Ja otvaram 24. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dame i gospodo poslanici, na ovoj sjednici imamo još jedno prethodno pitanje prije nego što krenemo na raspravu o dnevnom redu. A to je da odlučimo o Prijedlogu rezolucije o nepriznavanju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova i Metohije, koju je 4. marta 2008. godine podnio uvaženi poslanik Branko Dokić. U skladu sa Poslovnikom, mi treba da odlučimo da li će se predložena rezolucija prethodno razmatrati na nadležnoj komisiji. Prije toga, molim vas, s obzirom da prošli put uvaženi ministar Sredoje Nović nije bio na sjednici kada se glasalo o Savjetu ministara, ja ga pozivam da sad ovom prilikom da svečanu zakletvu.
Molim Parlament da ustane. Izjavljujem
Izjavljujem
da ću savjesno da vršim dužnosti koje su mi povjerene;
da ću savjesno da vršim dužnosti koje su mi povjerene;
poštujem Ustav BiH;
poštujem Ustav BiH;
u potpunosti sprovodim Opšti okvirni Sporazum za mir u BiH; 2
u potpunosti sprovodim Opšti okvirni Sporazum za mir u BiH;
štitim i zauzimam se za ljudska prava i osnovne slobode, te štitim interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
štitim i zauzimam se za ljudska prava i osnovne slobode, te štitim interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Dozvolite da vam ispred Doma čestitam. [[APLAUZ]] Dame i gospodo poslanici, vi ste dobili pregled dnevnog reda 24. sjednice od 17 tačaka. Imam potrebu da napomenem da smo juče od Ministarstva bezbjednosti dobili Informaciju o trenutnom stanju bezbjednosti u BiH, koju ste vi dobili juče ili jutros u klubove poslanika. Juče smo takođe dobili zahtjev od uvaženog ministra bezbjednosti gospodina Sadovića da se ova tačka pomjeri među prve tačke dnevnog reda, kako bi mogao prisustvovati sjednici tokom rasprave. Međutim, mi smo na Kolegijumu razgovarali o ovoj tački i konstatovali smo da nemamo mišljenje nadležne komisije o Informaciji koju smo dobili za ovu tačku, znači sad u pisanoj, dnevnom redu i podsjećam vas na odredbu člana 64. stav (4) Poslovnika ovog doma koji glasi: Kolegij ne uvrštava u dnevni red ona pitanja ... za koja nadležna komisija nije dostavila mišljenje. Prema iznesenom, predlaže se da Informacija koju smo juče dobili proslijedi nadležnoj komisiji na razmatranje i dostavljanje mišljenja, što bi značilo da danas ovu tačku skidamo sa dnevnog reda. Sljedeći zahtjev u vezi s dnevnim redom dobili smo od Tužilaštva BiH. Naime, Tužilaštvo moli da se sa ove sjednice skine Informacija o radu Tužilaštva, iz razloga što je v.d. glavnog tužioca službeno odsutan i nije u mogućnosti prisustvovati sjednici. I to su bili zahtjevi u vezi sa ovim dnevnim redom. I predlaže Kolegij znači da ove dvije tačke skinemo sa dnevnog reda. Otvaram raspravu u vezi sa dnevnim redom. Uvaženi poslanik Bećirović. Izvolite.
Na početku prošle sjednice smo dogovorili, gospodine predsjedavajući, da pitanje ove inicijative vezano za usvajanje Strategije za borbu protiv korupcije aktueliziramo na početku ove sjednice. Stoga ja predlažem da izjašnjavanje o toj inicijativi bude jedna od tačaka 3 dnevnog reda. Podsjećam dakle da sam prije čak tri sjednice podnio ovu inicijativu i, u skladu s Poslovnikom Predstavničkog doma, mislim da smo već trebali da se izjasnimo o toj inicijativi. Također želim ovde naglasiti, obzirom da sam dobio jedno pismo od Kolegija, ja moram reći da ovo što radi Kolegij nije ništa sporno, dakle dobro je da to radi. Međutim, ta aktivnost Kolegija i ova inicijativa, iako imaju određenih sličnosti, to nisu dvije iste stvari. Moja inicijativa tačno ima rok u kojem to treba uraditi i mislim da je to važno pitanje koje se više ne može odlagati. Stoga vas ja molim da u skladu sa Poslovnikom stavite ovo na dnevni red i da se Parlament izjasni u vezi sa ovom inicijativom.
Naravno, nije sporno da se ponude inicijative za izmjene i dopune dnevnog reda. Mi iz Kolegija smo smatrali da smo obrazložili šta smo sve do sada uradili, na kom fonu i dalje mislimo da radimo. Nismo od vas dobili poslije nikakav pismeni odgovor da li je to dovoljno ili je potrebno da to stavljamo kao tačku dnevnog reda. Nismo dobili pismeno, dobili smo samo neku usmenu napomenu od sekretara vaše službe, tako da ništa napismeno nismo dobili i sasvim je legalno da vi predlažete to kao tačku dnevnog reda. Uvaženi poslanik Izetbegović je imao, izvolite.
Tačka 16. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju radi usaglašavanja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama. Zamoljen sam od ljudi iz nadležnog ministarstva da povučemo ovu tačku naprijed na, recimo, 7.-8. mjesto, odmah iza zakona.
nije uključen mikrofon Zašto?
Žuri im se sa radom oko toga.
nije uključen mikrofon
Tako da ništa posebno ne možemo dobiti, je li. O.k.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bećirović. Izvolite. 4
... moj prijedlog staviti na glasanje. Ja predlažem, eventualno, ako ne dobije potrebnu podršku, da danas bude na dnevnom redu, da evo imate moj pristanak, dakle da ostajem kod svoje inicijative, i da ta inicijativa, u skladu sa Poslovnikom, onda dođe na dnevni red na narednoj sjednici.
Znači, prema onome kako se Parlament danas odredi, nadležna komisija će morati tu inicijativu da sa materijalom koji ima, da se prema tome odredi. Ako nema više rasprave o dnevnom redu, ja bih prvo stavio ovu inicijativu uvaženog poslanika Dokića kao prethodno pitanje, da glasamo o tome, da to ide u komisijsku fazu, što smo propustili da uradimo i zato Dom pozivam da se pripremi za glasanje o ovoj rezoluciji koju je predložio uvaženi poslanik Dokić, da ide u komisijsku fazu, kao prethodno pitanje. Rešavamo znači to kao prethodno pitanje, a onda ćemo glasati o dnevnom redu. Znači, to je kao prethodno pitanje, o tome se ne diskutuje, to ili ide u komisiju ili se stavlja kao tačka dnevnog reda. Ako se stavlja kao tačka dnevnog reda, onda ćemo diskutovati o tome. Takvu smo imali do sada praksu ovde. Sve rezolucije prethodno idu u komisijsku fazu. Ja mislim da nema potrebe raspravu, svima je sve jasno. Znači, glasamo o tome da li će ići ova rezolucija u komisijsku fazu. Ako ova rezolucija ne bude imala većinu za komisijsku fazu, tada se ona stavlja kao tačka dnevnog reda i o njoj raspravljamo. I tad imate sve reći u vezi sa tom rezolucijom. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 12, „protiv“ 15, „suzdržanih“ četiri. Nemamo dovoljnu entitetsku većinu. Glasamo u drugom krugu. Znači, nemamo opštu većinu. Ova rezolucija ide u dnevni red i biće na dnevnom redu kao zadnja tačka dnevnog reda. Sada glasamo, odnosno glasamo ... o dnevnom redu u predlozima koje je uvaženi poslanik Bećirović predložio. Znači, da se njegova inicijativa uvrsti u tačku dnevnog reda. Upozoravam vas znači da nemamo izvještaj komisije, tako da će biti problematično to uvrstiti u dnevni red. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati. Sad! „Za“ 15, „protiv“ 12, sa dovoljnom entitetskom većinom – konstatujem da je ova inicijativa uvrštena u dnevni red u zadnju tačku. Zadnja tačka kao inicijativa. Konstatujem da smo usvojili dnevni red, sa preporukama, koje smo rekli, da se ove dvije tačke skidaju s dnevnog reda i sa ove dvije nove koje smo usvojili. 5 1. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH (drugo čitanje); 2. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 3. Predlog zakona o izmjenama Zakona o učešću pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine, policijskih službenika, državnih službenika i ostalih zaposlenika u operacijama podrške miru i drugim aktivnostima u inostranstvu (predlagač Savjet ministara), sa Izvještajem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost; 4. Predlog okvirnog zakona o zaštiti i spasavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća u BiH (prvo čitanje); 5. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku BiH (prvo čitanje); 6. Predlog zakona o dopuni Zakona o Službenom glasilu Bosne i Hercegovine (predlagač poslanik Adem Huskić); 7. Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju teksta Zakona o internoj reviziji institucija Bosne i Hercegovine; 8. Odluka Predsjedništva BiH o utvrđivanju kandidata na generalske pozicije u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine (broj01,02-03-11008 od 23.01.2008. godine), radi potvrđivanja; 9. Informacija Savjeta ministara BiH o aktivnostima u vezi sa formiranjem i radom Komisije za ispitivanje istine o stradanju Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu u periodu od 1992. do 1995. godine; 10. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini i o radu Komisije za zaštitu podataka za 2007. godinu; 11. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2007. godini; 12. Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi u 2007. godini; 13. Predlog rezoluucije o odgovornosti (predlagači poslanici Kluba SNSD); 14. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju radi usaglašavanja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine; 15. Predlog za dopunu međuparlamentarnih grupa prijateljstava Parlamentarne skupštine BiH (predlagač Komisija za spoljne poslove Predstavničkog doma); 16. Rezolucija o nepriznavanju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova i Metohije; 17. Inicijativa o donošenju Strategije za borbu protiv korupcije Može li glasiti ta tačka dnevnog reda tako? Zahvaljujem. Prelazimo na realizaciju tačaka dnevnog reda. Prva tačka dnevnog reda 6 Ad.1. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH (drugo čitanje)
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, kao što je poznato, je li, po nalogu ili po odluci ovoga doma, formirana je Interresorna radna grupa, sastavljena od predstavnika Parlamenta, Vijeća ministara i Izborne komisije, koja je radila na izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH. Taj Prijedlog zakona ste dobili. On je usvojen u prvom čitanju. I ja ću sada govoriti u svojstvu predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije. Na Prijedlog zakona kojeg ste dobili, Ustavnopravna komisija je usvojila 13 amandmana koji predstavljaju, po mom mišljenju, i po mišljenju Ustavnopravne komisije, poboljšanje teksta ovoga zakona i u Izvještaju Komisije su opisani ti amandmani. Na Komisiji je bilo i brojnih drugih amandmana koji nisu dobili podršku Komisije. Komisija se, rekao bih, maksimalno trudila da očuva onaj osnovni temeljni tekst zakona koji je došao u parlamentarnu proceduru od Interresorne rdne grupe, jer rad Interresorne radne grupe je organiziran tako da ona odlučuje praktično konsenzusom i sva rješenja koja su stigla od Interresorne radne grupe su rezultat konsenzusa, praktično i sva rješenja, osim samo jednog amandmana i u Izvještaju Ustavnopravne komisije su rezultat praktično konsenzusa Ustavno- pravne komisije. Toliko u diskusiji, kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije i kao predsjedavajući ove Interresorne radne grupe, ja sam imao potrebu da ovo kažem. A sada ću reći samo nekoliko rečenica o amandmanu, pošto je ovo sada druga faza, Iskoristiti ću priliku da kažem nešto kao poslanik u ovom domu koji je uložio Amandman kojeg je odlučio da brani i u ovoj plenarnoj fazi. 7 Amandman se odnosi na realizaciji ili sprovođenje Odluke Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda u BiH. Naime, mi smo ovim izmjenama i dopunama Izbornog zakona implementirali Izborni zakon, i ja mislim na pravi način Zakon o pravima nacionalnih manjina u BiH, jer smo potpisali procedure kako će se garantovati mjesta nacionalnim manjinama u lokalnim skupštinama,dakle mislim na općinske i na gradske skupštine u BiH. I to nije sporno, to nije sporno ni po Interresornoj radnoj grupi, nije sporno ni po Ustavnopravnoj komisiji. Ovde ima jedan amandman koji, između ostalog, i na inicijativu Centra civilnih inicijativa nešto popravlja ova rešenja koja su bila u prvobitnom zakonu, mada se i o tome može govoriti, nadugo i naširoko objašnjavati. Ovdje se postavlja pitanje, i na to se odnosi moj amandman: garantovane ili garantirane zastupljenosti konstitutivnih naroda u lokalnim vijećima. Mi, ukoliko nešto ne poduzmemo sada prilikom izmjena Izbornog zakona, bojim se da ćemo nakon ovih izbora i u onim sredinama, dakle lokalnih izbora, i u onim sredinama, koje su po popisu stanovništva iz '91. godine bile izrazito multietničke, dobiti monoetnička općinska i gradska vijeća zbog nasilne promjene etničke strukture BiH ... popisa stanovništva '91. godine pa do danas. Zbog toga smatram da nešto treba da uradimo i Ustavnopravna komisija je na prijedlog kolege Genjca usvojila jedan amandman koji garantira pripadnicima konstitutivnih naroda najmanje po jedno mjesto u lokalnim vijećima i u kantonalnim skupštinama. Ja smatram – i oko tog amandmana smo vodili veliku raspravu, imali smo određena neslaganja – ali evo, taj amandman je usvojen na Ustavnopravnoj komisiji i ja sam dužan to da kažem. Ali, pored toga, ja smatram da to nije dovoljno da bismo trebali napraviti jedan širi zahvat i garantovati u određenim procentima multietničku strukturu u onim sredinama u kojima je ona zaista bila takva po popisu stanovništva iz 1991. godine. Na to nas obavezuje i Odluka Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda i u tom pravcu dakle ide moj amandman. Zapravo, ja sam ga preuzeo. To je ideja nekih od članova Centralne izborne komisije još iz rada ove Interresorne radne grupe, kada to nije moglo da prođe i ja moram kazati, dakle da je to ideja koja je došla od njih, radi autorstva. Dakle, nije to orginalno moje, ali ja zbog pozicije u kojoj jesam, i zbog opredjeljenja ka takvom rješenju, ga iznosim i zastupam to rješenje. A to je dakle da buduće skupštine opština i gradska vijeća imaju garantirana mjesta prema popisu stanovništva konstitutivnih naroda, prema popisu stanovništva iz 1991. godine, uzimajući toleranciju, odnosno odstupanje plus, odnosno, minus 20%. Hoće li to biti tako, kako će to biti, zavisi naravno od ovoga parlamenta, ali ja koristim ovu priliku da još jednom svima nama u BiH skrenem pažnju na ovo vrlo, vrlo važno pitanje koje, ponavljam, direktno korespondira sa Odlukom Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda, da povedemo dakle računa o tome i da nešto uradimo, da nešto učinimo. Toliko, hvala vam. Ako bude potrebe, ja ću se kasnije javiti za riječ.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Novaković. Izvolite. 8
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolege, ja sam predložio dvije grupe amandmana. Jedna, koja tretira amandmane koji nisu prihvaćeni na nadležnoj komisiji. I druga, koja tretira amandman na usvojeni amandman nadležne komisije. Kad se radi o ovoj drugoj grupi amandmana, moram reći da ovaj amandman gospodina Genjca koji je usvojen na Ustavnopravnoj komisiji, po mom dubokom ubjeđenju je, prvo: nije u saglasnosti sa Ustavom RS, .... ono dio glasačkog tijela je i RS. S druge strane, ovakav izbor odbornika u lokalne skupštine je potpuno destimulativan za izlazak birača. Naime, nakon usvajanja ovakvog amandmana, zaista birači koji su manjina u nekim sredinama neće imati potrebe da izlaze, da koriste svoje pravo, jer će unaprijed imati obezbijeđena mjesta u skupštinama. Takođe, smatram da se na ovaj način umanjuje zainteresovanost ljudi za povratak. Dakle, mislim da nismo na pravi način riješili pitanje konstitutivnosti naroda ili učešća konstitutivnih naroda u zakonodavnoj vlasti. Naravno, svako od nas ima pravo na neku ideju. Pa ideja gospodina Džaferovića da bude to u skladu sa popisom, sa plus – minus 20%, je ideja. Imamo mi i gorih situacija u praksi u BiH. U Brčkom je raspisan javni konkurs za izbor odbornika u Skupštinu Brčko Disktrikt, kad su smijenjeni neki odbornici iz reda SDS-a. Valjda je i to bio doprinos demokratiji i demokratskim izborima. I ovo što predlaže gospodin Džaferović je takođe svojevrsan doprinos demokratskim izborima. Ne znam da li je negdje u svijetu isproban taj model? Pretpostavljam da nije i naravno da je za mene neprihvatljiv. Ja smatram da konstitutivnost naroda se mora definisati znatno širim okvirom od Izbornog zakona i da sa jednim članom u Izbornom zakonu ne možemo riješiti pitanje konstitutivnosti naroda u opštinama, a pogotovo ne možemo u kantonima. Jer, gospodo, to što mi garantujemo mjesto jednog odbornika u kantonu je, blago rečeno, izigravanje Odluke o konstitutivnosti naroda. Ja sam ubijeđen da je ovu odluku trebalo spustiti na niži nivo ali u svim segmentima, posebno dakle spustiti na nivo kantona, pa onda ići dalje. Ovako preskakanje procesa, pogotovu ako on nije u saglasnosti sa Ustavom, mislim da ne doprinosi rješenju problema i ne doprinosi realizaciji ideje koju je imao predlagač ovog amandmana. Zbog toga se mi nećemo izjašnjavati pozitivno o ovom prijedlogu, naime bićemo protiv predloženog amandmana. Takođe, u zavisnosti od stava o ovom Amandmanu I, odnosno o brisanju člana 58.a), ćemo se opredijeliti i o samom Izbornom zakonu. Hvala vam lijepo.
