A prije nego što krenemo sa najavljenim raspravama sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 8. sjednice s dvije nove točke. To su Prijedlog Odluke o imenovanju glavnog ravnatelja HRT-a i Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Kaznenog zakona. Kod prvog prijedloga odluke predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, a kod druge točke predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Budući da su se stekli uvjeti utvrđujem da su predložene točke uvrštene u dnevni red 8. sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, želim vas isto tako obavijestiti da ćemo točku Prijedlog Odluke o imenovanju glavnog ravnatelja HRT-a raspraviti sutra kao drugu točku umjesto točke Prijedlog Strategije sprječavanja korupcije za razdoblje od 2021. do 2030. godine, a tu točku raspravit ćemo idući tjedan. Također vas obavještavamo da ćemo danas kao zadnju četvrtu točku raspraviti i točku Izbor, imenovanja i razrješenja gdje ćemo raspraviti Prijedlog Odluke o razrješenju i imenovanju tajnika Hrvatskog sabora. Izvolite kolega Grmoja.
Želim u ime Kluba MOST-a izraziti protest time da se sa rasprave ovaj tjedan miče bitna točka to je Strategija suzbijanja korupcije, a da se uvrštava točka izbora ravnatelja HRT-a. Posebno ako se uzme u obzir kakve se sve optužbe stavljaju na račun kandidata HDZ-a koji je u eklatantnom sukobu interesa budući da posluje s HRT-om i to u trenutku kada nam je bivši glavni ravnatelj uhićen zbog sudjelovanja u ozbiljnim aferama. Dakle izražavam svoj protest, zahtijevam da se vrati točka tj. Strategija suzbijanja korupcije, a da se ova točka o izboru ravnatelja HRT-a odgodi s obzirom na ozbiljne sumnje u sukob interesa, ali i način na koji je održan Odbor za informiranje i medije [[Upadica: Hvala vam.]] tražim, dakle tražim glasanje o ovom.
Ne, nema ovdje glasovanja, nije to hitna procedura, dakle ne možemo glasovati oko toga. Vi se možete žaliti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustava da sam ja prekršio Poslovnik. Ja smatram da nisam s obzirom da je pravo predsjednika sabora utvrđivati dnevni red i dinamiku rasprava. Tako da to je onaj instrument koji imate na raspolaganju. A točku koju ste spomenuli Strategija borbe protiv korupcije raspravit ćemo idući tjedan. Hvala vam lijepa, pa prelazimo sada na dnevni red kako smo, tražit ćete stanku pretpostavljam, evo samo da napravim uvod pa ćete onda. Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, počinjemo s radom u ovom tjednu. Kao i uvijek, prvo imamo iznošenje stajališta klubova i nezavisnih zastupnika. Prvi će danas govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Poštovani hrvatski narode, građani, zastupnici. Evo, svi se pitate što nosim za dar. Nije dar nego gola istina. Hrvatski građani u EU i u Europi, litru goriva, benzina ili nafte plaćaju najskuplje, dok pola milijuna naših sugrađana ima plaću ispod .../nerazumljivo/... radnika, ispod minimalne plaće, umirovljenici jedva što preživljavaju, tako da ova kriza s naftom nije od sada. Ova litra ulja koju sam donio je 100% skuplja nego prošle godine. Prije ovoga poskupljenja, kada je nafta došla do 12 kuna. U BiH je 3 kune jeftinija nafta. 3 godine, 3 kune. Očekujem da ministar, tj. Vlada RH u ime Kluba Mosta mogu kazati, donesu mjere. Mjere su jednostavne. Nisu krivi naši građani što u Hrvatskoj nitko ne kontrolira marže trgovcima, a država se ne želi odreći svojih trošarina. Marže su 100% veće nego proteklih godina, trgovcima naftom. Naš gospodarstvenik, poduzetnik, poljoprivrednik u ovome trenutku je još težoj situaciji nego npr. u Austriji gdje su puno veće plaće, njihovim djelatnicima, radnicima, a u Hrvatskoj taj poduzetnik, poljoprivrednik neće moći povećati plaću svojim poduzetnicima, svojim radnicima. Znate zbog čega? Zbog toga jer država ovdje pogoduje i ne kontrolira maržu, a trošarina se ne odriče. I naravno, ako je skuplja nafta, čovjek ne može dignuti, poduzetnik, plaću svome radniku. I do čega će dovesti, da ove godine ćemo imati još više onih koji će biti bez električne energije u svojim stanovima, zbog toga je ova mjera bitna i u ime Kluba Mosta još jednom kažem. Ove godine HEP-u naložiti, Vlada, ima obavezu da se ne isključuje struja dok traje zima jer vjerujte mi da je ovaj problem trenutno puno veći od ovih mjera besmislenih mjera koje nisu za sve iste, a to je Covid mjere. Ovo je puno opasniji problem, problem siromaštva, problem beskućnika, problem gdje će poduzetnici morat otpuštati svoje ljude, problem samodostatnosti, da poljoprivrednici će morati gasiti svoja poljoprivredna gospodarstva, a nitko ništa ne poduzima. Kažu, danas će biti Gospodarsko socijalno vijeće. Pa kad je ova litra ulja bila 100% skuplja, prije nekoliko dana, prije nekoliko mjeseci. Pa gdje je tada bila Vlada RH da pozove Gospodarsko socijalno vijeće, kolega Bačiću? Evo, uputite ovaj naš, molbu naroda za ovim mjerama. Mjere moraju biti promptne, ne može netko koristiti i za bogati se, jesmo kao liberalno tržište, ali ne može biti nekontrolirana marža trgovcima. Nekontrolirana. U BiH priko granice je 3 kune jeftinija nafta, gorivo za u rezervoar, na 100 litara, znači 300 kuna. Pa do čega ste vi, na dnu EU, najskuplje gorivo plaćamo, najskuplji benzin plaćamo i prijeti nam siromaštvo. Zbog toga sve mjere koje budete donosili, a poglavito što nismo u ovome trenutku samodostatni, porast će i hrana. Moramo omogućiti poljoprivrednicima nove mjere jer jednostavno naš poljoprivrednik ne more opstati na tržištu u ovakvoj konkurenciji. Trgovci sad će biti nekontrolirani porast cijena. Nekontrolirani porast cijena, bez obzira što je litra ulja bliže 20 kuna nego 15 kuna. Nekontrolirani porast cijena. Kako će ljudi koji ispod minimalca rade mjesečno, koji nemaju riješen stan, koji su podstanari, pa i oni koji imaju stambeno pitanje riješeno, plaćati režije ako im njihov poslodavac ne može povećati plaću? Jedino su ovdje pogoduje očito velikim multinacionalnim kompanijama, opet ponavljam, koji imaju ogromnu maržu i koji stvaraju carstvo i izvlače taj novac iz RH [[Upadica: Hvala vam.]] Stanite na stranu naroda, barem jednom. Hvala lijepo.
Kao šesta će govoriti poštovana kolegica Vidović Krišto kao nezavisna zastupnica. Izvolite.
Dame i gospodo jučer je objavljeno da je šefica Agencije za istraživanje javnog mijenja u Austriji izvjesna Sabina B. koju je austrijski kancelar plaćao poreznim novcima kako bi mu uljepšavala imidž i popularnost uhićena. Jer stvar je potpuno jasna, ako se nekoga uhvati u protuzakonitosti tijela državne vlasti moraju odmah reagirati. U Austriji je, a trebalo bi biti i u Hrvatskoj protuzakonito manipulirati medijima kao što je protuzakonito tu manipulaciju plaćati novcima građana kako bi te građane prevalili. U Hrvatskoj pak svjedočimo upornoj oholosti vladajućih struktura pa smo ponovno prekjučer svjedočili održavanju medijske konferencije u organizaciji Hanza medija, izdavača Jutarnjeg lista, a tu konferenciju bez ikakove poslovne logike plaćao je državni gubitaš HŽ. Nazočili su razni državni dužnosnici među kojima i ministar Butković koji zbog nedostatka novca ukida autobusne linije učenicima u dalmatinskome zaleđu. Istovremeno za obitelj Hanžeković koja predvodi ovršne nepravde u Hrvatskoj ima novaca, ali se za to štedi na školarcima jer za njih novaca nema. Upravo je kontrola medija koju vlast plaća novcima hrvatskih građana ključ korupcionaških struktura u Hrvatskoj. Jer kada bi mediji profesionalno radili svoj posao onda bi izvještavali o činjenicama i onda se ne bi događali skandali kao npr. trenutačno u Gradu Zagrebu. Afera oko zagrebačkog Holdinga potvrđuje tezu da Hrvatskom vladaju skupine pod radnim nazivom duboka država. Kamen spoticanja u Holdingu je izvjesni Ratko Bajakić za kojeg mediji izvještavaju da je vrhunski financijski stručnjak. Upravo je to ona manipulacija o kojoj govorim jer gospodin definitivno nije nikakav stručnjak, jer taj Bajakić je svoje pozicije stekao iz razloga što mu je tata bio komunistički moćnik, a ne zato što je financijski genijalac. A to potvrđuje i slijedeća činjenica. Osim što je gospodin dugogodišnji suradnik kontroverznog Darka Ostoje bivšeg vlasnika Dom Holdinga, Ratko Bajakić bio je i predsjednik nadzornog odbora Tesla banke. O Tesla banci treba reći slijedeće. Banka koja treba skrbiti i biti orijentirana na klijente na temelju njihove nacionalne pripadnosti protuprirodna je, protudemokratska i naravno diskriminatorna, a poslovno potpuno apsurdna. Ta Tesla banka je propala znači, Bajakić je tu apsurdnu banku doveo do propasti. Gdje je tu sposobnost Ratka Bajakića ako je jednu banku doveo do propasti? Isto tako, čovjek koji drži do svoga poslovnoga digniteta ne bi ni primirisao angažmanu u jednom protucivilizacijskom projektu kao što je Tesla banka. Kako je onda moguće da se tog čovjeka medijski prikazuje kao stručnjaka, a da se ne istražuju rezultati njegove stručnosti? Jer rezultati su porazni. A naivni i očito nesposobni gradonačelnik Tomašević uzima takvog čovjeka kao svog glavnog operativca u vođenju zagrebačkog Holdinga. Ako je vjerovati bivšem članu uprave Holdinga Anti Samodolu, da je Bajakić na službenim sjednicama koristio izraze poput, ja sam vuk, a vi ste ovce, onda to dokazuje profesionalnu razinu djece komunizma što Bajakić nedvojbeno jest. Oni funkcioniraju samo na temelju netransparentne privilegiranosti, medijske zaštite, ali poslovno umijeće u zdravom poslovnom okruženju kod tih ljudi ne postoji. Dokle god državno odvjetništvo ne bude dekorumpirano i depolitizirano te ne bude procesuiralo ljude iz vlasti i ljude iz medija kao u austrijskom slučaju u Hrvatskoj će postojati razno razni Bajakići s nevjerojatnim bogatstvom kojeg su stekli na netransparentan način, ali zato će postojati ogromna većina hrvatskih građana od zdravstva, policije do poljoprivrede koji će sastavljati kraj s krajem i živjeti na rubu siromaštva. Mi u Hrvatskoj imamo izbor između vladavine prava, slobodnih medija i bogate države i s druge strane vladavine djece komunizma, kontroliranih i korumpiranih medija i političara i siromašne Hrvatske. Ja biram vladavinu prava i pravednu Hrvatsku.
Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Vilim Matula, u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Nakon nezapamćenih vrućina ovoga ljeta širom svijeta, apsolutnih toplinskih rekorda, megapožara, razornih poplava, apokaliptičnih pijavica, evo i naši ministri počinju spominjati klimatske promjene. Ministar Ćorić konstatira da moramo reagirati jer uskoro će biti kasno. Da, slažemo se. Ministar Božinović govori da su klimatske promjene najznačajnija sigurnosna prijetnja i sa time se potpuno slažemo. Ali zamislite, naše banke, točnije nekada naše, a sada bi trebalo reći, banke koje posluju u Hrvatskoj, klimatske promjene ne doživljavaju kao ozbiljnu prijetnju po njihovo poslovanje. Prema istraživanju HNB-a samo jedna od 20 banaka smatra da će klima bitno utjecati na poslovanje financijskih institucija. Znači krajnji je čas da utjecaj poslovanje na okoliš počinjemo mjeriti prema načelima društvene pravde, solidarnosti, transparentnosti i suodlučivanja. To je nužan korak u zaštiti prirode, vode, rijeka, mora, atmosfere. Znači HNB mora klimatski aspekt uključiti kao jedan od glavnih elemenata u procjeni rizika prilikom nadzora poslovnih banaka. Određivanje izloženosti financijskog sektora klimatskim rizicima kao i identifikacija potencijalnih rizika za ukupnu ekonomiju to mora biti sastavni dio te procjene. I banka će u tom smislu biti to uspješnija što će veći postotak ukupne imovine usmjeriti u financiranje projekata održive ekonomije. A posebno kada se ostvareni projekti pokažu učinkovitima. Ja malo sebe slabije čujem od vas, ali ok. Banke ipak i dalje najradije snimaju ono što svi znamo gledati, one sladunjave reklame sa našim estradnim zvijezdama koje svoje fanove uvjeravaju kako ih samo najnovija bankovna kartica može učiti sigurnima i poželjnima. Time ljude potajno ubacuju u prešutni minus, u prešutnu povećanu kamatu sa 7,5% na 12,5 što svi dobro znamo da nije to povećanje za 5 nego za 60% i time 840.000 hrvatskih građana je u minusu gotovo trećina Hrvatske. Umjesto kratkoročnog profita u fokus moramo postaviti dugoročni društveni doprinos kroz financiranje projekata održive ekonomije te zelene reindustrijalizacije zelena održiva radna mjesta. Umjesto simboličkog održivog financiranja neophodno nam je potrebno pravo, veliko održivo financiranje na osnovi procjene okolišne održivosti projekta. U bori za sprječavanje klimatske katastrofe banke moramo poticati da razviju vlastite strategije i organizacijske odjele koji će procjenjivati rizik financiranja održive ekonomije i mjeriti ekološki otisak. Za mjesec dana navršit će se 2 godine od kako je Europski parlament izglasao rezoluciju o proglašenju klimatske i ekološke krize. Potresi u Zagrebu i okolici naravno kao i potresi na Baniji akutne su krize i jednako tako kao i Covid kriza, ali ako banke želimo potaknuti na odgovorno i razumno procjenjivanje klimatskog i ekološkog rizika proglasimo klimatsku i ekološku krizu već sutra. HNB u takvim okolnostima biti će prinuđena početi procjenjivati klimatski rizik financijskih plasmana. Ako veliko održivo financiranje zvuči nestvarno ili utopijski, e pa u tom slučaju osnivanje državne zelene banke, državne za financiranje zelene ekonomske tranzicije dokazat će da je promjena moguća. Javna zelena banka osnovana na principima etičkog bankarstva. Hvala.
Hvala vam. Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Goran Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege. Danas je 13. listopada, dan kada obilježavamo Međunarodni dan smanjenja rizika od katastrofa. Međunarodni dan smanjenja rizika od katastrofa 13. listopada svake godine obilježava se na inicijativu UN-a još od 1989.g. kao odgovor na poziv za pronicanje globalne kulture svjesnosti o riziku i smanjenju rizika od katastrofa odnosno promišljanja načina na koji ljudi i zajednice diljem svijeta smanjuju svoju izloženost katastrofama i podižu svijest o važnosti upravljanja rizicima s kojima se suočavaju. Ovogodišnji Međunarodni dan smanjenja rizika od katastrofa posvećen je jačanju suradnje sa zemljama u razvoju kako bi značajno smanjile svoje štete i gubitke približavajući se tako ciljevima Sendaji okvira za smanjenje rizika od katastrofa. Tri su ključna dokumenta koji se bave ovom temom, a to je Sendaji okvir za smanjenje rizika od katastrofa 2015.-2030.g. to su ciljevi održivog razvoja UN-a iz 2015.g. kao i Pariški sporazum o klimatskim promjenama. Dokument je izradilo Ravnateljstvo civilne zaštite uz sudjelovanje članova Hrvatske platforme za smanjenje rizika od katastrofa kojim koordinira Ravnateljstvo civilne zaštite. Platforma na nacionalnoj razini ima veliku ulogu u promoviranju i poduzimanju aktivnosti za smanjenje rizika od katastrofa, a okuplja akademsku, operativnu i političku razinu s glavnim ciljem prijenosa znanja, davanja rješenja ali i izrade raznih planskih dokumenata i njihove implementacije u cilju smanjenja rizika od katastrofa. Upravljanje rizicima od katastrofa je kompleksan proces u čije provođenje je nužno uključiti nacionalnu, regionalnu i lokalnu razinu vlasti kao i druge razine i organizacije civilnog društva čime se omogućava širenje znanja, informacije te jača odgovornost za učinkovito upravljanje rizicima u svojoj sredini. Obilježavanjem Međunarodnog dana smanjenja rizika od katastrofe Ravnateljstvo civilne zaštite svake godine organizira niz prigodnih aktivnosti kako bi obilježilo Međunarodnog dana smanjenja rizika od katastrofa koje ove godine za temu ima jačanje međunarodne suradnje sa zemljama u razvoju kroz pružanje potrebe njihovih aktivnosti na smanjenju rizika. Centralno obilježavanje ovog 13. listopada poseban naglasak daje ove godine Ravnateljstvo civilne zaštite želi dati odnosno uložiti u najmlađe generacije, edukaciju djece i mladih na temu smanjenja rizika od katastrofa. Kao prioritet ravnateljstva u naporima podizanja svijesti i promicanje važnosti smanjenja rizika od katastrofa s tim ciljem planirano je niz aktivnosti diljem Hrvatske. Centralni dio obilježavanja bit će fokusiran na prezentaciju edukativnih modela katastrofa najavljenih kroz projekt Na putu do smanjenja rizika od katastrofa djecu u osnovnim školama u četiri grada i to u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku koji će poslužiti učenicima upoznavanju s poplavama, potresima, krškim krajolikom, erozijom i vulkanima. Želim evo u ovoj posljednjoj minuti naravno reći koliko je ustvari ovo bitno. Katastrofu ne možemo predvidjeti, ali se za nju u svakom slučaju možemo pripremiti. Ravnateljstvo civilne zaštite kako na regionalnim, lokalnim zajednicama puno ulaže u edukaciju u uvježbavanje svojih snaga. Naravno bez uvježbanih ljudi i bez opreme nećemo smanjiti rizik od katastrofa, a budimo iskreni ovo što se događa u posljednje vrijeme nas zasigurno ne zaobilazi. Sjetimo se potresa u Zagrebu, potresa na Banovini i ja bi rekao da nismo godine prije toga ulagali u znanje ljudi koji se bave ovom aktivnošću štete bi bile sigurno puno veće. Stoga za kraj evo želim svim volonterima, svim profesionalcima izraziti veliku potporu na onome što čine jel s njihovom aktivnošću zasigurno ćemo barem malo smanjiti taj rizik od katastrofa koje će budimo iskreni prije ili kasnije doći, a da neće biti unaprijed najavljen. Hvala lijepa.
Sada će kao sedmi govoriti poštovani kolega Ante Prkačin u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Je, je upaljen je, upaljen je.
