nema velikih projekata kojima bi se dao novi zamah gospodarstvu. Ako se gospodarstvo snažnije ne pokrene, onda ne možemo očekivati ni znatniji pad nezaposlenosti, ne možemo očekivati ni poboljšanje standarda građana, a i socijalna davanja postaju upitna. Bojim se da je prihodovna strana proračuna precijenjena i napuhana i upitna je njena realizacija. Evo primjer koji govori u prilog tvrdnji da je planiranje prihoda poprilično nerealan. U obrazloženju proračuna se kaže za 2005. godinu očekujemo nominalni rast trgovine na malo od oko 7,9%. Glavni utjecaj na ovakvo kretanje imao bi rast neto plaća, odnosno povećanja raspoloživog dohotka, te povećanje zaposlenosti. To se kaže u obrazloženju proračuna. A jučer se ovdje u Saboru raspravljalo o prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak i tom prilikom je više govornika upozorilo da predložene izmjene Zakona neće bitno utjecati na porast primanja. Povećanje neoporezivog dijela dohotka sa 1500 kuna na 1600 kuna za prosječnu plaću od nekih 3 ili 4 tisuće kuna zapravo znači povećanje plaće za svega nekih 10 kuna. Pa je onda zaista upitna tvrdnja iz obrazloženja proračuna koja kaže. Valja naglasiti da će se osobna potrošnja biti isključivo vezana za povećanje neoporezivog dijela dohotka prema novim izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Nadalje, predviđa se da će stopa inflacije biti 2,6% i kaže se da bi do rasta stope inflacije prvenstveno moglo doći u kontekstu promjena cijena maziva i goriva, te sirove nafte na svjetskim tržištima, što može kreirati jednokratni pritisak na rast cijena. Bojim se da bi upravo zbog tih razloga, ali i zbog rasta cijene električne energije inflacija mogla biti i veća od ove koju Vlada planira. Nadalje, masa plaća u tijelima državne uprave ostaje na razini kao 2004. godini, znači nema povećanja plaća. Ako se sve navedeno uzme u obzir, onda je zaista hrabro planirati rast trgovine upravo na ovim pokazateljima kojima sam sad govorila, rast trgovine na malo za čak 7,9%. Što se tiče rashodovne strane proračuna, mislim da je ona prvenstveno u funkciji izvršavanja predizbornih obećanja ove Vlade. Svatko će ponešto dobiti, ali nitko u potpunosti dovoljno, odnosno rashodi svima pružaju šansu za disanje na slamku. Da se sada osvrnem i na neke stavke proračuna. U obrazloženju proračuna po programima Vlade za protupožarnu zaštitu se kaže, da je primjenom članka 58. Zakona o vatrogastvu smanjeno učešće državnog proračuna za redovnu djelatnost zaposlenika u javnim vatrogasnim postrojbama, a to omogućuje usmjeravanje sredstava za tehničko opremanje i održavanje vatrogasnih jedinica. Naime, izmjenom Zakona se financiranje vatrogastva prebacuje na jedinice lokalne uprave i samouprave. Jučer smo raspravljali o prijedlogu Zakona o porezu na dohodak i porezu na dobit. I u raspravama je nekoliko kolega naročito kolega Mršić je vrlo slikovito pokazao i istaknuo da će se ova izmjena u poreznom sustavu negativno odraziti na proračune jedinice lokalne uprave i samouprave. A na njih je sada prebačena obaveza financiranja civilne zaštite i javnih vatrogasnih postrojbi. Sad se zaista postavlja pitanje da li će jedinice lokalne uprave i samouprave ovu svoju obavezu biti u stanju i izrealizirati ili ćemo se možda naći u situaciji da ćemo imati opremu za protupožarnu zaštitu, a nećemo imati dovoljno ljudi da s tom opremom radi? Nadalje, šta je sa dobrovoljnim vatrogasnim društvima? Tamo gdje nema znači u gradovima i općinama gdje nema javnih vatrogasnih postrojbi dobrovoljna vatrogasna društva su ta koja promtno moraju reagirati, znači oni zapravo djeluju kao javne vatrogasne postrojbe, a to znači da se i njihov rad mora djelomično bazirati na profesionalizmu. To je na nivou Hrvatske još oko 300 ljudi ili da budem do kraja precizna 230 ljudi. I trebalo bi izjednačiti općine i gradove, bez obzira da li se radi o javnim vatrogasnim postrojbama ili o dobrovoljnim vatrogasnim društvima. Jer ponavljam doći ćemo u situaciju da ćemo imati skupu opremu, ali s njom neće imati tko raditi, jer nećemo imati dovoljno ljudi. Prošli tjedan smo raspravljali o Zakonu o zaštiti i spašavanju i svi smo se složili da je sustav zaštite i spašavanja itekako bitan za Republiku Hrvatsku. Zbog toga začuđuje da Hrvatska gorska služba spašavanja nije našla svoje mjesto u stavkama Ministarstva unutarnjih poslova tim više što je postignut sporazum između Ministarstva unutarnjih poslova i gorske službe spašavanja o dugoročnoj suradnji na realizaciji programa unapređenja sigurnosti izvan gradova i javnih prometnica. Postignut je sporazum da gorska služba spašavanja napravi taj program a MUP će financirati realizaciju programa. Ta stavka nije planirana ni u 2006. a ni u 2007. godini. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Imamo stavku provedba mjera obiteljske i populacijske politike. Planirano je 5 milijuna i 100 tisuća kuna. Nije mi jasno za šta se planiraju trošiti ta sredstva a najveći dio su tekuće donacije u novcu, čak 4 milijuna 210 tisuća kuna. Kome i za šta ne znam. Zatim intelektualne i osobne usluge 330 tisuća kuna. Je li to možda to opet namještanje honorara o čemu je vrlo slikovito jučer govorio kolega Rožić. Zatim i ostale usluge, ima i stavka ostale usluge 289 tisuća kuna. Šta se podrazumijeva pod ostale usluge ne znam a stavka nije baš beznačajna. S jedne strane govorimo o mjerama obiteljske i populacijske politike a s druge strane stavka unapređenje kvalitete obiteljskog života i razvoj obiteljskih usluga se u 2005. godini briše. Nisu predviđena sredstva a iz proračuna za 2005. godinu se brišu i sredstva koja su bila predviđena za alimentacijski fond a želimo unaprijediti pronatalitetnu politiku. Na koji način? Ili ministrica zaista misli da će pravo na trogodišnji porodiljni dopust sam po sebi riješiti problem nataliteta koji u Hrvatskoj postaje sve izražajniji. Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi u Proračunu za 2005. godinu ponovo se nastavlja trend iz 2004. da se za sve preventivne programe u suzbijanju svih oblika ovisnosti izdvaja malo sredstava, pa tako stavka prevencija rano otkrivanje, lječenje i rehabilitacija ovisnika sredstva su u 2005. smanjena u odnosu na 2004. godinu. Zatim detox lječenje ovisnika nula kuna, lječenje Metadonom nula kuna. U proračunu se pojavljuje nova stavka skrb za ovisnike o alkoholu, drogama i drugim opojnim sredstvima ali se sredstva za ovaj program planiraju tek u 2006. godini. A što je sa 2005.? Na dnevnom redu ove sjednice imamo i Izvješće o provedbi Nacionalne strategije suzbijanja zlouporabe opojnih droga u Republici Hrvatskoj iz kojeg se jasno vidi koliko je problem ovisnosti značajno prisutan u našem društvu i da rješavanje tog problema traži puni angažman svih segmenata društva. Zbog toga mi nije jasna ova strategija Vlade ali se zato pojavljuje jedna nova stavka pod nazivom "naša ljubaznost početak je svakog lječenja". Pa valjda se to samo po sebi podrazumijeva i nije mi jasno zbog čega izdvajati 200 tisuća kuna a nemamo sredstva za neke bitnije programe. Da ne bi ispalo da samo kritiziram izrazit ću zadovoljstvo što su povećana sredstva za očuvanje i unapređenje reprodukcijskog zdravlja mladih, zatim za očuvanje i unapređenje reprodukcijskog zdravlja žena sa tendencijom daljnjeg povećanja sredstava u 2006. godini, zatim povećavaju se sredstva za očuvanje oralnog zdravlja ali se sredstva za prevenciju i rano otkrivanje raka dojke nažalost i dalje smanjuju i za 2005. godinu iznose svega 125 tisuća kuna. I na kraju još samo jedna rečenica. Ne mogu prihvatiti da se sredstva za državni monitoring ispitivanja zdravstvene ispravnosti hrane i vode za piće i u 2005. godini smanjuju na svega 500 tisuća kuna, znači sa milijun koliko je bilo predviđeno u 2004. Mislim da program monitoringa koji se treba donijeti ne može ići za tim da se obim ispitivanja smanjuje. I zbog svega ovoga što sam rekla i što su rekli moji kolege ne mogu glasati za proračun.
Hvala lijepa kolegice. Na redu je poštovani kolega Bitunjac. Izvolite kolega!
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani članovi Vlade! Ja ću nastojati biti maksimalno kratak pa nadam se i najkraći. I kad je riječ o proračunu za 2005. godinu smatram da Vlada na neki način igra na sigurnu kartu, proračun je realan, on je objektivan. Ako govorimo i o socijalnoj dimenziji a i o razvojnoj dimenziji proračuna onda po mojoj procjeni on sve to apsolutno zadovoljava ali u okvirima postojećih mogućnosti hrvatskog gospodarstva. Evo, sva naša izlaganja na neki način večeras koja su bila tu mogu se svesti u ona koja su za proračun i ona koja su protiv proračuna. Moram reći unaprijed da argumenti s kojima su kolege iz oporbe večeras govorili da me na neki način nisu uvjerili ni približno a da je promijenio svoje mišljenje te unaprijed govorim da apsolutno podržavam ovaj proračun. Izmjene poreznog sustava koje je najavila Vlada a i nove mogućnosti, nove perspektive koje se pred nama otvaraju i kad je riječ o razvoju gospodarstva i uopće hrvatskog društva mislim da Vlada koja je postigla velike, enormne rezultate na vanjsko-političkom planu da će predviđeni odnosno prognozirani trend kad je riječ o bruto društvenom proizvodu i uopće o gospodarskim aktivnostima u razdoblju 2005.-2007. godine biti i premašen od ovoga što je koncipirano u ovom proračunu. To je moj osobni stav i moje neko predviđanje. Svakako bih istaknuo i želio bih istaknuti da je Vlada u proteklih godinu dana pokazala da je Vlada partner, partner kad je riječ i o poslodavcima ali i partner i kada je riječ o socijalnim skupinama. To sada braniti mislim da nije potrebito da smo se svi mogli uvjeriti a i ovaj proračun koji je pred nama to argumentira. Ono što nije navedeno u objašnjenju kad je riječ o državnom proračunu i ne kažem da je to neka omaška ali smatram da je svakako trebalo istaknuti te koristim priliku to istaći to je solventnost hrvatskog gospodarstva. Naime, mediji su ovih dana objavili da se insolventnost smanjuje. Drugim riječima, da je hrvatsko gospodarstvo svaki dan to likvidnije, to solventnije i da ako gledamo 11. mjesec 2004. godine da smo došli na poziciju kad je riječ o solventnosti iz 1997. kad je najmanji broj tvrtki u Hrvatskoj bio blokiran, bio sa blokiranim žiro računom i po broju tvrtki ali također i po broju zaposlenih. Želio bih također dodati da i izvještaj Europske banke za obnovu i razvoj potvrdio je stajalište i mišljenje Vlade koje je ovdje dano u obrazloženju Proračuna za 2005. godinu da makro ekonomski stojimo dobro, da kad je riječ o zemljama u tranziciji pa i o onima koje su već članice Europske unije da Hrvatska prednjači u strukturnim reformama i da je na neki način uzor zemlja za šire područje. Svakako bih iskoristio priliku i rekao nešto kad je riječ o razvoju gospodarstva. Evo, ja sam u posjedu jedne knjižice "Nacionalni program poticanja poduzetništva" koje je izdalo Ministarstvo gospodarstva i poglavito su mi se svidjele one ideje koje su tu naznačene u onom dijelu koji govori o poduzetničkim zonama i smatram da je to jedna nova šansa, to govorim jer dolazim iz Dalmatinske zagore i smatram da bez obzira na sadašnju zakonsku regulativu da Vlada treba donijeti odluke i nadam se da će ih donijeti uskoro po pitanju poduzetničkih zona u smislu prijenosa vlasništva koje je sada u vlasništvu Hrvatskih šuma na jedinice lokalne samouprave i to bi bio jedan novi zamašnjak, jedan novi poticaj i nova šansa kad je riječ o Dalmatinskoj zagori a da bi se na neki način očuvala ili eventualno poboljšala demografska slika tog područja. Dopustite mi da kažem nekoliko riječi kada je riječ o Hrvatskim vodama, odnosno o financijskom planu Hrvatskih voda. Ovdje vidimo da je iz proračuna za 2005. godinu predviđeno 602 tisuće kuna, 602 milijuna kuna, međutim, već u proračunu za 2006. 856. To govorim zbog toga što tu vidim šansu da se riješi pitanje jedinica lokalne samouprave sa područja s kojeg ja dolazim, znači Dalmatinska zagora i neki priobalni pojas, da se riješi pitanje kredita Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Odnosno obveza je jedinica lokalne samouprave po tim kreditima kako bi, odnosno jedinice lokalne samouprave a poglavito one ratom razrušene kao što je Hrvace i Vrlika da dođu u poziciju da putem proračuna mogu se aktivnije uključiti u rješavanje gospodarskih prilika na svom području. Ono što je ova Vlada i gdje je napravila jedan snazan iskorak, spomenuo bih osnivanje Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Smatram da je to naša obveza, da je to jedan novi izazov kojeg trebamo riješiti a poglavito i kada je riječ o Dalmaciji, Dalmaciji kao turističkoj regiji i smatram da će naporom Vlade biti riješeno u narednih nekoliko godina pitanje zaštite okoliša, pitanja depaniranja otpada i sanacije postojećih odlagališta kako bi naša turistička ponuda bila na razini koju očekuju inozemni gosti. Podržavam ovaj Proračun, smatram da je on dobro koncipiran i da sa ovom Vladom, ovim proračunom, ovom Vladom da Hrvatska ide naprijed. Hvala lijepo.
Molim lijepa kolega Bitunjec. Na redu je poštovani kolega Bošnjaković. Nema ga gubi pravo govora o ovoj temi. Na redu je poštovana kolegica Fuček, izvolite kolegice.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, evo na početku samo da kažem, obećala sam kolegici Mariji da ću govoriti 3 minute pa ću o tom kontekstu stvarno voditi računa da mi makar uvod traje minutu. Pored općih karakteristika proračuna o kojem su govorili i predsjednik Vlade i ministar pa i kolege zastupnici a koji znači u svom uravnoteženom dijelu potiče i razvoj a i sigurno vodi računa o socijali, o zdravstvu i svemu onome što se financira iz proračuna, ja ću se osvrnuti kratko na jedan poseban segment razvoja o kojem je ovdje bilo i malo prijepora da li je dovoljno obuhvaćen ili nije dovoljno. Ulaganje u razvoj je ulaganje u budućnost, pa i Nacionalno vijeće za konkurentnost izdalo je svoju preporuku, dalo dijagnozu obrazovnog sustava a u tom smislu evo i Ministarstvo obrazovanja i znanosti pokrenulo je pojedine projekte i pokazalo stvarnu snagu da obrazovanje za konkurentnost hrvatskog društva tretira u drukčijem smislu. Tako su u ovom proračunu dobili mjesta i novi projekti, dobili su mjesta, dobile su mjesta i nove aktivnosti, to sigurno nije dovoljno. I u projekciji do 2007. planira se izdvajanje oko 10 milijardi koje će apsolutno pokriti i ono što u ovoj godini nije moguće ali je realno s obzirom da prijašnje Vlade i one kjoe su imale prijašnje prioritete do 90.-te godine kada nije obrazovanje bilo u tom smislu hrvatski prioritet pa i ova prethodna nisu imale toliko sluha pa tako da je još uvijek nezadovljan uvjet izdvajanja iz bruto društvenog proizvoda u prosvjetu. Ali evo, to su aktivnosti, nabrojat ću ih u najkraćen dijelu. Znači, osim osnovnog unapređenja funkcija svojih resursa i maksimalnog iskorištenja i funkcionalnosti resursa ministarstava tu je sigurno i uključenje u razvoj pretškolskog obrazovanja, projekt mreže škola i jednosmjerskog rada koji je zapravo i najveći problem našeg školstva i za kojeg sigurno treba izdvojiti dosta novaca i treba izdvojiti za gradnju novih škola na ove prostore, što će sigurno biti dobro prihvaćeno na jedinicama lokalne samouprave koje u tom smislu već dugo potiću tu problematiku. Projekt revizije postojećih, izrade novih programa u sustavu srednješkolstva, zatim razvoj modela kurilikuma za srednje obrazovanje, projekt centra za vanjsko vrednovanje o kojem smo imali govora i u ovom Saboru kada je došao prijedlog zakona na raspravu, projekt izrade pedogoških standarda i pravnilnika, projekt agencije za srednjestrukovno obrazovanje, razvoj sustava visokog školstva u cilju provedbe bolonjskog procesa preko aktivnih novih radnih mjesta u tom sustavu, projekt Nacionalne agencije za jamstvo, kvalitete visokog obrazovanja itd., itd.. Mislim da će u kontekstu drukčijeg vrednovanja obrazovanja u sustavu gledanja razvitka Hrvatske ovo sigurno biti značajni projekti koji će biti podloga daljnjem razvitku. Ovim svojim kratkim prilogom želim podržati proračun. Hvala.
Hvala lijepa kolegice Fuček. Na redu je poštovani kolega Markov, pardon kolegica ima repliku. Kolegica Lugarić replika, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice Fuček ne negirajući većinu onoga što ste rekli i slažući se s vama ali kada ste već spomenuli preporuke Nacionalnog vijeća za konkurentnost preporuka prva se odnosi na povećanje uključenosti odraslih na obrazovanje, ovaj Prijedlog proračuna posve ukida stavku za obrazovanje odraslih i njihovo daljnje usavršavanje, također preporuka, broj ne znam točno 8 ili 9 govori o povečanim ulaganjima u programe znanstvene istraživačke djelatnosti a ovaj Prijedlog proračuna predviđa smanjenje sredstava za programe znanstveno istraživačke djelatnosti tako da ono što ste rekli zapravo samo djelomice točno a dio koji se odnosi na postotak u bruto društvenom proizvodu za obrazovanje i sam udio proračuna je znatno ispod onoga što je preporučilo nacionalno vijeće za konkurentnost čak je i ispod onog udjela koji je dosegnut u proračunu 2004. godine kada je povećanje bilo za 7%, sada je povećanje samo za 4,5% dok je preporuka da mora biti to povećanje najmanje 10% i tu ako se zaista preporuke veće za konkurentnost žele poštivati i žele stvarno raditi onda nije bilo isprika i nema isprika da se takvo nešto ne poštuje. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku poštovana kolegica Fuček. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Preporuke Nacionalnog vijeća za konkurentnost sigurno su dobrodošle kao i svih onih koji u obrazovanju vide podlogu za razvitak ali sve počinje od izdvajanja, rekla sam, izdvajanje nije dovoljno ali u ovom smislu ono je sigurno jedan kvalitetniji pomak u rukčijem tretiranju obrazovanja, u drukčijem pristupu opće cjelokupnoj problematici a sigurno da će se omogućiti i podloga onim sredstvima koja će doći ispred pristupnih fondova da se također iskoriste u tome cilju što je Ministarstvo također već spremno i pripremilo je određene projekte. I sigurno da permanentno obrazovanje, uključivanje odraslih u obrazovanje mora biti pokriveno i to je jednostavno reforma s kojom se moramo suočiti ali mi ne možemo uvijke počinjati reforme sa svakom Vladom nego jednostavno moramo kontinuirano nadograđivati obrazovni sustav i promjenu svijesti da je ono važno. O tome sam govorila. Hvala.
Hvala lijepa kolegice Fuček. Na redu je poštovani kolega Markov. Nema ga, gubi pravo govora o ovoj temi. Na redu je poštovani kolega Pavlić. I(zvolite kolega Pavlic.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, evo da se ja nadovežem zapravo na ovu raspravu koja je do sada bila vođena vezano uz prosvjetu. Kao što vam je poznato dakle u ime Kluba LIBRE gospodin Radoš je govorio o tome da je to jedan od glavnih ... Kao što vam je poznato dakle u ime Kluba Libre gospodin je Radoš govorio o tome da je to i jedan od glavnih razloga zapravo što nećemo podržati ovaj proračun. Dakle jer smo nezadovoljni povećanjem dijela proračuna koji je vezan dakle uz prosvjetu, znanost i obrazovanje. Znam da je došlo do povećanja od 4,2% za što mislimo da je apsolutno nedovoljno dakle da stignemo razvoj znanosti i obrazovanja u našem ne samo daljem dakle susjedstvu nego u onom bližem jer zemlje u našem direktnom susjedstvu odvajaju puno, puno više sredstava od nas da ne govorim o Sloveniji. Čuli smo danas koliko je ona, koliko je ona iskoračila u Proračunu za ovu godinu u odnosu na nas. Ono što bih posebno želio upozoriti je položaj prosvjetnih djelatnika, nastavnika, učitelja, profesora koji ovim proračun dolaze u zbilja nezavidnu poziciju. Naime što se dešava? Dešava se to da je predviđeno povećanje plaće ispod dakle razina koji su oni imali prijašnjih godina. Na primjer osnovnom školstvu se predviđa povećanje od negdje 2,1%, srednjem školstvu negdje 3,2%. Ti postoci gotovo da su dovoljni da prate inflacije koja će se pojaviti iduće godine dakle predviđa da će ona biti negdje oko 2%. Tu nije uračunat rast bruto društvenog proizvoda. Dakle njima će realno plaće padati, a osnovni problem o kojemu se ovdje u ovom Saboru govori već godinama pri donošenju svakog ovoga proračuna je o tome da su prosvjetni djelatnici manje plaćeni makar imaju istu stručnu spremu. Dakle s djelatnicima koji rade i u drugim ministarstvima da ne govorimo dakle i o onima koji rade u javnim poduzećima. To je po meni jedan veliki problem koji će sljedeće godine doći itekako do izražaja i plašim se dakle da će doći do odljeva kadrova i to onih kvalitetnih kadrova iz sustava odgoja, obrazovanja i možemo si postaviti pitanje tko će projekte koje je Vlada predstavila dakle u ovom Proračunu uopće i provoditi. Takve, samo provođenje ovog projekata mislim da će doći itekako u pitanje zbog toga što neće biti dakle ljudi koji mogu kvalitetno provoditi te iste projekte, a da ne govorim da će i veliki dio godine vjerojatno biti proveden i u, i u štrajkovima i nažalost Vlada nije imala razumijevanje za interese i potrebe prosvjetnih djelatnika. Samo da napomenem da je bitnije povećanje plaća prosvjetnih djelatnika bilo tamo negdje još u, za 2003. godinu kada Vlada krajem 2002. godine donijela uredbu kojom se tokom 2003. godine išlo na povećanje plaća od 3 pa 5 pa 7 pa 9% tako da je došlo dakle do ipak laganog rasta plaća dakle upravo sa ciljem i željom da se izjednače plaće prosvjetnih djelatnika dakle sa djelatnicima, zaposlenicima u ostalim dijelovima državne službe. Mi u Libri ćemo ići s amandmanom. Ja se nadam dakle da ćemo shvatiti koju ozbiljnost upravo ovog problema i da će dati podršku dakle ovom našem amandmanu. Što se tiče dakle projekata u našoj međimurskoj županiji dakle uvijek smo izdvajali da je takvih projekata u Međimurju bilo dosta i sad ih dakle ima dosta, ali većinom je riječ o projektima koji su započeli još prije 3 ili 4 godine. Isto je tako i s osnovnom školom u Kotoribi koja je ove godine počela dakle s gradnjom ali nismo zadovoljni s iznosom od 2 milijuna kuna ove godine tj. sljedeće godine u Proračunu tj. 2006. od 5 milijuna kuna s obzirom da se radi o projektu u veličini, u vrijednosti većoj od 20 milijuna kuna pitanje je dakle na koji način će se taj projekt i izvršiti. Ono što bismo željeli upozoriti zapravo i podržati je što je značajnije dobio podršku u ovom proračunu također i program za Rome. To je itekako važno za našu županiju jer samo uz pomoć države dakle samo uz pomoć sredstva ... /Govornik je isključen./ ... da se riješi problem školovanja Roma u Međimurju. Lokalna samouprava je dala već svoj veliki doprinos, ali romska dakle narodnost je narodnost koja nema svoju matičnu domovinu. Nema se ona dakle kome obratiti, možda kao Mađari u Mađarskoj ili Česi Češkoj ili slično. Oni su oslonjeni dakle na Hrvatsku državu i Hrvatska država im mora u tom smislu više i pomoći. Dakle prema tome pozdravljamo sve ono što se do sada napravilo. Pozdravljamo ono što će se napraviti i idućih godina. Isto tako u tom duhu mislimo da bi se moglo ići na, trebalo ići na izgradnju novih školskih objekata kao što je to objekt u Kotoribi. Tu su također objekti u Orehovici, u Pribislavcu i u nekim drugim mjestima kako bi se dakle poboljšali uvjeti za rad te i naše djece u tim školama. Dalje što bih htio u nekoliko riječi reći o gospodarstvu iako dakle sam laik u samom gospodarstvu ali želio bih možda istaknuti nešto. To je potreba dakle da država na određeni način pomogne neke gospodarske dakle segmente koje do sad nisu dobivale gotovo nikakvu potporu iz proračuna za razliku od nekih. Tu prvenstveno dakle mislim na tekstilnu, kožarsku i drvnu industriju koje su svih ovih godina bile prepuštene same sebi, a većinom su okrenute izvozu. Više od 80% svoje proizvodnje one dakle izvoze da bi, da od države ne bi dobile nikakve potpore tako da su dakle prepuštene same, same sebi. Jedino dakle čime se one, one mogu onda boriti na tržištu je tako da snižavaju cijenu ovoga rada tako da u toj djelatnosti nažalost imamo radnike koji rade po zbilja mizernim, mizernim, dobivaju mizerne plaće od 1500 ili 600 ili čak i manje kuna za što mislimo da bi trebalo promijeniti. Za razliku od toga neke druge grane dakle gospodarstva dobivaju itekako veliku potporu pa tu prvenstveno mislim na brodogradnju. Možda je tu dobro za spomenuti dakle da, da brodogradnja velikim dijelom učestvuje dakle u našem izvozu, gotovo sa vrijednošću sa 1/3 našeg ukupnog izvoza, a da u isto vrijeme dakle ono dobiva i subvencije od negdje pola milijarde kuna ili 500 milijuna kuna godišnje. U ovom proračunu je to negdje oko 450 milijuna kuna, ali je za sljedećih, za sljedeće godine predviđeno da to bude i više. Dakle ukoliko želimo povećati, pojačati izvoz. Dakle po nama moramo dati potporu i ostalim granama industrije. Bilo je ovdje riječi o tome da Hrvatska već i sada zapravo ima i previše, daje previše subvencija, kapitalnih dakle pomoći i slično. Zbilja je to preveliko. Nije u skladu s standardima u Europskoj uniji. Neki ekonomisti predlažu da bi bolji način bio. Ja se isto eto tako slažem da umjesto da imamo, da na takav način pomažemo te gospodarske subjekte da smanjimo poreze i doprinose. Na taj način bi jednakomjerno dakle rasteretili sve gospodarske subjekte bez obzira dakle na geografski položaj, bez obzira na granu industrije i mislim da bi svi onda lakše gospodarski funkcionirali. Na ovakav način dakle moguće su različite zloupotrebe ili po političkoj ili nekakvoj regionalnoj drugoj liniji, ja mislim da to ne bi bilo dobro. Još nekoliko riječi samo u vezi Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Za sljedeću godinu je predviđeno smanjenje sredstava dakle kojima bi, s kojima bi Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje raspolagao. Želio bih samo upozoriti da sredstva koja su i ove godine bila predviđena za funkcioniranje rada toga zavoda nisu bila dovoljna dakle, za kontinuirano bolnica. TAko da možemo očekivati da se manjkovi isto tako pojavljuju i sljedećih godina. A ono što bi trebal osigurno napraviti to je realno planiranje, tj. usklađivanje sredstava za redovitu djelatnost tzv. limita potrošnje. Sa stvarnim troškovima rada bolnica jer se uz nametnute potrošnje koje je propisao Hrvatski zavod niti ne može pozitivno poslovati. Hvala lijepa.
Hvala vama poštovani kolega. Na redu je poštovani kolega Kolar. Nema ga gubi pravo govora o ovoj temi. Na redu je poštovana kolegica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujeem gospodine potpredsjedniče, gospodo predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Čudno ali istinito da smo nepuni danm nakon rasprave o izvršavanju proračuna za prvih 6 mjeseci tekuće godine raspravljali o proračunu za 2005. godinu. SToga je sasvim normalno da se više od uobičajenog komparira budući proraćun sa sadašnjim. Za sadašnji proračun uvjeravani smo da je razvojan i socijalan a izvršenje za prvih 6 mjeseci dokazalo je da nije ni razvojan ni socijalan, neego rezultat nepostojanja vizija vođenja i usmjeravanja Hrvatske. U nedostatku uvjerljivih argumenata uvjeravani smo da je proračun posljedica grešaka bivše Vlade. Za pokazatelje koji govore o lošem smjeru kretanja Hrvatske okrivljena je biša vlada a za smanjenje nezaposlenosti i porast industrijske proizvodnje u prvih 6 mjesci isključivo je zasluga sadašnje Vlade. DA to nije tako znaju stručnjaci ali znaju i hrvatski građani koji prema istraživanju javnog mišljenja čak sa 60% misle da Hrvatska nije vođena u dobrom smjeru. Teško će seto mišljenje promjeniti plakatiranjem Hrvatske. Proračun za narednu godinu nije uvjetovan greškama biše Vlade, a prema ocjeni svih socijalnih partnera nije razvojan. Sve se češće čuje da predizborni za predsjedničke izbore ali isto tako i za lokalne izbore. Dali su pretpostavke točke saznat ćemo relativno brzo kada budemo raspravljali o rebalansu proračuna. Na žalost to će bit inakon izbora kako izbora za predsjednika države tako i lokalnih izbora. Pod pretpostavkom da ostane ovakav kakav jeste što nam dodnosi. Socijalni partneri kažu status qou. DAkle niti u narednoj godini nema pokretanja Hrvatske. Za obnovu voznog parka vlade potrošit će se 3 milijuna 760 tisuća kuna, što je 752% više nego ove godine. U naredne dvij godine za istu namjenu potrošit će se još daljnjih 4,825 milijuna kuna. Na zračni prijevoz tijela državne vlasti potrošit će s u sljedećoj godini 24,721 milijun kuna, što je za 143% više u odnosu na ovu godinu. Kroz naredne dvije godine potrošit će se još 53 milijuna kuna za istut namjenu.I ove brojke ne treba komentirati jer dovoljno govore same za sebe. Bilo bi zanimljivo čuti komentar ranije okupiranih općina Dragalići, Stara Gradiška koji su ranijih godina dobivale pomoć države ali u buduće ju neće dobiti. Tekuće potpore unutar opće države nisu bile velike ali ipak su bile. Na žalost u buduće ni toga neće biti. na oslobođena područja nije se vratilo gospodarstvo, stopa nezaposlenosti je najviša u Hrvatskoj. IZvorni prihodi navedenih općina su slabašni i kako će te opčine zadovoljavati osnovne potrebe svojih građana potpuno je nepoznato. Županija Brodsko posavska neće im moći pomoći iako je planirano da će dobiti 3 milijuna više nego ove godine, što je još uvijek dva milijuna manje od onoga što je dobila prošle godine. Zbog škrtosti pomoći iz državnog proračuna mnogi projekti su morali biti obustavljeni a očito je da će morati biti obustavljeni i u buduće, jer niti 2007. godine neće dostići razunu tekuće pomoći iz 2003. godine. S obzirom da je fond za regionalni razvoj osnovan s ciljem ujednačavanja razvoja regije interesanto je pogledati što nam on donosi. Ništa što bi opravdalo cilj njegova osnivanja. za moju regiju u ovoj godini planirano je uložiti 33,210 milijuna kuna, a sa danom 10.11. uloženo je 9 milijuna 533 tisuće kuna. Ako se izuzme osječka virovitička županija realizacija je planiranih sredstava kreće se oko 16% dakle malo planirano a još manje izvršeno. Za narednu godinu planirana sredstav se smanjuju tako da bi putem ovog fonda trebal obiti uloženo 24, 936 milijuna kuna. Što je za 9 milijuna manje od planiranih sredstava za ovu godinu. Ako dinamika izvršenja bude kao ove godine onda zato postoji samo jedna jedina riječ, a to je jad i bijeda. S obzirom da smo jučer zbog ukazivanja na neučinkovitost Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, bilo optuživani za politikanstvo jer je ministric apredsjednička kandidatkinja pogledat ćemo što će se događati naredne godine u tom ministarstvu. Za to Ministarstvo planira se 10,4% više sredsatava od plana za ovu godinu. Lijepo zvuči ali ništa ne znači jer odp laniranih sredstava za ovu godinu sa 10.11. uloženo je svega 83%. Što ukazuje da se niti osigurana sredstva ne znaju uložiti. Tako je za podršku programa za zatočene i nestale uloženo samo 78% planiranih sredstava, za ekshumaciju žrtava iz Domovinskog rata 44%. Za zapošljavanje hrvatskih branitelja 47% planiranih sredstava. dok hrvatski branitelji vape za zaposlenjem planirana je odobrena sredstva očito se ne znaju kvalitetno plasirati. Stoga mi nije ohrabrujuće povećanje sredstava jer je evidentno da se ni vlastiti programi ne znaju pretočiti u život. Ništa nije bolja situacija ni sa ostalim programima. Tako primjerice za podršku programu za međugeneracijsku solidarnost, planira se skoro duplo više sredstava negoli ove godine. Uz činjenicu da je 10.11. uloženo svega 58 planiranih sredstava. Za razvijanje uslužih djelatnosti za starije planira se 1 i pol puta više negoli ove godine i ako je u ovoj godini uloženo samo 56 % planiranih sredstava. Dnevni boravak za starije realiziran je samo sa 48%. Dajući potporu programu Vladu na početku mandata podržali smo i osnivanje ministarstva obitelji. Obitelj je osnovna jedinica društva. OPća je konstatacija da je obitelj u krizu sve je više nasilja u obitelji, erodiranje obitelji dovodi do erozije društva. U proračunu su osigurana sredstva za praćenje i unapređenje obiteljske politike, ali su iskorištena sa svega 49 %. Od sredstava za unapređenje zaštite žrtava nasilja u obitleji uloženo je svega 45%. A unatoč tome nova sredstav se planiraju uz povećanje od 14%. Podrška programu za socijalno osnaživanje obitelji, mladih djeca i osoba s invaliditetom od planiranih sredstava uloženo je svega 76 ali novo planirana sredstva veća su za 68,8% od ovogodišnjih. Slična sitaucija je i sa poticanje višečlanih obitelji mjerama poticanja nataliteta, skrbi o mladima i osobama sa invaliditetom. Sredstva se nije znalo iskoristiti jer se nije znalo osmiliti i provesti programe i zbog toga je teško povjerovati da će poveaćanje sredstava ovome ministarstvu koristiti ičemu drugome osim naravno u predizborne svrhe. Detaljnom analizom utvrdit ćemop da proračun nije ni socijalan. Plakati nas uvjeravaju da sua veće mirovine, a proračun pa i neki državni dužnosnici govore da mirovine neće rasti sukladno rastu plaća. Ovaj SAbor je na početku mandata izmjenio Zakon i mirovine se usklađuju sa rastom plaća. Na kraju svoga mandata prošla Vlada je ostavila prosječnu mirovinu na 44,71% prosječne plaće. Sve ukazuje na to da se mirovine kreću unazad u odnosu na plaću i bojim se da bi se mogle vratiti na 35,41% prosječne plaće, koliko je iznosila prosječna mirovina 31.12.1999. godine. Umirovljenicima je sve jasnije da od obećanog povrata duga još dugo, dugo neće biti ništa, a na ovakav način sasvim sigurno nikada. Danas smo čuli dovoljno argumenata koji dokazuju da proračun nije razvojan, ali ni socijalan, onda je jedino naravno, predizboran. Uvjeravajući narod u uspješnost Vlade, plakati kažu, otkupili smo svu pšenicu. Točno. Isto kao i prošle i pretprošle godine. Čak je i cijena ista. 1 kuna, a razlika je samo u tome što je ove godine plava nafta skuplja za 80%, repromaterijal takiođer, a poticaji su isplaćeni 40% manje od prošle godine. Sredstva za ruralni razvitak iskorištena su sa svega 32%, za poticanje poljoprivredne proizvodnje intervenciju na tržištu 89%, a za potpore dohotku sa svega 40%. Pri takvom izvršenju, što znači planirano povećanje osim privremenog zamazivanja očiju? Za toliko razvikani sustav navodnjavanja od planiranih 4 milijuna, utrošeno je 0, a sada se planira 30 milijuna. Što nam znači planiranje kad je evidentno da nema političke volje da svi strateški projekti u Hrvatskoj imaju jednaki primat. Identična je situacija i sa vodovodom istočne Slavonije. labavim obećanjima koja nestaju ili rebalansom ili neizvršavanjem ne možemo biti zadovoljni, jer obećanja smo se naslušali, a od obećanog malo smo osjetili i zbog toga kao ni prošli ni ovaj proračun, ne mogu podržati.
Hvala lijepo kolegice. Ispravci netočnog navoda, poštovana kolegica Petričević, izvolite.
Gospodine dopredsjedniče, kolegice Lalić. Pored iščitavanja postotaka za izvršenje proračuna za prvih 6 mjeseci 2004. godine stvarno je bilo puno neistinitosti, a jednu posebno ću vam potcrtati. Nije točno da će i da je država zapostavila mnoge projekte na lokalnoj razini. Sami ste pripomenuli. Pa financirat će ih i iz Fonda za regionalni razvoj. Vi to sami znate da to država i ova vlast dobro čini.
Povreda Poslovnika, kolegica Lalić izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, pa kolegica uvažena je povrijedila Poslovnik, jer nije ispravila moj točni navod. Sve ovo što sam čitala, kolegice pogledajte u izvršenju proračuna, potrudite se pročitati, pa kad to fino i lipo pročitate onda mi se opravdano javite za ispravak mog pogrešnog navoda.
Povreda povrede Poslovnika. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen]] kolegica je povrijedila Poslovnik na taj način što nije mogla opovrgnuti ono što sam joj ja rekla, a ovaj drugi dio odgovora mojoj dragoj kolegici neću odgovoriti, pozvat ću je na kavu, pa ću joj kazati da postoji nekad i lijep riječnik koji nas dvije itekako znamo dobro upotrebljavati kad sjedimo za stolom i skupa ručamo.
Evo, samo ja da odgovorim. Nije povrijeđen 209, stavak 2. On govori o ispravku netočnog navoda, a ne povredu Poslovnika. Idemo dalje. Dobro. Ništa. Ništa. Ja sam to i očekivao. Idemo dalje, ispravak netočnog navoda, poštovana kolegica Bajt. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjendiče. Poštovana gospođa Lalić je izjavila da proračun nije ni razvojan ni socijalan, da je bez vidicija, da je jad i bijeda, to je netočno, jer nije jad i bijeda. Da je 164 milijuna kuna određeno za mala, srednja i trgovačka društva i zadruge, 100 milijuna kuna za poticanje poduzetničke infrastrukture, da je za razvoj obrta 57% povećano, 3 milijuna 150 tisuća kuna, da je za dokvalifikaciju i prekvalifikaciju obrtnika povećano 157 puta, a iznosi milijun i 800 tisuća kuna, da je za obrtni registar povećano 28 puta iznosi 2 milijuna i 500 tisuća kuna, da je za program poboljšanja konkurentnosti Hrvatske, hrvatskog gospodarstva iznos od 2 i pol milijuna kuna itd., itd., a isto tako što se tiče obitelji, vraćene su rodiljne naknade na razinu iz 2000., vraćen je porodiljni dopust na razinu iz 2000., projekt za višečlane obitelji itd. Hvala lijepa.
Povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vaš prethodnik, potpredsjednik Sabora je povrijedio [[Upadica: Mogao je šta je prethodnik potpredsjednik, ali vi ste dužni odmah navesti koji članak Poslovnika]] , ...povrijedio je za stavak 2. članka 209 koji kaže: [[Upadica: Moj prethodnik gospodin Arlović je povrijedio]] a sada vi vrijeđate, zastupnik se u svom govoru mora ograničiti na ispravak. U protivnom će mu predlagatelj oduzeti riječ. Potpredsjednik nije oduzeo riječ gospođi Bajt [[Upadica: Nije točno, potpredsjednik Arlović je točno postupio po Poslovniku]] i na takav način je povrijedio Poslovnik. Ako je gospođa Bajt ... ... [[Upadica se ne čuje]] Ali to je Poslovnik gospodine predsjedniče.
Potpredsjednik Arlović je točno postupio po Poslovniku. Pratio sam na ekranu da je točno da nije povrijedio Poslovnik [[Upadica: Gospodin Arlović nije postupio po Poslovniku, gospodine predsjedniče. A zašto vi meni gospodine predsjedniče ne dozvolite sada da ja obrazložim?]] Zato što niste naveli odredbu Poslovnika.
stavak 2. članka 209. citirala.
Ne možete, 10., 100. puta objašnjavam da članak 209. samo govori o institutu ispravka netočnog navoda. Vi kao pravnica to jako dobro znate. Kaže članak 209. tko može tražiti povredu Poslovnika, koliko ona može trajati i što treba navesti, da treba navesti odredbu Poslovnika za koju drži da je povrijeđen. To ne može, to jedanputa vi ste iskusna pravnica, to ne ide više. Hvala vam lijepa. Poštovani zastupnik Tomljanović, replika izvolite. ... [[Upadica se ne čuje]] Zahvaljujem na ponudi. Kad budem ponovno bio jedan puta odvjetnik, onda ću zacijelo prihvatiti tu vašu ponudu, a možemo biti i ortaci. Samo ne peti.
Gospodine predsjedniče, ja ću uvaženoj kolegici Lalić bez obzira gdje je imala pripravnički staž replicirati u onom dijelu kada je komentirala postotke izvršenja proračuna u odnosu na prvih 6 mjeseci ili prvih 10 mjeseci tekuće godine. Uvažena kolegice Lalić, bez obzira o kojoj se razini govorilo ili raspravljalo, općinskoj, gradskoj, županijskoj ili državnoj za prvih šest mjeseci ili prvih 9 mjeseci kada je izvršenje proračunske stavke 45, 50, 58%, onda su to fantastični rezultati u smislu izvršenja. A to onda dovodit u smislu izvršenja proračuna 2004. godine sa neizvršenjem programa ili neispunjenjem i nesposobnošću Vlade da realizira svoje programe i dovodi to u kontekst nekakvih predizbornih obećanja, sasvim sigurno nema nikakve proračunske logike. Hvala.
Hvala lijepa. Državni tajnik Tomislav Ivić, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Isto tako želim odgovoriti uvaženoj zastupnici gospođi Lalić da ovaj proračun, a pogotovu onaj dio koji se odnosi na Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti nema nikakve veze sa predsjedničkim i lokalnim izborima. Morate znati i to da Ministarstvo obitelji postoji tek od Nove godine i da po prvi puta Hrvatska ima Ministarstvo obitelji i sasvim je razumljivo da je u prvoj polovici godine bila manja realizacija proračuna od one idealne. No do konca godine velika većina programa će biti realizirana, a posebice kad je u pitanju Proračun za 2005. godinu. Svi programi koje ima Ministarstvo obitelji će biti realizirani.
Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodin državni tajnik je netočno rekao da je proračun Ministarstva obitelji, da nije izvršen ovako kao što sam navela. Gospodine državni tajniče, vi ste to naveli, te brojke. Izvršenje proračuna koje se izvršava sa 16 ili 43% i istodobno povećanje proračuna za nekoliko puta za narednu godinu, iz tih podataka se ne može nikakav drugačiji zaključak izvest nego da je u neku svrhu. U koju svrhu? Pa mislim da je to potpuno razumljivo.
Dobro, hvala. I gospođa poštovana zastupnica Marija Lugarić, ispravak netočnog navoda.
Netočan je navod gospodina državnog tajnika Ivića da je razlog nerada i neizvršenja pojedinih stavki u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti činjenica da to Ministarstvo postoji tek od ovog mandata, dakle, nepunu godinu dana. Točno je da je postojeći Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži ukinut i posve uklopljen u postojeće, sadašnje Ministarstvo, a razlog neizvršenja dijela stavka proračuna je očita nesposobnost, što dokazujem činjenicom da je natječaj za potporu programe za mlade raspisan u 11. mjesecu prošle godine, a radne skupine do početka 11. mjeseca se nisu sastale i nisu donijele odluku kojim će to nevladinim udrugama za mlade biti dodijeljeni novci koji su bili planirani u ovom Proračunu. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Luka Roić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Kao i uvijek do sada, Prijedlog proračuna potakao je rasprave koji su izazvale kako zadovoljstvo i samodopadnost i samodostatnost s jedne strane, tako zabrinutost i nepovjerenje s druge strane. Različitost u ocjeni njegove realne snage podsjetila me na ocjenu optimista i pesimista o polupunoj ili polupraznoj čaši, iako je promatrana količina tekućine u čaši i u jednih i u drugih bila ista. I mi se moramo zaista baviti ocjenama u kojoj mjeri ovaj Proračun može zadovoljiti one ljudske potrebe koje ovise o aktivnostima države. Moramo ocijeniti bez obzira jesmo li optimisti ili pesimisti, radi li se o razvojnom proračunu, je li je on dovoljno socijalan i da li je on u svojoj projekciji osigurava zadovoljavajući razvoj uvažavajući sva ograničenja koja su sastavljači ovog Proračuna imali na umu. Već na samom početku treba podsjetiti da je ovo prvi cjeloviti Proračun ove Vlade. Naime, ovogodišnji Proračun bio je samo nastavak privremenog financiranja u prva 3 mjeseca i na neki način nastavak i kontinuitet projekcije bivše Vlade u proteklih ovih 7, 8 mjeseci uz neznatne promjene nekih stavaka proračuna. Još jednom moram podsjetiti. Hrvatska javnost i podsjetiti vas i hrvatsku javnost, da je ovogodišnji Proračun donesen u travnju ove godine u potpuno izvornom obliku kako ga je Vlada ponudila ovom Domu na raspravu. Bez usvojene ijedne primjedbe ijednog amandmana nas zastupnika, što držim kako nikako nije dobro. Što i dalje podgrijava tezu o potpunoj marginalizaciji Hrvatskog sabora i njegovog utjecaja. I sam držim da je legitimno pravo svake Vlade da nam predlože svoj prijedlog proračuna, dajući prednost određenim prioritetima i projektima odabirući one projekte za koje misli da će polučiti najbolje efekte. Ali bez obzira je li ovaj Proračun preferira ulaganja u poticanje u poduzetništvu ili potiče ulaganja u kapitalne infrastrukturne projekte ili daje prednost poticanju poljoprivrede ili većim sredstvima želi poticati izvoz ili pak značajniji iznos želi izdvojiti za znanost i obrazovanje, apsolutno je potrebno i nama zastupnicima omogućiti da se i naš glas čuje. I da najbolji prijedlozi makar i u najminimalnijoj mjeri budu ugrađeni u ovaj Proračun. Neki amandman koji ćemo ponuditi mislim da je bilo potrebno kao gotovo obvezujuću praksu uvesti u rad ovog Parlamenta. Pa rekoh, makar i u simboličnom obliku. Ali kada gledam pokazatelje koji su iskazani u Prijedlogu ovog Proračuna ne mogu ne primijetiti da se radi o modelu svima kako rekoše mnogi do sad, svima pomalo više, ali nikome dovoljno. Princip koji daje za pravo onima koji ga ocjenjuju kao predizbornim i zato s pravom možemo reći da Proračun nije ni dovoljno razvojan, a niti ni dovoljno socijalan. Sasvim je jasno da nema rasterećenja gospodarstva, nema ni slova od porezne reforme, a ako se nešto mijenja onda je to na teret građana koji novim Prijedlogom zakona o porezu na dohodak gube neka prava, a povećani iznos neoporezivog dijela dohotka sa tisuću i 500 na tisuću i 600 kuna po korisniku sasvim je neznatan, rekoše neki i točne postotke koliko to jest. Bez većih ulaganja, prije svega u razvoj, znanje i izvoz i to temeljen prije svega na novom zapošljavanju što bi, držim, bitno mijenjalo odnose u proizvodnji i potrošnji u korist domaće proizvodnje što bi bitno promijenilo odnose u robnoj razmjeni smanjujući deficit platne bilance i na taj način bitno poboljšalo ukupno gospodarsko stanje u Hrvatskoj. No na moju žalost, mišljenja sam da se to neće dogoditi. I dalje će rasti ukupan dug, i dalje će uvoz biti znatno duplo veći nego izvoz iako izvoz raste po većoj stopi od uvoza. I dalje će najveći dio novca odlaziti u osobnu potrošnju jer nema dovoljno povećanog ulaganja u kapitalne projekte, u razvoj malog i srednjeg poduzetništva, u izvoz, u poticanje proizvodnje i posebno zapošljavanje. Nema, kako vidimo, ni većeg izdvajanja za jedinice lokalne i područne samouprave. I jučer je u ovoj dvorani odbijen Prijedlog zakona o drugačijoj raspodjeli poreza na dobit i to onog dijela koji pripada jedinicama lokalne i područne samouprave sa vrlo neuvjerljivim obrazloženjima. Iz sredstava namijenjenih Fondu za regionalni razvoj vidi se da nije posve jasna slika o tome da različiti dijelovi Hrvatske imaju raspon od tisuću i nešto dolara po glavi stanovnika, do više od 15 tisuća dolara po glavi stanovnika. U nekim drugim regijama, što znači da nekima i dalje nema šanse za vodu koju naravno nemaju, za plin kojeg također nemaju i njihovo zaostajanje svakim danom će biti sve veće i veće. Nema znači nade za one koji su mislili da su napokon oni na redu. Naime, poznato je da društveni konflikti i osobno nezadovoljstvo velikim dijelom rastu iz materijalnih nestašica. Tako će po mojoj ocjeni nezadovoljstvo i konflikti i dalje rasti što nikome od nas, nadam se, nije cilj. I priznajem, vrlo je teško izvući i uočiti ono što najnužnije treba. Činjenica je da se privredna struktura sporo mijenja, često i na gore. Ja ću pročitati i citirati današnju "Slobodnu Dalmaciju" i uvaženog ekonomista koji govori ovako: "Ozbiljne agencije iz razvijenog svijeta nam poručuju da Hrvatska trenutačno zauzima 67. mjesto u svijetu s obzirom na konkurentnost svog gospodarstva što je za 5. mjesta lošije nego godinu dana ranije. Loš plasman, ali još lošiji trend. Kreditni rejting Hrvatske prema renomiranim kućama koje se bave takvim procjenama već je duže vrijeme nizak i stoji, i stoji nepromijenjen". I dalje, kaže, "Hrvatska je opet po mišljenju svjetskih renomiranih kuća visoko korumpirana, dok je s najnižom korupcijom Finska prva na svjetskoj rang listi, Hrvatska zauzima tek 67 mjesto što govori o visokoj prisutnosti korupcije". Dovoljno razloga za zabrinutost i ozbiljno upozoranje, upozorenje investitorima. Nešto što se u svemu ovome sigurno najbrže mjenja to svi znamo su troškovi i dugovi i to u pravilu samo na više i zato orijentacija na reforme koje treba provoditi je nužnost koja nema alternative, kako proračun ne bi bio rastrošan kako se mnogima zaista i doima. Orijentacija na razvoj poduzetništva na bazi imaginacije koju neprestano treba razvijati i poticati da bi prevladala maksima koja postoji u uspješnim i razvijenim zemljama svijeta onoliko koliko vi dajete meni toliko ja dajem vama. Jasno da se ovakav pistup ne može ostvariti bez bolje organizirane državne administracije, bez podrške bankarskog sustava koji u ovom trenutku vođen prije svega špekulativnim razlozima i interesima a ne orijentiran prema po meni poticanju porizvodnje i naravno njenom razvoju. Iz svih ovih razloga nužne su korijenite reforme kako bi kočnice sustava otklonili i proizveli poslovnu klimu koja će oploditi nužno ograničena financijska sredstva te osigurati uvjete za veću izmjenu dobara i usluga i na taj način ubrzati rast i razvoj. Kako iz ovih svih pokazatelja ne mogu biti siguran da će se sve ovo i dogoditi također su uskratiti glas ovom proračunu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Državni tajnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, obzirom da je uvažena zastupnica gospođa Lalić spomenula i poljoprivredu i proračun i način isplate poticaja i sredstva koja se za to daju, mislim da sam dužan nešto što je u ovome Saboru već nekoliko puta rečeno. Naime, u 2003. godini nije poštivan Zakon o poljoprivredu, u skladu s time nije Vlada Republike Hrvatske poticajne kvote, iz tog razloga došlo je do probijanja proračunske stavke i mi smo u ovoj godini naslijedili stvorenih obveza, a neisplaćenih poticaja u visini točno, imam izlistaj ovdje 989 milijuna i 428 tisuća kuna. Samo za ilustraciju to je pola ukupnog proračuna za Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Dakle, to su stvorene obveze u 2003. godini a nisu isplaćene. Naime, to je jedan teret s kojim se pokušavamo mi u ovoj godini nositi i dovijati na sve moguće načine jer ne želimo nikoga zakinuti za njihova prava međutim, moramo voditi računa o cjelini toga proračuna. A isto tako treba reći da smo za 2004. godinu razvili nove programe dakle razvitak govedarske proizvodnje, isto operativni program podizanja trajnih nasada gdje smo osigurali posebno za te dvije stavke novih 200 milijuna kuna. Isto tako držimo da politikom poticajnih kvota obzirom da ih je ove godine Vlada ipak usvojila da možemo bitno utjecati na usmejravanje i na strukturu poljoprivredne proizvodnje. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Ljubica Lalić, ispravak navoda netočnog.
Hvala lijepa ispravljam navode državnog tajnika. Gospodine državni tajniče mislim da je krajnje vrijeme da se prestane sa međusobnim optužbama jer i mi ne spominjemo da smo 2000. godine u 5. mjesecu isplatili žetvu 99. godine. Sada kada elaborirate ovako i kada tumačite onda mi je drago što smo isplatili 400 milijuna kuna djelomičnog otklanjanja šteta od elementarnih nepogoda, jer da su isplaćeni poticaji vi štetu od elementarnih nepogoda zasigurno ne bi isplatili. A što se tiče govedarstva, 158 tisuća muznih krava prošle godine je dobilo poticaja 139 milijuna kuna, ove godine će dobiti 70 milijuna kuna, to je to. To je agrarna politika koju vodi ovo Ministarstvo.
A tko je dobio poticaje? Jesu li dobili poticaje krave ili su dobili seljaci poticaje? I ostalo sporno. Poštovani zastupnik Frano Piplović.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, ja ću biti kratak, u svojoj podršci proračunu hoću reći jasan i glasan. Dvije riječi koje su se najčešće danas čule to su socijalna i razvojan i svi oni koji su htjeli dati podršku proračunu tražili su razloge gdje je on dovoljno socijalna i gdje je on dovoljno razvoja a drugi koji su ga osporavali isto su se bazirali na socijalnom i razvojnom ali su tražili razloge gdje ih nisu našli ili barem nisu vidjeli. Prema tome, kada se sve to ipak sagleda čini mi se da je ovaj proračun ipak jedan realan proračun, da je to proračun naših mogućnosti a ne proračun naših želja koje su vjerojatno daleko veće a isto tako ja vjerujem da su naše potrebe daleko veće nego što se mogu zadovoljiti i alimentirati ovim proračunom za 2005. godinu. E sada, ovisi kako je tko iz kojega ugla gledao. Imaju dvije skraćenice koje ja ovako volim upotrijebiti "IMT – Ima li mene tu", "TNT – Tebe nema tu". Onaj tko je našao sebe u tom proračunu on je sigurno dao podršku tome, ako sebe nije našao nema ga tu zato je vjerojatno bio puno kritičniji možda i malo maliciozniji nego što bi inače bio. Što obično od hrvatskog čovjeka zanima? Njega zanima da li će on istinski bolje živjeti u idućoj godini, odnosno da lošije ne živi nego što je to bilo u ovoj godini. Zanima ga da li će biti zapošljavanja, umirovljenike vjerojatno zanima hoće li biti mirovine, da li će imati bolju zdravstvenu zaštiti, efikasnije pravosuđe, međutim, na lokalnim razinama svi oni koji očekuju spas od proračuna zapravo čekaju da uz podršku sredstava iz proračuna pokrenu svoje lokalne resurse temeljem postojećih projekata koje imaju u lokalnoj zajednici. Recimo na Vladu i na ministarstva se, kao što se moglo otprilike zaključiti gleda kao na kolektivnog profesora Baltazara koji daje lijek za mnoge lokalne probleme. Država jasno ima svoje ciljeve i prioritete, međutim i mnoge lokalne zajednice imaju svoje ciljeve i prioritete, ma koliko god za državu bili ovi problemi mali oni su za lokalnu zajednicu i strateški i razvojni i socijalni i zato je potrebno imati sluha i za ove probleme. Ja neću ovdje čitati ono što sam mislio još reći to ću dati u amandmanima na proračun, međutim s obzirom na dubioze iz prethodnih godina kad uzmemo dug umirovljenika, kad uzmemo branitelje, kad uzmemo obnovu, izbjeglice i s obzirom na postavljene ciljeve makroekonomske politike i financijske mogućnosti držim da je ovaj proračun realan, da odražava realno stanje, da je pronađena mjera između stvarnih potreba mnogih iskazanih želja i ograničenih mogućnosti. U kritici proračuna spominje se često ovdje jedna sintagma kako je to ispunjavanje, odnosno da to nije ispunjavanje predizbornih obećanja, nije gospodo bitno što je tko je obećao, bitno je da li je to što se nudi realno i što mi svi skupa sa time dobivamo. Ja evo i na kraju samom velim da ću podržati ovaj proračun. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Rade Ivas.
Poštovani predsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Puno je danas govoreno o proračunu pa ću nastojati biti kratak. Ovo je prvi prijedlog proračuna koji je u cijelosti pripremila ova Vlada, ali Vlada nam je u raspravu pored Proračuna za 2005. dostavila i projekciju za dvije sljedeće godine što je za svaku pohvalu. Prijedlog Proračuna za 2005. godinu temelji se na pozitivnim makroekonomskim pokazateljima za 2004. godinu te procjenama makroekonomskih indikatora za naredno razdoblje. U skladu s očekivanim rastom ekonomske aktivnosti prihod državnog proračuna planiraju se u iznosu od 86,4 milijuna kuna što je porast za 5% u odnosu na ovu godinu. Dok se proračunski rashodi planiraju u iznosu od 90,9 milijardi kuna što je za oko 4 milijarde kuna više nego u ovoj godini. Za iduću godinu planiraju se ukupni deficiti opće države za 3,7% bruto društvenog proizvoda, a to je 2,6 postotnih poena manje u odnosu na prošlogodišnji deficit od 6,3%. Planirani proračunski deficit kako vidimo iznositi će negdje oko 4 i po milijuna, Vlada planira pokriti iz planiranih prihoda od privatizacije, vjerojatno se tu misli na privatizaciju Ine, no u sljedećoj godini trebati će otplatiti 12,3 milijarde kuna duga, kad tomu pridodamo otplatu kamate od 4,5 milijardi i još 3,2 milijarde kuna potrebnih za financiranje deficita hrvatskih autocesta i hrvatskih cesta, onda se država u sljedećoj godini mora zadužiti za skoro 20, odnosno 19,8 milijardi kuna. Analizirajući pojedine stavke ovoga proračuna možemo sa sigurnošću tvrditi da je on razvojan i socijalan jer osigurava investicije u gospodarstvu, ali i zadovoljava sve potrebe za socijalne rashode i transfer građanima. Najveći proračunski korisnici su tri resora. Prvo je gospodarstvo s planiranim proračunom od 27,9 milijardi kuna od čega će se 24 milijarde kuna odnose na mirovine. Druga dva resora zdravstvo i socijalna skrb sa 18,1 milijardu kuna od čega na sustav zdravstvenog osiguranja otpada 14,7 milijardi kuna. U zdravstvu se primjerice za lijekove na recepte će se potrošiti 2,2 milijarde kuna, što je 13,1% više. Za naknade bolovanja milijardu kuna, a za bolničku i zdravstvenu zaštitu 6,5 milijardi ili 6,5% više nego ove godine što je svako vrlo, vrlo dobro. Iz podataka kod tih resora vidljivo je da će država na primjer za ispunjenje međunarodnih sporazuma sa Svetom stolicom izdvojiti 261,8 milijuna kuna, za potporu političkim strankama 46,6 milijuna kuna ili 16,5% više nego ove godine. Ministarstvo mora, turizma, prometa i obnove raspolagati će sa 6,2% milijardi kuna, sa 6,2 milijarde kuna ili 3,5% više nego ove godine, što će zasigurno omogućiti nastavak svih onih započetih kapitalnih ulaganja, naročito ulaganja u autoceste i vjerujem da ćemo nastaviti s izgradnjom autoceste Split-Dubrovnik. Ministarstvo koje dobar dio svojih sredstava u subvencije, ministarstvo poljoprivrede koje će od ukupno planiranih 2,8 milijardi kuna za subvencije izdvojiti 2,05 milijarde kuna. Informatizacija iz sredstava zemljišnih knjiga projekti su Ministarstva pravosuđa, a ukupno će taj resor raspolagati sa 1,9 milijardi kuna ili 2,1% više. Da li su ta sredstva dovoljna za kvalitetnu reformu pravosuđa upitno je. Sigurno bi kao predsjednik Odbora za pravosuđe volio da su ta sredstva veća jer samo značajnim ulaganjima u kadrove u prostore moguća je kvalitetna reforma hrvatskog pravosuđa. Proračunski rashodi za mirovinu povećavaju se za 1,2 milijarde kuna na ukupno 24 milijarde kuna, a rashodi za plaće 3,1%. Isto tako planom se planira, proračunom se planira i povećanje porodiljskih naknada s ovogodišnjih 976 milijuna na 1,2 milijarde. Za prava branitelja planirano je povećanje od 200 milijuna kuna, a izdvajanje za lijekove povećati će se također s ovogodišnjih 1,8 milijardi na 2,6 milijarde kuna u ovoj godini. Kao predstavnik Šibensko-kninske županije nisam baš zadovoljan sa sredstvima koja su predviđena za ovu županiju. Naime, masu je kapitalnih projekata koje treba realizirati u ovoj županiji. Ja ću spomenuti samo projekte odvodnje otpadnih voda, saniranje divljih deponija i odlagališta. Naime to su projekti bez kojih turizam u ovoj županiji neće napredovati a znamo da je turizam jedna od glavnih gospodarskih grana ove županije. No usprkos toga nadam se da će ovi projekti naći svoje mjesto u nadležnim resornim ministarstvima i da ćemo dio tih projekata uspjeti ipak realizirati. I na kraju što kazati, nego još jednom potvrditi da je ovo razvojni, socijalni program i da ga kao takav treba i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I na koncu poštovani zastupnik Stjepan Bačić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni članovi Vlade ja ću biti kratak u ovom izlaganju. Podržati ću prijedlog ovog Proračuna za 2005. godinu iz više razloga. Ovaj proračun pokazuje da je realan, bez obzira na sve kritike koje su upućene da nije razvojan, da nije socijalan, upravo suprotno, on je i razvojan i socijalan, on se kreće u dozvoljenim, ja bih rekao okvirima, predviđenog deficita od 3,7% i prema izvršenju državnog proračuna u ovoj godini pokazuje se da je moguće izvršavati odgovorno i disciplinirano sva ministarstva i korisnici proračuna ako se odgovorno ponašaju i u skladu sa zakonom da se onda i ostvarenje proračuna u okviru plana može i ostvariti. Ja bih samo ukratko rekao ono što je vezano na zdravstvo, zdravstvo ove godine dobiva ukupno milijardu i 80 milijuna više od toga samo Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi 380 milijuna. A Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje 700 milijuna kuna. Još bih napomenuo da tu treba računati i na 450 milijuna od dopunsko zdravstveno osiguranja, tako da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje praktički će raspolagat sa više od 15 milijardi za pokriće svojih rashoda. Ja bih ukazao i na nešto drugo što možda nije nitko spominjao do sad. Da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje u potpunosti skoro pokriva sve svoje proračunske stavke sa doprinosima. Dakle, doprinosi su za 2005. predviđeni sa 14,5 milijardi. I samo bih potsjetio da za razliku od Mirovinskog fonda gdje nedostaje 9 milijardi. Prema tome, zdravstvo samo sebe pokriva izvornim prihodima. I to je dobro. I s druge strane naglasio bih da i ova godina protekla bez kredita, što je bio običaj prethodnih godina i da krediti nisu predviđeni ni idućih dvije godine koje su još u ovom proračunu naznačene, jer je ovo trogodišnji proračun, dakle za svaku godinu se predviđa koliko se povećava stavka za svaki resor. Rekao bih da od tih predviđenih rashoda u zdravstvu, potsjetio bih da su ipak investicije značajne i vrlo visoke u odnosu na naše mogućnosti kad se pogleda stavka od 480 milijuna investicija uključujući i kredite Vijeća Europe i Svjetske banke i plus 400 milijuna decentraliziranih sredstava, da će se u zdravstvu u investicije praktički iduće godine predvidjeti oko 880 milijuna, to je velika stavka i to je veliko opterećenje za zdravstveni sustav. Ali on je dobro planiran i on će biti i moguće ostvariv. Ono što je novost i što u ovom proračunu je naznačeno kao potreba da su predviđene stavke za reformu bolničkog sustava koji kao što znate najveći potrošač u sustavu zdravstva i upravo reorganizacije koje se predviđaju kategorizacijom, rehabilitacijom bolnica za te poslove su predviđene dvostruko veće stavke za iduću godinu, dakle očekuje se da se iduće godine taj proces i na neki način finalizira i na taj način i troškovi u zdravstvu dovedu u okvire prihoda. I na kraju smatram da je sustav zdravstva bez obzira na sve kritike da neće biti dosta novaca, svim mjerama ograničavanja potrošnje, mi smo i ove godine dokazali da je to moguće. I potsjetio bih da je na početku ove godine potrošnja u zdravstvu bila preko 25% u odnosu na prvi mjeseci prošle godine, a da je sada u listopadu svega 5%, dakle potpuno se skoro približavamo dozvoljenom proboju proračuna za onih 4,5%. I evo još jedanput uz ove kratke napomene koje smatram da je važno bilo istaći, podržavam ovaj proračun i smatram da će biti ostvariv. Hvala.