Uvaženi poslanik Džaferović: replika. Izvolite. 9
Dakle, vrlo kratko, gospodine predsjedavajući. Ja razumijem da neko ima svoj stav i da iznosi taj stav ovdje, i to je tako, je li. Legitimno je to. Parlament je ovo i stavovi se trebaju iznositi ali ja bih molio, dakle kada se iznose stavovi, da se onda stvari, hajde da blago kažem, ne pokušavaju karikirati izjavama tipa: da li je ovo igdje u svijetu testirano i slično. Ja to doživljavam kao svojevrsno karikiranje onoga što sam ja iznosio. Ne trebamo ići daleko u svijet. Evo ovdje u BiH kod nas u entitetskim parlamentima, dakle postoje garantovana mjesta i u Parlamentu Federacije, postoje i u Narodnoj skupštini RS i u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije i ništa, to postoji u kantonalnim skupštinama na osnovu Odluke Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda i ... mislim da to treba proširiti na lokalni nivo, gdje se zaista najviše osjećaju, zapravo, najviše je promijenja na lokalnom nivou etnička struktura. Tu je dakle ona promijenjena, a ovo je izbor za te lokalne zajednice. O tome govorimo. Prema tome, zamolio bih da se samo iznesu argumenti jer, zaista, ništa od onoga što je napisano i što sam kazao, ovo je jako i mnogo puta pretreseno i na ovoj Interresornoj radnoj grupi i među svima nama i ništa napamet nije kazano. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Raguž: replika. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštujući dakle diskusiju i argumente koje je iznosio gospodin Novaković, u smislu da postoje različiti modaliteti na koji se može implementirati Odluka Ustavnog suda o konstitutivnosti i respektirati taj zahtjev i potreba, ja ipak mislim da smo mi u situaciju kada uređujemo ovaj vrlo važni zakon prije lokalnih izbora. I ako sad propustimo ovaj momenat, mi propuštamo četiri godine. I onda ćemo mi .... u javnosti pričati o tome, a pet godina još čekati da nešto konkretno uradimo. Tamo gdje se život odvija, tu je lokalni ....Ja mislim da su ovi amandmani gospodina Džaferovića ..../prekinuta veza/
Samo malo, ne registrujete se!
Evo ga. Znači, jer vidite, priča da se to može uraditi, a propustiti priliku da to sad uradimo i pet godina znači procesi će se odvijati u jednom pravcu koji neće biti stimulirajući ni za ljude ni za, ne za njihov povratak, nego ni za njihov ostanak. Svi vi ste u prilici da odete na teren i da vidite tamo gdje nema nijednog općinskog vijećnika, a sredine su bile multietničke, mi danas nemamo .... Ne govorimo o bilo kom parcijalno narodu ili ... nego to je opća situacija. Mislim da tu činjenicu trebamo respektirati i makar to ne bila idealna rješenja. Ja mogu prihvatiti da to nisu idealna rješenja ali, u svakom slučaju, bolja su nego da se ne poduzme ta 10 vrsta mjera i mislim da zaslužuje stvarno najozbiljniji napor svih nas da nađemo rješenje oko ovoga. Hvala.
Uvaženi poslanik Ajanović: diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, ja ću biti prilično kratak ali neke stvari bih htio da potcrtam. Prvo, mi znamo, ko se sjeća da po popisu stanovništva iz '91. godine, u BiH skoro nije bilo nijedne opštine koja je bila samo jednonacionalna. Bilo je u skoro svakoj opštini, pa čak i u Drvaru, koji je imao 99 i više procenata Srba, bilo je nekoliko ... ljudi koji su druge nacionalnosti. Činjenica je da je bio rat, da je bilo pomjeranje i da je u mnogim mjestima došlo do, bar ako ne onako na papiru, a ono faktički došlo je do jednonacionalnih sredina i mislim da bi tu trebalo podržati ovo, stvarno ova dva amandmana koja govore o poboljšanju i određene situacije i zagarantovanih, bar po jedan glas, određenim narodima. Kad smo to se odlučili za manjine, zašto ne bi to napravili i za konstitutivne narode? Mislim da tu ne bi trebalo biti sporno ništa. Međutim, ja sam se najviše javio da kažem jedno svoje osobno mišljenje. Pred nama, i na Komisiji svakako, a i danas ima amandmana koji govore o Srebrenici a mi znamo svi da je tamo faktično proglašeno da je bio genocid, i dužnost je svih institucija, pa uključujući i ovu instituciju Parlament, da vodi određene posebne ... razloge i poseban interes za to područje, i zato smatram da bi, zato zapravo podržavam u potpunosti ovaj amandman koji je ... obnovljen za Srebrenicu da kod Izbornog zakona ima posebni status, jer je to jedna i obaveza a, ako hoćete, iskreno da vam kažem, ako dobro pročitate, ako se dobro pročita ova Konvencija o genocidu, onda ćete vidjeti da je dužnost sviju nas da ispravljamo postojeće stanje jer tamo gdje je izvršen genocid ne računaju se demografski samo ljudi koji su ... nestali sa ovozemaljske kugle, koji su, da ne kažem, evo grubo likvidirani, nego se uvijek računa i na ono koliko bi bila reproduktivna moć tih ljudi da su ostali da žive na tom terenu. Zapravo, genocid i jeste ... razlog istrebljenja jedne nacionalne grupe na određenom području. I zato smatram da će svi poslanici u ovome domu imati smisla i sluha da razmislimo i danas da nađemo jedno najbolje rješenje za status Srebrenice, u smislu ovog Izbornog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Genjac: diskusija. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, svjesni smo mi da je Izborni zakon veoma važan zakon i da izmjene takve vrste materije nose sa sobom uvijek i veliki posao i veliku odgovornost, i u našim uslovima velike probleme. Ja sam uložio nekih 20 amandmana na Ustavnopravnoj komisiji i skoro polovica je konsenzusom prihvaćena. I to su uglavnom tehnička poboljšanja i neka i možda suštinska. Pogotovo mislim da je važno što smo pitanje nacionalnih manjina 11 smjestili u nekakve principe i okvire, jer to i Zakon o pravima nacionalnih manjina zahtijeva da Izborni zakon reguliše osnovne okvire u kojima se ostvaruje pravo nacionalnih manjina u lokalnoj samoupravi. Izmjene ovog zakona, obzirom da dolaze pred opštinske izbore, namjera je bila i ključni motiv je da se pitanje nacionalnih manjina i zastupljenost nacionalnih manjina u općinskim vijećima, odnosno skupštinama općina osigura. To je bio jedan osnovni motiv za pristupanje izradi ovog zakona, uz ova tehnička poboljšanja koja su se iskazala kao problemi kroz rad Centralne izborne komisije. I tu nemamo nekih velikih problema. Imamo problem oko koga je govoreno i ja bih zaista htio i na neke teze da odgovorim i neke stvari da pojasnimo. Naime, nakon posljednjih općinskih izbora, u 10 općina na području Federacije koje su imale značajno učešće Hrvata ili Srba pa čak i do 40%, u tim općinskim vijećima nema nijednog Srbina ili nema nijednog Hrvata. U nekim slučajevima i nijednog Bošnjaka. Tu je, recimo, Kladuša, Bihać, Gradačac, Lukavac, Žepče, Živinice, Kalesija, Donji Vakuf, Kakanj, Livno, Bugojno, Visoko, Breza, Ilijaš, Konjic. Tu se, dakle u pojedinim sredinama imamo, recimo, i po 40% jednog naroda na posljednjem popisu, sad nema u općinskom vijeću nijednog odbornika, odnosno vijećnika iz tog naroda. Na području RS-a imamo istu situaciju. Recimo, Banja Luka, Bosanska Krupa, Prnjavor, Derventa, Bosanski Brod, Modriča, Čelinac, Doboj, Mrkonjić Grad, Kotor Varoš, Nevesinje, gdje ili nema jednog naroda ili nema oba naroda ili nema dva naroda. I tu se radi o sredinama gdje otprilike u nekim gradovima ima po 40% i po 30% na posljednjem popisu stanovništva. Koji su razlozi zašto je to nastalo, ja ne bih ovde sad. Mi se, nadam se, oko toga slažemo šta su razlozi, u svakom razlogu. Nisu to razlozi koji ovise od tih ljudi koji su na tim prostorima živjeli, nije to izraz njihove volje. Izraz je njihove nevolje, naravno. Onda, kad smo rješavali pitanje nacionalnih manjina i zagarantirali, jer to zakon traži, da određen procent po popisu ostalih mora biti zastupljen u općinskim vijećima, odnosno skupštinama općina, onda postavlja se pitanje zaista da li možemo proći onako žmireći pored činjenice da, šta ja znam, u tako velikom broju općina, sa tako velikom strukturom i procentom stanovništva, jednostavno nema predstavnika jednog, drugog ili trećeg naroda, naravno, ne bi mogli, obzirom da, imajući u vidu značaj lokalne samouprave, imajući u vidu tematiku koja se rješava, imajući u vidu sve ono što je bitno na općinskom vijeću, odnosno skupštini općine. Ja sam napravio jedan pokušaj u vidu amandmana, da kažemo, da ako je u jednoj općini bilo na zadnjem popisu više od 3% jednog naroda, da mu se garantuje jedan odbornik, na način da se kad se pregledaju, popuni se, ima vijeće 25, popuni se 24, pa se vidi da li među tih 24 ima sva tri naroda predstavljeno; ako iz nekog naroda nema, posljednje mjesto se dodjeljuje stranci koja ima takvog kvalificiranog kandidata i koja ima najveći količnik. To je jedan vrlo korektan pristup koji osigurava jedno mjesto. Zašto 3%? Zato što je 3% cenzus u našem zakonu. Imate situaciju, ima tri i više procenata, prijave se dvije ili tri stranke, što je sasvim u skladu sa demokratskim principima. Jedna dobije 2%, jedna 2,5%, druga 2,8% i veliki je broj birača izašao, međutim nema cenzusa i nema konstitutivnog naroda. 12 Ovo je dakle, zadržava se taj princip da ima stranaka, da se prijavljuje stranke, zadržava se cenzus ali se tim zagarantovanim mjestom garantuje ta mogućnost da konstitutivni budu predstavljeni. Primjedba da to nije u skladu sa Ustavom RS? Ja mislim da treba oprezno baratati s time, ja ne vidim zašto ne bi to bilo u skladu sa Ustavom RS? U Ustavu RS ne stoji da to mora biti tako ali i ne stoji da ne može biti tako, odnosno, ako je to zabranjeno, onda se Ustav nije usaglasio sa Ustavom BiH, jer oba entiteta su multietnički, u skladu sa Dejtonskim ustavom. Tako da mislim da ne vidim gdje bi to bilo u suprotnosti sa Ustavom. Druga primjedba da bi to eventualno demotiviralo birače da izađu na ... jer imaju zagarantovano mjesto! Mislim da uopće ne stoji primjedba, jer i sad birači glasaju ne zato ili ne glasaju zato što im ima zagarantovano mjesto, tako 25 mjesta, izabrat će neko, nego zato što hoće da bude izabran predstavnik iz njihove političke opcije. Tako, koliko god vi garantirate mjesta i dalje se ... utakmica između političkih subjekata, između političkih stranaka i birači su naravno zainteresirani da se izabere odbornik, odnosno vijećnik iz njihove političke opcije, tako da ne ulazim u dublju analizu. To nipošto ne znači da će to demotivirati birače da ne izađu na izbore. Mislim da imajući u vidu cjelokupan ovaj kontekst, imajući u vidu značaj, imajući u vidu jednu pozitivnu poruku koju bi se sa ovakvom izmjenom napravila, mislim da je daleko veća korist od ovakvog pristupa nego nekakav eventualan nesporazum, ne znam ni ja. Mislim da bi to u velikoj mjeri osnažilo zastupljenost i osjećaj sigurnosti i osjećaj uvažavanja svih konstitutivnih naroda u svim općinama, bez obzira gdje se nalaze i utisak predstavljenosti u općinskom vijeću ili skupštini općine na lokalnom nivou, što mislim da bi dodatno motivisalo neke procese. Ne vidim zaista nijedan ubjedljiv argument da se protiv ovako zagarantiranog pristupa bude. Zahvaljujem.
Riječ ima uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. Sigurno je važna tema i sigurno ćemo o ovoj temi ne samo danas nego i u narednom periodu razgovarati i dobro je da se razgovara. Međutim, možda nije dobro da se naprečac donose odluke koje će imati možda sistemski karakter, a koje nisu dobro ... razjašnjene. Ja prvo podržavam rad Komisije i smatram da je dobro radila Komisija i radila je na nekolilo načela koja želim da promovišem i u daljem radu naših komisija, a to je da je Komisija mogla po svom pravilniku da preglasavanjem dođe do određenih rešenja. Međutim, bila je svjesna da ta rješenja neće moći da dobiju potrebnu većinu u ovome parlamentu. I, zato je i radila konsenzusom. S druge strane, išli smo iskreno i sa dobrom voljom u izmjene i dopune Izbornog zakona, znajući da Izborna komisija ima velikih problema u svome radu i želeći da omogućimo i našim biračima da lakše dođu do biračkih mjesta, da lakše glasaju ali da se i neke nejasnoće 13 koje su bile očigledno u Izbornom zakonu prevaziđu. Znači, nismo išli sa time da neko nekome podvaljuje ili da ubacuje neke svoje programske ciljeve u ovaj Izborni zakon. Iz tog razloga smatram da je i Ustavnopravna komisija, po tom istom principu, trebala da radi i, ako ćemo se već zalagati za određene principe u radu, onda ne vidim nijedan razlog zašto i Ustavnopravna i sve ostale naše komisije ovde u Domu, na onaj prijedlog koji sam ja imao o izmjeni i dopuni Poslovnika, da glasa se na osnovu onoga kako se glasa i u ovome domu. Lakše bi dolazili do zakonskih projekata ovde u samome domu i, onu raspravu svu koja bi trebala komisija da uradi, ne bi ponavljali ovde na ovome domu. Iz tog razloga sam ja i predložio ove amandmane, kao što ste vidjeli, u skladu sa onim što je i napisano u Izvještaju o radu Ad hok komisije, gdje se ja nisam slagao sa uvođenjem novog načina glasanja. Po meni je to korak nazad, glasanje diplomatsko-konzularnim predstavništvima, smatram da smo rješenje, način registracije, glasanje putem pošte preuzeli iz pravila i propisa Privremene izborne komisije UPS-a gdje se odražavaju najviši mogući standardi kada je u pitanju biračko pravo, da je to u skladu sa Dejtonskim sporazumom, Aneksom III i da smo to primjenjivali u periodu dužem od 10 godina, na što su se naši glasači i privikli. Mislim da trebamo da idemo ka modernizaciji tog načina. Jedini moderniji način toga načina glasanja je elektronskim putem, tako da diplomatsko-konzularni put i način glasanja, koji imaju i naše zemlje, i neke naše zemlje u susjedstvu, je korak nazad, da ne govorimo o cijeni koja je ovde predviđena, oko 500 hiljada maraka, koja bi opteretila dodatno Budžet BiH. A vjerujte, i ja lično mislim, da ne bi ništa novo donijela. Ne može me niko ubijediti da je DKP mreža, odnosno, u BiH i u svijetu razvijena, ne može me niko ubijediti da poštansko sanduče je dalje, odnosno da ono nije bliže nego što je to središte DKP-a u toj zemlji, tako da mislim da to je nelogično i neprihvatljivo. S druge strane, moj amandman koji ide – neki su se ovde pozivali na konstitutivnost naroda, na Odluku Ustavnog suda – ide baš u tom pravcu. Znači, ubacivanje Odluke Ustavnog suda u Izborni zakon i vezano je za amandmane III i IV jer trenutno se u postojećem tekstu zakona koriste neki nazivi koji nemaju nikakvo zakonsko uporište. Neke se opštine niti zovu, niti su se ikad zvale tako. Radi se o opštinama, recimo, Krupa na Uni, koji se u ovome zakonu starom zove Bosanska Krupa – Krupa na Uni, Novom Gradu koji se zove Bosanski Novi – Novi Grad, itd. i, prema Odluci Ustavnog suda, Izborni zakon je morao da se uskladi sa tom odlukom, kao što su se uskladile i neke druge odluke. Istovremeno, kada sam govorio o tome da niko nikoga nije htio prevariti na toj komisiji, ja smatram da, evo ovde su i članovi Izborne komisije, da treba dodatno pojasniti, iz tog razloga je i ovaj naknadni amandman SNSD-a, amandman koji se tiče člana 60. Prijedloga zakona o dopunama Izbornog zakona BiH, čime se, bojim se, član 13.7. mijenja i onemogućuje entitetima da svojim zakonima odredi način biranja načelnika, gradonačelnika. Ja ne želim da vjerujem da je član 13.7. u obliku koji smo mi usvojili koji kaže: Opštinskog načelnika, odnosno gradonačelnika koji se bira neposreno, biraju birači upisani u Centralni birački spisak u toj izbornoj jedinici, u skladu sa entitetskim zakonom, zakonom skupštine opštine, odnosno grada, znači samo da se bira neposreno, nego podrazumijeva da se, da znači da od onih koji biraju neposredno, međutim, ako tako tumačimo – trebali bi tako da tumačimo, jer smo i u skladu sa tim i ovaj prvi stav stavili – onda nam nedostaje jedan član koji smo ovim ukinuli, a to je član 13.7. koji kaže: i obrađuje način na koji se može neposredno birati načelnik. I možemo doći u situaciju da u slučaju da usvojimo ovakav član 60. na član 13.7. – 14 govorim Izbornog zakona – da entiteti iz bilo kojih razloga ne usvoje svoje entitetske zakone, ostavimo prazninu za mogućnost da se opredijele, da se biraju načelnici posredno. Znači, mi smo izbacili iz zakona ovaj dio koji se tiče određivanja i načina ako se entiteti svojim zakonom odluče da će ići na posredno biranje gradonačelnika, tako da mislim da imamo dvije mogućnosti. Znači da vratimo stari član kako stoji, koji je, po meni, najlakša stvar, zato sam i predložio ovakav amandman. Ili da (2), (3) i (4) stav starog člana 13.7. vratimo u zakon, gdje se navodi i način na koji će se birati načelnici. Iz tog razloga evo SNSD i ja ćemo se opredjeljivati prema ovome zakonskom projektu. Molim sve poslanike da to imaju u vidu. Hvala.
Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Džaferović.