Vratite mi ovih 5-6 sekundi, možda će mi trebati. Dakle, hvala i pohvala. Bilo je nekoliko zanimljivih pričanja u iznošenju stajališta, ali ja ću promijeniti temu. Moja tema asocira pomalo na naslov jedne genijalne pjesme, genijalnog Tina Ujevića, „Svakidašnja jadikovka“. Ja već 15 dana slušam jadikovanje i to žešće nego li je to Tin u svojoj pjesmi rekao o tužnoj sudbini dragih, dobrih i gotovo jedva čekanih migranata i grubosti i beskrupuloznosti hrvatske politike kad su oni u pitanju. Zanimljivo da su posebno glasni potomci nekadašnjih hrvatskih jugounitarista i orijunaša. Njihove suze su naj, njihove suze su najkrupnije. E vidite ja ću progovoriti u ime nas kojima ti migranti nisu ni dragi, ni dobri, niti ih željno čekamo. Oni su jedna pošast, oni su jedna katastrofa za budućnost Europe, na koncu oni su s tim ciljem i poslani ovamo jer oni nisu slučajan, slučajna pojava nego oni su jedan organiziran projekt. Projekt duboke države. Dakle, kad pogledam što se događa u Europi onda mi je prvo upitati ove koji tako zdušno brane prava migranata, pa brane li oni one koji kamionima po šetnicama gaze ljude, brane li oni one koji vatrenim oružjem ubijaju mirne građane u kazalištima i kinima, brane li oni one koji u zanosu ili od meraka ili u religioznom zanosu uz Alah ekber odsijecaju kršćanske glave. Ali ovdje moram zastati. Ne odsijecaju oni samo kršćanske nego i muslimanske glave i treba voditi računa da vas ovo ne odvede u zabludu pojačavanja međunacionalnih i međuvjerskih sukoba u našoj blizini. Ja sam čuo neke bošnjačke, muslimanske političare ne političku vrhušku nego neke političare koji puno zrelije tretiraju i gledaju ovaj problem i naglašavaju njegovu opasnost i kritiziraju vlast koja se nedostojno prema ovome problemu ophodi i ponosi. Mene u ovom stanovištu i stajalištu ne može promijeniti ni činjenica da među tim migrantima ima poštenih i dobrih ljudi koji su došli na ove prostore da bi našli mir u radu i u životu, međutim, oni nisu pravilo, oni su izuzetak i oni su u manjini. Ali, način na koji su ušli u Hrvatsku i oni, meni ne odgovara. Oni prelaze granicu ilegalno, oni prelaze granicu samovoljno, oni krše naš državni, naš nacionalni suverenitet, oni gaze naš nacionalni ponos, a ima nas Hrvata, ima nas velika većina koji taj ponos imamo i taj ponos osjetimo. Dakle, onim lijevo-zeleno liberalnim, odnosno ne liberalnim, lijevo-zeleno, pardon, lijevo-zeleno eurofilski ili eurofanatični, koji su istodobno i veliki fanovi lika i djela Josipa Broza Tita. Tim titoljupcima, neka se sjete što je bilo u Brozovoj državi. Broz je vatrenim oružjem branio granice, svaki graničar koji bi ubio ili ranio nekoga tko ilegalno prelazi granicu, bio je pohvaljen, bio je nagrađen. A što se to u njihovim glavama promijenilo? Onu državu se smjelo braniti vatrenim oružjem, a ovu se ne smije braniti gumenim palicama? Ma molim vas lijepo. Ništa se u njihovim glavama promijenilo nije, promijenilo se sljedeće. Promijenila se država, dok je bila ona njihova nehrvatska draga, nju je trebalo braniti svim sredstvima, a ova Hrvatska nedraga, nju treba uništavati na sve mile načine. Često pričaju, pa zar mi Hrvati nemamo razumijevanja prema tim jadnim ljudima, prema tim izbjeglicama, i mi smo bili izbjeglice. Molim vas lijepo, pogledajte videozapise i pogledajte hrvatske izbjeglice iz Dalja, iz Erduta, iz Škabrnje, itd. Jadni ljudi, stare žene, starci, to je posebna vrsta tuge na licima. Pa pogledajte i srpske izbjeglice, budimo pošteni, iz Bljeska i Oluje, na traktorima nisu lijepo izgledali. Doduše, ne tako tužno i čemerno kao naši jer svaki drugi je vozio traktor koji je opljačkao i oteo Hrvatu, ali nisu lijepo izgledali. A pogledajte ove sotone, kad im pogledate lice, dominantna emocija je mržnja i bijes i te bjesomučnike netko planski uvodi u Europu, ako ne reagiramo na vrijeme, u Europi slijedi ozbiljan građanski rat, ne bude li ga u roku 15 godina, dogodi li se nakon 15 godina, kršćanska Europa će taj rat izgubiti, a vi pamet u glavu. Hvala lijepo.
Idemo na treću raspravu, u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovana kolegica Dragana Jeckov. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, citiram, tokom ranijeg popisa stanovništva bilo mi je teško posebno kada sam morao dati izjavu o nacionalnoj pripadnosti što je u meni izazivalo osjećaj nelagode i straha, nadam se da će ovaj popis biti bez straha i pritisaka da se slobodno možemo izjasniti onako kako se osjećamo, kraj citata. Ovo je izjava jedne, jedne osobe našeg sugrađanina Srbina iz Istre koji nam se javio izražavajući nadu da ovaj puta neće biti straha i nelagode od pojedinih pitanja iz popisnice. Inače, do kraja popisa ostalo nam je svega par dana ukoliko ne dođe do produženja do kraja 10. mjeseca. Nažalost i ovaj put informacije sa terena nisu bajne. Ljudi se obraćaju institucijama prijavljujući brojne nepravilnosti, negoduju jer se pojedini popisivači nisu pridržavali pravila popisa i uputstava koje je izdao Državni zavod za statistiku. Iznijet ću neke od njih. Tako na zahtjev popisivane osobe da ima na uvid dovršenu popisnicu vidjela je, vidjeli su da im je polje narodnost već ispunjeno. Pogrešno ispunjeno, namjerno ili slučajno, međutim ovaj čovjek je imao dovoljno hrabrosti i tražio je objašnjene, a ono i nije baš bilo suvislo. Rečeno mu je da program prilikom izjašnjavanja o državljanstvu automatski povlači podatke i ispunjava polje narodnosti odnosno da su hrvatski državljani automatski Hrvati po narodnosti te da osoba mora samostalno tražiti ispravak ukoliko je narodnost drugačija od državljanstva odnosno da nije dužnost popisivača pitati o narodnosti. Slijedeći primjer je jednog starijeg gospodina koji nam se također javio koji je iz Zagreba, kaže da mu je, popisivačica ga nije niti pitala za narodnost i kada ju je ponovo sreo u istoj zgradi pitao je zašto ga to nije pitala i što je upisala, ona je rekla da je on Hrvat. Na njegovo traženje da se to ispravi rečeno mu je da je zaključana popisnica. Nadalje, u Karlovačkoj županiji pojedini popisivači sa sobom nose laptope za koje kažu da su u kvaru i sve informacije o popisivanju popisuju na komad papira koji će naknadno unijeti u te iste pokvarene laptope. I kad, kad su ljudi pitali naravno objašnjenje za popisivanje preko papira nisu dobili nikakvo objašnjenje i ostala je bojazan jesu li oni zaista popisani i prijeti li im opasnost od eventualnog nepopisivanja. Nadalje, jednog gospodina u Vukovaru popisivač je pitao pitanje koje ne postoji u popisnom upitniku, što je naravno uznemirilo popisnu osobu jer je pitanje bilo ovakvo. Da li je vaš sin nekoga ubio u ratu? Ovo pitanje za popisivanu osobu naravno zvučalo je nevjerojatno jer njegov sin je za vrijeme rata imao 11.g. Na obrovačkom području popisivači su se upuštali u tumačenje što je referentni trenutak i uobičajeno boravište, pa su tako odbili upisati osobe koje su tog 31.8.2020. bili na godišnjem odmoru van svog područja. Ili situacija u kojoj su popisivači odbili popisati one članove kućanstva koji su u trenutku popisa, koji nisu bili u kućanstvu, pri tome ne mislim da su bili u inozemstvu nego su bili recimo u trgovini. Zbog svega što sam navela na raznim područjima RH apeliramo na popisivače, kontrolore i instruktore, a na kraju i na Državni zavod za statistiku da svoj posao obavljaju sukladno pozitivnim propisima transparentno, objektno i nepristrasno bez nepotrebnih emotivnih reakcija omogućavajući na taj način da se slobodno izjasne onako kako se osjećaju. Koristim priliku pozdraviti sve one popisivače i kontrolore koji vrijedno i savjesno rade, profesionalno odrađuju ovaj zahtjevan posao i znam da mi se oni neće javiti. U moj inbox javit će se ovi drugi o kojima sam nešto rekla, a Hrvatskom zavodu za statistiku ću naravno dostaviti sve nepravilnosti o kojima sam govorila.
Imamo povredu Poslovnika. Kolega Pavliček, izvolite.
Povreda Poslovnika, 238. Kolegica Dragana Jeckov nastoji u svom izlaganju prikazat velik dio popisivača neprofesionalnim, nestručnim, subjektivnim i antimanjinski orijentiranim, što nije točno. Naime, nažalost upravo se događa suprotno. Pa tako evo primjer jedan iz Vukovara prije nekoliko dana, Ulica Novoselska, obitelj koja je više od 20.g. u Republici Srbiji je dala svoj kod koji je popisala [[Upadica: Kolega Pavliček]] preko OIB-a preko interneta svom susjedu koji je to predao…
Kolega Pavliček, kolega Pavliček vrijeme je isteklo, kolega Pavliček, vrijeme je isteklo. Prvo, povrijedili ste Poslovnik, ovdje nema nikakvog govora o tome da je povrijeđen Poslovnik, ovo je bila čista replika, tako da vas molim da ne činite ono što sam molio već prošli tjedan. Još jedna povreda Poslovnika, kolega Beljak izvolite. Isključite se samo. Kolega Pavliček, isključite mikrofon.
Hvala lijepa. Kolega Pavliček je povrijedio čl. 238. Poslovnika jel je ustvrdio da je veliki broj popisivača nestručno odnosno da se to implicira da je nestručno, a to je u biti istina. Na to sam upozoravao i povjerenstvo i ljude u statističkom zavodu prije same pripreme popisa stanovništva gdje nisu bili određeni jasni kriteriji za popisivače, pa se onda događa o čemu je pričala kolegica Jeckov. Hvala lijepo.
Kolega Beljak, dobivate i vi opomenu jer to nije bila povreda Poslovnika, to je isto tako replika. Idemo dalje sada, Klub zastupnika Hrvatskih suverensita, poštovani kolega Marijan Pavliček, izvolite. Kao 12. govorit će poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Hvala lijepo poštovane kolegice i kolege. Ja sam ovaj svoj 5-minutni govor odlučila o danas koristiti kao uvod ili uvertiru u sljedeću točku dnevnog reda. U Ustavu RH u čl. 116 piše, predsjednika Vrhovnog suda RH uz prethodno mišljenje Opće sjednice Vrhovnog suda RH i nadležnog odbora HS-a na prijedlog predsjednika republike bira i razrješuje Hrvatski sabor. Prilično jasan članak, oko toga čija je ovlast predlagati predsjednika Vrhovnog suda, prilično jasna procedura o temi oko kojih se cijela Hrvatska natezala mjesecima. Ili možda procedura ipak nije tako jasna, a za tu je nejasnoću na vrijeme se pobrinuti HDZ svojim izmjenama i dopunama Zakona o sudovima iz 2018. U tada važećoj verziji zakona, odjednom se pojavila nekakva nova dodatna procedura za koju uopće nije bilo jasno čemu bi mogla služiti i koji joj je smisao, osim da samim svojim postojanjem ograničava jednu vrlo jasnu formuliranu izravnu ovlast predsjednika republika i da se zamuti voda kao što se očito i dogodilo, a dobro znamo tko lovi u mutnoj vodi pa tako u tom Zakonu piše u novom čl. 44a da postupak izbora pokreće DSV objavom javnog poziva kandidatima da podnesu prijave, onda te kandidate DSV dostavlja Uredu predsjednika republike. Uvijek je pitanje zašto. Čemu ta dodatna procedura za postupak koji je Ustavom vrlo jasno propisan i definiran, predsjednik predlaže, bez DSV-a i javnog poziva. Odgovor na pitanje zašto sad ta dodatna i nepotrebna procedura je vrlo jasan i može se sažeti onu poznatu krilaticu, slogan koji nas je do sad već koštao 30 godina hrvatske budućnosti, zna se. Zna se zašto se sve ovo događa. Zato što HDZ mora imati svoju čizmu nad baš svakom institucijom i ovoj državi i učinit će sve da to tako i ostane. Od kreiranja nepotrebnih procedura koje slabe ovlasti raznih institucija u zemlji do toga da njihove naloge zanemaruje ili se na njih oglušuje. U ovoj zemlji jedna možete biti noćni portir bez da se poklonite HDZ-u. Pa kako je onda itko mogao povjerovati da će izbor predsjednika ili predsjednice Vrhovnog suda koji predlaže netko drugi, proći bez komplikacija? Hrvatska je po svojim statistikama zemlja čiji građani i tvrtke, a i sami suci najmanje vjeruju svom pravosuđu od svih država članica EU. Imamo najviše zaostataka, postupci traju najduže, a u dodatnom obrazovanju sudaca i informiranju javnosti smo među najgorima. To nikog ne čudi, a najmanje oni koji se prave da s tim nemaju veze iako njihovi ljudi zadnjih 30 godina drmaju tim pravosuđima. Neki i dulje od 30 godina. Izbor predsjednika ili predsjednice Vrhovnog suda bila je prilika da se barem simbolički, a simbolika je u politici uvijek važna, okrene novi list. Umjesto toga, opet je sve zaprljano i provučeno kroz blato i sam postupak i sjajna prva predložena kandidatkinja. Naravno da nitko ne misli da predsjednik Vrhovnog suda može sam nekim čarobnim štapićem riješiti sve probleme našeg pravosuđa, ali politički vrh naše zemlje imaju priliku načinom izbora i samim odabirom kandidata pokazati spremnost i političku volju da se stvari mijenjaju. Da smo kao zemlja dovoljno sazreli da politička šapa na plijenu ne bude baš jedan jedini kriterij kojim se vodimo. Tu šansu smo opet propustili. Danas ćemo u Saboru raspravljati o drugom kandidatu, on će, nadam se, dobiti podršku zastupnika i postati predsjednik Vrhovnog suda, ali povjerenje građana, tvrtki, a i samih sudaca u vlastito pravosuđe morat ćemo graditi nekom drugom prilikom. Hvala.
Zahvaljujem se svim koji ste sudjelovali u raspravi. Došli smo do kraja.
Poštovani predsjedniče HS, kolegice i kolege. Da, i mi ćemo isto tako podnijeti brojne nepravilnosti nadležnim institucijama Zavodu za statistiku vezano za popis stanovništva koji idu na štetu prvenstveno hrvatskog naroda u gradu Vukovaru i nacionalno miješanim sredinama. Ima toga jako puno i bit će toga još i više u budućnosti. Kao što svi znate 24. listopada Hrvatski suverenisti zajedno sa svojim partnerima Hrvatskom strankom prava, al ono šta je još bitnije, sa više od 2000 volontera i nekoliko stotina istaknutih pojedinaca, kreću u prikupljanje potpisa kako bi zaštitili hrvatsku kunu. Smatramo da isključivo hrvatski narod može i to na referendumu odlučiti o promjeni novčane jedinice u RH. U zadnjih nekoliko mjeseci imamo jednu veliku medijsku kampanju premijera Plenkovića i guvernera Vujčića koji nastoje promovirati EUR-o i govore o blagodatima EUR-a. Ja osobno nisam čuo nijedan valjani argument koji im ide u prilog. Niti će doći do povećanja stranih investicija ulaskom u eurozonu, niti će Hrvatima porasti plaće, niti će turistička sezona biti bolja zato što imamo EUR-o, a ne više kunu, neće nam pasti mana s neba i nemojmo se zavaravati. To sve ovo što sam nabrojao ovisi o nama. Ovisi o tome hoćemo li provesti strukturne reforme u gospodarstvu, hoćemo li rasteretiti hrvatske poduzetnike i obrtnike od brojnih parafiskalnih nameta i time omogućiti daljnji gospodarski razvoj Hrvatske. Međutim, i brojni ekonomski stručnjaci smatraju da Hrvatska u ovom trenutku nije spremna za ulazak u europodručje. Pa tako doktorica znanosti Maruška Vizek, zamjenica ravnatelja Ekonomskog instituta u Zagrebu prije nekoliko dana jasno kaže. Ja definitivno mislim da 2023.g. nije dobra godina za uvođenje EUR-a jer hrvatsko gospodarstvo strukturalno nije spremno za takav potez. Mi možda ispunjavamo uvjete, zapravo tek moramo vidjeti ispunjavamo li kriterije konvergencije da bi se EUR-o uopće mogao uvesti. Međutim, stanje našeg gospodarstva, neprovođenje strukturnih reformi, vrlo nizak rast proizvodnosti rada, izostanak vidljive konvergencije dohodaka, izostanak strukturne konvergencije da bi gospodarstvo bilo što sličnije onima u eurozoni je vrlo upitna kvaliteta institucija. U ovom trenutku Hrvatska nažalost nije spremna. Još jedan poznati ekonomski stručnjak Ljubo Jurčić veli propadamo brzo, s EUR-om ćemo još i brže. Pojedinci misle da je EUR-o zlato euro jest zlato, ali rudnik zlata ima Njemačka, a ne Hrvatska pa ako hoćete imati euro onda uvijek morate ići kod Nijemaca da vam daju nešto zlata. No vratimo se mi samom referendumu, brojne poteškoće su na terenu jer imate apsurdne situacije da vam pojedine jedinice lokalne samouprave traže iznimno velike iznose za najam javnih površina. Pa tako primjerice najam javne površine do tri kvadrata u Osijeku iznosi 200 kuna po danu. Treba vam minimalno pet takvih lokacija, to vam je tisuću kuna puta 15 dana treba vam 15 tisuća kuna samo za grad Osijek. U jednom turističkom odredištu najam košta 50 kuna po satu, znači za osam sati jednog štanda od jednog kvadrata vam treba 400 kuna puta pet lokacija u tom gradu to vam je 2.000 puta 15 dana, 30.000 kuna, znači treba vam cca oko milijun kuna samo za najam javnih površina. Toliko o tome koliko funkcionira institut referenduma u RH, no unatoč tome mi ćemo sakupit dovoljan broj potpisa jer je uz nas hrvatski narod i to će narod pokazati u ova sljedeća dva tjedna. Ali ovim putem bi htio pozvati i glavnog dnevnopolitičkog komentatora u RH predsjednika države Zorana Milanovića da se očituje o ovoj temi. Dnevno komentira brojne vrlo banalne teme koje se ne tiču hrvatskih građana, a ova koja tišti velik dio hrvatskih građana i hrvatsko gospodarstvo o njoj šuti. Pozivamo ga da čujemo njegovo mišljenje smatra li da je o euru trebaju odlučivati pojedinci u svojim uredima ili o uvođenju eura treba odlučivati hrvatski narod na referendumu. Hvala vam lijepa.
Idemo dalje, kao 11. govorit će poštovani kolega Krešo Beljak u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Ja bi danas u ime kluba HSS-a i RF-a govorio nešto o pojmu koji se sve češće provlači kroz medije i kroz javnost, a zove se inflacija. Inflacija koja je nekad bila rak rana hrvatskog društva i u vrijeme samostalne Hrvatske ako se ne varam tamo negdje od 1993., '94.g. dok nije uvedena kuna, a i cijelo desetljeće prije toga za vrijeme bivše države. Ono što se sada događa sa poskupljenjem dramatičnim i značajnim poskupljenjem cijene goriva jest nešto što je prvi korak prema galopirajućoj inflaciji, iako je ona već dulje vrijeme tu bez obzira na to što cijene goriva su do sad bile više-manje stabilne i ako i one rastu, ali od kad je krenula ova pandemijska kriza, a činjenica je da je poskupilo jako puno toga i bez poskupljenja goriva, činjenica da je došlo do velikih poremećaja cijena odnosno poskupljenja cijena u građevinskom sektoru odnosno cijene stanova, cijene nekretnina i sve je to nešto što inicira što inducira na neki način inflaciju koja nas, ne daj Bože, ponovno čeka. Ne daj Bože za sve one generacije koje su mlađe od 30 godina koje se ne sjećaju što znači inflacija, što znači na dnevnoj bazi poskupljenje cijena, što znači kupovanje čvrstih valuta iako nisam siguran koliko će i euro u toj cijeloj okolnosti u svjetskim razmjerima i dalje biti čvrsta valuta, a tome u prilog da sam u pravu govori i činjenica o rastu nekretnina, ne samo u Hrvatskoj nego svugdje u svijetu. Što Hrvatska odnosno hrvatska Vlada čini po tome da bi prevenirali taj katastrofalan scenarij? A to bi doista bila katastrofa da se referiram na govornika prije koji je govorio o preveniranju katastrofa jer je Hrvatska nažalost u zadnjih 30 godina sama sebi odsjekla sve ruke i sve noge na kojima je sjedila na kojima postoji bilo kakva mogućnost da se prevenira katastrofa zvana inflacija i sve ono što ide uz nju. Dakle, sam energetski sektor koji je još do 1990. bio relativno samodostojan za RH smo uništili, počevši od INA-e koju smo prodali, pa do tog Janafa, pa do ovisnosti o ko zna kakvim tržištima, pa do one nesretne blokade ili prestanka kupovanja plina i nafte sa istočnog tržišta, dakle mi sada kupujemo po najvišoj cijeni i jednostavno ovisimo o drugima, a ne sami o sebi. O poljoprivredi i uništenju poljoprivrede i prehrambene industrije neću uopće govoriti, to više nema nikakvog smisla, ne daj Bože nekakva katastrofe kakva se događa u Velikoj Britaniji, Hrvatska će biti gladna, mi ćemo biti gladni, a onda ćemo imati ljude na ulicama jer hrvatska poljoprivredna proizvodnja više praktički ne postoji ili postoji u tragovima da bi zadovoljila minimalne potrebe jednog malog tržišta, kao što je to Hrvatska i to je sramota. Financijski sektor koji bi tu mogao također, odigrati u slučaju inflacije, veliku regulatornu funkciju isto tako ne postoji jer smo sve banke nažalost prodali strancima i sad ovisimo o njima i o volji šefova tih stranih banaka koje imaju samo poslovnice u Hrvatskoj, negdje u Italiji, Austriji, Njemačkoj, Rusiji ili Mađarskoj i ono što je možda najbitnije, to je trgovina, veletrgovine, tzv. ili paušalno nazvani, trgovački centri su ti koji diktiraju bez da Vlada pokazuje volje da se petlja u njihov rad jer je to kao slobodno tržište iako mislim da bi u ovim uvjetima, uvjetima koji nam svima prijete, ne samo Hrvatskoj, nego cijelom svijetu, a Hrvatska tu kao relativno mala država ima šansu bolje, jače isplivati i održati se u toj krizi, tu su ti veletrgovci koji su isto tako stranci od ključne važnosti i nadam se da to tog scenarija neće doći, jer ukoliko dođe, Hrvatska kao država, Vlada, vladajući nemaju jednostavno nikakve mogućnosti osim zajednički strategije svih političkih snaga da se ovi sektori o kojima sam govorio, dovedu u red. Inače nas čeka red, odnosno redovi, kao što je nekad bio na Trgu bana Jelačića, gdje će sumnjivi ljudi od kojih su neki danas,, by the way, tajkuni, navlačiti ljude za rukav i govoriti ono poznato što vi mlađi se ne sjećate, marke, devize, dolari, marke, marke, itd., itd. Hvala lijepo.