Hvala lijepa. Lista prijavljenih za ovu raspravu zastupnica i zastupnika je iscrpljena. Želi li ministar financija Ivan Šuker dati završni osvrt? Izvolite ministre.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. U svoje ime, u ime mojih kolega iz Vlade ja se zahvaljujem svima na konstruktivnoj raspravi, Vlada će vaše prijedloge i amandmane razmotriti i do srijede će se očitovati o njima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa radom na 11. sjednici Hrvatskog sabora. Sve vas pozdravljam kao i nazočne članove Vlade. Na dnevnom redu je Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu, rasprava i glasovanje o amandmanima. Rasprava o tekstu Prijedloga proračuna je završena. Trebamo prijeći na izjašnjavanje predlagatelja i glasovanje o podnesenim amandmanima. Napominjem da imamo osim danas pristiglih o kojima ćemo posebno odlučiti, 5 amandmana Vlade na proračun i 325 amandmana zastupnika. Prema proračunu kada bi se o svakom amandmanu glasovalo prosječno, raspravljalo i glasovalo 3 minute rasprava bi trajala i glasovanje o amandmanima 15,30 sati. Radit ćemo sa stankom od uobičajenom od 13,30 do 15,00 sati. Tako da ćemo zacijelo imati dugu raspravu i glasovanje o amandmanima i konačno o proračunu. Predsjednik Kluba HDZ-a, potpredsjednik poštovani zastupnik Luka Bebić.
Gospodine predsjedniče, u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice molim da se o svim amandmanima glasuje dizanjem ruku, jer ćemo na taj način uštedjeti vrijeme. A ako ste već rekli da bi oko 15,30 sati trajalo o amandmanima glasovanje, onda to i podupire ovaj moj prijedlog. Evo, hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Pero Kovačević, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče u ime Kluba HSP-a moram istaknuti dvije važne stvari. Prva je važna stvar da u Državnom proračunu za ovu godinu nema predviđene stavke za Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar..
O tome ćemo kolega raspravljati..
Slušajte me kad govorim, pa ćete vi kasnije. Nema stavke. Mi smo dali taj amandman, nema ni Konačnog prijedloga zakona što govori o tome da Hrvatska neće to htjeti napraviti. Druga stvar bitna, imali smo amandman za općinu Antunovac, gdje nije bilo..
To ćemo kolega sve zastupniče, sve ćemo raspravljati o amandmanima.
Pauzu od 15 minuta u ime Kluba, to su bitna pitanja za odlučivanje nas Prvaša o proračunu. Hrvatski memorijalni dokumentacijski..
Pa dobro je o tome se raspravljati o amandmanima koji su podnijeti.
Nije prihvaćen za Hrvatski memorijalni dokumentacijski centar.
O tome ćemo da li će nešto biti prihvaćeno raspravljati i glasovati kolega.
Kako ćemo kad ih niste stavili u proceduru?
Ono što je stavljeno i što je uvršteno..
Zato tražimo pauzu, jer je to bitna činjenica za stajalište Kluba o amandmanima i proračunu, razumijete. Pauzu od 15 minuta tražimo, stanku.
Ja sam vama dužan dati vašem Klubu kao i svakom drugom stanku, samo vas molim vodite računa o tome do kad ćemo raspravljati.
Pitanje je Hrvatska, a ne vrijeme.
Stanka 10 minuta. Molim predstavnika Kluba HSP-a! Poštovani zastupnik Pero Kovačević, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege, znamo da je Državni proračun jedan od najvažnijih zakona koje mi donosimo. I da se u Državnim proračunom određuje kako i što će se raditi u Hrvatskoj naredne godine. I zbog toga je Klub HSP-a zatražio pauzu, stanku i sada ću kazati u ime Kluba ono što je najvažnije. Prvo je bitna stvar što u Državnome proračunu za iduću godinu nema pozicije za Hrvatski memorijalno dokumentacijski centar iz Domovinskoga rata, nema još ni konačnog prijedloga drugoga čitanja što smo trebali napraviti Vlada i Klub HSPA-a zajedno. Vlada nas uopće nije zvala, mi imamo pripremljen prijedlog i većina hrvatskih branitelja koji su u bilo kojim fazama se nalazi pred Haškim tribunalom traži kao i mi hrvatski branitelji da se stavi stavka za Hrvatski memorijalno dokumentacijski centar iz Domovinskog rata i da se sustavno počne obrađivati sva građa iz Domovinskoga rata da bi se i povijesno i pomoglo generalima. Druga bitna stvar što smo ovdje htjeli kazati je ta da su svi amandmani koji se odnose na Slavoniju, a znamo kakva je situacija, počevši od amandmana gospodina Glavaša, Drmića, Šišljagića i naš skinuti iz proceduralnih razloga da uopće ne mogu biti predmet rasprave. A, recimo naš amandman za Antunovac kapitalne donacije građanima i kućanstvima za prognanike Općine Antunovac nema nikakve razlike ili u okviru iste pozicije znači prema članku 31. Državnog proračunu. I, sada bih ja to i prihvatio, odnosno Klub HSP-a kao pravni, kao legalista, ali imamo s druge strane, ministar Šuker isto tako radi amandmane Vlade, na isti način i o njima ćemo mi moći glasovati a o ovima nećemo moći glasovati. Pa nećemo stvarati dva mjerila! Prema tome! Prijedlog Kluba HSP-a i većine i Slavonije je taj da se svi amandmani stave na raspravu, na glasovanje, vi normalno možete to odbiti kako ste već i unaprijed odlučili ali o njima moramo glasovati. Ne možemo dopustiti različita mjerila da ono što nije dopušteno nama je dopušteno Vladi. Na taj način nećemo nigdje daleko doći. Prema tome, to je jedini realan način izlaska iz ove situacije pa možemo glasovati 24 sata ali neka se odglasuje, neka se čuje i onda mi imamo i mogućnosti reći što mislimo o tome i donjeti konačnu svoju odluku kao Klub kako ćemo glasovati na kraju oko proračuna. Ali bez ovakvih stvari ne možemo uopće razgovarati o tome. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, rasprava o tekstu proračuna je završena! Procedura postoji za podnošenje amandmana, rokovi, pretpostavke, postoji, ja imam informaciju od Vlade da će u Konačnom prijedlogu zakona o Hrvatskom memorijalnom centru biti osigurana sredstva i da su ona pokrivena sa pozicije Ministarstva kulture! Ali ne možemo o tome sada raspravljati jer ta rasprava je zaključena o tome što bi trebalo i što bi trebalo! U pogledu ovih amandmana Vlade, sada ćemo mi na njih prijeći. Koliko ja vidim ova prva četiri amandmana su nomotehničke naravi, amandman 5. je naznačen u skladu sa člankom 31. Zakona o izvršenju Proračuna koje se stavke mijenjaju, skidaju i dopunjuju. Ali to ćemo sada onda imati u raspravi kod rasprave o pojedinim amandmanima. Prelazimo na izjašnjavanje predlagatelja i glasovanja o pojedinim amandmanima. O podnesenim amandmanima izjašnjava se predlagatelj i nakon očitovanja predlagatelja o pojedinom amandmanu na očitovanje predlagatelja može se osvrnuti samo podnositelj amandmana a njegov govor ne može trajati dulje od dvije minute! Prvo trebamo se očitovati, ima ovih pet amandmana Vlade. Da li ćemo o njima glasovati, raspravljati. Prema članku 166. stavak 2. Poslovnika o tim amandmanima u raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Idemo na amandman broj 1. Vlade. Prvo trebamo glasovati o tome da li ćemo prihvatiti raspravu i glasovanje o tim amandmanima. Tko je za taj prijedlog da se raspravi i glasuje o tim amandmanima? Hvala. Protiv? Suzdržan? 62 za, 45 protiv i 4 suzdržana. Ministre Šuker izvolite obrazložiti amandman 1. Vlade.
Gospodine predsjedniče, amandman 1. Vlade je nomotehničke prirode, mislim da ga nemamo potrebe posebno obrazlagati. Dakle, predlaže se da umjesto teksta “državni proračun Republike Hrvatske za 2005. i projekcije za 2006. godine” stoji i stavlja se tekst “državni proračun Republike Hrvatske za 2005. godinu” u daljnjem tekstu “proračun sastoji se od”.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 1. Vlade. Molim, tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je amandman prihvaćen sa 63 glasa za, 48 protiv i 4 suzdržana. Amandman 2. Izvolite ministre.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici amandman broj 2. Vlade Republike Hrvatske je također nomotehničke prirode i nema ga potrebe posebno obrazlagati.
Otvaram raspravu. Dajem na glasovanje amandman 2. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je amandman prihvaćen, 64 za, 46 protiv i 5 suzdržanih. Amandman 3 ministre, izvolite obrazložiti.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. DAkle amandman 3 je isto nomotehničke prirode predlaže se da umjesto teksta prihodi i rashodi te primici i izdaci po ekonomskoj kvalifikaciji utvrđuju se u računu prihoda i rashoda i računu financiranja u prijedlogu državnog proračuna za 2005. i projekciju za 2006. i 2007. godinu bude kako sljedi. Dakle stavlja se tekst prihodi i rashodi te primici i izdaci po ekonomskoj kvalifikaciji utvrđuju se u računu prihoda irashoda, i u računu financiranja prijedloga državnog proračna za 2005. kako sljedi. Dakle iz toga naslova smo maknuli projekciju za 2006. i 2007. godinu.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. DAjem na glasovanje taj amandman. Tko je za? Protiv? Suzdržani? Utvrđujem da je amandman usvojen sa 68 glasova za, 44 protiv i 6 suzdržanih. Amandman 4 Vlade, izvolite ministre.
Amandmanu 4 Vlade u KOnačnom prijedlogu Dražvnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godine u općem dijelu iza članka 2. mijenjaju se rashodi poslovanja i rashodi za nabavu nefinancijske imovine. Prema promjenama rashoda izdataka kod proračunskih korisnika predložnih u amandmanu 5.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime KLuba HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. U ime Kluba HSP-a kažem da ovdje nema nomotehničke naravi naime, istina ovaj amadman je loše napisan ne znam dali se ovdje govori o milijardima, ili o tisućama, il bi t rebalo biti 12 milijardi 164 miliona 616 tisuća, da se zamjenjuje stavlja se svota od 12 milijardi 189 miliona.
Kolega Kovačević govorite o amandmanu 5 a ne o 4 amandamnu.
4 amandman.
4 amandamnu.
Evo 4.
Zaključujem raspravu, dajem na glasovanje amandman 4. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je amandman prihvaćen sa 69 glasova za, 45 protiv i 4 suzdržana. Amandman 5. Vlade izvolite ministre.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, amandamn 4 Vlade Republike Hrvatsne napravljen sukladno članku 31. i predviđeno se točno pozicije sa kojih se smanjuju sredstva i na koje pozicije se povećavaju sredstva. Ovdje bih htio spomenuti dvije stvari. Dakle prvenstveno na poziciji Ministarstva financija povećavaju se sredstva za sufinanciranje kamatea za izvoz za 80 milijuna kuna na poziciji HABORA. Također se sa pozicije međunarodne članarine Ministarstva financija smanjuju sredstva za 2 miliona 82 tisuće, 336 kuna. A za isti iznos se povećava glava i pozicija Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti.Dok na pozicijama Ministarstva obrane Ministarstva unutranjih poslova i Ministarstva poljoprivede, šumarstva vodnog gospodarstva. Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa, su napravljene preraspodjele unutar pozicija samih ministarstava.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 5. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je 5 amandamn prihvaćen sa 69 glasova za, 43 protiv i 10 suzdržanih. Sada idemo na raspravu i glasovanje o amandmanima pream tablici. Ministre izvolite zauzeti svoje mjesto. Amandman 1 zastupnika Nenada Stazića.
Vlada ne prihvaća amandman zastupnika gospodina Stazića zato što smatramo da su sredstva na poziciji naknadne zaslužnim osobama dostatne za potrebe koje se planiraju za isplatiti u 2005. godini.
Zastupnik Stazić. Izvolite.
Poštovani ministre, svi moji amandmani a ima ih točno 19 imaju isto obrazloženje. Omogućuje se provedba zakona o dodjeljivanju stalnih novčanih nadoknada zaslužnim osobama , iz zakona objavjenog u Narodnim novimama broj … [[Govornik se ne čuje]]
Gospođe i gospodo zastupnici ne čuje se niti onaj koji govori niti onaj koji treba čuti. Niti svi ostali. Molim vas.
Dakle Zakona objavljenog u Narodnim novinama br. 96 iz 93 .godine. Koliko je neka država pravna određuje se i po tome koliko se u njoj poštuju pozitivni propisi. Zakoni koje važe. Kad neki građanin napravi prekršaj npr. iz Zakona o sigurnosti prometa na cestama, onda mu se naplati kazna. Jer se provodi zakon. To je dobro. Tako treba biti. Međutim pitamo se što nastaje kada država kada Vlada, koja predlaže zakone ne poštuje pozitivne propise.
Izgleda da upozorenje za mir u dvorani ne vrijedi za neke zastupnike, ne čuje se gospodo zastupnici ne može se raditi.
Ja ću u obrazlaganju ovih svojih amandmana.
Za neke očito i dalje to ne vrijedi.
Ja ću u obrazlaganju ovih svojih amandmana dokazati dvije stvari. Da zakon je poštujete i da sredstva koja ste predvidjeli nisu dovoljna. Pa prema tome već za početak molim glasanje o ovom prvom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 2 također zastupnika Nenada STazića.
Vlada ne prihvaća, isto kao i kod prvoga amandmana smatramo da su predložena sredstva da će biti dovoljna za isplatu naknada zaslužnim osobama.
Zastupnik Stazić izvolite.
6. listopada 93. godine Hrvatski sabor donio je zakon o dodjeljivanju stalnih novčanih nadokanda za služnim osobama. Taj Zakon u svom 5. članku kaže, dase stalne novčane nadoknade uvećavaju tijekom godine prema porastu plaća svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj, u tekućem mjesecu, prema prethodnom mjesecu, a na osnovi podataka Državnog zavoda za statistiku. To je članak Zakona koji se ne poštuje, jer se stalne novčane naknade, otkad su uvedene, od 93. godine, tj. od donošenja provedbenih propisa 94. godina 1. srpnja, ne usklađuju. One su nepristojno iste i Zakon se ne poštuje. Da bi se Zakon poštovao, trebalo bi izvršiti usklđenja i tada u proračunu treba predvidjeti znatno veća sredstva. Molim glasovanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 3. također zastupnika Nenada Stazića.
Vlada ne prihvaća, jer smatra da su sredstva na poziciji naknade zaslužnim osobama dostatna.
Zastupnik Stazić, izvolite.
Za nastanak hrvatske države zaslužni su dakako političari, zastupni su branitelji koji su tu zemlju obranili, ali zaslužni su i svi oni građani koji su dali izglede ove zemlje. Njih jednom riječju nazivamo zaslužnim građanima. I država je odlučila još tamo 93. godine da im dodjeljuje stalne novčane naknade. U ovom vašem proračunu, gospodine ministre, zaštićene su i nagrađene kategorije građana zaslužne za nastanak ove države. Međutim, ogromna nepravda pa i nepoštivanje zakona provodi se prema ovim zaslužnim građanima. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 4. također zastupnika Nenada Stazića.
Vlada ne prihvaća, jer smatra da su predviđena sredstva dostatna za izvršenje obaveza,
Zastupnik Stazić.
Tih zaslužnih građana prema posljednjem popisu aktualnom ima točno 862. Tko su oni? IStaknuti znanstveni radnici, njih 33, istaknuti prosvjetno pedagoški radnici, njih 20, književnici 87, skladatelji 18, 1 arhitekt, kipara 24, slikara 103, primjenjenih stvaralaca 25, dramskih umjetnika 120, opernih umjetnika 72, baletnih umjetnika 86, glazbenika 101, dirigenata 9, redatelja 33, istaknutih športaša i športskih radnika 8. To su građani za koje se svim svojim amandmanima zalažem da im država da naknadu prema zakonu. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 5. također zastupnika Nenada Stazića.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što na poziciji naknade zaslužnim osobama su osigurana dostatna sredstva za 2005. godinu.
Zastupnik Stazić, izvolite.
Klub SDP-a je predložio izmjenu ovoga zakona zbog toga da bi se ostvarila pravda, da bi se ovim zaslužnim građanima Republike Hrvatske omogućila pravedna isplata naknada koje su danas bijedne. Bijedne su zato što su jednake od 94. godine, a iznose maksimalno 500 kuna, pa onda 300 kuna, 200 kuna i najniža 100 kuna. Ti građani su umirovljenici i ne smiju imati nikakv drugi izvor prihoda. Nikakav drugi. Njihove mirovine su nikakve. Njihove mirovine su bijedne. Zbog toga jest donesen ovaj zakon da se popravi njihov materijalni položaj, ali materijalni položaj se ne može popraviti sa 100 kuna mjesečno i davati jednom istaknutom znanstvenom radniku 100 kuna mjesečno dodatka na mirovinu je uvredljivo, osim što je i protuzakonito, što ću dokazati. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 6, također zastupnika Nenada Stazića,
Vlada Republike ne privhaća, Republike Hrvatske ne prihvaća, jer smatra da na poziciji naknade zaslužnim osobama su osigurana dostatna sredstva u 2005. godini.
Zastupnik Stazić.
Osigurali ste sredstva po kojima plaćate sada za pojedine istaknute građane, plaćate 200, mjesečno, na mjesečnoj razini 272.920 kuna, a na godišnjoj razini 3.275.040 kuna, a za članove obitelji mjesečno se sada plaća 16.500 kuna, odnosno na godišnjoj razini 198.000 kuna ili ukupno godišnje 3.473.040 kuna. Kad bi se zakon poštivao, kad bi se ove nadoknade usklađivale prema članku 5. važećeg zakona, tada bi sredstva morala biti veća. Zato tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 7. također zastpnika Nenada Stazića.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća, jer smatra da na pozicijama naknade zaslužnim osobama u 2005. su osigurana dostatna sredstva.
Zastupnik Stazić izvolite.
Vidite ministre, zašto nisu osigurana potrebna sredstva? Sudski vještaci su izračunali, napravili su usklađenje i po njihovom izračunu ispada da biste vi trebali plaćati, mjesečno ukupno izdvajati 517.846 kuna i 91 lipu umjesto 272 tisuće i 920 kuna koliko sada plaćate. Ili na godišnjoj razini, vi biste morali izdvojiti 6 milijuna 214 tisuća 162 kune i 92 lipe na poziciji na kojoj niste osigurali dostatna sredstva, jer plaćate samo 3 milijuna 275 tisuća i 40 kuna. Zato molim glasanje o ovom amandmanu, kako bi se mogao provoditi zakon.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 8, također zastupnika Nenada Stazića.
Vlada Repbulike Hrvatske ne prihvaća, jer naknade na pozicije naknade zaslužnim osobama su osigurana dostatna sredstva za 2005. goidnu.
Zastupnik Stazić.
Time što se zakon ne poštuje stvoren je i određeni dug. Taj dug vam iznosi 8 milijuna 616 tisuća 144 kune i 98 lipa za pojedince, a za članove obitelji 810 tisuća 272 kune ili ukupno 9 milijuna 426 tisuća 416 kuna i 98 lipa. To je dug naprvavljen prema jednoj kategoriji umirovljenika. Jednoj kategoriji umirovljenika. Ukoliko se to ne ispravi, jer je dug nastao nepoštivanjem zakona, dug će rasti, problem će se gomilati. Prema tome tražim glasanje o ovom amandmanu, kako bi ta situacija prestala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 9. amandman takoiđer zastupnika Nenada Stazića.
Vlada Repbulike Hrvatske ne prihvaća, jer smatra da predložena sredstva na poziciji naknade zaslužnim osobama su dostatne za 2005. godinu.
Zastupnik Stazić. Izvolite.
Kad biste vi bili u pravu ili da biste bili u pravu ili da biste došli u pravo, ministre, tada bi trebalo izmijeniti zakon i reći naknade koje su određene 94. godine neće se više nikada mijenjati i neće se usklađivati ni sa čim. Međutim, pogledajte članak 5. toga Zakona koji vam jasno propisuje obavezu usklađivanja, ako ta obaveza postoji, onda sredstva koja ste vi predvidjeli ni izdaleka nisu dovoljna. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebu većinu. 10. zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća jer smatra da su sredstva na poziciji "Program za Rome" tekuće donacije u novcu predviđene u proračunu za 2005. godinu dostatne za predviđene programe tim više što Vlada namjerava sa Svjetskom bankom otpočeti jedan potpuno novi program za Rome.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem se, drago mi je čuti da će Vlada započeti novi program za Rome, međutim, ovdje isključno tražim povećanje sredstava zbog izuzetno teške situacije Roma na Sisačko-moslavačakoj županiji, naročito u gradu Sisku, to nije neka periferija to je praktički u centru Siska, i tražim dodatna sredstva za poboljšanje njihovih uvjeta života. Ja bih molila o predmetnom amandmanu da se glasuje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 11. zastupnika Nenada Stazića.
Zastupnik Stazić je predložio amandman za naknade zaslužnim osobama, Vlada smatra da predložena sredstva u proračunu 2005. godine su dostatna za izvršenje ove pozicije.
Zastupnik Stazić izvolite.
Sada dolazimo na jednu prekretnicu ministre, odbili sve dosadašnje amadnmane i time ste jasno dali do znanja da u idućoj godini za koju sada donosimo proračun, nećete izdvojiti dovoljna sredstva da biste poštivali Zakon. Međutim, nije to sav problem, 240 korisnika ovih nadoknada već je tužilo državu. I mi sada prelazimo na amandmane kojima treba osigurati sredstva da vi imate u proračunu dovoljno novaca da isplatite te korisnike po sudskim tužbama, zbog toga vas molim da prihvatite ovaj amandman kako se ne bi našli u neobranom grožđu. A kolege zastupnike, pogotovo ove iz Hrvatske stranke umirovljenika, molim da prihvate da glasaju za ovaj amandman jer se tu radi o namicanju novaca da se umirovljenicima isplati jedan dug specifičan dug koji je nastao nepoštivanjem zakona. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 12. također zastupnika Nenada Stazića.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća, smatra da se ... pozicije naknade zaslužnim osobama će biti dostatna u 2005. godini.
Zastupnik Stazić.
Rekli smo da je ovih korisnika ukupno 862, tužilo ih je ukupno 240, i kada su sudski vještaci izračunali koliki je dug do sada nastao zbog nepoštivanja zakona onda su došli do svote od 3 milijuna 275 tisuća i 40 kuna, ta će vam sredstva u proračunu faliti. Molim glasanje.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 13. poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća, smatra da predviđena sredstva na poziciji nadzor tijela izvršne vlasti u iznosu od milijun 550 tisuća kuna će biti dostatna za posao koji se predviđa u 2005. godini.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem vama je naravno gospodine ministre valjda jasno da sam tražila ova dodatna sredstva upravo iz razloga koje smo unazad godinu dana primijetili a to je povratak vladina sklapanja raznih ugovora neposrednom pogodbom. Tu konkretno mislim na "Sunčani Hvar" na slučaj Kvestus, na Bechtel na razne situacije za koje bi bilo potrebno da se izdvoje dodatna sredstva da se vrši kvalitetniji i bolji nadzor nad radom Vlade, bojim se da predmetna sredstva neće biti dovoljna da iz tih razloga nećemo imati dobru kvalitetu nadzora. Molim o ovom amandmanu glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 14. zastupnika Nenada Stazića.
Vlada smatra da predložena sredstva na poziciji naknade zasluženim osobama su dostatn za 2005. godinu i zbog toga ne prihvaća ovaj amandman.
Zastupnik Stazić.
Kada sam preuzimao dužnost zastupnika, pa i vi nakon izbora položili smo prisegu da ćemo u svom radu držati se Ustava i zakona Republike Hrvatske. Da bismo provodili zakone, zakone Republiek Hrvatske ovom konkretnom slučaju Zakon o dodjeljivanju stalnih novčanih nadoknada zaslužnim osobama, potrebno je prihvatiti amandman. U protivnom jasno dajemo do znanja da ne želimo provoditi važeći zakon. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 15. zastupnika također Nenada Stazića.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća jer smatra da sredstva na poziciji naknade zaslužnim osobama će biti dostatna u 2005. godini.
Zastupnik Stazić izvolite.
Sredstva kao što sam vam dokazao neće biti dovoljna, jer kada ste izračunavali sredstva vi niste naprosto uzeli u obzir da već godinama ne radite usklađivanje, jer ih ne radite, jer je to činjenica. A činjenica jest da vas zakon na to obavezuje. Prema tome, to što kažete da će sredstva planirana biti dovoljna naprosto nije točno, vi nećete imati dovoljno sredstava. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 16. također zastupnika Nenada Stazića.
Vlada ne prihvaća amandman jer smatra da će predložena sredstva biti dovoljna u 2005. godini.
Zastupnik Stazić izvolite.
Pobijanjem ovih amandmana vi ministre šaljete jasnu poruku ne samo korisnicima ovih stalnih novčanih nadoknada nego i svim građanima Republike Hrvatske da ne mogu računati na pomoć države dok vi budete izrađivali proračun. Da se u ovoj zemlji ne isplati biti ni istaknuti dramski umjetnik, ni istaknuti filmski umjetnik, ni istaknuti znanstvenik, jer će država ako ste to slučajno prema vama dok je ministar financija gospodin Šuker odnositi maćehinski. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 17. također zastupnika Nenada Stazića.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća jer smatra da su predložena sredstva dostatna u 2005. godini.
Zastupnik Stazić.
A što su krivi ti ljudi da ne mogu dobiti novčanu nadoknadu koja im pripada po zakonu, što su krivi ti ljudi da je parlamentarna većina odbila SDP-ov prijedlog izmjena zakona po kojem bi ta naknada koja se dodjeljuje bila i pravedna i zakonita. Što su krivi svi tih 862 čovjeka? Koji su svoj intelekt, svoj rad, cijeli svoj radni vijek uložili da ova zemlja izgleda bolje, kulturnije, pametnije. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 18. također zastupnika Nenada Stazića.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća jer smatra da su predložena sredstva na poziciji naknade zasluženim osobama dostatna za 2005. godinu.
Zastupnik Stazić.
Ministre kada stvar dođe na sud a doći će, jer je podignuto 240 tužbi. Onda će u presudi jer će dokazni postupak tu biti vrlo kratak, neobično kratak, sudac će pogledati važeći zakon, ustanoviti će da ga se niste držali i ustanoviti će da je država napravila dug prema toj jednoj kategoriji umirovljenika. Tada ćete po sudskoj presudi, kad već meni ne vjerujete, tada ćete vidjeti da vam sredstva koja ste predvidjeli ni izdaleka nisu dovoljna. Prihvatite ove amandmane. Prihvatite barem ovaj da biste umanjili buduću štetu. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 19. poštovane zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća jer smatra da su sredstva predviđena na poziciji projekat nevladinih udruga u području zaštite i promicanja i poštivanja ljudskih prava dostupna.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Upravo radi ulaska Republike Hrvatske u pregovore za ulazak u Europsku uniju a i nas samih ponajviše, potrebno je izdvojiti dodatna sredstva za projekte nevladinih udruga jer je to jedan od načina kako ćemo se lakše, bolje prilagoditi svim standardima Europske zajednice. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 20. također zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća jer smatra da predviđena sredstva za provedbu nacionalnog plana za suzbijanje trgovine ljudima su dostatne u 2005. godini.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem ovoj, isto tako, svakodnevno smo svjedoci razno raznih članaka po medijima, novinama i svim ostalim drugim medijima o tome kako se radi trgovina ljudima. Kako smo mi upravo zemlja preko kojih idu ti kanali često puta kod nas i završavaju, smatram da navedena sredstva nisu dovoljna, predlažem da se doda još milijun kuna na tu stavku jer je potrebno da se uz pomoć nevladinih udruga upravo spriječi trgovanje ljudima. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 21. zastupnika Nenada Stazića. Ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz dva razloga. Jedan je što se smatramo da su predviđena sredstva dostatna, a druga stvar ne možemo nikako prihvatiti smanjenje i prijedlog smanjenja sa Ureda za suzbijanje zlouporabe opojnih droga, jer mislim da je to najveća pošast ovog društva i da svako predlaganje i ovakvih sredstava koja su takva kakva jesu smanjenje takvih sredstava mislim da u najmanju ruku nije dobro, neću koristiti neki teži izraz. Dakle, dva su razloga, jedan je što smatramo da su predložena sredstva dostatna, a drugi što ne možemo nikako prihvatiti prijedlog da se na poziciji gdje se predviđaju sredstva za Ured za suzbijanje zlouporabe opojnih droga predlaže smanjenje sredstava pa bez obzira koja je to bila pozicija. Dakle, to je nešto jednostavno što je ovoj Vladi Republike Hrvatske neprihvatljivo.
Zastupnik Stazić.
E pa nije baš tako ministre, jer se kod Ureda za suzbijanje zlouporabe opojnih droga i iz toga programa predvidjeli se skidanje 50 tisuća kuna za službena putovanja. Ne vidim kako bi se službenim putovanjima mogla smanjiti pošast zloupotrebe opojnih droga. To se mislim službenim putovanjima ne radi. A ako se radi onda se radi na posve krivi način. Prema tome za 50 tisuća kuna kad biste smanjili tih službenih putovanja, imali biste 50 tisuća kuna više za poštivanje zakona, za poštivanje zakona na prvom mjestu i za pravedniji odnos prema zaslužnim građanima koji su ovu zemlju zadužili na način da im je to teško vratiti bilo kakvom zahvalnošću, ali može im se omogućiti barem dostojanstven, donekle dostojanstven život u starosti. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 22. zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća amandman i smatra da predložena sredstva su, će biti dostatna za ono što se planira napraviti u 2005. godini.
Zastupnica Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Zahvaljujem. Moram priznati da mi se čini da 200 tisuća nije dovoljno, nisu dovoljna sredstva, predlažem povećanje od milijun kuna. Potrebno je ta sredstva bitno povećati upravo radi razloga nedovoljne obaviještenosti građana, tu naročito govorim o mladoj skupini ljudi, dakle naših mladih ljudi, o štetnosti opojnih droga nedovoljno su upoznati tom činjenicom i mislim da su sredstva nedostatna za tu aktivnost. Molim o ovom amandmanu glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 23. zastupnika Nenada Stazića.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća jer smatra da predviđena sredstva za, na poziciji naknade i zaslužnim osobama u 2005. godini će biti dostatna.
Zastupnik Stazić, izvolite.
Sredstva, to sam vam dokazao, neće biti dovoljna. Prema tome, to što kao mantru ponavljate jednu te istu rečenicu neće vam pomoći. Međutim, ovdje sam vam u ovom amandmanu predvidio sa vašeg ministarstva skidanje 100 tisuća kuna i to sa pozicije reprezentacije. Jer uistinu mislim da bi bilo daleko korisnije da se 100 tisuća kuna potroši na pravedne naknade zaslužnim osobama nego na wiskije u Ministarstvu financija. Tražim glasovanje.
U Ministarstvu financija se u zadnjih godinu dana nije kupio niti jedan wiski gospodine zastupniče, za razliku od godine prije.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 24. zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman iz jednostavnog razloga što su predviđena, planirana sredstva za tu namjenu upravo tolika kolika su potrebna da se završe svi planirani radovi na graničnim prijelazima prema Sloveniji.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Ja predlažem da se na ovoj stavci granični prijelazi prema Republici Sloveniji povećaju sredstva iz razloga što predlažem da se počinje rješavati problem graničnog prijelaza u Murskom središću. Naime, taj granični prijelaz je nadomak glavnog gradskog trga i u, gotovo se prekida komunikacija u gradu upravo stoga što se stvaraju ogromne gužve na tom graničnom prijelazu. Ta sredstva bi se zapravo koristila u ovoj godini da se nađe mogućnost izmještanja sa postojeće lokacije graničnog prijelaza na jedan prostor koji bi omogućio normalnu komunikaciju, prometnu komunikaciju u gradu, pa bih ja molila da mi kažete jel’ on u toj cifri i planirano, jel to i planirano za ovaj granični prijelaz?
Kolegice Zgrebec tražite li glasovanje ili ne, nema rasprave, mislim?
Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 25. također zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman, zato što predviđena sredstva za izgradnju i opremanje graničnih prijelaza prema Mađarskoj su u potpunosti u suklađu s onim što se planira napraviti u sljedećoj godini.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Na stavci granični prijelazi prema Republici Mađarskoj, također predlažem povećanje sredstava, a s obzirom da se daju ovako zbirni iznosi ne znamo koji su granični prijelazi planirani da se rješavaju u 2005. godini, ja ovdje predlažem da se riješi cestovni prijelaz uz željeznički prijelaz prema Mađarskoj u Kotoribi. Naime, tu postoje obostrani interesi s obzirom da se s druge strane granice nalazi 7 sela u kojim obitavaju Hrvati i mislim da je to interes i jedne i druge strane pa onda tražim glasanje i o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 26. zastupnika Nenada Stazića.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz jednostavnog razloga što su sredstva planirana za Ured za informiranje javnosti u Vladi Republike Hrvatske, odnose s javnošću već je tako restriktivno planirana u 2005. godini. Prema tome, ne može se predvidjeti smanjenje tih sredstava. A predložena sredstva za zastupanje pred tuzemnim sustavima, sudovima su dostatna za ono što se planira da će trebat platit ove godine.
Zastupnik Stazić, izvolite.
E moj ministre! Ovo je drugačiji amandman od svih 18 koje ste do sada odbili. U tih dosadašnih 18 amandmana pokušao sam s različitih pozicija namaknuti dovoljno sredstava za naknade zaslužnim osobama. Pa iz pozicije vašeg Ministarstva rekao sam bolje one naknade, nego viski u Ministarstvu, vi ste rekli da u Ministarstvu nije kupljen ni jedan viski, možda nije, ali je kupljen novi Audi. Ovaj amandman, međutim, ide za nečim drugim. Naime, prema sudskim postupcima koji će se voditi za ove zaslužne osobe samo u sudu Zagrebu, trebate ćete platiti 439 tisuća i 200 kuna sudskih troškova. A kad se uzmu i svi drugi sudovi, onda će ta svota iznositi milijun i 326 tisuća 920 kuna. Vama će ta sredstva za izgubljene sporove biti potrebna. Pa sam ja zato ovim amandmanom i predvidio da se vama ta sredstva povećaju. Jer ćete vi to naprosto morati platiti sudske troškove. A zašto sam skinuo sa pozicije informiranje javnosti Vlade Republike Hrvatske, zbog toga što se s te pozicije financira projekt otvorena vrata, a u tom projektu otvorena vrata, Vlada Republike Hrvatske sigurno neće štampati jumbo plakat, i siogurno neće snimiti spot u kojem će reći da ne poštuje Zakon o naknadama zaslužnim osobama i da ne želi i da neće tim osobama dati onu naknadu na koju po zakonu imaju pravo. Taj spot neće raditi, prema tome, sredstva im se mogu i umanjiti. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 27 zastupnice Ljubice Lalić.
Za ovaj amandman Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća. Međutim, isto tako ne možemo reći da će predviđena sredstva da će biti dostatna, jer jednostavno nitko ne može znati unaprijed koliko će biti elementarne nepogode. No, praksa je uvijek bila da se dio sredstava koja nisu dostatna za elementarne nepogode pokriva iz sredstava tekuće pričuve proračuna. I na kraju krajeva zato služe tekuća pričuva proračuna. Prema tome, Vlada ne prihvaća iz tog razloga, ako ova sredstva ne budu dostatna, ona će se isplatiti iz tekuće pričuve proračuna.
Zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa gospodine ministe, ja sam uistinu vjerovala nakon svih ovih tragedija koje smo imali tijekom ove godine i svih onih da ne kažem afera sa obranom od tuče, kad je tek 3. 7. Vlada donijela odluku da se pristupi u operativnu obranu od tuče, ja sam vjerovala da mi na ovaj način nećemo raspravljati o ovom amandmanu, odnosno vjerovala ... [[zbog predsjedničkog zvona, govornik se ne razumije]] koliko ste predvidjeli za naknadnu od elementarne nepogode nisu dostatna ni za otklanjanje štete. A Zakon o obrani od tuče obvezuje Vladu da financira obranu od tuče i iz ove stavke. Ukoliko ova stavka ostane da, da gospodine ministre uzmite zakon, kud sreće da smo i prije preuzimanja vlasti pročitali Zakon o obrani od tuče, onda bismo vidjeli šta moramo raditi i odakle financirati. Dakle, ovako predviđena sredstva potpuno su nedostatna za financiranja obrane od tuče. Nemojmo građanima zamazivat oči i dat po lansirnoj rampi 4 rakete i taj način ćemo proći i na isto kao što smo prošli ove godine. Ako idemo na operativnu obranu od tuče, onda ona mora udovoljavat standardima. A ne može se formalno pravno zadovoljit, dati dvije, tri rakete, pa evo neka ljudi čuju. Možda gospodine ministre dobar dio građana Republike Hrvatske dao glas za onih 64% koji su glasovali, odnosno izjasnili da Hrvatska ne ide u dobrom smjeru. I tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 28 zastupnica Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana.
Amandman 28 Vlada ne prihvaća iz razloga što sredstva koja su predviđena na poziciji Ministarstva financija, kod Ministarstva vanjskih poslova, Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi, Ministarstvo znanosti i obrazovanja i športa, dakle ova sredstva su predviđena na poziciji imamo 4 ministarstva i smatram da će biti dostatna za programe koji se planiraju u 2005. godini.
Zastupnica Ljubica Brdarić, izvolite.
Pa s obzirom na to da smo u više navrata iskazivali zainteresiranost i brigu za hrvatski narod u susjednoj nam državi, smatrali smo da je ovo povećanje od 8 milijuna kuna nužno, jer bi se ta sredstva trebala usmjeriti na Hrvatsko sveučilište u Mostaru, KBC Mostar Matice u Hrvatsku, Kulturno umjetničko društvo Preporod, Hrvatsko Narodno kazalište u Mostaru i drugo. I tražim očitovanje, tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 29 također od iste skupine zastupnika amandman.
Amandman 29 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što je primjenom članka 35. Zakona o izvršenju proračuna Republika Hrvatska se odrekla prihoda svog dijela prihoda od poreza na dohodak i poreza na dobit. A isto tako u 2004. je vršen povrat poreza na dohodak za građane iz državnog proračuna i na takav način je odricanjem svog dijela poreza, dijela poreza na dohodak i poreza na dobit Republika Hrvatska se u korist jedinica lokalne samouprave na području od posebne državne skrbi odrekla 483 milijuna kuna. A istovremeno je, dakle sukladno članku 35. Zakona o izvršenju proračuna umjesto jedinica lokalne samouprave izvršila povrat poreza na dohodak u ukupnom iznosu od 355 milijuna. Dakle, iz državnog proračuna ove godine što ustupljenih sredstava što vraćenih sredstava temeljem poreznih prijava u 2004. godini je direktna, indirektna pomoć jedinicama lokalne samouprave na području od posebne državne skrbi je bila preko 800 milijuna kuna. Za grad Lipik je izvršen povrat poreza iz državnog proračuna u iznosu od 3 milijuna i 198 tisuća kuna. A za grad Pakrac u iznosu od 4 milijuna 546 tisuća kuna. Također sredstva koja su, kojih se država odrekla u korist proračuna grada Lipika su bila što se tiče poreza na dohoda 3 milijuna i 137 tisuća kuna. I poreza na dobit 690 tisuća kuna. Znači ukupno 3 milijuna 800 i kad dodate ovih 3 milijuna i 200 vraćeno, onda ispada da je indirektna pomoć države gradu Lipiku u 2004. godini bila 7, 8 milijuna kuna, dakle sredstva ta će isto biti i sljedeće godine. Ja napominjem da primjenom ovoga Zakona i članka 35. u Zakonu o izvršenju proračuna došli smo do toga da jedinice lokalne samouprave u 2004. godini nisu bile blokirane kao što se to dogodilo u 2003. godini kad je sa iz proračuna jedinice lokalne samouprave vršeno povrat poreza. Dakle, ponavljam samo za grad Lipik je to 8 milijuna kuna, a za grad Pakrac je to 5, pardon, a za grad Pakrac je to 11 milijuna kuna. Dakle, ta sredstva se ne vide u planiranoj pomoći ovom proračunu. Međutim, ono što se događalo jedinicama lokalne samouprave na područjima od posebne državne skrbi 2003. godine se nije dogodilo ove godine, dakle oni su normalno funkcionirali sa sredstvima koja su dobili, a država je vršila iz državnog proračuna povrat poreza na dohodak umjesto njih. Dakle, ukupna pomoć gradu Pakracu i Lipiku u 2004. godini je bila preko 20 tisuća kuna, daleko više od ovoga što vi predlažete da se poveća pozicije. I zbog toga Vlada ne može prihvatiti taj Prijedlog.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ugodno je čuti gospodine ministre sve napore Vlade da pomogne područjima o posebne državne skrbi a posebno gradovima Lipiku i Pakracu. No, unatoč svim naporima zbog teškog stradanja u Domovinskom ratu i inače situacija u gospodarstvu smatramo da svaka pomoć, dodatna je dobro došla. Predlažem da ipakn pomognemo ova dva grada, riječ je o svega 600 tisuća kuna što za državni proračun, da su beznačajna sredstva a za ova dva grada itekako puno će značiti. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 30 također iste skupine zastupnika.
Amandman Vlada Republike ne prihvaća iz jednostavnog razloga što predloženi iznos koji predlažu gospoda zastupnici je 400 tisuća kuna jer je sadržano u povratu poreza na dohodak koji je izvršen iz državnog proračuna u 2004. godini a u 2005. godini procjena će biti još veći. Dakle, ukupno je umjesto sa proračuna Općine Dragelići izvršeno iz državnog proračuna povrat od 440 tisuća kuna. Također se država u korist Općine Dragelić odrekla prihoda od poreza na dohodak u ukupnom iznosu 241 tisuću kuna. Dakle, sve ukupno to je skoro 700 tisuća kuna što je grad Dragelić dobio, zapravo Općina Dragelić dobila neposredne pomoći u 2004. Pretpostavka je da će u 2005. to biti još i više, to je dakle daleko više od ovih 400 tisuća kuna koje vi predlažete sa svojim amandmanom.
Zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo. Naravno, nastavljajući istom retorikom, riječ je o područjima od posebne državne skrbi, četiri općine na području Brodsko-posavske županije, već prelazim na naredne amandmane za koje isto tako, Vlada očekujem da će ih velikodušno odbiti pravdajući to dostatnim sredstvima koje na drugi način vraća ovim jednicama od posebne državne skrbi. Kako je doista riječ o prvoj crti bojišnice i kako je riječ o području koje je teško stradalo, u kojem gospodarstva naprosto nema, u kojem su uvjeti života i rada zbog nedostatne infrastrukture od vodovoda pa na dalje, dakle, vrlo loši tražim da Vlada i dalje razmisli, bez obzira koliko bila mala sredstva da pomogne ovim jedinicama kako bi život bio snošljiviji. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 31. također od iste skupine zastupnika.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što sredstva koja su ustupljena Općini Gornji Bogičevci i Općini Okućani i izvršen povrat iz Državnog proračuna umjesto sa žiro računa, umjesto iz proračuna jedinica lokalne samouprave daleko veći od ovoga što se predlaže amandmanom. Tako npr. za Općinu Gornji Bogičevci se predviđa pomoć od 593 tisuće kuna ovim amandmanom a ukupno prošle godine ustupljena sredstva sa osnova poreza na dohodak i izvršen povrat poreza na dohodak iz državnog proračuna su bila 670 tisuća kuna a za općinu Okućani ukupno izvršena sredstva povrata i ustupljena sredstva su u iznosu od milijun i 500 tisuća kuna. Ovim amandmnom se predviđa povećanje 386 tisuća kuna. Dakle, već intervencije iz proračuna pomoć što se porez na dohodak vraća iz državnog proračuna i ustupljeni dio poreza na dohodak i poreza na dobit je nekoliko puta veća od ovoga amandmana koji vi predlažete a koji se ne vidi u proračunu.
Zastupnik Mato Gavran, izvolite.
Hvala lijepo. Vidite gospodine ministre, unatoč velikim naporima koje ulažete da pomognete području od posebne državne skrbi na području Brodsko-posavske županije iznjeti ću jedan drugi podatak. Ukupni fiskalni kapaciteti svih 26 općina oba grada i županije u protekloj godini iznosili su uz dotaciju, izdašnu dotaciju države oko 400 milijuna kuna. Na tom području živi 175 tisuća ljudi, gospodarstvo razrušeno, imamo 175 km granice, ne znam, nedostatnu infrastrukturu i nedostatne uopće uvjete za život i rad. Da bih bio plastičniji, grad Zagreb, koliko je meni znano, samo za subvenciju prijevoza ZET-u prošle godine je dodijelio 450 milijuna kuna, dakle grad Zagreb daje ZET-u više nego što je ukupan fiskalni kapacitet svih 26 općina oba grada i županije Brodsko-posavske. Tražim glasovanje o ovom amandmanu bez obzira koliko ... [[Govornik se ne razumije.]]
Tko je za ovaj amandamn? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 32. također od iste skupine zastupnika.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što je općini Stara Gradiška indirektno iz državnog proračuna isplaćena pomoć u iznosu od 624 tisuće kuna u 2004. to će u 2005. biti samo više a to je daleko više od ovih 400 tisuća kuna koje vi predlažete ovim amandamnom. Dakle, to su sredstva koja, ponavljam, je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 35. Zakona o izvršenju proračuna ustupila jedinicama lokalne samouprave i ta sredstva se ne vide u proračunu, dakle, ta sredstva su ukupno 624 tisuće kuna i kada to na ovoj poziciji koja je predviđena u proračunu dodati onda je to daleko više od ovih 400 tisuća kuna koje predviđate kao povećanje.
Zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
I unatoč tomu još uvijek nedostatna da bismo povratili Staru Gradišku bar na onaj nivo na kojem objektivno treba biti. Ne mislim na onaj nivo zatvora ili onih asocijacija koji mnogi ovdje još uvijek pominju. Već na nivo života dostojnog čovjeka. Bez obzira koliko ulagali, riječ je o općini koja se nalazi na granici, riječ je o općini u kojoj svakodnevno nažalost je prisutno iseljavanje, i ukoliko država ne bude pomogla bojim se da ćemo sutra imati znatno goru situaciju nego što imamo sada. Tražim glasovanje!
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 33. amandman poštovane zastupnice Ljubice Lalić.
Isto obrazloženje kao i kod prethodnog amandmana. Dakle ponavljam Vlada Republike Hrvatske u 2004. godini isplatila pomoć Općini Stara Gradiška u ukupnom iznosu od 624 tisuće kuna, ta pomoć u 2005. godini će biti samo veća s obzirom na rast dohotka i rast poreza, dakle, to je daleko više od onoga što se predlaže ovim amandmanom a što nije vidljivo u proračunu. Ponavljam, jedinice lokalne samouprave u 2003. godini su imali blokirane račun e u 6., 7., 8., 9. mjesecu kada vršen povrat poreza na dohodak. Međutim, to se u 2004. godini nije dogodilo zbog članka 35. Zakona o izvršenju proračuna gdje se Država odrekla svoga dijela udjela u porezu na dohodak i gdje je preuzela obvezu povata poreza na dohodak iz državnog proračuna svim građanima sa područja od posebne državne skrbi dakle, ono što se trebalo vratiti iz proračuna jedinica lokalne samouprave na području od posebne državne skrbi, kako gradova i općina tako i županija, to je vraćeno iz državnog proračuna. Dakle, općina Stara Gradiška je s tog osnova u 2004. godini dobila 624 tisuće kuna, u 2005. godini ta sredstva će biti veća a vi predlažete ovim amandmanom 350 tisuća kuna što je daleko manje od onoga što će država izdvojiti iz proračuna za općinu Stara Gradiška u 2005. godini.
Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa gospodine ministre ja sam vas zaista pozorno slušala obrazlažući sve razloge zašto odbijate sve ove amandmane. Moji bi Slavonci rekli ovako, lipo se čuje ali nitko vam ne vjeruje. To vam je isto kao da dadete predjelo a ne dadete jelo. Stara Gradiška je prošle godine dobila 350 tisuća kuna i nije to neki iznos, i nije to neki [[Upadica 600.]] 350 tisuća kuna je prošle godine u proračunu dobila i ja sam ovim amandmanom tražila samo to da dobije ono što je dobila prošle godine. Staroj Gradiški gospodine ministre i ostalim općinama u pograničnom dijelu razvijte gospodarastvo. Stara Gradiška tada kao ni ostale općine neće tražiti pomoći iz Državnog proračuna. Stara Gradiška je općina koja je imala najmlađu strukturu stanovništva nakon povrata. Ovakva politika je napravila to da se sada od Starihgradišćana više rađa djece u Istri i diljem Hrvatske i svijeta nego u Staroj Gradiški. Gospodine ministre na ovakav način ne skrbimo o područjima od posebne državne skrbi. Ne skrbimo. Dakle lipo se čuje, ali vam nitko ne vjeruje i zato tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 34. Kluba zastupnika nacionalnih manjina i kluba zastupnika SDSS-a.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvača no želim ponoviti s obzirom da svi amandmani imaju istu karakteristiku. Dakle uz sredstva koja su predviđena u Proračunu Vlada Republike Hrvatske kao što sam u prethodnom amandmanu rekao za Staru Gradišku tako i za sve ostale općine, odrekla se poreza na dohodak, poreza na dobit, izvršila je povrat poreza na dohodak umjesto tih općina i za razliku od 2003. kad su tim općinama žiro računi bili blokirani nekoliko mjeseci ove godine se to nije dogodilo i to je pomoć ovim gradovima i općinama na područjima od posebne državne skrbi plus onoga što je predviđeno u Proračunu i kod ovog amandmana Vlada ne može prihvatiti da se pozicija, sa pozicije skrbi o prognanicima umanji ta pozicija no kažem ukoliko bude potrebno uvijek se može reagirati iz drugih sredstava.
Zastupnik Ratko Gajica.
Gospodine ministre, amandman je upravljen k tome da se pomogne ovim općinama za, da pokriju rashode koji, o kojima ovisi praktično preživljavanje. ... [[Govornik se ne razumije.]] troškovi kod ovih općina su tipa pomoć dječjim vrtićima, ali s obzirom na ovo što ste rekli i, i za, i s obzirom da želimo stvoriti atmosferu u kojoj se ovim općinama ipak hoće pomoći u ovom proračunskom razdoblju ja ovaj amandman povlačim.
Hvala lijepa. Amandman 34. povučen. Amandman 35. zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Vlada ne može prihvatiti iz razloga kao što sam rekao i kod prethodnih amandmana. Dakle zaboravljamo da se Vlada odrekla udjela u porezu na dohodak, u ukupnom iznosu od preko 450 milijuna kuna za jednice sa područja od posebne državne skrbi. Isto tako Vlada je u ovoj godini izvršila povrat poreza na dohodak umjesto jedinica lokalne samouprave na području od posebne državne skrbi u iznosu od 355 milijuna kuna. Dakle Vlada je u Proračunu 2004. indirektno plasirala na područje od posebne državne skrbi kao pomoć tim jedinicama preko 800 milijuna kuna. Tako isto i na području od posebne državne skrbi, na području zadarske županije su isto sredstva koja su s osnova ustupljenog poreza na dohodak i poreza na dobit i izvršenog poreza na dohodak umjesto jedinica lokalne samouprave daleko veća od ovoga što se predviđa ovim amandmanom poštovane za
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Posve je neprihvatljivo. To vam je obrazloženje kao dao sam ti za ručak, neću ti dati za večeru. Gospodine ministre, pomoć Zadarskoj županiji ponovno je smanjena za polovicu u odnosu na 2003. godinu, a u Zadarskoj županiji nisu samo općine niti područja od posebne državne skrbi pa da bi eventualno to posebno morali isticati. Iako jedno s drugim zaista nema nikakve veze. Taj iznos je dodatno smanjen u 2003., u, za prošlu godinu u odnosu na 2003. za 4 puta i sada još dodatno na polovinu. Dakle predlažem da se taj iznos povisi na bar iznos koji je bio odobren u Proračunu 2003. godinu kada je premijer bio Ivica Račan, a naš kolega Šime Prtenjača župan. Tada je Zadraska županija dobivala 2 milijuna 382 tisuće i 600 kuna. Zato eto pozivam zastupnike sa Zadarske županije, a naročito našeg bivšeg župana Šimu Prtenjaču da glasuju za ovaj amandman.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 36. Kluba zastupnika Libre.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Vlada Republike Hrvatske ne prihvača ovaj amandman. Ja moramo ponoviti da 2003. godina se ne može uspoređivati sa 2004. iz razloga što su 2003. jedinicama sa područja od posebne državne skrbi zbog povrata poreza na dohodak bili blokirani žiro računi 4 mjeseca. I te jedinice lokalne samouprave nisu mogli funkcionirati i da bi se ta anomalija spriječila išlo se u 2004. godini na izmjenu Zakona o izvršenju proračuna gdje je država preuzela povrat kompletnog poreza na dohodak na teret državnog proračuna i u prvih 10 mjeseci je izvršen povrat za jedinice lokalne samouprave u ukupnom iznosu od 355 milijuna kuna, a za Osječko-baranjsku županiju za gradove i općine 31 milijun kuna, a za, sa županijskog, umjesto županije 3 milijuna i 700 tisuća kuna. Dakle sveukupno 34 milijuna i 800 tisuća kuna, a također sredstva koja se odnose na ustupanje dijela dohotka i dijela poreza na dohodak i poreza na dobit u iznosu od 37 milijuna kuna. Dakle ukupna sredstva koja je država u 2004. godini indirektno iz proračuna usmjerila prema, prema proračunu jedinica lokalne samouprave na području Osječko-baranjske županije su daleko iznad predloženih sredstava od 50 milijuna kuna koliko se predlaže ovim amandmanom. Ponavljam podaci o, u transferima prema jedinicama lokalne samouprave u 2003. godini i 2004. godini nisu usporedivi iz razloga što se 2003. godine povrat poreza na dohodak i dobit vršio sa Proračuna jedinica lokalne samouprave, a u 2004. godini on se vrši sa proračuna, državnog proračuna i s tog osnova je jedinicama lokalne samouprave na području Osječko-baranjske županije ove godine ostalo na žiro-računu 34 milijuna kuna. S tog osnova nisu bili blokirani nekoliko mjeseci kao što je bilo 2003. godine i plus toga Republika Hrvatska se člankom 35. Zakona o izvršenju Proračuna odrekla dijela prihoda, svojih dijela prihoda od poreza na dohodak i poreza na dobit. Dakle to je sveukupno 70 milijuna kuna više nego što je bilo 2003. godine, a vi predlažete ovim amandmanom 50 milijuna kuna što je daleko manje od onoga što će biti izvršeno iz Državnog proračuna prema Osječko-baranjskoj županiji u 2005. godini.
Zastupnik Jozo Radoš izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodin ministar obrazlaže redovite financijske transakcije države prema Osječko-baranjskoj županiji, a ovdje se radi, a to u našem obrazloženju vrlo jasno piše. Radi se o osnivanju ... [[Govornik se ne razumije.]] banke Osijek odnosno stvaranje elementarnih prostornih preduvjeta da bi ta banka počela funkcionirati. Ta banka je naravno važna za razvoj gospodarstva odnosno poljoprivrede u tom dijelu Hrvatske i u cijeloj Hrvatskoj. Ona je zapisana u programu Vlade Republike Hrvatske. Radi se o strateškom projektu i vrijeme je da se počne ostvarivati. Osim ako Vlada jedno zapisuje u programima, a drugo stvarno radi. Stoga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 37. Klub, zastupnik [[Upadica: Gospodina Korenika.]] Miroslav Korenika.
Vlada Republike Republike Hrvatske ne prihvača ovaj amandman iz jednostavnog razloga što su sredstva za decentralizirane funkcije u 2005. godini u odnosu na 2004. povećana za 12%. Dakle sa milijardu i 50 milijuna koliko je bio u 2004. na milijardu i 180 milijuna u 2005. godini. I ta sredstva se sukladno zakonu raspoređuju temeljem odluka o minimalnim financijskim standardima i prema tome dakle daleko su veća osigurana sredstva nego što vi predlažete ovim svojim amandmanom i dio tih sredstava normalno da će otići i na područje Varaždinske županije.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja shvačam vas gospodine ministre kad tvrdite da su sredstva povećana. Međutim i do sad je Varaždinska županija u decentraliziranim sredstvima bila zakinuta i posebno u onom dijelu jer u njoj postoje tri specijalne bolnice u kojima se najvećim dijelom znači gotovo 90% liječe osiguranici iz cijele Republike Hrvatske. Prema analizama koje smo napravili u Varaždinskoj županiji primjerice za jednog korisnika odnosno osiguranika izdvaja se prosječno za Varaždinsku županiju 97,60 kuna. dok primjerice u nekim drugim županijama,e vo ja ću samo samo jednu dati primjerice, Duboravačko neretvansku 113 kuna. Na ovaj način se vidi da je Varaždisnka županija zakinuta, jer jedan od osiguranik treba vijediti u Varažidnu, Vinkovicima, Dubrovniku pa i Zagrebu i tretirati se na jednak način. Bojim se da na ovaj način i ovim vašim obrazloženjem ponovno će Varaždinska županija biti zakinuta. Pogotovo i kada gledamo koliko se po jednom krevetu koji je ugvoren u zdravstvenim ustanovama, ispada da primjerice za varažinsku županiju se dobije 553 kune po krevetu, a primjerice za Bjelovarsko Bilogorsku gotovo 1930 kuna. Ovim vašim što ste rekli jednostavno, da mi izgleda siromašna Varaždinska županije gdje je prosječna plaća 30% niža nego u drugim dijelovima Hrvatske, sufincira iiz svoga proračuna zdravstvo za cijelu Hrvatsku. Prema tome ja vas molim obrazloženje dodsatno zašto ne možete prihvatiti amandamn. Glasovanje naravno.
Glasovanje. Tko je za ovaj amandamn. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 38 zastupnice Željke Antunović.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amndman iz jednostavnog razoga što kao i kod prethodnih amandmana u ovom amandmanu nije akceptirana sredstva koja su u jedinici lokalne samouprave na područjima posebne državne skrbi dobile sa osnova ustupanja dijela dohotka. Poreza na dohodak Tako je grad Slatina u 2004. godini stoga osnova za ovih 11 mjeseci, dobila 268 tisuća kuna. A s osnova ustupljenoga poreza na dobit 315 tisuća kuna. Dakle to je sveukupno 580 tisuća kuna, također u iznosu preko 90 tisuća kuna je izvršen porat poreza na dohodak iz državnog proračuna umjesto sa proračuna grada Slatine. DAkle kada ta sredstva tih 590 miliona dodate sredstvima, 594 tiusća kuna dodate ovim sredstvima od 14 tisuća kuna, onda je pomoć gradu Slatinu će biti sljedeće godine preko 650 tisuća kuna. Dakle ponavljam opet, iz dražvnog proračuna sukladno Zakonu o izvršenju proračuna članku 35. se s osnova odricanja dijela poreza na dohodak i poreza na dobit, i povrata poreza na dohodak umjesto jedinica lokalne samouprave na području od posebne državne skrbi, ove godine iz proračuna Republike Hrvatske izdvojili preko 800 miliona kuna. I kada govorimo o podacima 2003. i 2004. onda p oonim podacima što je grad Slatina dobio u proračunu 2003. godine, trebate dodati 650 tisiuća kuna ovih sredstava koji se ne vide u proračunu. I onda su ta sredstva veća za nekakvih 7,8 % nego što su bila 2003. godione.
Zastupnica Željka Antunović.
Gospodine ministre na žalost moram konstatirati da niste uopće pročitali amandman, jer obrazloženje koje ste dali potpuno je suprotno od onoga što se amandmanom traži. Naime, za razliku od svih dosadašnjih amandmana koji su tražili povećanja sredstava ja tražim da se na stavci potpora gladu Slatini iznos od 14v tisuća kuna, ponavljam 14 tisuća kuna briše. Radi se o potpori koju vaša Vlada namjenjuje građaniuma grada Slatine, koja od prilike ne od prilike nego je značajno manja od bruto plaće zastupnika iz Slatine, Međutim činjenica da uopće dodjeljujete ovako sramno nisku potporu onemogućuje grad Slatinu da particpira u proračunu županije i dobije potprou koja bi po kriterijima iznosila negdje oko milionn kuna. Znači zbog ovih 14 miliona koje vi ne želite bristi, 14tisuća kuna, koje vi ne želite bristi građani grada Slatine trpit će štetu. Meni je jasno da Vlada ne može svima pomoći, ali mislim da je krajnje nužno da Vlada ne odmaže građanima Slatine. Bojim se da ovo vaše inzisitiranje neprihvaćanje ovoga amandmana sukladno naporima HDZa da sruši dobru vlast u Slatini i da je ovo vaš doprinos tome dase pokaže kako je ta vlast u Slatini neefikasna. A neefikasna i onemogućena da radi još bolje nego što radi zbog vaše navodne pomoći koja nije pomoć nego nanosi štetu građanima Slatine. Oni to ne zaslužuju. Tražim glasovanje svakako.
Tko je za ovaj amandman. Hvala nije dobio potrebnu većinu. 39 zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća, iz razloga što je u državnom proračunu 2005. godine su osigurana dodatna sredstva za izravnanje. Decentraliziranih funkcija dakle u ukupnom iznosu od milijardu i 180 miliona, što je za 12% više nego 2004. godine ja neću govoriti koliko je više nego što je bilo 2003. godione. I s obzirom na dinamiku ostvarivanja poreza na dohodak s jedne strane, te na iznose obveza prenesenih minimalnih standarda procjenjuje se da će veći dio sredstava će se ostvariti da će sredstva biti dostatna.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja nisam ni očekivao da će Vlada prihvatiti amandman. Ali iskoristit ću ovo da upozorim na nekoliko činjenica. Prije svega, da je Vlada odustala od najave decentraliazcije države, što znači da neće biti snaženja fiskalnih kapaciteta jednica lokalne samouprave. Dakle neće gradovi i općine dobiti više novca kojim će moći sami upravljati. Ne samo da neće dobiti više novca nego se fondu za poravnanje koji doista jeste 12% veći u odnosu na 2004. biti tek osigurana sredstva za miminalne standarde iz 2004. godine. Ja sam i kod proračuna i kod rebalansa upozoravao da milijardu i 50 miliona kuna neće biti dosta za fond za poravnanje i to se pokazuje iz 2 podatka. Prvo da je izvršenje do 31.10. 93% što se tiče državnog proračuna. Međutim daje prihod jedinica lokalne samouprave na decentraliziranim sredstvima iz fonda za poravnanje negdje između 75 i 80%, u istom trenutku. Dakle falit će najmanje 12 mjesec kao što je falio i u 2003 godini. Ovaj fond za poravnanje bit će dostatan tek za ono što je bilo u 2004. godini. A danas imamo ovdje na trgu protest vatrogasaca jer je pod znakom pitanja kako će se vatrogasci financirati u 2005. godini. Dali će biti po onim standardima koji su bli 2004. godini. A kamoli dali će biti povećana sredstva za nabavu opreme dali će biti povećana sredstva za zakon o zaštiti i spašavanju. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 40 zastupnica Mate Arlovića. Ljubice Brdarić i Mate Gavrana.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada Republike Hrvatske ne može prihvatit ovaj amandman, i s obzirom na nepriznavanje onoga što jedinice lokalne samouprave dobiju iz državnog proračuna, moram ponoviti da s osnove povrata poreza na dohodak i pokriće na teret državnog proračuna sukladno zakonu o izvršenju državnog proračuna, za ovih 11 mjeseci 2004 godine je umjesto sa proračuna jedinica lokalne samouprave, iz državnog proračuna izvršen povrat od 355 miliona 991 tisuću kuna. To je isto kao da su ta sredstva dobila tu pomoć jer za razliku od 2003. godine kada su bila blokirana nekoliko mjeseci, u 2004. nisu blokirana. Tako je za grad Ilok vraćeno 2 miliona 941 tiusća 223 kune poreza na dohodak umjesto sa proračuna grada Iloka iz državnog proračuna. A isto tako su ustupeljena sredstva od poreza na dohodak umjesto da budu prihod državong proračuna ona su sukladno članku 35. Zakona o izvršenju proračuna ustupljena gradu Iloku u ukupnom iznosu od 2 miliona i 617 tisuća kuna. Poreza na dobit u ukupnom iznosu od milion 131 tisuće kuna, dakle 2 miliona i 700 i 2 miliona i 900 čine ukupno 5 miliona i 600. I to je daleko vieš od onoga što se predlaže ovim amandmanm. SAmo kažem ne vidi se kroz proračun, a da se država niej odrekla svojih potraživanja u korist jedinica lokalne samouprave, da država nije preuzela povrat poreza na dohodak. Onda grad Ilok ne bi imao s jedne strane prihod s osnova poreza na dohodak i poreza na dobit u ukupom iznosu od 2 milioan i 740 tisuća kuna. A isto tako sa njegovog proračuna bi bilo vraćeno 2 miliona i 940 tisuća kuna. Umjesto da državnog proračuna, dakle proračun grada Iloka bi u ovom trenutku bio manji za preko 5 milijuna kuna, a vi predlažete ovim amandmanom milijun i 500 tisuća kuna. Dakle, sredstva koja je Vlada Republike Hrvatske, sukladno zakonu ... [[Upadica se ne čuje]] Ne, na Ilok, a pardon, ja se ispričavam onda 40 umjesto 41. Dobro, ispričavam se. Evo obrazloženje za amandman 41, pa ću reći onda odmah i za 40. Ispričavam se. Ispričavam se. Dakle, za grad Vukovar isto tako. Moramo znati da što se tiče grada Vukovara, postoji Zakon o gradu Vukovaru i s osnova Zakona o gradu Vukovaru, Vlada Republike Hrvatske, sukladno tom Zakonu iz proračuna je izvršila isplatu od 25 milijuna kuna ove godine. Također se odrekla poreza, izvršila povrat poreza na dohodak, umjesto iz proračuna grada Vukovara, u ukupnom iznosu od 15 milijuna 972 tisuće kuna. Tkaođe se odrekla poreza na dohodak i poreza na dobit u korist grada Vukovara u ukupnom iznosu od 16 milijuna i 800 tisuća kuna. Dakle, kad sve ovo zbrojite, odricanje i povrat, to je 32 milijuna kuna. Sredstva sukladno Zakonu o Vukovaru od 25 milijuna kuna ne računajući ulaganje u infrastrukturu, dakle samo s osnova ova dva zakona Zakona o izvršenju proračuna, članka 35. i Zakona o gradu Vukovaru, u ovoj godini se iz Državnog proračuna gradu Vukovaru uložilo preko 50 milijuna kuna što je daleko manje od ovoga što se predlaže, daleko više od ovog što se predlaže ovim amandmanom.