Koleginice i kolege, meni je ovo nakon diskusije druga replika. Ja bih vas zamolio ... ja danas imam svojstvo predsjedavajućeg ove Interresorne radne grupe, predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije i poslanika. Možete kako hoćete, mislim, po Poslovniku možete mi kazati da više nemam pravo diskutovati ali bih vas zamolio, ne mora biti toliko, ja neću, sigurno to neću. Drago, sigurno to neću iskoristiti ... ali, ako bude bilo potrebe za nekim kraćim intervencijama i kasnije, molim vas da imate to u vidu. Ovdje je potrebno neke stvari da pojasnim oko načina rada, da javnost to zna. Da znaju, na kraju krajeva, sve kolege i koleginice, izvinjavam se koleginicama. Interresorna radna grupa je na bazi saglasnosti svih članova Interresorne radne grupe koji su bivali prisutni na određenim sjednicama Interresorne radne grupe, a nije mogla raditi ako nije imala kvoruma, dakle na bazi konsenzusa predložila 80 intervencija na Izborni zakon BiH. I to je ovih 80, odnosno 79 članova, koje imamo i 80. je koji govori o njegovom stupanju na snagu, to je nešto što dolazi samo po sebi, i samo po sebi će doći zaključak ovog parlamenta, nakon što usvojimo ovaj zakon, da zadužimo našu Izbornu komisiju da u hitnom roku u ovaj parlament proslijedi, nakon objavljivanja ovoga u Službenom glasniku, prečišćen tekst Izbornog zakona, da se on usvoji, da i tu stvar završimo. Molim da sekretar tu stvar evidentira. Dakle, 80 intervencija koje su sadržane ovdje su na bazi konsenzusa na sjednicama Interresorne radne grupe, prisutnih članova Interresorne radne grupe, a uvijek smo imali kvorum. A povodom Izbornog zakona održano je nekih 15 do 18 sjednica Interresorne radne grupe. Ostale se odnose na druge zakone, jer mi radimo i na Zakonu o sukobu interesa i na Zakonu o finansiranju političkih stranaka. I Zakon o sukobu interesa je već došao u parlamentarnu proceduru. Imam potrebu da ovo kažem, nakon diskusije gospodina predsjedavajućeg. Način glasanja u inostranstvu je rezultat koji je ušao u izmjene je rezultat analize koju je napravila Izborna komisija i sastanka sa Ministarstvom vanjskih poslova koje je dalo potvrdu da može da organizira glasanje u DKP-ima. I mislim da je to rješenje koje treba da podrži ovaj parlament i oko te stvari je potpuna saglasnost na Interresornoj radnoj grupi. 15 Kada uzmete Izvještaj Ustavnopravne komisije i zakon, sve što imate je praktično rezultat saglasnosti svih koji su učestvovali i na Interresornoj radnoj grupi i na Ustavno- pravnoj komisiji, osim jedne stvari. A to je ovo što se tiče člana 58.a) ove zastupljenosti. Ja sam rekao kolegama da ću ja to kazati na Parlamentu. Kada smo donijeli odluku jer smatrali smo na Ustavnopravnoj komisiji da ne može izdržati kritiku da nema makar jednog predstavnika konstitutivnog naroda u lokalnim zajednicama, da to nije moguće braniti. Ali pošteno je kazati da ta stvar nije rezultat konsenzusa, ni na Interresornoj radnoj grupi niti na Ustavnopravnoj komisiji. I pošteno je kazati i ovo, da je prilikom upućivanja Prijedloga zakona, gospodin Živković, da su gospoda Živković i Ivanić, koji su članovi te Interresorne radne grupe, kazali: Uredu, vi ste to uradili tada na toj sjednici kada je u pitanju glasanje dijaspore u DKP-ima, na bazi saglasnosti koja je bila kod tog kvoruma ali, da znate, imate naše rezerve. I oni su svoje rezerve napisali ovdje u ovome ali je Interresorna radna grupa odlučila konsenzusom i tada, onih koji su bili prisutni. Mislim da ove stvari treba da znate, da ne bismo došli u poziciju, dakle jako se vodilo računa da se prođe kroz ovo sve. Ovo je vrlo komplikovana stvar i procedura. Ovde je 79 intervencija. Za mnoge od njih kažemo da su pravno-tehničke. Na nekim od njih je izgubljeno i po nekoliko sati. Kad počinje mandat, kad prestaje mandat? Niko tu stvar ne pominje ovde u Parlamentu. Ali to je jedna jako, jako važna stvar koju mi cijenimo kao pravno-tehničkog karaktera. Dakle, sve ovo što imamo je praktično rezultat konsenzusa osim dakle ove stvari. I ja pozivam Parlament, dakle, jer smo znali, mi smo znali na šta ćemo doći kad dođemo u Parlament i kako se odlučuje u Parlamentu. Eh, sada pozivam Parlament, ja, dakle sada kao poslanik da razmotrimo i ove stvari koje su po meni, dakle, logične i da o njima otvorimo raspravu i diskusiju. Toliko, hvala vam.
Uvaženi poslanik Novaković: replika. Izvolite.
... bih rekao da je pitanje, naime radi se o diskusiji predsjedavajućeg, a u vezi je sa članom 13.7. Naime, koliko sam ja shvatio, SNSD ima ovde amandman, je li, ili nema amandman? Ja nisam dobio nikakav amandman, zato? Čini mi se da sam čuo da ima neki amandman koji je naknadno znači dostavljen, ne znam na koji član Poslovnika se pozvao klub kad je dostavio taj amandman, s obzirom da nije bilo takvog amandmana u amandmanskoj fazi. Drugo, ovaj poziv prema Izbornoj komisiji, Centralnoj izbornoj komisiji, da protumači, koliko sam shvatio, to je poziv Centralnoj izbornoj komisiji da protumači stav (2) ovog člana koji kaže: Opštinskog načelnika, odnosno gradonačelnika, koji se bira neposredno, biraju birači. Dakle, da protumači da li se to odnosi na samo one koji se biraju ili da to znači da se svi biraju neposredno. Znači, ako je to poziv Centralnoj izbornoj komisiji, onda mi praktično danas ne možemo završiti raspravu bez tog tumačenja. Znači, ne možemo prići glasanju o amandmanima dok Centralna izborna komisija ili radna grupa, koja je radila ovaj tekst, ne zasjeda – napravimo pauzu – ne zasjeda i definiše šta je mislila pod ovim. 16 Dakle, moj prijedlog je da raspravu dakle ne završimo ako je, naslanjam se na prijedlog predsjedavajućeg, dakle da raspravu ne završimo dotle dok ne dobijemo potpuno jasno mišljenje ili radne grupe, a bilo bi dobro i radne grupe i Centralne izborne komisije, oko tumačenja stava (2) člana 13.7. Hvala.
Riječ ima uvaženi predsjedatelj doktor Milorad Živković.
Ja se nadam da svi su poslanici dobili ovaj amandman 17.3. – znači, uloženo je – SNSD-a, po članu 118. stav (3). Naime, ja sam u dogovoru sa svojim zamjenicima smatrao da su nastale nove okolnosti, time da je pokrenuta inicijativa i u Narodnoj skupštini donesene izmjene i dopune zakona, u kome se ide prema posrednom biranju načelnika. To su novi momenti, a naknadnim gledanjem ovoga, ustanovili smo da je nedovoljno jasno preciziran ovaj 13.7.. Šta se događa ako, recimo, entiteti to ne regulišu svojim zakonima? Ovim starim tumačenjem člana 13.7. je to jasno navedeno. Ovim se to ... nejasno donosi, tako da smo tražili dodatno objašnjenje u vezi sa tim. Uvaženi Lozančić, pa Belkić. Izvolite diskusija.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Vidite, ...evo ja ću sad odgovoriti i kao član Interresorne skupine i kao jedan od potpisnika ovog prijedloga koji je došao u parlamentarnu proceduru i prokomentirat ću određene amandmane koje je Ustavnopravno povjerenstvo prihvatilo, određene koje nije prihvatilo i određena stajališta Kluba HDZ-a BiH glede određenih pitanja koja su dvojbena, bar u dosadašnjoj raspravi i kroz rad Ustavnopravnog povjerenstva. Ovo što je rekao gospodin Džaferović, apsolutno stoji. Znači, ova Interresorna radna skupina je, ne znam ni ja, u višekratnim zasjedanjima, uz ulaganje maksimalnog napora da dođe do nekakvih rješenja, tražila rješenja kroz konsenzus. I ono što smo usuglasili je uistinu rezultat konsenzusa oko onoga oko čega smo se mogli usuglasiti. Neki članovi Interresorne radne skupine su to zatražili u vrijeme kad smo završavali taj rad i svi ostali smo prihvatili to da se ostavi mogućnost svima da mogu amandmanski djelovati na zakon oko pitanja koja nisu dobila konsenzus u radu Interresorne skupine. Temeljem toga, i svi vi i članovi Interresorne radne skupine dobili su pravo i mogućnost da ulažu amandmane na Prijedlog zakona, odnosno i na Prijedlog zakona i na Prijedlog izmjena i dopuna zakona koje je predložila Interresorna radna skupina. Vjerujući ili uvjeren sam da je rad Ustavnopravnog povjerenstva bio itekako zahtijevan, imajući u vidu složenost procedure, i, da tako kažem, različitost političkih interesa, političkih promišljanja onih koji izražavaju političku volju ovde u ovom parlamentu. Jasno je da je svaki zakon izraz političke volje, a Izborni zakon pogotovo ili, rekao bih, naročito izraz političke volje. Kod nas ovde izraz više političkih volja koje počesto nisu u istom pravcu, nisu slične, 17 nisu iste, ali koje bi trebalo uskladiti kako bismo dobili određeni sustav koji može koliko-toliko podnijeti kritike nekakve, evo da tako kažem, objektivne javnosti. I ja ću se ovde zadržati samo na jednom pitanju. A ono se tiče pitanja zastupljenosti nacionalnih manjina i pitanje zastupljenosti konstitutivnih naroda u općinskim vijećima i kantonalnim skupštinama. Ja sam i kroz raspravu na jednoj od sjednica Interresorne skupine postavio otprilike ovako pitanje: Kome to i zašto u ovoj državi može smetati da u svakom općinskom vijeću u ovoj državi sjedi makar po jedan predstavnik svakog konstitutivnog naroda koji postoji u ovoj državi, odnosno na teritoriju općine na kojoj funkcionira to općinsko vijeće? Šta taj jedan vijećnik može naškoditi, kome može naškoditi? Kome može stvoriti problem uopće? I ja ću se složiti sa njima da to nije idealno rješenje. Apsolutno nije idealno. Nije idealno da mi danas imamo takvu destrukciju demografsku u BiH, to nije idealno, mislim jasno je to, mi to svi znamo ali zar nije pošteno, ja sad govorim, neću govoriti više o političkim interesima ničijim, ljudski da damo mogućnost, tamo gdje smo u većini, našim susjedima, koji su evo zbog ratnih događanja, da nazovem drugačije to, ostali u manjini, koji realno demokratskim sredstvima ne mogu doći do svoje zastupljenosti jer nemaju brojnost. Mislim, a sad što nemaju brojnost, možemo pričati o tome koliko god hoćemo. Da im omogućimo ono što piše i u Ustavu, na šta se mi pozivamo, da sačuvaju ljudsko dostojanstvo. Da kao ravnopravni građani ove zemlje mogu makar govoriti na sjednicama svojih lokalnih općinskih vijeća o problemima koji ih tište. Koji tište evo predstavnike etničke skupine, čiji su i oni pripadnici. Jasno je da jedan ne može donijeti odluku. Jasno je da jedan ne može zaustaviti odluku, jasno je da, sve je to jasno. Što je problem da bude makar jedan! Ja sam više pristalica ovog amandmana koji je gospodin Džaferović uložio i mislim da je on puno pošteniji, znači puno pošteniji, puno korektniji i ukoliko dođe do izjašnjavanja o amandmanima i o ovom amandmanu – nadam se da gospodin Džaferović neće odustati od ovog amandmana – ja ću svakako podržati ovaj amandman, jer mislim da je on korektan. I, ni ovaj amandman, nije ni na čiju štetu. Jer, ... mi ne govorimo da će se ovim amandmanom osigurati zastupljenost samo Hrvata, samo Bošnjaka ili samo Srba, svih. Prema tome, ne vidim što bi meni trebalo smetati da negdje Hrvati budu zastupljeni, odnosno, pa sad da redam i Bošnjaci i Srbi itd. nema razloga. I ne treba se niko plašiti da će ta zastupljenost ugroziti rad općinskih vijeća. Ja mislim samo da ga može obogatiti, isto. I samo ću se na taj način dotaknuti ovoga. Drago mi je znači što smo evo i proveli kroz ove izmjene i dopune i Zakon o pravima nacionalnih manjina. Nadam se, kažem, da ćemo ih provesti, jer smo ugradili u izmjene Izbornog zakona pravo nacionalnih manjina da budu zastupljeni u radu općinskih vijeća. I ja vjerujem da to neće biti problematično i ne vidim da iko ovde to problematizira. I, pazite, to je onda, sad imamo problem da problematiziramo zastupljenost konstitutivnih naroda, a nije nam problem da sjede predstavnici nacionalnih manjina! Mislim, moramo sami sa sobom, kad ... smo za nešto ili ...protiv nečega, raščistiti sami sa sobom, da imamo neku logiku, neku konsistentnost u onome za šta se zalažemo. Znači, evo, ja uvažavajući da, opet kažem, još jedanput da svako od nas ovdje, i klubovi i kao pojedinci, imamo i svoju političku volju i svoje političke zahtjeve ali evo da me niko krivo ne shvati da apeliram na sve nas da makar prihvatimo, ako nije moguće ovaj amandman gospodina Džaferovića za koji mislim da je korektan, pošten, primjeren, da makar prihvatimo ono što je usvojila naša Ustavnopravna komisija koja evo čuva minimum 18 minimuma dostojanstva predstavnika svakog konstitutivnog naroda i nama ovde koji ćemo, nadam se, to izglasati, da kažemo, da smo ipak nastojali da učinimo da dođemo do nekakvih poštenih rješenja za sve građane ove zemlje. Hvala lijepo.
Uvaženi poslanik Novaković ima repliku. Izvolite.
Vidite, bilo bi dobro kad bismo zaista slušali jedni druge do kraja, pa onda bismo vjerovatno tumačili na način kao što se kaže, a ne na način kao što se misli. Ja zaista, pošto sam ja jedini govorio znači o tome, pretpostavljam da se ovo razmišljanje odnosi na moju diskusiju, jer nijedne nije bilo na način kao što sam ja diskutovao. Nijednom nisam rekao da meni ili Klubu SDS-a smeta učešće konstitutivnih naroda u skupštinama. Nijednom riječju, ne daj Bože, da sam to rekao! Ja sam iznosio neke druge razloge. Gospodin Genjac je pomenuo Prnjavor. Na lokalnim izborima u Prnjavoru 1996. godine je bilo prisutno, odnosno je bilo četiri odbornika iz reda bošnjačkog naroda. Dakle, bila su četiri odbornika. Na lokalnim izborima 2004. godine, nije izabran nijedan odbornik iz reda bošnjačkog naroda, zbog toga što nisu bili motivisani da izlaze. Je li tako? Ja tvrdim da ovim uopšte neće niko biti više motivisan da izlazi. Ako je manjinski tu, nema razloga, i da će potpuno, i da će značajno uticati na demotivizaciju povratka. Ali naravno, niko ne može biti protiv toga da demokratskim putem izabrani odbornici budu članovi skupštine, u skladu sa Izbornim zakonom. Dakle, apsolutno nisam to rekao i molim kolegu i kolege da ne govore to na način kako nisam rekao. Ja sam iznosio svoju argumentaciju, gospodin Genjac je rekao da ta argumentacija ne odgovara, ja to poštujem. On smatra da to nije adekvatna argumentacija ali, gospodine Lozančiću, moja argumentacija nije to što ste vi rekli. Bojim se da ste namjerno i zlurado tumačili je na takav način, a volio bih da nije. Volio bih zaista da nije zlurado tumačena moja diskusija.
Uvaženi poslanik Lozančić, odgovor; pa Genjac, isto odgvor.
Poštovani kolega, evo ja ću tek sada se osvrnuti na vaše izlaganje. I vjerujte mi, iskreno ...da nisam uopće mislio na vas, kad sam postavio pitanje kome uopće može smetati. Ja sam postavio svima nama to pitanje. Znači, svima sam postavio pitanje, uvažavajući potpuno vaše pravo da vi mislite drugačije od mene. Ali ja vas ne optužujem zbog toga što vi mislite drugačije, ako mislite drugačije. Znači, ali tek vam sad odgovaram. Znači, ja nijednom riječju nisam spomenuo ni Klub zastupnika SDS-a, niti uvaženog zastupnika Novakovića. Ja sam mislio na sve one kojima eventualno smeta, pitao sam kome uopće može smetati. Eto, to je .., znači, žao mi je ako ste shvatili da je to ... povodom vaše diskusije. A samo ću jedan kratki komentar na vašu repliku još dati. Pazite, lijepo se danas pozivati na demokratske standarde. I onda danas kažemo da ljudi nemaju motiva da izađu na izbore u svojoj općini. Mnogi nisu imali motiva da odu s prostora svoje općine, ali se tad nismo 19 pozivali na demokratske standarde. Niko od nas. Znači, prema tome, da uvažimo činjenicu u kakvom trenutku ili kroz kakve okolnosti je došlo do toga da nekoga nema tamo gdje je bio, gdje se rodio, gdje je ponikao itd. To su elementi o kojima moramo voditi računa. Znači, ako sam vas bilo kakvim načinom evo doveo u poziciju da mislite da sam mislio na vas, nisam, i ... jednostavno postavljam pitanje svima nama.
Uvaženi poslanik Genjac replika, pa Kalabić replika. Izvolite.
Ma, samo malo, ... treba biti oprezan s ovim podacima na izborima. Kolega Novaković je govorio raniji izbori na kojima nije bio cenzus i izborima 2004. godine kad je bio cenzus 3%. Naime, teoretski, šta to znači? 9% jednog biračkog tijela, jedne populacije može izaći na izbore, na tri stranke se podijele, dobiju ispod 3% i nemaju mandata. Nešto slično, ne tako drastično, u Prnjavoru se desilo na zadnjim izborima. Bilo je birača, ali je jedna stranka dobila 2,33, jedna 2,37 itd. ... ko nije dobio mandata. Ne radi se o nemotivaciji. Na ovaj način može samo motivirati birače, i zato, mislim, da budemo oprezni sa statistikom.