Idemo sada na petu raspravu, Klub zastupnika SDP-a poštovana kolegica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Koliko je Hrvatska fenomenalno mjesto za život svjedoči činjenica kako je od 11. listopada ove godine ljudima s područja Gline najavljeno da ostaju bez toplih obroka. Obrazloženje je urnebesno, oni žive u kontejnerima pa si mogu nešto i skuhati. Koliko je to kuhanje moguće realizirati govori i činjenica kako dok kuhaju stvara se kondenzacija pa moraju otvoriti vrata. Ide zima potrošnja struje je sve veća, cijena energije i hrane sve su veće, ljudima se ostavlja poruka citiram „Od ponedjeljka više nemate pravo na topli obrok“. Želim apelirati i na Nacionalni stožer i na lokalne stožere da se ovakve odluke više ne donose i želim vjerovati da će reakcija vlade i stožera uroditi plodom, ali pričekat ćemo da vidimo na koji način će se to realizirati. I zbilja mi nije jasno kako se obroci mogu ukinuti ljudima za koje znamo da mahom žive od poljoprivrednih mirovina koje iznose nerijetko i do tisuću kuna, ljudima koji primaju socijalnu pomoć. Pa čak i da imaju mogućnost kuhanja, što će skuhati, od čega će kupiti namirnice? Stoga je potrebno ponovo popisati ljude koji žele dostavu toplih obroka i omogućiti ih svima koji to žele. Što mislite na čijim leđima će se prelomiti ovo enormno povećanje cijena? Pa upravo na leđima najsiromašnijih, na ovim ljudima kojima se ukida topli obrok. Većinu svojih primanja ti ljudi potroše na lijekove i odlazak liječniku, oni za hranu nemaju. Ljudi postanite svjesni oni za hranu ne-ma-ju. Govorila sam u ovom sabornici o povećanju cijena i postavila pitanje ministru Ćoriću 15. rujna iznijela sam bojazan kako nas čeka bombastično povećanje cijena energije i hrane. Ministar se tada neprimjereno smijao kao da pričam o cirkuskim točkama, međutim klaunsko ponašanje Vlade RH u svjetlo povećanja svih cijena za građane nije komedija, ovakvo ponašanje vlade za njih postaje horor. Prijeti nam neviđeni udar na građane i gospodarstvo i na to sam ukazivala, predlagala sam konkretne mjere vezano za cijenu električne energije i to da se naknade na računima smanje po uzoru na poteze koje ne napravila španjolska vlada i vlada tek sada nakon mjesec dana govori kako razmišlja. O čemu, o kojim potezima vlada razmišlja? Nismo to čuli. I dok vlada razmišlja građanima prijeti energetsko siromaštvo, stoga je potrebno odmah uvesti preventivne vaučere za električnu energiju, za sve one koji neće imati sredstava za podmiriti troškove energije. Također, potrebno je uvesti interventne mjere za gospodstvo, pogotovo zbog povećanja cijena energije kako se dodatno povećanje upravo tih cijena ne bi prelilo na građane. Svjedoci smo i povijesnih razina cijena goriva, ljudi svakodnevno putuju na posao, transport svakodnevno mora doći do odredišta. Ovolike cijene goriva pokrenut će spiralu siromaštva i dovesti do nove ekonomske krize koju će ponovno platiti hrvatski građani i oni s početka moje priče koji više nemaju ni topli obrok. Ako znamo da trošarine na gorivo iznose 50 do 60% njegove cijene, to znači da od litre goriva koja košta 11,05 kuna čak 6,6 ide državi. Pa nije li državi lakše da se odrekne dijela trošarina kako bi građani ostali likvidni, kako bi gospodarstvo ostalo koliko toliko stabilno nego nakon ovakvog uragana imati potencijalno još 200.000 blokiranih? Pozivam vladu da smanji trošarine na gorivo, da nađe načina da pomogne najsiromašnije, da utječe na cijenu energije jer vlada to može. Neka ne razmišlja, neka ne razmišlja predugo, prije mjesec dana sam na ovo upozorila, vlada to može. Ako pak izostane reakcija vlade, vladajući su ti koji će biti odgovorni za dodatno osiromašavanje građana RH koja i onako po kupovnoj moći i po standardu tabori na predzadnjem mjestu EU. A samohvala premijera ako izostane reakcija vlade o sigurnoj Hrvatskoj ostat će teška utopija i besramna laž.
Idemo dalje, poštovani kolega Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Od 2017. do danas sa ove govornice sam puno puta govorio o problemu naših građana, o kome ću i danas govoriti. Pogađate tema je ugradnja dizala europskim novcem u višekatne stambene zgrade u RH. To je problem urbane Hrvatske, to je problem gradova gdje imamo praktički u ovom trenutku negdje oko, između 40 i 50.000 građana koji su zarobljeni u svojim stanovima i koji ne žive kvalitetom života kojom bi mogli živjeti ukoliko bi u svojim stambenim zgradama imali ugrađeno dizalo. Znam da sam često puta u tom periodu, oprostite da se izrazim slikovito, i dobio po rebrima zbog toga što sam probudio nade građanima da će biti ugradnje dizala europskim novcem i to ne malo nego 85%, a samo sam prosljeđivao informacije koje sam dobivao posredno iz Europske komisije da je to, da je to moguće i pokušavao to probiti u našem ministarstvu. Dakle, puno sam puta dijelio tu nadu i pozitivu i komunicirao sa građanima i objašnjavao šta bi to značilo i što dizalo znači za funkcioniranje javnih službi da recimo i starije osobe onda ostaju doma jer su dostupni uslugama javnih službi, lakše mogu mogu doći do njih, smanjuje se pritisak na domove umirovljenika i na stalni smještaj i jača se vaninstitucionalna skrb o starijima, nemoćnima i osoba sa invaliditetom. Dakle, puno puta sam probudio te nade, naravno nije se dogodio rezultat i naravno da donositelj dobrih vijesti dobije onda po rebrima, dobije batina u verbalnom smislu u svakom slučaju. Kakva je situacija u ovom mandatu? U ovom mandatu sam dva puta posjetio ministricu Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU gđu. Natašu Tramišak. Dva put smo vrlo smireno i vrlo konkretno razgovarali o ovoj problematici i jedno je sigurno, postoje dvije izvjesne mogućnosti ugradnje dizala u višekatne stambene zgrade, a to je program obnove i otpornosti za Zagreb i ratom i pardon potresom pogođena, pogođena područja. Druga je mogućnost kao horizontalna mjera u energetskoj obnovi zgrada, dakle kad se mijenjaju fasade, kad se mijenjaju prozori na zgradama onda se u tom, u kompletu može ugraditi i lift, što je sveobuhvatno i što je dosta skupo za, za stanare. Dakle, te dvije mogućnosti su mi potvrđene, a za treću mogućnost mi je rečeno da se radi na probijanju te mogućnosti prema EU, a to je autonomna ugradnja kao poseban projekt samo dizala u višekatne stambene zgrade, za što mislim da ima, da ima najviše, najviše potreba. Dakle to su, to su moje aktivnosti kažem i svaki put kad izađem van odmah su, odmah se ponovno budi neka, neka nada, tako će biti i nakon ovog govora ako ga, ako ga objavim, ali ja ovaj put molim na drukčije postupanje. S obzirom da od zadnjeg razgovora negdje u 6. mjesecu je prošlo dosta vremena, a ministrica je obećala da će izać u javnost sa tim informacijama, ja molim ministricu Natašu Tramišak sa ovog mjesta da ona jer je to dužnost ministarstva, a ne dužnost zastupnika, naše je da pokrećemo inicijative, da govorimo o problemima, a izvršna vlast je tu da ih rješava i da komunicira sa javnosti, ja je molim da se obrati svim zainteresiranima, a to nije mali broj, hrvatskoj javnosti u kojoj je fazi ugovaranje ili pregovaranje sa Europskom komisijom oko mogućnosti autonomne ugradnje dizala u višekatne stambene zgrade europskim novcem? Hvala vam lijepa.
Idemo sada na 8. raspravu, Klub socijaldemokrata, poštovana kolegica Marina Opačak Bilić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Već sam prošlog tjedna ovdje u Saboru ukazala i upozorila na aktualni val poskupljenja i apelirala sam tada na nadležne da reagiraju te da se postave kao ono što jesu. A jesu linija obrane od enormnog rasta cijena. No, oni i dalje, kako sami kažu, tek promatraju situaciju, stoga ću današnjih 5 minuta iskoristiti da ponovo apeliram na Vladu da reagira na izrazito zabrinjavajuću inflaciju kojoj svjedočimo i koju osjetimo jer situacija je prešla granice u kojima se može samo promatrati i sada je potrebno reagirati. Sada nam je potrebno odgovorno upravljanje državom. Naime, u nekoliko posljednjih mjeseci, glavna tema među građanima bila je poskupljenje hrane koja je ukupno gledajući u proteklih godinu dana, poskupila gotovo 3%, a od toga najviše povrće te ulja i masti, a osobito žitarice koje su poskupile gotovo 100%. Zanimljivo je da nam poskupljuju upravo ovi proizvodi dok nam Slavonija stoji neobrađena i sve više opustošena i naravno da se ovdje postavlja pitanje, zašto smo ovisni o uvozu kad sve to možemo proizvoditi i samim time i podizati zapošljavanje i zaustaviti iseljavanje. Uz sve čime raspolažemo, neprihvatljivo je da nismo usmjereni na proizvodnju ovih prijeko potrebnih namirnica, za kojima Hrvatska ne bi trebala oskudijevati. Mi iz Kluba socijaldemokrata pitamo se razmišlja li hrvatska Vlada o tome ili doista razmišlja tek o tome koliko cijene mogu rasti dok ne pređu, dok ne premaše psihološku granicu. Osobito goriva, jer gorivo ne da je premašilo psihološku granicu, nego je njegova cijena već 6 mjeseci velik udar i na džepove naših građana i na troškove našeg gospodarstva. Prošlog tjedna upozoravala sam na to da iznos litre dizela probio granicu od 11 kuna, s tim da danas, tjedan dana poslije već govorimo o iznosu od 12 kuna. Stoga je važno reći da iznos cijene goriva, kad se zaračuna ukupan trošak naftne kompanije i maloprodaje ne predstavlja niti polovicu od ukupne maloprodajne cijene naftnih derivata. Dakle, gotovo 60% čine raznorazni državni nameti, od davanja za ceste i željeznice preko posebnog poreza, odnosno trošarine, do onog, kako bi rekli, šlaga na torti, PDV-a koji se ne obračunava na osnovnu cijenu derivata nego na cijenu uvećanu za sva davanja pa tako efektivno možemo reći da naši vozači plaćaju porez na porez kao da se radi o nekakvom ekstra luksuznom proizvodu, a ne osnovnoj životnoj potrebi, što gorivo i prijevoz vlastitim vozilom danas doista jest. Iz svega što sam navela, jasno je da država ima veliku ulogu u formiranju cijene te da je upravo ona u velikoj mjeri može biti korektiv iste. Da pojasnim koliko cijena goriva opterećuje budžet prosječnog hrvatskog građanina. Možda se najbolje vidi ako usporedimo cijene goriva s ostalim zemljama EU, zajedno s usporedbom prosječne plaće pa je tako primjerice, da ne odlazimo predaleko, 95 oktanski benzin u Austriji trenutno prosječno jeftiniji za oko 15 centi, odnosno 1 kunu, pri čemu je prosječna neto plaća u toj zemlji 3 puta veća od prosječne plaće u Hrvatskoj. U Sloveniji je benzin za kunu jeftiniji, a dizel oko 70 lipa, pri čemu im je prosječna plaća za više od 50% veća nego u Hrvatskoj i zasigurno da prosječna plaća u Hrvatskoj u dogledno vrijeme neće skoro rasti u dvoznamenkastim postotcima i stoga ono što se očekuje i ono što država može učiniti jest da smanji stope trošarina i drugih davanja koji čine više od polovice maloprodajne cijene goriva. Time ne samo da bi olakšali svakodnevni život građanima, nego bi utjecali i na njihovu potrošnju i povećali prihode po drugim osnovama, a dodatno bi naravno kao što sam rekla i smanjili troškove našeg gospodarstva. No mi imamo vladu koja je samo pasivni promatrač jer kao što znamo iz Ministarstva financija još uvijek poručuju kako samo prate situaciju. Nas iz Kluba socijaldemokrata zanima kao i sve hrvatske građane, postoji li plan i kako će se reagirati na ovaj iznimno veliki udar na životni standard naših građana i hoće li vlada reagirati kako se od njih očekuje i s alatima koje imaju, a to je brzo i odgovorno? Pozivamo vladu da smanji namete i poreze kako bismo na najbezbolniji način prošli ovu krizu koja, ponavljam, ponajviše opet prelazi preko leđa najsiromašnijih građana. Hvala.
Slijedi točka izbor i imenovanje: - Prijedlog Odluke o razrješenju i imenovanju tajnika Hrvatskog sabora Predlagatelj je predsjednik Hrvatskog sabora temeljem Članka 41. Poslovnika Hrvatskog sabora. Predsjednica Odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove, poštovana Nada Murganić, izvolite.
Zahvaljujem. Na temelju Članka 51. stavka 1. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 18. sjednici održanoj 13. listopada 2021. godine razmotrio Prijedlog Odluke o razrješenju i imenovanju tajnika Hrvatskog sabora koji je odboru na razmatranje uputio predsjednik Hrvatskog sabora svojim aktom od 11. listopada 2021. godine. U skladu sa Člankom 41. stavkom 1. Poslovnika Hrvatskog sabora tajnika Hrvatskog sabora imenuje odnosno razrješuje dužnosti Hrvatski sabor, a na prijedlog predsjednika Hrvatskog sabora. Na temelju stavka 2. i 3. istog članka tajnik Hrvatskog sabora može biti ponovo imenovan na tu dužnost, a u pogledu prava sukladno zakonom kojim se uređuje prava i dužnosti zastupnika u Hrvatskom saboru ima položaj predsjednika radnog tijela Hrvatskog sabora. Odbor je nakon razmatranja i provedene rasprave na temelju Članka 54. stavka 1., Članka 105. stavka 1. podstavka 9. Poslovnika Hrvatskog sabora uputio slijedeće mišljenje. Podržava se Prijedlog Odluke o razrješenju tajnika Hrvatskog sabora gospodina Davora Orlovića i imenovanje tajnika Hrvatskog sabora Davora Orlovića te se predlaže Hrvatskom saboru da donese odluku u tekstu kako ju je i predložio ovlašteni predlagatelj odnosno predsjednik Hrvatskog sabora. Hvala.
Otvaram raspravu, za raspravu se prijavio u ime Kluba zastupnika socijaldemokrata Domagoj Hajduković. Nema ga, onda zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. S tim smo iscrpili točke dnevnog reda za današnju sjednicu. Sutra nastavljamo u 9 i 30 Izvješćem o učincima provedbe mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SAR-COV-2 u RH, za razdoblje od 1. lipnja do 31. kolovoza 2021. Laku vam noć. SJEDNICA PREKINUTA U 22,08 SATI.
Hvala vam lijepa, pa prelazimo sada na dnevni red kako smo, tražit ćete stanku pretpostavljam, evo samo da napravim uvod pa ćete onda. Dakle, - Prijedlog Odluke o izboru predsjednika Vrhovnog suda RH Predlagatelj je Predsjednik RH. Predsjednik RH uputio je ovaj prijedlog na temelju Članka 116. Ustava RH, Članka 44. Zakona o sudovima i Članka 51. Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Odredbom Članka 116. Ustava propisano je da predsjednik Vrhovnog suda RH uz prethodno mišljenje Opće sjednice Vrhovnog suda i nadležnog odbora Hrvatskog sabora na prijedlog predsjednika Republike bira i razrješuje Hrvatski sabor. Izvješće Odbora za pravosuđe sastavni je dio prijedloga odluke. Prije nego što dakle krenemo sa raspravom i vjerojatnim govorom predsjednikom Odbora za pravosuđe javio se je za riječ, vjerojatno i za stanku kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku vezanu uz ovu točku dnevnog reda zato što se ovdje radi o jednoj pa mogu reći tragičnoj situaciji. Mi već više od 3 mjeseca kasnimo sa izborom predsjednika Vrhovnog suda. Zašto? Zato što HDZ ne želi da se promijeni status quo u hrvatskom pravosuđu. A status quo u hrvatskom pravosuđu znači ne rješavanje predmeta, znači loše sudske odluke, znači pravosuđe koje nije u službi razvoja i napretka države već je postalo kočničar gotovo svega. Poštovane kolegice i kolege, naravno da nitko od nas ne misli niti ima iluzije da će promjena samo jedne osobe u hrvatskom pravosudnom aparatu bez promjene zakonodavnog okvira moći isti unaprijediti i omogućiti da normalno funkcionira, ali ova promjena mora biti početak. Mora biti početak i mora biti stvaranje svijesti o tome da situacija u hrvatskom pravosuđu ne valja i da ju mi ovdje kao zastupnici u Hrvatskom saboru moramo mijenjati. Izbor predsjednika Vrhovnog suda, izbor suca Dobranića može biti taj početak jer se radi o osobi koja je pokazala ogromno znanje, ali isto tako i ljudsku hrabrost da donese odluke koje su išle u korist građana, a na štetu onih koji su moćniji i onih koji su te građane tlačili. Međutim, ako ovaj izbor ne uslijedi ozbiljna reforma zakonodavnog okvira, ozbiljna promjena zakona koji će omogućiti da doista nezavisni i nepristrani suci mogu normalno raditi svoj posao onda nećemo napraviti ništa. Zato ovo shvatite kao apel da napokon počnemo raditi i mijenjati stvari koje u [[Upadica: Hvala vam.]] Hrvatskoj ne valjaju. Hvala.
Hvala. Isto tako molio bih sad prije nego što idemo dalje, kolegice i kolege iz klubova koji imaju manje predviđenih mjesta nego što je trenutno zastupnika da se držimo tog. To su još uvijek pravila koja postoje, ja vas molim da, neću upozoravati znadete svi jako dobro tko sad ovdje sjedi, a ne bi trebao biti. Sada će stanku obrazložiti poštovana kolegica Selak Raspudić. Izvolite. Kolega Grbin molim vas mikrofon, mikrofon.