Zastupnica Ljubica Brdarić.
Gospodine ministre, ja uopće ne sumnjam u podatke koje ste vi naveli, ali ću i vas i sve nas podsjetiti da je Vukovarsko-srijemska županija podnijela izuzetno teška razaranja u ratu, a onda bila i žrtva pretvorbe i privatizacije i to je nešto od čega se ta županija, a posebice grad Vukovar i dan danas oporavlja. I to teško. Činjenica jest da je grad Vukovar i u našu županiju uloženo mnogo, ali sasvim sigurno nedostatno da dostignemo ostatak Hrvatske, a ravnomjerni razvoj jedan je od ciljeva ove Vlade ili bi to trebao biti. Ovih milijun i pol kuna sasvim sigurno neće ispuniti zadaću koju sam navela, ali bi bio dokaz dobre volje i posebne brige za taj dio Hrvatske, za Slavoniju općenito, jer mi Slavonci zasigurno nismo zaslužili maćeihinski odnos. I tražim glasovanje naravno.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 41, također iste skupine zastupnica i zastupnika.
Amandman 41 odnosi se na grad Ilok. Veći dio ovog amandmana sam obrazložio u sklopu prethodnog, ali nije suvišno podsjetiti da što se tiče grada Iloka, Vlada Repbulike Hrvatske iz Državnog proračuna, sukladno članku 35. Zakona o izvršenju proračuna izvršila povrat od 2 milijuna 900 tisuća kuna, a isto tako što se tiče ustupljenih sredstava poreza na dohodak i poreza na dobit, 2 milijuna i 700 tisuća kuna. Dakle, 5 i pol milijuna kuna koji se ne vide u proračunu, ali to su sredstva koje su građani grada Iloka itekako osjetili, jer su daleko veća od onih sredstava koja su bila predviđena proračunom 2003. godine kad nije bio predviđen povrat na teret Državnog proračuna i kad se država nije odrekla svojih sredstava, svojih prihoda s osnova poreza na dohodak i poreza na dobit u korist tih jedinica lokalne samouprave. Dakle, ponavljam, samo s osnova tog dva zakona, Zakona o izvršenju proračuna, članka 35. i ovoga iz državnog proračuna je ove godine prema jedinicama lokalne samuprave na području od posebne državne skrbi preusmjereno preko 800 milijuna kuna, a konkretno za grad Ilok preko 5 i pol milijuna kuna, a vaš amandman je 1 i 216 tisuća kuna, to je znači skoro četiri puta više sredstava nego što se traži ovim amandmanom.
Zastupnica Ljubica Brdarić.
Radi se o sredstvima tekuće pomoći unutar opće države, znači dodatna sredstva koja na žalost ipak ne rješavaju problem i tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Na trenutak gospođe i gospodo zastupnici, sa galerije prati naš rad i u posjetu je službenom Hrvatskom saboru izaslanstvo Narodne Republike Kine predvođeno sa potpredsjednicom Svekineskog narodnog kongresa Narodne Republike Kine, gospođom Wuyonqimuge sa izaslanicima i zastupnicima Svekinegskoga narodnoga kongresa. Molim lijepo, pozdravite ih. [[Pljesak.]] Amandman 42, zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman iz jednostavnog razloga što se općina Sveti Filip i Jakov ne nalazi na područjima od posebne državne skrbi i sukladno članku 34. Zakona o izvršenju proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu ne može biti uvrštena na ovu poziciju gdje je gospođa zastpnica predložila. Dakle, ne radi se o jedinici lokalne samouprave sa područja od posebne državne skrbi i zbog tog razloga Vlada nije mogla na ovu poziciju uvrstiti ova predložena sredstva za općinu Sveti Filip i Jakov.
Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Ovako. Radi se o zaobaljnim naseljima gospodine ministre, općine Sveti Filip i Jakov, o 1.700 stanovnika ima negdje, a radi se o naseljima Sikovo, Donje Raštanje i Gornje Raštanje. Dio projekta je napravljen i plaćen, a ostalo je još napraviti 3 projekta za 3 građevinske dozovle negdje u visini oko 500 tisuća kuna. Prema tome, želim vam reći da se radi o zaobalnim naseljima Sikovo, Donje Raštanje, Gornje Raštanje. Svi u ratu branitelji. Kad dođu kući, ne mogu se napiti vode. Gospodine ministre, gdje ima volje, ima i načina. Molim glasovanja.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 43. zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada Republike Hrvatske ne može prihvatiti ovaj amandman iz istih razloga, jer ovdje se ne radi o područjima od posebne državne skrbi. Prema tome ne može se predvidjeti na ovoj poziciji sredstva.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Kad bi to bilo obrazloženje, onda na ovoj stavci ne bi bilo nikakvoga iznosa. A s obzirom da se predlaže milijun i 580 tisuća 948 kuna, znači da je moguće na toj poziciji povećati sredstva. Naime, 2004. godine sredstva su umanjena za gotovo 50%, za sljedeću godinu predlaže se daljnje smanjenje od gotovo 25%. 50% ovih sredstava obvezno je transferirti općinama i toje bitno za mnoge naše općine, pogotovu one koje su ispale iz proračuna za pojedine projekte. Vlada je sada svojim amandmanom smanjila sredstva za 2 škole koje se sufinanciraju, a odnose se upravo na područja i djecu romske populacije koje polaze te škole. Smanjuju se sredstva za regionalni razvoj za 25%. U proračunu nema sredstava koje su trebale po ugovorima za kanalizaciju biti osigurana u visini od 25% godišnje utrošenih sredstva. Mislim da je to razlog da bi se trebala vratiti iznos na ovoj poziciji na razinu barem 3 milijuna kuna kao što je to bilo 2003. godine, pa također molim da se glasa.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 44. zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Gospođa zastupnica predlaže sredstva za grad Glinu. Moram napomenuti opet da sukladno članku 35. Zakona o izvršenju državnog proračuna Republika Hrvatska je preuzela obavezu povrata poreza na dohodak za područne jedinice lokalne samoprave i s toga osnova, sa područja od posebne državne skrbi, i s tog osnova je u 2004. godine do sad izvršeno povrat u iznosu od 356 milijuna kuna. Također se istim člankom Zakon obvezala da će ustupiti svoj dio poreza na dohodak i poreza na dobit jedinica lokalne samouprave i s tog osnova je izvršeno ustupanje dijela poreza na dohodak i poreza na dohodak, dobit 450 milijuna. Dakle, ukupno preko 800 milijuna kuna jedinice lokalne samouprave su dobile ove godine iz Državnog proračuna. Tako između ostaloga i grad Glina s osnova povećanog udjela ili 100%-tnog udjela u porezu na dohodak je ove godine iz državnog proračuna za razliku od 2003. godine dobio 3 milijuna i 200 tisuća kuna više. Također je s osnova preuzimanja obveze o povratu poreza na dohodak temeljem poreznih prijava građana s područja grada Gline u 2004. godini do 11. mjeseca izvršen povrat od 2 milijuna i 846 tisuća kuna. Dakle kada zbrojimo ovih 3 milijuna i 200 i ovih 2 milijuna i 800 onda dobivamo da je grad Glina u 2004. godini dobio 6 milijuna kuna što je daleko više od ovih milijun kuna koje vi predlažete u poziciji, a isto tako kada usporedite ove podatke s onim koliko je grad Glina iz proračuna s ove pozicije dobivao 2003. godine, onda ćete vidjeti da su sredstva u 2005. godini znatno veća od sredstava koja su bila u 2003. godini. Ponavljam indirektna pomoć gradu Glini s osnova odricanja dijela poreza na dohodak i s osnova vraćanja poreza na dohodak umjesto grada Gline u 2004. godini su bila 6 milijuna kuna, a procjena tih sredstava u 2005. godini je znatno veća. Prema tome grad Glina je s tog osnova dobio daleko više nego što se predlaže s ovim amandmanom.
Zastupnica Šain.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se gospodine ministre na ovakvom iscrpnom obrazloženju, možda će i građanima nakon toga biti nešto jasnije, međutim ovaj moj komentar i ova moja primjedba, amandman ustvari išao je vrlo konkretno na tekuću pomoć unutar opće države, dakle na konkretnu poziciju. Ja moram utvrditi da ja na poziciji nisam vidjela da se radi o 6 milijuna, iako znam da ste mi, protumačili ste mi sa kojih stavki je to, do toga ste došli. Međutim ovdje se govori o milijun i 185 tisuća 404 hiljade kuna i de facto to je smanjenje od 203 tisuće 772, govorim samo o ovoj tu poziciji, ne govorim o onome što će grad Glina ili što je grad Glina ostvario od dobivanja na dohodak itd., odnosno ovih drugim zakonskim aktima. Ono što me moram priznati ovdje, zbilja dovodi u sumnju, odnosno stavlja mi jednu bubu u uho, da se ovdje ustvari očekuje da će doći na lokalnim izborima do smjene vlasti i da se de facto tu projecira jedan proračun predviđajući da će se raditi o jednoj drugoj vlasti, a ne ovoj dosadašnjoj koja je bila na vlasti od znamo kad. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Idemo na pozicije Ministarstva obrane. Ministar Berislav Rončević. 45 amandman Klub zastupnika HSP-a.
Vlada ne prihvaća amandman. Predlagač predlaže prepozicioniranje sredstava u okviru financijskog plana MORH-a, da se sa programa međunarodna suradnja umanji 32 milijuna kuna i otvori nova pozicija obalna straža. MORH, financiranje svog doprinosa u međuvladinoj koordinaciji za zaštitu hrvatskih interesa na Jadranu ima osigurano u programu funkcioniranje Oružanih snaga i zbog toga ne prihvaćamo ovaj amandman, a 32 milijuna kuna na programu međunarodna suradnja prijeko su nam potrebni za ostvarenje ovoga programa.
Zastupnik Pejo Trgovčević, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre u poziciji međunarodna suradnja Ministarstva obrane u ovoj godini je predviđeno bilo 20 milijuna kuna. Izvršenje do dana današnjega je 15,5 milijuna kuna. Da li vi temeljem toga planirate u idućoj godini 52 milijuna kuna za ta sredstva, jer mi držimo da su dostatna sredstva kao u ovoj 2004. godini. Zato mi predlažemo tu razliku staviti u novu poziciju obalna straža, jer odbijanjem ovoga amandmana obalna straža neće moći obavljati niti minimum onoga što je zakonom propisano, stoga tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala ministre. Ovaj jedan jedini amandman ima na poziciji Ministarstva obrane. Ministarstvo unutarnjih poslova, ministar Marijan Mlinarić. Amandman zastupnice Jagode Martić.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman, jer smatramo da smo u okviru sredstava koje je dobilo Ministarstvo unutarnjih poslova, optimalno rasporedili sredstva.
Zastupnica Jagoda Martić.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre ne mogu prihvatiti to obrazloženje. Naime, ovim amandmanom sam tražila da se u okviru Ministarstva unutarnjih poslova izdvoji milijun i 800 tisuća kuna za Hrvatsku gorsku službu spašavanja za realizaciju programa unapređenja sigurnosti izvan gradova i javnih prometnica. Ministarstvo unutarnjih poslova je temeljem Zakona o unutarnjim poslovima, znači članak 24. osnivač interventnih specijalističkih postrojbi gorske službe spašavanja. Nadalje bih isto tako istakla, da je ovo ministarstvo sa Hrvatskom gorskom službom spašavanja potpisalo sporazum o dugoročnoj suradnji na poslovima spašavanja i zaštite života i tim sporazumom člankom 2. sporazuma se Hrvatska gorska služba spašavanja obavezuje programom aktivnosti svoje službe sustavno provoditi mjere prevencije i sprječavanja nesreća na nepristupačnim područjima, a Ministarstvo unutarnjih poslova se člankom 3. istog sporazuma obvezuje u okvirima financijskih i tehničkih mogućnosti pomagati aktivnosti Hrvatske gorske službe spašavanja. Ne trebam napominjati da se radi o javnoj potrebi koja je u nesumnjivom porastu, jer broj nesreća i intervencija raste iz godine u godinu pa ukoliko se Hrvatskoj gorskoj službi spašavanja do nekog kvalitetnijeg zakonskog rješenja ne osiguraju materijalni uvjeti za djelovanje, držim da će nepotrebno biti ugrožena i sigurnost kao strateški i dugoročni interes Republike Hrvatske i na kraju krajeva i kao pravo građana na učinkovitu zaštitu i spašavanje i tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 47 zastupnika Mate Gavrana.
Isto tako Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman. Obrazloženje je isto. Smatramo da u politici izgradnja policijskih uprava i obnovi zgrada idemo područnim prioritetima i da smo za to osigurana sredstva u proračunu.
Zastupnik Mato Gavran, izvolite.
Hvala lijepo. Pa izgleda gospodine ministre kako se promijeni koja Vlada da se događaju prioriteti. Ja neznam koliko puta ste vi osobno bili u Slavonskom Brodu, ali ću vas podsjetiti da je ova zgrada Policijske uprave u Slavonskom Brodu u prioritetima već nekoliko godina. Da vas podsjetim, vas i javnost, Brodsko-posavska županija ima 175 kilometara rijeke Save, dakle granica sa Republikom Srpskom i Bosnom i Hercegovinom, 110 kilometara autoceste, radi Policijska uprava Brodsko-posavske županije radi na nekoliko lokacija što otežava rad kako djelatnicima ove policijske uprave tako i građanima. Vama za informaciju, policijska uprava radi u iznajmljenim poslovnim prostorima koji nisu optimalni za taj dio, riječ je o poslovnom tornju bivšeg giganta "Đure Đakovića" u kojem je doista vrlo vrlo teško i djelatnicima, ali i građanima Brodsko-posavske županije. Govorio sam kakovi su fiskalni kapaciteti Brodsko-posavske županije i unatoč toj našoj sirotinji uspjeli smo osigurati građevno zemljište za izgradnju ove zgrade policijske uprave. Tijekom proteklih godina i ove godine izdvojena su sredstva za potpunu projektnu dokumentaciju, ishođena je građevna dozvola i ja ne vidim sada kako brodsko-posavska policijska uprava odjedanput nije u prioritetu. Koliko je meni znano prenamijenili ste prioritete u Gospić ili u Sisak, pitam vas kad će Brodsko-posavska županija dobiti novu zgradu policijske uprave primjereno onom što su i građani tijekom Domovinskog rata … /Govornik isključen, pa ponovo uključen./ … ja sam naučio da mi pomažu, naravno da nije ugodno čuti argumente. Za razliku od vas gospodine ministre ja očekujem bar od kolega i kolegica iz područja Brodsko-posavske županije da podupru ovaj prijedlog ako već neće Vlada. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Ovo su bila jedina dva amandmana na poziciji Ministarstva unutarnjih poslova. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, državni tajnik gospodin Ivić. Amandman 48. zastupnice Marije Lugarić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća ovaj amandman jer su u proračunu za 2005. godinu predviđena sredstva u iznosu 200 tisuća kuna više nego za 2004. godinu i bit će dostatna za provođenje aktivnosti.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine državni tajniče točno je da je 200 tisuća kuna više u odnosu na 2004. godinu ali je i 5 milijuna manje u odnosu na 2003. godinu. Moj amandman se sastoji od dva dijela, prvo da se naziv stavke izmijeni od Politika za mlade u provođenje Nacionalnog programa djelovanja za mlade, to naprosto ništa ne košta jer smo do sada uspjeli ovdje u Hrvatskom saboru čuti da je kupovina kompjutera za 8-članu obitelj također politika za mlade, uspjeli smo čuti još druge stvari ali politika za mlade u Republici Hrvatskoj je jednoglasno utvrđena u nacionalnom programu djelovanja za mlade, pa da ne bi dolazilo do budućih nesporazuma predlažem da se prvo to tako i nazove, a s druge strane sredstva od 2 milijuna 543 tisuće kuna neće biti dovoljna a to dokazuje i neizvršenje iz ove godine stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 49. također zastupnice Marije Lugarić.
Vlada ne prihvaća ni ovaj amandman, za tražene aktivnosti sredstva su osigurana na aktivnosti 558 053 u istom iznosu kao što se traži.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštvani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gsopodine državni tajniče, ovim amandmanom ja ne tražim nikakvo povećanje novaca, ovim amandmanom ja samo predlažem da se jedna stavka koja se do sada zove koja se po novom zove "Potpora za program usmjerene djeci i mladima" razvoju dvije stavke kao što je to bilo do sada na potporu za program usmjeren djeci potpore na programe usmjerene mladima kako bi zaista mi Hrvatski sabor, transparentno vidjeli na što se troše novci, a inače intencija rada i posebno u vašem Ministarstvu da se sve nekako poopći, zamumulji, zakukulji nije dobra pa vas stoga molim da prihvatite ovaj amandman koji se zapravo uopće ne traži nikakvo povećanje sredstava nego naprosto da se stvari prozovu onim imenom koji trebaju biti jer samo tada će vam mladi vjerovati da nešto želite učiniti za njih a ne se skrivati iza nekakvih fluidnih i mladima posve nejasnim projekata. Stoga, molim glasanje i ponavljam ovdje se ne traži apsolutno nikakva nova sredstva.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebu većinu. 50. zastupnice Vesne Škulić.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman s obzirom da će biti osigurana dodatna sredstva od dijela prihoda od igara na sreću tako da će ukupno iznos biti povećan za 2 milijuna i 725 tisuća kuna.
Zastupnica Vesna Škulić.
Hvala, poštovani državni tajniče, ne bih se složila s vama, bila bih sretna najprije kada bi se potrošila ona sredstva koja su predviđena za ovu godinu ali napominjem zbog izuzetno teške situacije u kojima se nalazi kategorija osoba s invaliditetom, socijalne isključenosti, nedovoljne informiranosti o svojim pravima koji se drže na nivou državne tajne, neprovođenje politike i mjera iz nacionalne strategije, znamo da imamo 66 mjera niti jedna se ove godine nije provela. Smatram da je potrebno prihvatiti ovaj amandman, odbijajući ga Vlada opet šalje poruku nije nas briga za osobe s invaliditetom, ne činimo ništa za njih, nećemo činiti ništa kao što nismo ni u ovoj godini. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 51. amandman zastupnice također Vesne Škulić.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman s obzirom da su predviđena sredstva dostatna za potrebe rada povjerenstva.
Zastupnica Vesna Škulić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Naravno državni tajniče da su dostatna kada je Povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske u ovoj godini održalo samo 3 sjednice i potrošilo 8 tisuća kuna, ja upravo tražim povećanje sredstava da bi Povjerenstvo radilo svoju zadaću odnosno kreiralo politiku prema osobama s invaliditetom odnosno predlagalo kvalitetne zakone i tako učinila podnošljivim život osobama s invaliditetom. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 52. zastupnika Ivice Pančića.
Vlada ne prihvaća amandman, sredstva osigurana u proračunu za 2005. su ista kao i u proračunu za 2004. a temelje se na programu stručnog osposobljavanja i zapošljavanja hrvatskih branitelja za razdoblje od 2004. do 2008. godine koji je donijela Vlada RH. Inače ovim programom svake godine obuhvaćeno je oko 1000 hrvatskih branitelja, 10 zadruga i preko 20 trgovačkih društava koje zapošljavaju hrvatske branitelje.
Zastupnik Ivica Pančić, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče. Odbijanjem ovog amandmana o povećanju sredstava za zapošljavanje hrvatskih branitelja sa 30 na 40 milijuna kuna Vlada Republike Hrvatske aktualna vlada, pokazuje ono što je bilo jasno svo vrijeme da joj je do hrvatskih branitelja stalo samo na riječima odnosno deklarativno. 30 milijuna kuna odvajano je ove godine, odvajano je i prošle godine i tada se pokazalo da su zahtjevi daleko veći, stoga i ovo povećanje od 10 milijuna kuna bi bilo dostatno za nekih 1000 hrvatskih branitelja što za zapošljavanje, što za njihovo školovanje, doškolovavanje, prekvalifikaciju i slično. Mislim da bi to trebao biti prioritet svake Vlade pa uključujući i ovu. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 53. amandman također zastupnika Ivice Pančića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman s obzirom da su planirana sredstva za 2005. godinu planirana na osnovi stvarnih potreba za realizaciju programa psihosocijalne pomoći stradalnicima Domovinskog rata koju provode centri za psihosocijalnu pomoć i 4 kliničke bolnice na području RH.
Zastupnik Ivica Pančić.
Da, to su možda bile potrebe, stvarne potrebe ove godine, međutim, da podsjetim da je u proceduri donošenje novog Zakona o hrvatskim braniteljima a kao obrazloženje za njegovo donošenje kaže se da je potrebno poboljšati skrb za hrvatske branitelje. Kako će to izgledati u praksi pokazuje upravo i ova pozicija u Ministarstvo obitelji, branitelja i među generacijske solidarnosti gdje se iznos sa 15 milijuna kuna smanjuje na iznos od nekih 10 i pol milijuna kuna. Posebno je interesantno da je za taj iznos od 15 milijuna kuna sve ove prethodne godine da je za taj iznos bila i aktualna potpredsjednica Vlade i sadašnja ministrica obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti tada kao zastupnica iz oporbenih redova, tako da ja ne znam što se promijenilo u međuvremenu u ovih 11 mjeseci da se iznos za psihosocijalnu pomoć za hrvatske branitelje i stradalnike iz domovinskog rata smanjuje za 4,5 milijuna, znači za nekih 35 do 40% a istovremeno se za 44,7% povećavaju stavka za zračni prijevoz za tijela državne vlasti. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 54. zastupnice Marije Lugarić.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman s obzirom da su tražena sredstva osigurana na aktivnosti 558047 u iznosu od 900 tisuća kuna.
Zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Gospodine državni tajniče, već smo u vašem ministarstvu naučili da se sve nešto sumira, pa se ne zna na što se misli. Ostaje činjenica da vi ukidate stavku praćenja i unapređivanja politike za mlade a posve zaboravljate činjenicu da ono što je već dosada bila obveza Republike Hrvatske a to je da se formiraju vijeća mladih u općinama i gradovima sukladno Europskoj povelji o sudjelovanju mladih u životu općina i regija, a potrebno je implementirati još neke dokumente Europske komisije kako bi se približili Europskoj uniji. Vi naprosto tu stavku ukidate i vama kao da nije stalo do unapređivanja politike za mlade. Sad meni samo nije jasno s jedne strane imamo jamstvo, nećemo mlade ljude odvesti u budućnost bez nade, s druge strane povećavamo sredstva za Protuobavještajnu agenciju za 27 milijuna kuna, a ukidamo stavku od milijun i 200 tisuća kuna za praćenje i unapređivanje politike za mlade. Mislim da to i takva politika ne čini dobro mladima i ne čini dobro državi u kojoj ti mladi žele dobro živjeti. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 55. također zastupnice Marije Lugarić.
Vlada ne prihvaća ni ovaj amandman s obzirom da su tražena sredstva u iznosu od milijun 643 tisuće kuna osigurana na aktivnosti 558047.
Zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Vrlo zanimljivo gospodine državni tajniče, jer ta stavka 0058 ima samo 700 tisuća kuna, a vi ste sad već tri stavke nabrojali koje sumarno imaju preko 5 milijuna da su osigurana u tih 700. Naime, svojim prijedlogom proračuna vi ukidate stavku i ukidate aktivnost poticanja društvene participacije mladih iako danas u Hrvatskoj znamo da mladi bježe od javnog života, da mladi bježe od politike. U Hrvatskom saboru mladih je kontinuirano između 0 i 2% i prema svim novim istraživanjima i aktualnima ocjenjuju stručnjaci koji se time bave da je ta niska zastupljenost mladih ozbiljna pretnja za budućnost reprezentativne demokracije u Hrvatskoj. A s druge strane ponovno ponavljam, sredstva za Protivobavještajnu agenciju u ovoj državi povećavamo za 27 milijuna kuna, dali smo jamstvo ove mlade ljude nećemo odvesti u budućnost bez nade, a sada ukidamo u potpunosti sredstva za poticanje društvene participacije mladih. Mislim da time ne činite dobro niti tim mladim ljudima ali niti Republici Hrvatskoj u kojoj ti mladi žele dobro i kvalitetno živjeti. Stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala državni tajniče. Idemo sada na Ministarstvo europskih integracija. Državna tajnica u ministarstvu Marija Pejčinović Burić. Amandman broj 56. Kluba zastupnika HSS-a.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene gospođe i gospodo zastupnici. Vlada Republike Hrvatske ne može prihvatiti navedeni amandman iz sljedeća tri razloga. Prvi je da sukladno decentraliziranoj provedbi tijelo zaduženo za provedbu SAPARD programa u Republici Hrvatskoj je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva a ne Ministarstvo europskih integracija koje je samo koordinator. Drugo, nadležno ministarstvo je sukladno potrebama u 2005. godini predvidjelo sredstva za pripreme za korištenje navedenog programa i treće u Proračunu za 2005. godinu nije potrebno predvidjeti dodatnu stavku za sufinanciranje SAPARD programa, jer će stvarno korištenje ovog programa iz sredstava početi u 2006. godini u kojoj proračunskoj godini je i Europska unija predvidjela potrebna sredstva. Hvala lijepo.
Hvala. Božidar Pankretić u ime predlagatelja.
Hvala lijepo predsjedniče. Zahvaljujem državnoj tajnici na sva tri razloga, no međutim evidentno je da kada smo ja bih rekao do nedavno govorili o Europskoj uniji i pridruživanju onda smo posebice naglašavali da će nam biti otvoreni predpristupni fondovi. Mislim mogu konkretno reći, govoreno je da su to tri predpristupna fonda ISPA, PHARE i SAPARD koji će biti na korištenje 2005., 2006., iznos 245 milijuna eur-a. Na žalost sada ste sama demantirali sve to da definitivno u 2005. godini tih novaca neće biti jer nisu predviđeni ni u Europskim integracijama, znači ni u vašem ministarstvu, ni u Ministarstvu poljoprivrede ni u nekom drugom. Znamo i da nisu napravljena ni nacionalni program koji treba tome, koji je preduvjet, zatim posebne agencije institucionalne koje nam trebaju oko toga. Amandman je išao samo u jednom smjeru, pripomoći, to je jedini amandman u ovom dijelu ministarstva pa da i mi iz Kluba HSS-a pokažemo ovu proeuropsku orijentaciju da pripomognemo da se Hrvatska pripremi za predpristupne fondove, da na neki način požurimo taj cjelokupni proces, jer bez predpristupnih fondova i bez tog novca nažalost neće biti dovoljno sredstava a posebice kada se to govori o SAPARD programu, posebice kada se govori o poljoprivredi za koju nažalost ni u proračunu nije izdvojeno dovoljno sredstava. Nisam zadovoljan odgovorom i tražim glasovanje, pa možda će hrvatski Parlament odlučiti u korist proeuropske orjentacije. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala državna tajnice. To je bio jedini amandman u pogledu Ministarstva europskih integracija. Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, Branko Vukelić. 57. amandman zastupnika Damira Kajina. Izvolite ministre.
Hvala. Vlada ne prihvaća amandman. Naime, mijenja se predlože, otvaranje novih pozicija za … [[Zbog predsjedničkog zvona, govornik se ne razumije.]] privrede u Umagu i Rovinju postoji posebna pozicija pod rednim brojem 51. poticanje poduzetničke infrastrukture koja iznosi 100 milijuna kuna i u okviru te pozicije će se rješavati i ove zone u Umagu i Rovinju.
Zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Pa prije svega mi držimo u Klubu IDS-a da se radi o simboličkim iznosima, znači milijun kuna za zonu male privrede u Umagu i drugo milijun kuna za zonu male privrede Rovinj –Kanfanar. Konačno najveće investicije možda u hrvatskom gospodarstvu u ovom času, ma ne samo u Istri, nego u Republici Hrvatskoj dešavaju se upravo na području općine Kanfanar, gdje TDR seli svoje pogone iz Rovinja na te lokacije. Oni imaju sasvim dovoljno da isfinanciraju te investicije iz svoje dobiti, međutim ako želimo pomoći malim subjektima na tom prostoru da dođu u kakvu-takvu poziciju da također se mogu razvijati, prethodno treba urediti te zone i zato predlažemo da uz sredstva Županije istarske, općine Kanfanar, Rovinja itd. i Republika Hrvatska pripomogne u uređenju tih zona. Konačno bez gospodarstva nema socijalne stabilnosti, nema razvoja, nema novih radnih mjesta i držimo da bi utoliko bilo oportuno kada bi Vlada podržala ova simbolička izdvajanja za te dvije zone male privrede. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 58. zastupnika Željka Pavlica.
Amandman se ne prihvaća, naime njime se traži smanjenje od 100 milijuna kuna na poziciji poticanja ili subvencioniranja brodogradnje da bi se povećala pozicija poticanja i izvoza, to se ne može prihvatiti jer i u odnosu na ovu godinu brodogradnja ima cca. 30 milijuna kuna manje u proračunu za narednu godinu, a ova pozicija koja je predviđena je na osnovu ugovorenih brodova i dinamike izgradnje tih brodova u narednoj godini.
Zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Pa ja prvenstveno tražim pravedniju raspodjelu sredstava namijenjenu upravo izvozu. Brodogradnja jest usmjerena ka izvozu. Jedna je trećina našeg izvoza je brodogradnja. U tu brodogradnju ulaže se negdje oko pola milijarde kuna godišnje. Predviđeno je sljedeće godine da će ta sredstva biti i više, 600 milijardi. Moj je dakle stav, dakle da i ostale grane naše privrede zaslužuju potporu države. 8 milijuna kuna poticaja izvoza je premalo, gotovo ništa. A imamo grana koje itekako trebaju državnu pomoć i koji su veliki izvoznici, tu prvenstveno mislim na tekstilnu, drvnu, kožarsku industriju koja do sad u proteklim godinama nisu mogli dobit nikakvu pomoć, mogli su dobit nekakve kredite, ali oni su jednostavno i preslabi čak i da te kredite vraćaju. Dakle, tražim da se ova sredstva preraspodjele i da se sredstva za izvoz ... dakle na pravedan način da svi imaju koristi od toga, a ne samo neki. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 59 zastupnice Marije Lugarić.
Amandman Vlada ne prihvaća. Naime, njime se ne traže povećana sredstva, nego podjela pozicije na tri podpozicije. Ja ću samo reći da o ovoj poziciji poticanje ciljnih skupina društva kada se govori o poduzetništvu upravo jesdu ove ciljne skupine koje se amandmanom predlažu, dakle i početnici i žene poduzetnice i mladi poduzetnici. A programom poticanja poduzetništva jasno su definirani svi projekti kojima potičemo poduzetništvo. Ova jedna pozicija otvara mogućnost da se shodno interesu pojedinih ciljnih skupina i sredstva tako usmjeravaju.
Zastupnica Marija Lugarić.
Gospodine ministre, ako je tomu tako kao što ste rekli, ja stvarno ne vidim razloga zašto vi ne bi prihvatili amandman i nazivali njihovim pravim imenom? Mislim do sad smo naučili, izvršenje proračuna nam je pokazalo to je vaš dokument, da tu niste do sad napravili ništa, odnosno da te kreditne linije za poduzetnike i početnike žene i mlade zapravo uopće nisu iskorišteni, to ste nam vi poslali u izvršenju proračuna. S druge strane kad pogledamo na onaj poznati web. portal otvorena vrata, prvi projekt kojim se ova Vlada hvali su poduzetnici početnici, makar je to stari projekt, a nije nikakav novi projekt ove Vlade. Ja sam, moram priznati pomalo zabrinuta ako sad to ovako ne razdvojite, čime ćete se sad vi iduće godine hvalit kad do sad niste radili? Pa obzirom da ne radi o ni o kakvim povećanim sredstvima, da se radi o tome da se zaista nazovi stvari njihovim imenom, ja bih molila da ovaj amandman prihvatite, pa da onda više u tom dijelu uopće nemamo nikakvih sukoba. To ovako vrlo jednostavno i elegantno riješenje. Stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 60 zastupnika Radimira Čačića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime, njime se predlaže povećanje sredstava za subvencioniranje za poticanje i izgradnje poduzetničke zona. Sredstva koja su predviđena za narednu godinu su iznosu od 100 milijuna kuna u odnosu na ovu godinu, gdje su ta sredstva 55 milijuna kuna, to je značajno povećanje. Mi predviđamo da ćemo s ovim sredstvima moći kvalitetno pratiti sve poduzetničke zone u našim županijama, gradovima i općinama.
Zastupnik Radimir Čačić.
Hvala lijepo gospodinu ministru na odgovoru. Ja dakako inzistiram na ovom amandmanu, iz jednostavnog razloga što bi htio da ovaj Sabor jasno i tvrdo odluči o podršci tehnološkom parku koji će biti u gradu Varaždinu, koji će biti od osobitog gospodarskog i znanstvenog značaja za grad Varaždinsku županiju i šire. I predstavlja jedan pionirski pothvat u Hrvatskim razmjerima. Ako išta zaslužuje podršku, to su upravo tehnološki parkovi. To jeste vezano na poduzetničke zone, ali bi htio da to bude preciznije definirano. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 61 amandman Kluba zastupnika HSS-a.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime, planirani iznos od 30 milijuna kuna je, koji je predviđen dostatan je za isplatu svih mirovinskih primanja po osnovu tjelesnog oštećenja i naknada za tuđu pomoć i njegu u 2005. godini.
Klub zastupnika HSS-a poštovana zastupnica Ljubica Lalić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče i gospodine ministre izražavam žaljenje i zaprepaštenje. Jer ovih dana je Hrvatska oblijepljena plakatima gdje su između ostalog piše "Veće mirovine u 2004. godini". Dakako da onih 73 tisuće umirovljenika koji imaju mirovinu ispod 500 kuna. Onih 60 tisuća građana Republike Hrvatske koji nemaju ama baš nikakvih prihoda, ama baš nikakvih prihoda i k tome nisu sposobni za rad ne mogu računati na to. Da ćete izvršiti ni svoje obećanje koje ste dali u mišljenju Vlade Republike Hrvatske o prijedlogu Zakona HSS-a o nacionalnim mirovinama, a kasnije prijedloga Zakona o socijalnim mirovinama Kluba SDP-a. Vi ste tu ideju podržali, fino se to čuje, dakle izrazili ste zabrinutost za taj dio hrvatskog naroda, da bismo sada evo donošenjem proračuna za 2005. godinu zapravo razotkrili sve ono što ste nas uvjeravali. Vi niste socijalno senzibilni. Vi ne mislite pomoć najsiromašnijima. I mislim da je konačno došlo vrijeme da ta istina bude, pa se slijedom toga i ne čudim što 63% građana Republike Hrvatske ima takvo mišljenje o ovoj Vladi kakvo ima. I tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 62 Klub zastupnika LIBRE.
Vlada amandman ne prihvaća. Naime, tek treba ići u proceduru prema Vladi i prema Saboru izmjene Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji, zapošljavanju osoba s invaliditetom, koji predviđa trajni sustav financiranja i iz tih izmjena Zakona će se osigurati sredstva koja uz ova sredstva u proračunu za tu namjenu koja su predviđena biti će dostatna za iduću godinu.
Zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Ove godine do sada po onome što piše u proračunu niti kune nije utoršeno od 18 milijuna kuna koji su predviđeni za financiranje profesionalne rehabilitacije i zapošljavanje osoba s invaliditetom. To je nešto što je apsolutno nerazumljivo. I zbog toga u planu za iduću godinu dolazi do smanjenja toga iznosa, to naravno mi ne možemo prihvatiti. Nama je drago da se radi takav zakon, ako se radi takav zakon, onda bi bilo dobro za realizaciju toga zakona i u proračunu predvidjeti neka sredstva, da bi se zakon mogao primjenjivati. To je upravo ono što mi hoćemo. Mislim da je vrijeme da se drugačije sa puno više pozornosti odnosimo prema toj kategoriji naših građana, ono što oni žele, jer povratak u redovite životne aktivnosti, a ne nikakva isključivo socijalna politika. I zato je vrlo važan ovaj Fond, odnosno zapošljavanje i profesionalna rehabilitacija osoba s invaliditetom. Aposlutno je nerazumljivo ponavljam da ove godine niti kuna još nije utrošena za tu tako važnu namjenu koja govori zapravo o tome da se odnos prema osobama s invaliditetom i dalje zasniva uglavnom na socijalnom pristupu, a ne na ovom modernom pristupu njihovog punog uključivanja u redoviti život i redovite aktivnosti i time oni stječu i povjerenje u same sebe, uvjerenje da su vrijedan i punopravan član zajednice itd., dakle sve ono što na ovakav način kada se ti novci ne troše zapravo nije slučaj. Stoga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 63 amandman zastupnika Miroslava Korenike.
Vlada ne prihvaća amandman. Naime, njime se predlaže povećanje sredstava za izgradnju poduzetničkih zona sa 100 milijuna na na 2 milijuna i 400. Ponavljam još jednom u ovom proračunu za narednu godinu je predviđeno povećanje sa 55 na 100 milijuna kuna za poslovne zone i za sve naše županije i iz tih sredstava koja su dostatna moći će se pratiti i ove poslovne zone na području Varaždinske županije.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Pa moram priznati gospodine predsjedniče, kolegice i kolege da nisam zadovoljan objašnjenjem gospodina ministra, jer na temelju njegovog objašnjenja nema nikakvoga jamstva da će Varaždinska županija biti i praćena sa novcima koji su dostatni da se provodi i da krenemo dalje sa poslovnim zonama. To posebno stoga što Varaždinska županija za prošlu godinu dobila priznanje kao županija u Hrvatskoj koja je najviše napravila za poticanje obrtništva, malog i srednjeg poduzetništva. U skladu s time da ne bismo ovisili o volji ili hiru jednoga čovjeka molim izjašnjavanje zastupnika.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa ministre. Ministarstvo kulture, Državni tajnik u Ministarstvu Jadran Antolović. Amandman 64. zastupnika Damira Kajina.
Vlada ne prihvaća amandman. Naime, u dijelu amandmana koji se odnosi na Sanac i Crkve na Brijunima, napominjemo da se prema Zakonu o javnim potrebama u kulturi i Zakon o kulturnim vijećima svi programi prethodno prijavljuju na javni poziv i potom struka odlučuje o podršci svakom programu odnosno uvršenju a što se tiče sanacije Crkve u Oprtnju, ona je već u programu zaštitnih gradova za, Ministarstvo kulture.
Zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Poštovana gospodo, ma meni je jasno da je bitka za prorčaun izgubljena još prije tri ili četiri godine kada smo u bivšem sazivu onu kvalificiranu većinu zamijenili običnom većinom pa imamo apsurdnu situaciju da proračun u Svetom Petru u šumi usvajamo kvalificiranom većinom a ovaj ćemo sa od 100 milijardi kuna običnom većinom. Međutim, ne radi se o Crkvici u Bujama nego u, na Brijunima nego u Bujama, tu je greška u prijepisu izgleda došlo. Odnosno sanacija Crkve u Oprtlju, također sa milijun kuna. Radi se o dvjema povjesnim zdanjima u Istri. A imajući na umu da se županiji Istarskoj, ili bolje rečeno drugim krajevima na drugi način doista pod navodnicima “ne pomaže”, ili da ti krajevi nisu na drugi način zastupljeni u proračunu Republike Hrvatske za iduću godinu, mi predlažemo da se Crkvici u Bujama odnosno u Oprtlju usmjeri pol, milijun kuna. Konačno, županija Istarska u idućem proračunu, znači 2005. zastupljena je sa svega 30 milijuna kuna. Imajući na umu doprinos županije istarske republičkom proračunu smatramo da je to nedostatno kada su kapitalne investicije po srijedi i molim Sabor da prihvati ovako predložene amandmane.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 65. zastupnika Mate Gavrana.
Ne prihvaća se amandman. Obzirom da je obnova Crkve Sv. Ivana Krstitelja u Sibinju već u vrštena u program zaštite kulturne baštine.
Zastupnik Mato Gavran.
Ja bih moglio ako mogu gospodine predsjedniče, i u ime javnosti dobiti informaciju o kojem iznosu je riječ jer po mojim informacijama od nepunih pola sata prije ove sjednice Crkva je u vrlo derutnom stanju, iduće godine bi trebala proslaviti dvije stotine tridesetu obljetnicu. Vama je gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora iznimno dobro znano u kakvom je stanju. Naprosto u ovom trenutku gotovo da nije moguće vršiti vjerske obrede jer otpada strop, žbuka sa stropa i u pitanju je sigurnost naprosto svih onih koji dolaze u Crkvu. Ovih 2 milijuna kuna koliko ovim amandamnom tražimo naprosto je prijeko potrebno za hitnu sanaciju. Ja znam kao i vi da je to spomenik kulture ali kako do sada ništa nije napravljeno u operativnom smislu bojim se kada sredstva budu osigurana da Crkva više neće biti da će sama od sebe se urušiti. Meni je čudno da ovdje samo dobivamo deklaratornu podršku a ne onu stvarnu. A kako je suditi inače Brodsko-posavskoj županiji nama ostaje jedino vjera u sebe i vjera u Boga jer očito da od ove Vlade gotovo ništa dobiti nećemo. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 66. zastupnika Radimira Čačića.
Amandman se ne prihvaća, obzirom da je adaptacija dvorca također već u programu zaštitnih radova Ministarstva.
Zastupnik Radimir Čačić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] koji je nota bene u državnom vlasništvu najkvalitetnije što u Hrvatskoj na tom području imamo ... [[Govornik se ne razumije.]] potpuno je devastiran, dvorac koji je u tom arburetumu zaista više nema nada ni da ostane kamen na kamenu. Pitanje je šta država misli učiniti i da li misli i želi preuzeti odgovornost. Ovo je minimalni iznos koji se ovdje predviđa i očekujem da se prepozna, sada konačno kada su imovinsko pravni odnosi raščišćeni da se prepozna potreba da se intervenira. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 67. zastupnici Ljubica Brdarić, Mato Gavran i Mato Arlović.
Amandman se ne prihvaća obzirom da prema Zakonu o javnim potrebama u kulturi i Zakon o kulturnim vijećima svi programi moraju biti prethodno prijavljeni na javni poziv i zatim uvršteni u program ministarstva.
Zastupnica Ljubica Brdarić.
Hvala. Gudanska općina je izuzetno siromašna i ima župnu crkvu koja je osposobljena za bogosluženje ali nije završena. To što je do sada urađeno, urađeno je darovima samih vjernika koji žive izuzetno teško i dali su maksimalno što mogu. Bez obzira na to što ste vi u pravu što se tiče Vijeća, natječaja i svega ostalog, uz malo dobre volje ovo se može riješiti jer čini mi se da bi duhovna obnova trebala biti važnija od obnove i opremanja poslovnih prostorija u Ministarstvu i ja ipak tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 68. amandman, također iste skupine zastupnika.
Amandman se ne prihvaća obzirom da je obnova Katedrale Sv. Terezije također uvrštena u program Ministarstva kulture.
Gospodin Mato Gavran, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja se nadam da je gospođa Marija Bajt koja je sada na odlasku dobro čula što ste gospodine državni tajniče rekli i da će ove godine ova prekrasna Crkva u gradu Požegi biti i završena. Od vas ne mogu naprosto dobiti nikakvu drugu informaciju, ne znam zbog čega tajnovitost. Ako ste osigurali sredstva onda je ovaj amandman suvišan ali kako nema izrijekom ovoga tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 69. amandman zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Amandman se ne prihvaća obzirom da je obnova zavjetnog spomenika Presvetog trojstva također uvrštena u program Ministarstva kulture.
Gospodin Mato Gavran, izvolite.
Još kada bi mogli dobiti odgovor kada će konačno biti završena obnova mislim da bi primarno građani grada Požege pa onda i svi ostali koji dođu u taj prijelijepi grad bilo usuputno ili namjerno bili više nego zadovoljni. Ja znam da je vama teško izrijekom iskazati odgovor na ovo pitanje ali sudeći po izričaju vašeg lica čini mi se da to dugo neće biti riješeno pa tražim glasovanje i o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa nije dobio potrebnu većinu. Amandman 70. zastupnika Damira Kajina.
Amandman se ne prihvaća. Što se tiče obnove kuće biskupa Jurija Dobrile potrebno je da program prođe zakonom propisanu proceduru i da bude prijavljen sukladno propisima a što se tiče sanacije sakralnih objekata u Gračištu oni su već uvršteni u program Ministarstva kulture.
Izvolite gospodin zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, pa o samome biskupu, narodnjaku Juriju Dobrili ne treba ništa reći, njegov lik krasi novčanica od 10 kuna. Međutim, želim nešto drugo spomenuti grad Pazin, Županija Istarska pristupili su otkupu njegove rodne kuće i sada normalno treba pronaći određena sredstva za sanaciju odnosno opremanje te kuće u kojoj je rođen Juraj Dobrila i predlažemo da se u taj projekt uključi i Ministarstvo kulture. Što se tiče sanacije sakralnih objekata u Gračišću, Gračišće je jedna od najživopisnijih mjesta u Istri. Ova Općina silno, silno mnogo učinila je u svom ...Ova općina silno, silno mnogo učinila je u svom uređenju u zadnjih 4, 5, 6 godina. Dovoljno je spomenuti da do 1994. godine nisu imali niti jedan metar vode na svom području, a uskoro ćemo 100% vodificirati područje te općine. Međutim to je brdsko-planinsko područje. Sredstva su im limitirana i bez donacija sa strane većih gradskih središta u Istri, županije Istarske, države Hrvatska. Ona se jednostavno ne može razvijati i stoga držimo da bi bilo oportuno da i Ministarstvo kulture sa dijelom vlastitih sredstava pripomaže obnovi ne samo sakralnih nego i drugih objekata na području tog živopisnog istarskog mjesta. Molim vas.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman zastupnika Marina Jurjevića broj 71. Izvolite.
Ne prihvača se predloženi amandman jer ne možemo prihvatiti da se umanji i programska sredstva za kazališnu i glazbenu scensku djelatnost u korist predloženih investicija i napominjemo da su upravo investicije u kulturi u ovom proračunu koji se predlaže porasle za 56%.
Gospodin zastupnik Marin Jurjević.
Meni je glavno da vi imate razumijevanje za ovo, dakle za adaptaciju zgrade Doma mladeži u Splitu pa ćete iz toga programa za investicije koji je porastao za 50% nadam se, moći odvojiti milijun kuna kako bi se taj polivalentni kulturni centar za mlade napokon stavio u kakvu takvu funkciju jer ni Split ni naša županija nemaju nešto slično, a isto tako se radi o zgradi Hrvatskog doma koja bi se trebala adaptirati kao koncertna dvorana grada Splita koji nema, ne zadovoljava svoje potrebe što se tiče koncertnih dvorana. Pa ja apeliram na vas da iz tih sredstava za investicije u kulturi ukoliko se ne žele smanjiti ovdje, predlaže se po milijun kuna za svaku od ovih zgrada da iz tih sredstava odvojite po milijun kuna. Meni je sasvim svejedno odakle će doći novac, glavno je da se to stavi u funkciju.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 72. zastupnika gospodina Radimira Čačića, izvolite.
Amandman se ne prihvača obzirom da je uređenje špilje Vindija je već u programu zaštite prirode u okviru Ministarstva kulture.
Izvolite gospodin zastupnik Čačić.
Hvala lijepo. Moram priznati da nisam primjetio i nakon što sam ponovo analizirao da taj program jest u programu Ministarstva kulture, a kontrolu ove izjave će biti lako sprovesti tijekom ove godine. Hvala.
Hvala lijepa. Tražite li glasovanje? ... [[Upadica se ne razumije.]] Tko je ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 73. zastupnika Valtera Poropata. Izvolite.
Ovdje, također ne prihvača se amandman obzirom da predloženi program mora biti sukladno Zakonu o javnim potrebama u kulturi i Zakonu o kulturnim vijećima, prethodno proći proceduru i temeljem propisanih zakona ... [[Govornik se ne razumije.]] uvršten u program Ministarstva.
Gospodin zastupnik Valter Poropat, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, ovaj amandman se vuče iz godine u godinu. Matija Vlačić Ilirik je zadužio hrvatsku kulturu i mislim da iz pozicije za kapitalne donacije odakle je predviđeno 5 milijuna kuna 200 tisuća kuna za rekonstrukciju fasade i drvenarije na zgradi, rodnoj kući Matije Vlačića Ilirika stvarno nisu nikakva sredstva koja bi mogla ovakav odgovor kakvi ste vi dali prihvatiti. Naravno da ćemo opet inzistirati na tome i svake godine ponovo ulaziti u to dokle god ne budemo došli u situaciju da mi kao narod svoje ljude koji su nas zadužili, a narod se prepoznaje naročito po kulturi, da za njih nemamo interesa da tako kažem i da za takve stvari nemamo mogućnosti od vrijednosti 200 tisuća kuna. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 74. zastupnice Jagode Martić. Izvolite.
Predmetni amandman se ne prihvača iz istih razloga kao i prethodni. Obzirom da se u takvim projektima potrebno prijaviti sa odgovarajućom dokumentacijom da bi se moglo uopće valorizirati kolika sredstva je potrebno osigurati.
Gospođa Jagoda Martić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Donekle doduše razumijem i vas i prihvačam, to obrazloženje koje ste dali je zapravo i razumno međutim isto tako moram napomenuti da grad Makarska nažalost nema jednog prostora, jedne ustanove u kojoj bi se mogle održavati kulturne manifestacije. Od Nove godine ostajemo i bez jedinog kina jer se taj prostor vraća crkvi i zbog toga grad planira ući u izgradnju kulturnog centra. Ne trebam napominjati koliko bi takva jedna ustanova značila i za građane Makarske i za ukupnu ponudu, turističku ponudu ovog grada. Dio sredstava odnosno grad će iz svog proračuna izdvojiti 50% sredstava i zbog toga eto molim Vladu da na neki način ovo uzme u obzir i bez obzira, to što ste sad rekli, natječaj i tako dalje, uz malo razumijevanja da imamo negdje u planu ovakvo sufinanciranje, izgradnju ovakvog jednog centra. Molim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Amandman nije dobio potrebitu većinu glasova. 75. amandman zastupnice gospođe Alenke Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Ne prihvačamo predloženi amandman obzirom da je prijedlog državnog proračuna izbalansiran i da umanjivanje pozicije izvan razdjela Ministarstva kulture, ne prihvačamo povećavanje pozicije u razdjelu Ministarstva.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Oprostite gospodine državni tajniče. Vaše obrazloženje mi je apsolutno neprihvatljivo. Naime radi se o kapitalnim objektima kulture na Sisačko-moslavačkoj županiji koja kao što znate prostor je uvelike pod posebnom državnom skrbi. Dakle nema vlastitih sredstava da se može prihvatiti obnove tako značajnih kulturnih objekata. Obnova je započela. Traje vrlo dugo, ide vrlo sporo. Praktički ta minimalna sredstva koja se ulažu definitivno su nedostatna da bi se ovi objekti obnovili i da bi se njihova obnova dovršila. Kako se radi o dva kapitalna objekta i to baš u gradu Sisku. Dakle radi se o Starom gradu Sisku i radi se o velikoj, o Velikom kaptolu moram vam još, moramo vas još podsjetiti da su to objekti u kojima se od prvi puta izvela jedna hrvatska opera, prva hrvatska opera. Dakle ima i semantički značaj, znači nije samo od važnosti za Sisačko-moslavačku županiju nego je od važnosti za hrvatsku kulturu uopće. Ja molim da barem nešto prihvatite od ovog amandmana, da barem neka sredstva osigurate za obnovu ovih kapitalnih objekata jer ova županija za to sredstava nema. Tražim o ovom amandmanu glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Amandman nije dobio potrebitu većinu glasova? 76. amandman zastupnika gospodina Davorka Vidovića. Izvolite.
Ne prihvačamo predloženi amandman iz istih razloga kao i prethodni i napominjemo da je upravo pozicija investicija u kulturi, u ovom proračunu za 2005. godinu u odnosu na 2004. raslo za 56%.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Davorko Vidović izvolite.
Ja teško mogu razumijeti to gledajući poziciju zaštita nepokretnih kulturnih dobara je permanentno padala. 2003. 140 milijuna, prošle godine 100 milijuna, ove godine 50 milijuna. Ne može se uvođenje spomeničke rente nadomjestiti nedostatak toga novca koji je neophodan inače će nam, propast će nam ti ključni najvažniji povijesni spomenici i dokumenti. ... [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne. Ovo što vam govorim. To je točno. Ja sam sad provjerio što se zapravo događa s ovime. Riječ je dakle također o Starom gradu Sisak. Grad Sisak sasvim sigurno nema nikakvih mogućnosti da to o vlastitom trošku niti županija Sisačko moslavačka da sanira taj objekat. Sa ovim novcem s 6 milijuna kn koliko smo ovdje tražili on je defiitivno doveden u funkciju i moći će sam prihodovati i održavanje i zasigurno za idućih nekolio desetljeća ćemo imati jedan spomenik onda uređen.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 77 amandman zastupnika gospdoina Nikole Vuljanića. Izvolite.
Ne prihvaćamo predloženi amandman jer završetak gradske knjižnice u Karlovcu je već u programu Ministarstva kulture.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajnče ja mogu povjerovati ovo naravno na riječ. Proračun je u tom dijelu tako netransparetan da se to ne vidi. To je projekata koji je od iznimnog značaja za karlovačku župaiju ne samo za grad Karlovac jeer se radi o središnjoj knjižici za čitavu županiju za područne knjižnice po ostalim mjestima. Isto tako središnje knjižnjuci za slovensku nacionalnu manjinu u Hrvatskoj. Grad Karlovac je tu knjižnicu sagradio 70. tih godina u obliku koji danasa naravno nije više zadovoljavajućil Počele su neke akcije izrade projektne dokumentacije i potrošeno je ponešto novaca od strane grada i županije. Negdje u visini oko 5 tisuća kn, Dodatna sredstva koja bi bila potrebna u sljedećih godina su desetak miliona kuna. Grad je u svoj proračun ugradio već donaciju, odnosno, kapitalnu donaciju od Ministarstva kulture u ovom iznosu koji sam ja predložio u amandamnu. Pošto se to ovdje ne vidi molim da se glasuje o amandamnu.
Tko je za ovaj amandamn? Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem gospodinu državnom tajniku. Prelazimo na Ministarstvo poljoprivede, šumarstva i vodnoga gospodarstva, odnosno amandmane koji se odnose na ovo ministarstvo. Izvolite ministre. Prvi amandman broj 78 zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman, iz razloga žao mi je ali ne postojio pripremljena investicijsko tehnička dokumentacija neophodna za izgradnju.
Hvala lijepa. Gospodin Zvonimir Mršić izvolite.
Poštovani ministre, koliko ja imam inforamciju postoji pripremljena dokumentacija za izradu magistralnog vodovoda i postoji pripremljena dokumetnacija za prvu fazu izgradnje rezervara i početak gradnje b iološkog pročistača na otoku Viru. Vi znate koji je tamo problem, tamo ima preko 10 tisuća stambenih jednica. to je naselje veličine srednjeg grada i sasvim sigurno je dase sekundarna mreža može isfinancirati iz naknade za priključenje. Međutim ne mogu se isfinancirati kapitalni projekti kao što je izgradnja magistralnog vodovoda, izgradnja rezervara i financiranje uređana za pročišćavanje otpadnih voda jer tada bi došlo do ekološke katastsrofe kada bi se ta svaka novizacija, odnosno otpadne vode sljevale u more. Ali moglo bi biti čak onda uvjetno ako postoji dokumetnacija da se daju ova sredstva. Ja koliko znam , koliko ja imam informaciju postoje projektna dokumentacija. Ili je ona sasvim sigurno pred ishođenjem. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Amandman nije dobio potrebitu većinu glasova Podzravimo ovdje nazočne na galeriji učenike Zagrebačke gimnazije i njihove nastavnike profesore. [[Pljesak]] 79 amandman zastupnika Damira Kajina. IZvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što se ova investacija realizirati iz sredstava Hrvatskih voda i lokalne samouprave.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Damir Kajin.
Kada je vodoopskrba u Istri sve investicije se doista realiziraju isključivo sredstvima lokalne samouprave. Oko 500 km vodovodnih instalacija položeno je u deset godina na prostoru županije istarske isključivo sredstvima lokalne samouprave. Istina glede Butunege država je Istri pomogla. Međutim ovdje se radi o sredstvima koje tražimo za općinu Lanišće. Općina Lanišće je općina posebne državne skrbi. To je inače najveća općina u Istri, najnerazvijenija općina, sa najmanjim brojem stanovnika. Općina koja je recimo samo to za vrijeme II Svjetskog rata najviše stradala u Istri, u jednome danu 44. godine zapaljeno je na tom prostoru preko 1000 kuća. Konačno vratimo se sada u sadašnjost. To je općina koja graniči sa Republikom Slovenijom, 60 km njene crte graniči spram Slovenije. I ostaje da se na područje te općine izgradi još negdje 30 do 40 km vodovodnih instaltacija, i ono što je najbitnije kod ovoga amandmana a time set o rješava, da voda dođe do Jelovice točnije do graničnog prijelaza Jelovice. Granični prijelaz bez vode to ne ide. Doduše za njih mi je daleko manje stalo nego do toga da Jelovice dobe vodu. Znači bit je dobe Jelovice vodu, a onda od Jelovice da ide to dalje prema tom graničnom prijelazu. I to će možda biti jedan od rijetkih graničkih prijelaza koji neće imati vodu. Ukoliko želimo čitavu Ćićariju i turistički valorizirati, mislim da jednom ovakvom amandmanu i većina i opozicija u ovom Domu trebaju dati podršku. Hvala. I molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 80 zastupnika Mate Arlovića, LJubice Brdarić, I Mate Gavrana izvolite.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća ovaj amndman iz razloga što nema ni potrebe za ovim amandamnom jer sredstva za sufinanciranje obrane od tuče već su predviđena u okviru stavke poticanje poljoprivedne proizvodnje. Dozvolite mi isto tako da kažem da je sukladno Zakonu obrani od tuče Vlada donjela program i plan obrane od tuče za 200.5 godinu. Da je obim potrebnih sredstava za nabavku potrebitog repromaterijala,raketa i sličnoga, u iznosu od 31 milijun kuna. I da će on biti sukladno zakonu i izvori financiranja će biti sukladno zakonu i da su financijska sredstva za obranu od tuče 2005.godine, u potpunosti će biti osigurana.
Gospodin zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre, ugodno je čuti da je Vlada končano prihvatila sugestije sa terena i da će u idućoj godini biti osigurano dostatno sredstva nadam se pravovremeno i da će obrana djelovati an cijelom teritoriju Republike Hrvatske i d aće biti učinkovita. U ovom kratkom vremenskom razdoblju koji smo imali raspolaganju proračunu očito da nam je promaklo evo ova stavka, pa nema razloga za glasovanje. Povlačim amandman.
Hvala lijepa. Amandman ne povučen. prelazimo na 81 amandman zastupnica Alenke Košiša Čičin Šain izvolite.
Amandman se ne prihvaća, iz rzaloga što su sredstva za potrebe državne ergele lipicanaca Đakovo u ovoj godini povećana za jedan milijun kuna u odnosu u stvari povećan asu prijedlogom proračuna za 2005. godinu za milijun kuna u odnosu na 2004. godinu. I taj obim financijskih sredstava je usklađen sa potrebana ergele.
Hvala lijepa. Gospođa Alenka Košiša Čičin Šain. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre ja sam svojim amandmanom bila predložila povećanje sredstava na nivou 400 tisuća kuna da ste pročitali amandman vidjeli bi da se ja tu ne zalažem za ergelu Đakovo nego da se ja tu zalažem da se isto tako iz Ministarstva s ove pozcije potiču i druge autohtone pasmine. U konkretnom slučaju odnosi se to na autohtonu pasminu posavskog konja koja je kao što znate vrlo značajna u prostoru Sisačko-moslavačke županije, pa bih vas također molila da osim ergele u Đakovu potpomažete iz proračuna i druge autohtone pasmine. Hvala lijepo. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na amandman 82 zastupnika gospodina Željka Ledinskog. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što su sredstva za kapitalne projekte ergele Đakova dostatna su u planiranom iznosu u prijedlogu proračuna.
Gospodin Ledinski, izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine ministre. Izgleda da vi ovaj mom amandman niste pročitali i u vašem ministarstvu. Ja sam tražio da se pomogne uzgojni rad sukladno Zakonu o stočarstvu koji je donešen u ovome Domu, vezano za uzgojni rad kod hrvatskog posavca, te hladnokrvnjaka i lipicanca i molio bih ubuduće kad odgovaramo barem kažemo onda za šta je, jel. Hvala. I molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na amandman broj 83 Kluba zastpnika HSS-a. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Želim naglasiti da model ruralnog razvitka je nešto što ovo će ministarstvo i dalje razvijati, da smo u ovoj godini, znači 2004. godini po tom modelu utrošili cca 22 milijuna kuna. Prijedlogom Proračuna za 2005. godinu je predviđeno 30 milijuna kuna i želim naglasiti da mi u 2005. godni moramo pripremiti institucionalni okvir za provedbu svih mjera ruralnog razvitka. Želim napomenuti da je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, uvažavajući potrebe i jačanje modela ruralnog razvitka u tom kontekstu i u unutarnjem ustroju Ministarstva, izvršilo određene promjene i da je ruralni razvitak ustrojen kao posebna uprava unutar Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Hvala lijepa. U ime Kluba, gospodin zastupnik Ivan Kolar.Izvolite.
Ja sam mislil da me bude ministar iznenadil, pa prihvatil amandman, ali očito je radio televizija imala dobre informacije. Znači, bio sam pripremljen da neće prihvatiti, a to je očito znak neznanja vođenja poljoprivredne politike, opće nesnalaženja u novom trendu europske politike i vođenja politike unatrag. Ako se prisjetimo poljoprivrednoga proračuna tempom kojim je oon rasel 2001., 2., 3 zaustavljen 2004. i sada 7% porasel navodno, onda nam je to jasan i očit znak, na poljoprivrednike se ne računa, poljoprivredna je sporedna djelatnosti i vaš rejting očigledno u tom smislu je i dokaz te poljoprivredne politike. Ja žalim, gospodine minsitre, da ne prihvaćate pomoć koju vam pružamo i koju vam potporu dajemo, jer ruralni prostor nije ruralni prostor radi toga da tam seljaci samo obitavaju, nego je to posebno stanište, onih intelektualaca, a 93% takvoga je prostora u Republici Hrvatskoj i ove mrvice koje je Vlada dala, daje, vjerujte mi da je omalovažavanje tog prostora, da je zanemarivanje uopće vjere, kulture, običaja, a ako smo rekli da hoćemo u Europu, takvi kakvi jesmo, hrvatski pojoprivrednici, onda bi i vi se trebali izboriti za veći proračun. Nažalost, trend koji je nastal selekcijom velikih i odumiranje malih, to je vaša poljoprivredna politika koja očigledno ne vodi ničemu, ali evo, to je naša stvarnost. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebitu većinu. Hvala. Prelazimo na amandman broj 84 zastupnice gospođe Ljubice Lalić. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, jer ovo Ministarstvo vodi i ima značajan trend povećanja ove stavke pa mi samo dozvolite dakažem da je na istoj stavci 2003. godine bilo i utrošeno milijardu 452 milijuna, da će u 2004. godini na istoj stavci nakon preraspodjela koja je učinjena sa ostalih stavki potpora biti ukupno utrošeno milijardu 771 milijun. Znači da ovo Ministarstvo značajno je povećalo u odnosu na prethodno razdoblje ovu stavku i povećalo sredstva za direktno poticanje poljoprivredne proizvodnje. I stoga, ja ne mogu prihvatiti nikakve druge priče koje govore o nekom smanjenju poticaja, jer je činjenica da u ovoj godini povećanje ove stavke iznosi cca 300 milijuna kuna, onda mi nije jasno kako je ove godine došlo do smanjenja isplata poticaja.