... iz Prnjavora, uvaženi poslanik Kalabić. Izvolite.
Evo i ja sam iz Prnjavora i ja se nečega sjećam. A vrlo je važno kad uvodimo neke nove standarde da malo razmislimo o njihovoj praktičnoj primjeni. Uredu: moralno, demokratski, ali znamo mi nekad igrati se dvostrukih igara, pa svjesni smo da neću reći da obmanjujemo javnost, ali svjesni smo da neke stvari ne stoje kako bi trebale, ali eto, mi malo to glumimo da je to tako. Kada govorimo o tim mandatima, gospodine Genjac, recimo, u toj situaciji, kada je izabran jedan od ta četiri odbornika SDA, on se samo pojavio jednom na sjednici u Prnjavoru i nikad više, a ostali su bili, pazite, odbornici SDP-a, i nikad ga niko nije pitao više zašto se on više nije pojavio. Pazite, imao je mandat, imao je sve. Znači, i to je činjenica jedna o kojoj mi moramo razgovarati, s obzirom da je vrlo malo tih mandata i da nam je stalo da ti mandati budu na neki način u funkciji. To je bila činjenica i nemojte. To ime je vama dobro poznato, o kom imenu se radi, uvaženo i u Prnjavoru i ovde u Sarajevu. Ali, nije funkcionisalo. Ja ne znam iz kojih razloga, odnosno znam, ali nije to za iznošenje sada ovde. I u drugoj varijanti, neće to, kaže kolega Novaković, nisu se podijelili. Preporuka SDA je da glasa za načelnika opštine koji je iz druge opcije – podijelila ljude. Ja, valjda su više oni trebali da brinu o svom mandatu nego neki drugi koji se bore za svoje mandate, i to je bila činjenica. Pazite, znači, kad sad stavljamo u tu ravan sve ove izazove pred kojih se ti mandati stavljaju, onda imamo problem. Imamo, recimo, i problem gdje glasaju birači na nekom drugom području koji bi trebali možda da se pobrinu za taj mandat. Da li ćemo im zagarantovati ... mandatom obezbijediti da oni onda mogu komotno u nekoj drugoj političkoj utakmici učestvovati, u kojoj bi možda bili manje pozvani, nego u ovoj opštini, u kojoj ja mislim da treba da glasaju. Ali mi ćemo imati situaciju da ćemo ih osloboditi obaveze tu, i dati im da tamo negdje gdje su neke političke partije više zainteresovane. 20 To je ono što sam htio, samo opaske. Ja ne tvrdim, kad se ovo stavi u praktičnu primjenu sa još nekim činjenicama, kako će to izgledati. Ali sam rekao da moramo voditi o tome računa. Pitanje konstitutivnosti naroda se ne može porediti sa pitanjem i odnosa prema nacionalnim manjinama. To je vrlo teška tema. Nisam siguran da ova Ustavnopravna komisija ima kapacitet da to prelomi preko koljena. To je vrlo teška tema o kojoj se u BiH treba i mora razgovarati i o ovim rešenjima i o mogućim novim rešenjima, ali u jednoj drugačijoj atmosferi, pripremljenoj sa svim mogućim argumentima. Opet naglašavam, nisam siguran da mi to možemo sada preko koljena prelomiti, jer da budem iskren, ovo je pitanje vezano i sa popisom stanovništva. Jedna važna stvar oko koje ako već pričamo o ovome, i ako hoćemo sve ovo da stavimo na sto, a ja jesam da stavimo ovo što je govorio i gospodin Lozančić, ali ne znam kako izbjeći da u tom kontekstu stavimo i popis stanovništva. A evo i to je valjda red da stavimo i, da kažemo, kako to izgleda. Ne znam ni ja, bar da imamo pravu sliku, uz uvažavanje činjenica kako je ona nastala, uvažavanjem činjenica. Znači, nastala je ali ju bar imamo, takva je kakva je, pa da vidimo. Zato smatram da o ovome treba razgovarati ali, mislim, prelomiti to preko koljena na jedan ovakav način uz sve ove nedoumice, mislim da u ovom trenutku nije realno. I, kad sam se javio, da ne bi se javljao za diskusiju, mi smo na Ustavnopravnoj komisiji upozorili da je Interresorna radna grupa dala rezultat takav kakav je dala i mislim da je kapacitet ovog Predstavničkog doma u ovom momentu da eventualno traži rešenja u izglasavanju prijedloga do kojih je došla Interresorna radna grupa, a nisam siguran da imamo kapacitet da idemo dalje od toga. SNSD je to upozorio i na Ustavnopravnoj komisiji, i danas to upozoravamo. Mislimo da ovde ne postoji kapacitet da idemo dalje od predloga Interresorne radne grupe i, ako želimo, .... trebamo o tome razgovarati.
Uvaženi drugi zamjenik predsjedavajućeg Beriz Belkić. Izvolite. Diskusija.
Ja ću biti vrlo kratak. Ali moram reći da sam u dilemi da li je veći rezon stalno se prijavljivati za replike ili čekati na red. Dakle, ja sam jedan od onih koji je ponovio ovaj amandman. Ovde je bilo već komentara o njemu. Dakle, moji motivi su bili sljedeći. Mi smo unazad desetak godina imali nekoliko stotina hiljada ljudi koji su glasali, dakle naših ljudi koji su se nalazili vani, koji su glasali na izborima u BiH za naše izbore. Mi sada imamo par desetina hiljada i ovaj amandman je išao u pravcu da se organizaciono-tehničke pretpostavke stvore ne bi li naši ljudi pokazali veći interes i ne biše li naši ljudi uključili se i u ove procese u našoj zemlji. Dakle, on se odnosi na sve građane. Ne prebrojava koliko je kojih itd., tim prije što sam ja dobio na neki način uvjeravanja, a i Šefik je nešto malo o tome govorio. Nadam se da sam dobro shvatio da su vršene konsultacije sa Ministarstvom vanjskih poslova, a i u komunikaciji sa Centralnom izbornom komisijom nije istaknuto da bi bilo tehnički nemoguće to realizirati. Dakle, evo ja sam iz tih razloga ponovio ovaj amandman i mislim da bismo trebali o njemu razmisliti. Ljudi iz Stranke za BiH su već govorili o nekim amandmanima, evo i 21 gospodin Kadrić će sigurno govoriti i o amandmanima koje je on podnio. Ja želim nešto generalno da kažem. Dakle, mi imamo sljedeću situaciju. Šefik je rekao Interresorna grupa 80 intervencija, Ustavnopravna komisija 13 amandmana, Izvještaj itd. S jedne strane, tu činjenicu imamo. Imamo ove rokove o kojim je govoreno do kada vrijedi donijeti izmjene i dopune, da bi vrijedile za ovaj naredni izborni ciklus i imamo na neki način na desetine amandmana oko kojih očigledno nemamo saglasnost. To se je pokazalo i na Ustavnopravnoj komisiji, jer smo bili u situaciji da ponavljamo amandmane ovde. Po mom mišljenju, mi bismo trebali sada se skoncentrisati i vidjeti šta je to prihvatljivo. Mislim da ovaj trud ne bi smio se baciti niz vodu, da tako kažem. Ipak je 80 intervencija na zakonu bilo, ipak je Ustavnopravna komisija nešto uradila i meni se čini da mi ne možemo biti nezadovoljni ovim do sada što se radilo. Mi smo naravno svi dobili određene inicijative, određene zahtjeve i, što se mene tiče, ja bih samo insistirao da Srebrenicu tretiramo na način kako je treba tretirati ljudski. Evo, toliko hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći se prijavio uvaženi poslanik Kadrić, pa Ahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko. Zaista, ja sam obnovio jedan amandman u kojem nastojim da riješimo ovo pitanje, trenutno pitanje o popuni u Narodnoj skupštini RS. Imajući u vidu da sada trenutno Narodna skupština ima 81 poslanika, a po Ustavu i Poslovniku treba da ima 83 poslanika u Narodnoj skupštini i, ovim amandmanom, mi, ja i Sadik Ahmetović, želimo da se dakle izvrši popuna poslanika u Narodnoj skupštini i da se na takav način riješi to pitanje. Prema tome, ja zaista smatram da je to prihvatljivo, da se trenutno riješi to pitanje i ovaj amandman je dobio i opštu saglasnost, podršku i u Centralnoj izbornoj komisiji. I, prema tome, ja očekujem da će ovaj amandman biti prihvaćen prilikom glasanja.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Ahmetović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo, nema gospodina Kalabića, ...htio sam da ga pitam, što nije ... u Prijedoru zamijenjen. Dakle, bolje bi bilo, pošto nije dolazio, vjerovatno je to razlog bio što nije uslijedila zamjena, obzirom da nije dolazio dvije ili tri godine na sjednicu Skupštine. 22 Ali evo, ja ću se osvrnuti na ove amandmane koje sam obnovio u ovoj proceduri i većina kolega je danas ovdje govorila o važnosti da konstitutivni narodi u BiH imaju određeni procent u skupštinama ili vijećima. O tome je govorio i gospodin Džaferović i gospodin Lozančić i evo ja bih možda danas uveo jednu neustavnu kategoriju ljudi, a to su protjerani, prognanici, kako hoćete ih nazovite, i mojim amandmanom želim da omogućim da ti ljudi odaberu na određeni način da im se pruži prilika, sa jedne nove distance. Dakle, 12 ili 13 godina poslije rata u BiH, vjerujem da je vrijeme '95. godine i izbori koji su slijedili posle bilo jedno vrijeme i, vjerujem da je ovo vrijeme, koje je danas pred nama, vrijeme BiH u kojem je opredijeljena da ide u EU, da usvaja evropske standarde, a iznad svega standarde o ljudskim pravima i, s tim u vezi sam i uložio amandman da protjerani u cijeloj BiH imaju pravo ili se mogu opredijeliti da glasaju za općinu iz koje su protjerani '91. godine. Drugi moj amandman, ne znam, dakle ima li potrebe poširoko ga elaborirati ovdje u ovom parlamentu, obzirom da su mnoge važne svjetske institucije govorile puno o Srebrenici u zadnjih 13 godina i govorilo se o tome i unutar BiH i govorio je o tome i Međunarodni sud pravde u Hagu i, s tim u vezi, želim pozvati ovaj parlament da ipak se izdigne iz jednih političkih, etničkih, kako god hoćete, okova, da pokušamo razmisliti danas ili sutra, eventualno, kad budemo glasali, da pružimo dakle prostoru, prostoru na kojem je počinjen genocid da bez obzira, dakle, ponovo, bez obzira na nacionalnu pripadnost da ljudi imaju, da građani imaju pravo glasati po popisu iz '91. godine. Ja vas pozivam da prihvatite ove amandmane. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Ja nemam više prijavljenih za diskusiju. Uvaženi poslanik Lijanović. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, ja sam obnovio amandman koji se odnosi na član 16. zakona gdje je u ovim izmjenama i dopunama zakona predviđeno da se mijenja način imenovanja članova biračkih odbora, tj. da se vratimo na stanje koje je bilo prije 2001. godine, kada su članove biračkih odbora imenovale općinske izborne komisije, baš, što to rješenje nije bilo najbolje rješenje, je u prošlom zakonu i napravljena izmjena i data mogućnost da politički subjekti imaju mogućnosti učestvovanja u procesu kontrole izbornoga procesa i, na taj način, osiguraju i transprarentno i kvalitetno glasanje i kvalitetan kompletan izborni proces. Iz tog razloga, predlažem da se ovaj amandman usvoji jer je slično regulirano i u većini demokratskih zemalja. Hvala.
Zahvaljujem. Evo uvaženi poslanik Džaferović ispred predlagača na kraju. Izvolite. 23
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, mislim da ne bi bilo pošteno da odšutim sljedeću stvar, a ona se tiče Centralne izborne komisije BiH i njihovog doprinosa i rada prilikom ovih izmjena. Izvjestilac po ovom zakonu, ja ću za sve zakone koji budu dolazili kazati ovo, je li, je bio gospodin Arnautović Suad, član Centralne izborne komisije, a predsjednik Centralne izborne komisije u to vrijeme je bio gospodin Stjepan Mikić. Oni su prisutni ovdje i gospodin Petrić i ja ih pozdravljam i želim dakle da, član Centralne izborne komisije, želim da ukažem na njihov značaj. Zapravo ključna je njihova uloga i njihova analiza. Istina, svaku smo dlaku cijepali na hiljadu komada, vi to znate, u grupi, ali od njih je to dolazilo, jer oni primjenjuju Izborni zakon BiH. Ovde imam potrebu da kažem, zbog toga što smatram da Centralna izborna komisija u bosanskohercegovačkom društvu treba da bude na jednom višem nivou i treba da se digne na jedan viši nivo od ovog nivoa kojeg mi imamo sada. Mi imamo i neke zakone koji će doći i tiču se, između ostalog, i toga, i to se tretira na taj način, ali danas je ovo najsvečaniji trenutak kada se ovo što su oni radili dvije godine dana, pa donijeli nama u Interresornu radnu grupu, razmatra, i evo, uime Interresorne radne grupe, ja se zahvaljujem kompletnoj Centralnoj izbornoj komisiji, bez obzira kako će ovo sve skupa imati i kakav će imati rezultat, već ima rezultat, a posebno, naravno, ljudima koji su bili iz Izborne komisije, članovi Interresorne radne grupe i izvjestiocima za ove zakone. Toliko.
Zahvaljujem. Ima li potrebu neko od Izborne komisije da se obrati? Gospodin Suad Arnautović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi članovi Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, prije svega želim da se zahvalim na prilici da se obratim ovom visokom domu. Ono što želim reći, malo sam uzbuđen jer ove posljednje riječi pohvale gospodina Džaferovića su nas sve zajedno ovako malo pogodile i obradovale. Mi inače ne dobijamo nikakve pohvale jer posao koji radimo je da vas, izabrane poslanike, imenovane savjetnike istražujemo, kažnjavamo one koji prekrše zakon, i taj posao nimalo nije sladak, vjerujte. Tako da mi nismo naučili da nas se hvali, naučili smo da nas se proziva, da nas se naziva nacionalistima, kriminalcima, lopovima, onima koji su produžena ruka nacionalnih ili drugih stranaka nacionalističkih itd. i vrlo, vrlo rijetko smo u situaciji da nas neko pohvali, osim ovaj visoki dom koji je to već uradio zadnja dva puta prilikom razmatranja naših godišnjih izvještaja. Ja u to ime želim da se uistinu zahvalim vama kao poslanicima. Što se tiče ovog Izbornog zakona, sve je već rečeno. Mi kao Centralna izborna komisija, naše ovlasti dakle proističu iz ovlasti ovoga visokog doma, odnosno Parlamentarne skupštine BiH. Ono što utvrdi u svom rješenju Parlamentarna skupština BiH, to će Centralna 24 izborna komisija realizirati. Dakle, za nas neće biti, da tako kažem, s tehničkog aspekta, nemogućih rješenja kakvih utvrdi ova Parlamentarna skupština. Mi smo u tom smislu dali svoj doprinos, jer smo vidjeli da je na brzinu u prošlom ciklusu usvajanje izmjena i dopuna Izbornog zakona, kad su u pitanju nacionalne manjine, utvrđeno jedno rješenje koje je u praksi neprovodljivo. Zato smo inicirali te izmjene, insistirali na tome. Sada smo došli do takvog rješenja koje omogućava da uistinu u općinskim vijećima, odnosno skupštinama opština budu zastupljeni na jedan fer i demokratski način izabrani predstavnici nacionalnih manjina. O ostalim pitanjima mi smo tokom rada u Interresornoj radnoj grupi, pa i u Ustavno- pravnoj komisiji, sva ova pitanja grupirali u četiri grupe. Znači, amandmani koji su prihvatljivi, amandmani koji nisu prihvatljivi, amandmani koji su djelimično prihvatljivi pa se mogu modificirati, i amandmani ili prijedlozi koji su isključivo političke prirode. Mi kao nezavisno tijelo, ne želimo da se uključujemo u političke rasprave i nećemo se izjašnjavati o amandmanima koji imaju politički karakter. Možemo kazati o ovim amandmanima koji su, ako insistirate, koji su tehničke prirode, koji zalaze, da tako kažem, u taj operativni dio. Evo, toliko. Moja bi molba bila da se usvoji ono što je utvrđeno u okviru rada Interresorne radne grupe i Ustavnopravne komisije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prije nego što zaključim raspravu o ovoj tačci dnevnog reda, s obzirom da nema više prijavljenih za raspravu, ja bih zamolio predlagače da zajedno sa Centralnom izbornom komicijom iskoriste današnji dan i sutrašnji dan, dok ne bude izjašnjavanje po amandmanima i cjelini ovog zakona, da pokuša naći neki usaglašeni stav u vezi sa ovim što ste vi rekli i sa ovom diskusijom koja je ovde bila. Mislim da bi to nama pomoglo u izjašnjavanju na sjednici o samom zakonu, a i veliki je broj amandmana. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda: Ad.2. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Predlog ovog zakona smo na 20. sjednici usvoji u prvom čitanju. Nadležna Ustavno- pravna komisija Izvještaj je dostavila 27. februara. Komisija je, kao što ste vidjeli, Prijedlog zakona prihvatila u predloženom tekstu. Uvaženi poslanik Sadik Ahmetović je u plenarnoj fazi dostavio dva amandmana koje želi ponovo braniti. Otvaram raspravu o ovome zakonu i s obzirom ... Uvaženi poslanik Belkić. Izvolite. 25
Evo ja se izvinjavam, gospodine Ahmetoviću. Ja sam na neki način uzeo sebi za pravo da komentiram ovaj amandman, iz prostog razloga što sam ja, ako se sjećate, kada smo imali ovaj zakonu u prvom čitanju, spomenuo da imamo niz inicijativa, odnosno intervencija, prigovora, da tako kažem, od nevladinog sektora koji po meni nije zanemarljiv. Dakle, oni su ukazali na neka rješenja u izmjenama i dopunama ovog zakona zadiru, da tako kažem, u samostalnost tih organizacija, recimo, sindikat, udruženje poslodavaca itd. na način da od njih traže finansijske izvještaje itd. I u tom smislu, gospodin Sadik Ahmetović je dakle sa pozicije predsjednika Komisije, odgovarajuće komisije, napravio taj amandman i, da vam pravo kažem, ja sam bio iznenađen, jer smo ovde, na neki način, kad smo u prvom čitanju raspravljali o tome, ili sam ja krivo protumačio, imao osjećaj da smo spremni ... ići tragom inicijativa nevladinog sektora, odnosno upozorenja. Ja bih vas molio, ... ja sam razgovarao naravno i sa resornim ministarstvom itd. koje praktično je izašlo sa sljedećim stavom: ako se ovi amandmani prihvate, šta će ostati praktično od izmjena i dopuna? Dakle, ostalo je otvoreno pitanje: Na koji način se kontroliše zloupotreba imena BiH u nazivu? Ali je sigurno da to nećemo moći podnošenjem finansijskih izvještaja itd. To će biti sigurno i opterećenje i za Ministarstvo pravde koje bi moralo onda finansijske eksperte itd. tako da ja, da vam pravo kažem, ja sam blizak da podržimo ovaj amandman, pa da ostane što ostane, a, ako ne bi bio prihvaćen ovaj amandman, mi iz Stranke za BiH bi glasali protiv izmjena i dopuna. Neka onda ostane ono rješenje koje je sada na snazi, uz, sigurno je, u obavezi Minstarstva da razmisli na koji način da obezbijedi zaštitu upotrebe imena BiH.