Lijepo par sekundi. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a zato što smo svi zatvorili oči pred ključnim problemom koji je isplivao na vidjelo u cijeloj ovoj travesti oko izbora predsjednika Vrhovnog suda. Podsjetit ću gdje je problem počeo. Počeo je oko nepoštivanja procedure. HDZ nije htio podržati prvu predsjednikovu kandidatkinju jer nije ispoštovala proceduru i time je poslao ključnu poruku hrvatskom društvu da se procedura mora poštivati. I s vama se kolege iz HDZ-a ne mogu više složiti. Baš šteta što je to sve bila samo farsa. Jer što se nakon toga dogodilo i nad čime smo zatvorili oči? Nakon toga imamo situaciju u kojoj se naš premijer javno hvali da ga je zvala na telefon jedna potencijalna kandidatkinja i da je on njoj dao na temelju telefonskog razgovora prije prijave na javni poziv bjanko podršku. Dakle, dovoljno je halo Andrej da bi vas to katapultiralo u predsjednicu svemira, a živimo u državi u kojoj se s takvim potezom premijer te iste države javno hvali. U uređenoj državi čovjek bi očekivao da se netko prvo treba javiti na javni poziv, da treba predložiti program, da se trebaju vidjeti svi ostali kandidati i da će za to nadležan saborski odbor donijeti odluku o tome tko će dobiti povjerenje za tako odgovornu i neovisnu funkciju. Ne, mi živimo u državi u kojoj se premijer opetovano javno hvali kako je za takve funkcije dovoljno učiniti halo Andrej. I to je ključna poruka cijele ove farse oko izbora predsjednika vrhovnog suda pred kojom smo zatvorili oči.
Hvala vam. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS tražim stanku u trajanju od 10 minuta ispred Kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno konzultirali o ovoj točki dnevnog reda. Ključna činjenica ovdje je da se oko ove točke dnevnog reda odnosno oko ovog imenovanja dogovaraju dva čovjeka, jedan se zove Andrej Plenković, drugi se zove Zoran Milanović. A ono što hrvatski građani vjerojatno znaju, ali ponekad malo smetnu s uma, a to je da se radi o dva čovjeka koji imaju gotovo istovjetne političke stavove, koji se oko svih ključnih tema slažu. Po pitanju Istambulske konvencije imaju isti stav, po pitanju migrantske krize imaju isti stav, po pitanju uvođenja, potencijalnog uvođenja EUR-a u Hrvatsku odnosno ulaska Hrvatske u eurozonu imaju istovjetan stav. Neka me Zoran Milanović razuvjeri ako sam u krivu. Dakle, imamo dva čovjeka istih političkih stavova i imamo jedan igrokaz za hrvatsku javnost. Međutim, ovdje se ipak dogodilo nešto dobro, ipak je ovdje zahvaljujući i onoj jasnoći Hrvatskih suverenista i ukazivanjem na jednu lošu kandidatkinju, a to je Zlata Đurđević, dogodilo se da ona nije prošla. I meni je drago da nije prošla i drago mi je da imamo kandidata koji je čak i nama Hrvatskim suverenistima prihvatljiv. I to je ono što je dobro. Međutim, hrvatska javnost mora znati da je ovo jedan igrokaz i da na ovo imenovanje od strane odnosno na ovaj prijedlog od strane predsjednika države HDZ pristaje isključivo zbog toga da bi se doslovno sutra mogli imenovati veleposlanici, konzuli, vicekonzuli u razna konzularna predstavništva i u razna veleposlanstva. Dobit će tu svoj obol odnosno dio kolača i SDP-ovci. Pa evo mislim da ćemo tu uskoro imati i Vesnu Pusić i g. Klisovića, Davora Ivu Stiera, Mira Kovača, kao buduće veleposlanike.
Hvala vam. Kolega Zurovec izvolite.
Hvala g. predsjedniče. U ime Kluba Fokusa i nezavisnih zastupnika tražim stanku kako bi se naravno dodatno konzultirali oko ove izuzetno bitne točke. Smatram da je dobar pomak nakon 3 mjeseca trakavice da konačno imamo jedno zdravorazumsko ime čovjeka koji je zaista stao na stranu oštećenih građana u proteklim krizama i situacijama. No ono što bi valjalo svima nama istaknuti i cijeloj hrvatskoj javnosti je to da smo mi po glavi stanovnika zemlja sa najviše sudaca u EU, a s druge strane naše pravosuđe je daleko iza nekih diktatura i po svim rangovima i po svim ljestvicama iza diktatura i iza nekih afričkih zemalja koje zaista nemaju neovisno pravosuđe. Vrhovni sud do sada se nije po ničemu posebno istaknuo, nije baš stao na stranu naših građana i nadam se da ćemo konačno imati jedan dobar pomak u tom smjeru. S druge strane mi se moramo zapitati unutar ovoga sabora što mi točno radimo, 3 mjeseca traje jedna trakavica oko izbora vrhovnog suca, a s druge strane imamo godinu dana rada našeg tajnika sabora koji praktički radi na crno za sabor. Ne poštujemo Poslovnik, a očekujemo da se poštuju zakoni i ostalo. Nalazimo se u tzv. reket državi, vi zaboravite ili ne platite jedan dan jedan račun, dolaze vam opomene, dolaze ovrhe, a s druge strane mi se tu ponašamo komotno. Mi po godinu dana nećemo imenovati čovjeka koji nam mora pomagati oko administrativnih strana, ne imenujemo vrhovnog suca, mi smo ti koji se ponašamo neodgovorno. Nadam se da će konačno ovaj izbor nas natjerati da se počnemo ponašati odgovorno prema građanima koji su nas izabrali. Hvala.
Sada je na redu kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka kako bismo zapravo još jednom naglasili da smo u proteklih nekoliko mjeseci detektirali i mislim da smo oko toga imali konsenzus osim možda sa HDZ-om da je ključni problem pravosuđa činjenica da je otuđeno i da je zatvoreno od javne kritike, da uz profesionalno i interesno zatvaranje da pravosudne strukture izbjegavaju suočavanje s kritičkim stavovima, a da opravdanje za to nalaze u podijeli grana vlasti. Tu podjelu grana vlasti oni shvaćaju kao apsolut i kao apsolutnu podjelu umjesto da razumijevaju da se radi o zapravo uzajamnom uravnoteživanju i nadzoru. Sudbena neovisnost danas se tumači kao podloga za odbacivanje svake vanjske kritike i to nije dobro. To smo imali prilike i vidjeti u činjenici da niti kandidatkinja Zlata Đurđević, niti kandidat o kojem ćemo danas govoriti i koji će biti izabran za predsjednika vrhovnog suda, nisu uspjeli dobiti značajniji broj, značajniju podršku od strane samog vrhovnog suda odnosno sudaca Vrhovnog suda. Kada se tražilo njihovo mišljenje vidjelo se zapravo ono o čemu se i najviše govori, a to je da je Vrhovni sud zatvoren sam u sebi i da zapravo izbjegava bilo kakvu vrstu vanjskog utjecaja pa čak i na razini dolaska predsjednika Vrhovnog suda koji nije iz njihovih struktura. Smatramo da je ključni zadatak novog predsjednika Vrhovnog suda promijeniti takvu percepciju, promijeniti takvo ponašanje, otvoriti se javnosti i podići razinu povjerenja građana u cjelokupno sudstvo. Hvala.
Sada će stanku obrazložiti kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. Da li bilo tko od vas tko ovdje sjedi misli da je stanje u pravosuđu dobro, bez obzira što će izgovoriti sa govornice, da li intimno mislite da je stanje u pravosuđu dobro? Da li mislite da je to stanje koje se ne treba mijenjati? Sigurna sam da ne mislite, ali tako kao što vi mislite intimno ili bez obzira kako misle naši građani, misle tvrtke koje žele ili se spremaju ulagati, ali ono što je isto istina, misle naši suci. Kad radite određena ispitivanja između naših sudaca i kada ih pitate da li oni misle da se u sudstvu napreduje po sposobnosti ili po nekim drugim stvarima onda 55% ispitanika i sudaca kaže da suci ne napreduju prema sposobnostima i prema nekim drugim stvarima nego prema onom što ne bi trebao biti kriterij. I onda mi imamo izbor vrhovnog suca RH odnosno predsjednika ili predsjednice i mi, svi mi dakle politika to pretvori u cirkus, pretvori u farsu spremna kandidate koji su se odlučili javiti mjesecima vuć kroz blato i onda imamo rezultat koji imamo. Dakle, nitko od nas ne vjeruje da će novi predsjednik Vrhovnog suda i da ima čarobni štapić kojim će promijeniti sve, ali imate u razvoju neke države, mi smo mlada demokracija nekoliko ključnih točaka koje kad propustite, propustili ste vrijeme. Ovo je bila jedna od tih točaka da pokaže da smo spremni zaista da napravimo izbor predsjednika odnosno predsjednice Vrhovnog suda jer se referiram na prvu kandidatkinju, jedan demokratski proces i koji je trebao biti festival demokracije, a mi smo to pretvorili u nešto posve drugo.
Sada će stanku obrazložiti kolega Katičić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući sabora. Također i klub HDZ-a traži stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se dodatno konzultirali i provjerili sve navode koji se tiču ove predmetne točke, a to je izbor predsjednika Vrhovnog suda RH. Kao što je već uvodno kazano zaboravlja se jedna činjenica da je upravo HDZ svojim postupanjem više nego jasno inzistirala na poštivanju svih ustavnih kako i zakonodavnih procedura što je potvrdio i sam Ustavni sud u postupku koji je iniciran pred njim. To samo dodatno pokazuje da je poštovanje procedure pri izboru ovakvih tijela pa i same funkcije predsjednika Vrhovnog suda koji zasigurno neće sam kao uloga biti ključna za reformu pravosuđa, ali ukazuje da se moramo poštovati pravila koja smo sami izglasali, koja samo sami donijeli. Što se tiče plana reforme pravosuđe želim podsjetiti da je u nacionalnom pravom oporavku predviđeno oko značajna sredstva čak oko 730 milijuna kuna kako bi se procesi u pravosuđu kojeg sam i sam sudjelovao ubrzali i kako bi se samo pravosuđe unaprijedilo kako u digitalizaciji i daljnjem postupanju. Osnovni je problem dugotrajnost postupka, a mislim da ćemo upravu ovim činom koji će sada biti, a danas je na dnevnom redu izbor predsjednika vrho suda doprinijeti i tome da se reforme pravosuđa provede u onom pravu na dobrobit hrvatskih građana. Hvala vam lijepo.
I još jedan zahtjev, kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče sabora. U ime kluba IDS-a također tražimo stanku od 10 minuta ne da bi produžili ovaj rok koji traje već mjesecima nego da bi upozorili da se ovakve stvari više ne ponove. Povjerenje odnosno nepovjerenje pravosuđe jedno od tri razloga zbog čega mladi iseljavaju iz RH od svih građana EU hrvatski građani imaju najlošije mišljenje o neovisnosti pravosuđa u svojoj zemlji po istraživanju Eurobarometra. Zato pozivamo da na temi poput ove ubuduće pokažemo svi zajedno više zajedništva, počnemo čim prije vraćati povjerenje u institucije naše zemlje. Pred nama su mnogi izazovi u bližoj i daljnjoj budućnosti, koncentrirajmo se na ono što je važno, budimo odgovorniji, učinkovitiji i da se ovakve stvari više ne ponavljaju na tako važnim temama. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Kolegice Nađ, izvolite.
Hvala lijepa. Također tražim stanku u ime Kluba socijaldemokrata u trajanju od 10 minuta da se dogovorimo o tome o ovoj točci dnevnog reda, dakle izbor predsjednika Vrhovnog suda. Dakle, mjesecima mi već raspravljamo o izboru predsjednika odnosno predsjednice Vrhovnog suda i tu smo kroz blato provukli vrlo kvalitetnu kandidatkinju Zlatu Đurđević zato što se nisu dva predsjednika dogovorila. Dakle, to je na neki način stvar trgovine, ja ću podržati tvoju kandidatkinju oni kandidata, a ti ćeš podržati moje kandidate odnosno kandidatkinje za veleposlanike. Dakle, smatramo da se ovo više nikada ne smije dogoditi i da trebamo kandidate koje predloži predsjednik Republike adekvatno verificirati odnosno vidjeti njihove programe i onda odlučiti o najboljem kandidatu. Kandidat Radovan Dobronić je također vrlo kvalitetan kandidat, on je dubinski ušao u analizu problema u pravosuđe kao jedan dr. House i mislimo da je vrlo kvalitetan kandidat za predsjednika Vrhovnog suda, ali nadamo se da neće imati problema u podmetanju kajli samom Vrhovnom sudu i u cijelom pravosuđu. Evo, toliko.
Imamo sad još jedan zahtjev za stanku, kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Tražim isto stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta kako bi se konzultirali o ovoj točki. Složio bih se sa nekim tezama koje su iznesene da gledamo jednu trakavicu već više mjeseci i da ovo nije način kako se može vratiti povjerenje u ključne institucije. Tu se slažemo, međutim, ovo što ćemo danas raspraviti ipak treba neke stvari naglasiti i ponavljati, dakle, ova teza koja se često čuje u javnosti da tijekom 90-ih su nastali problemi u hrvatskom pravosuđu nije točna. Dakle, mi nasljeđujemo velike probleme od prije, od mnogo ranije, dakle ti pravi uzroci ovog nereda proizlaze iz vremena prije 90-ih. Dakle, da bi krenuli u liječenju pacijenta zvanog hrvatsko pravosuđe, trebamo imati pravu dijagnozu. To je jako bitno. Kolegica je spomenula suca Dobronića kao dr. House. Dr. House prvo treba donijeti pravu dijagnozu da dobro liječi pacijenta. G. Dobronić nije prepoznao kao glavni problem ili jedan od ključnih problema neprovođenje lustracije u Hrvatskoj. Čak na neki način na saslušanju je rekao da je lustracija provedena u Hrvatskoj. Sam sastav Vrhovnog suda potvrđuje da ta teza ne može biti točna, dakle kad gledamo biografije tamošnjih sudaca. Prema tome, trebamo jasno govoriti o pravim uzrocima, kako bi se uopće krenuli u nešto što bi izgledalo kao reforma u pravosuđu. Sigurno jedna osoba ne može to sama riješiti, ali ako je čelna osoba Vrhovnog suda mora znati o čemu se radi i kako smo došli do ove točke. Hvala.
hvala vam. Bit ne naravno, odobrene stanke po svim zahtjevima. Nastavit ćemo u 11 sati i 15 minuta i obratit će nam se predsjednik Odbora, kolega Jakšić koji će obrazložiti stav Odbora, nakon toga ćemo otvoriti raspravu. U 11 i 15. STANKA U 10,58 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,15 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, molio bih predsjednika Odbora za pravosuđe, kolegu Jakšića da obrazloži izvješća. Izvolite:
Poštovani predsjedniče sabora hvala vam na datoj riječi. Poštovane kolegice, kolege sam Odbor za pravosuđe je imao nekoliko sjednica u nekoliko ovih javnih poziva upravo na temu Vrhovnog suda i ono što je sukus posljednje sjednice na kojoj smo imali glasovanje da je gospodin Dobronić dobio jednoglasnu podršku i pozitivno mišljenje Odbora za pravosuđe dok je gospodin Mrčela dobio pozitivno mišljenje većinom glasova. Danas pred nama i na glasanju u petak je ime Radovana Dobranića kao prijedloga Predsjednika RH Zorana Milanovića. Ono što bih volio samo naglasiti u ovom kratkom uvodu je da i ovim putem bez obzira na naša politička razmimoilaženja zahvaljujem svim kolegicama i kolegama iz Odbora za pravosuđe, svima onima drugima saborskim zastupnicama i zastupnicima koji su se uključili u raspravu s obzirom da smo doista imali jednu korektnu, konciznu, argumentiranu raspravu i pokazali da bez obzira koliko toga nas politički dijelilo da ipak možemo naći jednu jasnu nit i da na kraju možemo naći konsenzus. Nadam se da taj konsenzus koji smo našli ćemo i u narednom periodu iskoristiti za potrebne promjene u hrvatskom pravosuđu jer nije jedna osoba ta koja sve to može izmijeniti i da na jedan otvoren, jasan i transparentan način kao što smo imali rasprave na odboru isto tako možemo pokrenuti i potrebne zakonodavne promjene koje nam je i ovaj postupak pokazao da će očito u vremenu pred nama, poglavito kad govorimo o Zakonu o sudovima, biti potrebne. Hvala još jedanput svima koji su sudjelovali.
Hvala i vama. Otvaram raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a, poštovani kolega Božo Petrov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici drago mi je da ćemo konačno ovog petka završiti jednu jalovu trakavicu koja se događa u našoj državi vezano za važan izbor, izbor predsjednika Vrhovnog suda, ali jalovo iz razloga što je zbog te trakavice i jalovih prepucavanja izašlo iz fokusa ono što je bitno. A bitno je u kakvom se stanju nalazi naše pravosuđe, bitno je što se treba u tom pravosuđu promijeniti. U ostalom bitno je što svaki od kandidata koji su se javili za tog predsjednika Vrhovnog suda nudi. I u ovom vremenu moglo se čuti o različitim kandidatima, a pogotovo o kandidatu Radovanu Dobroniću puno toga. Možda su bili čak malo blaži prema nekim, nego prema nekim drugim kandidatima, ali nažalost nije se govorilo toliko o onome što je taj kandidat govorio kroz svoj program što namjerava napraviti. Ne čak da se nije govorilo, mogli ste vidjeti da određeni stručnjaci iz jedne komotne anonimnosti, onako podcjenjivački govore i o njegovom programu, govore i o njegovom dosadašnjom radu, govore da je njegov program malo previše pojedinačan, nedovoljno kompletan, a da je njegovo iskustvo višegodišnje na prvostupanjskom Trgovačkom sudu nije toliko dostatno za ovu najvišu sudačku dužnost. Naravno da bi javnosti nakon što čuju ovakve komentare, trebala proraditi skepsa upravo prema tom kandidatu. A ta skepsa je mogla trajati do njegovog saslušanja na Odboru za pravosuđe, jer saslušanje i njegovo strpljivo odgovaranje na sva pitanja članova Odbora za pravosuđe pretvorilo se je u jedno pravo predavanje iskusnog pravnika i intelektualca od kojeg su svi mogli naučiti. I članovi Odbora za pravosuđe i saborski zastupnici i svi oni koji su htjeli čuti. Program, da se prvo na to osvrnem suca Dobronića upotpunjen njegovim saslušanjem i njegovim odgovorima na Odboru za pravosuđe on ukazuje na brojne anomalije u hrvatskom pravosuđu, u zakonodavnom okviru kojeg imamo, u postupanju državnih i javnih tijela. I on je vrlo kritično progovorio prema državnim i lokalnim tijelima koji bespotrebno generiraju 1000 sporova čime se zatrpavaju sudovi. Također bio je kritičan prema određenim zakonskim rješenjima koji se najviše odnose na ono što je bolno u našem pravosuđu, to je na organizaciju rada samog pravosuđa. Također, što je meni bilo drago on je kritično progovorio prema vlastitoj svojoj, svojim kolegama i postupanju sudova i sudaca čime je za razliku od brojnih bio jedan od onih rijetkih predstavnika sudačke vlasti koji je samokritično progovorio o onome što se danas događa. On je jasno rekao da zbog pogrešne prakse sudova i sudaca danas u Hrvatskoj imamo težu mogućnost uvesti kako on kaže pravni red u pravni poredak. Od svega ono što je bilo dojmljivije su bile njegove opservacije za koje iskreno ja kao pravni laik sam smatrao da je neosporno da se nemamo oko čega tu misliti. Dakle, sudac Dobronić je rekao da zbog pogrešne sudske prakse u velikoj mjeri se zloupotrebljavaju one stvari koje bi trebale biti neosporne. Npr. on je na Odboru za pravosuđe imao izlaganje o najobičnijim računima, dakle to je ono što su njegove kolege njemu rekle da je to previše pojedinačno, ne kompletno. Ne, to je izuzetno bitno, o najobičnijim računima, o njihovom izdavanju, o njihovoj naplati, o njihovom osporavanju. Zašto? Jer zbog pogrešne prakse sudova i sudaca danas se osporavaju potpuno legalno normalno izdani računi i time se zatrpavaju po njegovim riječima sudovi i generira se na desetke tisuća bespotrebnih sporova. Jako bitno. Također sudac Dobronić u svom programu primjećuje da se nastavlja postojati koncepcijski pogrešno poimanje prava i pravosuđa kao još jednog alata u rukama vladajuće klase. I kao negativnu posljedicu toga sudac Dobronić ističe formalističku i nadasve zakonsku mehaničku primjenu zakonskih normi bez značajnije primjene općih načela koji su isto tako propisani u zakonu i ne kaže on da se treba izbjegavati ovakvo provođenje i da se treba rastezati po općim načelima, ali smatra također da se treba uzeti u obzir i jedno i drugo. Kolegice i kolege zastupnici, ništa od ovoga o čemu je sudac Dobronić govorio nisu neke efemerne teme. Mislim da su to teme koje pokazuju gdje se nalaze sustavni problemi našeg pravosuđa, politika koje se odnose na naše pravosuđe i što je najvažnije većina tema o kojima je on govorio jesu problemi na koje vrhovni sud itekako može utjecati svojom praksom i svojim autoritetom. Radovan Dobronić je među ostalim rekao da se pravilnom sudskom praksom u nekim vrstama predmeta priljev novih građanskih parnica može smanjiti za 30%. Mi očekujemo od njega i od vrhovnog suda kojeg će on voditi da to ispuni. To je itekako mjerljivo. Izvješće vrhovnog suda je svake godine u HS. Na kraju krajeva to znači da ćemo mi u saboru isto kao i struka koja će to gledati, isto kao i hrvatska javnost koja će to gledati svake godine, moći mjeriti što to vrhovni sud i on kao predsjednik vrhovnog suda radi. Možda će zbog toga podržati izbor suca Dobronić za predsjednika vrhovnog suda. Al ovo kao što vidite nije bjanko podrška za 4.g. nerada. Ne, to je podrška da provede ono što je on sam govorio da se može napraviti i da će napraviti kao predsjednik vrhovnog suda, a mi ćemo ga mjeriti ovdje u HS svake godine. Hvala.