Hvala. Gospođa zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa, gospodine ministre, čini se da niste ni ovaj amandman pročitali. Moj amandman se odnosi ponovno dakako na obranu od tuče koji se financira iz sredstava predviđenih za poticaje, a već ovaj zažalila sam što su vas naučili u Zagrebu prikrivati, jer to baš nama nije karakteristično za naše sredine, ali dobro. GOspodine ministre, što se tiče vaše tvrdnje da se radi o povećanju poticaja zapravo sam iznenađena. Evo, sada ne znam da li da vjerujem narodu ili da vjerujem vama. Narod kaže da poticaje nije dobio, da ih je dobio za žetvu 40% manje, znam da psotoje kvote za govedarsku proizvodnju, za poticaje, pa na stavci poticanje krava muzara, 158.000 prošle godine je isplaćeno 139 milijuna kuna. Ove godine će biti isplaćeno 70 milijuna kuna. To nije razvojni program. A kako se financira obrana iz tuče? Bila sam stvarno uvjerena da ćete nakon ove godine, nakon šteta kojima ste svjedočili, prihvatiti ovaj amandman, kako bismo na vrijeme, kako bismo na vrijeme osigurali obranu od tuče, da nam se ne dogodi ono što se dogodilo. Međutim, očito da razumijevanja nema, da s jedne strane imamo informaciju iz Ministarstva i iz Vlade koja informacija se ne potvrđuje kod ljudi, jer ja ne mogu svojim seljacima kad oni mene svakodnevno zovu, pitaju kad će biti isplaćeni poticaji, zašto je isplaćeno toliko, zašto je žetva samo kunu, cijena pšenice bila, a poticaji 40% manje, plava nafta 80% skuplja i repromaterijal 80% skuplje, dakako da na ta pitanja ne mogu odgovoriti na način kao što i vi odgovorite kad oni nemaju utemeljenje. I zbog toga tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 85. amandman Kluba zastpunika HSS-a. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što ovo Ministarstvo i u ovom proračunu ima trend povećanja ove stavke. Sljedeće što želim naglasiti. Stavka poticanje poljoprivredne proizvodnje u daljnjem radu Ministarstva i u daljnjim prijedlozima proračuna neće se znatnije povećavati. U sustavu povećanja potpora u poljoprivredi značajnije će se u narednim periodima i u ovoj godini povećavati drugi modeli potpora. Iz tih razloga Vlada ne može prihvatiti ovakvo povećanje i još jednom ponavaljam, kako i koliko je isplaćeno u 2003. i koliko je isplaćeno u 2004. godini, to su egzaktni pokazatelji i očigledna razlika u isplati poticaja, direktnih poticaja u odnosu prošle i ove godine je cca 300 milijuna u korist ove godine.
Hvala lijepa. U ime Kluba HSS-a gospodin zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa. Evo gospodine ministre, kako ulazimo u jednu nelogičnost. Ne povećavamo stavku nominalno samo 5%, to su činjenice, a osiguravamo sredstva na drugim stavkama, da bi brže razvijali. Prethodno smo o tom raspravili, da nismo osigurali sredstva za ruralni razvitak na onaj način kak bi trebali, a direktne potpore su spočitavane prethodnoj Vladi, da je neučinkovit sustav poticanja poljoprivredne proizvodnje, to su vaše riječi, i ne daju rezultate shodno uloženim sredstvima. Prepisali ste jedan loš rad kao svoje sada remek djelo da bi upropastili poljoprivrednu proizvodnju i niste našli za shodno povećati druge stavke i reći na koji način raditi. Znači mi smo u takvom jednom neslaganju da jednostavno naši ljudi ovo šta vi govorite 300 milijuna, a zahvaljujući nama i obavezama koje smo vam stvorili, da je ostalo na vašem i po vašem i rečeno je pšenica se isplaćuje 70%, za krave, ja vam budem nabrojio. Od 139 milijuna vi ste predvidjeli 70, niste dali kunu. Oprostite nisu seljaci dobili. Od 450 milijuna smanjili ste kvotom na 400 milijuna, 50 milijuna za mlijeko neće doći. To ste vi rekli. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim lijepo, vi ste to rekli. Za tov još niste isplatili tek prva tri mjeseca, sve ste obaveze svalili na drugu vjerojatno kalendarsku godinu i budete se hvaliti da dug ove godine budete zbrojili u drugoj godini i isplatili. Znači u takvom smo disparitetu da neznamo zapravo tko istinu govori tko laže, a ja bih sada samo htio čuti i objasniti ljudima sa manje novca koje oni dobivaju, vi im više dajte. Kako da oni nisu, mene to sada interesira i kada bi to mogao dobiti na taj, na to pitanje odgovor ja bih bio zadovoljan, međutim ovako jasno moje nezadovoljstvo traje i dalje, ja vjerujem da bi i vi trebali biti nezadovoljni, ali očigledno vi ste prezadovoljni. Ja tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na 86 amandman zastupnika Miroslava Korenike. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što je ovaj prijedlog koji ste predložili nedostatan za poticanje izgradnje … [[Ne razumije se.]] hladnjača i želim kazati da su po toj osnovi osigurana znatno veća financijska sredstva koja se nalaze unutar stavke investicijske potpore, tako da nema potrebe za ovim amandmanom.
Hvala lijepa. Gospodin Korenika izvolite.
Hvala lijepa. Pa nama u Varaždinskoj županiji je jasno da ova sredstva nisu dostatna. Varaždinska županija je krenula i provodi restrukturiranje poljoprivredne proizvodnje gdje se sve više proizvodi voće i povrće, a želja nam je da u sljedećem razdoblju zajedno sa gospodarskim subjektima i uz pomoć ministarstva dođe do konačnog osnivanja ne samo veletržnice nego i hladnjače. Ja bih volio čuti koja su jamstva da će se i koji bi iznos bio za Varaždinsku županiju za osnivanje veletržnice i hladnjače i u tom slučaju sam ja spreman povući svoj amandman, ali bih volio čuti koje jamstvo i koji iznos, jer na žalost prema nama dostupnim podacima o tome neznamo ništa.
Svi zahtjevi koji budu opravdani za izgradnju … hladnjača će biti financijski popraćeni.
S obzirom da jamstva nema, ja bih ipak molio da se ovaj Dom izjasni.
Možete se ministre jedino predomisliti pa prihvatiti amandman. Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebitu većinu. Hvala. Prelazimo na amandman broj 87 Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što ga držimo nerealnim i dozvolite mi da kažem par riječi. Mi shvaćamo potrebu jačanja modela investicijskih potpora, to je nešto što ovo ministarstvo, na čemu ovo ministarstvo radi. Kazati ću i konkretne pokazatelje. U 2003. godini po osnovi investicijskih potpora isplaćeno je cca 13 milijuna kuna, a ostavito je negdje oko dvije tisuće zahtjeva koji nisu bili obrađeni. U 2004. godini po osnovi investicijskih potpora biti će obrađeni svi zahtjevi i utrošiti će se cca 75 milijuna kuna. Za 2005. godinu predviđeno je 100 milijuna kuna investicijskih potpora i plus 40 milijuna kuna isto investicijskih potpora koje prate razvoj govedarskog programa. Ova Vlada je odgovorna i neće donositi i neće obećavati nešto nekome i poljoprivrednim proizvođačima što neće i ne može ostvariti za razliku od nekih prije nas.
Hvala lijepo. U ime kluba, gospodin zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre za razliku od vas oni prije vas su puno više povećavali te stavke i uvodili ih, ali ovdje konkretno da odgovorim … … [[Upadica se ne čuje.]] Mogu ja završiti gospodine potpredsjedniče? Hvala. Moram reći da je ova mjera investicijske potpore jedna od izuzetno transparentnih mjera. Nije potrošeno u 2003. godini zbog toga jer je 2003. godine započeta. Moram reći da tom mjerom najdirektnije na jedan transparentan način svima onima koji idu u investicije, daje se 25% bespovratnih sredstava. Intencija našeg amandmana je bila da se nadopuni zakon i da se on proširi. Svi se mi puno kunemo u to da trebamo što više investirati u poljoprivredu da bi što spremniji dočekali ulazak u Europsku uniju. Kada dođemo do konkretnih stvari kao što je ova, onda nema novaca. Zato ovaj amandman ide u smjeru nemamo dovoljno vremena i svaku investiciju u poljoprivredi moramo podržati ne samo da ostane ovih 25% nego to treba i povisivati ako treba i na 50% od investicije, jer samo na taj način moći ćemo našu poljoprivredu podignuti na razinu konkurentnosti koja treba biti s obzirom na naš ulazak u Europsku uniju. Zato smatram da to nije nerealno nego bi sigurno bilo utrošeno svih 200 milijuna kuna koje je ovdje predloženo pa zato vjerujem da će me podržati svi zastupnici pa tražim glasovanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu glasova. Amandman broj 88 zastupnika Miroslava Korenike. Izvolite.
Vlada ne prihvaća iz razloga, ne prihvaća se prijedlog da se doda nova pozicija poticanje okrupnjavanje i uređenje poljoprivrednog zemljišta s obzirom da pozicija za uređenje zemljišta već postoji i na njoj je predviđen određen financijski iznos.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Miroslav Korenika, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre moram vas podsjetiti i upozoriti da u izvršenju proračuna za ovu godinu i onome što smo dobili uz državni proračun, odnosno uz njegov prijedlog stoji da do 10. čini mi se studenoga ove godine za takve namjene nije potrošena niti jedna jedina kuna u državnome proračunu. Na području Varaždinske županije prosječni posjed je negdje oko dva hektara na osam razbacanih cjelina i Varaždinska županija već od 2001. godine sama sufinancira tako sa 400 tisuća kuna. Poznata je financijska nemoć Varaždinske županije s obzirom da je prosječna plaća 30% niža nego što je to u ostalim dijelovima Republike Hrvatske i do sada je ovim programom koji samostalno vodi Varaždinska županija koristilo ga je otprilike oko 850 poljoprivrednika koji su okrupnili 1500 hektara zemljišta. S ovim prijedlogom kada bi bio prihvaćen što na žalost vidim da Vlada ne prihvaća, u 2005. godini bi se okrupnilo još negdje oko 1166 hektara zemljišta na oko 5 tisuća i smanjio bi se broj parcela za 5 tisuća i 800. Ja ne vidim jamstva s obzirom na do sada, na ovogodišnje izvršenje proračuna da ćemo i sljedeće godine nešto značajnije napraviti na tom području i zato molim izjašnjavanje zastupnika.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman zastupnika Ivana Kolara, broj 89. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman i stojimo na stajalištu ako se na pravi način financijska sredstva koriste, da su ovo sasvim dostatna financijska sredstva. Ja želim napomenuti da je prošlo vrijeme kada su ovakva sredstva u proračunu Ministarstva poljoprivrede bila znatna, pa kao primjer navodim 2003. godinu kada je u proračunu po ovoj stavci stajalo 105 milijuna kuna koje su korištene da bi se subvencionirao otkup pšenice u godini kada Hrvatska nije imala dovoljno proizvodnje, kada nije bilo potrebe za subvencioniranjem otkupa da bi se isto tako u toj godini dozvolilo i omogućilo izvoz cirka 80 tisuća tona pšenice, znači u 2003. godini iz roda 2003. Pa da bi država 2004. dočekala bez pšenice i sa uvozom novih 80-tak tisuća tona i razlika u cijeni izvezene i uvezene pšenice je gotovo 100%. To vrijeme je prošlo ili isto tako da je prošlo vrijeme kada država daje refrakciju i subvencionira neke otkupe, a potom dozvoljava onima koji su koristili subvenciju da bi otkupili taj proizvod da njegovu cijenu zantno povećavaju pa je na domaćem tržištu cijena pšenice bila, domaće pšenice koju je Ministarstvo sufinanciralo sa 12 lipa bilo kunu i 40. Ovo Ministarstvo obećava poljoprivrednim proizvođačima da više na tržištu se neće dešavati da proizvedenu robu neće imati kome plasirati nego imamo dostatna sredstva da možemo intervenirati na tržištu.
Hvala zastupnik Ivan Kolar izvolite.
Gospodine potpredsjedniče ja protestiram jer nisam u tom smislu pisao taj amandman, i ministar ako je imao spočitati nekome nešto onda je to trebao na drugi način a ne kao meni. I ja molim da me zaštitite ubuduće jer moja namjera amandmana nije vama spočitavala ništa i vi ste meni sada očitali bukvicu zbog čega, ja ni kriv ni dužan. A ja sam prepoznal ovakvu potporu kao korisnu i za poljoprivrednike jednu sigurnu mjeru, i predložio sam povećanje i nije značilo da mora ići u ovom iznosu nego nekom realno mogućem, vi tvrdite da ima dosta sredstava. Ja vas samo podsjećam da takva mjera nije vama nikakva inovacije, da niste ništa novoga izmislili da su to sve Vlade provodile, na ovaj uspješan ili manje uspješan način. Ja željno očekujem da vaš model bude uspješan, ne veselim se nisam ... da bi mogao biti i od neke druge vlade na isti način proglašen kako ste rekli da nije dobar ni ovaj prethodni. Zato ubuduće dok od odgovarati direktno o amandmanu govorite, nemojte meni spočitavati jer je moja namjera bila plemenita, pomoć Ministarstvu da za vrijeme kada je manja cijena da se subvencionira proizvod, da se namiri ona proizvođačka cijena u konačnici dogovorili smo neke stvari da napravimo sada tvrdite da to nije dobro, a isti put taj delate. Kupujete sebi poene, tuđim sredstvima, državnim sredstvima, postajete najveći sada ja to vama odgovaram, najveći kupac pšenice na kojoj mislite sada zaraditi na seljačkim plećima, to je moje razmišljanje, jer je sramotno niska cijena bila kuna koja nije dala niti ekonomsku računicu. Evo to vam je milo za drago, oprostite.
Tko je za ovaj amandnamn? Nije dobio potrebitu većinu. Gospodine zastupniče Kolar u prethodnom obrazloženju amandmanu išli jako široko i vi kada ste ga obrazlagali pa nemojte zamjeriti ministru što i on ide široko pa ste vi opet ponovili pa je opet išlo široko. Bit ćemo tolerantni nemojte onda prebacivati jedno drugom kada se ponašate jednako. Hvala lijepa. Idemo na amandman broj 90 zastupnika Luke Roića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman povećanje planiranog iznosa na pozicija otkup povlastica za ... ribolova nije potrebito s obzirom da su sredstva u skladu sa planom za 2005. godinu.
Hvala. Gospodin Luka Roić izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, evo gospodine ministre vjerovao sam da ću ja imati više sreće nego moje kolege sa zelene njive kada je u pitanju plava njiva ali očito nije tako. Naime, uvjeravam vas da je Jadransko more naše more, u velikoj opasnosti s obzirom na pritisak koji postoji, stoga ovaj amandman bi trebalo vrlo pažljivo promotriti kako ne bi sredstva koja smo predložili od 2 miljiuna kuna više nego što je predviđeno zapravo bila dostatna da se ovo obavi jer radi se o otkupu povlastica za kočarski ribolov. Ja tvrdim da su aktivnosti Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva na ovom području nezadovoljavajući jer je do 10. studenog 2000. godine od predviđenih 1,8 milijun kuna nije utrošena niti jedna kuna, kada je Ministarstvo krenulo s tom inicijativom 2003. godine podržali smo otkup povlastica za kočarski ribolov jer je nužno smanjiti taj pritisak na našem moru. Računa se da oko 700 do 750 kočara izlovi oko 5 tisuća tona ulova i to čini neodrživim ovu situaciju na dulji rok, zato sam mišljenja da je bilo onepohodno prihvatiti ovaj amandman, jer ova mjera u kombinaciji sa drugim mjerama može uvelike pomoći hrvatskom ribarstvu, stoga tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebitu većinu glasova. Prelazimo na amandman 91 zastupnika gospodina Miroslava Korenike.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga jer nema potrebe za ovim amandmanom, želim napomenuti da se ova srdstva mogu osigurati kroz model ruralnog razvitka da u upravi ruralnog razvitka postoji i odjel za zadruge i udruge, znači gdje možete kandidirati vaš program vezano za vinarsku zadrugu. Iz tih razloga držim da nema potrebe da bi posebno izdvajali i posebno planirali sredstva po ovoj namjeni.
Hvala vam lijepa. Gospodin zastupnik Miroslav Korenika, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, moram napomenuti da i Varaždinska županija po aktivnoj površini vinograda u Hrvatskoj na trećem mjestu, činjenica da županijsko poglavarstvo od 99. godine ima program poticanja općenito vinogradarstva i vinarstva i da je do sada osnovano novih vinograda sa 211 tisuća 706 loznih cijepova. Potreba postoji za vinarskom udrugom i ja ću povući ova amandman s obzirom jer je ipak gospodin ministar uspio uvjeriti i mi ćemo kandidirati prema Ministarstvu taj projekt. Hvala lijepo.
Hvala lijepa amadnman je povućen. Prelazimo na 92. amandman zastupnice gospođe Ljubice Lalić izvolite.
Slično kao i za prethodni, Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što ga držimo potpuno nepotrebnim jer u proračunu su predviđena financijska sredstva za sufinanciranje i izgradnja svih ... hladnjača i za sufinanciranje i izgradnja veletržnica, znači i to znatno veća sredstva ili sredstva koja će biti porebita. Želim napomenuti da smo u ovoj godini imali do sada dva natječaja za izgradnju ... hladnjača, da je u pripremi treći natječaj i da na žalost nismo uspjeli potrošiti sva predviđena sredstva koja stoje na toj poziciji iz tih razloga smo prišli na drugu varijantu, da se ova sredstva izdvajaju iz sredstava investicijskih potpora kako ne bi kasnije preraspodjelama morali rješavati tu stavku, kroz program izgradnja... hladnjača mi smo naznačili što i kolika financijska potpora može biti izgradnji ... hladnjača i nama je potpuno jasno ukoliko želimo razvijati voćarstvo, a želimo i želimo povećavati površine pod voćnjacima i jabukama, da moramo imati osiguranu i potrebitu infrastrukturu.
Hvala lijepa, gospođa Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine ministre opet očito jedna netransparentna stavka koja se nije mogla iščitati iz proračuna. Ne znam zbog čega se tolike stavke prikrivaju. Prošle godine su, je bila ta stavka planirana sa 8 i po milijuna kuna, nažalost nije izvršena, nije izvršena zbog toga što nisu natječaji na vrijeme objavljeni i nisu mogli koristiti sredstva. Nakon svega ovog što sam čula i ovih obrazloženja preostaje mi samo da bi trebala vjerovati. Međutim evo pala mi je, gospodine ministre jedna ideja napamet, kako smo puno lipih riči čuli kroz ovo obrazloženje ja predlažem da ja uzmem tamburicu, a vi harmoniku pa idemo pjevati slavonskom narodu, pa više ćemo im sreće nanijeti s time što vi pjevajte pjesmu Laže selo, lažu ljudi.
Možete i vi uzeti harmoniku, meni ne treba harmonika.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman 93. Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman iz razloga što su sredstva predviđena po toj namjeni u 2005. godini sukladna usvojenom Nacionalnom programu povećanja proizvodnje i potrošnje riba u Republici Hrvatskoj i smatramo ih dostatnim.
U ime Kluba HSS-a gospodin zastupnik Ante Markov. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre vjerovatno se i vi sa sjetom i nelagodom sjećate onih scena kada se velike količine plave ribe koje su ribari ulovili nažalost završavaju u more, bacaju se u more u zemlji koja ima 8 kilograma ribe po glavi stanovnika potrošnju umjesto 16 koliko imaju ostale mediteranske zemlje. Zašto je tome tako? Srdelu bi jela veliki broj ljudi, građana ove zemlje, nažalost nema tržišta. Da bi bilo tržišta moramo uvesti veletržnice ribe. Naša susjedna zemlja Italija ima 60 veletržnica, Hrvatska nema ni jednu. Zašto nema ni jednu? Pa ne može se napraviti veletržnice ako nemamo cilj, ako nemamo namjeru i ako ne želimo uložiti u te veletržnice. 10 milijuna kuna je jedna simbolička razina koja treba i radi veletržnice, ali i radi poruke pa i onima koji danas misle o tome da se dozvoli stranim pravnim osobama da love u našem moru i na taj način da i ono malo ribe ne završi na hrvatskom tržištu nego da završi tamo gdje će vjerovatno postići veću cijenu. Ali postići će veću i zato što mi nemamo organizirano tržište. Prema tome, ovo je priča o tržištu, ovo je priča upravo o nacionalnom programu koji govori o proizvodnji i potrošnji ribe koji se upravo naslanja na sustav veletržnica koje smo započeli raditi 2001. godine. Nažalost taj proces jest spor ali on je već dao polovične rezultate i šteta je što se nije nastavilo i [[Upadica: Nastavlja se.]] Što se nije uspjelo do kraja stvoriti, makar onoliko tržište koliko u ovom momentu ga imamo. Prema tome, gospodine ministre, eto meni je upravo radi tih slika koje su mi još uvijek u glavi o tome kako se velika količina ribe baca u more, upravo zbog toga sam mislio da ćete biti malo osjećajniji, a vidim da i vama malo sada, ali … … [[Upadica se ne razumije.]] Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na amandman zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana, 94. amandman. Izvolite.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što držimo da će ova financijska sredstva biti dovoljna za aktivnosti koje ćemo provoditi u 2005. godini. Želim napomenuti da je ovo jedan od strateških projekata ove Vlade, da je potpisan ugovor i da se intenzivno radi na izradi Master plana navodnjavanja, da smo i u ovoj godini isufinancirali sve poduzete aktivnosti na nivoima županija vezano za projekte navodnjavanja, pa između ostalog i sufinanciranje i jedne retencije koja će biti i u funkciji obrane od poplava ali isto tako i za potrebe navodnjavanja i za poznatog, onoga tko želi navodnjavati. Znači sukladno i Master planu koji će biti završen negdje koncem drugoga mjeseca i svim predviđenim aktivnostima mi ćemo imati mogućnosti da isfinanciramo sve te aktivnosti u 2005. godini.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre doista je ugodno čuti da je navodnjavanje strateški projekt ove Vlade a i vas osobno, no strategija je ako sam dobro čuo a da se podsjetimo dovedena u rang malte ne izgradnje autocesta. Ako je suditi po rebalansu proračuna i po utrošenim sredstvima i po planovima koje sada imate bojim se da doista ne samo od navodnjavanja, već niti od autocesta neće biti gotovo ništa. Ja ću vas podsjetiti, što smo niz puta do sada rekli, samo kroz jedan primjer s područja Brodsko-posavske županije. Naime, županijska skupština je usvojila 1996. godine program za izradu vodogospodarstvenog plana navodnjavanja Brodsko-posavske županije. Do današnje dana nažalost zbog nedostatka financijskih sredstava, jer sami, niz puta sam do sada istaknuo u kakvom smo financijskom stanju, nismo u mogućnosti značajnije pokrenuti ovaj projekt. A uslijed toga samo u prošloj godini zbog silnih oscilacija štete na području Brodsko-posavske županije proistekle iz sušnog razdoblja iznose 77 milijuna kuna. Ove godine nažalost od poplava šteta je 44 milijuna kuna. Ili imamo previše vode ili je imamo premalo. Nikad dostatno. Stoga smo i predložili ovaj amandman kako bismo ova sredstva povećali računajući da će biti utrošena negdje sa polovicom, ako je bar suditi po dosadašnjem. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Pozdravimo još jedan razred VII. gimnazije iz Zagreba koji je ovdje na našoj sjednici … [[Pljesak.]] Prelazimo na 95. amandman Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što procjenjujemo da su predviđena sredstva, da će biti dostatna za ove namjene.
Hvala lijepo. U ime Kluba gospodin zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Pa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre biti će dostatna ako ih ne potrošimo i ne planiramo, znači ako ne idemo u ovo samo na određeni deklarativni način nego ako želimo pokrenuti projekte. Prošle godine smo ostavili određenu djelo za ovu godinu da se ti projekti pokrenu. Projekti se nisu pokrenuli iz kojekakvih razloga. Ali nada je bila da će ove godine za iduću godinu se ta sredstva povećati. Ja ne bih ovdje dodatno objašnjavao što znači uređenje zemljišta, koliko godina, gotovo desetljeće unazad nije bilo komesacija, rondacija, pa vi to znate, nemojte se, to je stvarnost, ne, i ako hoćemo pokrenuti neke stvari a ima zemljišta kojega s može pripremiti. Uostalom ovi neki projekti su pokazali da ga ima ali je potrebno novac koji treba uložiti. Uspjeli smo određenim uredbama prebaciti sada da Ministarstvo poljoprivrede pokreće ove procese itd. Ne znam kaj pišete ovo, ne razmem, ne … Ali samo vas želim uvjeriti da je dužnost ministarstva da poveća ova sredstva a ne da ih smanjuje ako želimo stvarno pokrenuti ovaj projekt. Ako je to samo, nije u interesu ove Vlade to će sigurno ocijeniti neki drugi a mislim da ocjene već postoje oko toga svega. Hvala. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebitu većinu glasova. Prelazimo na amandman 96. zastupnice gospođe Alenke Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, iz razloga što će se ove investicije realizirati kroz plan upravljanja Hrvatskim vodama.
Zahvaljujem se. Ja bih vas samo molila gospodine ministre da mi točno kažete na kojoj stranici, na kojem mjestu u planu Hrvatskih voda se nalazi ta pozicija? U tom slučaju ako mi to znate odgovorit ću povući amandman, a u protivnom moram vam reći da se ovdje radi o 4,5 tisuće ljudi koji nemaju vodu, a tražimno samo 2 milijuna kuna za izradu projektne dokumentacije. Jedino vas molim ako znate reći na kojem mjestu u Hrvatskim vodama to postoji, ja ću amandman odmah povući.
Hvala lijepa. Očito nema daljnjih podataka. Pa stavljam ovaj amandman. Molim? Tko je za? Nije dobio potrebitu većinu. Idemo dalje. Amandman broj 97 iste zastupnice Alenke Košića Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća. I odgovor je isti da će se realizirati kroz plan upravljanja Hrvatskim vodama.
Hvala lijepa. Izvolite gospođo zastupnice.
Zahvaljujem se. Gospodine ministre molila bih vas isto tako kad ćete biti u prilici da i tu stavku pronađete u Hrvatskim vodama, pa da mi nekako javite gdje je. Radi se međutim, ovdje o nečem drugom. Ovdje se radi o jednom dijelu oko gvozda, dakle tu je jedan vodovod koji jednom dijelu već izgrađen, to je dokumentacija koja postoji od 92. godine. Jednim dijelom je izrađen, izveden, manji dio još nije izveden i radi se samo o dovršetku. Opet kažem to je stanovništvo koje nema pitku vodu u 21. stoljeću. Tražim glasovanje za ovaj amandman.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. ... [[govornik se isključio, ne čuj se]] prelazimo na amandman 98 zastupnika gospodina Josipe Leke. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, iz razloga što nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija.
Izvolite gospodine zastupniče Josip Leko, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Mi znamo da je Vlada već sve odlučila. Ali molim vas dajte nam malo iluzije da odlučujemo mi u Parlamentu, pa s obzirom da se radi o vrlo važnoj komparativnoj prednosti Republike Hrvatske pred zemljama Europske unije, a to je ekološka čistoća vode i rijeke, a investicijski projekti su već učinjeni u općinama u skupu, a traži se samo simboličan iznos od 2 milijuna kuna, a posljedice nisu simbolične nego vrlo značajne. Ja vas lijepo molim, dozvolite Saboru da ima iluziju da odlučuje. Dajte mi ta 2 milijuna kuna.
Neka odluči Sabor. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije prihvaćen amandman, nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na amandman 99 zastupnika Nikole Vuljanića, izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, iz razloga i drži ga nepotrebnim, jer su sredstva osigurana kroz poziciju K65 0034 zaštita voda i mora od zagađenja.
Hvala. Gospodin zastupnik Nikola Vuljanić, izvolite.
Pa gospodine ministre, ne razumijem zapravo zašto se jasne pozicije koje su bile u prošlom proračunu sad zamataju nekakve generalne pozicije? Ako je to istina da je to sadržano u nekoj većoj stavci, pa šta vas smeta ovakav amandman? Radi se o vrlo korisnom projektu kojem se radi na pročišćavanju otplatnih voda zapravo rijeke Mrežnice koje se kasnije uljevaju u Koranu i koje u današnjoj situaciji zapravo zagađuju sva gradska kupališta u Karlovcu. Isto tako u opasnosti su vodocrpilišta kojima se vodom snabdjeva jedno 60 tisuća građana. Znam da ćete mi isto odgovoriti i na sljedeći amandman. Ali ako je tome tako, ako imate stvari stvarno sadržane u nekakvoj većoj stavci, što vas smeta da se specificiraju na jednom mjestu da građani jasno znaju što će se dogoditi? Molim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebitu većinu glasova. Prelazimo na 100 amandman zastupnika također Nikole Vuljanića, izvolite.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvaća ovaj amandman uz isto obrazloženje i vi ste sami rekli već da znate odgovor, pa evo.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine zastupniče Nikola Vuljanić.
U ovom amandmanu radi se o zaštiti od poplave prigradskih naselja grada Karlovca, to je akcija koja već dulje godina ide, upravo neki dan je završen jedan objekt kojim se jedno naselje štiti. Bilo bi velika šteta, ne samo financijska, nego i svaka druga da se ova akcija ne nastavi. Opet kažem, ukoliko je to sadržano u većoj nekoj stavci ne vidim nikakvog razloga zašto Vladu smeta ovakav amandman. Apeliram i na zastupnike iz tog kraja kojih ima ovdje u Saboru na onoj stranci da se pridruže ovakvom zahtjevu. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebitu većinu glasova. Imam kratku jednu obavijest. Predsjednica Odbor za ravnopravnost spolova gospođa Gordana Sobol sazvala je nastavak sjednice Odbora danas u srijedu 24. studenoga u 13,30 sati u dvorani Josipa Jelačića (bivši centar). Idemo dalje prelazimo na 101 amandman zastupnika gospodina Radimira Čaćića.
Hvala lijepo.
Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što stojimo na stajalištu da će predviđena sredstva biti dostatna na osnovu plana radova.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Radimir Čačić ... [[govornik se isključio, ne čuje se]]
Hvala lijepo. Dakako da predviđena sredstva ne mogu biti dostatna, jer je ukupno za Žumberak, Čabar, Županiju istarsku, Varaždinsko Zagorje i Međimurje predviđeno milijun i pol kuna. A samo ovaj projekt vrijedi 4. Prema tome, gotovo da nema smisla to ni komentirati. Ukratko, prošla Vlada je formirala Fond za poravnanje i direktno prenijela na lokalnu samoupravu i regionalnu 4 milijarde kuna po prvi puta u povijesti. Ova Vlada je taj Fond smanjila za 10% ove godine u proračunu, a istovremeno centralizirano financiranje, subvencioniranje digla sa 4 milijarde na 5 milijardi 270. Do kraja u svojoj projekciji predviđa preko 6 milijardi. Umjesto decentralizacije, svjedoci smo snažnoj, ponovnoj snažnoj centralizaciji Hrvatske, nedaje se mogućnost lokalnoj samoupravi da odlučuje o svojim strateškim projektima, o svojim razvojnim projektima, dakle ide se direktno protiv intencije Europske unije, protiv moderne razvojne politike prošle Vlade i vraćamo se tamo gdje smo nažalost bili. Ako već nismo u stanju dati mogućnosti lokalnoj i regionalnoj samoupravi da sami razvijaju svoje projekte, da sami razmišljaju o svojoj infrastrukturi, o vodovodima, kanalizacijama, cestama, školama, onda barem učinimo taj minimalni napor da im damo prostora da to realiziraju putem ovakvih budžetskih stavka centralne Vlade. Evo, još jedanput molim da se glasa.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na amandman 102 zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana, izvolite.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća ovaj amandman, iz razloga jer stojimo na stajalištu da su predviđena sredstva dostatna. A isto tako želim naglasiti da se ovaj program realizira i iz izvornih sredstava Hrvatskih voda.
Hvala lijepa. Gospodin Mato Gavran, izvolite.
Hvala lijepo. Ja se nadam da će vašim odgovorom gospodine ministre biti zadovoljni građani koji su žedni, koji čekaju da ovaj vodovod konačno dođe u funkciju. Temeljem plana kojeg ste nam ponudili iduće godine za ovaj vodovod je planiran 2 i pol milijuna kuna, a u 2006. i 2007. po 5 milijuna i 100 tisuća kuna. Iz tih razloga su smatrali potrebnim da iduće godine ubrzamo vodoopskrbu kako bismo što prije omogućili građanima da dođu do kvalitetne i nadasve pitke vode. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na amandman broj 103. istih zastupnika: Mato Gavran, Mato Arlović i Ljubica Brdarić, izvolite.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvača ovaj amandman iz razloga što će u ovoj godini biti učinjena i izrađena i pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija neophodna za završetak ovoga projekta i isto tako će biti pripremljen program realizacije i završetka izgradnje regionalnog vodovoda istočna Slavonija koji će biti prezentiran, sa izvorima, sa potrebitim izvorima sredstava za financiranje toga projekta.
Hvala lijepa. Gospodin Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre ne želim vas niti slučajno povrijediti, ali unatoč tomu što dolazite sa županije koja je meni susjedno, dakle istočno iz Vukovarsko-srijemske moram priznati da ste iznimno loše informirani o regionalnom projektu istočni, istočnom regionalnom vodovodu. Naime ovu studiju su na zahtjev Hrvatskih voda sačinile, sačinile tvrtka, nije bitno koja 2003. godine, 2003. godine i prema toj studiji investicija je teška 671 milijun kuna, da ne govorim lipe. Ove godine u taj projekt je planirano 6 milijuna kuna što će reći da bi građani Slavonije, jer je ovdje riječ o 3 županije; Osječko-Baranjska, Vukovarsko-Srijemska i Brodsko-Posavska županija, vodu mogli dobiti tom dinamikom izgradnje za 112 godina. Dakle nema potrebe reći koliko je generacija potrebno da dočeka pitku vodu. Iz tih razloga kako je ovom investicijskom studijom o kojoj govorim rečeno da je projekt, da se projekt planira realizirati u 7 godina, smatrali smo potrebnim da podnesemo ovaj amandman jer je Slavonija nažalost izimno bogata vodom, ali je ima onda kad ne treba i ima one vode koje nam nije potrebno. Ovdje je riječ o pitkoj vodi. Najveće izvorište pitke vode nalazi se na području Brodsko-posavske županije, to je crpilište Gundinci, i ukoliko, a Gundinci se nalaze, ne znam, naselje Gundinci svega kilometar od crpilišta, a nemaju pitke vode. Moraju dovoziti u cisternama. Zbog tih razloga, ili iz tih razloga ja vas molim još jednom, a naročito apeliram na ovu lijevu stranu koja danas je samo fizički prisutna, kolegica i kolega, da se uključe i duhom pa da pripomognu da regionalni vodovod Istočna Slavonija konačno dođe i u realizaciju. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na amandman broj 104. istih zastupnika: Mato Arlović, Ljubica Brdarić, Mato Gavran. Izvolite.
Vlada ne prihvača ovaj amandman iz razloga jer se ovaj projekt realizira sredstvima Hrvatskih voda, Auto-ceste Rijeka-Zagreb i županije Primorsko-Goranske.
Zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa istom analogijom što sam i prethodno rekao prijedlogom proračuna za ovu godinu predviđeno je za ovaj projekt 2 milijuna kuna, 4 milijuna iduće godine i 4 milijuna i 200 tisuća kuna 2007. godine. Smatramo, ili smatrali smo da je voda život i da što prije i ovi građani Republike Hrvatske trebali doći u poziciju da imaju pitku vodu. Zbog toga smo tražili ovo povećanje gospodine ministre. Naravno hvale vrijedna je potpora i ostalih gospodarskih subjekata koji ulažu u izgradnju vodovodne mreže. No očito da to neće biti u skorom vremenskom periodu izgrađeno. Tražim glasovanje o ovom.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na amandman 105. zastupnice i potpredsjednice gospođe Vesne Pusić. Izvolite.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvača ovaj amandman iz razloga jer nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija u prihvatljivom obimu.
Hvala lijepa. ... [[Govornik nije uključen.]]
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, razlog za podnošenje ovog amandmana bila je činjenica da po mom saznanju postoji projekt «Regionalni vodovod istok» u okviru Hrvatskih voda. Dakle da projekt jeste izrađen i da istovremeno se radi o dijelu zemlje odnosno o dijelu Zagrebačke županije gdje 60% te županije nije pokriveno vodovodom. Dakle taj istočni vodovod je magistralni vodovod kojim bi se pomoglo da se postepeno tih 60% županije koji danas nema pitku vodu, gdje ljudi nemaju pitku vodu, da se pokrije, da se počinje pokrivati vodovodom i opskrbljavati vodom što naravno ne trebam posebno naglašavati znači ne samo standard života i nekakvi barem minimalni pristojni standard nego uopće i pretpostavku za razvoj gospodarstva ako kažemo da 60% županije nije pokriveno, a projekt postoji. U okviru Hrvatskih voda izrađen je i prema tome treba ga samo staviti, već je napravljeno, treba ga samo staviti u funkciju. Pa molim sve kolege, barem one koji dolaze iz Zagrebačke županije a sjede u ovom Saboru, naročito kolege iz pozicije koji bi nam tu mogli bitno pomoći odnosno pomoći i toj županiji, kad se već nisu potrudili da predlože niti jedan amandman na ovaj proračun da barem podrže ovo što bi za zagrebačku županiju značilo pomak na jednom projektu koji «de facto» već postoji. Molim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu glasova. Prelazimo na 106. amandman gospođe zastupnice Ljubice Lalić, izvolite.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvača ovaj amandman sa obrazloženjem sličnim kao što sam rekao i za jedan od prethodnih amandmana. Što treba učiniti? Jedno je postojanje plana i projekta, a drugo je izrada potrebite investicijsko-tehničke dokumentacije. I ova sredstva koja su sada ovdje predviđena, ona su upravo predviđena za te namjene. Druga stvar, mi točno znamo koliko iznosi kompletna investicija regionalnog vodovoda Istočna Slavonija i isto tako pripremamo prvu fazu koja će biti negdje red veličina investicije od cirka 350 milijuna kuna, ali to su izuzetno značajna i velika sredstva i taj projekt će se voditi i kroz, i iz sredstava, određenih zajmova i u, skupa u suradnji sa još određenim ministarstvima. Znači, u ovoj godini postoje sredstva za izradu potrebite investicijsko-tehničke dokumentacije i u ovoj godini će se napraviti program provođenja i završetka regionalnog vodovoda Istočna Slavonija.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica LJubica Lalić izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, pa gospodine ministre ja nisam zadovoljna sa obrazloženjem i moram se vratiti zapravo jer ovo ne razgovaramo i nije ovakav amandman prvi puta. Ovo št oste nam sada govorili kao obrazloženje upravo ukazuje na opravdanost naših amandmana od propšle godine. Jer prošle godine kada smo ulagali amandmane rekli smo da su sredstva nedostatna i da su zapravo lopata ne može zabiti u zemlju. Vi ste nas uvjeravali da će sredstava biti dovoljno. Evo sad aovim amandmanom usitinu pokušavamo skratiti taj rok završetka investicje. Ono što nas smeta, strašno nas smeta, a to je nejednak prioritet svih strateških projekata. O ovom projketu koji je ustinu strateški projekat trebao bit biti strateški projekat za cijelu Slavoniju direktno ovisi i zdravlje ljudi Vi znate da se najveći dio ovog projekta ili dobar dio ovoga prijekta upravo donosi na hrvatsku Posavinu. Evo ja ponovno moram naglasiti da je Hrvatska Posavina ugroženo nefrapatično područje. Gospodine ministre, ljudi nam umiru, sahranjujemo ih .Još uvijek je sumnja da je voda. E sada zaustavljanjem ovoga projekta odnosno, ne dajući mu isti primat kao što imaju ostali stateški projekti u Hrvatskoj mi zapravo direktno idemo na živote svojih građana. I zbog toga ja mogu povući taj amandman, ja moram tražiti glasovanje. Jer jednostavno ne mogu se vratiti među te ljude koji su daleko više od naših kolega u Saboru koji su svjesni uvjeta u kojima žive a zapravo na jednu lopatu dolje je voda, samo je treba prečistiti i omogućiti tim ljudima da imaju pitku vodu. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 107 zastupnika gospidna Zvonimira Mršića izvolite.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što povećanje iznosa nije u skladu sa već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivede, šumarstva i vodnoga gospodarstva. Na žalost.
Hvala lijepa. Gospodine zastupnik Zvonimir Mršić izvolite.
Poštovani ministre malo me čudi tamo nije bilo dokumentacije pa niste mogli prihvatiti a u stvari nema novaca koliko ja shvaćam. Ali nemoguće je za povjerovati da ne možete povećati iznos ili barem ostaviti iznos kaka vje bio prošle godine za Koprivničko križevačku županiju. Ako znate da je najmanja dostupnost javnom vodoopskrbnom sustavu gotov, samo 30%. I postoji izrađen master plan postoje građevinske dozvolite postoji investicijska studija, sve to postoji, ali sada se na kraju pokazalo da ne želite dati novac za izgradnju vodoopskrbnog sustava u općinama i gradovima Koprivničko križevačke županije. Neće biti dakle magistralnogl vodovoda prema Đelekovcu, neće biti prema Ferdinandovcu, prema Gornjoj Rijeci prema Koštu Podravskom prema Sv. Petru Orehovcu, prema Peterancu. Neće biti novog vodocrpiliša u KOprivnici, neće biti novih rezervara u gradu Đurđevcu. Samo zato što ne želite prerasodjeliti novce. Očito da je ovoj Vladi važnije da se navodnjavaju voćke nego da građni mogu imati dostupnost javonm vodoopskrbnom sustavu. Jer ste na navodnjavanju ove godine imali deset miliona kuna niste iskoristili niti kune. Za 2005. planirate 30 miliona kuna za navodnjavanje, a ove godine bilo za Koprivničko križevačku županiju 5 miliona kuna za izgradnju javnog vodoopskrbnog sustava to sada smanjujete na 3 miliona kuna. Sa 3 miliona kuna može se napraviti 2 km magistralnog vodovoda. To nije dovoljno da se spoje dvije općine sa magistralnim vodovodom, a kamoli dase osigura da građani mogu imati vodu u svojim kućanstvima. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu glasova. Prelazimo na 108 amandman zastupnika gospodina Božidara Pankretića izvolite.
Hvala lijepa. Vladane prihvaća ovaj amandman iz razloga da bi se nešto uopće moglo realizirati raditi ne može se pristupiti investiciji dok nije pripremljena investicijsko tehnička dokumentacija u prihvatljivom obimu. A ovdje na žalost upravo imamo takav slučaj. I meni je jako žao.
Hvala lijepa. Gospodin Božidar Pankretić.
Gospodine potpredsjedniče gospodine ministre, ovdje baš nemamo takav sluačj a mogu vam to potvrditi saborski zastupnici koji su ovdje i koji su s time upoznati. Ja ću vam samo reći detalje toga, Grad Vrbovec i susjedne općine Rakovec, Presika, Gradec Frkaševac i Dubrava, su na žalost na takvom području gdje ne mogu imati svoja vlastita vodocrpilišta, i mi smo još prije 18 godina započeli sa gradnjom regionalnog vodoovoda Zagreb Istok. Na sreću on je 2004. godine otvoren i završenma je gotovo 20godišnja investicija. Sada kad je on stigao u grad Vrbovec njeg do vodotornja treba proširiti prema ovim općinama koje sam naveo. Za to je izgrađena dokumentacija. Za iduću godinu. Prema Rakovcu i prema Gradecu i za taj nam iznos su potrebna ova sredstva. Ja ne bih govorio što znači ako smo završili investiciju koja traje gotovo 18 godina. Da sada ljudi koji su gotovo 2 km od Vrbovca i dalje nemaju vodu jer je došao samo regionalni vodovod.Mi smo svjesni da će općine dalje širiti same tu vodovodnu mrežu ali ovoga trenutka ju moramo dovesti do njih. I ovih 10 miliona kuna je za to namjenjeno. Ako je problem stvarno dokumetnacije kao što ste rekli, spreman sam da vam podastremo svu dokumentaciju i da vi dakako prihvatite ovaj amandman. Jer zasigurno će to biti velika pripomoć da se izgradi da napokon ljudi dobe vodu. Jer moram napomenuti da jet o sad već ograničavaju faktor, ne samo za piće tamo nego i za ukupni gospodarski razvoj naročito tih općina oko Grada Vrbovca. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 109 amandman gospođe zastupice Ingrid Antičević Marinović.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, ja sa žaljenjem moram kazati iskoristiti ovu prigodu još jednom. Jer na žalost nema mogućnosti posle nakon vaših rasprava odgovoriti da za ovaj amandman ili za ovu investiciju nije pripremljena investicijsko tehnička dokumentacija u prihvatljivom obimu. Ovo su stajališta ljudi koji se bave ovom strukom i koji poznaju problematiku. MI možemo nabrajati i ja uvažavam maksimalno uvažvam potrebe razvoja i vodoopskrbe i odvojednje i ali da bi se upoče nešto moglo raditi mora postojati potrebita investicijsko tehnička dokumetnacija.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Poštovani gospodine ministre. Negdje identične amandmane odbijate jer kažete, osigurali smo sredstva upravo za ovu namjenu što kažete da ovdje nedostaje. Tako da ta obrazložđenja zaista ne drže vodu i curi nam voda, vodovoda nema. Ja vam moram reći daje upravo dovođenje vode iz smjera Zadra prema otoku Pagu neophodno, vi znate kakvi su kapaciteti, što se događa svakog ljeta tamo. A da tomu nije tako što ste rekli, govori nepobitna činjenica da je vodovod stigao sve do Ražanca. I dakle ostao je još mali mali dio do Paga. A vi sada se vraćate na prapočetke koji možda negdje u nekom od amandmane slične prirode možda i drže vodu. Ali ovdje ne. I zato ja evo još jednom pozivam i kolege iz Županije Zadarske da glasuju za ovaj amandman. Da nam se ne dogodi i ovo ljeto ono što eto svako ljeto se na Pagu ponavlja.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebitu većinu. Hvala lijepo. Idemo na 110 amandman zastupnika gospodina Radimira Čačića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga jer držimo da ovaj amandman uopće nije potrebit i da uvaženi gospodin zastupnik vjerojatno nije dovoljno informiran, ali ova pozicija će se realizirati iz sredstava plana upravljanja Hrvatskim vodama i iz sredstava državnog proračuna sa razdjela Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka tako da je ovo nešto što se realizira.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Radimir Čačić, izvolite.
Hvala lijepa. Naravno obzirom da sam ja osobno potpisivao ugovore i radio te projekte, vjerujte mi da nešto o tome bi trebao znati. Dakle ako se slučajno to realizira u što iskreno sumnjam, jer tako se stvari na terenu ne razvijaju, bit će mi posebno zadovoljstvo sljedeće godine to potvrditi. Hvala lijepo. Ali ako ne, naravno upozorit ću na činjenicu da to nije realizirano. Hvala.
Tražite li glasovanje?
Da, dakako, mislim obzirom da i ovdje kao i u slučaju Bednja, ovdje se radi o Petrijancu, stvari su prema tvrdnjama gospodina ministra O.k.
Tražite glasovanje?
Tražim samo glasovanje. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebitu većinu. I još ćemo jedan amandman, 111 gospodina zastupnika Radimira Čačića. Izvolite.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvaća ovaj amandman i opet ću otvoreno reći, ovdje se radi o nemogućnosti osiguranja financijskih sredstava i to je za razliku od onih koje nismo mogli prihvatiti iz razloga što nije postojala investicijska i tehnička dokumentacija. Ovdje smo već preraspodijelili sredstva unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva i ne možemo prihvatiti daljnju preraspodjelu.
Hvala lijepo. Gospodin zastupnik Radimir Čačić, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle sudeći po svemu ništa nije od Bednje, ništa nije od Petrijanca, neće biti ništa ni od Svetog Đurđa. Ja dakako upozoravam da Vlada ne samo što ne razvija proces decentralizacije i ne otvara mogućnosti da općine i gradovi i županije sami krenu u razvojne projekte nego dodatno to i sprječava. Ovaj naime budžet u onom dijelu prava na zaduženje i nadalje zadržava smanjenje za jednu trećinu za općine, gradove i županije čime dolazimo u jednu paradoksalnu poziciju da od 52% ukupno koliko je javni dug u Hrvatskoj, samo jedan jedini postotak od toga su jedinice lokalne uprave i samouprave i regionalna samouprava, dakle 51 je centralna država, samo jedan je sve to što imamo od samouprave, svih tih općina, gradova i županija i na tom jednom postotku ponovo su napravili restrikcije i za jednu trećinu smo smanjili prava koja su bila za vrijeme prošle koalicione Vlade. Drugim riječima, ako već ne dajete sredstva gospodo iz centralnog budžeta, dajte pravo, barem mogućnost neku da te općine i gradovi sami ulaze u razvojne projekte i da preuzimaju zaduženja. Ova centralizacija kojoj smo svjedoci u Hrvatskoj, na žalost je tragična. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem ministre. Dame i gospodo zastupnici prešli smo jednu trećinu amandmana, ostalo je dvije trećine amandmana. Prekidamo sjednicu i nastavljamo u 15,00 sati sa amandmanom 112. STANKA U 13,30 SATI. Zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Počinjemo sa amandmanom broj 112, zastupnika Radimira Čačića. Molim ministra da se izjasni o amandmanu.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Povećanje iznosa nije u skladu sa već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Izvolite, povreda Poslovnika.
Gospodine potpredsjedniče molim da se utvrdi kvorum, jer očito nema kvoruma, a mi odlučujemo o amandmanima.
Mi radimo i kada nema kvoruma, a budući da je glasovanje u pitanju onda molim da vidite je li kvorum ili nije kvorum. Pogledajte kvorum. Molim da se zastupnici pozovu u sabornicu, jer se glasuje, inače bi mogli nastaviti da se ne glasuje. Dame i gospodo možemo nastaviti, imamo kvorum. 112 amandman zastupnika gospodina Radimira Čačića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman iz razloga što povećanje iznosa nije u skladu s već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Radimir Čačić, izvolite.
Hvala lijepo. Vidite i sami da se radi o još jednom od amandmana koji se odnosio na infrastrukturu, kanalizacija za Općinu Sveti Ilija. Naravno da je to nužno, a radi se o gotovo 7 tisuća ljudi koji nemaju ni taj minimalni zdravstveni standard, a da ne govorim o svim drugim razlozima za taj amandman. Podsjetio me upravo moj susjed da spomenem možda ne nevažnu stvar. Svi amandmani HNS-a zajedno, a njih preko 80 su svega 05% proračuna. Dakle amandmani HNS-a nisu išli s ciljem da ključno mijenjaju, strateški mijenjaju pozicije Vlade i politiku Vlade nego su htjeli doprinijeti, poboljšati na nekim stavkama, odnosno neke stvari učiniti preciznijim naravno sa određenom nadom iako očigledno ne pretjerano realnom, da će takav korektan i objektivan pristup proračunu, obzirom da ne vodimo mi politiku kao oporba nego možemo samo dati određene sugestije, biti shvaćen i prihvaćen od strane Vlade. Dakle svih 80 amandmana je svega 05% proračuna. Ovaj amandman je jedan od tih koji bitno rješavaju situaciju infrastrukture u jednoj za Varaždin relativno velikoj općini i molim da se o njemu glasa.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 113 amandman, zastupnika gospodina Antona Peruška. Izvolite.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga jer ga držimo nepotrebnim. Sredstva za ovu namjenu su osigurana kroz poziciju K650034 zaštita voda i mora od zagađenja i sredstvima iz plana upravljanja Hrvatskih voda za 2005. godinu.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Anton Peruško izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre ja bih kada bi to tako bilo, dakako sa zadovoljstvom povukao ovaj amandman. Prošle godine ste mi odgovorili kako će se ovaj uređaj financirati kroz sredstva Hrvatskih voda. Radi se o investiciji 14 milijuna i 400 tisuća kuna od kojih se ova sredstva od 5 milijuna i 200 koje sam ja tražio, traže kao sredstva iz proračuna donacije investitoru gradu Pazinu jer je bivša Račanova Vlada prihvatila činjenicu da se grad Pazin nalazi lociran u specifičnom vodozaštitnom području gdje se otpadne vode odlažu direktno u rijeku ponornicu Pazinčicu i ugrožavaju život gotovo 70 tisuća stanovnika Istre, a grad Pazin ne može osigurati ova sredstva i radi toga je već pismom namjere početkom 2003. godine Račanova Vlada prihvatila iz proračuna, odnosno iz Fonda za regionalni razvoj osigurati ova sredstva kao nepovratna donacija gradu Pazinu kao investitoru. Prema tome, ja kada biste i vi imali poslovničke mogućnosti da mi odgovorite jesu li ta sredstva bespovratno dodijeljena investitoru gradu Pazinu ja bih vrlo rado povukao taj amandman. Ako to možete odgovoriti, u protivnom bi tražio glasovanje.
Ako je na tragu da li se prihvaća ili djelomično prihvaća? Ništa.
Gospodine potpredsjedniče ja sam jasno rekao da su i sa koje pozicije gdje su osigurana sredstva i isto tako da će se graditi sredstvima iz plana upravljanja Hrvatskim vodama za 2005. godinu. Mislim da sam bio dovoljno jasan da to ide.
Obzirom da nisam uvjeren, tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prošao, nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na 114 amandman zastupnika gospodina Radimira Čačića. Izvolite.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što povećanje iznosa nije u skladu s već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Hvala. Gospodin zastupnik Čačić izvolite.
Hvala lijepo. Radi se o amandmanu vezano na izgradnju pročišivača otpadnih voda u općini, u gradu Ivancu. Naravno da to istovremeno predstavlja rješenje za cijeli niz susjednih općina na području bivše Općine Ivanec i ono što moram sa žaljenjem konstatirati da odbijanje ovog amandmana potvrđuje jednu politiku Vlade prema sjeverozapadnoj Hrvatskoj a posebno prema Varaždinskoj župniji koja je svela infrastrukturne projekte rekao bih gotovo na ništa, hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebni broj glasova. 115. amandman istog zastupnika gospodina Radimira Čačića.
Hvala lijepa. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što za ovu investiciju nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija neophodna za izgradnju.
Izvolite gospodine zastupniče.
Hvala vam lijepo, ja prihvaćam ovaj argument i ukoliko ministar ovdje ostaje kod ove tvrdnje nadam se da možemo dobiti i njegovo javno obećanje i preuzimanje obveze da sa završetkom dokumentacije će Vlada uvrsiti ovaj program u realizaciju, to bi bilo na tragu ovog obrazloženje.
Da li ima što dodati ministar u svezi? Prihvaća li ili ne prihvaća? Ostaje. Onda tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebni broj glasova. Isti zastupnik amandman 116 gospodin Radimir Čačić.
Na žalost iz istih razloga Vlada ne može prihvatiti ni ovaj amandman iz razloga što nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija neophodna za izgradnju.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine zastupniče.
Hvala vam lijepo, siutacija je potpuno ista i sa pročistaćem za Ludbreg o kojem smo govorili dvije minuta ranije, naime, jedna i druga dokumentacija mogu biti završena u sljedećih 2 mjeseca, prema tome nema nikakvog razloga da Vlada ovdej ako zaista želi ne preuzme obvezu realizacije ... ako sam dobro shvatio ministra iz prethodnog amandmana, nema želju ni s dokumentacijom ni bez sudjelovati u tim projektima. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa, amandman nije prihvaćen, nije dobio potrebnu većinu. Ovdje ću sada jednu napomenu dati. Doduše ministar nema pravo obrazlaganja nakon što zastupnik kaže svoje mišljenje ali je svrha da je moguće nakon zastupnikovog obrazloženja, dakle teoretski može i praktično da se prihvati molim vas, ovo je procedura, da se prihvati amandman u cjelini ili djelomično, prema tome, u tom slučaju ministar može ponovno zatražiti riječ i u tom smislu se izraziti. Idemo dalje. 117. zastupnika gospodina Radimira Čačića, izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman iz razloga što nije završena izrada glavne projektne dokumentacije za biološki dio uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i dozvolite mi da ne bih ometao Poslovnik samo da kažem, mi za projekte za koje ne postoji izvršena projektna dokumentacija ne možemo ih prihvatiti i ne možemo staviti u prijedlog proračuna. Kada bude potrebita dokumentacija onda možemo rapsravljati o stavljanju kao stavki u proračun.
Hvala, gospodin zastupnik Radimir Čačić.
Hvala lijepa gospodinu ministru, ja se potpuno slažem sa stavom Vlade vezano za dokumentaciju sam sam inaugurirao tu praksu kada sam bio u Vladi, mislim da je ona dobra, međutim, u ovom slučaju postoji dokumentacija za mehanički dio uređaja pa molim ministra da se o tome izjasni da li će napraviti mehanički dio uređaja. Hvala.
Ovo se nije odnosilo na to da naknadno nešto obećava nego da li prihvaća djelomično.
Da li djelomično prihvaća jer uređaj se sastoji od mehaničkog i biološkog dijela...
Stavljam ovaj prijedlog amandmana na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa, nije dobio potrebitu većinu. Isti zastupnik gospodin Radimir Čačić 118 amandman.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija neophodna za izgradnju.
Hvala. Gospodin zastupnik Čačić, izvolite.
Hvala vam lijepo. Nemam primjedbi na stav gospodina ministra, sve ono što sam rekao i za Marof i za Ludbreg, naravno vrijedi i za pročistać otpadnih voda Selnik. Hvala lijepa, tražim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 119. amandman istog zastupnika gospodina Radimira Čačića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman ali mogu kazati da je dio sredstava za realizaciju ovog projekta osiguran u planu upravljanja Hrvatskim vodama za 2005. godinu.
Izvolite, gospodin zastupnik Čačić.
Hvala lijepo. Nadam se dakako da će taj dio biti dovoljan za realizaciju projekta, projekt je ovdje odavno već gotov i postoji spremnost općine za sufinanciranje pa ćemo ako se stvari budu razvijale ovako kao što veli gospodin ministar svjedočiti završetku projekta kako bi se ovo obećanje koje u općim stavkama vodoopskrbe pretvorilo u konkretnu obvezu ja molim glasanje.
Molim vas, tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 120. amandman istog zastupnika gospodina Radimira Čačića, izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija neophodna za izgradnju ovog projekta.
Gospodin zastupnik Radimir Čačić.
Hvala lijepo. Ja bih samo napomenuo da sam osobno sudjelovao i potpisivao ugovore koji su osigurali da ta dokumentacija bude završena i ovdje izrijekom piše, dakle ta dokumentacija je gotova i predana. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Amandman nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. 121. amandman gospodina zastupnika Davorka Vidovića, izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman ali mogu kazati da on ide u realizaciju jer sredstva za provođenje ovog projekta su osigurana kroz poziciju K 650034 zaštita voda i mora od zagađenja i sredstvima iz plana upravljanja Hrvatskih voda za 2005. godinu.
Hvala lijepa, nema zastupnika, stavljam ovaj prijedlog amandman na glasovanje. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Idemo sada na 122. amandman gospođe zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Vlada ne prihvaća amandman ali mogu kazati isto što za prethodni da su sredstva za ovu investiciju osigurana kroz poziciju K 650034 zaštita voda i mora od zagađenja i iz sredstava iz plana upravljanja Hrvatskim vodama za 2005. godinu.
Gospođa zastupnica izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, htjela bih samo reći to je isti amandman kojeg je dao i gospodin Vidović, naime to je jedan projekt koji se radi do 2015. godine i istina je da su sredstva osigurana međutim, mislim da je projekt koji se radi 10 godina nešto stvarno predugo i da treba sredstva pojačati kako bi se taj projekt realizirao brže, tu se naprosto radi o uvođenju kanalizacije u centralni dio grada Siska i o izvedbi pročiščivaća na samoj Kupi. Ova sredstva konkretna koja su ovdje navedena su sredstva za lađarsku ulicu koja je u samom centru Siska, dakle uz uži centar Siska i za dio kanalizacijskog sustava Galdovo, dakle također vrlo uski dio Siska. Sredstva su naprosto premala. Projekt koji se radi do 2015. godine je projekt na duge staze. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Idemo dalje, 123. amandman gospodina zastupnika Josipa Leke. Izvolite.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što nema potrebe, jer projekt će se realizirati iz predloženih sredstava iz stavke, kako stoji u proračunu i iz izvornih sredstava Hrvatskih voda.
Hvala lijepo. Gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Ovakvo ili slično obrazloženje za ove cijevi i ove projekte već je 10 godina. Uz svu želju da vam vjerujem i programu i vama iskustvo mi govori da je sasvim drugačije, a moslavačka Posavina leži na vodi a ne može piti vodu sasvim sigurno. Ja vas lijepo molim da je ovo nešto što nije već plaćeno na izvjestan način, cijevi su dovežene, stoje, trunu, propadaju na suncu i vjetru, a to je sve netko platio, da se ubrza i da se to završi. To je jednostavno racionalna molba. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije prošao, nije dobio potvrditu većinu. 124. amandman gospođe zastupnice Jagode Martić. Izvolite.
Hvala lijepo. Vlada sa žaljenjem ne može prihvatiti ovaj amandman iz razloga jer nije pripremljena investicijsko-tehnička dokumentacija u prihvatljivom obliku, obimu.
Hvala lijepa. Gospođa Martić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ako je Vlada sa žaljenjem to prihvaća, onda ja prihvaćam sa još većim žaljenjem obrazloženje, vjerujem pogotovo i stanovnici općine Kule norimske. Naime, tu se radi o izvedbi kanalizacije naselja Krvavac, koje je, i ta izvedba tog projekta je ne samo infrastrukturna već i u značajnoj mjeri i od ekološke važnosti zbog nekontroliranog ispuštanja fekalija. Tu je, Hrvatske vode bi isto sudjelovale sa 50% sredstava, rekli ste da nije do kraja napravljena dokumentacija. Ja znam da općina Kula norimska financira i pri kraju je donošenje, odnosno izrada kompletne dokumentacije, prema tome mislim da nema potrebe onda da čitava 2005. godina zbog toga što još to do kraja nije napravljeno se čeka sa realizacijom ovako bitnog projekta i tu sam duboko ubjeđena i da će kolege koje su iz tog područja, odnosno iz Dubrovačko-neretvanske županije znaju ovu problematiku puno bolje nego ja, podržati ovaj moj amandman i tražim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. 125. amandman iste zastupnice gospođe Jagode Martić. Izvolite.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što će se navedeni projekt realizirati u okviru projekta, projekta zaštite od onečišćenja voda na priobalnom području. Znači ide kroz drugi projekt.
Hvala lijepa. Gospođa Jagoda Martić. Izvolite.
Nema razloga gospodine ministre da ne vjerujem to što ste rekli da ide kroz drugi projekt, ali bi ja ipak kao Makarka voljela da to vidim crno na bijelo i napisano da su ta sredstva namijenjena za realizaciju ovog. Naime, radi se o nabavci opreme za prvu fazu pročišćavanja otpadnih voda grada Makarske, znači za mehanički pretretman zgrada je već napravljena, gotova je treba samo nabaviti opremu. I zato kažem voljela bih da vidim da piše tačno sredstva koja su predviđena za realizaciju ovog projekta i zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 126. amandman gospodina zastupnika Željka Ledinskog. Izvolite.
Hvala lijepo. Vlada za sada ne može prihvatiti ovaj amandman, ali je to, ovaj amandman jeste u funkciji onoga o čemu je ovo ministarstvo intenzivno razmišljalo. Ali da bi mogli uopće imati osigurana određena sredstva za poticanje drvne industrije mi moramo prvo stvoriti zakonodavni okvir za potpore u drvnoj industriji i resorno ministarstvo, znači Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva priprema taj okvir i vjerujem da ćemo u prvoj polovici naredne godine donijeti zakon o potporama drvnoj industriji. Tada će se stvoriti okvir i mogućnost da ta stavka uđe u proračun Republike Hrvatske i ukoliko se te pretpostavke ispune, eventualno do rebalansa proračuna, onda ćemo moći tu stavku ugraditi u proračun Republike Hrvatske. Ukoliko ne, to će biti nešto što će biti uvršteno u Proračun 2006. godine.
Hvala lijepo. Gospodin zastupnik Ledinski. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine ministre, drago mi je da mogu čuti da Vlada razmišlja o poticajima u drvnoj industriji, ali bojim se da nam vrijeme pomalo odmiče i da je dugo čekati da prođu dvije godine mandata Vlade pa da onda nešto napravimo u toj grani. A zbog čega to govorim? Pa drvna industrija je prije svega danas naša najveća izvozna grana, pojedinačno kad gledamo sa preko 350 milijuna eur-a izvoza. Nažalost moram konstatirati taj izvoz je vezan samo na poluproizvode sa jednim poticajem u finalizaciji te proizvodnje, sa poticajem tehnološkog unapređenja i razvoja dizajna mogli bismo povećati i broj zaposlenih i mogli bismo uništiti onu konkurenciju koja nam danas taj poluproizvod vraća kao gotov namještaj u Hrvatsku. A upravo imamo slučaj da je uvoz namještaja u zadnjih godina eskalirao kod nas i da danas na žalost praktički prave finalne drvne industrije ima sve manje zbog velikog broja pilana koje samo prerađuju taj poluproizvod. Molio bih gospodina ministra da ne čekamo dugo sa Zakonom o poticanju u drvnoj industriji ne treba dugo čekati i on je ja mislim već i pripremljen većim dijelom i može se staviti u proceduru. Jer ako ćemo čekati predugo, onda kažemo od te drvne industrije neće ostati ništa kao što je to nestalo neke druge industrije, npr. tekstilna i neke druge u zadnje vrijeme i na taj način i smanjio se i veliki broj zaposlenih a bojim se da bi se to isto moglo dogoditi i sa drvnom industrijom i molim da se glasuje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman 127. gospođe zastupnice Ljubice Lalić. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što će se projekt realizirati kroz plan Hrvatskih voda iz sredstava slivne vodne naknade koje se ubiru na tom području.
Hvala lijepa. Kako gospođe Lalić nema, glasujemo. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebitu većinu. 128. amandman iste zastupnice gospođe Ljubice Lalić. Izvolite.
Vlada ovaj amandman ne prihvaća iz razloga što držimo da nema opravdane potrebe, jer će se financiranje provesti i dijelom kroz redovan program Hrvatskih voda u 2005. godini. Znači sredstva koja su ovdje predviđena plus sredstva iz Hrvatskih voda iz programa 2005. godine.
Hvala lijepa. Zastupnice nema. Glasujemo. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 129 Kluba zastupnika HSS-a, izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, jer povećanje iznosa na poziciji kapitalne donacije neprofitnim organizacijama nije u skladu s već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HSS-a, gospodin zastupnik Ivan Kolar, izvoliite.