Prvo se javio uvaženi poslanik Dolić, pa uvaženi poslanik Šefik Džaferović.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, nema sumnje, pred sobom mi imamo čudan Prijedlog zakona. Da budem iskren, ni nakon više pokušaja, ja nisam došao do racionalnog razloga koji je rukovodio predlagača ovog zakona za jedan ovakav zakonski prijedlog. Volio bih da je predlagač zakona u razlozima za donošenje ovakvog zakona bar malo bio konkretniji i da je naveo analitičke podatke ili ponudio analizu u vezi sa eventualnim zloupotrebama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH. Mislim da je BiH itekako stalo do promocije imena BiH, a čini mi se da ovaj zakon nije na tom fonu i ne samo to već na ovakav način ograničavanje upotrebe imena BiH direktno zadire i u kršenje temeljnih ljudskih prava građana. Demokracija danas sve više širi vidike i zahvata sve segmente ljudskog života i, koliko god nama smetalo ili ne smetalo, ime BiH se koristi i koristit će se i tamo gdje ne zvuči promotivno. Znači li to da sutra udruženja alkoholičara, narkomana ili homoseksualaca, uz svoja eventualna udruženja, neće moći koristiti ime BiH? To možda nije lijepo za uho i oči ali i 26 to moramo prihvatiti kao demokratska dostignuća i sutrašnju realnost. Posebno u ograničavanje konzumiranja ljudskih prava zadire član 4. koji se odnosi na član 8. Izbornog zakona. Ovo je zaista suvišno, nedemokratski i neracionalno, da ne upotrijebim neki drugi termin. Molim vas, dajte da zamislimo da sva pravna lica koja koriste ime BiH prave svake godine izvještaje o radu i da u njima detaljno opišu djelatnost koju su vršila i aktivnosti na teritoriji cijele BiH. Koliko bi to bilo izvještaja, koliko bi trebalo onim što pišu i čitaju ove izvještaje i koliko bi u tome u svemu bilo i subjektivizma? Znači li to da takve izvještaje trebaju pisati i organi institucije države BiH i brojna druga pitanja koja se ovim zakonom na ovakav način otvaraju? Dakle, ostajem kod mišljenja da je ovakav zakon ne samo suvišan već i štetan za demokratske procese i ljudska prava u BiH. Radi toga, dakle, ovaj zakon ne uživa moju podršku i osobno ga neću podržati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Koleginice i kolege, ima potrebe da država vodi računa o tome kako se upotrebljava njeno ime! I, ako neko pita šta je ratio legis ili šta je smisao ovoga zakona, onda je on sadržan u tome. I, dakle ima potrebe da se pored Zakona o udruženjima i fondacijama koje smo mi donijeli ovdje i koji se primjenjuje i na ona koja će imati ime BiH jednom specijalnom normom uredi odnos između države i onoga ko u svom nazivu upotrebljava njeno ime. I, dakle nema nikakve dileme da je ovaj zakon, pored postojećeg zakona, potreban, ali čini mi se da su napravljene neke greške u Prijedlogu zakona koje se upravo tiču tog odnosa države i tog udruženja, odnosno fondacije, odnosno organizacije koja nosi državno ime. Te greške se odnose, prije svega, na povredu člana 13. Evropske konvencije o osnovnim ljudskim pravima i slobodama. I, mi smo u Ustavnopravnoj komisiji o ovom pitanju jako vodili računa, jer smo i od strane međunarodnih institucija koje su prisutne u BiH i koje, između ostalog, nadgledaju i realizaciju međunarodnih pravnih akata, pa i Evropske konvencije, upozoreni na ovu stvar. Naravno, ideja je došla od domaćih organizacija, Helsinškog komiteta, sindikata, dakle ovih koji nose ime BiH u svom nazivu i tome se posvetila dužna pažnja i Ustavnopravna komisija većinom glasova nije prihvatila amandmane koje je uložio gospodin Ahmetović, a koji su na tragu popravke ovih grešaka. Ja spadam u red onih koji misle drugačije. Ali, Ustavnopravna komisija je većinom glasova odlučila tako kako je odlučila, i ja mislim da nije dobro da ostanemo pri ovakvom tekstu, jer se praktično ne mijenja ništa i stoji povreda Evropske konvencije. To će teško izdržati test i bilo kakvu ozbiljnu kritiku, ukoliko bude bilo gdje preispitivano. 27 I, zbog toga, evo apelujem sada na Predstavnički dom da još jedanput razmotri ove amandmane, jer oni nemaju nikakvu drugu pozadinu, osim namjeru da se izbriše iz zakona njegova suprotstavljenost članu 13. Evropske konvencije o osnovnim ljudskim pravima i slobodama. Zbog toga bi bilo dobro kada bi dakle ovaj dom usvojio amandmane i nakon toga usvojio zakon. Kažem, na ovome smo podijeljeni u Ustavnopravnoj komisiji. Ja spadam u manjinu. Većina je odlučila onako kako je odlučila i Izvještaj je dostavljen Domu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Je li replika bila Novakoviću ili rasprava? Znači, za repliku se javio uvaženi zastupnik Ekrem Ajanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ništa nije nedemokratički ako se zabrani zloupotreba imena BiH. I ne može nikad niko biti homoseksualac BiH. On može biti homoseksualac, alkoholičar ili može biti narkoman u BiH. A to je ogromna razlika. To je jedna razlika ... koja ne košta ime BiH. Ako neko hoće da održi udruženje koje će da se zove alkoholičari BiH, ja sam apsolutno protiv toga, da se mora napraviti kontrola i da se ona ne može, takva se imena ne mogu ... registrirati. Da li neko priča da je to demokratija ili nije demokratija, taj koji priča o demokratiji, mora znati jezik bosanski, srpski ili hrvatski ili južnoslavenski i konstrukciju riječi, pa da može određene stvari da govori. Molim vas, imate li igdje vi da se zove ... udruženje Homoseksualci SAD? Ima homoseksualci u SAD ili ne znam u Njemačkoj itd. i nemojmo sad karikirati stvari u korist demokratije ili nečega da bi mi izigrali časno ime BiH, koje je vrlo, vrlo, nekom nije priraslo za srce, ali nekim ljudima je jako priraslo. Meni je jako priraslo i znam otkad se upotrebljava i, mislim, uvijek ću glasati protiv toga. I na Komisiji sam bio protiv toga, jer mora se vršiti određena kontrola. Mi na Ustavnopravnoj komisiji nismo rekli da trebaju oni izvještaje podnositi o finansijskim sredstvima, i to bi bila glupost. Oni su slobodni, oni mogu da podnose izvještaj nekom drugom ali oni moraju podnositi izvještaje o korištenju imena BiH, jer ga mogu neki ... zloupotrebljavati. I ova evo sada, poslanik koji je prethodno govorio, on je zloupotrebljavao ime BiH, smatrajući da su u BiH sve homoseksualci, svi, ako ga slušate, da su svi alkoholičari, da su svi narkomani jer to su ... alkoholičari BiH. Znači da smo mi ... alkoholičari, svi. A da vam kažem, ... 90% ljudi, neću reći 99%, niti je u Bosni homoseksualci niti su narkomani, niti su alkoholičari, niti su bilo kakvih drugih stvari. Hvala lijepo. 28
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Odgovor na repliku: uvaženi zastupnik Rifat Dolić.
Ja nisam ni blizu ... ovo što je kolega rekao ... ja smatram da ne treba prevodilac za ono što sam rekao. Naravno, ... ogradio sam se time da će nama neke stvari se tu ...neće biti ugodne ni za uho ni za oči itd. ali demokracija ide i u tom pravcu. Nisam siguran da ovako kako se ovdje predlaže možemo zaštititi ime BiH. Ja sam o tome govorio. I da je ovo ograničavanje prava, a ne zaštita imena BiH. I ovde se traže izvještaji. Zamislite kolika je to gomila izvještaja. Mi ne čitamo ni važnije izvještaje koje bi trebali čitati, a kamoli da čitamo izvještaje ove vrste i da onda subjektivno ocjenjujemo je li ovaj u skladu sa zakonom radio ili nije itd. I ono što je vrlo bitno, što bi, nama bi svima jasnije bilo ovdje da smo mi uz ovaj zakon dobili kakvu-takvu analitiku kršenja Zakona o upotrebi imena BiH. Nego mi govorimo o nečemu u magli, i ja nisam siguran da na ovakav način možemo zaštititi ime BiH, onako kako bi željeli.
Zahvaljujem. Sledeći za diskusiju: uvaženi poslanik Novaković, pa Prodanović.
Pa vidite, ja sam bliže ... prethodnoj replici kolege, s obzirom da, ako pogledamo član 1. ovog zakona, onda on jasno kaže kada registarski organ može nekome dati za pravo da koristi naziv BiH. I onda je on rekao: Sva pravna lica koja u svom nazivu žele upotrebljavati naziv BiH mogu pravo ostvariti pod sledećim uslovima, sad da ne čitam ova tri stava koji govore o tim uslovima. Za mene član 4. podrazumijeva upravo kontrolu primjene ova tri stava. Dakle, da li neko koristi naziv, ko koristi naziv BiH, vrši aktivnosti na teritoriji cijele BiH, to je jedan od uslova bio da se može registrovati. Ili, da li se područje ove djelatnosti odnosi na teritoriju cijele BiH? Zatim da, ne znam ni ja, može utvrditi da promoviše interese BiH i, na kraju, da nije u suprotnosti sa interesima unutrašnjeg i međunarodnog pravnog poretka. Ne postoji danas mehanizam koji će upozoriti da neko ko je jednom dobio ovaj naziv ga ne koristi više ovako ili ne ispunjava uslove koje je ispunjavao. Ja nisam shvatio, mada je možda moglo se drugačije formulisati član 4., ali nisam shvatio da ovde neko treba podnositi izvještaj o svom radu, nego izvještaj o radu, a u vezi sa ova tri stava. I zbog toga mi je sasvim logično da u zakonu ostane ovaj član 4. ili, eventualno – ako ima nejasnoća, pa se stiče dojam da on traži preširoko pojašnjavanje i izvještavanje – onda da se preformuliše na način da se to izjašnjavanje odnosi na način kako je registrovano, odnosno na uslove iz registracije. 29 Zbog toga sam na Komisiji glasao protiv ovog amandmana i danas ću glasati protiv, jer mislim da on ne krši Konvenciju o ljudskim pravima. Naime, ovdje u samoj konvenciji potpuno je jasno rečeno, dakle da se ovo pravo, za ovo pravo ne mogu postavljati nikakva organičenja, osim ona, dakle ima sad navedeno, pa, između ostalog, i radi zaštite prava i sloboda drugih. Dakle, ovom kontrolom i onemogućavanjem zloupotrebe se štite prava onih koji ne zloupotrebljavaju ovaj naziv BiH i ja stvarno mislim da ovo nepotrebno problematizujemo iako, ponavljam, možda je sretnije se mogla napraviti formulacija na član 4., odnosno izmjene člana 8.a). Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Prodanović. Izvolite. Odustajete. Uvaženi poslanik Ahmetović. On je jedini imao dva amandmana. Izvolite.
Možda na ovu diskusiju gospodina Novakovića. Dakle, da Konvencija kaže ovako: Svako lice ima pravo na slobodu mirnog okupljanja, na slobodu udruživanja s drugim, uključujući pravo da osniva sindikat i učlanjuje se u njega radi zaštite svojih interesa. Dva: Za vršenje ovih prava neće se postavljati nikakva ograničenja, osim onih koja su propisana zakonom i neophodna u demokratskom društvu, u interesu nacionalne bezbjednosti ili javne bezbjednosti, radi sprečavanja nereda ili kriminala, zaštite zdravlja ili morala ili radi zaštite prava i sloboda drugih. Ovim se članom ne sprečava zakonito ograničenje vršenja ovih prava pripadnicima Oružanih snaga, policije ili državne uprave. Dakle, dobili smo intervencije – samo dakle još jednu rečenicu – dobili smo intervencije od nevladinih organizacija koje se bave ljudskim pravima u BiH i koja su nas na određen način nam skrenula pažnju da se ipak krši ova konvencija i, s tim u vezi, ja sam i obnovio ovaj amandman i mislim da bi bilo dobro da ovaj parlament uvaži ovaj amandman i na takav način izađemo iz ove situacije, da ne bi imali, da ne bi došli možda u neku drugu situaciju ukoliko ne ugradimo ovaj amandman u izvorni tekst zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja ne vidim više prijavljenih za raspravu. Ima li neko iz Ministarstva pravde potrebu da obrazloži? Nema. Zahvaljujem. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda: Ad.3. Predlog zakona o izmjenama Zakona o učešću pripadnika Oružanih snaga Bosne i Hercegovine, policijskih službenika, državnih službenika i ostalih zaposlenika u operacijama podrške miru i drugim aktivnostima u inostranstvu (predlagač: Savjet ministara), sa Izvještajem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost 30 Na 20. sjednici smo u prvom čitanju usvojili Prijedlog zakona iz ove tačke. 4. marta smo dobili negativan izvještaj Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost. Znači, imamo situaciju da ovde raspravljamo o Izvještaju Komisije koji je negativan. Otvaram raspravu. Uvaženi poslanik Džaferović, pa Okolić.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dakle, radi se, tačno ste vi to kazali, o negativnom izvještaju ...Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost našeg parlamenta. Suština je sljedeća. Dakle, Izvještaj je negativan zato što na Komisiji nije usvojen amandman kojim se traži da se iz zakona briše ono zbog čega je zakon i napisan, a to je da u mirovnim misijama BiH u inostranstvu, osim aktivnog vojnog sastva, može učestvovati i rezervni sastav. Dakle, traži se brisanje te odredbe. Ja mislim da to nije uredu da predlagač Vijeće ministara ima razlog, i Ministarstvo odbrane koje je vjerovatno iniciralo tu odredbu za promjenu ima razloge zbog čega je ovdje uključen i rezervni sastav i mislim da bi trebalo održati ono prvobitno rješenje zakona. To znači danas glasati protiv Izvještaja Zajedničke komisije za odbranu i vratiti joj ovaj zakon na ponovno razmatranje. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Okolić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Evo, ja imam suprotno mišljenje od gospodina Džaferovića, mog kolege i kolege iz Komisije. I tamo smo mi pokušali ta mišljena da usaglasimo. A razlog mog suprotnog mišljenja i ovih koji su glasali protiv predloga izmjena i dopuna ovog zakona je sledeći. Evo vidite to i u obrazloženju ove komisije zbog čega je zakon odbijen, odnosno nije prošao je sledeći. Ministarstvo odbrane u nekoliko je navrata isticalo problem nepopunjenosti i ne samo problem nego kao moguću ... stvarnost Ministarstva odbrane, a za to nema nekakvih objektivnih razloga, izuzev što su izrazili da nema velikog interesovanja za zasnivanje radnog odnosa u Ministarstvu odbrane, odnosno u Oružanim snagama BiH. Mislim da smo to gospođica zamjenica ministra i ja i neki još tada i razmijenili mišljenja oko toga. I onda se postavlja pitanje: Da li je to zaista tako? Ima li objavljenih konkursa, ima li dokaza da je se konkurs objavljivao, a da se nisu određeni ljudi javljali za ta radna mjesta, u što ja evo ne mogu da se uvjerim. I, naša je pretpostavka da bi usvajanjem ovog zakona to ponukalo i dalje ovakvo stanje da se Ministarstvo odbrane i Oružane snage ne popunjavaju sa predviđenim brojem ljudi, što je 31 prioritet da popune ... Ministarstvo odbrane da bolje funkcioniše i Oružane snage da bolje funkcionišu, a samim tim i da smanjimo broj zaposlenih u BiH. Drugi razlog je što bi ovim zakonom bila potrebna dodatna sredstva za obuku ovih rezervnih ljudi koji bi se javljali za dodatnu opremu i dodatno angažovanje, koji bi išli u ove misije. Zato smo mišljenja da je možda za sada, u ovom momentu, nepotrebno donositi ovaj zakon, a da u nekom doglednom vremenu, ukoliko se pokaže kao manjak ili suficit ljudi ili radnika ili službenika ili pripadnika Oružanih snaga u Oružanim snagama koji bi mogli da idu u ove mirovne misije, onda se evo može dozvoliti da se napravi ovakva jedna izmjena i dopuna ovoga zakona. To je bio osnovni razlog zbog čega smo mi, koji smo glasali na ovoj komisiji, glasali ovako kako je u Izvještaju ove komisije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ako nema više prijavljenih, s obzirom da ćemo se izjašnjavati o ovom zakonu, u skladu sa 112. tačkom, i ako vratimo Komisiji ovaj izvještaj, bilo bi dobro da razmislite o vremenu koje ćemo zadati Komisiji da se ponovo očita. To bi moglo biti sedam dana, tako da bi mogli da to konstatujemo na toj tački dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu tačku: Ad.4. Predlog okvirnog zakona o zaštiti i spasavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća u BiH (prvo čitanje) Savjet ministara je 25. februara u proceduru dostavio ovaj prijedlog zakona. Mišljenje o ustavnopravnom osnovu dobili ste 14. marta 2008. godine, Mišljenje nadležne komisije o principima 13. marta 2008. godine. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite.