Idemo na 2. raspravu, Klub zastupnika SDSS-a, poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Rekao bih konačno nakon više mjeseci natezanja oko toga hoćemo li imati ili nećemo imati i koga ćemo imati za kandidatkinju ili kandidata za predsjednicu ili predsjednika vrhovnog suda, konačno smo došli do načina koji je propisan zakonom o tome kako da se izabere predsjednika vrhovnog suda i da taj zakon bude poštovan i dobili smo kandidata iz kojeg smo mogli birati. I svatko je od sudionika u skladu s tom procedurom doprinio tome da možemo raspravljati o kandidatima koji su među najboljima koje u sudstvu imamo. I to je dobro. Sve što je prije toga prethodilo nije bilo dobro, bio je gubitak vremena i bila je neka vrsta populističke vježbe i nadmetanja koja nije dobra za ono što se hoće sa izborom predsjednika vrhovnog suda, dakle ne samo odabir osobe nego i odabir nekoga tko će unijeti svježinu u idejama, u postupcima i u vlastitoj osobnosti kada je posrijedi neophodna reforma pravosuđa kod nas u Hrvatskoj koja se, da odmah kažem, sa pozicije vrhovnog suda može napraviti, ali ne u onom smislu i na onom opsegu kojim se to, koji neki ljude misle da je to moguće. Dakle, od dvojice kandidata, kandidat Radovan Dobronić je dobio najviše glasova na našem matičnom Odboru za pravosuđe. I mene to ne čudi zbog toga što je njegov program ako ga se čita ne samo od onih koji su se kandidirali u ovom krugu nego i u ranijim krugovima zapravo najbolji program, usmjeren na ono što se iz perspektive predsjednika vrhovnog suda i vrhovnog suda samoga može napraviti s jedne strane i s druge strane u tom programu se pokazuje za nekoga tko nije napredovao unatoč decenijama radnoga staža u svojoj sudskoj profesiji i u svom sudskom pozivu ko nije napredovao iznimno znanje i iznimna upućenost u stanje domaćeg pravosuđa, broju predmeta, vrsti prakse sudske, teškoćama s kojima se suci suočavaju, s druge strane iznimno poznavanje međunarodnih komparativnih, pravosudnih praksi, sudskih rješenja i istovremeno ukupnog zakonodavnog okvira, naročito zakonodavnog okvira EU. Zato mislim da danas imamo razmjerno jednostavan posao, a to je da izaberemo kandidata Radovana Dobronića za predsjednika Vrhovnog suda. E sad, na što kandidat Dobronić stavlja naglasak, ja ću izdvojiti neke iz cjeline njegovog programa. Prvo, što mi se čini iznimno relevantnim, a to je da si osvijesti koje je mjesto europskih direktiva u sustavu i europskih presuda u sustavu našega pravosuđa. On na jednom mjestu kaže, one su što se tiče relevantnosti takve da našim sucima omogućavaju da imaju veću poziciju, snažniju poziciju s obzirom na razliku između našeg pravosuđa i europskog pravosuđa nego što ga imaju kada sude po našim zakonima. Dakle, kao što on kaže citiram ga ne doslovno imaju ovlasti koje su usporedive sa ovlastima ustavnih sudaca. Iznimno je važno da se to osvijesti u sudskoj praksi i u svijesti naših sudaca i ako je potrebno da se za to provode adekvatne obrazovne prakse. Drugu stvar koja mi se čini iznimno važnim jeste pristup pitanju nagomilanih predmeta, broju neriješenih predmeta, broju predmeta koji dolaze na Vrhovni sud, broju predmeta koji se rješavaju na Vrhovnom sudu i kako se rješavaju na Vrhovnom sudu. Njegova usporedba između danskog suda vrhovnoga i našega Vrhovnoga suda gdje naši suci rješavaju 9.000 predmeta, a danski rješavaju svega nekoliko desetaka predmeta. Danski sudovi su među najboljima u Europi, a naši su među najgorima u Europi. Izvrsno je to iskoristio kao primjer i još bolje poslužio kao obrazloženje, da suci ne smiju raditi pod pritiskom brojčane norme jer to narušava kvalitetu jer to narušava ozbiljnost pristupa, profesionalnost pristupa i k tome predlaže da se do Vrhovnog suda ne dolaze, da se stvore mehanizmi u radu sudova, da do vrhovnog suda ne dolazi više od 10% od onoga što dolazi danas na nivou godine kako bi se osigurala kvaliteta. Jednako tako čini mi se da je njegovo inzistiranje na kredibilnosti presuda od iznimne važnosti kako kod nas niko ništa ne poštuje, kako ničija riječ ne vrijedi ništa osim dnevno fluencerica, zabavljača, da ne govorim samo u ženskom rodu jer bi bio nepravedan ili redikula i nekog drugoga za potrebe ovih ili onih medijskih prehrana, tako ne vrijede niti pravorijeci naših sudova i naših sudaca. Kandidat Dobronić to smješta u centar svojega programa, kako povratiti autoritet, kredibilnost i snagu jer o tome baš i jeste riječ, kao što je odlazak kod matičara i crkvu i pristajanje na brak nešto što ima snagu i obavezu tako istovremeno i presuda sudaca iste snage mora bit, ali toga nema kod nas, na to se odmahuje kao na lanjski snijeg. Sudac Dobronić to smatra odnosno kandidat za predsjednika Vrhovnog suda Dobronić smatra to jednim od centralnih elemenata u svojem programu i skidam mu kapu koju nemam, ali skidam mu kapu na tome. Što će napraviti na Vrhovnom sudu koji mu nije dao povjerenje nego je dao drugom kandidatu koji nije kandidat za podcijenit, ima svoju reputaciju? Ali ta vrsta glasanja nažalost pokazuje potvrdu da je naš sustav na nekim segmentima hermetički zatvoren, a ne otvoren. Do toga ću te hermetičke zatvorenosti doći kada budemo raspravljali o ravnatelju HRT-a. to moramo izbjeći. Zatvoreni krugovi čiju zatvorenost ne traži profesionalna etika na javnim i važnim funkcijama su opasni krugovi i to se treba rješavati. Tajni krugovi koji nisu propisani zakonom i koji nisu oblik rada koje je zakonodavac dao određenim akterima, službama, agencijama su također opasni za zakon i opasni za državu. Dakle, završit ću s time u ime kluba SDSS-a da vjerujem da odabirom kandidata Radovana Dobronića ćemo napraviti važan korak prema obnovi povjerenja u mogućnost reforme našeg pravosuđa, ali neće biti dovoljno [[Upadica: Hvala lijepa.]] ukoliko se ne vratimo zaključcima koji smo usvojili kada smo izglasavali neka rješenja odnosno odluke [[Upadica: Hvala.]] u vezi sa ranijim kandidaturama.
Hvala, vrijeme. Hvala vam puno, hvala, hvala na razumijevanju. G. Miroslav Škoro, potpredsjednik Sabora ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Hrvatska državna televizija bila je poznata u onom bivšoj državi po serijama poput Malo misto, Velom isto, Gruntovčani, U registraturi, Prosjaci i sinovi, Kuda idu divlje svinje, recimo, je li? To nisu bile ove moderne sapunice u kojima su obično zapleti takvi da se nekome brani ljubav, onda jedan od glumaca završi u bolničkoj komi pa se treseš i onda 50 epizoda i na kraju saznaš da je glavnom liku mama ustvari tetak. Dakle, uz one naše dramske serije se sanjalo, smijalo, plakalo, veselilo, o njima se pričalo, a glumice i glumci su bili poznati ljudi u centru svih zbivanja. Tu razinu pozornosti u našoj ovoj novoj neovisnoj državi preuzela je politika i političari. Doduše, iako sve skupa ponekad izgleda smiješno, malo se više tuguje i plače jer nije lako gledati kako ti djeca odlaze u svijet, kako ti stižu ovrhe na kućnu adresu, kad mjesecima skoro, evo sada uskoro i godinama, kako ti nakon potresa nitko ne može obnoviti srušeno, ali se nadugačko i naširoko piše o upraviteljima fondovima, o velikim novcima iz Europe koji su u principu kao Jeti jer navodno postoje, ali ih nitko nikada nije vidio. Dok se dakle na političkoj pozornici odigravaju trakavice i sapunice, mislim da će riječ trakavice biti najviše upotrebljavana u ovoj diskusiji, prema izvješćima EU komisije i Vijeća EU, hrvatsko pravosuđe drži zapaženo 6. mjesto među članicama EU po priljevu predmeta. Držimo izvrsno 5. mjesto po dugotrajnosti parničkih postupaka pred općinskim i trgovačkim sudovima, a po broju neriješenih parnica u tijeku, Hrvatska se nalazi na fenomenalnom 2. mjestu EU. Ovi se podaci EU i vijeća, EU komisije i Vijeća EU odnose na stanje sa zaključnom 2018. g., ali stopa rješavanja u 2019. je bila niža, tako da vjerujem da smo čak i u nekim pozicijama napredovali, u negativnom smislu. I umjesto da se potrudimo na sve načine pomoći sudstvu da uistinu postane neovisno i učinkovito, mi dodatno otežemo i otežavamo. Zabava uz sapunicu izbor predsjednika Vrhovnog suda RH potpuno nepotrebno traje već mjesecima. Razgovara se, pregovara, lome se koplja, predlaže i odbija, a ustvari izborom predsjednika Vrhovnog suda neće se dogoditi ama baš ništa bitno ili promijeniti, osim što će Vrhovni sud, kako je i red, dobiti predsjednika. I dalje će ljudi iseljavati, krovovi prokišnjavati, kuće ostati porušene, cijene će rasti, inflacija će iz puzajuće priječi u hodajuću, možda danas-sutra i u trčeću, a azijski radnici koji su čak siromašniji od nas dolazit će u stotinama, uskoro i u tisućama i raditi sve one poslove koje kod nas više nitno jednostavno nema tko radit. Kako izgleda zaplet sapunice izbora predsjednika Vrhovnog suda? Imenuje ga ovaj Visoki dom na prijedlog predsjednika republike, ali to nije sve. Dakle od 2001. g. u Hrvatskoj predsjednika VSRH uz prethodno mišljenje Opće sjednice VSRH i Nadležnog odbora HS-a na prijedlog predsjednika republike bira i razrješuje HS. Međutim, 2018. g. Zakonom o sudovima, propisano je da postupak izbora predsjednika VSRH pokreće DSV objavom javnog poziva u Narodnim novinama i na svojoj mrežnoj stranici, a sadrži poziv kandidatima da u roku, koji ne smije biti kraći od 15 dana niti dulji od 30 dana, podnesu prijavu DSV-u koji onda istu tu prijavu dostavlja Uredu predsjednika koji onda o kandidatima traži mišljenje od Opće sjednice VSRH-a i nadležnog odbora HS-a. Kad dobije to mišljenje, onda hrvatski predsjednik šalje svoj prijedlog nama u Sabor i mi evo, danas, o tome raspravljamo. Dakle to je jedna procedurica koju treba proći da bi došli do ove situacije. Drugo pitanje, što radi predmetni predsjednik i koji je njegov opis radnih zadataka. To sam isto malo „zguglao“ jer nisam pravnik. On predstavlja VSRH i sudbenu vlast. Obavlja poslove sudske uprave i druge poslove, kao što su upravljanje VSRH, usklađivanje rada sudskih odjela i drugih ustrojstvenih jedinica u tom sudu, sazivanje i predsjedavanje Općoj sjednici VSRH i Proširenoj općoj sjednici te upravljanje sudskom upravom. Predsjednik je uz to, odgovoran za pravilno i zakonito obavljanje poslova u sudu i sudske uprave. Ujedno donosi upravne i druge akte, izdaje naredbe i daje upute, potpisuje odluke, zaključke, izvješća i druge akte koje donosi Opća sjednica. Nadzire rad ravnatelja sudske uprave VSRH i financijsko-materijalno poslovanje i nabavu. Iz navedenog proizlazi da je uloga predsjednika VSRH prvenstveno reprezentativno-administrativna. On nema poseban i neposredan utjecaj na postupak suđenja ili na sadržaj djelovanja VSRH i izvršenje njegove Ustavom propisane nadležnosti, a već sam rekao da njegovo imenovanje neće potaknuti promjene u teškoj gospodarskoj i demografskoj situaciji u koju nam se ova naša država nalazi. Svemu tome unatoč mi imenujemo, odnosno vladajuća većina imenuje predsjednika Vrhovnog suda, dok recimo, Ustavni sud bira tajnim glasovanjem predsjednika, dakle svog predsjednika Ustavnog suda na vrijeme od 4 godine većinom glasova svih sudaca. I evo, da okončam ovaj svoj govor, dakle netko će današnju raspravu iskoristiti na ukazivanje na probleme u sudstvu, netko za osobnu promociju ili skupljanje političkih bodova i na kraju će kao i obično vladajuća većina u ovom zakonodavnom tijelu, a mi smo tu dakle političari jel, zakonodavno tijelo mi ćemo postaviti predsjednika Vrhovnom sudu koji je dio neovisne sudbene komponente trodiobe vlasti. To ćemo mi napraviti. Mi ćemo naravno u Klubu Hrvatskih suverenista kao i većina podržati izbor gospodina Radovana Dobronića i želimo mu da opravda glas koji ga prati i koji proizlazi iz njegovog prezimena, glas i epitet dobrog suca. Iako moram i to reći na kraju, najbolje rješenje bilo bi određenje prema kojemu predsjednika Vrhovnog suda biraju suci Vrhovnog suda na općoj sjednici suda. Sudovima koji ulogu sudbene vlasti mogu izvršavati ukoliko su neovisni u radu ne trebaju tutori izvan pravosudnog sustava. Hvala vam lijepo.
I vama. Sada je na redu gospodin Stephen Nikola Bartulica koji će govoriti ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče sabora. Poštovani kolegice i kolege, složio bi se na početku da ovo predugo traje cijela procedura oko imenovanja novog predsjednika Vrhovnog suda. Evo to će se vrlo uskoro završiti u petak, međutim jako je važno ponovno istaknuti neke stvari pa da bi razumjela naša javnost kako mi vidimo glavne uzroke ovom pravosudnom neredu kod nas. Često slušamo u javnosti tezu da su problemi u našem pravosuđu nastali tijekom '90.-tih godina. Istina je zapravo da oni glavni uzorci ovog stanja proizlaze iz vremena prije. I kao što znamo mnoge druge bivše komunističke zemlje su pravovremeno proveli lustraciju i stanje je tamo ponešto bolje nego kod nas. Povjerenja ipak je više i teško možemo se oteti dojmu da jednostavno ova tema i dalje izaziva nelagodu u Hrvatskoj. Jedno simptomatično, jedan slučaj zapravo koji to odražava je koliko je dugo trebalo promijeniti ime jednog trga u Zagrebu i silne kontroverze koje je ta odluka izazvala. Dakle, radi se o jednom naslijeđenom mentalitetu koji je teško iskorijeniti. Dakle, promijenilo se društveno uređenje, ali mentalitet se sporije mijenja pogotovo u nekim službama. Zašto to govorim? Na saslušanju u, na naš Odboru za pravosuđe pitao sam gospodina Dobronića kako vidi zapravo koja mu je dijagnoza za ovo stanje. Jako je važno pogoditi pravu dijagnozu. U njegovu korist mogu reći da je govorio o tome da u drugim zemljama gdje su vrlo slični zakoni kao kod nas, dakle spomenuo je Austriju, Švicarsku, druge zemlje imaju gotovo iste zakone, ali praksa jako odudara pa se postavlja pitanje zašto je to tako. Zašto sve ide sporije kod nas, zašto građani nemaju povjerenje u presude suda, sudova i slično? Dakle, ono što treba reći bez obzira na naš konačni stav gospodin Dobronić ima uvid u pravosuđe i neke točke iz njegovog programa stoje i dobre su, međutim jako je potrebno naglasiti da nije dovoljno, nije dovoljno biti pošten i ne dio jedne zatvorene sudačke kaste da bi mogli voditi Vrhovni sud. Poštenje bi trebali uzeti zdravo za gotovo, svi suci zapravo bi trebali biti pošteni, to ne bi trebalo biti neka posebna kvalifikacija, ali u Hrvatskoj tako često ispada da ako ste nekorumpirani, pošteni onda to vas ističe u odnosu na mnoge druge, nažalost. Dakle, to bi trebala biti neka početna točka, neki minimum za sve kandidate koji bi vodili pa čak Vrhovni sud. Koje su sve posljedice neprovođenja onoga što se trebalo '90.-tih? Neću ulaziti zašto se nije dogodilo, ali posljedica ima jako puno. Jedan je ono što ekonomisti zovu oportunitetni trošak. Dakle, nećemo nikad u Hrvatskoj saznati koliko je investicija mimoišlo Hrvatsku zbog nepovjerenja u naše pravosuđe. I nažalost moram reći da to nepovjerenje je velikim dijelom i opravdano. Koliko investicija je otišlo u druge zemlje u okruženju ili šire jer ti investitori nisu imali povjerenje u vladavinu prava kod nas. Dakle, ta, taj trošak je iznimno visok za Hrvatsku kad gledamo gdje smo danas u odnosu na mnoge druge zemlje. S druge strane imamo tezu od drugog kandidata suca Mrčela koji nije na dnevnom redu, ali bio je ispred odbora da zapravo suci bi sami trebali sebe birati kao jedno zatvoreno društvo, elitno društvo, rekao bi vrlo otuđeno društvo od realnosti u Hrvatskoj, sami bi trebali sebe birati. Pa mislim da imamo tu veliki problem što mnogi ne shvaćaju zapravo načelo trodiobe vlasti. Dakle, i naši političari su skloni često dizati ruke od stanja u pravosuđu i stalno ponavljaju tu floskulu o neovisnosti sudstva. Dakle, sudovi da se razumijemo trebaju biti neovisni od izravnog utjecaja na njihov rad, dakle kao posebna grana vlasti. Međutim, to ne znači da politika nema ulogu, pogotovo u odlučivanju koji će biti čelni ljudi u tom sustavu. Dakle, moramo govoriti da svaka grana vlasti nužno mora imati kontrolne mehanizme kako bi ostale grane nadzirala i kontrolirala. Dakle, za nas je svakako neprihvatljivo da suci koji nemaju visoki ugled u društvu sami sebe biraju, samo će se situacija pogoršati ako idemo tim putem. Dakle, od svega ovoga što gledamo ovih zadnjih mjeseci ono što mogu reći je pozitivno je da se sve odvija vrlo javno, ipak javnost saznaje nešto o pojedinim kandidatima za razliku od prije kad se to nekako dogovori između političkih čimbenika i nitko zapravo ne zna pravu pozadinu, pa niti o stavovima pojedinih sudaca. Zašto je to važno? Znamo da DSV zapravo je ono tijelo koje odlučuje o imenovanju sudaca i o njihovom napredovanju. I u tom vijeću imamo od 11 članova 7 sudaca. Ja ću pročitati njihova imena jer u općoj javnosti oni su nepoznati. Dakle, ako se neki sudac uhiti ili pod sumnjom korupcije treba postavit pitanje tko je imenovao tog suca ili odlučio o njegovom napredovanju. To su često kod nas anonimni ljudi, nitko ne zna. Dakle, u aktualnom sastavu imamo Neven Cambi, Antun Dominko, Goran Goluža, Gordana Jalševečki, Mirta Matić, Darko Milković, Lidija Vidjak. Dakle, ne znam ove osobe osobno, ali znamo da opća javnost, pa i mi u ovom saboru, barem ja, gotovo ništa ne znamo o njihovim stavovima zapravo kako gledaju vladavinu prava, ovo je kontroverzno pitanje. Znamo na razini EU i pojedinih članica lome se velike bitke oko stanja u pravosuđu i ulogu, ulogu, pa i viših sudova u tim zemljama. Dakle, nije svejedno kako ljudi ti gledaju, da li imaju podanički mentalitet da se sve treba manje-više slijepo slijediti izvana ili misle na neki način svojom glavom i u stanju su proturječiti nekim autoritetima izvan Hrvatske, nije to svejedno, to trebamo znat. Dakle da ponovim, ovo što vrlo vjerojatno neće se nikad dogoditi u Hrvatskoj, ali trebalo se dogoditi, dakle provođenje lustracije u nekim dijelovima sustava nije nikad bio cilj osvetiti se za počinjene zločine ili na neki način te ljude kažnjavati nego lustracija je zapravo potrebna kako bi se hrvatsko društvo pročistilo od određenog mentaliteta naslijeđenog koji vodi u propast. Mentalitet korupcije i podaništva tjera naše društvo u sve veću ekonomsku i moralnu krizu. Dakle, Domovinski pokret ne vidi problem u osobi suca Dobronića i ovo što je on naveo u programu, već u njegovoj krivoj dijagnozi, u važnoj dijagnozi, o uzrocima nereda u hrvatskom pravosuđu, zato nećemo moći podržati njegovo imenovanje. Hvala.