Ja mislim da je ministar pobrkal lončiće, to se ne radi o nikakvoj neprofitnoj organizaciji, nego je to obaveza Zakona o poljoprivredi, jer ako se dobro čitali Zakon o poljoprivredi, Poljoprivredna komora se osniva radi promicanja zaštite zastupanja interesa poljoprivrednih gospodarstva, ribara, radi značajne uloge kako u kreiranju sveukupne poljoprivredne politike tako i podizanju konkurentnosti naše poljoprivredne politike, a sve u cilju bržeg ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju. Ja citiram zakon, ja ne znam je li za vas zakon uopće išta znači ili ne znači, tko ga provodi, na koji način, očigledno vam je to sporedna stvar. A moram upozoriti javnost, evo i vas sve, ovo što ste vi rekli vi ste institucionalno pokušali van institucionalno napraviti s ovim osnivanje savez saveza, i ako mislite da je to nadomjestak, onda ne izvršavate zakonske obaveze, oprostite, ja vam to moram javno reći.
Ovdje se odnosi, piše da kapitalne donacije neprofitnih organizacija. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik, 130 amandman zastupnika gospodina Božidara Pankretića, izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, iz razloga što je Vlada u ovoj godini učinila izuzetno velike aktivnosti i formirala agenciju za hranu, uspostavila sva tijela koja su potrebita za rad i funkcioniranje te agencije i planirani iznos od 4 milijuna kuna u narednoj godini bit će dostatan za rad agencije za hranu.
Hvala lijepa. Gospodin Božidar Pankretić, izvolite.
Mislim da se i gospodin ministar svakako će složiti da taj iznos nije dostatan, nego je morao to prihvatit, a mislim da to nije dobro. Zato što bezbroj puta do sada smo se pozivali na Agenciju za hranu i to u svrhu toga da se na određeni način zaštitimo od prekomjernog uvoza. Da kažem da je svakako to opravdano putem Agencije, ali u tom dijelu moramo ubrzati njezino osnivanje i saživljavanje. Možda je to vama smiješno ministre, ali ja mislim da nije smiješno. Jer najvjerojatnije ni vama nije smiješno kada gospodin premijer govori. Primjerice da je uvoz povećan, tj. da je izvoz povećan, a da je veći on od uvoza. Nažalost, za poljoprivredu to ne možete reći, jer znate da je za prvih 9 mjeseci uvoz u odnosu na prošlu godinu povećan za 17%, a izvoz je pao 7%. Prema tome, potpuno drugačiji trendovi koji su sigurno zabrinjavajući i vjerujem da ste i vi zabrinuti zbog toga. Ima i onih podataka koji su također zabrinjavajući, jer ako Agencija za hranu konstatira da nema nikakvog problema sa crvenom paprikom iz primjerice Mađarske, a u Mađarskoj ona zabranjena, onda je to isto zabrinjavajuće. Prema tome, mislim da bi te resurse u toj Agenciji trebalo ubrzano odradit i nju dovest u situaciju da učini taj korak, a to je zaštita domaće proizvodnje. I stoga mislim da je ovo dobronamjeran amandman da se pomogne vama i mislim da niste u pravu kada ga odbijate, pa tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prošao, nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik Ante Markov 131 amandman.
Amandman se ne prihvaća, iz razloga jer su planirana sredstva sukladna projekciji potrebnih sredstava koja proizlaze iz nacionalnog programa povećanja proizvodnje i potrošnje ribe u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Ante Markov, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre ponovo ona ista tema. Ako želimo poticati i sufinancirati izgradnju brodova, ako želimo ozbiljno naš nacionalni program povećanja proizvodnje i potrošnje ribe postaviti na prave noge. Ako želimo posebno nedaj Bože, što jasno mi ne želimo dozvoliti stranim pravnim osobama da ribare u našem moru, a da pritom ne sufinanciramo vlastite brodove ribarske, a stanje njihovo je ne trebam objašnjavati kakvo, oni se ne mogu ravnopravno nositi ne sa Talijanskom flotom, nego sa flotom bilo koje zemlje koja se nalazi na Mediteranu. I ako za tu potrebu sufinanciranja izgradnje brodova idemo izdvojiti 2 milijuna, mislim da je to čak i na simboličkoj razini nepristojno. Jer stanje i ono što želimo postići apsolutno ne da ne odgovara cifri, ne odgovara ni onome što mi predlažemo, odnosno što ja predlažem da bude 12 milijuna, i to je pomalo smiješno. NO, želimo prije svega pokazati da uistinu tu ribarsku flotu našu, pa i s obzirom na činjenicu da smo jurisdikciju proširili istina Bog malo smo promijenili poslije tu zakonsku odluku, ali naravno da bez ulaganja u brodove i bez potpore ribarskoj industriji ne samo da ne možemo očekivati da ćemo zagospodariti onim otvorenim dijelom mora, nego ćemo izgubiti i teritorijalno more. Prema tome, ja vas lijepo molim kolege i kolegice da se kod ovog glasovanja za ovaj amandman pokušamo uzdginuti iznad stranačkih okvira i da pokušamo ipak ovaj prijedlog usvojiti. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 132 zastupnika gospodina Željka Peceka, izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, iz razloga što procijenjujemo da je ovo veliki iskorak osiguranja i ovakvog financijskog iznosa. Želio bih potsjetiti da je ova Vlada i ovo Ministarstvo uvažavajući značaj prehrambene industrije u svom unutarnjem ustroju formiralo i Upravu prehrambene industrije koja je u prijašnjim ustrojima bila odjel u Upravi za poljoprivredu. Ja ovdje želim kazati još jednu samo stvar, da kao ministar nastojim se izuzetno odgovorno ponašati prema poljoprivredi i osiguravati maksimalna financijska sredstva za poljoprivredu, jer sam svjestan potreba koje imamo u poljoprivredi. A što i ponekad na odgovore malo osmijeh preleti licem, to je iz čiste demagogije da netko tko je ovu zemlju i situaciju u poljoprivredi doveo u situaciju kakva jeste, danas priča i drži lekcije onima koji pokušavaju sanirati postojeće stanje.
Hvala lijepa. Nemojmo izlaziti iz okvira Poslovnika, pa dijeliti, to se odnosi i na suprotnu stranu koja cijelo jutro dijeli lekcije. Prema tome, molio bih vas da ostanemo u okvirima normalnog komuniciranja. A sada gospodin zastupnik Željko Pecek, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine ministre, kako to izgleda kada vi pokušavate popraviti ono što su vam ... ostavili govore podaci o izvozu i o uvozu poljoprivrednih proizvoda. Za prvih 9 mjeseci milijardu i 100 milijuna kuna uvoza pojoprivrednih proizvoda i ostvaren deficit od 590 milijuna kuna dolara. Taj deficit je veći od ukupnog izvoza u poljoprivredi. To je prvi put od neovisnosti Republike Hrvatske da imamo takvo stanje u poljoprivredi glede izvoza i uvoza. I to je jedno točno. Brojke najbolje govore o trendovima. Ukoliko se taj trend nastavi a očito je da hoće jer vi ne želite prihvatiti amandman koji to stanje pokušava promijeniti. Iduće godine ćemo imati dvije milijarde dolara poljoprivrednih proizvoda a izvoz svega 500 milijuna ili stanje 1:4. Ja vas želim podsjetiti da u sektoru prehrambene industrije radi 50 tisuća ljudi i da stotinu i 40 tisuća obiteljskih gospodarstava upravo surađuje sa time sektorom. U prošloj godini ste za potpore osigurali 10,5 milijuna kuna, niste potrošili niti jednu lipu. U idućoj godini planirate ispod 5 milijuna kuna izdvojiti za potpore prehrambenoj industriji, što je simbolično. Što nam jednako tako govori da nemamo želje niti osigurati novac, ali očito je da nemamo niti program. Ovaj moj amandman ima ambiciju povećati tu proračunsku poziciju za 5 milijuna kuna ili ukupno u razvoj prehrambene industrije izdvojiti 10 milijuna kuna. Očito je, vi takav pristup odbijate i što možemo konstatirati nego da ćemo imati iste trendove kao i do sada. A oni su u izvozu, ministre, bez obzira na to što ste naslijedili izuzetno negativni.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 133. amandman zastupnice gospođe Alenke Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman jer povećanje iznosa nije u skladu sa već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Hvala lijepa. Gospođa Čičin-Šain, izvolite.
Zahvaljujem. Htjela bih reći da se radi o ispitivanju jodne vode u samom centru grada Siska, odnosno u neposrednoj blizini. Vi znate gospodine ministre da je županija naručila jedan strateški dokument koji se zove Regionalni operativni program. Taj dokument je napravljen uz pomoć Europske komisije uz pomoć Ujedinjenig nacija, plaćeni su skupi novci za konzultatnte i dobiven je jedan vrlo, vrlo kvalitetan materijal koji upravo razvoj te županije bazira na prirodnim bogatstvima i bogatstvima ljudskih resursa. U ta prirodna bogatstva spadaju i termalne vode u Sisačko-moslavačkoj županiji i mislim da bi bilo vrijedno da nešto što se prije 100 godina smattralo jednom kvalitetom razvoja u županiji koja ima najniži bruto društveni dohodak konačno i ova država prepozna kao jedno od strateških mogućnosti razvoja. Tražim glasovanje o ovih 100 tisuća kuna koliko sam tražila.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I 134. amandman zastupnika Mate Gavrana, Mate Arlovića i Ljubica Brdarić. Izvolite.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što povećanje nije u skladu sa već utvrđenom preraspodjelom sredstava unutar proračuna Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine Gavran.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, ja sam mislio da ćete, nećemo se dobro čuti pa možda ministar i prihvati nakon ovog amandmana. Ja sam mislio da ćete nakon ovih gotovo 60 određenih amandmana biti šire ruke. Ja znam da nije u skladu sa preraspodjelom sredstava ali su ova sredstva koja smo amandmanom pokušali predložiti sigurno odraz potreba stanovnika zapadnog dijela Brodsko-posavske županije. Ako ste dobro čitali naš Prijedlog obrazloženja, riječ je naime o vodovodu iz sustava, vodoopskrbnog sustava Davor koji opskrbljuje cijeli zapadni dio Brodsko-posavske županije a riječ je o 10 općina i gradu Novoj Gradišci. Investicija teška oko 360 milijuna kuna i ako je suditi po ovome što se planira i tu bi vodovod do zadnjeg naselja mogao stići za jedno stotinajk godina. Nadam se da će se netko tada sjetiti kako smo ovdje govorili i zalagali se za potrebu da osiguramo dostatna sredstava koja očito kod vas gospodine ministre u ovom trenutku nema. Uz sve apele, nažalost moram tražiti glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem ministru gospodinu Čobankoviću. Ja molim ministra, gospodina Božidara Kalmetu. Amandman 135 zastupnika Damira Kajina, izvolite.
Ovaj amandman Vlada ne prihvaća iz razloga što izgradnja zaobilaznice Buzet-Štrpet u ovom trenutku nije prioritet s obzirom na druge prioritete u Istri ali izgradnja ceste Višnjan-Poreč je planirano u, je planirano u financijskom planu Hrvatskih cesta i oko toga je održan čak sastanak sa predstavnicima grada Poreča tako da nema potrebe ovaj amandman prihvatiti.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Poštovana gospodo, da, ovdje se radi naime o dva amandmana znači zaobilaznica Buzet-Štrpet i izgradnja ceste Višnjan-Poreč. Istina je, došlo je do razgovora između predstavnika grada Poreča i ministra ali koliko je meni poznato za gradnju ceste ... [[Govornik se ne razumije.]] Poreč. Poreč je svi ćemo se mi ovdje složiti najturističniji grad u Republici Hrvatskoj, svaka peta turistička kuna ostvaruje se na prostoru Poreštine i taj kraj shodno tome valja valolizirati i kvalitetnim prometnicama a u ovom času ceste Višnjan-Poreč i Vižinada-Poreč su doista sramota Hrvatske kao turističke destinacije. Na tom tragu možemo reći da je nužno potrebno nešto učiniti i na dijelu prometnice od Buzeta preko Štrpeda do Požane. Naime, tamo se nalazi granični prijelaz preko kojeg ulazi u Istu cca. jedna trećina što gostiju, što turista, što slučajnih namjernika a cesta je takva da joj je potrebna skora rekonstrukcija. Konačno grad Buzet je valjda jedini grad u Republici Hrvatskoj koji ima izvoz po stanovniku gotovo 10 tisuća dolara. Prema tome, i kroz tu formu taj grad itekako participira u državnom proračunu i očekujemo da se nešto sredstava vrati na taj prostor. Molim glasanje za prvi amandman a ako je točno ovo što govori ministar Kalmeta onda odustajem od ovoga drugoga. Ali za prvi amandman tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman 136 zastupnika gospodina Zvonimira Mršića. Izvolite.
Pa nažalost, ovaj amandman Vlada ne može prihvatiti iz razloga što ni ovako predloženom prenamjenom sredstava se ne mogu retroaktivno financirati prava zaposlenih sa navedenih područja od perioda reintegracije pa do siječnja 2000. godine jer za to jednostavno nema zakonske osnove.
Hvala lijepa. Gospodin Zvonimir Mršić, izvolite.
Poštovani ministre, vi znate da je velika većina građana Vukovara tužila Republiku Hrvatsku da bi ostvarila ovo pravo, oni nisu krivi zato što nije bio razvrstan Vukovar u prvu kategoriju da bi ostvarili ta prava nego je razvrstan tek 2000. godine. Prema tome, ti građani su živjeli u Vukovaru, ti građani su radili u Vukovaru i oni imaju pravo ostvariti pravo na povrat poreza na dohodak kao što su i stekli pravo 2000. godine kada je Vukovar razvrstan u prvu kategoriju. Pa vas ja molim ako ovaj amandman ovako nije prihvaćen, prihvatljiv ali da pronađete u svom Ministarstvu sredstva i da tim ljudima počnete vraćati ono na što imaju pravo od 2000. godine. Nema nikakvog smisla da imaju pravo na nešto od 2000. godine a nisu imali, ili im država ne priznaje to od 96. do 2000. godine. Odustajem od amandmana!
Hvala. Tko je za ovaj amandman? [[Upadica: Povlači ga.]] A povlačite amandman? Hvala lijepa. Prelazimo na 137. amandman zastupnika gospodina Valtera Poropata [[Upadica: 137.?]] 137., da.
Ovaj amandman se također ne prihvača. Nema potrebe prihvatiti ga jer je prema prijedlogu programa Državnih cesta, planira se nastavak rekonstrukcije ceste Labin-tunel Učka u okviru djelatnosti Hrvatskih cesta. Prema tome nema potrebe njega prihvačati.
Gospodin zastupnik Valter Poropat. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, cesta Labin-tunel Učka je najopterećenija cesta na istočnom dijelu Istre i ne samo to nego je naj, još što moramo uzeti u obzir a to je da ta cesta povezuje i otoke Cres i Lošinj sa najbolji prilaz turista prema, prema tim otocima. Dakle u tom smislu razmišljanja da je urušeno gospodarstvo na labinštini takvo kakvo je bilo, koje je krenulo i prošlo onaj donji dio sinusoide, ovo je jedini način da Labinština konačno izađe zajedno sa cijelim istočnim dijelom Istre da konačno izađe iz izolacije. Pa vas molim da ova relativno mala sredstva ipak uzmete u obzir. Hvala lijepa. Molim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 138. amandman Kluba zastupnika Libre. Izvolite.
A ovaj amandman ne možemo, mislim nema ga potrebe prihvačati jer mi u okviru, u okviru Hrvatskih autocesta koji nisu proračunski nego izvanproračunski korisnik planiramo u sljedećih 3 godine za projektnu dokumentaciju za izgradnju koridora 5C više od, više od milijarde kuna. Prema tome ovaj iznos od milijun kuna mislim da nema potrebe, takav amandman prihvačati.
U ime Kluba gospodin zastupnik Vilim Herman.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ja sad prvo moram reći da sam iznenađen ne neprijatno nego neugodno. Naime gospodin ministar je kada smo imali proračun za tekuću godinu na isti ovaj amandman reagirao gotovo pohvalno. Rekoa je: «Kolega Herman vrlo dobro, ali to ćete», ja se nisam rekao služim i da će to se dakle naći u, u proračunu za 2005. Evo sad ispada da nema potrebe. Naime da ne bi bilo enigme radi se o amandmanu koji teži tomu da se učini odgovarajuća promidžba na projektu Koridor 5C, važna autocesta i to osobito dionica Baranja-Osijek-Đakovo-Sredanci i da se učini dakle nešto na tomu da svima bude jasno konačno u Slavoniji i Baranji da taj projekt ide. I iz vaših riječi opet se govori o nekakvom razdoblju od 3 godine. Molim vas lijepo, prošli puta ste mi kazali da se radi o početku projekta upravo u lipnju sljedeće godine. Što je sad to? Dakle ja vam predlažem da osim toga što imate dvojbe oko mosta na Dravi učinite nešto u okviru ovoga projekta, učinite nešto dakle za promidžbu ovoga projekta, a ne za promidžbe onih projekata koji prikazuju dosta sumjnjivo rezultate Vlade u prvih godinu dana. Hvala lijepo. I molim ... ... [[Upadica se ne razumije.]] U stvari, ne molim glasovanje [[Upadica: Ja bih pojedinačno.]]
Odustali ste od glasovanja. Idemo dalje. Na 139. amandman zastupnice gospođe Jagode Martić, izvolite.
Pa ovaj amandman Vlada ne prihvača. Najprije u prioritetu županije za 2005. godinu nije se kandidirao ovaj lukobran u gradu Makarskoj, a prema saznanju ovog Ministarstva promet na liniji Makarska-Sumartin odvija se bez većih poteškoća. Planirana sredstva u državnom proračunu za 2005. godinu za razvoj luka od državnog značaja nije moguće smanjiti jer su ista planirana u optimalnim iznosima za završetak započetih objekata. Prema tome amandman ne možemo prihvatiti.
Gospođa zastupnica Jagoda Martić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Žao mi je ovo čuti. Naime makarska luka, makarska riva i luka su uređeni i sanirani prije izvjesnog broja godina samodoprinosom građana, ali je konfiguracija luke i udari mora takvi da zapravo more oštećuje konstituciju luke odnosno oštećenja se već poprilično naziru i tako da postoji opasnost da ponovo dođe luka u onaj, onakakv da poprimi izgled onakav kakav je imala prije saniranja. Ako se lukobran ne izradi kao zaštitnik na, na neki način štit koji bi štitio luku od udara mora sredstva za popravljanje će biti znatno veća, a problem nećemo riješiti jer ćemo opet biti u istoj situaciji, i zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na 140. amandman zastupnika, gospodina Antuna Peruška. Izvolite.
Amandman je sličan i obrazloženje kao prethodno, ali ponovit ću: Sukladno Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama održavanje infrastrukture u lukama otvorenim za javni promet od županijskog značenja financira se od koncesijskih naknada, lučkih naknada, evo, tj. sredstvima iz županijskog proračuna. Prema tome nije obveza države financirati te, te luke jer su sredstva za njihovo održavanje planirana na drugi način. ... [[Govornik se ne razumije.]]
Izvolite gospodin zastupnik Anton Peruško.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Do pred neki dan sam bio djelatnik vašeg Ministarstva i to mi je poznato što ste rekli međutim ovdje se radi o jednom ključnom infrastrukturnom, gospodarskom, razvojnom, zaštitnom i kako god hoćete objektu značajnom ne samo za grad Pulu i Istarsku županiju nego za državu Hrvatsku. Taj je lukobran građen od 1910. do 1914. godine i imao je obrambenu funkciju, ali i zaštitnu jer do njegovog, njegove izgradnje more je plavilo zidine starog grada Pule. Znamenita Zlatna vrata i Forum su bili pod vodom dok on nije sagrađen. To će se desiti i danas nama ukoliko na vrijeme ne shvatimo opasnost. Kad je građen bio je najveći infrastrukturni objekat koji je građen u to vrijeme na Mediteranu, a zbog nebrige o njemu došao je u ovu situaciju. Bivša država nije imala sluha. Mi jednostavno kao Hrvatska država, kao ljudi sa mora, kao oni koji znamo šta to znači jednostavno moramo započeti sa njegovom sanacijom. Projekat je težak 8 milijuna EUR-a sanacije, 3 milijuna dovršetka izgradnje. Međutim sreća je naša što možemo fazno i ja sam tražio ova sredstva iz državnog proračuna da bi se uz sredstva lučke uprave županije Istarske i grada Pule počelo sa faznom izgradnjom jer došlo je 5 minuta iza 12. I zato tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na amandman 141 [[Upadica: Ovaj amandman]] zastupnika Valtera Poropata. Izvolite.
Vlada ne može prihvatiti iz razloga što je luka od županijskog značenja, a drugo prema podacima koje posjeduje Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka ova je luka koja ima iznimno veliki promet i, i po našim pokazateljima oni i sami mogu isfinancirati ovo što su ovdje tražili u amandmanu.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Poropat. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, luka Brestova je opet nastavak na cestu tunel Lučka-Labin koja povezuje kopno sa otocima Cres i Lošinj. Zato vas molim da uzmete u obzir ovaj amandman samim time što Jadrolinija ima brodove koji će ubrzati protok automobila s kopna na otoke Cres i Lošinj i samim time ti trajekti nisu u mogućnosti ovdje pristati iz razloga što luke ni Brestova ni Porozina nisu spremne za prihvatiti takve trajekte. Molim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman 142 gospođe zastupnice Doroteje Pešić Bukovac izvolite.
Ovaj amandamn Vlada ne prihvaća, iz razloga što su sredstva za određivanje granica na pomorskom dobru u potpunosti dostatna i odnose na sufinanciranje zračnog snimanja obalne cret prema sporazumu između države, Geodetske uprave, Ministarstva zaštite okoliša prostornog uređenja i graditeljstva. I Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka. A za utvrđivanje ostalih granica pomorskog dobra troškove trebaju i moraju snositi stranke.
Hvala. Gospođa Dorotea Pešić Bukovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, znamo svi da naša obala ima preko 1000 km, i da ova sredstva ne mogu biti dostatna za ujtvrđivanje granica. ČĆak što više svjesni smo toga da jedinice lokalne samouprave finaniciraju utvrđivanje granica pomorskog dobra, ali problem nastaje kada to dođe na potvrđivanje u ministarstvo. I onda se čeka po godinu dana na verifikaciju tih granica za pomorsko dobro. S obzirom dase kod nas trebaju izadvati koncesije da smo mi poomrska zemlja trebalo bi što hitnije i što prije utvrditi sve granice duž cijele naše obale. Ako uzmemo samo da imamo 1000 km onda računajte sa mojim amandmanom zajedno znači to je 4000 kn po jednom km. Što mislim da nije puno za Republiku Hrvatsku u ovom kontekstu. Hvala. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala lije nije dobio potrebni broj glasova. Prelazimo na amandman 143 zastupnika gospodina Zdenka Antešića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman jer ga nema potreben prihvaćati, jer su sredstva osigurana u državnom proračunu za 2005. za obnovu putničke fote Jadrolnije dostatna za započeu i za planiranu izgradnju.
Gospodine zastupnik Antešić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ako se radi o sredstvima planirani upravo za ovu katamaransku liniju ja bih u tom slučaju povukao amndman.
Hvala. Jeli se radi ili ne radi?
Gospodine ministre ukoliiko se radi o sredstvima upravo za ovaj katamaran za ovu brzobrodsku liniku ja bih u tom slučaju povukao amandman.
Da, radi se o tome.
Hvala lijepa. Povlačim amandman.
Hvala lijepa. Amandman je povučen. Prelazimo na 144 zastupnika gospodina Mate Gavrana, Mate Arlovića, i gospođe Ljubice Brdarić. Izvolite.
Amandman sene prihvaća iz razloga jer na poziciji su planirana sredstva za gradnju i odražvanje lučkih građevina, luka unutarnjih voda od državnog značaja. U iznosu od skoro 30 milijuna odnosno 29 milijuna 298 tisuća i 815 kuna.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepa. Gospodine ministre znači li to da je ovo već inulirano u taj iznos. Hoće li to biti osigurano i rješeno izgradnja luke Brod i ostalih luka. Ako sam ja dobro vas shvatio. Znači prihvaćate ovaj amandman koji.
Ne prihvaćaom amandman, nisam rekao da prihvaćam amandman. Nego sam reko da su sredstva planirana u ovom iznosu po programu ministarstva.
Dobro. Ali očito da od realizacije ovoga projekta gotovo neće biti ništa pa smo iz tih razloga išli, nigdje na poziciji nismo naišli ovu stavku. Koja bi nama osiguravala da luka Brod kao centralna luka u unutarnjim vodama koja bi trebala biti okosnica gospodarskog razvoja nastavi sa daljnjom izgradnjom. Ne samo luka Bord već su i riječ ostale tri luke an unutarnjim vodama. Kako neće biti gotovo ništa od izgradnje ja ipak tražim da se glasuje o amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu glasova. 145 amandman gospođe zastupnica Aleka Košiša Čičin Šain izvolite.
Taj amandman je isti kao i prethodni, i mi ga ne možemo prihvatiti. Iz razlog ašto smo planirali sredstva u državnom proračunu rekao sam prije u iznosu skoro 30 milijuna kn. U kojima su predviđeni sve ove luke koje su ovdje nabrojene.
Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Naime radi se o tome da je sisačka luka i prijeratno doba bila jedna od glavnih elemenata nositelja gospodarstvau Sisku i za Sisačko moslavačku županiju. Gospodine ministre kod vašega obilaska u toj županiji mogl iste vidjeti d au mnogim rukavcima danas stoje napušteni, ostavljnei tegljači, remorkeri, nepokrenuti, a od luke i njenoga prometa nema gotovo ništa. Ne mogu iščitati iz vaših materijala koliko ste planirali za tu luku ali možda nam to možete vi reći. Ja odavde nisam to mogla vidjeti. Zato sam predožila ovaj amandman.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 146 amandman zastupnika gospodina Mate Gavrana, Mate Arlovića i gospođe LJubice Brdarić. Izvolite.
Ovaj amandman se ne prihvaća jer je predloženo i povećanje pozicije održavanje i regulacije plovnih puteva a u proračunu planirano za 2005. godinu sredstva su planirana na poziciji iznosa 30 milijuna i 408 tisuać kuna prema tome dovoljno za sljedeću godinu.
Gospodin Mato Gavran. Izvolite.
Dobro. Drago mi je čuti sa u planirana sredsstva, istina ne na ovoj već na drugoj poziciji gospodine ministre. Dobro. Ako je tako povlačim amandman.
Hvala lijepa. Ovaj amandman je povučen. Zahvaljujem. Prelazimo na amandman 147 zasatupnica Alenka KOšiša Čičin Šain. Izvolite.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Iz razloga što su planirana sredstva i predviđena od 32 milijuna 294 tisuće 456 tisuće kuna. I taj iznos sredstava je dostatan za sve planirane aktivnosti zračnih luka i pristaništa u 2005. godini. Te nije potrebno njihovo povećanje.
Gospođa Alenka Košiša Čičin Šain.
Zahvaljujem posebno imajući u vidu značaj zračne luke Zagreb. Kao najprometnije u Republici Hrvatskoj, nužno je iz sigurnosnih razloga osigurati u 2005. godini 23 miliona kuna za izradu tehničke dokuemntacije i odabir najpovoljnijeg modela proširenja zračne luke Zagreb. A kao što znamo država je vlasnik u tom objektu u toj tvrtci sa 55 % učešća. Do danas je za proširenje zračne luke Zagreb temeljem međunarodnog javnog natječaja izrađen master plan koji je pitanje dali uopće danas još može se koristiti jer je već 8 godina star. Ili 10 godina. Kojeg je nositelj bila tvrtna Nako iz Nizozemske i koji predviđa investiciju proširenja u iznosu od 150 miliona eura. Javnost ništane zna i nigdje ne može iščitati što se dešava sa rekonstrukcijom zagrebačke zračne luke. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije prihvaćen nije dobio potrebnu većinu. 148 amandman gospode zastupnika Mate Arlovića, LJubice Brdarić i Mate Gavrana izvolite.
Ovaj amandman Vlada ne prihvaća, iz razloga je rovako jedno predloženo lineralno povećanje u iznosu od 717 milijuna kuna u korist svih proračunskih pozicija hrvatskih željeznica, u kontekstu postojeće makroekonomske situacije nije prihvatljiv. Ja napominjem da je u proračunu za sljedeću godinu planirano 2 milijarde 889 milijuna i 662 tisuće kuna, što je dosad najveći iznos planiran u Državnom proračunu Republike Hrvatske namijenjen financiranju potreba Hrvatskih željeznica.
Lijepo. Gospodin zastupnik i potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege, gospodine ministre. Neophodno je potrebno osigurati povećana sredstva u ovom iznosu iz jednostavnog razloga, jer obnavaljanje Hrvatskih željeznica i njihovo restrukturiranje je jako važno za ukupan razvoj hrvatskog gospodarstva, jer se na njega oslanja jedan veliki dio metalne industrije, koje bi trebalo raditi na obnavljanju našeg vagonskog, vagona, lokomotiva, donjeg i gornjeg postroja Hrvatskih željeznica i u takvoj situaciji ovakva početna visoka izdvajanja za Hrvatske željeznice će se zapravo vratiti se kroz stjecanje i dohodaka od strane zposlenika i naravno kroz plaćanje poreza. Prema tome, ona u konačnici neće biti tako velika. U isto vrijeme će nositi gospodarski rast i razvitak, biti jedan od nositelja gospodarskog rasta i razvitka Republike Hrvatske, s jedne strane i s druge strane tako osuvremenjene Hrvatske željeznice će biti kompatibilna prometna veza Hrvatske sa srednjoj i sjevernom Europom s jedne strane i Hrvatska može se s druge strane otvoriti prostor da povezuje istok, jugoistok Europe sa zapadnom Europom i na ovaj način osobito kroz koridor 10. Zbog toga smatramo da je neophodno potrebno izdvojiti ovakva, ovakva sredstva. Mi pohvaljujemo naravno resorno ministarstvo i Vladu da je osigurala ovo što je osigurala, ali mislimo da nije dostatno da u ovoj godini narednoj, koja je pred nama možemo obaviti sve poslove koje smo trebali i zbog toga ćemo tražiti glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 140. amandman zastupnika gospodina Zdenka Antešića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su sredstva planirana na poziciji Ministarstva, gradnja, održavanje lučkih građevina u lukama unutrašnjih voda od državnog značenja, u skladu sa postojećom proojektnom dokumentacijom odgovarajućim dozvolama i godišnjim investicijskim programom lučkih uprava, luka na unutarnjim vodama. Prema tome i da ima više sredstava, ne bi se sljedeće godine mogli potrošiti.
Hvala. Gospodin Zdenko Antešić, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, iz vašeg Ministarstva je oformljeno Povjerenstvo za izgradnju luke Stinice. Dakle, to su članovi, dakle, službenici vašega Ministarstva, a luka Stinica, znate i sami da je ona luka koja bi trebala postati glavna luka za otok Rab na kojega godišnje dolazi preko 350.000 automobila i preko 2 milijuna putnika, a postojeća luka Jablanac je svakako, ona je u takvom stanju da nikako više ne zadovoljava potrebe jedne prihvatne luke za otok Rab. Osim toga, maritivne sposobnosti te luke da evo i novi trajekt koji se gradi, a koji je i sufinanciran sa strane vašega ministarstva, više neće moći pristati u tu luku. SJećate se i sami, prilikom posjeta u što to sliči, te bih vas ja stvarno molio da ova pozicija nađe mjesto u Državnom proračunu, jer u protivnom naći ćemo se jednostavno u čudu kada ovaj novi trajekt zaplovi, a ne bude gdje imat pristat. Ja bih molio glasovanje o tome.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na 150. amandman gospodina zastupnika Valtera Poropata. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman, jer kao što je navedeno u obrazloženju amandmana broj 141, Lučka uprava Rabac zbog izuzetno visokog prometa u lucio Brestova u mogućnosti je vlastitim sredstvima financirat održavanje i sanaciju lučke infrastrukture.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Valter Poropat. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine minsitre, Lučka uprava Rabac ima godišnji prihod negdje oko 2,7 do 3 milijuna kuna. Da bi luka Rabac bila sigurna luka za prihvat brodova na relaciji iz Rijeke do Pule, nema niti jedne druge luke. Dakle, na toj relaciji u slučaju da se nešto desi, jednostavno nema mogućnosti da se niti jedan brod zaštiti od bilo čega. Dakle, u tom smislu Lučka uprava Rabac nema tih sredstava. Zato su grad Labin, Lučka uprava rabac i turistička zajednica zajedničkim sredstvima napravili tehničku dokumentaciju, građevinsku dozvolu i do sezone 2004. godine, dakle do ove sezone, napravljena je 1. faza u vrijednosti od nekih 5 milijuna kuna. Očekivali smo od Ministarstva da vidimo mogućnost, jedan dio dobre volje, da i dalje izvidi tu mogućnost da li je moguće da sufinancira ovaj dio u koji grad Labin i Lučka uprava Rabac i Turistička zajednica idu dalje, ali vrlo teško i to će trajati godinama. Samo radi toga. I još jednom kažem, da bi luka bila sigurna za ljude i brodove koji tu plove, a jednostavno druge luke između Rijeke i Pule nema. Molim glasanje. Hvala.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 151. amandman, gospodina zastupnika Miroslava Korenike. Izvolite.
Ovaj amandman Vlada ne prihvaća, jer u okviru Ministarstva na poziciji poticaj seoskog turizma planiranoj za poticaj tog vida turizma je preko 7 milijuna kuna. Prema tome, nema potrebe prihvatiti ovaj amandman.
Hvala. Gospodin zastupnik Miroslav Korenika. Izvolite.
Činjenica je da je Varaždinska županija od 2000. godine uložila u razvoj ruralnog turizma i svih vidova kontinentalnog turizma preko 9 milijuna kuna. Držati ću gospodina ministra za riječ i Varaždinska županija će se kandidirati. Povlačim amandman.
Ovaj amandman je povučen. Hvala. Prelazimo na amandman 152, gospodina zastupnika Ante Markova. Izvolite.
Ah, Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman, jer smo već u svrhu većeg angažiranja nacionalne turističke organizacije predloženo je značajno povećanje pozicije, turistička promidžba Republike Hrvatske i podpozicije tekuće donacije u novcu. Hrvatska turistička zajednica sa 46 milijuna i 500 tisuća kuna na evo 69 milijuna i 131 tisuću kuna, odnosno za 49%.
Hvala lijepa. GOspodin zastupnik Ante Markov, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, pa vi znate isto kao i ja da je subvencija organiziranog prijevoza dala vrlo značajne rezultate u ovih godina, napose u ovoj godini koja je unatoč nekim trendovima u početku ipak statistički gledano dala dobre rezultate i smanjivanje tog subvencije za organizirani promet može izazvati ohgromne probleme, napose što u ovom momentu jasno ne možemo predvidjeti gibanja na svjetskom turističkom tržištu, a nije dobro da se poruka šalje da od prošlogodišnjih 112 milijuna kuna, ove godine se za sektor u turizmu izdvaja 61 milijun kuna. Nije dobro bez obzira što postoje i neki dodaci tom iznosu. Prema tome, mislim da treba zadržati subvenciju za organizirani promet, ali ga recimo, ako ga nećemo upotrijebiti za strano tržište, upotrijebimo ga da ga koriste građani Republike Hrvatske, da njjima omogućimo jefitinije ljetovanje, jer u ovom momentu stranci imaju određene, određene povoljne pozicije. Prema tome, zadržimo tu subvenicju, prihvatimo ovo da bude na razini prošle godine i vjerujem da će tada i Ministarstvo imati više prostora zamoguće djelovanje, jer ne daj bože, uvijek mogu u turizmu nastupiti odnosi, okolnosti na tržištu koji mogu izazvati neprilike i sa ovim amandmanom samo će vama biti lakše.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 153 amandman, Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite.
Ovaj amandman Vlada ne prihvaća jer je amandman formalno neispravan i neprovediv iz razloga što je suprotan Zakonu o proračunu tako da taj amandman ne prihvaćamo.
Hvala. U ime Kluba HSS-a gospodin zastupnik Ante Markov, izvolite.
Prije svega mi smo željeli kroz ovaj amandman ojačati poziciju resornog ministarstva pa i Republike Hrvatske u smislu čim učinkovitije bitke za domaći proizvod, domaći proizvod koji treba učestvovati čim više na turističkom tržištu. Mi znamo da unatoč dobrim rezultatima, dobrim indeksima prinosa koji se godišnje množe i multipliciraju, učešće domaćeg proizvoda pada svake godine sve niže i posebno poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, to smo danas i na odboru konstatirali, i upravo zato da se u skladu sa konvencijama Europske unije i u skladu sa praksom koji vlada i u njihovoj zemlji. A znate što se događa u Europskoj uniji, kada uvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u jednoj zemlji premaši 5% pali se žuto svjetlo, kada dođe na 8% uvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda crveno svjetlo. Nema limita u zaštiti proizvodnje, posebno domaće proizvodnje u poljoprivredno-prehrambenog sektora kada dođe 8%, a kada ćemo mi upaliti to crveno svjetlo. Prema tome intencija je da se pomogne upravo domaćem proizvodnom sektoru da bude subvencioniran i to ne na način da ugrozi one konvencije koje govore da ne smijemo subvencionirati izvoz. Mi subvencioniramo domaću potrošnju u Hrvatskoj, ne izvoz, ne ono što bi oni mogli nazvati nekonkurentnim djelovanjem Hrvatske države. Ovo je briga za vlastitu državu, briga za vlastite ljude i briga da se ojača pozicija onoga što je najbitnije u cijelom procesu u turizmu, a to je da domaći proizvod dođe na hrvatski turistički stol.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na 154 amandman gospođe zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Ovaj amandman Vlada ne prihvaća. U tijeku je provedba program CEB 5 obnova školskih objekata koji uključuje program obnove preko 140 školskih objekata tako da nema potrebe prihvaćati ovaj amandman.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem gospodine ministre. Morala bih vas samo upozoriti da u okviru CEB-a 5 na tim prostorima se planira samo obnova škole u Mečenčanima o kojoj se puno govori, a već godinu dana se nije ništa napravilo, nisam čak ni projekt vidjela. A ovdje konkretno se ovaj proračun povećava radi obnove škole i uređenja škole u Glini i u Donjim Kuruzarima što vam moram reći CEB-om 5 nije pokriveno. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 155 amandman iste zastupnice, gospođe Alenke Čičin-Šain.
Vlada također ovaj amandman ne prihvaća jer su sredstva iskazana, odnosno ta sredstva su osigurana na nivou prošle godine, a eventualne dodatne potrebe moći će se financirati iz EB-ovog programa.
Hvala lijepa. Izvolite gospođo zastupnice.
Zahvaljujem se gospodine ministre. Vi znate da na području, da je taj dio područja … /Govornica isključena pa ponovo uključena./ … od posebne državne skrbi, da postoji veliki broj razrušenih objekata društvene namjene, da su dostatna sredstva predviđena za obnovu i uređenje objekata društvene namjene, međutim tu se radi o vrtiću u Glini, radi se o Društvenom domu u Maji, radi se o Društvenom domu Mali Gradac te naročito društveni domovi na ostalom dijelu područja od posebne državne skrbi. Upravo zato se i zovu ta područja od posebne državne skrbi da se država o njima brine jer kada bi to bilo drukčije ne bi bilo potrebno za takvim tretiranjem ovog prostora. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 156 amandman, gospodina zastupnika Nikole Vuljanića. Izvolite.
Ovaj amandman ne prihvaćamo jer se razvoj brdsko-planinskih područja pored sredstava koja su osigurana u sredstvima u državnom proračunu se može financirati i kroz druge programe.
Hvala. Gospodin zastupnik Nikola Vuljanić, izvolite.
Hvala. Hvala gospodine ministre ja znam da se može financirati i kroz druge programe, međutim ako su neka područja u Hrvatskoj zapravo životno ugrožena, ako je negdje došlo do depopulacije praznih krajeva, stotinu kilometara bez živog čovjeka onda su to upravo brdsko-planinska područja. Ja neznam čemu ova Vlada može dati prioritet ako ovom ne daje prioritet. Kad je donesen Zakon o brdsko-planinskim područjima i poboljšala se struktura prihoda tih krajeva, ti krajevi su pomalo živnuli. Ponešto se napravilo u infrastrukturi, ponešto gospodarstvo je oživjelo, ovakvim koracima stvari će potonuti tamo gdje su bile prije pet, šest ili deset godina. Tražim glasanje. Hvala.
Hvala tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 157 amandman istog zastupnika. Izvolite.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Razvoj područja od posebne državne skrbi će se financirati, to je zastupniku vjerojatno i poznato, i kroz druge programe, npr. program EIB-a, odnosno kroz program obnove komunalne infrastrukture na područjima od posebne državne skrbi.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Nikola Vuljanić, izvolite.
Očekivao sam ovakav odgovor koji me ma mogu slobodno reći, ražalostio. Živim u Karlovačkoj županiji i znam kako ljudi žive, kako žive, u kakvim uvjetima komunalnim, gospodarstvenim, ma nema gospodarstvenih uvjeta zapravo, kako žive na Kordunu i u tim krajevima koja su od posebne državne skrbi. Takvu bijedu iz ove sabornice gotovo da je nemoguće zamisliti, čovjek treba sasvim novi prekidač okrenuti kada prijeđe tablu Karlovca. Ako Vlada takav stav ima da sredstva koja su u prošlogodišnjem proračunu bila predviđena, sređena 50% upravo za te krajeve, za krajeve koji su najsiromašniji a koji su najviše dali u Domovinskom ratu, to očito ocrtava njezinu politiku. Ja bih molio da se glasa o tom.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 158 amandman, gospođe zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Ovaj amandman, ovim amandmanom se ustvari traži da se povećaju sredstva na poziciji obnova komunalne infrastrukture u područjima posebne državne skrbi, program EIB-a. Amandman se ne prihvaća, jer sredstva planirana u proračunu za 2005. godinu su dostatna za aktivnosti koje se planiraju u sljedećoj godini i realizirati.
Hvala. Gospođa zastupnica izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre. Drago mi je da ste ta sredstva planirali i dakako bit će mi drago da to provjerimo na kraju godine da li su bila dostatna da se to realizira. Naime radi se o izgradnji nogostupa uz državnu cestu, odnosno županijsku cestu D37. Veliki broj ljudi je već poginuo, veliki broj ljudi koji živi u Mošćenici je nastradao upravo radi nedostatka tog nogostupa i djelomično sredstva su osigurana u Fondu za regionalni razvoj Republike Hrvatske na visini od 500 tisuća kuna, ali koliko ja znam to nije dovoljno, zato sam i dala taj amandman. Međutim povlačim ga, ali ću provjeriti na kraju ove godine da li je taj nogostup izveden. Hvala lijepo. Inače projektna dokumentacija postoji.
Hvala lijepa. Amandman je povučen. Prelazimo na 159. amandman, gospodina zastupnika Radimira Čačića. Izvolite.
Ovaj amandman Vlada ne prihvaća jer su sredstva osigurana, a pored tih sredstava u navedenim pozicijama financiranje projekta moguće je provoditi kroz ... programe naprimjer novi jedan zajam ABA za integralni razvoj lokalne zajednice koji predviđa financiranje i na područjima izgradnje i na područjima od posebne državne skrbi i lokalne zajednice izvan područja od posebne državne skrbi.
Gospodin zastupnik Radimir Čačić, izvolite.
Hvala lijepa. Naravno ministar je potpuno u pravu, postoji mogućnost da se financiraju ovi projekti i putem zajma ABA i o tome ne treba ovdje posebno govoriti preko godinu i pol smo intenzivno radili na tome da taj zajam osiguramo i da Hrvatska vlada i Hrvatski sabor u prošlom mandatu i prihvate našu komponentu. Činjenica je da taj ogroman novac ovog trenutka stoji na raspolaganju novoj Vladi i bit će mi drago ako se potvrdi ovo što je rekao gospodin ministar da će ovaj mali projekt u općini Breznica svega 500 metara koliko treba povezati uopće tu općinu sa magistralnom cestom prema Zagrebu biti realiziran. Naravo, da bi bio puno uvjereniji u to kada bi to bilo i amandmanski prihvaćeno i definirano a da ne ostane samo na ovoj općoj formulaciji da sredstava ima a ako ne baš u toj budžetskoj stavci da će biti u onoj koja je vezana na ABE-ov kredit ali ako se to ne prihvati tražim dakako glasanje, građani općine Breznica će vrlo dobro i sami znati vidjeti svojim očima da li sam ja u pravu ili gospodin Kalmeta, hvala, tražim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu, hvala. Istog zastupnika amandman broj 160 izvolite.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je isto kao i u prethodnom amandmanu.
Hvala lijepa, gospodin zastupnik Radimir Čačić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dakako odgovor gospodinu ministru je potpuno isti radi se o općini Cestica, radi se o izgradnji nove ceste ... Križevljanska, radi povezivanja iste sa Hrvatskim teritorijem, kako 46 domaćinstava ne bi trebalo prolaziti preko slovenskog teritorija nego bi imali direktnu cestovnu komunikaciju sa Hrvatskom ako to nije argument ne znam što jest. Ponovno još jednom tražim glasanje, želim da se to tvrdo stavi u proračun, a isto tako iskreno na žalost smatram da od svega toga neće biti ništa, i da ta cesta dok je ove Vlade napravljena biti neće a provjerit će to građani općine Cestica svojim očima tijekom sljedeće godine. Hvala lijepo, tražim glasanje.
Hvala lijepo. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 161. amandman istog zastupnika gospodina Radimira Čačića.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je kao u amandmanu 159.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Čačić. Izvolite.
Hvala lijepa. Naravno obrazloženje je isto od strane gospodina ministra i sa moje strane moram samo spomenuti da se radi o projektu koji je vezan na Dubravu Križevljansku i Vratnogorje da se radi o biciklističkoj stazi kojom se koristi 3,5 tisuće građana, projektna dokumentacija je napravljena od strane tog siromašnog budžeta, i neće tako dugo proči imat ćemo hvala Bogu za šest mjeseci izbore ako do tada radovi ne počnu ne znam kada će. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. Idemo na 162. amandman zastupnice gospođe Alenke Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je isto kao što sam dao zastupniku Čačiću.
Hvala lijepa, gospođo izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre ja bih samo htjela upozoriti da je Sisačko-moslavačka županija gospodarstveno najosakaćenija županija u državi Hrvatskoj, da je nekad to bila županija sa vrlo snažnim gospodarstvom i da sredstva koja su ovim amandmanom prdviđena su sredstva koja su namijenjena za izgradnju tehnološkog parka u gradu Sisku. MI ako nećemo se držati onoga što su strateški dokumenti razvoja a mislim da je to ovaj izrađeni ROP ili Regionalni operativni program mi nećemo niti za 10 godina pomaknuti tu županiju naprijed. Prema tome, ja vas lijepo molim da razmislite kako ćete pokrenuti gospodarstvo Sisačko-moslavačke županije vi i Vlada u cjelini, a ovo je samo jedan od amandmana kojima bi se moglo krenuti u pravom smjeru. Zahvaljujem, i tražim glasovanje o ovoma amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Kvoruma ima. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 163. amandman gospodina zastupnika Davorka Vidovića izvolite.
Taj amandman Vlada ne prihvaća a obrazloženje je i kao za ove prethodne amadmane, kao za amandman 159. pa nadalje.
Hvala lijepa. Nema zastupnika. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Sada ima jedna mala obavijest, obavijest je utoliko što smo ovim amandmanom prešli pola amandmana i za to potrošili 5 sati i 20 minuta, po logici bi trebali još 5 sati i 20 minuta kada bi išli istim tempom, ovo radi upozorenja zastupnicima da treba biti uporan, tu i glasovati. Prelazimo na 164. amandman gospodina zastupnika Božidara Pankretića, izvolite.
Ja mislim da gospodin zastupnik može povući ovaj amandman jer je za ovaj amandman koji je on napisao već potpisan ugovor i kreće gradnja te ceste i Vlada ne može prihvatiti taj amandman i nema potrebe da ga prihvati.
Hvala. Gospodin zastupnik Božidar Pankretić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, ja se dakako zahvaljujem što je to uključeno u tom dijelu, smisao amandmana je bio dakako da se ta sredstva povećaju i da se da naglasak na to da osim zaobilaznice oko grada Vrbovca za nas je izuzetno važno nastavak tih cesta jednog kraka prema Bjelovaru a drugug prema Koprivnici. Prema tome vjerujem da ste i za to već predvidjeli dio novaca za dokumentaciju ali dakako da u ovom dijelu se zahvaljujem i povlačim amandman.
Hvala lijepa amandman je povučen. Na redu je 160. amandman, amandman zastupnika gospodina Ante Markova.
Ovaj amandman Vlada ne može prihvatiti jer su Hrvatske ceste već izgradile priključak od Pirovca do državne ceste D27 u dužini 4,3 kilometra, i time riješile povezivanje ovog prostora na autocestu.
Ja mislim da smo se mi ovdje razmjeti, koliko sam ja razumio ovo je već u tijeku i može se očekivati da će se do turističke sezone, ovaj spoj mali koji je ostao do spoja na Jadransku turističku cestu ustvari napraviti, tako da bi se jer ovo je otprilike amandman koji je bio djelomično sublimiran i u prošlogodišnjem proračunu pa smo isto tako o njemu ovako razgovarali. Prema tome ako je ovako kako smo mi to sada ispričali onda nema razloga da se glasuje, povlačim.
Ovaj amandman je povučen. Hvala lijepa. Zastupnik gospodin Ante Markov, za 166.
Pa evo, ovaj amandman se ne može prihvatiti iz razloga što imamo dolje problem pomorskog dobra i kad se taj problem riješi onda će se moći razgovarati i o rekonstrukciji ove ceste Tisno, izlaz Tisno. Međutim za sad to ne možemo, ne možemo, taj amandman ne možemo prihvatiti.
Hvala lijepo. Gospodin Ante Markov. Izvolite.
To je, to je uistinu jedan dio na dionici državne ceste D-120 i taj jedan dio tri, četiri kilometra koji prolazi kroz općinu Tisno je ostao na neki način van rekonstrukcije i obnove koja je obuhvatila preostali dio trase. S obzirom da su i općina Tisno već poduzela čitav niz koraka i uložila vlastita sredstva da se sanira dio obalnog zida koji je u naravi predstavljao državnu cestu D-120, ona je sada proširena i prema onim informacijama koje ja imam i dokumentacija a i ono što je najpotrebnije a to je građevna dozvola za tako nešto je pred izdavanjem jer se radi o infrastrukturi ne o objektima, mislim da se ministrica slaže. A novi zakon ne zabranjuje infrastrukturnim objektima koji su u funkciji ovakvoj kao što je državna cesta da se zbog samog zakona dođe do zastoja u tome. Prema tome, vjerujem ministre da se može i u ovoj godini do početka turističke sezone učiniti nešto da se djelomično počne sa realizacijom ovog vrlo važnog, u ovom momentu slijepog crijeva, a u budućnosti vrlo važne prometnice koja će nastavno na ostali dio činiti potpunu dionicu D-120 kvalitetnom i sigurnom za promet. Povlačim amandman.
Hvala lijepa. Amandman je povučen. 160. amandman gospodina zastupnika Tonina Picule.
Amandman se ne prihvaća jer su "Hrvatske ceste" u okviru novog programa BETERMENT planiraju rekonstrukciju ceste D-31, od Velike Gorice do male Bune.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Tonino Picula. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre, lako ćemo se složiti da su jedan od najboljih načina zaštite sudionika u prometu sigurne prometnice. Daleko od medijske atraktivnosti izgradnja autocesta u Hrvatskoj postoji cijela jedna mreža slabo održavanih ili čak neizgrađenih lokalnih i regionalnih cesta. Pa upravo područje Pokupskog je područje od posebne državne skrbi, a cesta o kojoj je riječ i po kojoj podnosim amandman iz pravca Velike Gorice, Male Bune prema Pokupskom je u izrazito lošem stanju sa mnogim klizištima i udarnim rupama. I pošto se radi o prometnici osobito važnoj za obnovu toga kraja nakon ratnih stradanja treba istaći da ona prolazi kroz Vukomeričke gorice i da je vrlo opasna i po ovim vremenskim prilikama a kamoli u zimi. Mislim da bi se njezinom revitalizacijom na pravi način povezao grad Zagreb sa Banovinom, odnosno Velikom Goricom i cijelom županijom. A s obzirom na rekonstruirani most preko Kupe cesta bi mnogo značila i za opći razvoj općine Pokupsko. Molio bih glasovanje. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 168. amandman zastupnice gospođe Alenke Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Već smo razgovarali na ovu temu, prema tome amandman ne možemo prihvatiti a obrazloženje je kao što sam rekao još tamo prije 10-tak amandmana.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo radi se o amandmanu kojim bi se kao što ste vidjeli dokumentacija za izgradnju mosta na rijeci Kupi u Sisku je u potpunosti dovršena, možda se samo čeka izdavanje građevne dozvole. Ono što bi bilo važno je osigurati sredstva barem za početak radova, odnosno barem za ono što se može isfinancirati u 2005. godini, a dakako sama izgradnja vjerojatno će uslijediti nakon toga. Molila bi glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Prelazimo na 169. amandman zastupnika gospodina Mate Gavrana, Mate Arlovića i gospođe Ljubice Brdarić. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća jer ovaj iznos koji smo mi predvidjeli nije potrebno povećavati jer je on predviđen za razvitak koncesijskih projekata cestovne infrastrukture, a dosadašnje trogodišnje iskustvo na razvoju projekata kao što je Istarski ipsilon i auto cesta Zagreb-Macelj, pokazuje da je predviđeni iznos dostatan. Naime, predviđeni iznos služi uglavnom za plaćanje povremenih konzultanata.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Unatoč tomu što ovako na prvi pogled mi se čini da nas nema dovoljno u ovoj dvorani za kvorum, ali evo gospodine ministre, dozvolite mi da obrazložim razlog zbog čega smo podnijeli ovaj amandman. Naime, riječ je o projektima vezanim za istočnu veznu cestu u Slavonskom brodu koja se neposredno naslanja na luku Brod o kojoj smo govorili. Riječ je i o obilaznici oko grada Nove Gradiške i riječ je o projektnoj dokumentaciji za cestu Ruševo-Solski dol-Imrijevci-Faka-Đakovo. Jedini dio koji je ostao neasfaltiran gotovo na području Požeško-slavonske županije, naselje koje gotovo izumire. A na tom području nalazi se biser Slavonije Solsko jezero za koje znanstvenici tvrde da je ostatak Panonskog mora. Ukoliko ne osiguramo u što skorije vrijeme potrebna sredstva za ovu namjenu, bojim se da će taj dio Slavonije ostati prazan. Pa ja vas još jednom molim bez obzira što su sredstva mala, potrebe su bar u ovom dijelu više nego utemeljene, ako je moguće da prihvatite ovaj amandman, ako ne moliti ću glasovanje.
Hvala lijepo. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Obavještavam zastupnike da postoji kvorum od 82 zastupnika … [[Upadica se ne razumije.]] Upravo to govorim. Dakle, postoji kvorum i možemo nastaviti bez smetnji ukoliko ne bude daljnjih šetnja. Prelazimo na 170. amandman gospodina zastupnika Damira Kajina.
Ovaj amandman sastoji se od izgradnje željezničke infrastrukture za tunel Učku i sanaciju Pulskog lukobrana. Amandman se ne prihvaća, ne možemo ga prihvatiti, a obrazloženje je sljedeće. Sredstva na poziciji T570361 namijenjena su modernizaciji pruge koridora 5B1 Oštarije-Knin-Split i međusobno su usklađeni izvori i namjenskog kredita KFE-a i neophodnih pratećih sredstava državnog proračuna, što je značajan preduvjet realizacije planirane dinamike ovog projekta i puštanje u funkciju njegovih vitalnih dijelova, kako bi se postigli zacrtani efekti modernizacije čitave pruge i podigla razina sigurnosti prometa. Obzirom da je izgradnja tunela Učke i pripadajuće infrastrukture u fazi dokumentacijske pripreme, odgovarajuće pripreme tog tipa će se pokrenuti na teret pozicije stavke studijske, investicijske i tehničke dokumentacije za željezničku infrastrukturu. Što se tiče Pule i lukobrana, zbog činjenice da je luka Pula, luka od županijskog značaja za sanaciju lukobrana u prvom redu nadležna je županijska lučka uprava. To smo razjasnili već i prije. Međutim, kako se prema saznanju Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka radi o velikom investicijskom zahvatu, ovo ministarstvo će predložiti da u sanaciji lukobrana sudjeluje i Vlada Republike Hrvatske ali i Županije istarska i grad Pula putem ili svojih sredstava jasno, ili najvjerojatnije kreditnih aranžmana.
Zastupnik Kajin izvolite.
Da, doista ovdje se radi znači o dva amandmana sanacije pulskog lukobrana Pula, 10 milijuna kuna, izgradnja željezničke infrastrukture za tunel Učke gdje mi tražimo 20 milijuna kuna. Od ovoga drugoga amandmana sanacije pulskog lukobrana Pula, mi ćemo odustati, samo želim naglasiti da županija, odnosno grad Pula to ne mogu sami isfinancirati. Konačno želim samo podsjetiti da svojedobno za vrijeme Austro-ugarske jedna od najvećih njihovih investicija bila upravo gradnja ovoga lukobrana za potrebe u ono vrijeme njihova arsenala. Što se tiče izgradnje željezničke infrastrukture za tunel Učka 20 milijuna kuna. Pazite, u trenucima kada Republika Slovenija, nova Janšina Vlada između ostalog svojata Istarske željeznice, što je apsurd, jer se ide protiv sukcesijkog sporazuma s jedne strane, a protiv i zdrave logike, je je ta pruga sagrađena tamo negdje 1870. godine za potrebe Pulskog arsenala valja otvoriti temu željezničkog tunela kroz Učku. Istra je u željezničkom smislu izolirana. Kompletan promet ide preko Ljubljane. Možemo reći da za godinu ili dvije dana nikakva komunikacija tom prugom više prema Istri neće ići, a potsjećam vas, da Istra nije samo turizam, da 30% je turizam, ali 70% je industrija, odnosno druge tercijalne djelatnosti. I zbog toga ukoliko želimo graditi tu materijalnu osnovu ne samo tog prostora, nego i Republike Hrvatske željeznice su nužne. Prema tome, predlažemo da se ta stara ideja Biskopa Dobrile konačno obistini, ostvari da se iznađe taj financijski napor u državnom proračunu i da se pristupi gradnji tog tunela čije je radove normalno zbog političkih ili ne znam kakvih razloga Tuđman otvorio još 1993. godine, ali od tada do današnjeg dana na tim poslovima nije nažalost učinjeno ništa. Molim glasanje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 171 amandman zastupnik Davorko Vidović.
Ovaj amandman Vlada ne prihvaća. Područje ulaganje u regionalne pruge u toku 2005. godine će se programski u temeljito obraditi ... [[zbog predsjedničkog zvona, govornik se ne razumije]] od međunarodnog značaja i pruge lokalnog značaja čime će se u 2006. godini započeti jedno vrlo intenzivno i sustavno ulaganje u njihovu sanaciju i osuvremenjivanje. Do tada, odnosno tijekom sljedeće 2005. godine za tu svrhu su predviđena svakako sredstva u cilju jednog pojačanog održavanja i održavanja sigurnosne razine na tim prugama.
Zastupnik Vidović. Nema ga, moramo glasovati. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 172 zastupnica Alenka Košića Čičin-Šain.
Pa taj amandman također ne možemo prihvatiti. Radi se o identičnom amandmanu. I evo ja bih molio da ne ponavljam sve što sam rekao za prethodni amandman da to bude obrazloženje i za amandman broj 172.
Zastupnica Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem. Naime, radi se osuvremenjivanje pruge Sisak-Zagreb. Na toj stavci sve skupa stoji 22 milijuna. Ja ne mogu vjerovati da je to jedino što se predviđa u sljedećoj godini, investirati u željezničke pruge. I ako je to sve jedino, bojim se da to nije dostatno. Ovo je nizinska pruga već dugo obećavamo stanovnicima Banije da ćemo ih bolje povezati sa gradom Zagrebom. Već duže obećavamo i autopute i željezničke pruge. I ja vas stvarno molim, ja vjerujem da ćete vi to raspodjeliti u 2006. godinu, ali dajte mi recite molim vas što će ići u 2005. godini na ovu poziciju, odnosno što će se izdvojiti za ovu prugu, koliko je to novaca? To se neda iščitati. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 173 zastupnik Davorko Vidović.
173 amandman Vlada ne može prihvatiti, ne prihvaćamo. Tijekom 2005. značajan broj ŽCP-a ili Željezničko-cestovinih prijelaza financira će se i riješavati u sklopu velikih projekata i velikih sanacija na koridoru 5B1 ... Split i koridoru 5C Beli Manastir-Osijek-Vrpolje, a sredstva na proračunskoj poziciji namijenjena za pojedinačna riješenja iz tih sredstava će se riješavati i na ostalim prugama. U toku je izrada programa riješavanja tih željezničko-cestovnih prijelaza na području cijele Republike Hrvatske koje će Vlada u početkom sljedeće godine usvojiti i kao nacionalni program za sustavno financiranje i riješavanje ovog problema u sljedećoj godini i sljedećim godinama.
Zastupnik Vidović. Nije u sabornici, molim glasovati. Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 174 zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je kao u prethodnom amandmanu.
Zastupnica Košiša.
Zahvaljujem. Pa izgleda da gospodin Vidović također osjeća iste potrebe što se tiče željezničkog prometa i poboljšanja tog prometa u Sisačko-moslavačkoj županiji. Ovo što sam ja tražila ovim amandmanom je ustvari poboljšanje uvjeta sigurnosti na pojedinim cestovnim i željezničkim prijelazima, prvenstveno u gradu Sisku, izgradnju Pasarele kod željezničkog kolodovora. Drugo, prijelaz u Sisku, naselju i napokon na cesti Sisak-Petrinja-Sunja, dakle to je naprosto zaštita da bi ljudima bio lakši, bolji prijelaz preko tih raskršća. Ja bih molila o ovom amandmanu glasovanje i po mogućnosti da se iznađu sredstva što prije za sigurnost na tim raskršćima.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 175 zastupnika Damira Kajina.
To je amandman s kojim se traži izgradnja ceste Bižinada-Poreč 10 milijuna kuna. Ja moram kazati da je ta cesta, da je tu županijska cesta i da ona pod ingerencijom Županijske uprave za ceste. Stoga mi ne prihvaćamo ovaj amandman.
Zastupnik Kajin, izvolite.
Mislim, ja ne znam tko je klasificirao te ceste. Međutim, svi se vjerojatno slažemo u ovoj sabornici da je Poreč najturističkiji grad u Republici Hrvatskoj, da Poreština u turističkom smislu je 20% hrvatskog turizma. To su naprosto činjenice, a ceste koje vode prema Poreču od Vižinade ili Višnjana su doista sramota Hrvatskog turizma. Prema tome, ja doista molim ministra da pokuša shvatiti tu činjenicu i da pokušamo nešto ostvariti ne samo za ljude koji nastanjuju te prostore za, nego za Hrvatski turizam u cijelini i za imidž zemlje u cijelini. Utoliko ja molim glasanje i nadam se da će me barem u ovome podržati većina.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 176 zastupnika Ante Markova.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva su planirana sukladno pripremljenosti tehničke dokumentacije. Prema tome, bilo što preko toga planirati bilo bi nepotrebno, jer se je moglo potrošiti. Amandman se ne prihvaća.
Zastupnik Markov.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, upravo ste me na kraju kod zadnjeg amandmana, neću reći rastužili, ali iznenadili ... [[zbog predsjednikovog zvona, govornik se ne razumije]] Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Iz razloga što zapadni dio Šibensko-kninske županije, odnosno dio koji na kome se nalaze općine Tisno, općina Pirovac, općina Murter pripadaju krajoliku koji je gotovo u potpunosti pod posebnom zaštitom, bilo da se radi o nacionalnom parku, bilo da se radi o parkovima prirode, bilo da se radi o posebno zaštićenim vrijednostima. Znači, upravo onaj krajolik koji ustvari nužno traži da se priđe realizaciji programa odvodnje, otpadnih voda, odvodnje oborinskih voda, stvaranje jednog eko sustava koji bi trebao taj, tu vrijednost koja sada jest takva zaštititi, pa i oplemeniti, jer znamo da to područje koje pripada turističkom području je izloženo velikom broju turista, velikom onečišćenju, a nalazi se u blizini jednog od najljepših nacionalnih parkova Nacionalnog parka Kornati. I vjerujem da može postojati unutar vladinih projekata, unutar određenih fondova koji nisu direktno naslonjeni na proračun. Sredstva ne samo da se izradi dokumentacija koja je između ostalog i izrađena i u tijeku je natječajna dokumentacija nego da se može prići realizaciji prvog dijela s obzirom na činjenicu da su i sve jedinice lokalne samouprave osigurale svoj dio udjela u realiziraciji ovog velikog i značajnog projekta. Prema tome ja sam očekivao da će u najmanju ruku se sredstva iznaći iz nekih drugih para, izvora koji su sigurno na raspolaganju Vladi Republike Hrvatske te molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 175. zastupnika Damira Kajina. Pardon 177. zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić i Mate Gavrana.
Pa evo, ovaj, ovaj amandman se ne prihvača jer Upravi za prognanike, povratnike, izbjeglice nije evidentiran niti jedna, niti jedna zamolba ili zahtjev za pomoć pri plaćanju stambene pričuve s područja grada Vukovara. Na području grada Vukovara u velikoj mjeri nedefinirano vlasništvo nad stambenim fondom. Osim toga još nije počeo otkup stanova bivšim nositeljima stanarskog prava, a zakonska obveza plaćanja pričuve proizlazi iz prava vlasništva, a ono dakle u znatnom broju još nije, nije definirano.