Danas se potrefilo nekoliko tačaka koje se tiču ove Ustavnopravne komisije i Komisije za odbranu i sigurnost, tako da ja evo po tom principu ustajem i govorim. Dakle, radi se o neobično važnom zakonu za sve nas u ovoj zemlji, zakonu koji omogućava brži hod BiH prema ovim euroatlantskim integracijama i zakonu koji omogućava bolje korištenje resursa koje ima BiH u borbi protiv ovih prirodnih nesreća i elementarnih nepogoda. Zakon je dakle usaglašen na svim nivoima. Postoje određene primjedbe koje dolaze iz entiteta Federacija BiH ali ne od radne grupe, ne od Vlade, bar do sada to nije stiglo, nego od nekih ... institucija, ali bez obzira na to, dakle, ja smatram da je ovo vrlo važan, vrlo bitan 32 zakon koji uvodi red u ovu oblast i koji omogućava našoj zemlji da se sa elementarnim nepogodama nosi na efikasniji način. Zbog toga predlažem da se ovaj zakona danas usvoji u prvom čitanju, da ide na komisiju i da ga usvojimo u cijelosti kao zakon ovog doma i ovog parlamenta. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Alajbegović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih htjela zapravo prvo čitanje ovog Prijedloga okvirnog zakona o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća u BiH da iskoristim znači priliku da se zahvalim Kolegiju Predstavničkog doma na mogućnosti da se danas promovira Donorska mreža BiH u holu Parlamentarne skupštine BiH. U isto vrijeme se zahvaljujem svim zastupnicama i zastupnicima koji su danas potpisali donorsku karticu i onima koji nisu, naravno, upućujem apel da nakon što pročitaju ono što piše u našem pamfletu i potpišu donorsku karticu, a pozivajući se na stav (2) član 3. ovog zakona koji kaže da sva fizička i pravna lica u BiH su dužna provoditi ličnu, uzajamnu zaštitu, pružati pomoć i spašavati ljudske živote, materijalna i druga dobra na osnovu lične svijesti, savjesti, relevantnih propisa i u skladu sa svojim mogućnostima i sposobnostima. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem diskusiju. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda: Ad.5. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku BiH (prvo čitanje) Savjet ministara je 26. februara u proceduru dostavio Predlog zakona iz ove tačke. Ustavnopravna komisija je Mišljenje o ustavnom osnovu kao i principima Predloga zakona dostavila 14. marta 2008. godine. Otvaram raspravu o principima, s obzirom da je zakon u prvom čitanju. Uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite. 33
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, radi se o jednom vrlo važnom zakonu za svaku zemlju koji uređuje pitanje krivičnih procedura ili procedura u krivičnim stvarima pred Sudom BiH, a na osnovu njega će biti onako kako on to uredi, dakle, ovaj zakon: harmonizirane i krivične procedure na svim ostalim sudovima u BiH. Dakle, neobično važan zakon za svaku zemlju. Ovaj zakon je rezultat – onoliko koliko sam ja obaviješten od strane ministarstva na Ustavnopravnoj komisiji, odnosno koliko smo mi obaviješteni na Ustavno- pravnoj komisiji – rezultat rada radne grupe koja je pratila primjenu novog krivičnog zakonodavstva u BiH od 2003. godine pa naovamo, i ove brojne intervencije na krivične procedure u BiH. U konkretnom slučaju, na Zakon o krivičnom postupku u BiH su posljedica onoga što je uočeno u praksi kao potreba da se promijeni i da se na drugačiji način uredi u ovom zakonu. Ja smatram da mi trebamo danas podržati principe ovoga zakona. Da zakon u sebi sadrži najveći broj rješenja koja treba prihvatiti, koja mogu izdržati svaku kritiku. On u sebi sadrži neka rješenja oko kojih ćemo morati povesti stručnu raspravu i vidjeti gdje smo kada su te stvari u pitanju. Ja o njima konkretno danas neću govoriti, samo ću naznačiti da neka od pitanja postoje koja se tiču, prije svega, evo mogu nabrojati dva ili tri, je li, ali vrlo je važno pitanje validnosti dokaza koji se pribavljaju u fazi istarge i odnos dalje na sudu prema tim dokazima, kako će se oni vrednovati i cijeniti, da vidimo kako su ta rješenja tretirana, razloge za određivanje pritvora itd., da dalje ne pričam. Ono što hoću da kažem da, dakle, danas, odnosno sutra, kada budemo glasali o ovom zakonu, kada ga prihvatimo u prvom čitanju, da i ovaj dom izrazi opredijeljenost kakvu je izrazila Ustavnopravna komisija, da se do drugog čitanja obavi svojevrsna javna stručna rasprava. Dakle, mi nemamo drugog termina osim javna rasprava, ali neka se zna da to treba da bude stručna javna rasprava ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH na koju bi bili pozvani predstavnici sudova, tužilaštava iz BiH, ljudi koji primjenjuju, naravno Ministarstavo pravde i svih onih koji su vezani za ovaj zakon. Ljudi koji primjenjuju ovaj zakon, da čujemo dakle njihova mišljenja, njihove sugestije i da, možda, kada su u pitanju ovi zakoni, ... uvedemo i jednu novu praksu ...u Parlamentarnoj skupštini BiH kod usvajanja ovih zakona, tako da za Vas, predsjedavajući, odnosno za našu gospođu sekretara da može evidentirati, kad budete predlagali, jel' i ove zaključke da stoji ova stvar: Da Dom smatra da treba obaviti javnu raspravu o ovom zakonu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Ja sam već pribilježio da nakon glasanja o zakonu u prvom čitanju se Dom opredijeli da otvori javnu raspravu u vezi s ovim zakonom. Uvaženi poslanik Novaković je imao diskusiju. Izvolite.
Hvala lijepo. 34 Ja ću takođe vrlo kratko. Naime, na samoj sjednici Komisije, između ostaloga, smo dobili informaciju da se ovim zakonom vrše neke promjene u oblasti ljudskih prava, odnosno da je veća zaštita ljudskih prava predviđena nekim rješenjima u ovom zakonu. Ja sam tada pitao predlagače: Da li ovaj zakon štiti više prava onih koji su okrivljeni ili onih koji su oštećeni? Dobio sam odgovor da on štiti više prava okrivljenih. Ja inače smatram da su ta prava dobro zaštićena, pa možda i previše zaštićena u ovoj zemlji, što pokazuje i broj krivičnih djela koja su definisana Krivičnim zakonom BiH. S tim u vezi, ja želim najaviti i takođe amandmane, znači koji će u ovoj oblasti imati ...za cilj neke promjene u dijelu koji se odnosi na zaštitu ljudskih prava, dakle ne samo okrivljenih nego i onih koji su oštećeni, a koji nisu ovim promjenama obuhvaćeni. Hvala.
Uvaženi drugi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Belkić. Izvolite.
Ja sam samo želio da pozdravim i podržim opredjelenje Ustavnopravne komisije koje je sad prezentirao gospodin Džaferović iz prostog razloga, koliko god se činilo da se radi o izmjenama i dopunama itd., meni se čini kao laiku da se radi o vrlo važnim pitanjima. Ja bih samo zamolio i podsjetio ... da su predstavnici Ministarstva pravde ovdje koji su upoznati da smo mi odmah, kao što često kod nas to biva, dobili pismo visokog predstavnika, odnosno pismo OHR-a, koje nas upozorava na neka rješenja u predloženim izmjenama i dopunama koja nisu u skladu, jesu u skladu itd. Dakle, imate tamo primjedbe OSCE-a, imaju tamo primjedbe navedene u Specijalnom izvještaju ombudsmena, primjedbe izrečena OHR-u od OHR-a, i ja vas molim da sve ove faktore pozovete, dakle, na tu javnu raspravu, naravno, sa našim Ministarstvom pravde i kada se ovdje vratimo da imamo raščišćene ...stavove, raščišćene dileme. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ako nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda: Ad. 6. Predlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine Predlagač je poslanik Adem Huskić, zakon je u prvom čitanju. Uvaženi poslanik je 11. februara 2008. godine u proceduru dostavio Prijedlog zakona iz ove tačke. Zakon se razmatra 35 po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika. Na 21. sjednici Dom je usvojio Zahtjev za proceduru, a Ustavnopravna komisija 18. februara 2008. godine dostavila Mišljenje o ustavnopravnom osnovu, kao i principima predloženog zakona. Otvaram raspravu u prvom čitanju, sa napomenom da će biti potrebno i Savjet ministara i naša Direkcija za evropske integracije da se u vezi sa ovim odredi. Izvolite. Uvaženi poslanik Huskić.
Zahvaljujem. Ja ne mislim da treba nešto puno pričati oko ovog zakona, ali evo red je, pošto sam predlagač, da kažem da ... ... da se javim, da kažem nekoliko riječi. Ustavnopravna komisija je razmatrala u prvom čitanju ovaj zakon, podržala je principe jednoglasno. Postoje zaključci i ja mislim da nema potrebe da se nešto dodatno obrazlaže, Vi ste dobrim dijelom obrazložili. Evo ja očekujem da će Dom u prvom čitanju podržati principe ovog zakona i pustiti ga u dalju proceduru pa ćemo, mislim, nema nikakvog razloga da se ne usvoji zakon, po mom uvjerenju, u predloženom tekstu. Zahvaljujem.
Uvaženi poslanik Džaferović, pa Nanić. Izvolite.
Koleginice i kolege, dakle, treba podržati ideju da ono što izađe kao službeni glas iz ove države bude dostupno najširem mogućem broju ljudi i treba podržati ideju da to bude izbačeno na, kako se to kaže, na upotrebu putem interneta. I da nije para, za ovo država bi trebala naći pare, za ovo, a za ovo postoje pare. Dakle, „Službeni glasnik BiH“ je firma koja je u vlasništvu ove zemlje i, ono što je potrebno, dakle, da bi se ova ideja realizirala, mnoge druge zemlje to imaju, i u tome je vrijednost ove inicijative o kojoj je govorio gospodin Huskić, dakle, njegove inicijative. Potrebno je da do drugog čitanja sjednu Vijeće ministara, „Službeni glasnik“ i ...predlagač ovoga zakona. I da se onda dođe do rješenja, jer ova stvar mora biti finansijski zaokružena, jer mi hoćemo da to bude na internetu, da bude dostupno i nećemo da propadne „Službeni glasnik BiH“. Zbog toga je, dakle, potrebna ova akcija i ja vas molim da, mislim da je to uradila i Ustavnopravna komisija na neki način u svom zaključku ali, ako nije, ja se sad ne mogu sjetiti svih tih detalja da se evidentira to kao zaključak ovoga doma, uz glasanje. Dakle, prije drugog čitanja, ova stvar mora biti razjašnjena i mora biti Vijeće ministara uključeno u ovaj projekt, kao i „Službeni glasnik BiH“. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Nanić, izvolite, pa Novaković. 36
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, ja, uz podršku ovim riječima predlagača, želim da tri dileme ovdje navedem i da budu upoznati sa njima. Ono, ono što ja vidim po ovom pitanju jeste, jedan dio je evo gospodin Džaferović rekao: Kakav je stav Javnog preduzeća kojeg je osnivač BiH po ovom pitanju? Ne vidi se znači kakav je stav po tom pitanju, da li se oni slažu, ne slažu, ima li kakve primjedbe, nema ju li, da li su pitani, nisu li pitani itd. Mislim da to treba uraditi. Sljedeće, ovdje se navodi da zemlje u okruženju, u obrazloženju, kaže, da besplatno ima da se ima dostupno ove informacije. Ja sam, bit ću iskren, ne baš u ovo zadnje vrijeme o kojem pričamo o ovom zakonu, ali sam pokušavao preko hrvatskih, kako se zovu njihovi službeni, narodna imovina itd., i često puta dođete ... da su određene informacije zaštićene, da morate biti pretplatnik i da morate ... ili imati neki broj, možda je taj broj vezan za novac da budete pretplatnici itd. Tako da bih volio da imam ovdje navedene tačno države u kojima je to potpuno besplatno za sve korisnike, znači za sve informacije, da li je i da li nije, znači da imamo te informacije u iz okruženja. Sljedeće, što je stvar koju bih htio podijeliti, znači svoje dileme, jeste datum primjene zakona, s obzirom da ovdje, kaže, osam dana od dana objavljivanja i s obzirom da i ova firma i ovo preduzeće, vjerovatno, imaju svoje financijske planove za ovu godinu, pa da će to ako bude primjena uticati na njihove prihode ili .. rashode itd. Da i ta stvar bude ugrađena u ovaj zakon, odnosno da jasno bude to precizirano. I normalno, ovo što je gospodin Džaferović svakako rekao, vezano za razgovore i u Vijeću ministara i ostali. Znači, te dileme da mi budu otklonjene, da do drugog čitanja imamo te informacije.
Zahvaljujem. Znam, samo hoću da obavijestim da smo mi uputili ... da se odrede institucije koje su potrebne kad je predlagač poslanik, međutim do danas nismo dobili te odgovore, tako da ćemo ponoviti urgencije tim institucijama. Nedostaje ... odgovor na zahtjev poslanika. Uvaženi poslanik Novaković: replika. Izvolite.
Vidite, ja hoću replicirati na prijedlog da se ovaj zakon razmatra na Savjetu ministara na kome će prisustvovati i predstavnici Javnog preduzeća „Službeni glasnik“. Naime, nisam siguran da uvijek tako radimo kad imamo ove izmjene zakona ili prijedloge zakona od strane poslanika. Takođe, želim podsjetiti da zadnjih nekoliko godina ovdje u Parlamentu nismo prihvatili Izvještaj o radu Javnog preduzeća „Službeni glasnik“. Imali smo značajne primedbe prošli put kad smo raspravljali o tom izvještaju. Nikad nismo dobili odgovor na te primedbe i nikada ponovo taj izvještaj nismo stavili na dnevni red, zato što nismo dobili odgovor na primjedbe. Poučeni tim iskustvom, ove godine nisu ni dostavili izvještaj za prošlu godinu, valjda shvataju da, da, pošto nije prošlo zadnjih nekoliko godina, da više ne treba ni da ga dostavljaju. 37 Mislim da je to jedno od preduzeća, javnih preduzeća koje ...u ovom parlamentu je najrjeđe dobilo podršku za svoj rad ili sam siguran da ustvari, siguran da je ne jedno nego najrjeđe dobijalo podršku za svoj rad. Ja nisam zato da propadne Javno preduzeće „Službeni glasnik“, ali nisam zato ni da funkcioniše na način na koji funkcioniše, na način da se niko ne miješa u njihov rad, a moram reći da, da ...kad smo gledali tamo izvještaj o broju zaposlenih, i ne znam ni ja, onda se mogao steći dojam da i mnogi od njih se ne miješaju u svoj rad, koliko ih je tamo bilo zaposlenih i kako su se odnosili prema zaključcima ovog doma ovdje. Jesam za to da sačuvamo to preduzeće, jesam za to da mi podnesu izvještaj na koji način i ko je utvrdio cijene njihovih usluga, jesam za to da vidimo koliko su korektni prema korisnicima usluga, ali nisam za to da natjeramo, kao nekada, sve da moraju koristiti usluge „Službenog glasnika“. Mislim da je ova ideja koju je kolega predložio, dakle da se ovaj „Službeni glasnik“ može, odnosno da se ove informacije mogu objavljivati i na internetu, jako kvalitetna ideja, a postoje načini, na kraju krajeva, i da se ta stranica zaštiti i da se naplaćuje, pa da se obezbijede uslovi da preživi ova institucija. Ali, ponavljam, na način kako je sad organizovana, sa brojem radnika kako sada radi, sa načinom kako sada radi, sa odnosom prema ovom parlamentu, nisam za to da je štitimo onako ... samo zato što je javno preduzeće. Evo, ništa drugo. Hvala.
Uvaženi poslanik Džaferović, replika. Izvolite.
Kolega Novakoviću, zaista nije bilo potrebe za ... ovom replikom ili, kako se to kaže, ili ispravkom krivog navoda, jer nije ovo, po mom dakle sudu, bilo ispravljanje krivog navoda, ovo je, po meni, bilo više iskrivljivanje pravog navoda, pa onda govor nakon što se iskrivi pravi navod. Trebali ste pratiti šta sam ja govorio. Dakle, meni je potpuno jasno da neće sjesti tamo ovi iz ... „Službenog glasnika BiH“ s Vijećem ministara i sa Huskićem i onda sa njim zajedno donositi odluku. Vijeće ministara treba da da svoje mišljenje kao što piše u stavu Ustavnopravne komisije i treba se, naravno, pribaviti stav „Službenog glasnika“, jer se njih ovo tiče. I to piše dakle u ovom izvještaju, i to je sve što sam ja htio da kažem. Uopće nisam imao namjeru da otvaram ove teme o kojima govori gospodin Novakvić. Način poslovanja? Mi smo imali te izvještaje, znamo mi to, kako se zove, sve ovdje u Parlamentu i znamo kako se ko odnosi prema tome. Ali do ovog zakona, ako hoćemo da ostvarimo ovu ideju, nećemo moći doći bez mišljenja Vijeća ministara i, naravno, bez mišljenja onih na koje se ovo odnosi, od kojih se to zahvata, a treba nam ta stvar. Toliko.
Zahvaljujem. Replika? Nije više niko! Uvaženi poslanik Okolić. Replika, je li? 38
Ne, diskusija.
Diskusija! Izvolite.