Hvala i vama. Gđa. Natalija Martinčević govorit će ispred Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] mjeseci i mjeseci natezanja okupili u HS da raspravimo prijedlog odluke o izboru predsjednika vrhovnog suda. Nažalost, dok je ovo natezanje trajalo ništa se u našem pravosuđu nije promijenilo na bolje. EU, danas smo imali prilike čuti, da ih ne ponavljam, i egzaktne podatke, a i sami građani Hrvatske i dalje percipiraju Hrvatsku kao državu podložnu korupciji i pravosuđu u tom sustavu kao zaštitnika te iste korupcije. Brojni pokazatelji ukazuju da se radi o sistemskoj korupciji, korupciji koja prožima lokalnu samoupravu, javne tvrtke, državne institucije, a sistemska korupcija je ta korupcija koja razara državu. Na tu korupciju onda se blago rečeno nadovezuje neefikasnost pravosuđa u procesuiranju otkrivene korupcije, a naglašeno kada se radi o kaznenom progonu državnih dužnosnika. Procesi koje javnost posebno prati i putem kojih ocjenjuje i pravosuđe, ali i ukupno stanje u društvu vezano uz borbu protiv korupcije traju kod nas 10-tak i više godina. I upravo takvim dugotrajnim procesima pravosuđe daje poruku da se politički utjecajni okrivljenici mogu unedogled izvlačiti od zasluženih kazni. Primjera takvih ima naravno u Hrvatskoj beskonačno. Ja ću samo još jedanput podsjetiti na primjer, kako dolazim iz Varaždina, primjer grada Varaždina gdje smo imali optuženog bivšeg sada već gradonačelnika g. Čehoka, koji je bio optužen po 4 optužnice za nanošenje štete gradu Varaždinu u iznosu više od 100 milijuna kuna. Dakle, 8.g. je trajao prvostupanjski postupak, nakon 8.g. 2018.g. on je nepravomoćno presuđen na zatvorsku kaznu od 2.g. i nakon toga se ponovo do ove godine nije dogodilo ništa i onda je vidi čuda neposredno pred lokalne izbore, dakle u travnju mjesecu je vrhovni sud nakon 3.g., dakle odlučio da postupak ipak vrati na prvostupanjski sud i time ovako još malo da vjetar u leđa za kandidaturu gradonačelnika Čehoka, na svu sreću to ovog puta nije prošlo. Prošlo je u prethodnom mandatu i tada je netko tko je optužen za 100 miliona kuna nanošenja štete gradu Varaždinu 4 godine upravljao tim gradom Varaždinom i odlučivao o predmetima i sporovima koji su, za koje mu se u to isto vrijeme sudilo. Dakle, svima je jasno kako je ovakvo trajanje procesa, a posebno onih koji uključuju korupciju i javne dužnosnike jedan od glavnih izvora nepovjerenja građana u hrvatsko sudstvo. I sad naravno da se to ubrzanje postupaka može postići raznim sistemskim i sveobuhvatnim promjenama, reformama o kojima stalno govorimo, koje stalno zazivamo, ali bilo bi dobro da napravimo jedan početni korak, da napravimo jednu brzu i kvalitetnu promjenu i da time pošaljemo jednu snažnu poruku i javnosti, ali i potencijalnim počiniteljima visoke korupcije, a kojom se prije svega isisava javni novac, da osiguramo primjerenu brzinu suđenja odmah. Kao reformisti predlažemo da u prvoj fazi ta primjerena brzina suđenja bude za društveno najopasnija djela. Dakle, to su djela iz nadležnosti USKOK-a, a kojima se vrši progon prije svega dakle državnih dužnosnika, sudaca, državnih odvjetnika, njihovih zamjenika te predsjednike i članova uprava javnih tvrtki i tvrtki u vlasništvu lokalne samouprave. To je kategorija ljudi koja raspolaže javnim novcem i ima razne privilegije kao što znamo i bilo bi dobro da se tim privilegijama doda i privilegija brzog suđenja. To je iznimno važno, dakle to su ljudi koji imaju javne ovlasti i koji upravljaju javnim novcem i da ta suđenja budu završena u primjerenom roku, a ne da imamo ovakve primjere kakvog sam navela malo prije. Dakle, da ova rasprava danas ne bude samo rasprava o tome kako naše pravosuđe ne funkcionira, svi znamo da ne funkcionira, kako ne valja, kako je ovaj proces imenovanja predsjednika Vrhovnog suda trajao nepotrebno dugo, o tome su svi govorili i svi će i dalje govoriti, ja bi iznijela možda nekoliko, iskoristila ovu raspravu da iznesem nekoliko konstruktivnih prijedloga, a na temelju ovoga o čem sam govorila. Mi moramo dakle mijenjati postojeći sustav i prije svega moramo mijenjati postojeći Kazneni zakon. Prema našem prijedlogu trebalo bi se ići u izmjene i dopune Kaznenog zakona kojim se, dakle bi se prije svega ovo što sam govorila ubrzali procesi iz domene nadležnosti USKOK-a za osobe koje sam navela bez obzira da li su u međuvremenu podnijeli ostavke ili su opozvani. Druge iznimno važna stvar koje bi izmjene zakona uvele je obveza da drugostupanjski sud koji zaprimi spis povodom žalbe na presudu u takvom kaznenom predmetu mora donijeti odluku unutar godine dana od zaprimanja spisa. Dakle, unutar godine dana. I treća stvar da bi se u ovakvim kaznenim predmetima prvostupanjska odluka u povodu žalbe mogla ukinuti i predmet vratiti na ponovno postupanje samo jednom. Zanimljivo je da to na taj način uređeno u građanskom postupku, ali nije uređeno u kaznenom postupku i sigurna sam da ne postoji nitko osim naravno zainteresiranih tko ne uviđa da bi se na taj način, da se ovo u kaznenom postupku uredi kao i u građanskom postupku zapravo onemogućilo beskonačno razvlačenje procesa višestrukim vraćanjem drugostupanjskih presuda na prvostupanjske, drugostupanjskih sudova na prvostupanjske i to uglavnom bez jasnog obrazloženja koji bi uputili prvostupanjske sudove na postupanje, naravno sa ciljem da odluku mogu vratiti još jednom i tako beskonačno dakle doke ide, a znamo da u većini upravo ovih postupaka prema ovim osobama o kojima govorim to tako izgleda. Dakle, drugostupanjski sud može ukinuti presudu samo jednom, nakon toga je mora slijedeći put ili je mora sam riješiti dakle preuzeti postupak i donijeti odluku. Ovako izmijenjen i dopunjen Kazneni zakon odnosio bi se i na postupke koji su započeli prije stupanja na snagu ovog zakona koji nisu pravomoćno dovršeni i time bismo vjerujte mi raščistili jedan ozbiljan dio ovog, ove močvare procesa koji traju sada ne već godinama nego ovdje govorimo i o desetljećima. I očekujem zaista da ćemo u najskorije vrijeme na ovom mjestu raspravljati o izmjenama i dopunama Kaznenoga zakona i pokušati dakle bar s ovim korakom koji nije sustavna reforma, ali je važan korak koji može snažno doprinijeti da vidimo neke promjene odmah. Nažalost, kao što sam već rekla izbor predsjednika Vrhovnog suda trajao je mjesecima, pa se je i to uklopilo u način rada našeg pravosuđa i to naravno nije dobra poruka. S druge strane svima nam je jasno da promjena na čelu Vrhovnog suda nije reforma pravosuđa, ali je od velikog i važnog značaja i važan je početak koji ukazuje na smjer u kojem bi reforma našeg pravosuđa trebala ići. Jer naime kad se određeni broj ljudi jednom ukorijeni i kad je takav sustav postavljen onda jedan mali broj ljudi kao, to je slučaj danas na ključnim mjestima može kontrolirati procese i odigravati sve ono što se njima čini zgodno, što njima odgovara i to je zapravo doveli do truleži u našem pravosuđu kojoj danas svjedočimo. Zapravo ne danas nego već više desetljeća. Upravo iz tog razloga mi kao reformisti tijekom cijelo procesa nismo željeli niti razmatrati podršku nikome iz Vrhovnog suda za novog predsjednika. Naš je jasan stav od početka kako bi se na čelo Vrhovnog suda morala postaviti osoba koja ima stav i koja želi promjenu. I upravo stoga nam je bio u potpunosti neprihvatljiv stav Vrhovnog suda kako su oni i samo oni isključivo ti koji su dovoljno dobri da između sebe izaberu predsjednika. Taj stav je blago rečeno i sramotan i podcjenjivački prema, apsolutno prema svim građanima i naravno da nema nikakve veze sa strukom jer naravno da ne predstavlja struku pravosuđa u Hrvatskoj njih 30-tak. Dakle, struka pravna u Hrvatskoj je puno širi pojam. Dakle, svatko tko posjeduje trunku razuma jasno je da postoje kvalitetni suci i pravnici izvan ove struke tako da još jedanput bi podcrtala da je ono što je Vrhovni sud odigrao predlažući između sebe kandidata potpuno neprihvatljivo i stvarno podcjenjivački prema svima. Mi ovdje ne podcjenjujemo kvalitete suca Mrčele, niti o njemu raspravljamo, ali jednostavno podržavanje i opće razmatranje podržavanja njegove kandidature u cijelom ovom kontekstu koje sam sad obrazložila je potpuno bilo neprihvatljivo. Smatramo da je dobro da se ide na rješenje sa sucem Dobronićem koji je prema onome što znamo i čemu smo svjedočili jedan pošten sudac sa jasnim stavovima, što je iznimno važno i njegov velik plus da nije dio te ukorijenjene strukture i tog sustava, nalazi se izvan tih igara, nije umrežen i što je osnovni preduvjet za pokretanje reformi. Evo zbog svega navedenoga mi ćemo podržati suca Dobronića. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Peđa Grbin govorit će ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Čovjek se naprosto zapita je li uopće potrebno govoriti o tome da je stanje u hrvatskom pravosuđu loše, to znamo svi, a pogotovo onaj veliki broj naših građanki i građana koji je imao tu nesreću da zbog ovog ili onog razloga neka njihova životna situacija završi na sudu. I ti ljudi čekaju, i čekaju, i čekaju, a pravda ne dolazi. Mi koji smo studirali pravo davno smo naučili jednu latinsku izreku koja u prijevodu znači „Tko brzo daje dvostruko daje“, naše pravosuđe je na to očito zaboravilo. A ne znati za tu izreku ne moći završiti niti prvu godinu Pravnog fakulteta, ali nekako od onog trenutka kad postaneš sudac i položiš prisegu očito se za neke osnovne profesije zaboravilo. I zato je naša obveza pokušati napraviti nešto da se to stanje barem malo popravi i zato je izuzetno opasna teza koju smo od nekih naših kolega danas čuli da predsjednik Vrhovnog suda nema nekakve ozbiljne ovlasti nego se radi tek o administratoru. Poslušajte neke ovlasti predsjednika Vrhovnog suda o kojima se nije govorilo, jedna je određuje suce ovlaštenje za izdavanje naloga za provođenje mjera tajnog prikupljanja podataka. Da li ima itko da misli da nije bitno tko će omogućiti nadležnim službama suglasno Zakonu o sigurnosno obavještajnom sustavu koga mogu pratiti? Ja mislim daje ključno, s jedne strane za osiguranje demokratskih procesa u državi, s druge strane da osiguramo da će na tim mjestima biti potpuno nepristrani ljudi, potpuno pošteni ljudi koji neće dopustiti curenje podataka i koji će osigurati da se mjere provode nad onima nad kojima je to potrebno, bili to kriminalci, teroristi ili bilo tko drugi tko ugrožava sigurnost ove zemlje. To je vrlo konkretna, vrlo konkretna ovlast predsjednika Vrhovnog suda, ali isto tako predsjednik Vrhovnog suda je uz ministra pravosuđa koji to ne želi, ne zna, neće, ne znam koju uopće riječ upotrijebiti raditi, predsjednik Vrhovnog suda je jedini ovlašten pokrenuti stegovni postupak protiv svakog suca na svakom sudu u RH, pa o i onda kad njegov nadređeni sudac to ne želi, predsjednik suda. To je izuzetno važna ovlast jer će omogućiti da se protiv onih koji ne rade svoj posao ili neodgovorno rade svoj posao pokrenu postupci i da se takve osobe odstrane sa sudačke dužnosti, a to je za Hrvatsku itekako potrebno jer se mnogima koji ne rade svoj posao iz kolegijalnih ili ne kolegijalnih razloga gleda kroz prste i omogućava im se da u ladicama neke predmete drže i godinama. To su činjenice kolegice i kolege, a predsjednik Vrhovnog suda ima alat utvrditi o kojim se sucima radi i protiv njih pokrenuti postupak. Predsjednik Vrhovnog suda ima ovlast imenovati voditelje centara sudske prakse, ima ovlast direktno utjecati na to da se sudska praksa u Hrvatskoj kodificira i da napokon osiguramo da onaj tko pravdu traži u Osijeku, Puli, Rijeci, Zagrebu, Varaždinu, Dubrovniku ili Splitu dobije istu pravdu, a ne da nam Hrvatska bude rascjepkana pa da imaš sreću ili nesreću da pravdu moraš tražiti pred sudom koju ti je neće dati, iako drugi suci u okruženju pravdu u takvim situacijama daju. I onda moraš čekati, doći do Vrhovnog suda, osim ako ti nekim zakonom to pravo nije uskraćeno, i pitati se hoćeš li pravdu u konačnici dobiti ili ne. E to je izuzetno važna i nije samo birokratska uloga predsjednika Vrhovnog suda. I da ne zaboravim, po položaju predsjednik Vrhovnog suda je i predsjednik DIP-a i brine o zakonitom provođenju izbora u RH. Poštovane kolegice i kolege, to nisu birokratske ovlasti, to su konkretne vlažne ovlasti i zbog toga je važno da Hrvatska ima predsjednika Vrhovnog suda, ali isto tako važno je tko že ta osoba biti. Predsjednik Republike je u prvom postupku za predsjednicu Vrhovnog suda predložio jednu vrsnu pravnicu, kolegicu Zlatu Đurđević koja je pokazala da ima snage boriti se sa vjetrenjačama, da ima snage boriti se sa stvarima koje u našem sudstvu ne valjaju. Nažalost, HDZ je njen izbor spriječio. Međutim, predsjednik Republike je i sada predložio dobrog kandidata, predložio je suca Dobronića koji je pokazao nešto što bi trebale biti odlike svakog pravnika, a pogotovo svakog suca, a to je stručnost i hrabrost, ljudska hrabrost, profesionalna hrabrost i integritet svoje znanje primijeniti u konkretnom slučaju na ispravan način, što znači suditi u korist građana oštećenih, obespravljenih na račun onih koji su ih oštetili, bez obzira na to kolikim silnim milijardama i kontrolama medijskog procesa ti bogati u konkretnom slučaju banke raspolažu. Ono što je sudac Dobronić napravio u slučaju švicarskog franka je način na koji bi hrvatsko pravosuđe trebalo postupati, djelovati i primjer je dobre prakse, nažalost jedan od rijetkih, ali je primjer dobre prakse i pokazatelj da se i u Hrvatskoj može kad imamo prave ljude na pravom mjestu i koji prepoznaju trenutak i svoje znanje su spremni uložiti da taj trenutak ne prođe. Sudac Dobronić zato itekako ima našu potporu da postane predsjednik Vrhovnog suda RH. Međutim kao što smo više puta govorili i kao što smo danas imali prilike čuti naravno da sam izbor predsjednika vrhovnog suda nije dovoljan i ne može osigurati nužne promjene koje su potrebne u hrvatskom pravosuđu, ali ima tko može, a to su Vlada RH kao predlagatelj i HS kao donositelj zakona u ovoj državi, zakona koji bi trebali osigurati da se sudski postupci, ali isto tako i ponašanje sudaca usklade sa onime što želimo da bude naš cilj, a to je bolje pravosuđe u korist građana. Jedna od konkretnih mjera koja nam je sigurno potrebna su češće sigurnosne provjere sudaca. Situacija onih tzv. Mamićevih sudaca se ne bi dogodila i ne bi nam bio potreban g. Mamić iz BiH da reagiramo da su te sigurnosne provjere postojale jer bi se jedno bogaćenje jedne grupe ljudi primijetilo na vrijeme, međutim te sigurnosne provjere nisu postojale i zato ih je potrebno uvesti. Isto tako je potrebno uvesti i objavu svih odluka svih sudova. Sjećate se situacije na jednom našem otoku, na otoku Braču kako je jedna sutkinja dosuđivala svojim pajdašima tuđu zemlju? Da su se te odluke javno objavljivale u pretraživom obliku ljudi bi to na vrijeme mogli uočiti i reagirati i djedovina mnogih bila bi spašena. Al to je tek jedan primjer, to se događa i drugdje po Hrvatskoj. Potrebna nam je specijalizacija u pojedinim sudovima, al ne bilo kakva specijalizacija, ne samo da osnujemo odjel da bi netko bio njegov voditelj, da bi hvalio time što je sad sudac specijaliziranog odjela. Ne, potrebna nam je specijalizacija koju će pratiti edukacija sudaca da znaju kako suditi u obiteljskim sporovima, da znaju kako suditi brzo, da ne budu pod utjecajem kojekakvih lobija, što se danas u Hrvatskoj nažalost događa. Potrebna nam je specijalizacija sa edukacijom koja također neće ostati mrtvo slovo na papiru. I konačno, potrebna nam je konkretna kontrola imovinskih kartica pravosudnih dužnosnika, puno konkretnija od ove koja sada postoji, nažalost tek na papiru, puno konkretnija, koja će rezultirati jasnim sankcijama za one koji ne mogu odgovoriti na pitanje o porijeklu njihove imovine. A sankcije u tom slučaju poštovane kolegice i kolege može biti samo jedna, razrješenje i pokretanje kaznenog postupka. To su mjere koje tražimo od Vlade RH da ih uvede što prije, a ako ona to neće doći će vrijeme kada će netko to moći. Hrvatsko pravosuđe zahtjeva ozbiljnu promjenu, za tu promjenu je vrijeme davno prošlo, ali bez obzira na to i dalje ju moramo provesti i pokrenuti. Mi u SDP-u na nju pozivamo, a što se tiče suca Dobronića smatramo da je njegov izbor prvi korak u pravom smjeru. Hvala.