Hvala. Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa gospodine ministre vjerojatno niti korisnici odnosno dužnici iz Vukovara nisu znali da trebaju nekome posebno podnijeti zahtjev. Obraćali su se u nadležne institucije u gradu Vukovaru i dobili naravno negativne odgovore. Ovim amandmanom naše htijenje je bilo da pomognemo onim građanima i stanovnicima Vukovara koji su tijekom proteklog vremenskog perioda bili u nemogućnosti zbog nemogućnosti otkupa stanova plaćati stambenu pričuvu koja je evo dosegla iznos od gotovo 6 milijuna kuna. Nisu naprosto, nisu niti mogli biti iz razloga što nisu vlasnici tih stanova odnosno tih zgrada. Kako je ovo ogroman problem i kako je riječ o gradu heroju, gradu Vukovaru ja molim da još jednom razmislite i omogućite prihvačanjem amandmana rješenje ovog gorućeg problema za stanovnike grada Vukovara. Ukoliko ne tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim glasovanje. Nije dobio potrebnu većinu. 178. zastupnika Miroslava Korenike.
Ovaj amandman ne prihvačamo jer su sredstva za uređenje, zaštitu i prezentaciju špilje Vindija planirana u okviru Ministarstva kulture i programa zaštite prirode.
Zastupnik Korenika.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Moram reći da nisam do kraja zadovoljan obrazloženjem gospodina ministra to više zbog toga što se općina Donja Voća na čijem se području ova špilja nalazi, spada u područje, u pogranično područje prema Republici Sloveniji i izuzetno je nerazvijena i spada u područje od posebne državne skrbi. Pri tome oni jednostavno kao općina nisu u stanju isfinancirati ništa vezano uz ovu špilju. Sve to radi Varaždinska županija. Moram reći uz nedovoljnu pomoć Vlade Republike Hrvatske što je bilo i za ovu godinu. Teškom mukom županija je ove godine isfinancirala pristupnu cestu sa parkiralištem i odvodnjom, a radi se o tome da je špilja zaštićena od 1964. godine Zakonom o zaštiti prirode i mi tražimo sredstva kako bi se dalje zaštitila špilja od same devastacije. Zbog važnosti za ovu općinu i zbog poruke koju ćemo tom nerazvijenom kraju poslati, ja ipak molim izjašnjavanje zastupnika.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 170. također zastupnika Miroslava Korenike.
Ovaj amandman ne prihvačamo iz razloga što izrada regionalnog operativnog plana Varaždinske županije će se financirati iz stavki za regionalni razvoj i nema potrebe uvoditi posebnu stavku u proračunu.
Zastupnik Korenika.
Pa ja ću ovaj puta povjerovati ministru i držat ću ga za riječ pa ću, i nadam se da će izvršiti obećanje da će se ovaj dio moga amandmana financirati iz njegovoga Ministarstva. Povlačim amandman.
Hvala lijepa. Amandman 179. povučen. Hvala ministre, vi ste svojim amandmanima završili. Idemo na amandmane Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja. Ministrica Marina Matulović-Dropulić. Amandman broj 180. zastupnika Miroslava Korenike.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo. Vlada ne prihvača ovaj amandman. Naime mi to već dobro radimo cijelu ovu godinu jer od 125 registriranih odlagališta skoro sva su polulegalna. U, za to smo utrošili ove godine i ugovorili 333 milijuna kuna i da je bivša Vlada barem jedno odlagalište sanirala situacija bi bila bolja.
Zastupnik Korenika.
Ja se zahvaljujem na objašnjenju koje je gospođa ministrica dala međutim moram reći da na području Varaždinske županije posebno oko gradova i lanca Ludbrega i Novog Marofa postoji nekoliko takovih polulegalnih deponija. Uz to u nizinskom području Varaždinske županije iz, ona je bogata i podzemnim vodama koje se služe jednim dijelom i za vodoopskrbu Zagrebačke županije. Ovo objašnjenje ja bih volio dobiti ili čuti kakva su jamstva da će se za područje Varaždinske županije uistinu i dobiti novce u opsegu koji trebaju jer činjenica je da Varaždinska županija jednostavno financijski nije dovoljno moćna da bi nešto takvo poduprla. Molim glasovanje.
Je li amandman povučen? Glasovanje,hvala. Tko je za amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 181. zastupnika također Miroslava Korenike.
Vlada ne prihvača ovaj amandman. Naime biljnih pročistača otpadnih voda nema. A ukoliko se radi o biološkim pročistačima otpadnih voda onda moram reći da to spada u drugo ministarstvo s time da moram napomenuti da je Vlada Republike Hrvatske krenula u izgradnju 47 pročistača otpadnih voda u iznosu od preko 385 milijuna EUR-a. Prema tome mislimo da će svi pročistaći u određeno vrijeme kroz određene godine biti završeni.
Zastupnik Korenika.
Hvala lijepa. Vidim gospođo ministrice da baš nemate najnoviju informaciju o trendovima u svijetu. Činjenica da naš susjed, činjenica je da susjedna država, Republika Slovenija, naveliko se koristi ovakovim, ovakovim pročistačima za, prije svega za manja naselja. Upravo zbog toga ja molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 182. zastupnika Miroslava Korenike.
Ne prihvačamo ovaj amandman jer za Fond za zaštitu okoliša kao ni Ministarstvo koje sam rekla da financira i iz deponije polulegalne i legalne za divlja odlagališta stvarno su zadužene jedinice lokalne samouprave. Ne prihvača se.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Ja razumijem vaš položaj gospođo ministrice, međutim činjenica je da stalno jedinicama kako regionalne tako i lokalne samouprave stavljamo financijske ... [[Govornik se ne razumije radi zvonjave]] Upravo zbog toga i županije jednostavno više nemaju dovoljno novca za uređivanje ovakovih divljih odlagališta i ja s obzirom da vi ne odustajete od svoga, ja bih ipak volio da se ovaj visoki dom izjasni o sudbini ovoga, ovoga amandmana pogotovo stoga što mislim da u Varaždinskoj županiji imamo veliki kao što sam već naglasio, velike resurse u pitkim vodama. Takova, takove onečišćenja bi dovela do ugrožavanja podzemnih voda i bojim se da ćemo napraviti više štete nego koristi ne prihvačanjem amandmana. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Gospodo zastupnici, molim vas. Amandman 183 zastupnice Alenke Košića Čičin Šain.
Ne prihvaća se amandman mislimo da je ovo dovoljno sredstava jer uglavnom prostorne planove parkova prirode i nacionalne parkova radi naše ministarstvo zajedno sa jedinice sa županijskim zavodima. I ukoliko će trebati mi na rahodima poslovanja imamo te novce.
Zastupnica Šain izvolite.
Zahvaljujem se gospođo ministrice, ja bih samo htjela naglasiti da se ovdje radi o parku prirode Lonjsko polje da je taj park prirode kroz nekoliko županije ja znam da vi imate sredstva. Mene zanima samo dali će ta sredstva biti alocirana baš za ovaj prostorni plan i dali ćemo ga vidjeti gotov u 2005. godini kako bismo tada mogli kandidirati to za daljnje fondove koji bi dalje financirali razvoj toga prostora. Zahvaljujem. U tom slučaju ne tražim glasovanje.
Amandman povučen 183. Amandman 184 zatupice Dorote Pešić Bukovac.
Amadman se ne prihvaća. Mi imamo osigurana sredstva na planovima intervnecije i ukoliko bude potrebno mi ćemo ta sredstva i dati. A naročito ne možemo prihvatiti amandman zbog otoga što ste napisali da se mogu sredstva dobiti iz prihoda z ocjenu studija to su čista namjenska sredstva to su vlasitti prihodi, koji investitori plaćaju za izrade odnosno ocjene studija.
Zastupnica Dorotea Pešić Bukovac.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođo ministrice. Ja sam ovakav amandman dala i prošle godine za ovu godinu. S time da ste mi vi obećali da ćete to staviti u sljedeći proračun. DA će se izraditi projektna dokumentacija svih potonulih brodova i aviona. Evo ja imam tu fonogram sam izvadila od prošloga proračuna. I zato sam s obzirom da nisam vidjela u ovom proračunu osigurana ta sredstva namjenska za to, zato sam dala takav amandman. Znači mi ne tražimo ova sredstva za slučaj ako se desi ponovno onečišćenje Jadrana kao što je bilo u slučaju RAbac ili u riječkoj u Kvarneru. Nego tražimo baš da se se izradi studija za cijeli Jadran. I molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu Amandman br. 185 zatupnici Mato Gavran, Mato Arlović i LJubica Brdarić.
Ne prihvaća se. Mi za te kapitalne i tekuće pomoći unutar opće države imamo milion i 350 tisuća kuna, znamo dn aikada nije dovoljno ali mislimo da će ovobiti bare koliko tolko dostatno.
Zastupnik Mato Gavran.
Ja bih sa vama gospođo ministrice dijelio to zadovlljstvo kada bi to doista bilo dovoljno. Na žalost ja ću ponovno krenuti od područja Brodsko posavske županije koaj ima namjeru uključiti se u rješavanje ovoga gorućeg problema. Zbrinjavanja otpada. Na žalost sami nismo u mogućnosti niti pokrenuti proces. Zbog toga smo bili i ovako rekao bih i skromni u našim zahtjevima, povećanja od milion i 200 tisuća kuna smatrali smo da ovo ministarstvo i državnom proračunu neće bitnije poremetiti ukupne odnose a nama bi to puno pomoglo. NO kako neam novaca niti kod vas ja ipak tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 186 zastupnice Alenke KOšiša Čičin Šain.
Ne prihvaća se. Naime, malo prije sam rekla i kod onoga prvoga amandmana našega, radi se o tome da smo mi prvi puta krenuli sa sancijom odlagališta otpada . Do sada nitko na tom poslu napravio nije ništa. Uložili smo odnosno, ugovorili smo 333 miliona kuna. Jasno da sada kada se vidi da se nešto uložilo, onda se traži još više. Mislimo da ćemo za sve ono za što će jedinice lokalne samouprave imati lokacijske dozvole i studij utjecaja na okoliš moći i u idućoj godini ugovoriti za sanaciju tih deponija. Prema tome još jedan puta ponavljam, da je bivša Vlada napravila barem nešto situacija bi bila bitno drugačija.
Zastupnica Alenka KOšiša Čičin Šain.
Zahvaljujem se, jako mi je drago čuti riječi gospođe ministrice da će ova Vlada barem napraviti nešto. Pa u tom smislu vjerojatno će se i napraviti tehnička dokuementacija barem tehnička dokumentacija za sanaciju odlagališta otpada u Sidačko moslavačkoj županiji. Prvenstveno ovdje mislim na primjer na Kostajnicu. To je područje od posebne državne skrbim, oni naravno nemaju svoja sredstva jer su to siromašne općine. I bojim se da nemaju niti sredstva za tehničku dokumentaciju pa bi vas upravo u tom smislu molila da taj amandman prihvatite, i tražim o tome glasovanje.
Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 187 poštovane zastupice također Alenke Košiša Čičin Šain.
Amandman se ne prihvaća, naime kao što znate fond za zaštitu okoliša je sada već po drugi puta raspisao natječaj ne samo za sanaciju deponija nego i za izradu projektne dokumentacije i čak i otkupa zemlje za one jedinice lokalne sampouprave koje se nalaze na ovakvim područjima o kojima je sada govorila gospođa Čičin Šain. Prema tome i tim jedinicama lokalne samouprave dat ćemo sredstva za izradu projektne dokumentacije i studije utjecaja na okoliš. Projekata čak nekima i za otkup zemlje.
Zastupnica Košiša Čičin Šain.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, evo ovih 16 milijuna koji se ovdje traži upravo je namjenjen za izradu studije utjecaja na okoliš. I vrlo mi drago čuti da ste to planirali dati u sljedećoj godini upravo za tu stavku. Pa zbog toga mislim d abi bilo dobro da još jedanputa ovdje glasovanjem potvrdimo ovaj amandman čisto zato da ljudi čuju da ćete vi zaista dati ta sredstva upravo na tu poziciju za izradu ste te studije. Hvala lijepa.
Tko je za taj amandman? Hvala. NIje dobio potrebnu većinu. 188 također zastupnice Alenke KOšiša Čičin Šain.
Ne prihvaća se. Mi na nadzoru okoiša imamo ukupno 5 miliona 420 tisuća kuna, jer je to i ne samo nadzor nego i unapređenje stanje okoliša. Prema tome sam nadzor ulazi u to, i vjerujet da na to me i te kako radimo.
Zastupnica Alenka Košiša Čičin Šain.
Tema Siska i zagađenosti Siska naročito zagađenosti zraka, o vodi da ne g ovorimo. Rafinerija Hervos, termoelektrana, željezara Sisak, veliki zagađivači. Gospođo ministrice mislim da će to biti tema o kojoj ćemo se jako često razgovarati u naredne tri godine. Mislim da je nadzor zaista potrebno pojačati ali ne samo nadzor nego i mjere da es ta stvar dovede u neko stanje reda. nisu tu samo naravno državne tvrtke tu su prvenstvno i privatne tvrtke sve više i više. Međutim onaj tko brine o građanima smo upravo mi. Prema tome ja vas lijepo molim da ovaj amandman prihvatimo. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 189 zastupnika Davorka Vidovića.
I taj amandman se ne prihvaća, naime ako govorimo o Sisku onda ja mislim dać emo mi biti prvi ti koji ćemo nešto poduzeti u gradu Sisku. Jer osim one stanice koja je već prije bila napravljena, sada se napravio, sada se zapravo radi i displej jer se kupuju i neke nove stanice pa je onda za Sisak kupljeno i to. Tako da će svi građani moći vidjeti kakva je situacija sa zrakom u Sisku. Jasno je da nismo zadovoljni dobili smo obećanja rafinerije da će koji su najveći zagađivači na tom području. Da će prvi prioritet u njihovim investicijama u zaštiti okoliša biti taj rafinerija u Sisku. I da će oni nama u roku od 14 dana od mojeg sastanka kojeg sam imala s njima, biti date kratkoročne mjere, a u roku od mjesec dana dugoročne mjere i da će se one raspraviti na Vladi. Prema tome još trebamo pričekati samo 5,6 dana i sve ćemo dobiti.
Zastupnika nema. Moramo glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Amandman 190 zastupnica Alenke Košiša Čičin Šain.
Ne prihvaća se. Naime mi smo prvi puta prošle godine 2 miliona kuna,m zapravo za ovu godinu za udruge i za tekuće donacije u novcu predvidjeli. Sada ćemo raspisati bili natječaj dali smo im sredstva, i sada ćemo vidjeti šta će te udruge napraviti za ta sredstva koja su dobili. Naročito kada nam podnesu izvješće. Dobili smo izvješće neko za 2003. godinu koja je za neka druga sredstva, ali s kojima nismo baš jako zadovoljni sa svim udrugama. Mislimo da je ovo za sada ne možda dovoljno, ali da jednostavno više sredstava za udruge nema.
Hvala. Zastupnica Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Nevladine udruge su upravo one točke koje bi trebale kontrolirati zaštitu okoliša. Mi smo možda negdje u početku tih procesa, ali to je upravo jačanje tih instrumenata je ono na čemu cijela ta struka počiva na neki način, odnosno to su kontrolni mehanizmi. Jako je važćno imati te kontrolne mehanizme i jako je važno poticati civilno društvo i kontrolu kroz oblike civilnog društva i upravo ovaj amandman ide u tom smjeru da se te udruge ojačaju, a dakako da ih se treba kontrolirati što rade i kako troše novac. To nije sporno. Ja bih ipak molila da se o ovom amandmanu glasuje, jer je to jedan oblik civiliziranog ponašanja kojeg tražimo u ovoj sferi. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Hvala, ministrice. Sljedeća pozicija je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa. Molim državnog tajnika Nevia Šetića, amandman 191 zastupnice Košiša Čičin-Šain.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi umanjenjem pozicije poticanja putničkog i kombiniranog prijevoza u okviru razdjela 075 Ministarstvo za zaštitu okoliša, prostorno uređenje i graditeljstva bili ugroženi projekti aktivnosti koje se financiraju iz navedene pozicije.
Zastupnica Košiša Čičin-Šain.
Ovdje postoji neki nesporazum. Naime, radi se o tome da se u gradu Sisku predlaže da se bivša vojarna u Lađarskoj ulici da se uredi učenički i studentski dom. Kao i za prostorom za braniteljske udruge, nevladine udruge, udruge iz domene civilnog sektora. Navedeni prostor MORH-a više se ne koristi, te bi uređenjem prostora bili riješeni navedeni problemi. To je amandman koji sam ja postavila prema vašem Ministarstvu. A ono sa kojih se pozicija skida, jer smo se tako dogovorili da ćemo raditi amandmane, jedna od pozicija je bila i poticanje putničkog i kombiniranog prijevoza, gdje sam dala da se skida 5 milijuna dolje. Mislim da je tako trebao ići taj amandman. U svakom slučaju tražim o amandmanu glasovanje, jer mislim da su sredstva, da bi trebalo osigurati sredstva upravo u toj županiji za takav studentski standard i učenički standard.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. 192, zastupnika Damira Kajina.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su sredstva za ove namjene izmjenjena i dopunjena Zakona o osnovnom školstvu iz 2001. godine osiguravaju proračunima županija i gradova koji financiraju decentralizirane funkcije osnovnog školstva. Ja ovdje želim posebno naglasiti kako iz naslova onih sredstava koje je Ministarstvo do sada u kapitalne investicije ulagalo, od 50 milijuna i 311 tisuća kuna, biti će sada raspoređene, 2005. godine u proračunima tih gradova i županija.
Zastupnik Damir Kajin.
Da. Točno je za neke gradove. Za neke županije primjenjuje se zakon, međutim za neke gradove ne. Mi ovdje samo tražimo određena inicijalna sredstva za početak gradnje športske dvorane na prostoru grada Pazina. Grad Pazin ima jednu dvoranu pri sjemeništu, ima nešto što se može nazvati dvoranom, ali izuzetno skromnog karaktera u njihovom srednješkolskom centru, ali da se tako izrazim svjetovne škole nemaju dvoranu i zato predlažemo jedan amandman gdje bi se tak učenički i tako dalje standard podigao na znatno višu razinu. Molim da se o tom amandmanu glasuje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 193, također zastupnika Damira Kajina.
Amandman se ne prihvaća, jer su planirana sredstva u iznosu od milijun i 200 tisuća kuna iznos potreban za navedene rashode i to s obzirom na velike aktivnosti i obveze koje ministarstvo pokriva, na području cijele Hrvatske. Također su tu uključeni putovanja u inozemstvo i veliki broj aktivnosti vezanih za upoznavanje međunarodnih programa.
Zastupnik Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče. Klub IDS-a ovdje traži da se jedan mali iznos od 250.000 kuna usmjeri za aktivnosti zvjezdarnice u Višnjanu. Usuđujem se reći da je to možda jedna od najznačajnih neću reći znanstvenih, ali istraživačkih ustanova na tlu Republike Hrvatske. Zašto? Jer je ta zvjezdarnica u tom malom istarskom mjestu do sada otkrila možda 1.400, možda 1.500 što meteora, što različitih asteroida što je svrstava na 4., 5. mjesto takvih ustanova u svijetu. Mnogi stoga ni nisu čuli recimo u svijetu za Hrvatsku, ali znaju za VIšnjansku zvjezdarnicu. I ja doista molim državnog tajnika, odnosno Ministarstvo kojega prezentira, saborske zastupnike da uvažavajući taj značaj tog, te institucije omogući im sredstva koja su im tako nužna u njihovom radu. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 194, također zastupnika Damira Kajina.
Amandman se ne prihvaća zato jer od 2001. gdoine te kapitalne investicije u osnovnom školstvu vrše 32 grada i županija.
To je sve točno, međutim, mislim, neke sredine u Republici Hrvatskoj su u odnosu na neke druge povlaštenije i mislim da bi bilo oportuno kada bi se gradu Buzetu pripomoglo za adaptaciju odnosno dogradnju Osnovne škole Vazmoslav Gržalja. Županija Istarska ulazi sa određenim sredstvima u taj projekt. Grad Buzet dati će ogromna sredstva da bi se škola mogla privesti "svrsi". Držimo da bi bilo oportuno da i država Hrvatska sudjeluje u tim aktivnostima. Prije sam spomenuo, ponovit ću ponovno. Buzet je možda jedini, ne možda nego sigurno jedini grad u Republici Hrvatskoj koji ima izvoz per kapita 10.000 dolara, znači po stanovnika, stoga itekako participira u Državnom proračunu. Pokušajmo toj sredini nešto i uzvratiti za učinjeno. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 195, zastupnika Valtera Poropata.
Moram reći da je situacija ovdje ista glede rekonstrukcije i nadogradnje Osnovne škole Potpićan i naprosto nemamo zakonskih mogućnosti, jer je zakonom iz 2001. godine ta kapitalna investicije prenesene su na 32 grada i županije. I želim još jednom reći kako je ove godine, znači biti će 51 milijun kuna gotovo prenešen županijama i gradovima za te namjene. Tako da će se njihovi proračuni uvećati. Amandman se ne prihvaća.
Zastupnik Valter Poropat.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, sve je to meni jasno. Međutim, mi imamo takvu demografsku strukturu da nam iz godine u godinu crkva upozorava na ono što se dešava. U Potpićnu je jedna suprotna situacija. I ono što sam ja želio s ovim amandmanom i mi iz Kluba IDS-a iz Labinšćine je to da se tu gdje se povećava broj djece pomogne i pokaže od strane Minsitartva i vas kao državnog tajnika da imate sluha za jedan ovakav relativno mali iznos. Molim glasanje. Hvala.
Tko je za ovaj amandman. Hvala. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 196 zastupnika Nikole Vuljanića.
Amandman ne prihvaća se. Navedena aktivnost ima naziv "Prevencija nasilja u školi" a ne "ovisnosti" kako je u amandmanu, a pozicija 32 36 su zdravstvene veteranske usluge, a ne zakupnine i najamnine, stoga je nemoguće razmotriti preraspodjelu po navedenom amandmanu.
Zastupnik Vuljanić izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] u stavci A577009 prevencija ovisnosti u školama, naravno ima i prevencije nasilja u školama na što sam isto dao amandman. Lijepo piše. Prema tome, nema druge nego prihvatiti amandman.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prihvaćen. Amandman 197 također zastupnika Nikole Vuljanića.
Amandman ne prihvaća se. Planirana sredstva u visini od jednog milijuna 399 tisuća i 600 tisuća kuna su na razini 2004. godine te pokrivaju opseg definiranih programa, a iznos od milijun kuna nemoguće je namaknuti sa aktivnosti A577000 pozicija 32 37, intelektualne i osobne usluge zbog aktivnosti iz razloga što se ovim sredstvima organizira vanjska suradnja za potrebe Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa kao npr. za izradu određenih zakona, povjerenstava i sl. obveza preuzetih odvijanja novih aktivnosti koje su dodijeljene ministarstvu.
Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić.
Ja sasvim dobro znam kako intelektualne i osobne usluge funkcioniraju u sustavu novih kurikula i slične stvari. Nasilje u školama je kao što reče jutros za ovisnost ministar Šuker, pošast ovog društva. Svakodnevno čitamo po novinama šta se po školama događa, neke škole već razmišljaju o oružanoj zaštiti pa će nam se događati stvari kao u američkim filmovima. Ali očito da kao i ovisnosti u školama i nasilje u školama ova Vlada ne smatra velikim problemom, a posebno ne problemom u rastu jer predviđa istu cifru kao i prošle godine pa to je isto nekakva poruka. Ja smatram da je to jedan od akutnih problema u ovom društvu i molim da se Sabor izjasni o tome. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Državni tajniče odite malo na svoje mjesto. Vraćamo se na amandmane na proračun. Amandman broj 198 Klub zastupnika Nacionalnih manjina. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća iz razloga što bi umanjenje sredstava na toj poziciji državne potpore za sanaciju i rekonstruiranje bili dovedeni u pitanje programi koji se financiraju iz navedene pozicije. Želim ukazati da je državni proračun za 2005. godinu Ministarstvo znanosti, obrazovanje i športa za potrebe poticanja obrazovanja nacionalnih manjina planiralo iznos od čak 11% više sredstava nego 2004. godine.
U ime Kluba izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine tajniče, vi znate da se najviše sredstava troši za prevođenje i tiskanje udžebnika nacionalnih manjina, da se svake godine na toj poziciji poprilično štedi a ako tome dodamo vrlo često nenamjensko i netransparentno trošenje novaca sa ove pozicije mi danas imamo škola manjinskih koje nemaju preveden niti jedan jedini udžbenik. Time indirektno ne provodi se zakon o nacionalnim manjinama jer pravo dato zakonom defakto je mrtvo slovo na papiru. Znajući da se na kraju krajeva ove godine privodi kraju i katalog znanja postoji zaista velika potreba da se konačno prevede i da konačno se manjinskim školama omogući da imaju minimum potrebnih udžbenika za nastavu i stoga vas molim da prihvatite ovaj amandman. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 199 zastupnik Radimir Čačić.
Ne prihvaća se iz vrlo jednostavnog razloga što su odgovornost za izgradnju dječjih vrtića imaju općine, gradovi i županija.
Budući da zastupnika Radimira Čačića nema u dvorani, molim glasovanje. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 200 zastupnika Radimira Čačića.
Isto izgradnja dječjeg vrtića Breznički hum isto tako se ne prihvaća iz razloga što je obveza financiranja općina, gradova i županija.
Molim glasovanje budući da zastupnika Čačića nema u dvorani. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 201 istog zastupnika.
Izgradnja dječjeg vrtića Bednja ne prihvaća se taj amadnman istog razloga jer je to dužnost općina, gradova i županija u financiranju.
IZ istog razloga molim glasovanje. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 202 zastupnik Željko Pavlic.
Ovo je jedan kompleksan amandman, ne prihvaća se, najprije onaj dio koji govori o globalnom povećanju ukupno za osnovnoškolsko obrazovanje jer su planirana sredstva dostatna za postojeća ugovorna prava o osnovnom školstvu. Drugi dio amandman koji govori o dogradnji centra za odgoj i obrazovanje Čakovac, također se ne prihvaća ali želim reći iz razloga što je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa u prethodnim godinama istovjetne centre koji se odnose na odgoj i obrazovanje djece s teškoćama u razvoju završilo u Koprivnici i Križevcima a u tijeku je kapitalni projekt koji se odnosi na centar "Tomislav Špoljar" u Varaždinu. I onaj dio amandmana koji govori o izgradnji športske dvorane u Ivancu, zatim športske dvorane Kuršanec i športske dvorane u Čakovcu, osnovne škole u Čakovcu ne prihvaća se iz razloga što od 2001. godine izgradnja tih kapitalnih objekata prešla je na 32 grada i županije.
Zastupnik Željko Pavlic.
Ja bih se zadržao na ovom glavnom dijelu, zaista je riječ o kompleksnom amandmanu, na dijelu koji govori o plaćama prosvjetnih djelatnika za osnovne i za srednje škole. Naime, proračun je predviđen da ta masa plaća raste samo 2% u sljedećoj godini, to je premalo. Znamo da je problem prosvjetnih djelatnika u osnovnim i srednjim školama njihovo zaostajanje u plaćama odnosno ostale državne zaposlenike, sada je to zaostajanje negdje oko 12%, ovih 2% zapravo ... utjecaj samo inflacije, zaostatak će do kraja godine biti još i veći pa će biti problemi u našoj prosvjeti itekako veliki, danas su sindikati najavili svoje prosvjedne akcije, oni će se sigurno sljedeće godine odvijati, plašim se dakle da će naša nastava sljedeće godine biti opterećena problemima koji ne bi bili da se unaprijed predvidjelo povećanje plaće za prosjetne djelatnike u osnovnom i srednjem školstvu barem za 10% u ukupnoj masi plaće. Za razliku od toga bilježim dakle u istom tom proračunu rast plaća, u drugim ministarstvima je puno veći pa i samo Ministarstvo u odjelu administracije rast plaća je, plaće ukupne dakle rast mase ovoga plaće je preko 200%. Dakle, upozoravam još jednom na nepravednost prema prosvjetnim djelatnicima koji itekako dobro obavljaju svoj posao, a pitanje što će biti dalje, na koji način će oni obavljati svoj posao pogotovo što im se spušta, daje sve više obaveza pitanje koliko će njih htjeti uopće ostati u prosvjeti da rade taj posao. Molim glasanje o tom amandmanu.
Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 203 zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su obveze po gore spomenutom amandmanu već planirane na drugim aktivnostima.
Zastupnice Lugarić.
Gospodine potpredsjedniče u svom prijedlogu državnog proračuna Vlada planira ukinuti posve stavku za osnovno obrazovanje i osposobljavanje mladih i odraslih, podsjećam ta je stavka uvedena nakon popisa stanovništva kada je utvrđeno da u ovoj zemlji ima previše odraslih nepismenih. Stavka na koju vi vjerojatno mislite u mom obrazloženju se odnosi na osposobljavanje na prvo zanimanje, a vi bi kao državni tajnik za osnovno školstvo vrlo dobro trebali znati da osnovno i srednje obrazovanje nisu isto. Drugi motivacija podnošenja ovog mog amandmana je razgovor sa štičenicima centra za odgoj i obrazovanje iz Turopolje na izdražvanju zapravo maloljetničkih kazni su apelirali da oni kada odrade svoje kazne ne mogu završiti osnovnu školu vani jer je to za njih naprosto preskupo. Prema Ustavu u ovoj zemlji osnovno obrazovanje je obvezno i besplatno a različito je od srednjeg školovanja i osposobljavanja za prvo zanimanje. Stoga ja nikako ne mogu podržati činjenicu da vi posve ukidate osnovno obrazovanje i osposobljavanje mladih i odraslih i molila bih zastupnike i zastupnice da glasaju za taj amandman tim više što u tom proračunu predviđa se povećanje sredstava za prijevoz tijela državne vlasti zrakoplovom za 8 milijuna kuna, a ukidamo posve osnovno obrazovanje, to je za Hrvatsku koja ima previše nepismenih posve pogubno stoga molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 204 zastupnice Jagode Martić.
Amandman se ne prihvaća iz već objašnjenih razloga jer od godine 2001. izgradnja športskih dvorana znači kapitalnih objekata postaje obveza 32 grada i županije u Republici Hrvatskoj.
Zastupnica Martić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, ne mogu najprije prihvatiti to vaše obrazloženje, radi se o Makarskoj o gradu bez obzira na sve preduvjete koje ima za razvoj, zimskog, odnosno sportskog turizma bez obzira na to što u njemu djeluje jako puno sportskih udruga i jako puno mladih ljudi je uključeno u sport, nema do dana današnjeg dvorane, imamo ti škole na području grada, od njih samo jedna ima dvoranu, u sklopu škole postoji dvorana za sportske aktivnosti. Grad Makarska je isto tako spreman veći dio sredstava izdvojiti iz svog proračuna i na taj način sudjelovati u izgradnji sportske dvorane, ali evo ovim putem bi željela da i Vlada, odnosno vaše ministarstvo sa jednim dijelom tih sredstava na kraju zatvori financijsku konstrukciju i da Makarska konačno dobije svoju dvoranu. Ne trebam napominjati koliko bi ona značila i za razvoj sportskog turizma koji može trajati 12. mjeseci, a isto tako i za promicanje zdravog življenja među mladima i na kraju krajeva sve te sportske udruge zaslužuju da konačno dobiju i krov nad glavom, a ne da samo imaju otvorene terene. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 205. zastupnika Radimira Čačića.
Amandman ne prihvaća se iz razloga što se već odvija u okviru projekta K-311 567 rekonstrukcija zgrade Osnovne škole Ivanec u sklopu koje će biti izgrađena i sportska dvorana, tako da ovaj amandman nije potreban i nije ga potrebno prihvatiti.
Budući da zastupnika Čačića nema u dvorani, molim glasovanje tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 206. istog zastupnika.
Amandman ne prihvaća se iz već poznatih razloga jer od godine 2001. po zakonu ministarstvo nije više obvezno niti ne može planirati sredstva za izgradnje takvih kapitalnih objekata kao što je športska dvorana Višnjica u Lepoglavi.
Tko je za amandman 206.? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 207. istog zastupnika.
Riječ je o dovršetku sportske dvorane Osnovne škole Vidovec i amandman se ne prihvaća iz istih razloga jer kapitalni objekti grade se od 2001. godine u sklopu 32 grada i županije koji imaju obveze financirati. Još jednom želim podsjetiti da iz državnog proračuna gotovo 51 milijun kuna ove godine, odnosno u Proračunu za 2005. godinu se raspoređuje ono što je ranije prikupljao državni proračun, sada će prikupljati, odnosno doći će u tih 32 grada i hrvatske županije kao decentralizirana sredstva.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 208.
To je izgradnja športske dvorane Osnovne škole Ljubeščica. Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao što sam ranije objasnio.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 209. istog zastupnika.
Da, izgradnja športske dvorane Osnovne škole Maruševac, da ne ponavljam, iz istih razloga ministarstvo ne može prihvatiti ovaj amandman.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 210. istog zastupnika.
Gradnja zgrade, izgradnja športske dvorane Osnovne škole Trnovec Bartolovečki. Amandman se ne prihvaća iz istih razloga koje sam već objasnio.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 211. amandman istog zastupnika.
Isto tako kapitalni objekti, izgradnja športske dvorane Osnovne škole Svibovec, Varaždinske Toplice. Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što je to obveza iz decentraliziranih sredstava koje pripada županijama i 32 grada.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 212. zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Riječ je o rekonstrukciji Osnovne i Srednje škole u mjestu Pag. Amandman se ne prihvaća iz poznatih razloga koje sam već objasnio, ali želim ovdje još jednom ukazati kako s naslova izgradnje osnovnih škola iz Državnog proračuna za 2005. godinu biti će u decentraliziranim sredstvima dato na raspolaganje gotovo 51 milijun kuna, a za srednje škole, to je gotovo, 33 milijuna kuna. Tako da će biti raspoređeno na 32 grada i županije.
Ovako, nešto slična obrazloženja smo čuli i u prošloj godini, pa se onda škole, pogotovo ove gdje se zanavljaju gotovo identični amandmani nisu obnovile. Istina je to da su to obveze jedinica lokalne samouprave, ali, to su zakonske obveze, ali jednako tako je ustavna obveza države da pomaže jedinice lokalne samouprave. Ovdje se zaista u Pagu radi o podosnovnoj i srednjoj školi u jednim teškim uvjetima u jednom derutnom stanju su zgrade, da počesto učitelji zajedno sa djecom pomiču klupe, pomiču stolice od jednog sata do drugog da ne bi pao strop. Zato mislim, eto, inzistiram glasovanjem da se izjasnimo o ovom amandmanu, ali prije toga da se utvrdi kvorum.
Molim utvrdimo kvorum. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne možemo glasovati, nema kvoruma. … [[Upadica se ne razumije.]] Pozivam zastupnike da uđu u dvoranu. Jel’ Kajin u dvorani? [[Upadice se ne razumiju.]] Molim glasovanje. Tko je za? U dvorani ima 78 zastupnika. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 213. zastupnik Nikola Vuljanić.
Amandman ne prihvaća se iz razloga što je sa Proračunskom 2004. godinom završen pilot projekt izgradnje školskih športskih terena u Karlovačkoj županiji. Kao što je vidljivo za ove namjene i u 2005. godini predlažemo osigurati 100 tisuća kuna iz razloga mogućeg prijenosa ugovornih obveza iz 2004. u 2005. godinu, ali bez preuzimanja novih ugovornih obveza.
Zastupnik Vuljanić nije u dvorani. Molim glasovanje. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 214. zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Izgradnja zgrade športske dvorane Sveti Filip i Jakov. Amandman se ne prihvaća iz razloga što se realizacija ovog projekta planira izvesti kroz program C-5 u okviru Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka.
Zastupnica Antičević.
Ovako, poštovani tajniče, najprije je općina Sveti Filip i Jakov prisiljena platiti po ugovoru Hrvatskim šumama naknadu za zemljište, dakle umjesto da je država besplatno dala taj teren za izgradnju osnovne škole, dapače, tereti ovdje općinu Sveti Filip i Jakov iznosom od 830 tisuća kuna. Općina je naravno u mogućnosti samo neznatno sudjelovati u infrastruktunom opremanju zemljišta za školu i samu sportsku dvoranu, stoga su joj ova sredstva potrebna. Mi se toliko puta svi skupa kunemo i u obnovu i u natalitet i tako radi se o maloj općini, ali sigurno sa jednom perspektivom da tu mladi ostanu da ne bježe prema tome, mislim da je ovaj amandman osnovan. Molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 215 zastupnici Mato Gavran, Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Riječ je o rekonstrukciji zgrade osnovne škole Mijac Stojanović Babina Greda, amandman se ne prihvaća, iz razloga što se sredstva za ove namjene od 2001. godine osiguravaju u proračun županija i gradova.
Zastupnik Gavran.
Da to je dobro rečeno gospodine državni tajniče. Samo kad bi jedinice lokalne samouprave za sve te namjene imale dostatnih sredstava. Reći ću vam, Babina Greda jedna od najvećih naselja u Vukovarsko-srijemskoj županiji, jedna od najbogatijih isključivo poljoprivredno naselje i nema dostatno novaca niti za hladni pogon. Upravo iz tih razloga smo i predložili ovaj amandman kako bi djeca bez obzira što se nalaze na istoku Hrvatske imali bar minimalne uvjete života i rada ili približne kako to imaju i u drugim dijelovima Republike Hrvatske. Mislim da je osnovna zadaća Vlade da osigurava ravnomjeran razdjel svih dijelova Republike Hrvatske, a to iz ovoga nije vidljivo. Tražim glasovanje.
Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 216 zastupnika Radimira Čačića.
Rekonstrukcija zgrade osnovne škole Lepoglava. Amandman ne prihvaća se iz razloga koji sam već po ne znam koji put objasnio, da nemamo takvih mogućnosti. Ali želim kazati kako napominjem da u okviru programa C5 koji se realizira putem Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka realizira projekt izgradnje športske dvorane koja se nalazi pri toj osnovnoj školi.
Budući da zastupnika Čačića nema u dvorani. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. 217 amandman zastupnika Mate Arlovića, Ljubice Brdarić, Mato Gavran.
Radi se o izgradnji osnovne škole Orehovica. Amandman ne prihvaća se iz poznatih razloga oko kompetencije izgradnje. Ali želim reći, napomenuti kako je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa poznat problem romske populacije koje pohađa ovu školu, a potreba riješavanja, potreba ove populacije u budućnosti, u budućem razdoblju ministarstvo će riješavati u suradnju sa Međimurskom županijom kako smo već uspješno riješili više projekata.
Zastupnik Gavran.
Dobro, mislim da komentar ovome nije potreban. Ako će već riješavati, onda povlačim ovaj amandman. Ali nadam se da će konačno i ova populacija i ovo naselje dobiti kvalitetnu osnovnu školu. Hvala vam lijepa.
Amandman povučen. Amandman 218 zastupnik Željko Pavlic.
Amandman ne prihvaća se. Izgradnja građevine osnovne škole kod Toriba, iz razloga što su planirana sredstva za ovu namjenu u skladu s planskim ugovorima, obvezama koje će nastupiti na ovom kapitalnom projektu tijekom 2005., zašto je ovo ministarstvo osiguralo određena sredstva.
Zastupnik Pavlic.
Ja moram protestirati, mislim zbog toga, što je napravljeno suprotno zapravo od onoga što sam ja tražio. Ja sam tražio, dakle povećanje sredstava za izgradnju osnovne škole kod Toriba. Projekt je vrijedan negdje preko 20 milijuna kuna. U proračunu je bilo predviđeno 2 milijuna kuna, ja sam predlagao da to bude 4 milijuna kuna. NO, nažalost što se desilo amandmanom Vlade, ta dva milijuna kuna su smanjena još na milijun kuna. Na koji način, kada i kako će se ta osnovna škola i dvorana napraviti nije mi jasno? Stim da u proračunu je z sljedeću 2006., dakle predviđeno 5 milijuna kuna, a poslije toga nije predviđeno ništa. Ne znam na koji način će se taj projekt napraviti? Koji je dobit i kako veliku podršku ministarstva, ali izgleda samo na riječima. Isto tako protestiram što je i smanjena, što su smanjena sredstva za izgradnju zgrade školske dvorane osnovnoj školi Mala Subotica, to su dva projekta koji su ovim amandmanom, novim amandmanom Vlade kojima su smanjeni prihodi, dakle. Ne znam zašto je upravo Međimurska županija na udaru Ministarstva i Vlade. Hvala.
Tražite glasovanje?
Da.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 219 zastupnik Dragutin Lesar.
Riječ je o izgradnju osnovne škole Orehovica, vrijedi sve ono što sam rekao za amandman 217, dakle imamo sluha i ovdje želim jasno reći da smo u posljednje vrijeme jako puno gradili i gradimo u području Međimurske županije, kao što i u Maloj Subotici i kod Toribi i preuzeta je obaveza i ono što smo planirali to ćemo i dovršiti u planiranom razdoblju.
Zastupnik Lesar.
Hvala vam lijepa. Ja sam očekivao odbijanje ovog amandmana, jer kad ne mogu biti prihvaćeni amandmani kolege Glavaša, normalno da neće biti prihvaćeni ni moji. Međutim, ubuduće ja sam ovaj put pokušao gospodine državni tajniče da ta škola krene barem sa početnim sredstvima, jer vi znate da ona ne može biti gotova za par mjeseci, ne samo kao kapitalno ulaganje, nego i riješavanje problema školskog standarda nacionalnih manjina, jer se radi o školi gdje je više od 50% polaznika pripadnika romske zajednice u Međimurju. I vjerujem da s ovim programom se može Hrvatska kandidirati i ponuditi i za međunarodne programe. A u buduće ukoliko ni u idućoj godini ta škola ne bi ušla u taj program, onda amandman neću braniti i predlagati ja, nego upravo pripadnici romske zajednice koji imaju najveći interes da ta škola se počne gradit. I tražim glasanje. Ne znam da li pred Saborom, negdje drugdje, ali bit će aktivni. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 220 zastupnica Dragica Zgrebec.
Riječ je također o izgradnji građevina osnovne škole Orehovica, dakle iz istih razloga kao što sam do sada objasnio ne prihvaća se ovaj amandman. Ali želim ukazati ovdje, jer ima jako puno amandmana koji govori o kapitalnoj izgradnji u Republici Hrvatskoj. Mi smo uočili, naslijedili taj problem i jasno nam je da Hrvatsko-obrazovni sustav ne može biti kvalitetan sa trosmjenskim radom, sa nedostatkom zgrada. Naš je cilj i tražimo načina i to želim ovdje javno reći u Hrvatskom saboru riješenja da u kratkom vremenu u Hrvatskoj dobijemo situaciju da imamo maksimalno dvosmjenski rad, a u perspektivi jednosmjenski rad, jer to visoke kriterije mjerilo kakve su u zemljama Europske unije. Vjerujem da već za sljedeći proračun ćemo moći ponuditi neka bolja riješenja i imamo neke razgovore i sa Svjetskom bankom koja je spremna dio od ukupnog financijskog kredita za obrazovanje u Hrvatskoj da se iskoristi u izgradnji ovih dvorana. Prema tome, želim uvažene zastupnike obavijestiti da u perspektivi ćemo vjerojatno doći vrlo brzo do riješenja, pa gdje ćete moći kandidirati vaše projekte kako bi Hrvatska dobila kvalitetnije uvjete u zgradama, sportskim dvorama itd.
Zastupnica Zgrebec.
Meni je drago što državni tajnik na ovakav način uočava ovaj problem. Mi imamo 7 ili 8 osnovnih škola u kojima se već i učešće u školovanju ima romska populacija, što ocijenjujemo dobrim, da oni završavaju osnovne škole, a sve više njih i srednje škole. U zadnje vrijeme imamo i nekoliko studenata iz te populacije i vidi se kad se vodi računa o njihovom školovanju, odnosno posebno ako se vodi računa o njihovom predškolskom obrazovanju i njihovoj pripremi da uopće mogu poći u osnovnu školu da tu ima rezultata. Konkretna škola je valjda radi u najgorim uvjetima od svih osnovnih škola na području Međimurske županije. Općina Orehovica uočavajući takav problem iz svog malog proračuna zapravo se odrekla nekih prihoda, tako da su osigurali zemljište od 17 tisuća kvadratnih metara, oslobodili su plaćanje komunalnog doprinosa u iznosu od 194 tisuće kuna, županija je izfinancirala projekte. Dakle to je već spremno zapravo za realizaciju i ukoliko zaista se može pronaći mogučnosti da se već u ovoj godini počinje realizirati i ovaj projekt. Meni je također žao što su se u ove dvije, projekta koji u, zapravo se konkurira upravo zbog ove populacije, došlo do smanjenja sredstava, trebam napomenuti da mi uglavnom sve ostale osnovne škole i prateće objekte sa visokim učešćem financira županija, općina odnosno grad i tražimo samo sredstva sufinanciranja iz proračuna za one projekte koji, u koje zaista bi trebala i država učestvovati. Ja ću ipak zamoliti da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za? Nije dobio amandman potrebnu većinu. Amandman 221. zastupnik Željko Pavlic.
Pa opet je riječ o izgradnji osnovne škole Orehovica. Dakle nove zgrade. Amandman se ne prihvača iz poznatih razloga, ali s obzirom da su zastupnici iz Međimurja vrlo aktivni želim vrlo jasno reći: upravo smo dovršili školu u Držimurcu, Strelcu. Ostavili smo i zgrade, a skoro gotova u Maloj Subotici. U Kotoribi je postavljen temeljni kamen. Zanima nas i Orehovica, ali moramo doista biti realni u tim zahtjevima i, i u drugim mjestima kao što je Kuršanovec je iznimna škola. Prema tome treba reći da je to vrlo aktivna županija i da imamo odlične suradnje sa tom županijom i uočili smo sve probleme glede romske populacije i mislim da se u kratko vrijeme učinilo veliki pomak. Prema tome malo strpljenja i ovaj projekt će biti brzo u planu.
Zastupnik Pavlic.
Evo, zaista nema drugog načina dakle da se pomogne romskoj populaciji pa i dakle i našim stanovnicima Međimurja ... [[Govornik se ne razumije.]] da se riješi ovaj problem. Ja se nadam dakle da će se to čim prije napraviti pa povlačim ovaj amandman.
Amandman povučen. Amandman 222. zastupnice Dragice Zgrebec.
Da. Moram reći da se ovaj amandman izgradnje sportske dvorane u osnovnoj školi područnog grada Čakovec ne prihvača iz poznatog razloga.
Zastupnica Zgrebec.
Pa zapravo na području grada Čakovca ostale su još 3 škole koje nemaju adekvatne prostore za fizičku kulturu odnosno nemaju sportske dvorane. Sada su izrađeni tipski projekti što mislim da je jako dobro, što pojeftinjuje onda i same projektnu dokumentaciju, a i izgradnju za ove tri škole. Od toga u osnovnoj školi Ivanovec grad je učestvovao sa 70% u izgradnji novoga objekta. Prva osnovna škola je stara škola koja se samo održava ali nema sportsku dvoranu, a osnovna škola Kušanec je također sa 60% financirana iz gradskog proračuna kada je bila adaptacija i dogradnja i zapravo kandidiram ovaj projekt za sufinanciranje iz državnog proračuna jer u osnovnoj školi Kuršanec od 422 djece 229 je romske nacionalnosti. Dakle 55%. Ovdje bih rekla jedan uspješan projekt koji se zajedno sa zajednicom Roma provodi što su djeca koja su ove godine krenuli u prvi razred osnovne škole u Kuršancu prošli jednogodišnju predškolsku obuku i zaista imaju dobre rezultate u tome i oni će bez ikakvih problema pratiti nastavu sa ostalom djecom u toj školi. Sportska dvorana bi zaista mnogo značila u socijalizaciji i te djece jer bi se mogli baviti i sportom a time biti u društvu i svojih školskih kolega hrvatske nacionalnosti. Ja bih molila ipak da se glasa o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 223.
Riječ je o izgradnji, predlaže se izgradnja područne škole Donja Velika. Amandman se ne prihvača iz poznatih razloga jer je od 2001. godine u tom kapitalnom projektu obveza županija i 32 grada.
Zastupnik Mršić.
Pa ja dobro znam što je obaveza gradova i županija od 2001. godine. Evo, međutim je obaveza Ministarstva prosvjete odnosno znanosti i obrazovanja da definira koji su minimalni standardi. Ovdje se radi o školi koja ne da nema minimalne standarde, koja je opasna za život učenika. U jednoj učionici odvija se kombinirana nastava, 4 razreda sa dvije učiteljice gdje dok jedna učiteljica govori druga učiteljica mora šutjeti. I ne može se, uopće odvijati nastava. Nema pitke vode. Elektroinstalacije su opasne po život djece. To bi bilo moguće kad bi dakle država povećala decentralizirana sredstva. Ja ne tražim stavku. Ja tražim da smanjite intelektualne i osobne usluge u Centru za vanjsko vrednovanje koje čine 85% proračuna toga Centra sa 4 milijuna na milijun kuna i da tih 3 milijuna preusmjere u ... [[Govornik se ne razumije.]] decentralizirana sredstva, utvrdite minimalni standard te škole u Donjoj Velikoj i grad Koprivnica će tu školu izgraditi. Ali ne možete reći da time što Ministarstvo utvrđuje minimalne standarde, Ministarstvo definira koliko će decentraliziranih sredstava prenijeti na gradove i općine. Time gradovi i općine su dobili obavezu izgradnju tih škola. Jesu pod uvjetom da Ministarstvo odobri i potrebna sredstva za to u Fondu za poravnanje odnosno u decentraliziranim sredstvima što se niti ove godine nije dogodilo. A ja vas molim da pošaljete inspekciju u ovu školu koja će utvrditi uvjete za obrazovanje te djece i neka zatvori tu školu pa onda neka i vi i ja objašnjavamo roditeljima gdje će djeca ići u školu. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 224. istog zastupnika.
Da, riječ je o izgradnji područne škole Trema te osnovne škole Grigor Vitez, Sveti Ivan Žabno. Amandman iz već objašnjenih razloga se ne može prihvatiti ali želim kazati uvaženom zastupniku kako ove godine za proračun za 2005. godinu iz državnog proračuna će biti prepušteno županijama i gradovima gotovo 51 milijun kuna.
Zastupnik Mršić.
Ja znam za to da ćete vi dati više 55 odnosno 60 milijuna međutim pri raspodjeli tih sredstava nisu se uvažavali kriteriji minimalnih potreba. Vi znate da je Koprivničko-križevačka i Virovitičko-podravska županija su jedine dvije županije u kojima se iz državnog proračuna ne gradi niti jedna škola, niti jedna sportska dvorana. I bilo je korektno da se u te dvije županije da više novaca nego što se daje u ostale županije. Vi ste imali neki drugi kriterij i dali ste svima prema tim kriterijima podjednako kao da su i do sad sve županije i sve gradovi bili zahvaćeni na isti način. Ja sam ovdje predložio, a ovdje je općina osigurala zemljište i izradili idejni projekt osigurava lokacijsku dozvolu da se naprosto službena putovanja u Ministarstvu koja su ostvarena na nivou 440 tisuća kuna u prvih 11 mjeseci smanji sa predviđenih milijun i 200 koliko se predviđa za sljedeću godinu, a to je trostruko više na dostatnih 700 tisuća kuna što je duplo više nego ove godine, a da se tih 500 tisuća kuna naprosto da za ovo, decentralizira, županiji Koprivničko-križevačkoj kako bi mogla započeti sa ovim projektom. Dakle ne radi se ovdje da mora Ministarstvo graditi. Ne. Samo neka Ministarstvo decentralizira potrebna sredstva županijama i gradovima koji skrbe o osnovnim školama i srednjim školama prema potrebama. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 225. istog zastupnika.
Da, riječ je o izgradnji osnovne škole Legrad. Kao što sam objasnio iz istih razloga nije moguće prihvatiti ovaj amandman.
Zastupnik Mršić.
Pa ja vas želim držaavni tajniče ovdje upoznati sa situcijom da je to osnovna škola koja nema sanitarni čvor. Da djeca na žalost moraju nuždu obavljati u dvorištu u priručnom sanitarnom čvoru da je to škola koja nema pitke vode, i da su samim time ne da nisu stvoreno normalno uvjeti za obrazovanje, nema uvjeta za obrazovanje u osnovnoj školi u Vegradu. Prema tkome ja ovdje tražim samo da stavku koju ste predvijedli da se poveća duplo za zakupnine i najamnine Ministarstva prosvjete decentralizirati Koprivničko križevačkoj županiji, kako bi mogla početi rješvati ovaj problem. Ili pretpostavimo da su te zakupnine i najamnije ovaj dio od milion kuna koji ja ovdje tražim predviđne da se iznajmi prostor u Vegradu u koji će djeca moći ići pod normalnim uvjetima. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 226. Zastupnik Mršić.
Riječ je o predlaže se izgradnja područne škole Subotica amandman se ne prihvaća iz poznatih razloga.
Zastupnik Mršić.
Da izleda da nećemo vi i ja na zelnu granu doći. ali ja ovdje predlažem da se smanji intelektulani osobne usluge u Ministarstvu znanosti, gdje se predlaže da se povećaju za 4 puta, dakle za 4 puta dase povećaju to. I da se dio tih sredstava decentralizira Koprivničko križevačkoj županijk kako bi mogla započeti sa izgradnjom prijeko potrebne zgrade nove zgrade područne škole u Subotici jer djeca idu u zgradu koja je sagrađena prije više od 100 godina. tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 227 istoga zastupnika.
Da, riječ je o zastupnik predlaže dogradnju učeničkog doma u Križevcima. Isto tako ovaj amandman nije moguće prihvaitti jer je od 2001. godine ovo prelazi u sferu financiranja lokalne samouprave. A želim reći još jednom da je sa naslova srednjoškolskih obveza koje je u kapitalnim investicijama vršilo ministarstvo oko 33 milijuna kuna prepušteno upravo u decentralizirana sredstva.
Zastupnik Mršić.
Ali državni tajniče dajte nam koliko ste kojoj županiji kojem gradu prepustili. Prepustili ste ponavljam ne prema potrebama ne prema onome kakav je odnos bio do sada državnog proračuna prema pojedinim područjima , a primjerice u Koprivničko križevačkoj županiji većina škola je izgrađena samodoprinosom građana ili dobrovoljnim radom građana. I od 2001. do danas osim centra podravsko sunce ni jedna druga škola nije građena novcima državnog proračuna na području Koprivničko Križevačke županije. Za razliku od 170 nešto drugih mjesta u kojma se grade škole iz državnog proračuna. Ja predlažem ovdje da se smanji stavka 20 miliona na 19 miliona za izdavanje znanstvenih knjiga i udžbenika. Zato jer je ta stavka ove godine utrošeno svega 10 miliona kuna, i zapretpostaviti je da neće se ostvariti sljedeće godine tih 20 miliona kuna. TE stoga tražim da se ta sredstva decentraliziraju Koprivničko križevačkoj županiji kako bi mogla započeti sa izgradnjom ovoga objekta. Radi se o učeničkom domu u kojem su smještena djeca koja pohađaju najbolju poljoprivednu školu u Republici Hrvatskoj. Prema tome tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 228 zastupnice Marije Lugarić.
Predlaže se izgradnja zgrade nove osnovne škole u Dugom Selu. Amandman se ne prihvaća, iz poznatih razloga. Jer se sredstva za ovaj kapitalni objekt trebaju realizirati u županijama i gradovima.
Zastupnica Lugarić.
Poštovani gospodine državni tajniče, u Dugom Selu u školu ide 1400 učenika iako prema postoječem pravilniku osnovna škola ne smije imati više od 800 učenika. U Dugom Selu djeca u postojeću školu idu u 4 smjene i svi satovi su skraćeni u uoće ne dolazi se u priliku realizirati obveze i nastavni plan i program. Slično kao kod kolege Mršića da tamo pošaljete inspekciju morali bi zatavoriti školu. Iako su razlozi poznati tako smo imali prošle godine priču, ja zahvaljujem evo ovom prilikom što ste uvažili prošlogodišnji amandman mene i kolege Mršića za izgradnju 4 srednje škole u Bjelovaru. Pa s nadom da ćemo možda iduće godine ćete prihvatiti ovu inicijativu za Dugo Selo. Jer očito tu vi imate jednu godinu zaostatka u odnosu na onoš to mi ovdje predlažemo. A da u ovoj državi ima novaca pa se može naći 12 miliona kuna za školu u Dugom Selu je samo činjenica da se za međunarodnu suradnju MORHA sredstva povećavaju za 31 milion kuna, unatoč tome što smo rekli da neće ići vojska u Irak, Afganistan i slične stvari. Prema tome u ovoj državi očito novca ima a nema volje da se upotrebi za izgradnju škole u Dugom Selu. Kao ni ostale škole što je kolega Mršić govorio u Koprivničko križevačkoj županiji. Stoga molim glasanje.
Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 229 zastupnici Mato ARlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Predlaže se za 6 srednjih škola Splita izgraditi sportsku dvoranu. Amandman se ne prihvaća ali valja kazati kako se tek stvaraju pretpostavke za početak njegove ozbiljne realizacije. To je projekt koji je ušao u plan prije 1. srpnja 2001. tako da će u skladu sa planskim ugovorom obvezama za 2005. godinu Ministarstvo znanosti, obrazovanja i šport osigurati će u narednim godinama dovoljno financijsih sredstava da se ovo izgradi.
Zastupnik Gavran.
Hvala lijepa. Ugodno je čuti nadam se samo da će to biti u dogledno vrijeme i realizirano. Povlačim amandman.
Hvala. Tražite glasovanje. Povučen. Amandman 230 isti zastupnici.
Da, riječ je o izgradnji obrtno tehničke škole u Splitu. Amandman se ne prihvaća ali iz razloga jer se ovaj kapitalni projekt započet prije 1. srpnja 2001. godine tek stvaraju pretpostavke za početak njegove ozbiljne realizacije. U skladu sa planskim ugovorom obvezama za 2005. godinu, osigurat će se dovoljno novaca da se ga u narednom razdoblju isfinancira.
Zastupnik Gavran.
Zahvljujem. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 231 zastupnik Zvonimir Mršić.
Gospodine zastupnik predlaže izgradnju zgrade gimnazije u Koprivnici. Amandman se ne prihvaća iz razloga kojeg sam više puta danas objasnio. Ali čini mi se da potrebe su velike u toj samom gradu ali i toj županiji. Da bi trebalo dobro razmotriti možda primjeniti model međimurske županije, koja gdje se županija i grad Čakovec posebno uključio. A sigurno u perspektivi treba riješiti to je ozbiljna probleme koje ste vi naveli.
Zastupnik Mršić.
Pa naravno da su potrebe velike državni tajniče zato jer država u toj županiji u tom gradu nije gradila škole Gradili su građani samodoprinosom i dobrovooljnim radom. I logično da su potrebe velike. ali što se tiče zgrade gimnazije u Koprivnici grad i županija su se već ozbiljno u to uključili, grad je osigurao zemljište, grad je izradio projektu dokumentaciju za destak dana biti će g rađevinska dozvola. Grad i Ministarstvu ponudio projekt … partnership modele izgradnje toga. I zamolili smo ministarstvo da se uključi u taj projekt na način da upravo kroz decentralizirana sredstva u budućnosti bude osigurano da se može financirati najam toga prostora. Nismo naišli na razumjevanje za sad u ministarstvu, ja očekujem da će ministarstvo prihvtiti model partnerstva privatnog i javnog. Kao model izgradnje uopće škola u Republici Hrvatskoj, jer su to i smjernice Europske unije. Mi ovdje govorimo o školi gdje u dvadeset pet učionica ide 85 razrednih odjeljenja gdje se nastava odvija u 3 smjene, gdje se nastava odvija na način da djeca idu na praksu da bi drugi mogli ići u te učionice. Dakle, doista su neuvjetni prostori, za jedan grad kao što je Koprivnica. Ovdje je sve spremno za izgradnju i mi ćemo iznaći načina da sagradimo i tu zgradu, ali doista bi se Ministarstvo moralo pitati nije li došlo vrijeme da jednu sednju školu u Koprivnici izgradi se državnim novce. Građani Koprivnice izdvajaju ogromne porezne prihode u državni proračun. Ja naravno da tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Na amandman 232 istog zastupnika.
Gospodin zastupnik predlaže dogradnju zgrade srednje škole i Streljanec Križevci. Amandman se ne prihvaća iz poznatih razloga koje sam po ne znam koji put objasnio, tako da, jer to pripada decentraliziranim funkcijama.
Zastupnik Mršić.
Ali nikako da mi objasnite zašto onda niste Koprivničko-križevačkoj županiji dali više novaca sa decentraliziranih od tih 60 milijuna nego nekim drugim županijama gdje Državni proračun izdašno ulaže u školske objekte. Inače, što se tiče izgradnje i vaše primjedbe oko toga da bi se trebali i grad i županija uključiti, izgrađene su dvije osnovne škole u posljednje dvije godine u Koprivničko-križevačkoj županiji, a grad Koprivnica je obnovio dvije područne škole koje su, 50 godina nisu, nije se u njih ulagalo i dalje ide sad u investicijsko održavanje u škole koje 14 godina nisu obnavljane pa moramo mijenjati stolarijuk, jer 14 godina nije bilo novaca da se ona ofarba. Ovdje se radi o sličnoj situaciji kao u Koprivnici. Nastava se odvija u 3 smjene i nažalost, niti u Koprivnici, niti u Križevcima ne mogu se osigurati dovoljne upisne kvote da sva područja idu u srednju školu u svojem gradu. Djeca moraju odlaziti u druge gradove na obrazovanje. To je žalosno za jednu županiju kao što je Koprivničko-križevačka, ali i za jedno ministarstvo. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 233 zastupnik Damir Kajin.
GOspodin zastupnik predlaže izgradnju Strukovnu školu Buje. Amandman se ne prihvaća, jer je ovo u nadležnosti županije.
Zastupnik Kajin.
Evo, maloprije, poštovani gospodine potpredsjedniče, malo je prije spominjal gospodin Mršić koliko je Koprivničko-Križevačka županija dobila sredstava kroz ovaj proračun. Kaže, vjerojatno najmanje. Za Istarsku županiju znam da je dobila kroz kapitalne investicije svega 30 milijuna kuna. Doista bezobrazno malo. Ne znam koliko je Koprivničko-križevačka. Međutim, ovdje, što mi tražimo? Mi tražimo da se osigura svega 2 milijuna kuna za adaptaciju Strukovne škole u Bujama. Radi se naprosto o jednom od gospodarskih, inače zanimljivom prostoru, Novigradu, Bujama, Umagu, Bratomigli, Oprtlju, Grožnjanu i imajući na umu koliko ti prostori participiraju u državnom proračunu, bilo bi korektno kada već nisu zastupljeni u ovom proračunu ni sa jednom kunom da se spram njihovih potreba usmjeri barem tih 2 milijuna kuna, kako bi se ta strukovna škola mogla adaptirati da djeca mogu nesmetano pohađati nastavu u Bujama. Molim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 234 zastupnika Nikola Vuljanić.
Predlaže se izgradnja školskih športskih dvorana Karlovac. TRaži se sufinanciranje. Amandman se ne prihvaća i odbija se i iz istih razloga koje sam maloprije objasnio.
Zastupnik Vuljanić.
Razlozi su mi jasni. Sredstva se decentraliziraju, ali se nažalost ne decentraliziraju po potrebama i ne decentraliziraju na takav način da ono što je početo, da se završi. Ovi, ovi objekti o kojima se radi u amandmanu su već započeti, neki su pri samom završetku, ako neće biti državne pomoći, a ne znam da li će biti, možda će biti decentraliziranim sredstvima, vrlo teško će grad Karlovac i županija uspjet sami to riješiti. Molim da se glasuje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 235 zastupnika Radimir Čačića.
Tu se traži sufinanciranje izgradnje Športske dvorane Varaždin. Amandman se ne prihvaća iz poznatih razloga koje sam već objasnio.
Zastupnika Čačića nema u sabornici. Molim glasovanje. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 236 zastupnice BIserke Perman.
Da. Ovdje se poticanje programa javnih potreba športa za Hrvatski olimpijski odbor, traži se povećanje od 30 na 50 milijuna kuna. Amandman se ne prihvaća iz razloga što će se u 2005. godini s 30 milijuna kuna financirati redovni program Hrvatskog olimpijskog odbora, financiranje nacionalnih športskih saveza, programi poticanja športa lokalne razine, dok će za eventualno financiranje priprema Zimskih olimpijskih igara Torino 2006. i Mediteranskih igara 2005. godine obaviti konzultacije u Vladi Republike Hrvatske o pomoći iz proračunske pričuve.
Zastupnica Perman.
Hvala lijepa. Gospodine državni tajniče, u obrazloženju proračuna stoji da se ova stavka formira sukladno zahtjevu Hrvatskog olimpijskog odbora, odnosno njihovim financijskim zahtjevima za sudjelovanjem hrvatskih športaša na multisportskim igrama, te da je ista kao i 2004. Poznato je međutim, da je ista kao i 2003. , kao što je poznato da je ove godine, kao i prošle, ta stavka bila nedostatna za kvalitetno praćenje programa nacionalnih selekcija na velikim međunarodnim natjecanjima. To je vidljivo iz izlaganja predsjednika Hrvatskog olimpijskog odbora prilikom rasprave o izvješćima Hrvatskog olimpijskog odbora prošlog tjedana, kao i iz podataka o izvršenju proračuna za prvih 10 mjeseci, gdje je vidljivo da je utrošeno čak 25 milijuna više od plana. Ako uzmete u obzir i ovo što ste vi rekkli, da će biti dodatno financirano iz proračunske pričuve, a to je upravo ono što sam ja tražila, ne vidim nikakvog razloga zbog čega onda niste prihvatili moj amandman. Pa s obzirom na to da ga ipak niste uvažili, ja bih molila glasanje uz apel na moje kolege sportaše sa suprotne strane dvorane da ga podrže. Hvala lijepo.
Molim, tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 237 zastupnik Srećko Ferenčak.
Riječ je o istom amandmanu, tako da vrijedi isto objašnjenje. Dakle, amandman se ne prihvaća iz datog objašnjenja.
Zastupnika nema u dvorani. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 238 zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac.
Riječ je o izgradnji športske dvorane u Novigradu. amandman se ne prihvaća iz razloga što to nakon 2001. godine prelazi na nižu razinu financiranja.