Ja mislim da je ova materija dobro otvorena oko ovog „Službenog glasnika“ i da je treba pustiti u ovom prvom čitanju, a amandmanima se može doterati tako da ovo preduzeće ne propadne, što nije želja sigurno, ne verujem, barem da je bilo čija želja ovdje. Znači, nije želja naša da propadne. Ali trebamo neke stvari da već postavimo na svoje mesto. Dosta primedbi ima sa terena od korisnika „Službenog glasnika“ i od onih koji su primorani da koriste „Službeni glasnik“ na nekakve postupke „Službenog glasnika“. Zatim, evo čuli ste oko izvještaja, čuli ste oko... toga da nemamo pravu informaciju ni oko finansijskih izvještaja, ni broja zaposlenih itd. Dalje, šta je mene još ponukalo da se nešto oko ovoga treba raditi da bi i oni bili obazriviji i da bi shvatili da neko o njima raspravlja i da moraju se držati nekakvih pravila, da ne mogu biti institucija sama za sebe, koja izuzetno dobre izvore prihoda ima, a da ne podnosi nikome račune. Mene je to ponukalo, kad sam prije jedno šest-sedam mjeseci tražio od „Službenog glasnika“ da na osnovu primedbi korisnika „Službenog glasnika“, da oglasi i obaveštenje hronološki slažu na dva načina, kako od njih tražimo, ili na jedan ili na drugi, kako je lakše. Jednostavno je odgovoreno da ne može, da je jedino moguće onako kako oni to sad rade. Ja mislim da nije jedino tako moguće i mislim da ćemo ovom inicijativom za izmjenom i dopunom Zakona o „Službenom glasniku“ doći do nekakvih rešenja koja su odgovarajuća i za njih i za nas. I zato ja podržavam ovo prvo čitanje, a vidjećemo kroz amandmane, i ja ću najaviti amandman u kojem ću zaštititi da sigurno neće ova kuća propasti, ... da treba nešto raditi na tome. Hvala lijepo.
Uvaženi poslanik Bešlagić. Izvolite.
Diskusija, nije replika. Bože, sačuvaj! Vidite, ja koliko znam, mi smo u Parlament više pokušavali da dobijemo izvještaj Službenog glasnika i, kad su oni god dostavili izvještaj, ja moram reći da je on bio pozitivan u finansijskom smislu. Bilo je ovih problema: ko je vlasnik, ko postavlja, kako postavlja, ovi odnosi koji nisu bili definisani, i to treba definisati. Ali ja mislim da to nije stvar ovog zakona. Ovaj zakon je imao samo jednu rečenicu – da se faktički Službeni glasnik prebaci na internet. I mislim da je to fantastična stvar i, ljudi Božiji, danas, kad hoćete da štampate Službeni glasnik, sve na računaru, tvrdi disk i samo sad taj tvrdi disk treba prebaciti. Ja mislim da ovde treba Vijeće ministara da sjedne da se pojasne neke stvari, s napomenom da ovaj list, Službeni glasnik, može da bude još profitabilniji, ako se zna da će dio: znači, možeš naplaćivati te informacije, a drugi dio da ..., ... a da se riješe ova pitanja i tu 39 se apsolutno slažem. Ne kroz amandmane nego jednostavno da se pokrene neka inicijativa u organizacionom smislu. Ja ne znam kako to da se uradi ali u ovom smislu da se jednostavno tačno definiše ko je tamo glavni, ko se postavlja, kome odgovara, jer ja, koliko znam, u ovom parlamnetu nikada nismo izveli do kraja izvještaj o stanju u „Službenom glasniku“, a ono je uvijek bilo pozitivno. To je interesantno. Jednostavno, ovo su pitanja koja bi trebao ovaj parlament da raspravi, tako da mi se čini da bi to Vijeće ministara sa upravo predstavnicima Službenog glasnika trebalo da definiše i da daju prijedlog u rješavanju ovih pitanja, koja se ovde sada nameću od strane nas poslanika.
Uvaženi poslanik Erić: replika. Ni manjeg zakona ni više diskusije.
Pa ništa. Ja sam samo, replika kolegi Bešlagiću. Tačno je da mi nemamo izvještaje onakve kakvi bi trebali da budu. Znači, Komisija za finansije je raspravila u par navrata i revizorske izvještaje, znači svi ti izvještaji su bili negativni i zbog toga sam replicirao i o tome treba da povedemo pažnju i da vidimo kako da to spriječimo. Znači, izvještaji su svi negativni i naša komisija je u par navrata pokušala da to riješi ali nije riješila.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Novaković je diskusija. Je li tako?
Pa vidite – što reče kolega, kome repliciraš – nemam kome replicirati, pa ću diskutovati. Naime, hoću da vrlo kratko u dvije rečenice samo upoznam Dom sa činjenicom, recimo, govorim zbog ove brige, da, koliko ja imam informaciju, „Službeni glasnik“ je ove godine 10 miliona maraka planirao za izgradnju nove zgrade, za sjedište „Službenog glasnika“. Pazite, to je ozbiljna cifra, a mi danas ovde dijelimo zabrinutost za njihovu sudbinu. Dakle, ja predlažem da Dom danas donese jedan zaključak kojim Parlamentarna skupština traži od Javnog preduzeća „Službeni glasnik“ da dostavi izvještaj za 2007. godinu i budžet javnog preduzeća kao i plan rada za 2008. godinu. Ja nisam ovde vidio ovaj izvještaj, je li tako, revizorski izvještaj i on je negativan, što samo po sebi još više upućuje na potrebu jednog ovakvog zaključka. Hvala.
Glasamo nakon zakona, je li? Imamo još prijavljene za ovu diskusiju. Uvaženi poslanik Jašarević i nemamo više prijavljenih. Izvolite. 40
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo poslanici, ključni problem koji danas trebamo razmotriti je član 1. i član 2. Zakona o Službenom glasilu BiH. Pa neka mi bude dozvoljeno da pročitam: da se ovim zakonom uređuje način objavljivanja zakona, drugih propisa, općih i drugih akata tijela BiH u službenom glasilu BiH. Naziv službenog glasila BiH je „Službeni glasnik BiH“. Dakle, propisano je da se zakoni i sve ovo nabrojano u članu 5. objavljuje u službenom glasilu BiH koji se naziva „Službeni glasnik BiH“. Dakle, zvanično samo novina, pisana novina, je način objavljivanja po onome kako govori naš zakon. Ideja da se tekst ovih javnih dokumenata objavljuje na internetu je ono o čemu je govorio i predlagač i gospodin Džaferović i još neki, da se što je moguće veći broj ljudi u BiH i van BiH upozna sa zakonodavstvom BiH, pri čemu „Službeni glasnik“ po ovom zakonu ne preuzima odgovornost za tačnost objavljenog teksta na internetu, odnosno tamo na toj stranici, ako se to ne propiše ovim zakonom. S obzirom na iskustvo ovog parlamenta da se amandmanski može reagovati samo na zakon koji je u proceduri, mi dakle nismo u mogućnosti u ovom koraku osim da podržimo ovu ideju, koja je u osnovi dobra, napredna ideja ili da zamolimo da neke posebne okolnosti, a da se riješi pitanje: Da li je objavljivanje na internetu i zvanični akt, dakle, iz koga se mogu uzimati tekstovi zakona i svi drugi akti? To je jedan, molim, ili je to informativan, da se informiše javnost o onome kakva je to ova legislativa BiH, to je jedan problem. Drugi problem je oglašavanje u „Službenom glasniku“ koji u ovom zakonu nije ni propisan. A ono je po procjeni nekih ljudi važniji izvor prihoda „Službenom glasniku“. Nisam siguran da u ovoj fazi imamo kapaciteta da i taj dio, jer ovaj zakon to se može amandmanski uraditi da se samo iz člana 5. objavljuje na internet stranici, dakle ova legislativa, ... zakon, a da se oglasni dio i dalje čita jedino iz pisanog teksta. Ovo o čemu je gospodin Nanić govorio, dakle zakonima Hrvatske je neometan pristup, u onom drugom dijelu oglašavanja imaju određene barijere. Dakle, to je zbog onoga što svako želi da ima, dakle izvore prihoda. Zato mislim da jeste vrlo važna finansijska elaboracija ovog zakona. Ako se ide samo na zakon, a ostavlja oglasni dio „Službenom glasilu“, to je jedna dakle matematika, jedan račun i potvrda da se ne zahvataju sredstva iz budžeta. I drugo je, ako se sve ide na internet, onda se dakle mora računati da bi se moglo desiti da se određena sredstva moraju obezbijediti i iz Budžeta BiH. I moram na kraju ovo reći. U želji da potakne i unaprijedi Sektor javnih nabavki, zemlje EU finansiraju objavljivanje javnih natječaja za ugovore koji su predmet javne nabavke. Samo što se mora biti svjesno da su to ugovori viših vrijednosti. Tamo zakoni nisu obuhvatili sve ugovore kako smo se mi prevarili kad smo donosili zakon pa to, da kažem, od vrlo niskih iznosa od 30 i 60 hiljada obuhvatili. Tamo je ta granica viša. Ali u želji da unaprijedi Sektor javnih nabavki, onda Evropska komisija dakle potiče i finansira to besplatno oglašavanje. Zato, zato ovo ističem što jeste to mali zahvat, ali treba vidjeti koliki domet ideja može u ovom koraku napraviti da se ne napravi nikakav prazan prostor i da vidimo da li sve možemo u jednom koraku ili se to ipak mora uraditi u više koraka. 41 I na kraju da se ja izjasnim. Jako podržavam da se zakoni BiH i drugi akti nađu na internet stranicama da se narod upozna o zakonima u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda: Ad. 7. Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju teksta Zakona o internoj reviziji institucija Bosne i Hercegovine Podsjećam da nakon što je ovaj zakon usvojen u domovima u različitom tekstu formirana je Zajednička komisija oba doma radi usaglašavanja istovjetnog teksta. Izvještaj Zajedničke komisije dobili smo 21. februara. Komisija je, kao što ste u Izvještaju vidjeli, postigla saglasnost o identičnom tekstu, usvajanjem dva amandmana koji su i zadržani u Izvještaju. Otvaram raspravu i pitam poslanike: Da li je potrebno raspravljati o Izvještaju Zajedničke komisije koja je postigla saglasnost? Ako se niko ne javlja za raspravu, zaključujem raspravu. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda: Ad. 8. Odluka Predsjedništva BiH o utvrđivanju kandidata na generalske pozicije u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine, radi potvrđivanja
Uvaženi predsjedatelj doktor Milorad Živković ima riječ.
Zahvaljujem. Kao što ste vidjeli, u Izvještaju naša komisija je jednoglasno podržala ove prijedloge i smatram da je radila u skladu sa Poslovnikom i sa materijalima koji su dobili. Međutim, s 42 obzirom da je ovdje predstavnik i Ministarstva odbrane, jel', ja želim da svima nama razjasnim određene pozicije. Ja bih postavio nekoliko pitanja, koja možda dolaze iz nedorečenosti Zakona o odbrani gdje ne znamo šta se dešava kada lice na generalskoj poziciji provede četiri godine. Da li se oni postavljaju na generalsku poziciju po principu rotacije i postavljaju se ponovo na četiri godine? Ukoliko se koristi princip rotacije, da li to znači da dok ne dođu do penzionog staža neće moći više da napreduju ostali u Oružanim snagama BiH? Zašto bi generalska ... lica bila u smislu privelegovana u odnosu na ostale u nižim nivoima? I zašto nije u Zakonu o odbrani BiH definisan način na koji se postavljaju i trajne dužnosti ostalih generalskih dužnosti, na primjer na komandante pješadijskih brigada? S druge strane, mi u Parlamentu BiH, iako smo po zakonu nadležni da potvrđujemo, dobijamo na sto samo po jedan prijedlog i nemamo mogućnost da se opredjelimo iz više prijedloga. Isto tako se dešava da u praksi iz nedorečenosti zakona ... neka lica nisu u skladu sa zakonom član 116. stav (g) Zakon o službi u Oružanim snagama dovoljno osposobljeni za generalske pozicije, ali iz jednostavnog razloga što nemamo lica na tim mjestima stavljamo i lica koja nisu u skladu sa zakonom, odnosno u ovome prijedlogu predložena. To su neke nejasnoće u vezi sa samim prijedlogom, u vezi sa nedorečenosti zakona ali, isto tako, upozoravam i Parlamentarnu skupštinu da je nama iz određenih razloga protekao ovaj rok koji se odnosi na član 30. stav ...Zakona o odbrani BiH da Parlamentarna skupština potvrđuje imenovanje u roku od 45 dana od dana kada joj Predsjedništvo dostavi svoju odluku imenovanja. Istina je da je to Predsjedništvo uradilio 23. 1., međutim isto tako je istina da je prošlo 45 dana od toga dana. Iz tih svih nejasnoća i ... samom sebi dajem upit. Evo zamolio bih predstavnike Ministarstva odbrane ako može da to pojasni dodatno ili da tražimo od Predsjedništva da nam dostave drugi izvještaj u kome će se Parlament u roku koji mu određuje zakon odrediti prema tome. Zahvaljujem. Uvažena zamjenica ministra odbrane gospođa Marina Pendeš. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, uvažene dame i gospodo, na ovo zadnje vaše pitanje ili dvojbu možda ja nisam osoba koja bi trebala dati odgovor. S obzirom da su vezani za rokove, to je više znači na samom Parlamentu. Što se tiče Odluke o utvrđivanju kandidata na generalske pozicije, već ovaj Prijedlog odluke koji je došao vama iz Predsjedništva u svom uvodu, kaže da se: Odluka od 18. travnja prošle godine, broj taj i taj, stavlja van snage. Znači, već 18. travnja prošle godine donesena je Odluka u Predsjedništvu o utvrđivanju kandidata na generalske pozicije u Oružanim snagama BiH, gdje je bilo šest imena – u međuvremenu je došlo do toga da je jedan od generala podnio zahtjev za umirovljenje iz zdravstvenih razloga – tako da sva ona procedura, nastale su određene izmjene, gdje smo mi umjesto zapovjednika Operativnog zapovjedništva morali predložiti novo ime, koji je bio ujedno i zapovjednik brigade. A onda na mjesto zapovjednika brigade sljedeće ime. To je jedan od razloga što Predsjedništvo je moralo ponovno razmatrati odluku, a mi u Ministarstvu čekati izvješće i provjeru od strane EUFOR-a, što je sukladno uputstvu stranama. Znači, to je jedan od razloga što su postojali određeni objektivni razlozi u 43 smislu bržeg djelovanja ili donošenje odluke u samom Predsjedništvu ili bolje rečeno pripreme odluke u Ministarstvu obrane koje treba biti upućeno prema Predsjedništvu. Zakon je definirao da do četiri godine može neko biti na generalskoj poziciji, u pravu ste kad kažete da se tu radi o Zajedničkom stožeru Zapovjedništva za potporu, odnosno o Operativnom zapovjedništvu. Ali to ne znači da se može taj mandat, znači maksimalno je do četiri godine. Zakon je jednako tako definirao da rukovodeće pozicije, u smislu načelnika Zajedničkog stožera, zatim zapovjednika Operativnog zapovjedništva i Zapovjedništva za potporu, da te osobe ne mogu biti iz istog konstitutivnog naroda nego znači iz tri konstitutivna naroda, to je zakon definirao. A Predsjedništvo utvrđuje generalski kor. S obzirom da su u sedmom mjesecu 2004. godine, a tad smo imali drugi zakon i na drugi način ustrojeno, ustrojene Oružane snage koje su u svom lancu zapovijedanja imale Zajednički stožer, Operativno zapovjedništvo i ispod su bile ... brigade, u međuvremenu, izmjenom Zakona o obrani, odnosno Zakona o službi, a poslije predsjedničkom odlukom, utemeljeno je još jedno novo zapovjedništvo, a to je Zapovjedništvo za potporu, tako da su 2004. godine imenovani generali u Zajedničkom stožeru, Operativnom zapovjedništvu, a tek sad sa ovim imenovanjem idemo na imenovanje generala na pozicije Zapovjedništva za potporu, tako da nije u isto vrijeme imenovanje. Znači, imenovanje je vezano za čovjeka do četiri godine, samo ... sad tu postoji možda dvojba, možda postoji dvojba, al' to opet ovaj dom bi trebao izanalizirati, obzirom da je usvajao Zakon o obrani, prvi i drugi, odnosno Zakon o službi, jer prilikom imenovanja generalnačelnika Zajedničkog stožera, njegova dva zamjenika, zapovjednika Operativnog zapovjedništva i njegova dva zamjenika, postoji samo taj lanac, znači ta vertikala. Nakon skoro dvije godine utemeljuje se još i operativno Zapovjedništvo za potporu. Mi sad s ovim imenovanjem imenujemo zapovjednika, odnosno generala na tu poziciju. Tako da neće se istovjetno moći napraviti ona rotacija, ukoliko se mijenja, ističe načelniku Zajedničkog stožera četiri godine, znači, treba zamijeniti ili rotirati automatski, i ovi dole trebaju se zamijeniti ili rotirati, kako ne bi došlo da načelnik Zajedničkog stožera, odnosno zapovjednik Operativnog zapovjedništva, odnosno su u potkomandi, bude iz istog naroda. S obzirom da je Zakon o obrani, odnosno o službi jasno definirao, ja bih rekla, generalske pozicije, bar tako mi koji smo sudjelovali, evo u kreiranju zakona u Ministarstvu obrane, osobe koje trebaju ubuduće zadovoljiti određene uvjete prilikom predlaganja na generalske pozicije. A ovi postojeći generali, ja, ja se ispričavam ukoliko neko pogrešno razumije, su u biti tranzicijski generali, generali kroz reformu, i svi smo mi svjesni toga, znači da u momentu imenovanja, prvog imenovanja generala po utemeljenju Ministarstva obrane, znači, postojao je jedan okvirni zakon koji nije razrađivao određene detalje, tako da smo mi predlagali ljude za koje smo smatrali da će moći odgovoriti zadaćama koje su postavljene pred njih, bez obzira za određene uvjete koje smo poslije zajedno sa njima definirali kroz novi Zakon o obrani, odnosno Zakon o službi. Vodeći računa o suglasnostima, vodeći računa o njihovoj odgovornosti i poslovima koje su dosad obnašali, to isto Ministarstvo obrane predložilo znači Predsjedništvu da usvoji jednu ovakvu odluku, i u tom smislu mi u ministarstvu smatramo da osobe koje su predložene odgovaraju i moralno i materijalno i profesionalno za pozicije kako ih je Ministarstvo obrane prepoznalo. Ja ne znam da li sam u potpunosti, razumijete, odgovorila na sve vaše dvojbe, al' to 44 je ovo šta smo mi u Ministarstvu obrane zaključili i predložili i pokušala sam znači kronološki evo povezati zbog čega postoje određene razlike u imenovanju, odnosno mandatima, trajanju mandata?