Sada je na redu gđa. Katarina Peović ispred Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte, izvolite.
Dobar dan svima. Prije svega da kažem da ćemo naravno suca Radovana Dobronića bezrezervno podržati kao Klub HSS-a i RF-a. Svakako smatram i slažem se s ovim što je ovdje rečeno da je to važna odluka, no ja bih izašla iz ovog uskog okvira rasprave koji je ovako postavljen i djelomično s obzirom na to da je ona intenzivna situacija koja se u ovom prvom krugu dakle u ovoj prvoj epizodi izbora suca vrhovnog suda razrješava po svemu sudeći, stoga ćemo mimo nekih proročanstava nekih zastupnika u toj prvoj raspravi čini se ipak imati kandidata koji će biti izabran. Zbog te malo drugačije rasprave koju ovdje imamo, koja je možemo reći bez manje, s jednom manjom napetošću gleda na samu temu izbora suca vrhovnog suda reflektirat ću se na jednu dominantnu tezu koju ovdje slušamo ne samo u ovoj raspravi nego u gotovo svim raspravama, tezu o tome kako je percepcija korupcije najvažnija činjenica u ovom trenutku, kako rješavanje korupcije treba biti prva zadaća svake političke opcije, kako je ključ za rješenje svih naših problema izbor poštenih, stručnih i nekorumpiranih, a s druge strane stoje nestručni, korumpirani i nepošteni. Pa više puta evo i u aktualnoj političkoj situaciji vidimo da se takve proročanske političke ideje iz crnog pretvaraju u bijelo, iz bijelog u crno, znači oni koji su bili nekorumpirani preko noći optužuju ih da su korumpirani, tko je bio pošten postao je nepošten, tko je bio stručan odjednom je stravično nestručan. I ovdje u ovoj raspravi možemo reći kaže se treba birati suce koji rade svoj posao, treba sankcionirati suce koji ne rade svoj posao. Pa kolegice i kolege, upravo sudac Dobronić je sankcioniran zbog evo što je ovdje rečeno da je problem znači treba brže suditi u jednom procesu koji nije baš pretjerano smislen iz svega što sam o tom procesu čula. Znači ono što želim reći da je sam okvir tih antikorupcijskih politika i moralizacija koja se uvlači u te antikorupcijske politike što je nekakav zajednički nazivnik za sve takve politike, jako opasan. I ako izvor naših problema stavimo korupciju, a rješenje antikorupcijske politike onda ćemo se dovesti u probleme, zapravo se i dovodimo u probleme. I one političke opcije koje dobivaju na antikorupcijskim politikama političke bodove preko noći gube svoju podršku i tako u tim ciklusima se nalazimo iz decenije u deceniju sad čak bih rekla. Kolegice i kolege ne znam da li znate podatak da je Kina po indeksu percepcije dakle 15 mjesta lošija od Hrvatske. Znači jedna od najvećih ekonomija svijeta 15 mjesta je lošija od Hrvatske. To ju nije spriječilo da 80 milijuna ljudi izvadi iz siromaštva. Da li se sjećate, a vjerujem da se sjećate da Italija do ulaska u Eurozonu bila jedna od najkorumpiranijih država tada je bila i jedna među 7 najbogatijih država svijeta, do ulaska u Eurozonu 2000. godine kada počinju talijanski problemi i Italija dolazi u onu kategoriju posprdno nazvanu peaks jel zemalja. Znači kad se sjetimo Italije i cijele one afere koju su zvali dakle Mani pulte odnosno akcije Mani pulte početkom '90.-tih znači čistih ruku, rješavanja korupcijskih skandala, sve je to vrlo poznato i sjećamo se toga. U svijetu ne postoji, da skratim priču jel, niti jedna zemlja koja je sa politikama antikorupcijske progresivne vlasti koja dovodi znači do situacije, navodne situacije koja je pogodna za znači ulaganje, investitore i koja obećaje taj progresivni jel razvojni zamah, nije se desila. Nigdje u svijetu nemamo niti jednu zemlju koja je dakle rješavanjem korupcije dovela nas u situaciju boljeg života za većinu. Ne kažem da nije važno izabrati poštenog suca, ali nemojmo od muhe raditi slona. Naš puno veći problem je naša pozicija na periferiji EU u globalnoj podjeli rada. Naš kapitalistički sektor je problematičan, kapitalistički sektor nema snage za bilo kakav ozbiljniji privredni rast. Tko želi nešto mijenjati morat će zahvatiti u te kapitalističke odnose, a sve drugo je naravno tu samo dodatak. I to se pokazuje i sada u nekim političkim situacijama koje pratim. Ako se ne zahvati u odnose u proizvodnji teško će se nešto napraviti čistim rukama, politikom moraliziranja i politikom koja tvrdi da je antikorupcija početak i kraj političkog djelovanja. Onaj tko bude toliko hrabar da dođe u priliku nešto mijenjati taj će se suočiti sa bijegom kapitala ili štrajkom kapitala i to će biti problemi koji će biti nešto drugačiji od ovih kako su to rekli Marx i Engels sitno reformatorskih poteza svih mogućih vrsta. Takav, kako bi oni nazvali buržoaski socijalizam zaustavlja se znači na tim administrativnim poboljšanjima koji ne mijenjaju ništa dakle u nekim temeljnim odnosima nego u najboljem slučaju umanjuju dakle troškove vladavine postojećih jel ekonomskih odnosa i pojednostavljuju upravljanje državom. Zbog toga bih željela reći da je u ovom šta smo ovdje sve čuli, znači močvarna situacija u pravosuđu, reforme riječ koja se najčešće ovdje čuje u svim mogućim raspravama, biranje osobe koje imaju stavove jel itd., sve je to moralizacija koja nas neće pretjerano daleko odvesti, a jedna kolega sa desnog političkog spektra je rekao da ga nervira to što je taj lijevi centar gotovo se poistovjetio s poštenjem i da je problem taj da ako se govori o poštenju, o moralnosti da se automatski misli na ljevicu, a da su onda desničari automatski pokvareni, da nisu pošteni i da su korumpirani. Pa ja bi tom kolegi čak poručila da u tome i jest problem. Ja mislim da je to najveći problem koji će itekako zapravo pogodovati upravo desnim opcijama u trenutku kad se radna većina razočara na politike te progresivne, pod navodnike progresivne jel ljevice centra koja neće moći riješiti njihove probleme samo tim antikorupcijskim politikama i znamo u povijesti kako takva obećanja završavaju tako da kolega iz desne političke opcije mislim da bi trebao biti oduševljen s tim da se politika poštenja poistovjećuje s ljevicom jer politika poštenja nije politika. Politika poštenja je moraliziranje koje nadolazi do svojih granica vrlo brzo, čim preuzme vlast. Pa ako želimo nešto mijenjati ja bih pozvala da se ostavimo antikorupcijskih politika kao ključnih i osnovnih politika bez naravno ikakve želje da umanjujem stvarno dobru stvar da se biraju suci za koje se većina ovdje ipak odredila i označila ih kao poštene, beskompromisne, stručne. I oni koji se biraju na te pozicije mislim da bi trebali pozdraviti ovakve kvalifikacije i ovakva upozorenja jer će se i sami suočiti sa onim plafonom i stropom u trenutku kada ne isporuče ono što se od njih očekuje, kada ne budu ono što se od njih očekuje i kada zapravo šta se zbiva i u političkim opcijama i u sudskoj praksi pa onda se ti isti ljudi proglase nepoštenima, korumpiranima i nestručnima. To je najjednostavnije. Iz poštenih, stručnih i nekorumpiranih pretvorimo ih u nestručne, nesposobne i korumpirane i tu je riješen naš problem, ali radnoj većini nije pretjerano bolje zato mislim da će pravi promjena, znači prava promjena i pravi progres nastupiti kada svi izađemo iz okvira antikorupcijskih politika kao početka i kraja svake politike i počnemo malo gledati šire od toga i ne zaustavljamo se tu. Hvala svima.
Hvala i vama. Samo radi preciznosti, gospođa Peović, manipulite su se odvijale kompletno u lirama a tek kasnije je uveden euro. Gospođa Romana Nikolić, Klub zastupnika Socijaldemokrata. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsjedniče Sabora. Nakon 7 mjeseci trakavice koja se vodila u javnosti, najviši sud u državi, Vrhovni sud RH trebao bi uskoro dobiti novog predsjednika. Nedavno smo svečano slavili neovisnost naše države a s druge strane, nakon 21 g. percepcija javnosti je da nema povjerenje u pravosudni sustav. Ako pogledamo koliko smo puta bili svjedoci spektakularnih uhićenja i privođenja USKOK-a u sitne jutarnje sate, a završavali su sudskim trakavicama, procese koji su se godinama vodili i na kraju završili tako što se prebjeglo preko granice, nije ni čudo da naši građani nemaju povjerenje niti smatraju da će se išta na bolje promijeniti. Također, u prilog nam ni ne ide istraživanje Eurobarometra za 2021. g., da smo najkorumpiranija država članica EU, kao i da smo na začelju kada je riječ o percepciji neovisnosti sudova i sudaca. Prema Transparency International, RH osim iznimke za 2015. g., kada je jedini put svrstana među nekorumpirane zemlje, kontinuiranost sve lošije stoji u percepciji kao korumpirana zemlja. Jasno je da se korupcija ne može izmjeriti ali je zabrinjavajuće nepovjerenje građana u institucije vlasti. Zato već godinama u neovisnim istraživanjima, građani rad Vlade i Hrvatskoga sabora ocjenjuju sa ocjenom dovoljan. A što je tome razlog? Zašto je pravosuđe percipirano da je država u državi? Zato jer je to jedina vlast u standardnoj trodiobi vlasti zapadnih demokracija koja kontrolira sve druge vlasti a nju osim u ekstremnom slučaju kriminalnog ponašanja sudaca a i tada sa velikim teškoćama, ne kontroliraju druge vlasti. I tu ne mislim na kontrolu u donošenju sudskih odluka koje jesu i moraju biti izvan dosega bilokoga osim pravosuđa. Ali ako su sudske odluke masovno debelo zakašnjele, ako mnoge od njih teško mogu izdržati ozbiljniju stručnu kritiku, ako su okolnosti donošenja odluke neobične i ako pravosuđe ne uživa ni elementarno povjerenje građana, ako suci za suce biraju one koji su daleko od najboljih kandidata, ako štite nerad, ponekad i kriminal svojih kolega, onda druge dvije vlasti radi dobrobiti države i društva naprosto moraju nešto učiniti a zakonodavna i izvršna vlast ne čini ništa. Tu i tamo turnu koje reforme koje možemo okarakterizirati fake reformama, promjenama procesnih i organizacijskih propisa koje nisu ništa ozbiljno što bi omogućili bolji rad pravosuđa još manje da bi sasjeklo nerad i sve ono ružno o čemu bruji javnost a kamoli stati na kraj korupciji. U tome najbolje ide u prilog slučajevi u kojima su neki suci organizirali pravu koruptivnu mrežu i izmuzli enormne novce za sebe i svoje kompanjone kroz više desetljeća sustavne pljačke. Periodična i rigorozna sigurnosna provjera i kontrola imovinskog stanja sudaca tek su jedan od potrebnih odgovora na taj problem. Pravda u Hrvatskoj čeka da se pojavi Vlada spremna iskoristiti instrumente koji joj stoje na raspolaganju, da sruši bedeme države u državi i od pravosuđa napravi visoko stručnu, samostalnu i odgovornu treću granu vlasti. Svjesni smo mi da samo jedan čovjek, tu mislim na predsjednika Vrhovnoga suda niti može niti je realno da mislimo da bude velika promjena koju svi očekujemo, ali ono što može i to za početak je pružiti nadu i biti ona iskrica promjene u pravosudnom sustavu i uvođenju reda i volja da se to sve i ostvari, da bude kotačić, iskorak prema poboljšanju i uspostavljanju reda u našem pravosuđu. Danas često prepoznatljiva povezanost pravosuđa i politike nije više rezultat dominacije politike nad pravosuđem nego dio njihovog nelegitimnog pakta na štetu građana države i pravde. Zato Predsjednik RH sukladno svojim ustavnim ovlastima ima priliku predsjednika Vrhovnoga suda i samoga pravosuđa ili izvan njega, dovesti osobu koja neće konformistički čuvati nelegitimni status države u državi već ozbiljno poraditi na reformi pravosuđa. Dobronić se 2013. g. suprotstavio bankama i donošenju presude stao je na stranu korisnika oštećenih štediša švicarac proglasivši ništetnost valutne klauzule i promjenjive stope, time je dužnicima otvorio put za parnice zbog štete protiv niz banaka. To je jedna od stvari što je u sustavu potrebno da bi se i sam sustav poboljšao, neovisnost, znanje ali svakako i volja. Svatko tko je na čelu Vrhovnog suda dužan je držati se Ustava i prava i poštovati pravni poreda RH. Predsjednik Vrhovnoga suda s jedne strane daje legitimitet sudbene vlasti, ali s druge strane predstavlja vezu između sudstva i politike stoga je ključ vladavine prava u demokraciji, da se na čelno mjesto izabere neovisna osoba. Klub Socijaldemokrata se zalaže da politika treba konačno pokazati da može odlučiti po kriterijima stručnosti i integriteta a ne po kriterijima podobnosti te izabrati neovisnu osobu na čelo sudbene vlasti. Ukoliko želimo iskorijeniti korupciju u pravosuđu, politika mora maknuti sa sebe stigmu da utječe na sudstvo a sada ima priliku da to i učini.
Hvala. Gospodin Marin Lerotić govorit će ispred Kluba zastupnika IDS-a, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo konačno je došlo vrijeme da ovu sagu oko predsjednika vrhovnog suda privedemo kraju jer je zaista jednostavno predugo trajala. O ovoj temi predugo se razmišljalo, raspravljalo, pisalo, a zapravo je trebalo odavno biti riješeno. Jer pravosuđe je u cjelini, složit ćemo se svi, jedno kompleksno područje koje zaista ima previše problema i rupa zbog kojih se mi danas nalazimo u ovoj situaciji. Svi ste vjerojatno čitali, neki jesu to smo čuli u prijašnjoj raspravi, kako građani RH imaju od svih građana EU najmanje povjerenja odnosno imaju najlošije mišljenje o neovisnosti hrvatskog pravosuđa. I to nije izmišljotina, to je istraživanje koje je pokazalo Eurobarometar, koje je objavljeno nedavno u javnosti. Istraživanje je to koje provjerava raspoloženje javnosti u ime Europske komisije i drugih institucija EU. A zar nam to ništa ne govori? Mislim da je to vrlo jasna poruka svima nama koju su nam uputili naši građani, a siguran sam da mnogi to i ovdje misle, samo je pitanje žele li ili ne žele reći i da li smiju ili ne smiju. A kao glavni razlog za loše mišljenje o pravosuđu u Hrvatskoj na prvo mjesto ispitanici su stavili miješanje ili pritisak vlade ili političara, dok je na drugom mjestu ekonomski pritisak ili neki drugi. Velik broj građana također se izjasnio da pozicija sudaca ne jamči dovoljno njihovu neovisnost. Naši građani poslali su jasnu poruku, te je stoga od ključne važnosti da vratimo vjere u pravosudni sustav. I nije riječ ovdje samo o izboru predsjednika vrhovnog suda koji je predugo trajao jer svi znamo da predsjednik vrhovnog suda ne može promijeniti cijelo stanje pravosuđa. Promijeniti kompletnu sliku građana ili napraviti revoluciju potrebno je u instituciji kao što je vrhovni sud. No želim vjerovati da je ovo jedan mali korak u pravom smjeru gdje moramo pokazati zajedništvo politike i vratiti povjerenje u institucije. Možda upravo ovo pokazuje da smo kao društvo spremni napraviti iskorake za poboljšanje pravosuđa. I nije dobra poruka javnosti da zemlja poput Hrvatske kojoj treba i pravna, ali i ekonomska stabilnost, troši toliko vremena na izbor predsjednika vrhovnog suda i mada jedan sudac, pa makar i on bio predsjednik vrhovnog suda ne može promijenit cijelo pravosuđe, on je čelni čovjek sudbene vlasti koji je odgovoran za funkcioniranje sudstva i on ga može početi mijenjati. Moram još jednom istaknuti da su osjećaj nesigurnosti i osjećaj nepovjerenja u pravosuđe zaista jedan od 3 glavnih razloga iseljavanja mladih iz naše zemlje. A kako se to može popraviti, kako se slika može promijeniti? Tako da se jačaju institucije, da se vrati osjećaj građanima da Hrvatskom ne upravljaju ljudi nego zakoni i to će im vratiti povjerenje. Sudac Dobronić je mnogima poznat iz slučaja Franak gdje je presudio u korist građana i dao nadu svim oštećenima. Odaje dojam da je to ispravan i odgovoran izbor koji je u interesu građana i nadam se da je ovo imenovanje za koje se očekuje visok stupanj suglasja u saboru primjer za buduće rješavanje pitanja problema u pravosuđu koje mora biti nadstranačko pitanje kako bi se iznašla najbolja zakonska rješenja i osigurali zadovoljavajući materijalni i tehnički uvjeti kako bi pravosudni sustav mogao funkcionirati. Nužno je i da sabor kao zakonodavno tijelo dobija povratne informacije od predsjednika vrhovnog suda što bi u sustavu trebalo mijenjati na zakonskoj razini gdje možda postoje rupe u zakonima koje treba rješavati kako bi zakoni bili kvalitetan alat sucima u donošenju odluka i kako bi se i tim putem poboljšalo zakonski odnosno imali poboljšanja zakonskog okvira i kako bi se smanjio broj predmeta na sudovima. Tu je potrebna konkretna inicijativa sa vrhovnog suda, a ne da izvješće predsjednika vrhovnog suda iz godine u godinu su zapravo samo statistički prikazi određenih brojki, a suštinski se ništa ne mijenja. I tu sucu Dobroniću treba dati priliku i podršku da to potakne ovaj tromi sustav na promjene, trebaju nam kvalitetni zakoni, trebaju nam kvalitetne presude jer od statistike nema puno koristi. Za kraj, vjerujem da je to jedan korak koji će vratiti nadu hrvatskim građanima o neovisnosti hrvatskog pravosuđa i pravednoj Hrvatskoj i upravo vođeni tom mišlju i tom nadom IDS će podržati ovaj prijedlog za predsjednika vrhovnog suda. Hvala.