Zastupnica Pešić-Bukovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, evo, ja sam ovim amandmanom imala intenciju da se napravi bolja preraspodjela financija, jer Olimpijski centar na Bjelolasici dobiva 8 milijuna kuna, a za par godina nećemo koga imati poslati u taj Olimpijski centar, jer nemamo sportskih dvorana gdje bi, gdje bi sportaši bili odgajani, te onda nastavili u olimpijskom duhu. U Novigradu nema niti jedne sportske dvorane i zato apeliram da se ovakva cifra od 2 milijuna kuna za početak izgradnje dvorane prihvati.
Tražite glasovanje? Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 239, zastupnik Zvonimir Mršić.
Radi se, prijedlog je zastupnika da se izgradi športskih školskih dvorana na području Koprivničko-križevačke županije. Amandman se ne prihvaća iz poznatih razloga koje sam više puta gospodinu zastupniku objasnio.
Da, državni tajniče ja nisam ni očekivao da ćete prihvatiti amandmane. Naprosto želio sam vas još jedanput, vas i kolege u ovoj sabornici upoznati sa katastrofalno lošim stanjem i uvjetima u kojima se obrazuju djeca na području Koprivničko-križevačke županije. Moj apel je upućen ministarstvu da decentralizira više sredstava Koprivničko-križevačkoj županiji, a ovi amandmani su išli za tim da postoje stavke s kojih se to može učiniti, zato jer su neke stavke u upravi i administraciji ministarstva narasle i do osam puta. Dakle novaca ima, samo se treba pravilno ga rasporediti. Ono što je činjenica da ministarstvo daje uvjete za rad škola, ministarstvo šalje komisiju koja definira da škola može početi raditi, ali poslije toga osim što kontrolira pedagoške standarde ne kontrolira u kakvim uvjetima djeca idu na obrazovanje. Prema tome, ministarstvo snosi odgovornost za to kakve su nam škole i sportske dvorane. Jest da su obaveze gradova i županija da to kroz decentralizirana sredstva grade, ali ministarstvo definira minimalne standarde. Ovdje se radi o tome u jednoj zajedničkoj stavki koju bi oplemenila Koprivničko-križevačka županija, da se sagrade škole u Novigradu Podravskom, u Kloštru Podravskom, u Kalinovcu, Virju i Rasinji. Ja mislim da i djeca u tim općinama imaju pravo imati sportsku dvoranu i tjelesno zdravstvenu kulturu tijekom zime, a da ne govorim o tome da imaju pravo baviti se sportom. Sto sedamdeset i nešto škola se obnavlja iz državnog proračuna, ni jedna na području Koprivničko-križevačke županije. Odustajem od amandmana.
Amandman povučen. Amandman 240 zastupnice Biserke Perman.
Zastupnica predlaže da se potiče razvoj športa na otocima na način da se sa 150 tisuća kuna poveća na milijun kuna. Amandman se ne prihvaća iz razloga jer se radi tek o pilot projektu i u tijeku je prikupljanja podataka o potreba razvoja športa na otocima te će se ako bude potrebno i ukaže se potreba naknadna sredstva tražiti rebalansom Državnog proračuna u 2005. godini.
Zastupnica Perman.
Gospodine državni tajniče u obrazloženju proračuna stoji da je jako važno poticati sport kao preduvjet za ostanak mlade populacije na otocima. To je samo po sebi dovoljan razlog za prihvaćanje ovog amandmana, ali napominjem kao što ste i vi uostalom rekli, da bi trebalo snimiti stanje sporta na otocima i poduprijeti one otočke sredine i projekte koje već imaju razvijene sportske aktivnosti kao i one koje su tek započele. S obzirom na broj naših otoka predviđeni iznos je zbilja minoran i zaista ne bi imao efekt koji se želi postići pa zato i tražim ovo povećanje. Ali budući da je aktivnost sportski programi tijekom ljetnih i zimskih praznika otvorena škola, još uvijek također na razini pilot projekta, bez točnog izračuna potrebnih sredstava smatram da umanjenje ove stavke ne bi značajno utjecalo na njegovu provedbu, a s obzirom na činjenicu da se u aktivnosti obuka neplivača u školama radio o sredstvima koje sam ja predvidjela amandmanom u sredstvima za tzv. intelektualne i osobne usluge, dakle za honorare instruktora, smatram da bi se program mogao provoditi i angažmanom studenata kojima bi se to tretiralo kao praksa. Tako bi se program financijski rasteretio i dobio dio sredstava za poticanje sporta na otocima. Što se tiče umanjenja stavke uređenja zgrade ministarstva za svega 7% planiranih sredstava, smatram da ono ne bi ugrozilo plan, ali bi se zaokružila predviđena sredstva za provedbu programa poticanja sporta na otocima i time učinio značajan iskorak u cilju zadržavanja mladih na otocima i to stvarno i održavanja njihovog tjelesnog i mentalnog zdravlja pa molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 241 zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Amandman ne prihvaća se iz razloga što je naveden iznos dostatan za provođenje ove aktivnosti obuke neplivača.
Izvolite.
Gospodine državni tajniče dopustite da primijetim da su sredstva koja su na ovoj poziciji premala da se osigura kontinuirano obrazovanje i odvoženje i dovoženje djece na mjesta gdje postoje najbliži bazeni u Sisačko-moslavačkoj županiji. Naime ako možda neznate, tamo škole nemaju bazene, a jedini koji postoji je gradski bazen. Prema tome ovdje se radi o dodatnim sredstvima koje je potrebno osigurati radi prijevoza djece i organizacije njihovog učenja plivanja. Moram priznati da predložena sredstva mislim da nisu dovoljna niti za tu županiju, a niti za ostale županije u državni Hrvatskoj. Tražim glasovanje.
Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 242 zastupnice Marije Lugarić.
Amandman ne prihvaća se, budući se smještaj i prehrana studenata ne financira samo iz ove aktivnosti već iz aktivnosti poboljšanja studentskog standarda. Iznos za Studentski centar Zagreb planiran je na temelju prosječnog iznosa potrošnje zadnjih godina, a u okviru aktivnosti poboljšanje studentskog standarda planiraju se sredstva za moguća veća korištenja prava studenata na učilišnom području Grada Zagreba, Zagrebačke županije i Moslavačko-sisačke županije.
Izvolite.
Vrlo zanimljivo gospodine državni tajniče, jer ova sredstva za poboljšanje studentskog standarda također smanjujete, ali i na to imam amandman pa ćemo o tome kasnije. Dakle ministarstvo je najavilo poskupljenje cijena smještaja i prehrane studenata u studentskim domovima. Poznato je da prema pravilniku o strukturi cijene prehrane ministarstvo sudjeluje sa 50% iznosa, a u strukturi cijene smještaja sa 73,56% smještaja. Točno je ono što ste vi rekli da ministarstvo nije samo to koje plaća cijenu, no isto tako je činjenica da poskupljenja do kojeg mora doći jer se cijene predugo nisu mijenjale, a s tim se slažu i studenti, teret tog poskupljenja ne mogu podnijeti samo studenti već treba predvidjeti povećanje sredstava i na ovoj aktivnosti. Da u ovoj državi ima novaca je dokaz, činjenica da se primjerice u Ministarstvu financija za upravu i administriranje sredstva povećavaju za negdje 10-tak milijuna kuna, a u prvih 10 mjeseci ove godine nisu izvršena niti sa 50%. Stoga ako je ovoj državi važnije da se administrira u Ministarstvo financija nego da se osiguraju dostatna sredstva za prehranu i smještaj studenata Studentskog centra u Zagrebu, ja osobno protiv toga imam nešto ali mislim da to nije dobro za ovu državu stoga molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 243 zastupnik Srećko Ferenčak.
Gospodine potpredsjedniče s obzirom da je riječ o istom amandmanu samo drugom zastupniku, želim kazati kako se amandman iz istih razloga ne prihvaća.
Budući nije u dvorani, molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 244 zastupnica Marija Lugarić.
Riječ je o smještaju i prehrani studenata Studentskog centra Osijek. Riječ je o sličnom amandmanu. Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je isto kao što i za prethodni amandman samo se odnosi na područje grada Osijeka.
Zastupnica Lugarić izvolite.
Moje obrazloženje i neslaganje je slično. Naime iz ministarstva je došla najava poskupljenja cijene smještaja i prehrane za studente i studentice u studentskim domovima. Poznata je činjenica da u strukturi cijene ministarstvo sudjeluje sa 50% u odnosu na smještaj 73,65% cijene prehrane. Ukoliko će do poskupljenja doći, a smatram osobno da treba, a to smatraju i studenti, nije dobro da sav teret poskupljenja podnesu samo studenti već za to treba povećati i ovu stavku u državnom proračunu. Da ima novaca vi za uređenje svoje zgrade i opremanje zgrade vašeg ministarstva sredstva povećavate za 5 milijuna kuna od čega 1,5 milijun kuna samo za namještaj. Pa vas ja lijepo molim nemojte sebi kupovati novi namještaj u ministarstvu nego povećajte sredstva za subvencioniranje smještaja i prehrane u Studentskom centru Osijek. Hvala lijepa.
Tražite glasovanje.
Da.
Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 245. zastupnice Lugarić.
Riječ je o smještaju i prehrani studenata studentskog centra Rijeka amandman se ne prihvaća budući se smještaj prehrana studenata ne financira samo iz ove aktivnosti već iz aktivnosti poboljšanja studentskog standarda. Riječ je o smještaju i prehrani studenata studentskog centra Rijeka amandman se ne prihvaća budući se smještaj prehrana studenata ne financira samo iz ove aktivnosti već iz aktivnosti poboljšanja studentskog standarda.
Zastupnica Lugarić.
Zanimljivo gospodine državni tajniče jer aktivno poboljšanje studentskog standarda se također u ovom proračunu smanjuje no tome nešto kasnije. Već smo utvrdili da u određenom udjelu cijene, smještaja i prehrane studenata sudjeluje Ministarstvo, ova Vlada i ovo Ministarstvo planira povećati cijene smještaje i prehranu u studentskim domovima što je u redu ali teret poskupljenja te cijene ne mogu podnijeti samo studenti te je potrebno povećati i ovu stavku u državnom proračunu. DA ima u ovoj državi novaca dokaz je da se sredstva za obavještajnu agenciju povećavaju za 5 milijuna kuna, pa ako ima sredstva za povećanje 5 milijuna kuna za obavještajnu agenciju mislim da bi ovoj državi trebalo biti novaca i za sufinanciranje smještaja i prehrane studenata u Rijeci, stoga molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 246 zastupnice Lugarić.
Riječ je o smještaju i prehrani studenata studentskog centra Splita, amandman se ne prihvaća jer držimo da su ova sredstva dostatna za ove planirane aktivnosti.
Izvolite.
Poštovani gospodine državni tajniče ukoliko su sredstva dostatna to znači da ćemo ili smanjiti broj studenata ili nećem o povećati cijene smještaja i prehrane, što treba povećati, što je vaš prijedlog i s čime se slažem studenti a i ja osobno. Nije dobro da teret povećanja cijena smještaja i prehrane studenata podnesu samo studenti već treba povećati i ovu stavku u državnom proračunu. Ja sam predvidjela i predlažem ovim amandmanom da se za taj iznos od 2 milijuna kuna umanje sredstva predviđena za obavještajnu agenciju jer ne vidim zašto bi se povećavala sredstva za obavještajnu agenicju 5 miljuna kuna a s druge strane da nemamo dostatna sredstva za subvencioniranja smještaja i prehrane studenata u Splitu. Jedino ako obavještajna agencija možda neće imati neke aktivnosti prema studentima koji pričaju protiv Vlade. Tražim glasanje.
Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 247 zastupnica Lugarić.
Smještaj i prehrana studentskog centra Split, amandman ne prihvaća se budući da se smještaj i prehrana studenata ne financira samo iz ove aktivnosti već iz aktivnosti poboljšanja studentskog standarda.
Izvolite.
Osim što ne osiguravate u ovom proračunu dostatna sredstva za subvencioniranje, smještaj prehrana za sve studentske centre pa tako ni za studentski centar Šibenik o kojem je ovdje riječ i smanjujete sredstva za programe poboljšanje studentskog standarda o ćemu ćemo nešto kasnije. Ja predlažem za predviđenih povećanje sredstava za 400 tisuća kuna, da se skine sa pozicije poslovnje središnjeg državnog ureda za razvojnu strategiju, jer mislim da umjesto stvarate nekakve fluidne strategijske projekte Vlade da vi to bolje uložite u studente jer će to doista značiti da ova Hrvatska ima razvojne budućnosti odnosno da je to puno bolje od stvaranja pukih papira, molim glasovanje.
Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 248 zastupnice Lugarić.
Riječ je o smještaju i prehrani studenata studentskog centra Varaždin, amandman se ne prihvaća iz već poznatih razloga koje sam objasnio jer smatramo da su sredstva dostana a glede ulaganja u studente na drugim stavkama smo daleko više proširili ta ulaganja.
Izvolite.
Poštovani gospodine državni tajniče ukoliko su sredstva koja su planirana dostatna morat će se po zakonu fizike učiniti jedna od sljedeće dvije stvari. Prva je da smanjite broj studenata a drugo je da teret potrebog poskupljenja cijene usluge i smještaja podnesu sami studeni a mislim da je jedno i drugo, jedno je nemoguće a drugo je loše za same studente, ja ne mogu vjerovati da bvi kao Vlada koja se zalaže za znanost, za pokretanje Hrvatske ne ulažete dovoljno u studentski standard i ne planirate dovoljna sredstva za subvencioniranje smještaja i prehrane studenata kako u Varaždinu tako i ostalim studentskim centrima stoga molim glasovanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 249 zastupnice Lugarić.
Smještaj i prehrana studenata, studentskog centra Slavonski Brod amandman se ne prihvaća jer je iznos za studentski centar Slavonski brod planiran na temelju prosjećnih iznosa potrošnje zadnjih godina.
Izvolite.
Vi ste planirali temeljem prosjećnog iznosa potrošnje u zadnjoj godini onda sasvim sigurno znate da Ministarstvo ... cijene smještaja sudjeluje sa 50% a u prehrani sa 73,65% najavili ste poskupljenje troškova smještaj ai prehrane za studente u studentskim domovima što podržavaju studentske udruge a i ja osobno, mislim da nije dobro da sredstva za nabavku novih auta za vladu povećavamo za 3,2 milijuna kuna a ne osiguravamo dostatna sredstva za smještaj i prehranu studenata u studentskom centru Slavonski brod kao i ni u ostalim studentskim centrima u Republici Hrvatskoj stoga molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 250 zastupnice Lugarić.
Riječ je o smještaju i prehrani studenata studentskog centra Požega, amandman se ne prihvaća jer je iznos za studentski centar Požega planiran je na temelju prosjećnog iznosa potrošnje zadnjih godina, a u okviru aktivnosti poboljšanje studentskog standarda planiraju se sredstva za moguće veće korištenje prava studenata.
Izvolite.
Poštovani gospodine državni tajniče, najavili ste povećanje cijene smještaja i prehrane studenata u studentskim domovima, dobro znate da Ministarstvo tu participira u određenom udjelu, ukoliko će se to dogoditi što smatram da se treba dogoditi ova sredstva neće biti dostatna a neće se moći porkiti niti iz stavke za programe poboljšanja studentskog standarda zato što tu stavku također smanjujete u ovom državnom proračunu, a na koncu konca to bi bilo pomalo nenamjensko trošenje sredstava iz ovog državnog proračuna, stoga molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 251 zastupnice Lugarić.
Riječ je o smještaju i prehrani studenata studentskog centra Karlovac, amandman se ne prihvaća budući je iznos za studentski centar Karlovac planiran je na temelju prosjećnog iznosa potrošnje zadnjih godina.
Izvolite.
Ovaj posljednji amandman koji se odnosi na zahtjev da se povećaju sredstva za smještaj i subvencioniranje smještaj i prehranu po studentskim centrima, očito je da ćemo u najavljenom rebalansu proračuna morati povećati sredstva za te subvencije obzirom na najavljeno i potrebno povećanje cijena smještaja i prehrane studenata stoga ja molim glasovanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 252 zastupnice Marije Lugarić.
Riječ je o stipendiranju redovitih studenata i znanstveno usavršavanje. Amandman se neprihvaća iz razloga što je predloženi iznos dostatan za planirane aktivnosti, želim ukazati kako je riječ o tih aktivnosti, iznos obuhvaća stipendije 8 tisuća studenata te dodatnih 2000 u godini 2005.
Gospodine državni tajniče 2003. godine za stipendije dodiplomskim studentima imali smo 60 milijuna kuna, 2004. godine u proračunu smo to smanjili, tj. vi ste to smanjili na 57 milijuna kuna, sada se zadržavamo opet na tih 57 milijuna kuna, ono što je direktna posljedica tog smanjenja da je upravo nedavno raspisan natječaj za dodjeljivanje državnih stipendija koje u broju, opsegu korisnika manji od onih koji smo imali u akademskoj godini 2003/2004. Ja ću vas podsjetiti na vaše predizborno obećanje da ćete povećati broj korisnika stipendija, nije mi jasno kako ćete to učiniti sa smanjenjem sredstava, nije dobro da smanjujemo sredstva za stipendije studentima, stoga ja molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 253 zastupnice Lugarić.
Odnosi se na programe Nacionalne zaklade za znanost visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak. Amandman ne prihvaća se. Planirani iznos od 10 milijuna kuna za Nacionalnu zakladu za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak, sukladan je programu razvoja Nacionalne zaklade.
Izvolite.
Gospodine državni tajniče, nedavno smo ovdje u Hrvatskom saboru imali raspravu o Izvješću o radu Nacionalne zaklade za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak gdje upravitelj zaklade, profesor Lučin, kao i svi zastupnice i zastupnici koji su sudjelovali ovdje u raspravi jednoglasno zaključili da bi sredstva za Nacionalnu zakladu za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak trebalo povećati. Ono što ja svojim amandmanom tražim i da se to poveća na onaj iznos koji smo već imali 2003. godine, što je daleko manje od onoga što bi zapravo u 2005. godini i trebalo. Istovremeno sredstva za Protuobavještajnu agenciju u ovoj državi povećavamo za 27 milijuna kuna. Ja ne mogu vjerovati da nemamo novca za programe i projekte Nacionalne zaklade za znanost a imamo za Protuobavještajnu agenciju i to nije dobro, stoga ja molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 254. zastupnika LIBRE, Klub zastupnika LIBRE.
Riječ je o potpuno identičnom amandmanu kao što je bio prethodni. Amandman se ne prihvaća, objašnjenje je isto.
Budući da predstavnika nema u dvorani, molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 255. zastupnice Marije Lugarić.
Programi poboljšanja studentskog standarda. Amandman ne prihvaća se, budući da planirani iznos od 90 milijuna kuna dostatan za pokriće svih planiranih izdataka vezanih uz poboljšanje studentskog standarda.
Izvolite.
Gospodine državni tajniče mi se ovdje očito ne razumijemo u dva pojma. Jedno je ono što ste vi planirali i što je očito daleko od onoga što treba i ono što je vaše poimanje studentskog standarda koje je očito neprihvaćanjem ovih amandmana prilično različito od mojega. Ja bih samo htjela istaknuti da 2003. godine iznos za programe poboljšanja studentskog standarda je bio 94 milijuna kuna. Vi ste ih smanjili sada na 90 milijuna kuna, a istovremeno mislite u tu stavku trpati i sve one subvencije za prehranu i smještaj što smo malo prije prošli i meni uopće nije jasno kako vi to mislite sve skupa ostvariti. Istovremeno sredstva za Protuobavještajnu agenciju se povećavaju za 27 milijuna kuna, a sredstva za studente smanjujemo. Mislim da to nije dobro i da tako odgovoran Hrvatski sabor ne bi smio donositi takav proračun i da bi trebao prihvatiti ovaj amandman. Stoga ja molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 256., zastupnik Nikola Vuljanić.
Predlaže se adaptacija i obnova veleučilišne zgrade u Karlovcu. Amandman ne prihvaća se iz razloga što su sredstva za ove namjene predložena na kapitalnom projektu broj K-407410 veleučilišta i visoke škole skupno, a koristiti će se po prijedlogu visokih škola i veleučilišta.
Izvolite.
Gospodine državni tajniče, vidio sam tu stavku, vidio sam isto tako da je Vlada svojim amandmanima danas tu stavku sa sramotnih 15 milijuna spustila na još sramotnijih 12 milijuna kuna. To govori o tom koliko se Vlada brine za razvoj visokog obrazovanja, za opismenjavanje, opismenjavanje Hrvata i za to kako mi želimo brzo uhvatiti europske standarde na tom planu. Veleučilište u Karlovcu je institucija koja je pred sedam, osam godina osnovana. Danas ima tisuću 700 studenata, radi se na tri lokacije u neprimjerenim uvjetima. Od Ministarstva obrane pred jedno godinu dana Veleučilište je dobilo na korištenje prekrasnu vojarnu u središtu grada koja je nekad bila kadetska škola, dakle odgovara funkciji. Vojarna je u takvom stanju u kakvom vojarne jesu. Projekt oživljavanja čitavog tog kompleksa što bi bilo značajno i za grad Karlovac, jer se nalazi u samom središtu grada, vrijedan je 40 milijuna kuna. 12 milijuna kuna predviđeno je za svih 6 veleučilišta, 6 čini mi se da ih ima u Karlovcu i sve visoke škole u Hrvatskoj, za kapitalne investicije. To nije dovoljno bukvalno ni za što. Zato sam predložio amandman da se ova investicija koja ima i širi kulturni značaj, a ne samo značaj obrazovne institucije izvadi iz tih 12 milijuna kuna koje ništa ne znače i mislim da bi Vlada trebala imati razumijevanja prema onom za što se u svojim obećanjima sama opredijelila. Tražim glasovanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 257. Kluba zastupnika LIBRE.
Riječ je o kapitalnoj investiciji Sveučilišta Josip Juraj Strossmayer u Osijeku, rektorat i fakulteti. Amandman ne prihvaća se iz razloga što su planirana sredstva dostatna za preuzete i planirane obveze tijekom 2005. godine.
Predstavnika nema, molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 258. zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Također predlaže da se povećanje sredstva za veleučilišta i visoke škole. Amandman ne prihvaća se iz razloga što su sredstva za ove namjene predložena na kapitalnom projektu broj K-407410 veleučilišta i visoke škole skupno a koristiti će se po prijedlogu visokih škola i veleučilišta.
Izvolite.
Gospodine državni tajniče, ne radi se o kapitalnim ulaganjima nego o potrebi financiranja studija. Studij pomorstva otvoren je u Zadru 2003. godine i tada su bila osigurana jedna inicijalna sredstva. U ovom proračunu, kao ni za prošlu godinu nisu osigurana ama baš nikakva sredstva, tako da se ovaj studij već treću godinu osigurava sredstvima Županije zadarske, grada Zadra i Tankerske plovidbe iz Zadra što je svakako nedovoljno. I potrebna su upravo izračunato ovakva sredstva u ovolikom iznosu za sljedeću godinu kako se studij pomorstva, zapravo za nastavu, dakle to su sredstva za nastavu, nisu ni za kakvu zgradu, ne bi ugasio. Resorni ministar još nije dao otpusnicu da taj studij pređe iz sastava Sveučilišta u Rijeci pod Sveučilište u Zadru. I ta je upravo sredstva potrebno osigurati upravo u ovoj stavci kako se to predlaže. Ne treba ni napominjati što je pomorstvo, što pomorstvo znači za čitavu Republiku Hrvatsku, što pomorstvo znači za Zadar i zadarski kraj. Na kraju-krajeva pomorci su Zadra i zadarskog kraja proslavili upravo i pronijeli slavu diljem hrvatskog pomorstva, diljem mora, svjetskih mora. Prema tome, ne radi se o kapitalnim ulaganjima poštovani državni tajniče, nego se radi o sredstvima za studij. Tako očito je neka zbrka.
Tražite glasovanje.
Apsolutno.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 259. zastupnice Marije Lugarić.
Glede studentski centri. Amandman ne prihvaća se iz razloga što su planirana sredstva dostatna za preuzete planirane obveze tijekom 2005. godine.
Izvolite.
Gospodine državni tajniče, znate onaj Murphyev zakon kad stvari naprosto ne mogu poći loše i to se ipak dogodi. To se dogodilo s ovom stavkom. 2003. godine za kapitalne investicije primarno sigurnosti u studentskim domovima bilo je 20 milijuna kuna. Rebalansom Proračuna 2004. godine to ste smanjili na 17 milijuna kuna, sad to smanjujete na 10 milijuna kuna, a jutrošnjim amandmanom Vlade ste to smanjili na 5 milijuna kuna. Mi čitamo natpise u novinama, manijak pokušao napasti brucošicu u studentskom domu dok se tuširala. 27.5. student iz Sinja pretučen u Studentskom domu Ante Starčevića. Prošle godine se urušio strop u Studentskom domu Šara ovdje u Zagrebu. Posve neprihvatljivo da smanjujete i to tako radikalno smanjujete sredstva za kapitalne programe, odnosno kapitalne investicije po studentskim domovima primarno programe sigurnosti. Bili smo svjedoci da unutra ulaze narkomani, naša, nekoliko predoziranih osoba je pronađeno i mislim od ove Vlade posve je neodgovorno da je uspjela u godinu dana sa 20 milijuna kuna na 5 milijuna kuna smanjiti sredstva za te studentske domove. Zbog važnosti ovog amandmana, ja bih molila gospodine potpredsjedniče da mi prvo utvrdimo kvorum, a onda i glasanje. Hvala.
Molim zastupnike da uđu u dvoranu. Još ćemo sačekat malo. 77 zastupnika. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 260 zastupnik Srećko Ferenčak.
Uređenje građevine Muzičke akademije u Zagrebu se predlaže. Amandman ne prihvaća se, iz razloga što je projekt izgradnje Muzičke akademije u Zagrebu u tijeku, a financira se iz sindiciranog bankarskog zajma za kapitalna ulaganja u sveučilištu u Zagrebu koji je u visini od 490 milijuna, a na samu ovu investiciju odnosi se 51 milijun.
Molim glasovanje, budući da zastupnik nije u dvorani. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 261 Klub zastupnika LIBRE.
Amandman se odnosi na Sveučilište u Dubrovniku. Amandman se ne prihvaća, iz razloga što su planirana sredstva dostatna za preuzete planirane obveze tijekom 2005. godine.
Iz istog razloga kao prethodni molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 262 zastupnice Vesne Škulić, Marije Lugarić.
Odnosi se na osnivanje rad centra za studente s invaliditetom u Republici Hrvatskoj. Amandman ne prihvaća se, budući da se u okviru aktivnosti poboljšanja studentskog standarda financira i program rada studenata s invaliditetom. Ako se osnuje centar za studente s invaliditetom, planirana sredstva u okviru ove aktivnosti bit će dostatna za njegov rad.
Hvala gospodine državni tajniče, čini mi se da se mi nismo dobro razumjeli ili vi niste dobro pročitali projekat, projekat studenata s invaliditetom. U Hrvatskoj dakle studira 120 studenata s invaliditetom, i osnivanje centra za studente s invaliditetom Hrvatska bi se pridružila europskim zemljama koje imaju takve centre, a imaju ih, sve čak i Moldavija koja se nalazi čini mi se u istom statusu kao i Hrvatska. Osnivanje takvog centra pripomoglo bi pri osiguravanju stipendija, literature za slijepe studente. A znamo koliko je jako teško doći i koliko je skupa ta literatura i nastavna pomagala, čime bismo ih stavili u jednakopravni položaj s ostalom studentskom populacijom. Napominjem da ne izmišljamo ništa novo, jer takve centre u Engleskoj je počeo s radom još 70-tih godina. Molim glasovanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 263 zastupnice Marije Lugarić.
Ovdje se predlaže amandmanom čak 50 milijuna kuna povećanje za znanstveno-istraživačku djelatnost. Amandman ne prihvaća se. Predloženu raspodjelu prije svega nije moguće učiniti, a planirana sredstva za aktivnosti su dostatna po nama za 2005. godinu.
Izvoli.
Gospodine državni tajeniče, ne radi se ovdje o nikakvom povećanju sredstava za znanstveno istraživačke projekte. Mi smo tu stavku već 2003. godine imali dosegnutu, dok je vi niste smanjili prošle godine. Vlada koja se zaklinje u znanost u projekte znanstveno-istraživačke djelatnosti, ministar je bio vrlo prpošan na ovom kongresu hrvatskih znanstvenika iz domovine i inozemstva, a sada smanjujemo za 55 i pol milijuna kuna sredstva za projekte znanstveno-istraživačke djelatnost. Ja ponovo ponavljam to je daleko ispod onoga što bi u realnoj situaciji 2005. godine u Hrvatskoj trebalo. Ja samo svojim amandmanom tražim da osigurate ona sredstva za projekte znanstveno-istraživačke djelatnosti koju smo već u 2003. godini imali i koja smo već dosegnuli dok ih vi niste smanjili. Stoga molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 264 zastupnice Lugarić.
Tu se predlaže povećavanje sredstava za stipendiranje i znanstveno usavršavanje postdiplomanata. Amandman ne prihvaća se. Jer predložena raspodjela prije svega nije moguća učiniti na ovaj način kako predlažete, a planirana sredstva za aktivnost za koje se predlaže povećanje su prema sadašnjim programima dostatna za 2005. godinu.
Izvolite.
Gospodine državni tajniče ja svojim amandmanom predlaže da se sredstva za stipendiranje i znanstveno usavršavanje postdiplomanata povećaju sa 6,5 milijuna kuna u 8 milijuna 300 tisuća kuna. Ponavljam to nije nikakvo značajno povećanje, obzirom da smo 8,3 milijuna kuna već imali u proračunu za 2003. godinu. Iz vašeg obrazloženja kojim ste rekli da će to biti sasvim dovoljno za programe koje imate. Ja mogu samo reći da vi znatno onda i manje radite na projektima znanstvenih usavršavanja postdiplomanata, odnosno da manje stipendirate postdiplomante. Ja bih samo upozorila da ćemo tu stavku u idućim proračunima morati znatno povećavate posebno kada se uzme u obzir europski znanstveni prostor, odnosno mobilnost studenata koja će postati naša obveza samom implementacijom Bolonjske deklaracije ovdje u Hrvatskoj. Ponavljam, ovdje se ne radi ni o kakvom značajnom povećanju sredstava, ovdje se samo radi o vraćanju sredstava za stipendiranje postdiplomanata na onu razinu koja je već bila dosegnuta 2003. godine. Stoga molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 265 zastupnice Lugarić.
Amandman ne prihvaća se. Jer planirani iznos do 10 milijuna kuna za Nacionalnu zakladu za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvitak sukladan je programu razvoja te iste zaklade.
Izvolite.
Gospodine državni tajniče, vi ste se malo zabunili ovdje pa nije ono samo 1 milijun kuna. 2003. godine imali smo planiranih 15 milijuna kuna jer se programi zaklade dijele u dvije, dvije, u dva razdjela. Jedan dio se odnosi na reformske programe u visokom školstvu. Ovdje se radi o programima u znanstveno-istraživačkoj djelatnosti, primarno o transferu iz znanstvenih projekata u gospodarstvo. Ovdje smo pred neki mjesec raspravljali o programu zaklade za znanost, visoku naobrazbu i tehnologijski razvoj. Tadašnji upravitelj zaklade, doktor Lučin nas je zamolio i apelirao na sve zastupnike i zastupnice da sredstva povećamo jer je to puno manje od onoga što bi zakladi trebalo i što se takvim zakladama u suvremenoj Europi izdvaja pa bih ja posebno molila sve one zastupnice i zastupnike koji su tada raspravljali o Nacionalnoj zakladi da sada dokažu da su zaista tada i mislili da ta sredstva treba povećati. Ja ponavljam radi se samo o tome da se ta sredstva vrate na onu razinu kojoj su za projekte iz te znanstveno-istraživačke djelatnosti, koji idu preko zaklade bila već u proračunu 2003. godine. Molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 266. Klub zastupnika Libre.
Traži se proširenje Međunarodnog centra za molekularnu genetiku Split. Amandman ne prihvača se iz razloga što bi umanjenje sredstava koje se predlaže sa stavci 019 protuobavještajne agencije bili ugroženi projekti i aktivnosti koji se iz navedene pozicije financiraju, a i čini nam se da je ostalo apsolvirano vladinim amandmanom.
Predstavnika Kluba nema u dvorani. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 267. istog Kluba zastupnika.
Amandman se odbija iz razloga što su navedena sredstva dostatna za aktivnosti multiralne, znanstvene i tehničke suradnje.
Molim glasovanje. Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 268. zastupnice Lugarić.
Amandman se odbija jer se sredstva predviđena za obrazovanje, za ljudska prava biti dostatna uzimajući u obzir kadrovske mogućnosti koje ograničavaju aktivnosti zavoda po pitanju provedbe Nacionalnog programa odgoja i obrazovanja za ljudska prava i demokratsko građanstvo.
Izvolite.
Poštovani gospodine državni tajniče, 2003. godini iznos za obrazovanje o ljudskim pravima bio je 700 tisuća kuna. Rebalansom proračuna to ste smanjili na 382 tisuće 73 kune. Sada predlažete opet smanjiti sredstva za obrazovanje o ljudskim pravima na 310 tisuća kuna. Zemlji koja ima ambicije ući u Europu u zemlju koja je sukladna onome što se na ulicama dešava, prilično niska razina osvještenosti i znanja o ljudskim pravima. Mislim da je jako loše da smanjujete sredstva za obrazovanje o ljudskim pravima. S druge strane dok u državi predlažete da se za obrazovanje o ljudskim pravima izdvoji samo 310 tisuća kuna za poslovanje Ureda predsjednika Vlade izdvajamo 2,4 milijuna kuna. Ja bih molila da se Ured predsjednika Vlade odrekne tih 400 tisuća kuna koje je zanemarivo u njegovih 2,4 milijuna kuna kako bi malo više uložili u obrazovanje o ljudskim pravima obzirom da tu stavku koja vama očito nije važna smanjujete iz godine u godinu. Molim glasanje.
Tko je za? Amandman nije prošao. Amandman 269. zastupnice Marije Lugarić.
Amandman se odbija budući da će strukovno obrazovanje biti u okviru Agencije za posebno, agencije na posebnoj proračunskoj stavci Ministarstva tako da će u konačnici, da su u konačnici izdvojena i viša sredstva nego što ste vi predložili.
Amandman se ne prihvača ... [[Govornik se ne razumije.]]
Amandnan se ne prihvača.
Izvolite.
Hvala. Gospodine državni tajniče, Zavod za školstvo i agencije imaju dvije posve različite uloge. Jučer ili prekjučer je bilo ovo savjetovanje oko srednjeg školstva gdje su upravo ljudi koji su tamo bili primarno ravnatelji srednjih škola i svi ostali utvrdili da sredstva koja su do sada planirana apsolutno nisu dostatna. Ja bih molila s obzirom da 2003. godine smo imali tih milijun 933 tisuće kuna za razvoj srednjoškolskog obrazovanja koje ste vi kroz 2 puta već smanjili do 437 tisuća kuna, da se to vrati na ono što je i bilo. Ja predlažem da se to skine sa stavke informiranja javnosti Vlade Republike Hrvatske. Naime u Ured za odnose s javnošću Vlade se sredstva povećavaju za jedan i po milijun kuna u ovom proračunu vjerojatno zato da bi dobili neka nova otvorena vrata, a ja mislim da je puno važnije da sredstva ulažemo u razvoj srednješkolskog obrazovanja nego u V-portale Vlade koja bi se hvalila nekakvim svojim nepostojećim uspjesima. Stoga molim glasanje.
Glasovanje?
A trebali ste me slušati.
Tko je za? Amandman nije prihvačen. Zahvaljujem državnom tajniku. Prelazimo na amandmane koji se odnose na Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi. Amandman 270. zastupnik Zvonimir Mršić. 270. zastupnik Zvonimir Mršić, izvolite.
Samo da nađem. Amandman 270 [[Upadica: 70, da]] U tom amandmanu se traži povećanje za Centar za socijalnu skrb Koprivnica međutim predviđena sredstva 2 milijuna 805 tisuća koja se predlaže smanjivanje se ne može smanjiti jer je to grand japansko, japanske vlade i mi ga ne možemo smanjivati, on je fiksan. A sredstva za Koprivnicu osigurana su u sredstvu zajma Svjetske banke na pozicijama K 618, 352 i 354. Znači ne prihvača se.
Izvolite.
Poštovani ministre u Proračunu za 2004. godinu bilo je, bila je posebna stavka Centra za, izgradnja centra za socijalnu skrb u Koprivnici. Kao što znate grad Koprivnica je ponudio zemljište i ponudio je mogućnost da izradi projektnu dokumentaciju dakle da dovede stvar do građevinske dozvole i da napravi rješavanje imovinsko-pravnih odnosa jer su u Koprivnici neriješeni imovinsko-pravni odnosi sa poduzećem Sloga gdje je Centar za socijalnu skrb. Rebalansom proračuna za 2004. godinu to je brisano i nema te stavke više u Proračunu niti projekcijama za 2005. odnosno projekcijama 2006., 2007. godina na Centru za socijalnu skrb. Tako da ja ne vidim to što ste vi rekli da će se iz zajma nešto raditi, je li? Dakle očito je centar brisan, a ovdje se radi o objektu koji je star 30 godina, neuvjetan, a imamo volju i spremnost grada i županije dakle da gotovo za 30% sufinanciraju tu investiciju odnosno da se možda i iz prodaje dijela objekta gotovo zatvori ta investicija i mislim da bi 500 tisuća kuna bilo sasvim dostatno da u Koprivnici sagradite novi centar za socijalnu skrb. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 271. zastupnice gospođe Jagode Martić. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvača. Traži se povećanje za reprodukcijsko zdravlje međutim sredstva su smanjena u Ministarstvu zdravstva zato šta je financiranje ovog problema prebačeno u Hrvatski zavod za javno zdravstvo i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje u istom, u istoj količini kao prošle godine.
Izvolite gospođa Jagoda Martić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, mislim da ćete se i vi gospodine ministre složiti sa mnom ako kažem da je najskuplji zdravstveni sustav onaj koji se ne bazira na prevenciji. Mislim da su sredstva koja su u ovom Proračunu predviđena za unapređenje i čuvanje reprodukcijskog zdravlja žena nedovoljna i zbog toga tražim njihovo povećanje. Vi ste sad rekli da će se to financirati preko nekih drugih fondova međutim mene zanima dali je to izrijekom i dali su izrijekom i navedena točan iznos sredstava u tim programima koja će biti namjenjena za ovu stavku. nije me gospodin ministar čuo. Ja sam vas pitala. Ako je to tako onda povlačim amandman.
Čuo sam, čuo. Točno navedeno je.
Hvala lijepa. Amandman 271 povučen. Amandman 272 zastupnica gospođa Marija Lugarić.
Ne prihvaća se jer su sredstva za prevenciju alkoholizma prebačena u stavku A6 18258. Pod nazivom primarna i sekunadarna prevencija alkoholizma. U visini od 70 tisuća kuna. A ova stavka je morala biti označena 0 jer ju nismo mogli izbaciti po Zakonu o proračunu.
Gospođa Marija Lugarić izvolite.
Gospodine ministre ja bih vam vjerovala da vi tu stavku sprečavanje prevencije alkoholizma kod mladih već višekratno niste smanjivali. I u proračunu za prošlu godinu i u rebalansu proračuan za 2004. godinu. Problem alkonolizma kod mladih i on što je utvrđeno kroz nacionalni program djelovanja za mlade, je da mora postojati posebna stavka koja se ne može utopuiti u primarnoj i sekundarnoj prevenciji alkoholizma. Obzirom da specefični problemi kod prekomjerno pijenja mladih zahtjevaju i specifične pristupe . Ako ne želite vjerovati meni i prihvatiti ono što vam ja govorim 1.10. ove godine Odbor za prava djetet UNa je bio ovdje izdao je preporke koje se odnose na REpubliku Hrvatsku. Ima posebno poglavlje koje se odnosi na zdravlje adolscenata, i posebno ističu da ono što u Hrvatskoj nije dobro i da treba učiniti to je da se naprave posebne stavke i posebni progarami za sprečavanje zlouprabe droga, posebno ističu alkohol, uporabu duhana i ostale tako dalje aktivnosti. Prema tome ja bih vas molila da prihvatite ovaj amandman. Tim više što u tom istom proračunu gdje ukidate sredstva za prevenciju za alkoholizam kod mladih za administiranje u vlastitom ministarstvu sredstva povećavate za 27 miliona kuna. SToga ja molim glasanje.
Hvala lijepa. Glasovanje. Tko je za? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Amandman 273 zastupnice Alenke Košiša Čičin Šain.
Amandman se ne prihvaća jer traži se povećanje sredstava za program i prevenciju HIVa i AIDSA sa 400 t isuća na 5 miliona 400. međutim mi imamo puno veću svotu u iznosu od 9 miliona 627 tisuać u stavci donacije globalnog fonda. To su vam stavke T618 086 do 0203. Znači dvostruko veća od predloženoga već imamo Pa prema tome ne prihvaćamo amandman.
Hvala lijepa. Nema gospođe zastupnice. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 274 gospođe zastupnice Jagode Martić. IZvolite ministre.
U ovom amandmanu se traži povećanje sredstava za otkrivanje raka dojke. Međutim, mi smo prebacili troškove za detekciju karcinoma dojke na HZZO a ovdje je samo organizacijski dio. I taj organizacijski dio je predviđen u ovom izonosu toliko je dovoljno, i zato se ne prihvaća ovaj program.
Hvala. Gospođa Jagoda Martić.
Ja se baš ne bi složila sa vašim obrazložnjem jer se vidi da su sredstva u proračunu za 2004. predviđena za ovu stavku rebalansom smanjena. Ove godine za 2000. Znači u proračnu za 2005. se smanjujei dalje. A onda u nekim projekcijama za 2006. i 2007. godinu ta sredstva s epovećavaju znači ne mogu prihvatiit da vi kažete da smatrate da je ovo dovoljno. I predložila sam da se 200 tisuća kuna koja su predviđena na poziciji naša ljubaznost početak je svakoga lječenja. Prenamjene upravo za prevenciju i rano otkrivanje rada dojke. Jer smatram da se ovo samo po sebi podrazumjeva da je ljubaznost početak svakgoa lječenja i mislim da se tih 200 tisuća kuna može daleko korisnije i bolje potrošti u interesu zdravlja žena. Jer ne trebam napominjati koliko je porast karcinoma dojke kolika je to pošast među ženama. A upravo prvenetivno i rano otkrivanje i te kako bitno za uspješan proces lječenja i oporavka. Tražim glasanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amndman? Hvala lijepa nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 275 zastupnica gospođa Alenka Košiša Čičin Šain.
Ne prihvaća se jer opet ponavljam amandman je sličan ovom samo se traži još veća svota. Iz ministarstva zdravstva se ne financira detekcija karcinoma dojke nego se financira iz HZZOa. Ovo su samo organizacijske programi i dovoljna je predviđena svota. Dakle ne prihvaća se.
Nema zastupnice. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa amandman nije dobio potrebnu većinu. 276 zastupnica gospođa Marija LUgarić izvolite.
Amandman se ne prihvaća jer promocija zdrave prehrane i kretanje se više ne financiraju iz Ministarstva zdravastva nego iz Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo i službe za promiciju zdravlja. Kao i službe za zdravsstvenu okologiju koja prati ovu problematiku prehrane.
Hvala lijepa. Gospođa Marija Lugarić. IZvolite.
Poštovani gospodine ministre, pretilost i s njom povezani zdravstveni problemi postaju sve izraženiji javno znansatveni problem. Posebno kod djece i mladih što je vezano uz način života. Ja smatarm daje posve neprihvatljivo to ukinuti kao posebnu aktivnost, tim više što sredstva za Hrvatski zavod za javno zdravstvo niste ni na koji način povećali u ovoj proračunu a očito će imati povećanu aktivnost, stoga vas ja molim glasanje. Ne radi se o velikom iznosu, radi se o samo 100 tisuać kuna. Dok ponavljam sredstva za administrativno upravljanje vlastitom ministarstvu povećavate za 27 miliona kuna stoga molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na …/Govornik se isključio/ … zastupnice Alenke Košiša Čičin Šain. Izvolite.
U ovom amandmanu traži se povećanje financiranja suradnje sa udrugama građana to ne možemo prihvatiti jer je već iznos od 2 milijuna i 15 tisuća kuna osiguran u pojedinim programima za udruge a sve ostalo je u stavku 16 18 157, dakle ukupno više od predloženoga amandmana.
Hvala. Nema zastupnice. Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 278 zastupnica Vesna Škulić.
Ne prihvaća se obrazloženje isto.
Hvala lijepa. Gospođa Vesna izvolite.
Hvala lijepa obrazloženje mi nije jasno i molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebnu većinu. 279 zastupnik gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Ovdje se traži smanjenje plaća za redovan rad, to su fiksne stavke i ne možemo ih mijenjati amandman se ne prihvaća.
Hvala lijepa. Gospodoin Zvonimir Mršić izvolite.
Pa ovdje se radi o amandmanu kojim ja t ražim da konačno se riješi pitanje pričuve građana Vukovara koji žive u stanovima koji su vlasništvu države a koji im država ni na koji način ne želi riješiti njihov status. DAkle niti im ne želi dati izdati rješenje o najmu niti im želi dati rješenje d amogu te stanove otkupiti. Ali im gradsko poduzeće uredno svaki mjesec šalje račune za obveznu pričuvu. Kako pričuvu plaća vlasnik a vlasnik je u ovom slučaju država, onda se čini neobičnim dakle da oni koji su u tim stanovima bez valjanih dokumeneta, a radi se o ljudima koji su imali stanarsko pravo do 90 godine. Onda bi bilo u redu da država na neki način riješi pitanje te pričuve. Ja prihvaćam da moguće da se ne može ova stavka riješiti ali molim ministra da iznađe načian odnosno sredstva da se tim ljudima pomogne a ne ih gradska tvrtka tuži i onda ne samo da moraju to platiti nego da moraju platiti i sudske troškove. Uz taj apel odustajem od amandmana.
Povlači. Hvala lijepa ovaj amandman je povučen. Amandman broj 280 gospodina zastupnika Damira Kajina.
U ovom amandmanu se traži finaniranje Doma umirovljenika u Buzetu i Pazinu. Međutim domovi umirovljenika su u vlasnišvu županija i prema Zakonu sredstva za izgradnju potrebno je osigurati kroz proračun lokalne uprave i samouprave. Ministarstvo ne smije investirati u županijske ustanove. Ne prihvaća se.
Hvala lijepo. Nema zastupnika. Glasuje se. Tko je za? Nije dobio potrebnu većinu. 281. amandman gospođe zastupnice Marije Lugarić. Izvolite.
Tu se traži povećanje financiranja Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo. Međutim, mi iz Ministarstva financiramo samo određene programe u tom Zavodu i te smo ugovorili i financiramo. Sve ostalo su vlastiti prihodi Zavoda. Prema tome, ne prihvaća se.
Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine ministar, ovaj smo program, ovaj smo amandman imali lani. Naime, činjenica je da nacionalni program suzbijanja zlouporabe droge prihvaćen u Hrvatskom saboru još 97. godine već egzistira kroz 3. mandat. Zadnjim izmjenama Zakona o suzbijanju zlouporaba droga, člankom 13. Hrvatski zavod za javno zdravstvo preuzima poslove Hrvatskog zavoda za prevenciju ovisnosti, a člancima 14. i 15. tog istog Zakona je utvrđeno da li se na isti način financiraju županijskih i gradskih centara. Sukladno svemu tome, logično je da se u proračunu Hrvatskog zavoda za javnog zdravstvo osiguraju i adekvatna sredstva za provedbu zakonom utvrđenih novih obveza prevencija i liječenja bolesti ovisnosti kroz centre za izvanbolničko liječenje. Vi ste sami naveli da su neki programi u proračunu ukjinuti i prebačeni u Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Tako ste u ovogodišnjem proračunu ukinuli sredstva za detoks liječenja ovisnika, ukinuli ste sredstva za liječenje Metadonom i ukinuli ste sredstva za habreduction programe, a istovremeno se ne povećavaju sredstva za Zavod za javno zdravstvo, a s druge strane imamo svakodnevno povećanje broja ovisnika. Da vama taj, ta izmjena zakona očito nije poznata, dokazuje i povjerenstvo koje ste vi imenovali, a koje je ukinuto tim istim izmjenama Zakona o suzbijanju droga, što možda i objašnjava na neki način to da ste morali povećati za 27 milijuna kuna administriranje u vlastitom Ministarstvu, jer imenujete Povjerenstvo za suzbijanje i zlouporabe droga koja su, koja više nema sukladno izmjenama zakona, a ne financirate ono kroz šta se programi izvanbolničkog liječenja trebaju financirati. Stoga molim glasanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 282 zastupnice gospođe Jagode Martić.
Ovdje se traži povećanje sredstava za monitoring hrane i vode za pića. Ne prihvaća se amandman, jer je to već predviđeno u Državnom proračunu na poziciji A618274, provedbe mjere zdravstvene ekologije u iznosu od 400.000 kuna i to je sasvim dovoljno za iduću godinu.
Hvala lijepa. Gospođa Jagoda Martić. Izvolite.
Ne mogu baš prihvatiti ovakvo obrazloženje. Naime, ako se sjetimo proračuna prošle goidne, znači za 2004., kada je bilo predviđeno milijun i 700 tisuća kuna za monitoring, pa je rebalansom to smanjeno na milijun kuna, a ove godine se to još dalje smanjuje na svega 500.000 kuna. Rekli ste da je to predviđeno u poziciji za ekološko sanitarni nadzor. Međutim, on, odnosno za zdravstvenu ekologiju, ali zdravstvena ekologija pod tim pojmom se podrazumijeva, to je jedan širi pojam koji obuhvaća ne samo kontrolu hrane i vode, nego i neke ostale segmente. Smatram da je inače obim monitoringa koji se provodi u Hrvatskoj relativno mali, nedovoljan je. Bilo mi je rečeno da se, da je u pripremi novi pravilnik, to je ja mislim vaš, odnosno vaš državni tajnik rekao kad smo razgovarali o rebalansu, da je u pripremi novi pravilnik monitoringa koji se treba što prije donijet. Koliko ja znam, on još nije donesen, a smatram da bi tim pravilnikom se neće obim smanjivati, nego da bi se on dapače trebao širiti i zbog toga smatram da ova stavka od 500.000 kuna nije dovoljna da bi imali, da bi dobili u potpunosti uvid kakvu hranu jedu i kakvu vodu pijemo i zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepo. Nije dobio potrebnu većinu. Također gospođa zastupnica Jagoda Martić, 283 amandman.
Ne prihvaća se, jer sanitarni nadzor se iz Ministarstva zdravstva samo u jednom segmentu financira. Ostalo se financira iz, na razini županije. I za onaj naš program je to dovoljno za iduću godinu.
Hvala. Gospođa Jagoda Martić. Izvolite.
Prihvaćam obrazloženje i povlačim amandman.
Ovaj amandman je povučen. Hvala lijepa. Amandman 284 gospođe zastupnice Vesne Škulić, izvolite.
Tu se traži povećanje financijskih sredstava za novi Zakon o zaštiti prava pacijenata. Međutim, mi smo izračunali potrebnu svotu baš prema Zakonu, znači prema broju članova povjerenstva puta 12 mjeseci uz svu drugu podršku administracije Ministarstva, mislim da je dovoljno pa se ne prihvaća.
Hvala lijepa. Gospođa Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala. Gospodine ministre, 70.000 kuna ne znam, čini mi se da je to jako, jako ironično da smo se poigrali sa novim Zakonom o pravima pacijenata i ne znam zašto onda uopće i donositi zakone ako ćemo ih ovako tretirati. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Amandman nije prihvaćen, nije dobio potrebnu većinu. Gospođa zastupnica Vesna Škulić, također amandman 285.
Ovdje se traži veće davanje za pomoći savezima i udrugama. Međutim, te udruge i savezi su finanicrani još i iz lutrijskih sredstava pa smo mi to uzeli u obzir i zbog toga predvidjeli ovakvu svotu, pa ne možemo prihvatiti amandman.
Gospođa zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala. Gospodine minsitre, svima nam je poznato što znači jačanje civilnog sektora i njegove uloge u društvu. Čini mi se da ova Vlada nema osjećaj za civilni sektor i da ne prepoznaje ulogu koju ona igra u ovom društvu. Kada su u pitanju savezi i udruge osoba s invaliditetom, ima dvostruku težinu. Upozoravanje i upoznavanje države na probleme i predlaganje rješavanja problema, senzibilizacija javnosti, samoosnaživanja osoba s invaliditetom. Mislim da bi trebalo ići na jačanje tog odnosa, a ne s manje novca praviti stišavanje od ove nevidljive kategorije i tihe populacije. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Amandman 286, zastupnici Mato Gavran, Mato Arlović i Ljubica Brdarić, izvolite.
Ne prihvaća se jer prema Zakonu o zdravstvenoj zaštiti, članak 8. iz Ministarstva se ne smije financirati ustanova čiji je osnivač županija.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Mato Gavran, izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre, onda će morati promijeniti zakon, jer koliko je barem danas rečeno da jedinice lokalne ili područne i regionalne samouprave trebaju financirati nama bi odmah trebalo zatvoriti sva vrata, jer nismo u stanju niti minimum toga isfinancirati. Kako je riječ o novogradiškoj bolnici koja je teško stradala i novogradiški kraj koji je teško stradao u Domovinskom ratu, a kako toj bolnici gravitiraju i područja posebne državne skrbi, zbog posljedica rata, sve veći je broj pacijenata koji imaju potrebu za ovakvim zbrinjavanjem. Ja ne znam gdje ćemo ih uputiti. Što se tiče Brodskoposavske županije, odgovorno tvrdim da novaca nema, a koliko vidim nema niti dostatno dobre volje u Ministarstvu da se ovaj problem, kad je u pitanju novogradiška bolnica, i dogradnja ovoga krila za psihijatrijski odjel riješi. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Amandman 287 gospođe zastupnice Ljubice Lalić. Izvolite.
Također kao i prethodni ne možemo prihvatiti, jer bi bio protuzakonit. Članak 8. Zakona o zdravstvenoj zaštiti ne dozvoljava, a decentralizirana sredstva su upravo i određena za ovakvu namjenu, a s njima mi ne raspolažemo nego lokalna uprava pa se ne prihvaća.
Ovaj je amandman već konzumiran pa o njemu ne treba glasovati. Idemo dalje. 288 zastupnici gospodin Mato Gavran, Mato Arlović i Ljubica Brdarić. Izvolite.
Isto obrazloženje.
Isto obrazloženje. Izvolite gospodine Mato Gavran.
Da. Meni je savršeno jasno da ponvono velim novca u županijskom proiračunu nema. Morat ćemo zajedno poraditi na tome da povećamo decentralizirana sredstva pa da osiguramo sve ono što je prijeko potrebno za normalan život i rad, u ovom slučaju 175.000 građana Brodsko-posavske županije. Kad je riječ o Općoj bolnici dr. Josip Benčević, ja sam uvjeren, gospodine ministre, da je vama taj problem iznimno dobro znan. Gradska bolnica se nalazi u srcu grada. Grijanje i pogon kompletno je na mazut. Već je mali milijun puta bilo ozbiljnih pritužbi građana zbog zagađenja zraka i svega ostalog, da izmjestimo ili bolnicu ili da promijenimo energent. Plin je prošao pored bolnice, gradski plin, ali očito bolnica, a niti županija nema 7,5 milijuna kuna da bi promijenila energent. Još jednom apel na vas da pomognete da riješimo ovaj problem, jer se bojim da ćemo svi skupa imati ogromnih problema od strane tužbe ovih građana koji su neposredno u susjedstvu same bolnice. Ako apel ne vrijedi, a vidim da ne vrijedi, tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Nije prihvaćen. Nije dobio potrebnu većinu glasova. Ispričavam se, vraćamo se na amandman 287 zastupnice Ljubice Lalić jer se radi o različitom iznosu. Kako gospođe zastupnice nema, stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Gospođa zastupnica Ljubica Lalić amandman 289.
Ne prihvaća se iz istih razloga, jer bi prihvaćanje bilo protuzakonito.
Glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Nije prihvaćen. Nije dobio potrebnu većinu. Gospodin zastupnik Anton Peruško za 290 amandman.
Ne prihvaća se. Isto obrazloženje.
Gospodin zastupnik Anton Peruško izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre prošle godine sam postavio isti amandman i odgovorili ste Vlada premijera Ive Sanadera prihvaća sve obveze koje je potpisala Vlada, imam tu sa sobom …
Ugovore?
Ugovore, da. Da preuzimate sve i rekli ste da se radi o investiciji od 212 milijuna, da Vlada preuzima svoj dio od 66 milijuna. Tražio sam 3 milijuna za početak izrade projektne dokumentacije, rekli ste da planom bi bilo, ne bi bilo iluzorno rezervirati ta sredstva, umrtviti i ja sam to prihvatio kao obrazloženje. Međutim vidim da je prošla godina dana od tada, ništa se ne dešava. Pokušao sam obećanja koja premijer Sanader daje dolazeći u Istru davajući potporu istarskim razvojnim projektima što je dakako vrlo dobro, materijalizirati kroz ovaj vid da konačno nakon više od godinu dana od vašeg obećanja osiguramo ta sredstva i počnemo sa izradom projektne dokumentacije. Radi toga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 291 zastupnika gospodina Zdenka Antešića. Izvolite.
Ne prihvaća se iz istog razloga, jer bi prihvaćanje bilo protuzakonito.
Gospodin zastupnik Zdenko Antešić izvolite.
Hvala lijepa. Vi gospodine ministre kao vrstan liječnik sigurno znate da se dijaliziranje pacijenata vrši u KBC Rijeka, to je državna bolnica, to nije niti županijska, to nije županijska bolnica i grad Rab je osigurao prostor, dakle prostor za eventualnu centra za hemodijalizu. A ja bih vam samo neke isječke iz novina pokazao, evo naslove pacijenata koji svaki tjedan prolaze pakao postupka, odnosno putovanja na dijalizu iz Raba u Rijeku s tim da morate znati da je Rab prosječno najmanje 30 dana u godini odsječen, a što to znači za pacijenta kojega je potrebno dijalizirati vama sigurno nije potrebno objašnjavati. Dakle na Rabu postoji osam pacijenata koji svaki tjedan idu na dijalizu u Rijeku i evo uz ovaj osigurani prostor u novom domu zdravlja smatram da bi se jedan odjel možda bolnice riječke u Rabu mogao opremiti i to su sredstva upravo potrebna za to opremanje, stoga vas molim da nađete razumijevanja za to, prvenstveno jer se radi o otoku, o izoliranoj jednoj sredini i da u nekakvim budućim postupcima to riješimo.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Klub zastupnika LIBRE 292.
Traži se povećanje za Kliničku bolnicu Osijek. Mi smo predvidjeli otplatu 16 milijuna kuna koje smo preuzeli. Ove godine dospijeva jedna trećina od toga i pratiti ćemo u budućnosti razvoj bolnice prema kadrovskim mogućnostima, ali ovaj amandman ne možemo prihvatiti.
U ime Kluba zastupnika LIBRE nema nikoga. Prema tome, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prihvaćen, nema potrebnu većinu. Zastupnik Željko Pecek 293 amandman.
Ne možemo prihvatiti, isto obrazloženje, članak 8. Zakona o zdravstvenoj zaštiti ne dozvoljava ovakav način financiranja.
Nema zastupnika. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 294 zastupnici Mato Gavran, Mato Arlović i Ljubica Brdarić. Izvolite.
Radi se o financiranju bolnice Strmac. Ovaj amandman ne možemo prihvatiti, ali imamo konstrukciju za bolnicu Strmac jednu drugu, pa možemo poslije dogovoriti.
Dobro. Ja se nadam gospodine ministre da ćemo iduće godine riješiti taj gorući problem i da zaustavimo devastaciju ovog objekta i stoga povlačim amandman.
Amandman je povučen. Hvala. Zastupnica gospođa Dorotea Pešić-Bukovac 295.
Traži se povećanje investicije za Kliniku za ortopediju Lovran. Ne možemo prihvatiti jer je već ugovor potpisan i mi financiramo kredit od 16 milijuna kuna, a za iduću godinu nam je dinamika određena tim ugovorom. Prema tome sve je u okvirima planiranoga pa ne možemo prihvatiti povećanje.
Gospođa zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre Klinika za ortopediju Lovran zaista treba završiti sanaciju što prije i pogotovo operacijske sale tako da pacijenti ne čekaju dvije godine na operaciju kuka, a da ne govorim da isto tako treba tu bolnicu opremiti jer nemaju ni najobičnijeg aparata za ultrazvuk. Evo zaista molim glasanje za amandman.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. 296 Klub zastupnika LIBRE.
Ne prihvaćamo, isto kao i za Lovran. To su krediti koje smo preuzeli i dinamika je određena ugovorom. Znači radovi idu, ali ove rate izgledaju manje zato jer je rata u nekoliko godina. Dakle ne prihvaća se, a u suštini to financiranje ide.
Hvala lijepa. Nema zastupnika. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zastupnik gospodin Tonino Picula 297.
I ovdje ne možemo prihvatiti ali su sredstva za financiranje sanacije krova i dvorišta Centra za odgoj i obrazovanje Velika Gorica predviđeni u drugoj stavci Svjetske banke, to su one dvije pozicije koje sam spomenuo i još jedna treća stavka za poboljšanje higijenskih uvjeta, dakle iz tri stavke će dobivati ali ovaj amandman ne možemo prihvatiti.
Hvala lijepa. Gospodin Tonino Picula izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] svjesni smo da među nama žive sugrađani sa dodatnim potrebama, ali jednako tako postoji i … dodatnim potrebama. Centar o kojem je ovdje riječ je najstariji na tom području, više od 70 godina i trenutno ima 120 štićenika. Situacija je loša, neću kazati alarmantna, kotlovnicu treba popraviti. Nema novaca ni za najnužnije potrebe s naslova održavanja i doista bih volio da se pronađu sredstva kojima će se sanirati ova situacija.
Sa drugih stavki.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Povučen amandman? Hvala lijepa. Ovaj amandman je povučen. Zastupnik gospodin Zdenko Antešić 298.
Ovdje se traži financiranje Centra za socijalni rad sa stacionarom. Takva institucija Centar za socijalni rad sa stacionarom ne postoji u Zakonu nije predviđena, prema tome ne može se ni uključiti u financiranju. Ne prihvaća se.
Gospodin Zdenko Antešić izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, zahvaljujem ministru na ovako elegantnom odbijanju, vrlo je dojmljivo međutim, ovdje nije pitanje terminologije nego pitanje suštine, a pitanje suštine možemo riješiti ako je dobre volje, jer gledajte situacija je sljedeća, grad Rab je osigurao prostor zgrada starog doma zdravlja ima skoro 1000 kvadratnih metara neto korisne površine i ona je sada prazna i mi smo u našim planovima namijenili za potrebne nekakve takve ustanove centar za socijalni rad, da li dom za starije osobe jer imamo veliku populaciju osoba kojima je potrebna njega, potrebna je jedna socijalna skrb, potrebno je nešto što je nekada u narodu se zvalo starački dom ili. Osim toga centar za socijalni rad, odnosno podružnica centra nam djeluje u uvjetima koji su ispod civilizacijske razine, pa bih ja molio stvarno da se u tom smislu nađe razumijevanja ako ne možemo sada onda u jednom budućem vremenu da malo stvar stavimo na papir i pokušamo riješiti. MI smo napravili jednu analizu odnosno potrebe stanovništva, imamo velike potrebe oko 150 potencijalnih korisnika te ustanove bi bilo. Uz jedno obećanje ja bih povukao amandman. Hvala lijepa.
Je li povučen? Nije. Tko je za? A povučen je. Hvala lijepa ovaj amandman je povučen. 299 zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Traži se povećanje sredstava za dom zdravlja Hrvatska kostajnica ambulanta Mečenčani, međutim, prema projektu treba ovoliko koliko smo mi odvojili to je 500 tisuća kuna, i po projektu je to dovoljno pa onda ne možemo prihvatiti povećanje.
Zastupnice nema. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 300. amandman, jubilarni zastupnici Mato Gavran, Mato Arlović, Ljubica Brdarić ili kako bi ...
Traži se povećanje financiranja investicije doma za djecu Slavonski brod sa 300 na 800 tisuća mi smo ove godine predvidjeli kupnju ovog jednog stana za deinstitucionalizaciju i smatramo da je to dovoljno s obzirom da ćemo dodati još investicije sa stavke Svjetske banke za podizanje higijenskog standarda, znači kuhinja i sanitarni čvorovi će biti popravljeni.
Hvala lijepa. Gospodin Mato Gavran izvolite.
Ja moram priznati gospodine ministre unatoč tomu što je ovo jubilarni 300. amandman da mi ovoga puta doista više nije jasno. Naime, slušajući vas prisjećam se ovogodišnjeg donošenja proračuna, na ovoj stavci je bilo 500 tisuća kuna, nakon što sam tražio povećanje na milijun i pol niste prihvatili amandman, objasnio sam da je riječ o djeci koja silom zakona moraju napustiti dom, obećali ste svesrdnu potporu i rješenje problema toj djeci koja nemaju kamo otići. Rebalansom proračuna očekivao sam da će vaša riječe do koje osobno držim biti ispunjena. NO mjesto 500 tisuća kuna i povećanje na milijun i pol ova stavka je smanjena na 200 tisuća kuna, informacije koje ja imam gospdoine ministre a vjerujte mi da su svježe, niti taj novac nije utrošen, o stanovima za ovu djecu nema niti riječi, netko vas gospodine ministre vrlo ozbiljno obmanjuje, to odgovorno tvrdim. Ovaj puta u proračunu za iduću godinu osigrano je 300 tisuća kuna što nije dostatno niti za opremanje jednog ozbiljnog stana za ovu djecu. Znajući da će biti dosta teško riješiti ovaj problem toj djeci mi smo sa lokalnog nivoa unatoč svoj svojoj sirotinji pokrenuli taj projekt, napravili smo idejno rješenje, dobili smo od grada građevinsku parcelu, pri kraju je građevna dozvola i sami ćemo donacijama sagraditi 4 stana za ovu djecu. Ja vas lijepo molim gospodine ministre ako je moguća ta sredstva o kojoj govoriti kupovinu jednog stana da prenamjenite, da što prije sagradimo tu kuću za tu djecu a da ovih 500 tisuća kuna osigurate za nužno opremanje kako bi djeca što skorije došla u siguran krov nad glavom jer to je jedino što od nas očekivati mogu. Uz molbu da usvojite ovaj amandman ja vas još dodatno molim da se osobno založite da riješimo životni problem ove nesretne djece, naše djece. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 301. zastupnice Ljubice Lalić.