Zahvaljujem. Ima neko još prijavljen? Ako nema, zaključujemo raspravu. Idemo na devetu tačku dnevnog reda: Ad. 9. Informacija Savjeta ministara o aktivnostima u vezi sa formiranjem i radom Komisije za ispitivanje istine o stradanju Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu u periodu od 1992. do 1995. godine Je li ima neko potrebe iz Savjeta ministara da obrazloži? Ovu tačku smo uvrstili u dnevni red na inicijativu Kluba SDS-a, takođe sa 22. sjednice je odgođena za ovu sjednicu. Nakon traženja, dobili smo od Savjeta ministara Informaciju u vezi sa ovom tačkom i nakon dobijanja Informacije smo uvrstili u dnevni red i vama proslijedili. Otvaram raspravu. Uvaženi poslanik Novaković. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, vidite, mi smo se dogovorili da danas radimo do 18,00 sati. Imajući u vidu da nam je ostalo nekih dvadesetak minuta, mišljenja sam da bi bilo dobro da ne počinjemo ovu tačku dnevnog reda, jer jednostavno ćemo doći donekle i onda ćemo možda sledeći put se ponavljati u diskusijama. Dakle, predlažem da sada prekinemo raspravu po ovoj tački. Nadam se da imam saglasnost vas u Kolegiju, u protivnom ću morati tražiti pauzu onda do 18,00 sati, pa ćemo onda prekinuti, znači poslije pauze. Nije ucjena, nije ucjena nego pragmatično rješenje, ništa drugo. Evo ja bih molio zaista da ne počinjemo raspravu, jer nećemo je završiti.
Zahvaljujem. Nakon ovako jasnog stava u vezi sa ovim, imamo li mogućnost da završimo tačke koje nisu sporne do 16,00 sati, kao što je tačka 14. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju itd. Je li može to? Dobro, znači nastavljamo sutra rad. U 10,00 sati počinjemo sa devetom tačkom dnevnog reda. 45 A sad otvaram 14. tačku dnevnog reda: Ad. 14. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju radi usaglašavanja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama u Bosni i Hercegovini Mi smo na u Kolegijumu užem raspravljali o ovome i predložili smo da prihvati Dom naš prijedlog, u kome kandidujemo uvaženog poslanika Jukića, uvaženog poslanika Kadrića i uvaženu poslanicu Marković u tu komisiju. Ako ima nekih drugih prijedloga, molim vas da izađete sa svojim prijedlozima. Ako nema, zatvaram ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na 15. Ad. 15. Prijedlog za dopunu međuparlamentarnih grupa prijateljstava Parlamentarne skupštine BiH
Pa evo ja bih samo htio ukazati na nešto što nas očekuje, obzirom na šest grupa koje ima i 10, 11 poslanika, a 16 do 20, 22 države, da mi ćemo ostati sa problemom kako će funkcionisati te grupe. Ja bih dao jedan prijedlog da se možda odrede po jedna osoba za jednu grupu itd. da opet to ostane možda zaključak u nadležnosti jedne od komisija da te stvari funkcionalno završi dalje, nakon što formiramo ove grupe. Jer ćemo doći do situacije, evo grupa za zapadnu Evropu ima 16 država, ima 11 poslanika, neko ima određene interese da na taj način opet ide ...procedura možda jednoj od komisija, da završi imenovanja ovih, ovih, samo jednu. Eto imao sam potrebu da jednu sugestiju dam, vezano za daljnji nastavak.
Imam sugestiju sekretara Doma koji napominje da je to riješeno odlukom u kome grupe prijateljstava prema pozivu ili prema onome ko dolazi određuje delegaciju i imena ljudi koji su 46 u vezi sa tim problemom, odnosno tom zemljom zainteresovani. Tako da oni trebaju da odrede svog predsjednika itd. itd. To je sve u skladu sa odlukom. Uvaženi poslanik Belkić. Prijedlog. Izvolite.
Evo ja se nadam da neću prekršiti poslovničku proceduru ako na ove izmjene i dopune predložim još jednu korekciju. Dakle, ja konkretno predlažem, iako se ovdje ne tretira Japan, ne vidim ...da je Japan ovdje, dakle da predložim da ovu grupu prijateljstava gdje se nalazi Japan predložim Azru Hadžiahmetović, iz prostog razloga, ona je već godinama vezana sa oficijelnim vlastima, odnosno, Akademskom zajednicom Japana i u nekoliko navrata je učestvovala i ima stalnu komunikaciju. Ja ne znam kako se desilo, da li si se ti, Azra, uopšte prijavila, dakle moguće da je neka tehnička greška itd. Dakle, ako je moguće, ja predlažem da ovdje dodamo da u grupu zemalja gdje se nalazi Japan ide i Azra Hadžiahmetović.
Imamo prijavu ovdje elektronsku: uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Je li to stoji ili je to otprije? Dobro. Uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite.
Povodom ove tačke dnevnog reda, evo neka ide ovo ovako kako ide, ali ja bih zamolio, ne znam, ili da nas obavijestite vi iz Kolegija, predsjedavajući: Kada će se konstituisati ove grupe i kako će se konstituisati? Pazite, ...kako se zove, kakva odluka, ne znam, kako se zove, kad će se konstituisati, kad ćete sazvati ove grupe, kad ćete napraviti raspored, imate li, kako se zove, kakav plan, da to znamo. Jer pitaju nas ljudi. Molim. Pa de nam nešta malo kažite, gospodine Belkiću, ovdje, kako se zove, koji vam je plan, da vidimo šta se, da znamo, mislim, to, moramo to znati.
Riječ ima uvaženi predsjedatelj doktor Milorad Živković.
Želim da upozorim Dom da smo u nekoliko navrata na samoj sjednici Doma i lično iza ove govornice upozoravali poslanike da se prijave za grupe prijateljstava za koje su zainteresovani. Mi u Predstavničkom domu smo napravili dogovor i sa Domom naroda u kojem odnosu trebaju da se naprave ove grupe. I proslijedili našoj Komisiji za spoljne poslove koja u skladu sa Poslovnikom predlaže Domu, a Dom potvrđuje te grupe prijateljstava, nakon čega je Dom naroda promijenio imena i dodao neka druga imena; imali smo neusaglašene tekstove, neusaglašene tekstove usvojenih imena grupa prijateljstava nešeg doma i Doma naroda. Sve to je rađeno da bi se ubrzala ta procedura i da bi zemljama koje stalo dolaze kod nas i izraze želju da i mi kažemo koje su to, koji su to predstavnici Parlamenta izrazili želju da sa određenim zemljama posebno sarađuju u radu i da smo došli u poziciju da moramo sad da 47 usaglašavamo te tekstove sa drugim domom i da taj paritet, koji je unaprijed dogovoren između Predstavničkog doma i Doma naroda, da se uradi. Nakon današnjeg zaključivanja ove tačke dnevnog reda i nakon usaglašavanja ovih tekstova, dolazi procedura prema sekretaru da se odlukom sazivaju grupe i između sebe grupe se sastanu i izabiru predsjedavajućeg i dva zamjenika. To je procedura koju moramo ispoštovati i koja u ovoj Parlamentarnoj skupštini se mora završiti. Zahvaljujem.
Šta je? Replika?
Uvaženi poslanik Džaferović. Izvolite.
...nije ovo replika, ovo je samo pokušaj da pomognem malo da dopunimo. Pazite, ovako, ovdje će trebati napraviti – to je ono pitanje zbog kojeg sam ja, zapravo, i javio se maloprije – dakle, trebati napraviti raspored šefova ovih grupa, naravno pozicija šefova grupa ima mnogo manje nego što ima ... poslanika i trebat će se napraviti neki međustranački dogovor, ovo, ono, kako to kod nas već hoda ovdje u Parlamentu. E, pošto ste vi, dakle Kolegij i Sekretarijat, ja želim sa vama i sa Domom da podijelim jedno razmišljanje da uradimo na sljedeći način. Mi nismo pravili grupe prijateljstva za samo po jednu zemlju, nego grupe prijateljstva za više zemalja. I svako od ovih članova grupe prijateljstva, osim što će biti član grupe prijateljstva za sve zemlje, može biti i vođa delegacije za po jednu zemlju, neka vođe delegacija budu ili po dvije i povedite računa, onda vam zapravo i ne treba nikakav međustranački dogovor, samo povedite računa oko toga da budu svi zastupljeni. Dakle, svaki član grupe, istovremeno, osim što će biti član grupe za regiju, za oblast, za više zemalja, istovremeno će biti zadužen kao predsjedavajući za jednu od zemalja iz te grupe. Ovo sam htio da vam predložim da imate to u vidu.
Ja bih zamolio poslanike da pročitaju Odluku o uspostavljanju djelokruga rada između parlamentarnih grupa prijateljstava na koji se u članovima navodi na koji način se to treba da uradi i da zaključkom do tačke dnevnog reda pismeno nam ... predlože ili izmjenu i dopunu ovoga u nekom članu ili zaključkom da regulišemo ovo što ste sad predložili da se dogovaramo oko predsjedavajućeg. Znači, imamo odluku, odluka je regulisana članovima, u njoj se striktno ne navodi način na koji će se to raditi, prema tome, molim vas da zaključkom dostavite vaš prijedlog, da bi ga mogao staviti na glasanje. Ok. Uvaženi poslanik Nanić je htio repliku. Je li? Izvolite. 48
Vezano je, gospodin Belkić je predložio – ovdje je zaista, ja sam mislio da će se predsjednik Komisije javiti – ali evo on kaže da mi smo ovdje imali tri-četiri puta i vrlo je teško sada ovo dirati: nacionalnost, spolna pripadnost, dom jedan, dom drugi, ovo je vrhunac svih mogućih kalkulacija. Ja želim samo još jedno ovdje pomenuti da ovdje ima puno duplanja poslova. Mi imamo Komisiju za vanjske poslove BiH, imamo Komisiju za evropske integracije. Zaista se velike nadležnosti uzimaju Komisiji za vanjske poslove što je u drugim parlamentima jedna od vrlo bitnih komisija i, u tom smislu, ja želim samo ovo, ovdje da se čuje to, da te stvari ne bi trebale da se ... podudaraju. Imali smo problem. Mi smo na jednoj sjednici, Komisija je, raspravljali i o putovanjima određenih delegacija, određenih komisija itd. Zna se šta je nadležnost koje komisije i neka se te, o tim stvarima, zaista vodi računa kod ovih, kod odluka ovih.
Zahvaljujem. Ima neko još? Ako nema, zaključujem raspravu i prekidamo sjednicu. Uvaženi poslanik Suljkanović, samo malo. Izvolite.
Tačka dnevnog reda 11. Izvješće o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2007. godini. Obradili smo to na Komisiji za transport i komunikacije. Gospodin Salkić je vrlo disciplinovano čekao cijeli dan i mislim da on ovaj izvještaj, koji su oni dostavili, može u 10 minuta iznijeti ovdje. To je moj prijedlog.
Ima li, ima li volje u Parlamentu da diskutujemo i o ovoj tački dnevnog reda još, da je završimo. Uvaženi poslanik Križanović je nešto htio. Izvolite.
... vezi sa ovim, ali sam imao potrebu da jednu tehničku intervenciju napravim. Naime tokom ove sjednice sam očekivao da ćemo dobiti materijal za predzadnju točku dnevnog reda, u vezi sa ovom rezolucijom kolege Dokića. Naime, ja ne znam jesu li ostale kolege dobili, ali mi nemamo te rezolucije.
Moraćete provjeriti to u Klubu SDP-a, ... gube dokumente. 49
Ako smo mi jedini, smatrajte da nisam ništa rekao.
Dobro.
Evo, nek podignu ruke koji nemaju, evo.
Dobro, samo malo. Molim vas je li ima spremnosti da i još jednu tačku dnevnog reda večeras završimo? Ako ima, ako ima spremnosti, a očigledno da ima, razmatraćemo i 11. tačku: Ad. 11. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2007. godini Je li ima potrebe? Uvaženi poslanik Dokić, pa Nanić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja mislim da je red da u ime nadležne komisije, koja je ocjenjivala ovaj izvještaj, kažem nekoliko rečenica. Neću vas puno zamarati. Dakle, Komisija za komunikacije i transport je razmatrala ovaj izvještaj i prihvatila i čak veoma se pohvalno izrazila i o sadržaju samog izvještaja i o načinu kako je on napravljen, uz nekoliko zaključaka, sa kojima su se saglasila tri prisutna predsjedavajuća, odnosno nije bio gospodin Salkić ali bio je njegov zamjenik, koji su bili na Komisiji i, da vam ja sad ne čitam, imate taj izvještaj, šta su ti zaključci, tako da ja predlažem da u cjelini razmotrimo Izvještaj odgovarajuće komisije, a onda poslije toga i Izvještaj DERK-a.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Nanić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Cijenim da je ova problematika, i u ovom vremenu u kojem je aktuelno posebno dešavanje u Federaciji, vezano za energetski sektor, aktuelna pitanja, mislim da nismo trebali ubrzati ovaj način donošenja ove odluke, ali većina je bila za. 50
Ako ne uspijemo završiti, nećemo raspravu zaključivati i možemo raspravu nastaviti i sutra, nije problem uopšte.
Ali, uveliko to skreće i pažnju ali dobro. Ja ću ovdje samo dvije stvari pomenuti. Neke od njih su naznačene i mnoge od njih i druge naznačene na sjednici Komisije i koje sam ja član, jeste. Prva je, da zaista imamo instituciju, koja je jedna od pet institucija u BiH, ocijenjena pozitivno od strane revizorskih nadležnih institucija u BiH, što trebamo svakako pohvaliti i reći da je poslovanje same firme, same institucije, bilo transparentno i pozitivno. Ja ovdje želim na strani 5. vezano za aktivnosti koje su vođene u okviru Direkcije jeste Pravilnik o priključku i onim poslovima – skraćujem puno, puno detalja preskačem – znači, da je preostao složen i odgovoran proces jasnih, predvidivih i provodivih rješenja u specifičnom strukturalnom sektoru u BiH, znači da tu aktivnost treba pozdraviti na kojoj se radi, s obzirom na vrlo bitnu stvar, tiče se odgovornih obligacionih odnosa, da sama Direkcija to, odnosno institucija završi. I, drugu stvar, pored svih onih što sam rekao da ću da preskočim, jeste ovaj institut zaštite kupca, koji se evo nama već drugu godinu ponavlja i, obzirom na konstatacije da je procjena i trenutna je situacija takva procjena da će trend rasta cijena nastaviti u narednom periodu, da je potrebno uraditi sistemski i jasan institut subvencioniranja najugroženijih potrošača energenata, i da to ... praksa i pristup i princip, ali to nije posao ove institucije, nego da je to posao nadležnih vlada entitetskih i Vijeća ministara i, u tom smislu, mi smo raspravljali na Komisiji, ali nismo donijeli zaključak po ovom pitanju i bilo bi potrebno da donesemo obavezujuće zaključke prema vladama da se uključe jasnije u ovu problematiku, a institucija DERK-a da pomogne u donošenju ovih propisa.
Zahvaljujem. Ima li potrebe iz DERK-a neko da obrazloži? Nema. Uvažena poslanica Hadžiahmetović. Izvolite.
Izvinjavam se. Nije replika, nije diskusija, ne znam ni šta je, ali malo neuobičajeno da Izvještaj o radu DERK-a, Državne regulatorne agencije, odnosno Komisije za električnu energiju razmatra Komisija za saobraćaj i komunikacije. Ja sam pokušavala, evo uporno slušajući uvaženog kolegu Dokića, da nađem neku logiku, ali stvarno ne mogu da je nađem. Po meni, od naših komisija, prvenstvo je imala Komisija za vanjsku trgovinu i carine, odnosno Komisija za finansije ili Zajednička komisija za ekonomski razvoj, možda bi ona bila i najpriličnija, jer zaštita potrošača, regulacija u oblasti električne energije, ključni razvojni sektor, izvinjavam se, ali stvarno, ja bih zamolila za ubuduće, kad budemo imali izvještaj takve vrste, da se ipak rukovodimo nekim drugim kriterijima. Nije ovo prigovor. Ja znam da mi nemamo adekvatnih komisija, ali ovo stvarno nije adekvatna komisija. 51
Zahvaljujem se. Ja znam da mi nismo ništa uradili što nismo uradili sve prethodne godine. Znači, ovo do sada je stalno radila ta ista komisija i prethodne četiri godine, kad smo i vi i ja bili poslanik, i to je radila ista komisija, tako da nismo prebacili nadležnost. Vanjska trgovina, onda je nešto drugačije. Uvaženi poslanik Dokić. Izvolite.
Ma, ne otimam se ja za ovaj posao. Kolegici Azri hvala, ako ona uspije ovu svoju ideju progurati, ali ja ću vam reći da tu ima drugih nelogičnosti koje su neuporedivo veće. Je li vama logično da je oblast, evo, elektroenergetska oblast u Ministarstvu za spoljnu trgovinu? To vi pričate zato što ste vi nekad bili ministar, pa ste stavili tamo, a meni ama baš nema nikakve logike, ali da ne otvaram sad ta pitanja. Što se tiče nas, mi smo to dobili u zadatak od Parlamenta da uradimo. Evo, sekretar Komisije kaže da je uvijek ova komisija to razmatrala. Ja ne znam, da se razumijemo, ali što se mene tiče, kao predsjednika ove komisije, veoma ću vam biti zahvalan, ako to gurnete u drugu komisiju.
Evo razmotrićemo da li je to uvijek radila ova komisija. Ako ne bude, da to prebacimo. Ako nema više prijavljenih, zaključujem raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. Sutra u 10 počinjemo. Sjednica je prekinuta u 18,00 sati.