Ne prihvaća se. Radi se opet o povećanju za financiranje istog doma, obrazloženje kao i gore ja još jedamput kažem da ću vidjeti, ja sam bio uvjeren da je problem riješen s ovim, ja ću vidjeti ali na žalost sada ne mogu prihvatiti.
Hvala lijepa, nema zastupnice. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 302. zastupnici gospoda Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Također se ne prihvaća obrazloženje kao kod amandman 280 dakle radi se o županijskom vlasništvu, ustanove i mi nemamo zakonsku osnovu investirati.
Hvala lijepa. Ne želim reći gospodine ministre da vi niste senzibilizirani već očito da vam netko daje krive informacije ili poluinformacije pa kada nema dodatnog senzibiliteteta za djecu ne očekujem da će biti i za starije i nemoćne. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. Amandman 303 istih zastupnika.
Isto obrazloženje, ne prihvaća se.
Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 304. zastupnica Ljubica Lalić.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje kao kod prethodnog.
Nema zastupnice. Tko je za ovaj amandman? Hvala lijepa, nije dobio potrebnu većinu. 305. zastupnika Miroslava Korenike.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje kao prethodno.
Gospodin Miroslav Korenika nije ovdje. Tko je za amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 306 zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Traži se povećanje za edukaciju u srednjim školama o HIV-u i AIDS-u međutim, mi već imamo tu stavku u globalnom fondu koja je veća od ove predložene, prema tome, ne možemo ovo prihvatiti.
Nema zastupnice. Tko je za? Nitko, amadnman nije prošao. 307 Klub zastupnika LIBRE.
Ne prihvaća se, isto obrazloženje kao 280 županijska ustanova
Nema zastupnika. tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa ministru i potpredsjedniku. Sada molim ministricu pravosuđa gospođu Vesnu Škare Ožbolt. 308 zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Amandman se ne prihvaća za županijski sud u Zadru, za sanaciju i adaptaciju zgrade predviđen je iznos od 2 milijuna kuna koji je dostatan za planirane izmjene elektroinstalacija na cijeloj zgradi suda. Daljnji radovi na zgradi Županijskog suda planirani su u narednom razdoblju, mi smo za sada obavili snimku stanja i već sada krećemo još do kraja ove godine sa uređenjem gruntovnice što će se financirati iz zajma Svjetske banke i nešto proračunskih sredstava.
Poštovana gospođo ministrice, mene posebno raduje ovo za gruntovnicu jer tamo su doista nemogući uvjeti, međutim, neće biti dovoljna ova sredstva od 2 milijuna kuna jer ne radi se samo o elektroinstalaciji nego i kotlovnici i tamo je zaista i sudski vještak i inspektori iz unutarnjih poslova, iz policije naložili su da se provedu upravo mjere, oni čitav elaborat upravo i imaju jer kaže se upravo u zaključku, analizi da se, odnosno u konačnom svom … [[Govornica se ne razumije.]] koji su oni zajedno dali da upravo svako odlaganje trenutno može prouzročiti nesagledive materijalne i moguće ljudske žrtve. Dakle i kotlovnica i elektroinstalacije, da ne govorimo o obnovi je li, unutarnjeg dijela, jer vanjski dio je zaista ovih zadnjih godina dobro uređen. Također isto toga bi trebalo proraditi, mislim da evo ovo koristim priliku da se POA-e konačno, da se takve službe nemaju mjesta u sudu i da se isele. Imamo već rješenje, samo i dobili su tamo prostor, molim da inzistirate da se isele iz suda, tamo nemaju što raditi više. I molim da se ipak glasuje na ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 309. amandman iste zastupnice gospođe Ingrid Antičević-Marinović.
Ne prihvaća se iz razloga što mi nismo planirali u proračunskim sredstvima novce za obnovu voznog parka budući da je tijekom 2003. i tijekom ove godine uglavnom obnovljen vozni park pravosudnih tijela, mi smo ove godine obnovili park, vozni park iz sredstava vlastitih prihoda.
Izvolite gospođo zastupnice.
Gospođo ministrice, točno je to da je obnova voznog parka bila započela, ona ni približno nije dovoljna, tek je to bio početak jer je trebalo zamijeniti ona stara derutna vozila deset, dvanaest godina neprimjereno da upravo suci dolaze na očevide u takvim vozilima, a neki ih i nemaju. Evo pa se ja pozivam i na mišljenje po prijedlogu državnog proračuna Republike Hrvatske opće sjednice Vrhovnog suda koja upravo govori da ova sredstva neće biti dovoljna za razvoj pravosuđa, ona jesu dovoljna eto da se preživi, ali ne i za daljnji razvoj, a pogotovo se osvrću upravo na vozni park, pa onda ako se nađu bilo gdje kakva sredstva bar da se osiguraju za istražne suce jer to je prijeko potrebno. Molim da se glasuje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 310. amandman zastupnika gospodina Zvonimira Mršića.
On se ne prihvaća. Izgradnja Palače pravde za pravosudna tijela u Koprivnici. Ovaj predloženi iznos doista nije moguće utrošiti jer nije izrađena projektna dokumentacija i postupak izrade projektne dokumentacije planiran je za narednu godinu.
Hvala lijepa. Gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa poštovana ministrice ja ću vam pročitati što ste mi izjavili kad ste odbijali ovaj amandman na rebalans proračuna. Dakle, rekli ste: "Županijski sud u Koprivnici nije planiran u ovoj godini, ono što je kolega Mršić predložio, taj iznos nije dostatan niti za pripremu projektne dokumentacije, prema tome ovaj projekt ostaje za proračun za iduću godinu." Sada mi kažete da ovaj projekt ostaje za Proračun za 2006. Međutim u 2006. i 2007. godini nema u projekciji Palače pravde niti Županijskog suda u Koprivnici. Ja sam vam rekao da je grad i županija su spremni osigurati zemljište, grad i županija su spremni izraditi projektnu dokumentaciju i tada i danas vas uvjeravam da je za to potrebno najviše 6 mjeseci, ali mi ne možemo ići u tu investiciju ukoliko Ministarstvo pravosuđa nije spremno i nije u stanju osigurati stavku. Vi znate da vam djeluju županijsko državno odvjetništvo i prekršajni sud u tuđim prostorima u Koprivnici od čega vam županijsko odvjetništvo plaća a prekršajni sud niti ne plaća zakupninu. Da vam županijski sud djeluje u prostorima općinskog suda, da nema dovoljno sudnica, da se čekaju da se izmjene suci da bi mogli diktirati presude, a radi se o sudu, dakle općinskom sudu najažurnijem sudu u Republici Hrvatskoj i radi se o gruntovnici koja je najbolja gruntovnica u Republici Hrvatskoj. Prema tome, ja ne znam što sada mogu očekivati ako ste rekli da će biti to ove godine, pa mi sad kažete da biti će sljedeće godine, a nema te stavke niti do 2007. godine, iako postoji spremnost lokalne zajednice da vam pomogne sa 30% gotovo u tom projektu. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. … [[Upadica se ne razumije.]] Amandman 318. zastupnice gospođe Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Dakle, riječ je o zahtjevu za dogradnju, rekonstrukciju i opremanje zgrade općinskog suda u Pagu, koja je planirana u Proračunu za 2006. godinu, pa ne možemo prihvatiti ovaj amandman. Mi smo već krenuli u djelomično uređenje onog dijela koji je vezan za smještaj zemljišno-knjižnog odjela i to će biti obavljeno do kraja ove godine. Dakle, to se radi iz sredstava, vlastitih sredstava i vjerujem da će gruntovnica konačno biti riješena. Izrađena je projektna dokumentacija, ishođena je građevinska dozvola i ide se na izgradnju još jednog kata i to će se raditi iz vlastitih prihoda iduće godine.
Izvolite gospođo…
Također radite gospođo ministrice što tvrdite ali ovaj kat, prvi kat, to je zgrada sa jednim katom, ima kompletnu drvenu konstrukciju i to bi bilo bar potrebno prije nego što se ide u nadogradnju da se eto, ustabili ovaj prvi kat, a raduje ovo da će se riješiti bar gruntovnica iz tih vlastitih sredstava, ali ja ustrajem na ovome da se osiguraju sredstva za taj prvi kat.
A iz vlastitih sredstava će biti izgradnja.
I jednog i drugoga? Onda u tom slučaju ako je tome tako onda ja povlačim ovaj amandman.
Ovaj amandman je povučen. Hvala. 312. zastupnica gospođa Ingrid Antičević-Marinović, također.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što, dakle riječ je o Općinskom sudu u Biogradu, obnova zgrade stare škole. Ona nije planirana iz razloga što ta zgrada po svojoj veličini ne odgovara potrebama pravosudnih tijela. Bili smo na razgovoru i u gradu Biogradu i grad Biograd je ponudio novu lokaciju Ministarstvu pravosuđa gdje bi se gradila nova zgrada za smještaj i općinskog i prekršajnog suda i to će se u suradnji sa gradom započeti iduće godine.
Hvala lijepa. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
To bi gospođo ministrice bilo jedno stvarno dobro i idealno rješenje. Međutim, vrijeme ide a bar dakle za ovu sljedeću godinu nema nikakvih prepreka da se ne bi obnovila ova stara škola pa bar da se smjesti općinski sud koji još je u težoj situaciji nego Općinski sud u Pagu. Meni se čini da je to jedna najteža situacija što je sa Biogradom, on se istina od svake godine u godinu samo prolongira, ima i većih sudova, samo možda zbog toga što su veći i većih potreba, ali ova situacija u Biogradu je sada već postala takva alarmantna da i taj nekad ažuran sud već upravo i zbog takvih potpuno neadekvatnih uvjeta pomalo posustaje, pa evo molim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 313. zastupnici gospoda Mato Gavran, Mato Arlović i Ljubica Brdarić.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Jako dobro znate da smo mi zgradu suda već kupili iz prava i od vlastitih prihoda, adaptacija i opremanje poslovnog prostora za Županijski sud u Slavonskom brodu nije planiran jer zgrada u ovom trenutku zadovoljava osnovne potrebe suda. Ako je mogao biti druga administracija u toj zgradi bez problema …
Gospodin Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo ministrice. Kod rebalansa proračuna vrlo precizno sam vas pitao da li potrebna sredstva koja ste rekli da ste osigurali planirate utrošiti i za opremanje i rekonstrukciju, odnosno uređenje ovoga suda dobio sam potvrdan odgovor. Danas sam dobio informaciju da još niti jedna lipa nije isplaćena na žiro račun grada Slavonskog Broda koji vam je prodao ovu zgradu.
Ja sam rekla i do kraja će biti isplaćena, biti će im isplaćeno idući tjedan.
Dobro. Ja se nadam da gradonačelnik i ostali slušaju, ali ovdje drugi problem, sami znate u kakvom je stanju ta zgrada je bila sasvim druge namjene..
Zgrada je bila sasvim u redu, s obzirom na druge zgrade u kakvom su stanju, dobili ste zgradu iz prava, nije bilo planirano u proračunu za ovu godinu. Prema tome, malo se strpite.
Dobili smo štošta neplanski. Ja pred sobom imam i dopis Vrhovnog suda Hrvatske koji upravo upozorava na sve te problem koji nisu samo problemi ovog suda, već i drugih sudova. Možemo li očekivati iduće godine da će bar biti okrečen taj prostor, ako ne, povlačim. Evo, amandman vjerujem gospođi ministrici. Strpit ćemo se. Hvala.
Amandman je povučen. I još jedan amandman, a ne dva. Zastupnice gospođe Lalić 314.
S istim obrazloženjem kao i amandman 313.
Hvala lijepa, gospođe nema. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I amandman gospođe Ingrid Antičević-Marinović 315, izvolite.
Ovaj amandman se ne prihvaća, iz razloga što ova sredstva na pozicijama suzbijanja korupcija i organiziranog kriminala se ocijenjuju dostatnima. A ukoliko se ukaže poterba za daljnjim sredstvima ona će se osigurati ili rebalansom ili preraspodjelom sredstava državnog proračuna.
Poštoavna gospođo ministrice, mislim da neće biti dostatna osigurana sredstva, a to iz razloga što USKOK budimo realni, nije još saživio ni u onoj svojoj prvoj koncepciji, ostala su nedefinirana, ta zvonjava se odbija od govora. Ostala su van funkcije, još uvijek nisu u funkciji dva odjela analitike, što je također jako potrebno i odnosa s javnošću. Novim izmjenama Zakona o USKOK-u koji smo mi u Klubu SDP-a, meni se čini i oporba kompletna prihvatili, glasovali za taj zakon, za te izmjene. Međutim, i upravo u tom prijedlogu izmjena Zakona u tom zakonu se dakle u onom obrazloženju tvrdilo da će biti potrebno za te izmjene zakona osigurati nova sredstva, jer kao što je ovdje nama sada već svima poznato tim izmjenama zakona osniva se novi odjel vrlo značajan odjel i što je jako dobro Odjel za međunarodnu suradnju sa Kaznenim sudom, gdje će biti jako potrebna sredstva u velikom iznosu upravo zbog prirode posla. Tu će biti dakle operativni poslovi, zajedničke optužnice, dakle sve ono što se sada očekuje i što mi naravno očekujemo i prestanak rada tog suda naravno i prebacivanje onda svih tih predmeta pred domaćim pred našim sudom. Zato mi se čini evo za slučaj puki slučaj da slučajno ne bude izglasan ovaj amandman, onda predlažem da svakako osigurate ta sredstva tamo iz zajedničke rezerve, gdje će biti potrebno. I nemojte na tome štedjeti.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala ministrice. Idemo na amandmane vezane za Fond za regionalni razvoj, molim ministra Šukera. Izvolite ministre. Amandman 316 zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što sredstva koja su iz Fonda za regionalni razvoj usmjeravaju se za sasvim druge namjene i Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman.
Povlačim.
Zastupnik Mršić povlači amandman 316. Amandman 317 zastupnik Radimir Čačić.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman iz razloga što smatramo da je gospodin zastupnik trebao objediniti ova tri amandmana, onda bi oni matematički bili točni. Ovako je on predlaže u jednom momentu da Varaždinska županija da se pozicija poveća na 5 milijuna 700, pa onda predlaže na 10 i 700, i onda u 3 amandmanu 3 i 150, pa nam nije jasno šta je predlagatelj s tim amandmanom mislio. I Vlada iz tih razloga ne može prihvatiti ovaj amandman.
Dobro. Zastupnika nema. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 318 također zastupnik Čačić.
Isto obrazloženje.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 319 također zastupnika Čačića.
Također isto obrazloženje, Vlada ne može prihvatiti.
Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 320 zastupnice Vesne Pusić.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman ... [[govornik se isključio, ne čuje se]] Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman iz razloga što će Fond za regionalni razvoj nakon usvajanja državnog proračuna raspisati natječaj za sredstva i onda će jedinice lokalne samouprave iz područja Zagrebačke županije moći konkurirati za iznos sredstava. Ovaj dio sredstava nije fiksan, dakle tijekom godine ako određene jedinice lokalne samouprave dakle županije ne podnesu dovoljno programa ta se sredstva preraspodjeljuju na druge županije i to smo imali ove godine pet puta isti slučaj.
Zastupnice Vesne Pusić nema. Trebamo glasovati. Dame i gospodo molim vas pozornosti ne mogu čuti. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 321 zastupnika Tonina Picule.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman, jer je matematički netočan. Zastupnik predlaže povećanje pozicije regionalni razvoj Zagrebačke županije za 500 tisuća kuna, a istovremeno predlaže da se sukladno članku 31. smanji pozicija Vlade Republike Hrvatske odnos za javnošću za milijun i 500 tisuća kuna. Dakle, amandman je matematički neispravan i Vlada ga kao takvog ne može prihvatiti, jer bi ostalo milijun kuna neraspoređivih.
Zastupnik Tonino Picula.
... [[govornik nije uključen, ne čuje se]] naime po prijedlogu samog Ministarstva financija, regionalni razvoj Zagrebačke županije je smanjen u odnosu na raniju poziciju za 25%, a riječ je ovdje da se taj iznos od milijun i pol kuna predlaže za razvoj komunalne infrastrukture pogotovo u sjeveroistočnom ... [[govornik se ne razumije]] Znamo naravno da je situacija tamo tragično loša, pogotovo u četiri općine koje nemaju ni metar izgrađenog javnog vodovoda niti ... [[govornik se ne razumije]] Ja bih doista volio da se onda pod nekom drugom stavkom državnog proračuna ipak uzme u obzir jedna slaba razvijenost komunalne infrastrukture u sjevernoistočnom dijelu ... [[govornik se ne razumije]]
...nažalost, vi ste predložili samo povećanje...
Ministre Šuker. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prošao. Amandman 322 zastupnika Božidara Pankretića.
Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman, jer zastupnik gospodin Pankretić predlaže otvaranje nove pozicije. Ali kao što sam rekao sad nakon usvajanja državnog proračuna, Fond za regionalni razvoj će raspisati natječaj. Prema tome, jedinice lokalne samouprave se mogu javiti za ova sredstva koja su u fondu predviđena na tekuće donacije jedinicama lokalne samouprave.
Zastupnik Pankretić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ako sam dobro razumio gospodina ministra, shvatio sam da će se on založiti za ovaj projekat, pa samo da na trenutak ukradem još vremena, pa da kažem da se radi o projektu uspostavljanje poljoprivredno-proizvodnog edukacijskog centra za ekološku proizvodnju. Kada govorimo o poljoprivredi, kada govorimo o nekim komparativnim prednostima koje ima Hrvatska onda spominjemo puno puta ekološku proizvodnju. Ovo je projekat koji ide u tom smjeru bez edukacije, bez na neki način takvog centra, teško je reći da ćemo krenuti u toj proizvodnji. Ja mogu prihvatit da tih sredstava nema, da se ta stavka ne može otvorit, ali ako sam dobro razumio ministra on je rekao da će se on valjda osobno založit, da takav jedan projekat na neki način u natječaju ide u tom smjeru, pa vjerujem s obzirom na njegovo razmišljanje i ovaj smiješak, ja ću podvući amandman. Hvala lijepa.
Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Amandman 322 je povučen. Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave. Amandman 323. Klub zastupnika Libre.
Vlada ne prihvača. Smatra da će predviđena sredstva biti dovoljna za obavljanje poslova komisije za kontrolu postupka javne nabave u 2005. godini.
Zastupnika nema. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Hrvatski centar za razminiranje. Amandman 324. zastupnici Mato Arlović, Ljubica Brdarić i Mato Gavran.
Pa ovo su dva amandmana koja je predstavnicima Vlade bilo jučer najteže odbiti iskreno govoreći jer svi smo svjesni problema u Hrvatskoj, zagađenosti Hrvatske sa minama. Ali nažalost financijska situacija je takova kakva je no isto tako vrlo je interesantno da pogledate koliko novaca od ukupnih sredstava Hrvatskog centra za razminiranje odlazi na samo razminiranje, a koliko odlazi na administrativne troškove HCR-a, a isto tako ste svjesni u ovom trenutku problema trgovačkog društva Mungos koje je isto u vlasništvu države i koje je prvo osnovano sa prvobitnom namjenom razminiranja i nažalost dogodilo se osnivanje praktički dva paralelna trgovačka društva. Jedno je trebalo biti administrativno a drugo izvršeno i smatramo da se racionalizacijom poslovanja i HCR-a i višom, većom upotrebom Mungosa u sljedećoj godini da će se dogoditi da će se sredstva koja će biti za razminiranje na taj način moći povećati no moram reći stvarno iskreno stav svih članova Vlade, ovo su bila dva amandmana na koja je najteže bilo reći ne jer kažem svi smo svjesni opasnosti od mina i tragedije koje se svaki dan događaju diljem Hrvatske no ovo je sigurno pozicija za koju ćemo tijekom godine ako se ikako iskaže mogućnosti da ćemo je povećati jer kažem ovo su dva amandmana koja su ostala za kraj i meni osobno kao predstavniku Vlade i svim članovima Vlade je bilo vrlo teško u onom trenutku kad smo morali reći da nemamo dovoljno novaca za povećanje sredstava za HCR.
Potpredsjednik Arlović.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, da, radi se o stvarno jednom velikom i složenom problemu Republike Hrvatske koji je posljedica agresije na Republiku Hrvatsku i koji je posljedica razasutih silnih mina po Republici Hrvatskoj. Problem je vrlo složen i zapravo dostatna sredstva sasvim sigurno nisu ni da se puno više povećaju pa i ovo povećanje da se prihvati ne bi bila dovoljna, ali je isto tako činjenica da se zbog toga zagađenja jedan veliki dio prirodnih gospodarskih resursa Republike Hrvatske ne može staviti u funkciju koji bi doprinjeli iz povećanja ukupnog nacionalnog bogatstva pa onda i sredstava za ostale potrebe Republike Hrvatske. Gospodine ministre vi ste spomenuli probleme administrativnih troškova ali ja bih htio ovdje pridodati i probleme poreza. Nažalost na ovu djelatnost se plaća porez na dodatnu vrijednost što, 22%, praktički umanjuje ova sredstva za razminiranje i praktički ovo povećavanje je nekako približno da se izjednači sa, makar sa tim porezom na dodatnu vrijednost, a da ne govorimo o onim svim drugim porezima koje plaćaju ova poduzeća. Zbog toga razumijevajući vaše obrazloženje i najavljujući da ako se ikako ukaže mogućnost kao što ste rekli da se tokom godine povećaju ova sredstva mi ćemo povući amandman, a osobno ću se potruditi zajedno sa kolegama koji su predložili ovaj amandman da se nađe takva mogućnost primjerice izmjenom i dopunom Zakona o porezu na dodatnu vrijednost da se bar porez na dodatnu vrijednost za ovu djelatnost ukine jer nema nikakvog smisla da za ove stvari plaćamo porez na dodatnu vrijednost s obzirom na svrhu i cilj koji želimo postići koji je i humani i naravno gospodarski i svaki drugi s obzirom na interes Republike Hrvatske. Povlačimo amandman. Hvala lijepo.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Arlović. Amandman 324. povučen. 325. zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Gospodine predsjedniče potpuno identično obrazloženje kao i za amandman 324. Nažalost Vlada Republike Hrvatske ga ne može prihvatiti.
Zastupnice nema. Glasovanje. Tko je za taj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Hvala ministre Šuker. Idemo na pregled amandmana na prijedlog financijskog plana Hrvatskih cesta za 2005. godinu. Ministar Šuker. 1. amandman zastupnice Alenke Košiša Čičin-Šain.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman zato što gospođa zastupnica predviđa povećanje prihoda. Iz tako povećanih prihoda povećava rashode. Vlada zapravo Hrvatske auto-ceste i Hrvatske ceste su sukladno fiskalnim projekcijama Vlade Republike Hrvatske radile svoje financijske planove. Dakle ovo predviđanje od gospođe zastupnice da će se s osnova nekakvih događanja koja bi se trebala dogoditi u budućnosti povećati potrošnja goriva i s tog osnova naplatiti više trošarina od naftinih derivata nije nešto što je sigurno i na kraju krajeva neuobičajeno je da se amandmani podnose sa prijedlogom povećanja prihoda. Dakle to su razlozi zašto Vlada ne može prihvatiti amandman koji predlaže gospođa zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zastupnice nema. Trebamo glasovati. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 2. amandman iste zastupnice.
Gospodine predsjedniče, potpuno isto obrazloženje kao i za prvi amandman gospođe zastupnice.
Zastupnice nema. Ajmo glasovati. Tko je za taj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 3. amandman također iste zastupnice.
Gospodine predsjedniče, potpuno isto obrazloženje kao i za prva dva amandmana.
Zastupnice nema. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Gospođe i gospodo zastupnici rasprava o amandmanima je zaključena. Predsjednik Kluba HDZ-a zastupnik potpredsjednik Luka Bebić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, predlažem u ime Kluba da se glasuje dizanjem ruku jer mnogi zastupnici nemaju danas jer nije petak pa tako da to uvažimo a i isti je razultat.
Zahvaljujem na ovoj dragocjenoj informaciji o danu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova; 79 glasova za i 17 protiv donesen Državni proračun Republike Hrvatske za 2005. godinu. [[Pljesak.]] Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu prije njegove objave u Narodnim novinama. Tko je za ovaj prijedlog zaključka? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa jedni suzdržanim i 95 za usvojen predloženi zaključak.
Štovani predsjedniče, poštovani ministre. Danas smo u raspravi čuli nekoliko pridjeva o proračunu, odnosno o Vladi. Jedan je rekao da je Vlada sposobna zato što je davala projekcije proračuna. Drugi put smo čuli da je Vlada hrabra jer je dala projekcije proračuna. Ja osobno smatram da je doista potrebna sposobnost da se sastavi proračun bilo koji proračun, a posebice da se sastavi državni proračun, zato jer je on vrlo kompleksna materija. I naravno da se daju projekcije tog proračuna. Mislim da za to nije potrebna nikakva posebna hrabrost, zato jer su i premijer i ministri preuzeli odgovornost upravljanja državom, pa samim tim vjerojatno i hrabrost da sastavljaju državni proračun. Međutim, danas nismo govorili o tome da ovaj proračun nije u skladu sa Zakonom o proračunu. Dakle, mi smo cijeli dan danas raspravljali o nečemu, što nije u suglasju sa temeljnim Zakonom na koji se pozivamo i temeljem čega bi taj proračun trebao biti sastavljen. Vlada vro hrabro, ja ću ovdje upotrijebit riječ hrabro, u Zakonu o izvršenju proračuna kaže da neće poštivati neke važne odredbe Zakona o proračunu. Ali Zakon o proračunu kad govori o tome što je Zakon o izvršenju proračuna nije dala Vladi, pa ni Saboru pravo da Zakonom o izvršenju proračuna derogira ili odlaže primjenu određenih članaka Zakona o proračunu. Zakon o proračunu jasno definirao što sadrži Zakon o izvršenju državnog proračuna, odnosno što sadrže odluke o izvršenju lokalnih proračuna. Međutim, Vlada prešućuje to ili previdi to i kaže nam da Ok. dobit ćete projekcije za naredne dvije godine, što nismo dobili uz proračun za 2004. godinu. Međutim, nećemo poštivati članak 10. stavak 2. Zakona o proračunu, a taj članak 10. govori o tome da se uz proračun dostavljaju i financijski planovi proračunskih korisnika koji čine prihode i primitke te rashode i izdatke raspoređene u programe. I da financijski plan izvanproračunskih korisnika se sastoji od općeg dijela kojeg smo mi dobili i posebnog dijela u kojem su iskazani prihodi i primici, te rashodi, izdaci raspoređeni u tekuće razvojne programe. E to nismo dobili. Mi dakle, danas nismo dobili primjerice program Hrvatskih cesta za naredne četiri godine. Program Hrvatskih cesta za prethodne četiri godine završava 31.12. ove godine. Mi kao zastupnici ne znamo što će Hrvatske ceste održavati, ne znamo koji će biti standard održavanja Hrvatskih cesta i ne znamo što će Hrvatske ceste graditi u naredne četiri godine. A trebali bi znati. Trebali bi znati kuda će ići ti novci, ne samo u ovako općoj stavci kao što je predviđeno u planu vanproračunskog korisnika nego bi trebali znati konkretno. Možda bi djelovi današnjih rasprava drugačije izgledali. Nadalje, Vlada kaže da ne da dakle proračunski korisnici i vanproračunski fondovi ne moraju dati posebne programe nego da ona sama neće sačiniti neke važne programe kao proračunske dokumente kao što je proračunski korisnik primjerice članak 26. izrađuje prijedlog plana razvojnog programa s obrazloženjem i predlaže ga ministru odnosno itd., itd. da sada ne čitam dalje taj članak. Nadalje, Vlada je trebala izraditi i plan radnih mjesta. Mi smo čuli da se povećava iznos za plaće za 800 milijuna kuna i tada smo pomislili o.k. državni službenici i namještenici će dobiti veće plaće. Međutim, ne. Objašnjenje je da će biti novog zapošljavanja. S druge strane, kad smo glasali o povjerenju Vlade onda je Vlada rekla da će biti manja i učinkovitija državna uprava. Mi danas ne da nemamo ili da nećemo imati manju učinkovitiju upravu nego ne znamo kakvu ćemo imati upravu zato jer svaki proračun mora imati kao sastavni dio proračuna plan novih radnih mjesta sa projekcijama za naredne dvije godine. Dakle, ne samo za proračunsku godinu nego za 2006. i za 2007. i jednako tako Vlada je rekla da neće primijeniti članak 29. koji govori o tome da svaki proračun kao sastavni dio svoj ima izradu odnosno plan nabave dugotrajne imovine. Dakle, niti to mi nismo danas dobili kao što nismo dobili niti projekciju plana dugotrajne imovine za 2006. i 2007. godinu. I sada kad bi očekivali da je Vlada rekla o.k. mi ne možemo to napraviti vjerojatno postoje neki razlozi koje ja naravno i Klub SDP-a nismo spremni uvažiti ali ako Vlada to ne može napraviti za koju smo utvrdili da je sposobna i hrabra onda se postavlja pitanje da li to mogu napraviti gradska poglavarstva, županijska poglavarstva i općinska poglavarstva u silnim općinama, gradovima i županijama. I ja sam očekivao ako Vlada već traži neko pravo za sebe da ne primjenjuje neki zakon koji bi se trebao podjednako na sve odnositi da to pravo da i jedinicama lokalne samouprave. Međutim, Vlada ne daje to pravo jedinicama lokalne samouprave nego čak štoviše Vlada je napisala naputak i posala u smjernicama jedinicama lokalne samouprave kako napraviti plan radnih mjesta i kako napraviti plan nabave. Prema tome, Vlada zna kako to treba napraviti ali ne želi. Vlada ne želi napraviti plan radnih mjesta, novih radnih mjesta i kadrovskih potreba u 2005. i u projekcijskim godinama. Ali jednako tako ne želi to pravo koje uzima za sebe dati jedinicama lokalne samouprave i jedinice lokalne samouprave su to napravile za proračun 2004. ali jednako tako će napraviti za proračun 2005. sa projekcijama za 2006. i 2007. godinu. Dakle, ovaj proračun sasvim sigurno nije u skladu sa Zakonom o proračunu. Mi ćemo formalno donijeti Zakon o izvršenju proračuna neposredno nakon proračuna, međutim Vlada nije mogla to pretpostaviti i trebala je pripremiti proračun i prijedlog proračuna sačiniti i predložiti ovom Saboru isključivo u skladu sa Zakonom o proračunu i tu se postavlja pitanje sada zašto se to naprosto nije dogodilo. I drugo što se postavlja pitanje da li doista se Zakonom o izvršenju proračuna iako to u Zakonu o proračunu nije predviđeno može predvidjeti da se neki članci ne primjenjuju. Ja ću banalizirati stvar pa može se dogoditi da za sljedeću godinu Vlada donese samo Zakon o izvršenju proračuna gdje će biti točka da se ne primjenjuje odredba članka Zakona o proračunu koji predviđa da se uopće proračun donosi. Banaliziram stvar. Ali doista mislim da je Vlada trebala učiniti sve ovo što u Zakonu o proračunu piše. To je jedan razlog zbog čega Klub SDP-a neće glasati. [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Nikad ne reci nikad. To je jedan razlog zbog čega Klub SDP-a neće glasati za Zakon o izvršenju proračuna. Drugi je taj što se ovim Zakonom o izvršenju proračuna jednako tako po našem mišljenju ne u skladu sa Zakonom o proračunu bitno ograničava mogućnost zaduživanja jedinica lokalne samouprave. Zakon o proračunu je u svom članku 104., od 104. nadalje a posebno u članku 110. vrlo precizno, odnosno pardon 106. vrlo precizno definirao pod kojim uvjetima se jedinice lokalne samouprave mogu zadužiti. Sada smo u poziciji da Vlada propisuje da se ne samo to nego moraju po Zakonu o izvršenju državnog proračuna poklopiti se još neke stvari odnosno neki limiti. Ti limiti su 2% od povećanja prihoda jedinica lokalne samouprave ili da prevedemo to svima na razumljiv jezik to će biti negdje oko 250 milijuna kuna u ovoj godini. To vrijedi za one jedinice lokalne samouprave koje ne uzimaju kredit od HABOR-a, koje nisu na područjima od posebne državne skrbi i za jedinice lokalne samouprave koje imaju kreditnu sposobnost. Većina tih jedinica lokalne samouprave nije do sada uzimala kredite ili ih želi reprogramirati. Uzela ih je prije nekog vremena pod nepovoljnim kamatama i sada ih želi naprosto reprogramirati, skinuti kamatu sa 9, 11 na 6, 5 ili ne znam koliko sada jedinica lokalne samouprave može postići. Međutim, ona to neće biti u mogućnosti zato jer neće moći dobiti suglasnost od Vlade. Prema nekim najavama samo Rijeka traži preko 250 milijuna će zatražiti suglasnost. Zagreb će zatražiti nekih 400 i nešto milijuna. A postoji još cijeli niz jedinica lokalne samouprave koji bi mogli zatražiti suglasnost da bi kreditirali neke od svojih kapitalnih projekata pa po mogućnosti ono što smo danas govorili da realiziraju neke projekte iz decentraliziranih funkcija kao što su izgradnje škola, kao što su izgradnje domova zdravlja, kao što su izgradnje možda i bolnica, kao što su kupovina vozila za javne vatrogasne postrojbe ili neke druge svrhe. Međutim, ovim zakonom im to neće biti omogućeno odnosno bit će vrlo ograničeno, omogućeno. Mi smatramo da je to apsolutno u suprotnosti sa Zakonom o proračunu i da bi taj članak trebalo svakako izbrisati. Možda da jedan podatak čujete. Evo, dakle u Godišnjaku Ministarstva financija se kaže da je unutarnji dug opće države 2003. godine iznosio 79 milijardi 788 milijuna od čega su jedinice lokalne samouprave imale udjel od milijardu i 200 milijuna. I mi na tih milijardu i 200 milijuna, dobro nešto se dogodilo u 2004. ali dogodilo se 300 milijuna novog zaduženja jedinica lokalne samouprave. Prema tome, u te odnose mi jedinicama lokalne samouprave omogućujemo zaduživanje od 250 milijuna. Ako smo rekli da će se država zadužiti za nekih 12 milijardi ove godine, onda 250 milijuna mislim da je stvarno jedan iznos koji vrijeđa jedinice lokalne samouprave pored toga što smo govorili da jedinice lokalne samouprave ostvaruju izuzev Zagreba ostvaruju manje od 4,5 milijarde kuna prihoda proračunskog prihoda a to je negdje ispod 4%. Barem im je trebalo dati mogućnosti da se zaduže koliko imaju udio u proračunskim prihodima a posebice da im se omogući i razvoj. I treći razlog zbog kojeg ne možemo dati glas za ovaj Zakon je članak 18. koji predviđa da se i u drugih 6 mjeseci limitiraju porodiljne naknade na vrlo niskom nivou. Na nivou od 2,500 kuna. Dakle, već je učinjena nepravda što su privih 6 mjeseci naknade limitirane na 4,250 kuna ako se ne varam. Ali onda ako treba limitirati onda barem ostavimo limit na tom osnovu, ako ne delimitirati nema razloga da majke koje ostvaruju veće prihode od 2,500 kuna budu kažnjene zato što žele ostati drugih 6 mjeseci sa svojom djecom na porodiljnom dopustu. Mi ih na ovakav način kažnjavamo. Bilo bi dobro pogledati statistiku koliko majki će se vratiti nakon prvih 6 mjeseci na posao iz ove grupe koja ostvaruju prihode, koje su ostvarile prihode prije porodiljnog veći od 2,500 kuna. 2,500 kuna nije sasvim sigurno dostatno da se osiguraju dobri uvjeti za rast i razvoj djeteta i za život obitelji. I mi tražimo da se ovdje ili poveća na 4,000, odnosno da se izravna sa onim što je u prvih 6 mjeseci ili ono što bi bilo najbolje da se delimitiraju porodiljne naknade, da nema limita i da bude prosjek plaće u tri mjeseca koji prethodi porodiljnom dopustu. Evo, to su tri razloga zbog kojih Klub SDP-a ne može podržati ovaj Zakon. Hvala.
Hvala. Ministar financija, Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, najgore je kada se čovjek mora vraćati na neki period, tako se ja moram vratiti na 2003. godinu. Onda kolegu Mršića nije smetalo što je bila totalna zabrana zaduživanja jedinica lokalne samouprave. Kolega Mršiću, zahtjev grada Velike Gorice podnesen u 2. mjesecu, odobreno u 11. mjesecu rebalansom proračuna i Izmjenom zakona o izvršenju državnog proračuna u 10 mjesecu dozvoljeno je zaduživanje jedinicama lokalne samouprave 2003. godine. U 10. mjesecu 2003. godine. Onda se jedinice lokalne samouprave nisu trebale razijati, onda jedinice lokalne samouprave nisu trebale graditi infrastrukturu, onda jedinicama lokalne samouprave nisu trebale škole, nisu trebale bolnice, nije im trebalo ništa jer je bila koalicijska vlast. Kakva mogućnost nekom gradonačelniku da se zaduži, nekom HDZ-ovcu? O ćemu pričamo? Budimo bar korektni. 2003. godine do 10. mjeseca se niti jedna jedinica lokalne samouprave nije mogla zadužiti, niti jedna, bez obzira koliko je bilo i to je istina. Dakle, to je istina kolega Mršiću. To dobro znam jer sam bio gradonačelnik u to vrijeme. Ali vam samo hoću reći jednu drugu stvar. Lako je patetički govoriti međutim, vi ste danas imali drugu priču, ja jesam za to da damo jedinicama lokalne samouprave, samo toliko moramo skinuti iz državnog proračuna a vi ste danas naveli niz projekata koji ne idu. Ne možemo istovremeno tražiti i oduzimati. Zašto i nije istina da će se jedinice lokalne samouprave moći zadužiti za 250 milijuna. Da ste malo pažljivije slušali kada sam jutros obrazlagao proračun i kada sam vam obrazlagao strukturu deficita onda sam rekao da na jedinice lokalne samouprave otpada 0,3 ili negdje oko 660 milijuna. Toliki je deficit jedinica lokalne samouprave ove godine će biti preko njih i njihovih javnih poduzeća. Prošle je godine taj deficit bio 550 milijuna kuna, za taj iznos se država može manje zadužiti. Nije deficit države 4,5 i 3,7, u deficitu države deficit jedinica lokalne samouprave. Međutim, isto tako, a mogu sa punom odgovornošću reći da od svih zahtjeva jedinica lokalne samouprave tri zahtjeva nisu odobrena i to nekakvih 10-ak milijuna kuna i svi su zahtjevi koji su bili jedinica lokalne samouprave se odobre. Međutim, isto tako netočno je da reprogram kredita Ministarstvo financija ne daje, nije istina! Reprogram kredita nije novo zaduživanje, nije novi dug. Reprogram kredita je dug koji već postoji. Ali kažem, izići za govornicu, reći nešto i ostati živ da to lijepo zvući, to je u redu. Međutim, ovo kod jedinica lokalne samouprave sam posebno osjetljiv jer sam bio gradonačelnik, znam što to znači i znam da je optimalan iznos ali ponavljam vam u deficitu države 0,3% čini deficit jedinica lokalne samouprave, 0,3%, i reprogram kredita nije dug. Isto tako što se tiče porodiljnih naknada, sa punim pravom ovako reći. Samo kolega Mršiću, da vi niste skinuli porodiljne naknade, da su one ostale na nivou i da su te porodiljne naknade imale nekakav progresivni rast, vjerojatno bi one danas drugačije izgledale. Međutim, mi smo ove godine mogli napraviti jedino to, vratiti ih na nivo koji je bio 2000. Jer struktura proračuna što se tiče porodiljnih naknada bi bila drugačija da ste vi ostavili porodiljne naknade na nivou 2000. onda bi se rast proračuna što se tiče porodiljnih naknada bio utemeljen na nečemu, međutim rast proračuna što se tiče porodiljnih naknada je pokriven isključivo da bi se stigle porodiljne naknade koje su bile 2000. Dakle, neke stvari lako je reći, međutim, proračun ima svoje zakonitosti, kako raste i određeni troškovi. I nemoguće ih je presjeći, jer znate trokut koliko bez obzira koliko je mali u sljedećoj godini postaje pravokutnik što se tiče obaveza nekada je i kvadrat. Vi to jako dobro znate jer ste u proračunu. Prema tome, to vam ne trebam objašnjavati. Međutim, osjećao sam potrebu reći oko ovoga deficita jedinica lokalne samouprave iz jednostavnog razloga šot mi imamo i drugi slučaj zaduživanje jedinica lokalne samouprave koje danas nisu u stanju vraćati kredit, gradonačelnici, načelnici, župani dolaze k meni da im se pomogne, da im država vraća kredit. U ovom trenutku budite uvjereni, vrlo malo jedinica lokalne samouprave koje se mogu zadužiti i koje mogu ... [[Govornik se ne razumije.]] Ima modela i preko fonda za regionalni razvoj i preko HABOR-a gdje se mogu određeni programi financirati. Međutim, nemojmo samo otvoriti velika usta pa šta kome naleti idemo se zadužiti. Sa ovakvim mjerama, nisu ovo mjere koje je netko uveo zbog toga što mu se to tako sviđa. Nama bi bilo pet puta jednostavnije staviti da se jedinice lokalne samouprave mogu zadužiti koliko hoće i nemamo problema s time. Vrlo teško je reći nekom gradonačelniku ili načelniku, čuj kvota za ovu godinu je ispucana, ne možete se zadužiti za milijun i pol ili dva milijuna kuna. To je vrlo teško reći. Međutim, da se to ne ograniči došli bi u situaciju da bi deficit srednje države mogao iznositi 0,2, 0,3 a deficit jedinica lokalne samouprave bi iznosio 2,5, 2,6 pa bi onda morali smanjivati deficit Hrvatskih cesta. Jer vi znate da fiskalni potencijali Zagreba, Osijeka, Rijeke, Splita, oni mogu podnesti kredit od milijardu i pol, dvije milijarde kuna. To je 1% deficita. Prema tome, ne možemo srljati u nešto što ne možemo podnesti. A isto tako, vi dobro znate jednu stvar, ja sam slušao ove priče oko Zakona o izvršenju, Zakona o državnom proračunu i kada smo donosili proračun 2004. I ... [[Govornik se ne razumije.]] sam neke stvari jer mislim da nije korektno prije svega po svom prethodniku nešto reći zato što je čovjek radio najbolje i najpošteniji posao što je mogao. Međutim, naš Zakon o proračunu je donesen tako sa pretpostavkom da u Hrvatskoj funkcionira državna riznica, da su državne financije u savršenom redu i da se može napraviti. Ja bih sve vas, ovo što ste vi sada govorili, plan nabave dugotrajne imovine i plan radnih mjesta pa i vi napravite u sve korisnike državnog proračuna. To se može u situaciji kada funkcionira državna riznica i kada postoji državna riznica i to se može kada su uredne državne financije. Mi možemo o svemu govoriti samo ne možemo govoriti o tome da se nasljede uredne državne financije. To nisam htio reći čisto iz poštovanja prema kolegi, prethodniku ali s obzirom da vi pripadate njegovom klubu i da već dva puta povlaćite za jezik ja sam to morao javno reći. Dakle, napraviti, ispuniti ove uvjete o kojima vi govorite bez ustroja državne riznice je nemoguće, nemoguće. A to što ste vi donesli Zakon koji je za hrvatske uvjete praktički neprimjenjiv to je drugi par cipela. I zato javno u Hrvatski sabor se traži da se određeni članci tog Zakona o izvršenju proračuna ne ... [[Govornik se ne razumije.]] A isto tako ću vam reći kolega Mršiću, grad Velika Gorica je prvi grad koji će imati uspostavljenu riznicu za sve svoje proračunske korisnike. Znate koliko smo radili na njoj? Tri godine. Prema tome nije ta riznica došla od nekoga petnaestoga nego se zna tko je krenuo s tim. Hvala vam lijepo. Tek toliko.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ispravljam netočni navod ministra da se u 2003. nije moglo zadužiti. Dakle kolega Šuker i ja smo bili u Odboru za lokalnu samoupravu i zajedno se borili protiv članka 27., mislim da je bio, je li tako? I u rebalansu proračuna se to promijenilo i kolega Šuker i vi i ja kao gradonačelnici smo dobili suglasnost Vlade u 2003. U 2003.-oj. Ali u 2002. nije bilo limita. U 2001. nije bilo limita ako ćemo malo ići, malo ići u povijest. Ali jednako tako ja sam suglasan s tim da država se ne može napraviti plan radnih mjesta, ali dajte to pravo i jedinicama lokalne samouprave. Zašto mislite da je Zakon o proračunu neprimjenjiv na državu, a primjenjiv je na sve jedinice lokalne samouprave. I ako mislite da je to neprimjenjivo pa idimo u izmjenu zakona. A nemojmo svake godine reći: E sad ćemo primjeniti dva paragrafa Zakona o proračunu, sljedeće godine tri, sljedeće godine pet. Idemo onda reći: OK, Zakon o proračunu nije dobar. Nije primjenjiv, idemo ga izmjeniti, ali onda to dajemo jedinicama lokalne samouprave. I oni imaju te probleme koje ima i država. Ministar Ivan Šuker.
Kolega ja ću vam otvoreno reći. Zašto ne mijenjam ovaj članak? Zato što smo sebi dali imperativ, ovoj Vladi koja ima političku volju i političku snagu da uspostavi državnu riznicu. Vi dobro znate koji je problem državne riznice? Problem državne riznice je da nema šefova po ministarstvima. Nema koalicijskog dijela proračuna. Nego je onda proračun pod kontrolom predsjednika Vlade i ministra financija. I ova Vlada je prva Vlada koja ima političku moć i koja ima prije svega političko jedinstvo da napravi to. Dakle nećemo mijenjati članke zbog toga što smo si dali imperativ da uspostavimo državnu riznicu. Isključivo zbog toga.
Dobro. Poštovani zastupnik Šime Prtenjača u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege ja neću biti kratak kako sam danas najčešće čuo, ali probat ću vrlo kratko izložiti ovaj Prijedlog zakona o izvršenju državnog proračuna. Konstanta koja se provlači jer imao sam čast javne financije voditi 15 godina i sve jedan proračun odnosno Zakon o izvršenju koji smo kasnije morali primjenjivati, on je sadržavao slične odredbe u kojem se sankcioniralo za tu godinu neka od odredbi koja nije stajala unutra. Prema tome vrlo dobro znam kako, a digresija usput već neke riznice tri godine funkcioniraju u Hrvatskoj državi. Što se tiče samog zakona evo kod tih konstanti izdvajam samo neke od napomena oko zaduženja jedinica lokalne samouprave. Naravno da bih volio da je centralizaciju, ali ovo je sada s obzirom na uvjete zaduženosti države i ostalih vjerojatno a i s obzirom na pripremljenost projekata koji mogu ići u realizaciju jedan optimum, a vjerojatno se može to i promjeniti ukoliko bi se dogodilo međutim smatramo da se može ići u zaduženje. Tekuća pričuva klasična, ono što želim istaći posebno da se regulira način povratka u gradu Vukovaru po zakonu o, posebnom zakonu zatim, treba sačekati? ... [[Upadica se ne razumije.]] Pitam ako, ja ću sačekati. OK. Pomoć udrugama i rodiljama regulirano ovdje definira na način jer smatram da jednostavno priče o tome zašto nije ovako ili onako a da u ovom trenutku nisu toliko bitne za ovaj proračun u ovoj godini. Možda ono što može izazvati radoznalost odnosno ali i regulira se svake godine opet na sličan način da se daju ovlasti Vladi o mogućnosti zaduženja u datom trenutku kako bi se moglo realizirati sve one obveze koje slijede, a da se ne bi svaki dan ili svaki trenutak Sabor sastajao da bi mogao donijeti operativnu odluku i ta odredba također treba stajati unutra i mislimo da jednostavno bez nje ne bi išlo. Isto tako oko izdavanja jamstava mislimo da je dobro regulirano i da to daje mogućnost svima da, ali pod uvjetima koji su poznati propisani. Prema tome nema ništa skriveno kod izdavanja jamstava i čak do onoga pretvaranja jamstva ili vlasništva u udjele u firmama. Jedinice lokalne samouprave propisano je također na način na kako ih se pomaže, iznos koliko i također kako se to voli reći transparentno. Prema tome oni koje će se uglaviti unutra mogu biti unutar toga. Kod konačno naplate poreza i doprinosa čuli smo probleme koji slijede ove odredbe koji za ovu godinu iznimno vrijede ovdje. Treba ih podržati i smatramo da apsolutno svi prigovori odnosno nijedan prigovor ne može stajati i svi prigovori će biti možda za neka druga vremena, ali u ovome trenutku valja ih prihvatiti. Na kraju ako bi netko i pokušao izigravati odredbe ili Zakona o proračunu ili ove zakone o izvršenju državnog proračuna propisuju se kaznene odredbe za odgovorne osobe. Prema tome ako bilo tko sumnja, a čuli smo puno sumnji postoji odgovornost za takve sumnje. HDZ također podržava ovaj Zakon o izvršenju i uvjeren je da će ga donijeti. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Želi li ministar nešta dodati na kraju?
Hvala lijepo kolegi Mršiću što je u ime Kluba HDZ-a pokušao govoriti. Dakle zahvaljujem se svima na raspravi. Normalno da će Vlada i Ministarstvo financija razmotriti amandmane i dati svoj odgovor na njih u srijedu. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Sutra ćemo imati dvije točke dnevnog reda; Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, prvo čitanje, Prijedlog zakona 189. i izvješća o radu Vijeća HRT-a, ravnateljstva, o poslovanju i neovisna revizija o obavljenoj reviziji, financijskih izvještaja. Te dvije točke koje bi prema svemu sudeći sutra trebali i dovršiti, a u 15 sati glasovanje o do sada raspravljenim točkama. ... [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte putovati ako se sprema nevrijeme. Konačni prijedlog zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu. Rasprava i glasovanje o amandmanima. Rasprava o tekstu zakona je završena. Prelazimo na izjašnjavanje predlagatelja i glasovanje o predloženim, podnesenim amandmanima. Prvo hvala lijepa na upozorenjima imamo amandmane Vlade. Prvo trebamo odlučiti dali ćemo raspravljati i glasovati o amandmanima Vlade. Molim tko je za to da se raspravlja i glasuje o amandmanima Vlade? Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržani? Utvrđujem da je sa 81 glas za i 16 protiv odlučeno da se raspravlja i glasuje o amandmanima Vlade. Idemo na njih. Ministre Šuker izvolite. Amandman 1.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Amandmanom 1 Vlada predlaže da se tekuća pričuva smanji sa 332 milijuna i 900 tisuća kuna na 314 milijuna 828 tisuća 45 kuna kako je bilo predloženo u proračunu koji je raspravljen na sjednici Sabora od 18. studenoga 2004. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman 1 Vlade. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je amandman 1 prihvaćen sa 81 glas za i 16 protiv. Amandman 2?
Ovim amandmanom je brisan članak 2. članka 8. Prijedloga zakona, jer je tekst stavka 2. ovog članka reguliran na odredbama Zakona o sudskim pristojbama.
Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje amandman 2. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je amandman 2 prihvaćen sa 82 glasa za i 15 protiv. Amandman 3, ministre.
Amandman 3, ovaj amandman se daje radi nomotehničkih i jezičnih poboljšanja članka 15. stavka 1, točka 1. i 5. Zakona.
Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje amandman 3. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je amandman prihvaćen sa 81 glas i 16 protiv. Amandman 4.
Amandman 4. Ovim amandmanom se usklađuje zakonski tekst sa svotama koji je planiran u posebnom dijelu proračuna, a koje je Hrvatski sabor raspravio na sjednici 18. studenog 2004. godine.
Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje amandman 4. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je amandman prihvaćen sa 81 glas za i 16 protiv. Amandman 4,
Amandman 5.
Pet, pet.
Ovim amandmanom usklađuje se tekst obrazloženja članka 25. sa tekstom tog članka.
Otvaram raspravu. Zaključujem. Tko je za amandman 5? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je amandman prihvaćen, 81 za, 16 protiv. Amandman 6.
Ovim amandmanom dopunjuje se tekst na način da se navodi broj Narodnih novina u kojima je objavljena Uredba o kriterijima za utvrđivanje korisnika i načina raspodjele dijela prihoda od igara na sreću.
Otvaram raspravu. Zaključujem. Tko je za ovaj amandman 6? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je amandman prihvaćen sa 82 za i 15 protiv glasova. Amandman 7.
Prihvaćanjem ovog amandmanama izjednačavaju se prava i obaveza jedinica lokalne i područne regionalne samouprave kod izrade proračuna, financijskih planova za 2005. godinu sa izdradom državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2005. godinu.
Otvaram raspravu. Zaključujem. Dajem na glasovanje amandman Vlade. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je amandman prihvaćen sa 93 glasa za i 3 suzdržana. Iscrpili smo Vladine amandmane. Amandman poštovane zastupnice Dragice Zgrebec.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što je [[Upadica: 1. amandman?]] Da. Prvi amandman, iz razloga što je člankom 86. stavkom 1 Zakona o proračunu propisano da Vlada može predložiti mjere ograničenja u vezi sa zaduživanjem jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave i izvanproračunskih fondova navedenih u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna za određenu godinu. Imajući u vidu ovu zakonsku odredbu, kao i članak 25. Konačnog prijedloga zakona o izvršenju Državnog proračuna u 2005. godini u kojima je propisano da ukupni državni dug može iznositi najviše 51% ukupno bruto domaćeg proizvoda u 2005. godini. Dakle, zato je donesena odredba o zaduživanju jedinica lokalne samouprave od 2, a ne od 3% kao što je bilo prošle godine. Također moram reći da od 2003. godine se deficit jedinica lokalne samoprave računa kao konsolidarini deficit središnje države, tako da u ukupnom deficitu ove godine od 3,7% jedinice lokalne samouprave učestvuju sa 0,3 ili negdje sa oko 640 milijuna kuna. Toliko se može središnja država manje zadužiti.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Ja mislim da središnja država mora dijeliti sudbinu, odnosno obostrano lokalne i regionalne jedinice sudbinu jednaku što se tiče zaduživanja, ako se tako odlučimo. Međutim, članak 104. Zakona o proračunu omogućava jedinicama lokalne i regionalne samouuprave uzimanjem kredita izdavanjem vrijednosnih papira, a člankom 106. propisuje se način i uvjeti zaduživanja jedinica lokalne i područne samouprave. Predloženim ovim člankom 12. on je suprotan člancima 104. i 106. Zakona o proračunu i smatram da je nedopustivo da se na takav način mijenja Zakon o proračunu, jer je Zakon o izvršenju proračuna vrijedi samo jednu godinu, samo za godinu za koju se donosi. Ukoliko se to već tri godine ne primjenjuje, mislim da je onda, vi ste rekli da to nije bilo ni 2003. Isti amandman, odnosno isti članak je bio za proračun ove godine. Predlaže se za 2005. godinu, mislim da je onda bolje da promijenimo Zakon o proračunu koji regulira mogućnost zaduživanja jedinica lokalne i područne samouprave, pa predlažem da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala. Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 2. amandman.
Drugi amandman je potpuno identičan prvom, no ovo je prilika da se možda daju dodatna pojašnjenja. Dakle, Vlada ne prihvaća amandman iz razloga što 2003. godine je donesena odluka da prilikom donošenja proračuna da se jedinice lokalne samouprave ne mogu uopće zaduživati u 2003. godini zbog toga što je po prvi puta u 2003. godini deficit konsolidirane središnje države se računa i deficit jedinica lokalne samouprave tek rebalansom proračuna u 10. mjesecu je dozvoljeno zaduživanje jedinicama lokalne samouprave u 2003. godini, no ako se zakonom ograničava deficit i ako se može ograničiti koliki će biti deficit Hrvatskih cesta, Hrvatskih autocesta ako je deficit Hrvatske države 3,7% konsolidirani onda ne vidim po kojem bi se to zakonu moglo nekontrolirano dozvoliti zaduživanje jedinicama lokalne samouprave. Dakle svi zajedno dijelimo deficit ove godine, zapravo sljedeće godine od 3,7% kao što smo ga dijelili prošle godine od 4,5 i kao što smo ga dijelili 2003. od 6,3%.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Moj amandman ne odnosi se na zaduživanje. Moj drugi amandman odnosi se na članak 38. To je kolege Mršića valjda amandman.
Pardon, došlo je do nekakve zabune onda.
Moj drugi amandman odnosi se na članak 38. gdje predlažem da se taj članak briše.
Ne, ja imam drugi amandman zastupnika u Hrvatskom saboru, gospodina Mršića.
Ma ne, pa ja vam kažem drugi amandman zastupnice Dragice Zgrebec na članak 38. glasi: "Članak 38. briše se."
Članak 38. je konzumiran u Vladinom amandmanu, prema tome on je bespredmetan.
Zastupnica Dragica Zgrebec.
Da, točno je da je Vlada, odnosno nije konzumiran. Ja predlažem da se i državni proračun radi shodno odredbama Zakona o proračunu, a to je da se donosi financijski plan izvanproračunskih korisnika koji se sastoji od općeg i posebnog dijela gdje su prikazani prihodi i primici, rashodi i izdaci raspoređeni u tekuće razvojne programe, da se napravi plan razvojnih programa, plan radnih mjesta korisnika proračuna onda bismo vidjeli u kojem obimu je došlo do povećanja broja zaposlenih kod pojedinih korisnika proračuna, odnosno plan dugotrajne imovine. Vladin amandman zapravo od te obveze izuzima i jedinice lokalne i područne samouprave. Ja predlažem s obzirom da su one prošle godine već radile svoje proračune i popratne akte po Zakonu o proračunu, da to bude obveza i prilikom izrade državnog proračuna. Prema tome ukoliko se to ne radi, pametnije je i racionalnije je da se promijeni Zakon o proračunu. Ja tražim da se glasa o mom amandmanu.
Hvala. Tko je za amandman 2 gospođe zastupnice Dragice Zgrebec? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. I amandman 3, ministre izvolite na članak 39. prijedlog amandmana je da se članak 39. briše.
Vlada ne prihvaća amandman zato što je člankom 71. Zakona o proračunu propisana mogućnost odgode plaćanja i obročna otplata dužnika dugova u slučajevima kada se radi o naplati duga po osnovi danih državnih jamstava, ali ne i dugova po osnovi javnih davanja u smislu općeg poreznog zakona. Ja moram reći da je prošle godine bilo strahovito povike na ovu odredbu, međutim niti je Ministarstvo financija koristilo tako kao što je rečeno da će biti široke ruke, bilo je samo nekoliko i to vrlo opravdanih obročnih odgoda, ali uz naplatu zatezne kamate od 15% i smatramo da ovakva odredba mora zbog iznimnih slučajeva ostajati. Vi ne možete predvidjeti razno-razne životne situacije kako kod građana tako i kod trgovačkih društava koji se nađu jednostavno u situaciji da ne mogu u tom trenutku podmiriti svoje obaveze i jednostavno praktički prestaje poslovni ciklus, ne mogu se javiti niti na javni natječaj niti na bilo šta. Prema tome ove godine nije se, bilo je nekoliko obročnih otplata i prijedlog je zbog pozitivnog iskustva iz 2004. godine da takva odredba ostane u Zakonu o izvršenju proračuna i u 2005. godini.
Zastupnica Dragica Zgrebec izvolite.
Ja vama gospodine ministre mogu vjerovati na riječ da je to bilo malo. Međutim ovim člankom omogućava se Vladi da može obveznicima javnih davanja odgoditi plaćanje ili odobriti obročnu otplatu dospjelih nenaplaćenih javnih davanja, ali o tome mora polugodišnje i godišnje izvijestiti Hrvatski sabor. Mi smo neki dan raspravljali o izvršenju proračuna za prvo polugodište 2004. godine i ovakvo izvješće nismo dobili. Da smo ga dobili, mogli bismo onda ocijeniti u kojoj je to mjeri bilo. Međutim ovakva odredba je suprotna članku 71. Zakona o proračunu. On kaže mogu se odgoditi ili obročno plaćati državna jamstva, ali ne i obveze javnih davanja. Time sigurno da se otvara mogućnost da se pogoduje određenim poreznim obveznicima, ja ne kažem da se to čini, da smo dobili ovo izvješće uz izvršenje proračuna za prvo polugodište onda smo mogli vidjeti u kojoj mjeri je Vlada konzumirala ovo pravo. Također mislim da je onda bolje da na takav način promijenimo Zakon o proračunu, a ne da to radimo posebnim aktom koji je na snazi jednu godinu. Također tražim da se glasa o tom.
Molim tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Sada imamo nekoliko, tri amandmana zastupnika Zvonimira Mršića. Ministre imate amandman jedan.
Imam amandman jedan. Vlada ne prihvaća zato što, a obrazloženje je potpuno identično kao kod prvog amandmana poštovane gospođe Zgrebec.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ja ću povući ovaj amandman, ali dozvolite mi da kažem par riječi. Dakle ja sam ovim amandmanom predvidio da se mogu zadužiti jedinice lokalne samouprave, odnosno da Vlada može dati suglasnost na zaduživanje jedinica lokalne samouprave sukladno Zakonu o proračunu i sukladno Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave. To je već dostatno ograničenje za Vladu i ja bih doista bio zadovoljan kada bi jedinice lokalne samouprave dijelile sudbinu Vlade ne samo u deficitu, dakle ne samo u deficitu nego da mogu činiti ovo što Vlada može činiti kada joj fali prihoda izdati obveznice na domaćem tržištu, kad joj fali prihoda dići trošarine, kad joj fali prihoda dići neke i uvesti neke poreze. Na žalost to jedinice lokalne samouprave ne mogu činiti i mislim da do 2003. nije bilo limita u zaduživanju osim ovog zakonskog od 20% proračunskog prihoda, ali kad su nam puna usta lokalne samouprave, decentralizacije i snaženja jedinica lokalne samouprave onda mislim da bi trebalo razmisliti o tome doista da ih u 2005. godini i osnažimo, a ne samo da o tome lijepo i na široko pričamo. Povlačim amandman.
Hvala lijepa. Amandman 1 je povučen. Amandman 2 zastupnika Zvonimira Mršića.
Vlada ne prihvaća, jer ne može prihvatiti ovaj amandman, jer su sredstva za provedbu odrede članka 6. Zakona planirano u prijedlogu proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu, a o ovom članku smo raspravljali kada je bila rasprava o Zakonu o izvršenju proračuna, mislim da nemamo potrebe da se vraćamo na 2000. smanjenje porodiljnih naknada itd. Dakle ovo su, s obzirom da smo usvojili proračun, ovaj amandman se ne može usvojiti jer nisu predviđena sredstva u proračunu za ovakav iznos koji vi predlažete.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa mi jesmo o ovome raspravljali, ja bih volio da se ne vraćamo na 2003. niti na 2000., ja bih volio da gledamo u 2005., 2006., 2007. i 2012. godinu recimo ili 2030. kada nećemo imati navodno više radne snage zato što nećemo imati, neće se roditi toliko djece u Hrvatskoj. Ovo vaše obrazloženje govori ustvari o pogrešnom putu, dakle očito je pogrešni put da se Zakonom o izvršavanju državnog proračuna određuje nivo porodiljnih naknada. Trebalo bi definirati u nekom od temeljnih zakona koliko je porodiljna naknada čime bi uveli sigurnost roditelja da ne ovise od volje Sabora svake godine koliko će biti porodiljna naknada i da ne dolazimo u ovu poziciju da kažemo da ne možemo dići porodiljne naknade zato što je usvojen proračun. Dakle, ovdje je prijedlog da se u drugih 6 mjeseci najviša porodiljna naknada bude na nivou prosjećne plaće. Ja ne vidim nikakvog, apsolutnom nikakvog razloga da u drugih 6 mjeseci porodiljna naknada maksimalna bude 2 i pol tisuće kuna ako je u prvih 6 mjeseci maksimalna 4250 kuna. Što se to događa u 7 mjesecu da treba biti pola porodiljne naknada u odnosu na prvih 6 mjeseci, radi se u prošloj godini o 4 tisuće potencijalnih korisnica takve porodiljne naknade i ako Vlada ima spremnosti ona može pronaći ili u proračunskim rezervama ili negdje sredstva za ove korisnice i mislim da nije u redu... Vidim da vam je dosta slušati.
Zastupnice Mršić je li glasovanje ili?
Ne vidim da su vam uzrujali kolege iz Kluba. Povlačim.
Hvala lijepa. Amandman 3 zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman 3 je konzumiran amandmanom Vlade a to je bio amandman koji je gospodin Mršić i predložio u raspravi koji je onda Vlada ugradila kao svoj amandman.
Zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa moj amandman je konzumirala Vlada kao svoj amandman, ja joj zahvaljujem što je moju ideju preuzela a zahvaljujem u ime jedinica lokalne samouprave, koje još uvijek nisu donijele proračun pa će moći koristiti ovu pogodnost.
To znači da je amandman povučen.
To znači da je amandman povučen.
Dobro, konzumiran je. Dajem na, zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izvršavanju državnog proračuna. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 80 glasova za i 15 protiv donesen Zakon o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2005. godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Gospođe i gospodo nastavljamo sa sjednicom. Na dnevnom redu je - Prijedlog zakona izmjenama i dopunama zakona o uredu za suzbijanje i korupcije i organiziranog kriminaliteta, prvo čitanje P.Z.br. 189; Predlagetelj zakona je Vlada. Raspravu su proveli Odbori za zaknodavstvo i pravosuđe, izvješća ste primili na sjeednici. Molim ministru pravosuđa Vesnu Škare Ožbolt da dodatno obrazloži prijedlog zakona. Izvolite ministrice.