Hvala. Gospodin Krunoslav Katičić će govoriti ispred Kluba HDZ-a, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, HS, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Evo uvodno prije daljnjeg obraćanja mogu vam samo odmah kazati, mada je to već i u javnosti komunicirano, Klub HDZ-a kao dio parlamentarne većine podržat će izbor do sad g. Radovana Dobronića dosadašnjeg suca Trgovačkog suda u Zagrebu za predsjednika Vrhovnog suda RH. Al dopustite mi prije dalje u ovoj raspravi da se osvrnem na neke dijelove koje mi se čine dosta bitni, da se naglase tijekom ove rasprave. O samom postupku izbora … [[Govornik se ne razumije]] predsjednika vrhovnog suda kao što je to od samog početka na neki način nametnuto daje se pogrešno i krivo tumačenje uloga i … [[Govornik se ne razumije]] samog izbora predsjednika vrhovnog suda. Njega se želi pokazati kao da je to spasi ključ reforme hrvatskog pravosuđa. No to nije niti će to ikad biti tako. Predsjednik Vrhovnog suda prije svega ima ovlasti u pogledu organizacije rada samog suda na čijem je čelu, on ne dodjeljuje predmete, oni se dodjeljuju elektroničkim putem, u pravilu ne sudi, ne predlaže niti ne donosi propise. Pravu reformu radi Vlada RH i to u tri osnovna segmenta ide, zakonodavnom, organizacijskom i razvojnom. Stoga će fokus naše vlade biti da se smanji broj neriješenih predmeta posebno onih koji su stariji od sedam godina, skraćivanje daljnjeg trajanja postupka koji je već uvođenjem digitalizacije i rasprave putem na daljinu na nekim sudovima kao eksperimentalno pokazuje odlične rezultate i nastavit će se u tom smjeru. Nadalje, također želim istaknuti neke druge važne koje su se dešavale u ovom postupku, paralelno s ovom pogreškom tezom da se novi predsjednik Vrhovnog suda kao osoba da će spasit hrvatsko pravosuđe u ovom postupku su se djelomično omalovažavali i blatili ne samo suci Vrhovnog suda već i svi suci u RH. Zbog takvog pristupa u izvješću o vladavini prava dobili smo i kritiku Europske komisije. Povjerenje u pravosuđe srozano je do te mjere da položaj percepcija sudaca i sudačke dužnosti vjerovatno nikada nisu bili gori i osim što ta percepcija nije točna ona je i izrazito štetna. A sada malo o razlozima zašto se odlučilo dati podrška kandidatu Radovanu Dobroniću. Sudac Dobronić je kandidat koji zadovoljava sve uvjete javnog poziva koji je u svojoj profesionalnoj karijeri donio presudu već više puta spomenutu u predmetu Franak koja je što je važno naglasiti potvrđena od svih viših sudova i u konačnici od samog Ustavnog suda RH. Sudac Dobronić se u skladu s propisanom procedurom javio na javni poziv te je predložen kao kandidat za predsjednika Vrhovnog suda. Prije same donošenje odluke o davanju podrške sucu Dobroniću naš klub uzeo je u obzir njegov program, mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda, saslušanje koje je provedeno pred nadležnim saborskim Odborom za pravosuđe. Uspoređeni su u tom postupku i kandidature ostala četiri kandidata te je stoga ovakva odluka i donesena. Zaključno, zaključak da se nesporno radi o poštenom sucu, nesklonom korupciji i zainteresiranom za svoj posao. On je dobar kandidat, pa je malo vjerojatno da bi u nekom narednom postupku i u slučaju novog poziva bio boljih kandidata. To je važno naglasiti. Stoga ćemo podržati ovaj prijedlog kao što sam rekao prije svega motivirani željom i potrebom da se izbor predsjednika Vrhovnog suda privede kraju jer je hrvatskom pravosuđu donio puno više štete nego koristi. Naša podrška predloženom kandidatu i odluka koja se temelji na razumu, a proizlazi iz odgovornosti prema hrvatskim građanima. To je jedini način da vratimo fokus na probleme koji su možda za naše društvo u ovom trenutku važniji, uključujući obnovu, ali i reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije. Plan je nadalje da se reforme pravosuđa sadržane u nacionalnom oporavku i otpornosti u koje smo se obvezali ispuniti 13 velikih reformskih mjera i šest razvojnih projekata. Za izvršenje smo dogovarali 730 milijuna kuna, ako se u tome uspije, a vjerujemo da hoćemo to će nakon ulaska Hrvatske u EU biti najveći zahvat u naš pravosudni sustav. Zaključno, u pogledu reforme pravosuđa koja se iz napred razloga je na vidiku to je prilika koja se često dobiva, ne dobiva često i mi ju moramo iskoristiti. Stoga mislimo da je vrijeme da svu energiju posvetimo isključivo tome cilju. Pravosuđu je potrebno mijenjati, ali to se radi konkretnim mjerama te jačanjem povjerenja u struku, poštivanjem propisa i odluka sudbene vlasti i u konačnici odlukama samog Ustavnog suda. E pa želim vjerovati, a i mi smo sigurni u klubu HDZ-a da je ovo pravi put i da će ovim izborom kao što sam uvodno rekao da ćemo podržati izbor suca Radovana Dobronića za predsjednika Vrhovnog suda. Hvala vam lijepa na pažnji.
I vama. Gospođa Dalija Orešković govorit će ispred kluba Centra i GLAS-a Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Često čujemo kako čovjek sam ne može ništa, no to nije uvijek tako. Postoje vremena u kojima je upravo jedan čovjek taj koji čini ključnu razliku. Sudac Radovan Dobronić može biti taj jedan koji donosi prijeko potreban preokret u sustavu. Usporedit ću ga s onim što je o ulozi predsjednika Vrhovnog suda rekao Marin Mrčela, sudac kojeg također cijenim, ukazujući da predsjednik Vrhovnog suda nije revolucionar, nije radikal koji može mijenjati sustav jer za to nema ovlasti. U teoriji to je točno, međutim Radovan Dobronić dolazi iz prakse, a njegov program je jedna drugačija vizija prava i s njom je pogodio suštinu više nego što su to učinile sve dosadašnje reforme pravosuđa zajedno. te naše tzv. nazovi reforme bavile su se zgradama i to s pitanjem imamo li previše sudova, premalo sudova, previše općinskih, premalo županijskih, ali nisu se bavile strukturom i sadržajem prava u smislu primjene i tumačenja pravnih normi. Pet je ključnih pitanja koje Radovan Dobronić vidi bitno drugačije od svih ostalih koji o pravosuđu govore na političkoj i pravnoj sceni. Prvo, vidi gdje su sve skrivene poluge utjecaja, dominacije i moći politike nad pravosuđem koje opasno ugrožavaju stvarnu neovisnost sudbene vlasti. Između ostalog to se vidi i u nametanju okvirnog mjerila i normi koje su nakaradno osmišljene jer se predmeti ne cijene po njihovoj težini i sadržaju a predsjednici sudova postaju produžena ruka ministra pravosuđa koji se sve više bavi svim drugim pitanjima a ne onim pravim organizacijskim ili ostalim o kojima ovisi kvaliteta suđenja. Statistika je postala glavna a sami suci postali su činovnici koji niti ne promišljaju da s takvim sustavom nešto suštinski nije u redu. Drugo, on vidi da je do sada uspostavljena informatizacija, jedno neinteligentno osmišljeno rješenje i također jedan od način neprimjerenog oblika kontrole sudaca umjesto da je sucu prilagođeno tehničko sredstvo. Sudac Radovan Dobronić jedini je osporio to što sustav e-spisa vodi Fina a vlasnik tog sustava je Ministarstvo pravosuđa, dakle Vlada kao i same financijske agencije, odnosno politika a ne pravosuđe. Pri tome suci nemaju mogućnost uvida u osnovne podatke koje bi im o stranku u sporu bile nužne da ispravno utvrde neke procesne stvari, primjerice postojanje dvostruke litispedencije, pitanje već riješene odluke a s pozicije diobe vlasti, ovakvo stanje je neodrživo. Treće, ukazuje na apsurde koji proizlaze iz činjenice da pravosuđe nema svoju financijsku autonomiju u odnosu na političku volju a koliko je ta financijska nemoć apsurdna, vidi se i iz toga što pravosudne zgrade možemo prepoznati po tome što su to u pravilu najderutnije i najzapuštenije zgrade. U velikim gradovima one su građene prije 100 g., u njima nema sudnica u kojima se mogu održavati rasprave a većim brojem okrivljenika, nema mogućnosti adaptacije na suvremene potrebe, primjerice prilagođavanje pristupa osobama sa invaliditetom. no čak i tamo gdje su takve zgrade stradale u potresu, vlast očito nema interesa dati pravosuđu taj minimum dostojanstva, da makar sudnice ne budu prostori gdje se spisi stranaka odlažu po podu i po ćoškovima jer drugdje naprosto nema mjesta. Sudac Dobronić između ostalog i ukazuje na potplaćenost zapisničara, pripravnika, vježbenika i savjetnika. Četvrto, u meritumu ukazuje gdje bi suci morali, dakle morali a ne samo mogli, preuzeti proaktivnu ulogu u primjeni i tumačenju prava, ukazuje u koliko je država a pogotovo sudbena vlast podbacila u primjeni potrošačkog prava u ovršnim postupcima, a koje su dovele do toga da stotine tisuća izrečenih ovrha zapravo se provode na nezakonit način. U tom djelu je pravo EU-a iznad našeg ali na takvo bezakonje i nasilje koje je brojne naše građane bacio u bijedu i očaj, nitko ni trepnuo nije. Nadalje, opisuje da svaka primjena posebnih dijelova zakona a bez da se prije konačne odluke provjeri je li taj rezultat u skladu sa načelima dobre vjere, stvara sistemsku nepravdu jer pukom formalnog primjenom prava, dolazi do iskrivljene presude a time i do iskrivljenog pravosuđa. I suprotno uvriježenim a krivim mantrama, kao peto poglavlje, ukazuje da nećemo puno postići pukim brojanjem riješenih predmeta ako se duboko ne zamislimo kakva je njihova kvaliteta. Moje poštovanje sudac je stekao davnih dana ali u okviru ovog javnog poziva, stekao je i dodatne simpatije zbog način na koji je podmirio antagonizam između dva brda jer je brdo moralo podržati suca iako je prethodno svojom retorikom gadio i blatio čitavu državnu vlast a drugo brdo je moralo prihvatiti da ovom sucu unatoč doista bijedno osmišljenom pokušaju pokretanja stegovnog postupka zbog neispunjavanja norme, ne može se pronaći bilokakva ozbiljna mana. Radovan Dobronić je rekao da je za stanje u pravosuđu kriva s jedne strane politike a s druge strane loša opća organizacija društva i u tom djelu je predložio dobra rješenja. Također je rekao da je nužna promjena koncepcije jer nakon stjecanja samostalnosti i neovisnosti, nije došlo do analize koja je zapravo uloga prava a onda i suđenja. Iz bivšeg sustava naslijedili smo onaj krivi stav da pravo i pravda nisu isto te da je pravo oruđe u rukama vladajuće klase. A za naše stanje u pravosuđu nema radikalnije od one koju traži Radovan Dobronić a to je da presude postanu ne samo formalno-pravno zakonite nego i pravedne jer pravosuđe koje nije pravedno, kao da ga i nema. S druge strane, natjerao je napokon da kada se govori o pravosuđu, govorimo o meritumu i time je napravio više nego sve reforme do sada. No bojim se da kada je govorio o problemima u Stečajnom zakonu, o prevarama osiguravajućih kuća, o povjerenju u zemljišne knjige, o nezakonitom postupanju banaka, ne znam koliko je između nas nama političarima onih koji su ga doista mogli čuti. Na čitavom nizu konkretnih primjera, opisao je kako država putem svojim nadležnih tijela pa tako niti putem sudova nije ispoštovala pravni poredak i pravo kojeg je stvorila no zbog kratkoće vremena, ja ću spomenuti samo jedan. Dobronić je iznio činjenice, nije pritom HDZ optužio niti za neznanje niti za namjeru, ali evo, dragi kolege HDZ-ovci, ja vas optužujem. Možda niste primijetili ali u okviru programa rada i saslušanja pred Odborom za pravosuđe, Radovan Dobronić je izložio dokaze i pročitao optužnicu protiv HDZ-a, ubitačniju od one zbog koje je ta strane nepravomoćno osuđena za korupciju. Optužio je sustav koji stvara legalizirani lopovluk i legaliziranu pljačku i nema većeg udara na sustav i većeg šamara za ovu vlast od one kritike mirno izrečene, činjenično precizne a vezane za propuste vlasti koja je u proteklih 30 godina ipak bila uglavnom HDZ-ova a prešutno je dopustila ovakvo stanje. Primjerice, ukazao je da sustav primijetio izloženost Agrokora bankama i kada je HNB to uočio, zabranio je bankama daljnje kreditiranje trgovačkih društava iz koncerna Agrokor, no banke su osnovale faktoring društva koje se bave otkupom nedospjelih potraživanja, u pravilu se mogu otkupljivati samo ona nedospjela potraživanja koja su nastala na temelju stvarno isporučenih roba i usluga, što se u praksi tehnički provodi kao eskont mjenica međutim problem je bio u tome što nije bilo toliko mjenica za stvarno izdanu robu i obavljene usluge, pa su se unutar te mase izdavali računi za robe i usluge kojih uopće nije bilo, dakle radilo se o čistom kreditiranju i kršenju zabrane HNB-a na zaobilazan način. Po Zakonu o trgovačkim društvima, Vlada je mogla podnijeti tužbu protiv svih faktoring društava kojim se traži, ne samo zabrana rada već i njihova likvidacija, brisanje iz Sudskog registra jer je njihovih radom povrijeđeno javno dobro. Vlada nikada, od '95., '96. nije iskoristila ovu ovlast, ali ovdje je trebala i taj propust je Vladi bitno otežao kasnije rješavanje krize u Agrokoru jer se dug Agrokora povećavao. Imovina takvih likvidiranih trgovačkih faktoring društava mogla je postati državna imovina bez ikakve naknade, a u pitanju su sveukupno milijarde, dakle Vlada je svjesno, namjerno i s koruptivnim ciljem ignorirala vlastiti pravni poredak. Faktoring društva su postupala u zloj vjeri s ciljem zaobilaženja zabrane HNB-a, a sve je to HDZ mogao i morao znati zbog činjenice da je ministar financija sjedio na svim ključnim stolicama putem kojih je u svojim rukama imao sve bitne poluge moći. Neposredno prije ministarske fotelje bio je zaposlenik Agrokora, zadužen za sustav njegovog financiranja. Kao ministar financija, bio je, između ostalog zadužen i za kreiranje odredbi Zakona o faktoringu, a na odmet nije ni činjenica da mu je sestra visokopozicionirana osoba unutar HANFA-e kao nadzornog tijela. Kao predsjednik Nadzornog odbora HBOR-a utjecao je na odobravanje zadnjih tranši povoljnih državnih kredita znajući na što se taj javni naš novac baca, a kao član grupe Borg izravno je utjecao na to da sve te silne milijarde koje su mogle pripasti državi, ova Borg skupinica stavi u svoj džep. Na pitanje kakva nam osoba treba na čelu pravosuđa, moj odgovor glasi, e pa ona koja je sposobna sve to prepoznati, povezati i reći. S osobitim zadovoljstvom ću glasati za suca Radovana Dobronića jer je osoba koja to zaslužuje. Hvala.
Gđa. Sandra Benčić govorit će ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se. Već sam puta kao i mnogi od vas govorila ovdje o stanju u pravosuđu u Hrvatskoj, ali i o ovom cijelom postupku izbora predsjednika VSRH koje je zapravo razotkrio do kraja svo naličje politike HDZ-a u odnosu na pravosuđe i u odnosu na kvalitetu sudaca koje biramo, predsjednika VSRH ovdje, ali i putem drugih mehanizama na drugim razinama. Dakle, činjenica da velik broj građana RH nema povjerenja u pravosuđe opće je poznata, međutim, ono što bi danas željela govoriti da to nije samo stvar percepcije nego da je to stvar zaista stvarnih sistemskih nedostataka i raskoraka između onih rezultata koje pravosudni sustav postiže i s druge strane, potreba društva za adekvatnom pravnom zaštitom građana i pravnih osoba ili ono o čemu je sudac Dobronić govorio, a to je potreba za pravdom. Mnogo puta smo od strane HDZ-a ovdje čuli tvrdnje da je reforma pravosuđa, ne znamo točno gdje je bila, ali da je ona postigla uspjeh zbog radikalnog smanjenja broja neriješenih predmeta. Međutim, to je puko iskrivljavanje .../nerazumljivo/... stvarnosti. Prvo, smanjenje broja predmeta u značajnom dijelu bio je rezultat čiste privatizacije pravosudnih aktivnosti koje pravosuđe udaljavaju od građana, a pravnu zaštitu su itekako poskupile. Primjerice, sudjelovanje javnih bilježnika i FINA-e u ovrsi. Kriza prezaduženosti nacionalnog gospodarstva i kreditne prezaduženosti građana na koje ionako slabo pravosuđe nije moglo ni znalo adekvatno i pravodobno reagirati, na to je vaš odgovor bio izmještanje velikog broja poslova iz samih sudova. Primjer toga su premošćivanje stečajnog postupka, ali isto tako i lex Agrokor. Premošćivanje sudske ovrhe kroz postupke izravne naplate preko FINA-e te premošćivanje sudskog postupka certifikacije nespornih tražbina kroz transfere platnih naloga na javne bilježnike i odvjetnike. Sve to je zapravo privatizacija određenih sudskih postupaka čiju cijenu na kraju plaćaju građani i pravne osobe, odnosno oni za koje pravosuđe ovdje treba biti. Nadalje, ispunjavanje nekih kratkoročnih ciljeva, dakle rezanja broja zaostalih predmeta je zapravo žrtvovalo dugoročne ciljeve i time zapravo generiralo novu krizu u pravosuđu. Tako je, primjer toga je, po meni, kvantifikacija kriterija za vrednovanje rada u pravosuđu. Ako imaš ispod 80% norme, može se pokrenuti stegovni postupka. Uopće ta ideja norme pokazuje zapravo da se pravosuđe i sudački rad zapravo percipira kao mehanička i potpunosti nekreativna aktivnost. Kao neki automatizirani proces koji se može kvantificirati i gdje je takva kvantiteta koliko je broja predmeta netko odradio važniji pokazatelj od kvalitete samih sudskih odluka koje su donesene i činjenice da li građani jesu dobili pristup pravdi, a ne samo pravosuđu. Šta je još napravljeno? Dakle, imamo bitno pitanje sudjelovanja sudskih savjetnika kao sudaca u sjeni koji umjesto da timski rade sa samim sucima, odrađuju sudački posao za bitno nižu plaću i zbog njih se postavlja opravdano pitanje da li naši građani imaju pravo na nezavisnog suca. Nadalje, javne i kontradiktorne sudske rasprave su iščezle, iščezle sa viših sudova, a posebice sa Vrhovnog suda. Sudovanje pred najvišim instancama se pretvorilo u za javnost zatvoreni papirnati postupak koji tek naknadno se može vidjeti njegov tok i sadržaj kada su presude objavljene, ako su i kada objavljene. Sve te mjere uzrokovale su dodatno odvajanje pravosuđa od javnosti i njegovo demokratsko delegitimiranje dajući pri tome i pogrešan signal nižim sudovima da vrhunac suđenja predstavlja proces u kojem ne sudjeluju niti stranke, niti javnost. To je nama vrhunac sudovanja danas, nema ni stranaka, nema rasprave kontradiktorne, nema ni javnosti. Nezavisnost i odgovornost sudbene vlasti, to znamo da su nam daleko od zadovoljavajućeg jer ovaj formalni stupanj, formalni stupanj visoke institucionalne nezavisnosti se pretvorio u svoju suprotnost, a to je da se autonomija sudstva tumači kao apsolutna vrijednost, a ne kao zasebna grana vlasti koja nije u potpunosti odvojena od svijeta i realnosti i od drugih grana vlasti nego treba predstavljati jedan od elemenata kočnica i ravnoteža. Tako se pravosuđe zatvorilo i prema javnoj kritici. Pravosudne strukture danas izbjegavaju suočavanje s kritičkim stavovima. Mi smo ovdje imali predsjednika vrhovnog suda Đuru Sessu koji je otvoreno govorio o tome da je pitanje javne percepcije i da su ti pokazatelji nebitni jer da to nije važno za pravosuđe, da je zapravo realnost potpuno drugačija. Predsjednik vrhovnog suda Đuro Sessa sudjelovao je na seminarima na kojima se tematiziralo da li je javna kritika sudskih odluka zapravo napad na autonomiju pravosuđa i na autonomiju sudstva, dakle sudjelovao je na tome. Ta zatvorenost se i vidjela po reakcijama sudaca vrhovnog suda, prekršajnog suda i nekih drugih sudova kada su dobivali kritiku od svojih kolega, kolega sa pravnog fakulteta. Sve te probleme manje-više jesmo čuli, ali smo jako malo čuli o tome u kojem smjeru bi pravosudna reforma trebala ić. Reformu ne može provesti predsjednik vrhovnog suda, mi to znamo, ali predsjednik vrhovnog suda može donijeti i pokazati smjer u kojem bi ona trebala ići, a mi ovdje smo zaduženi za to da mu napravimo okvir i zakonodavni i institucionalni koji će mu u tome pomoći. Ono što mi vidimo da treba napraviti je da se osigura pristup sudovima za prave sudske slučajeve, dakle one predmete u kojima je sudska intervencija najprimjereniji način rješavanja konkretnog slučaja, ali da se istovremeno reducira krug predmeta u kojima sud provodi samo specifično nekakvo sudsko administriranje i prebaciti trebamo takve poslove na sudske službenike, trebamo eliminirati sudjelovanje sudaca u izbornim procesima, poticati autonomno rješavanje sporova i graditi sustave alternativnog rješavanja sporova. Prije svega moramo isto tako osigurati sudske procedure kolektivnog spajanja nagodbi uz sudjelovanje i potporu predstavnika državnih vlasti kao što je primjerice u predmetima kredita denominiranih u švicarskim francima, dakle slučaj Franak. Ne treba svaki građanin ove zemlje zasebno provoditi sudske postupke, mogli smo osigurati postupak u kojem bi se zapravo kolektivno došlo do sklapanja nagodbi. Sve te jednostavne i repetitivne predmete smatramo da treba rješavati uz visok stupanj automatizacije procesa i uz korištenje digitalnih tehnologija, a da s druge strane važne predmete treba rješavati u posebnim i fleksibilno oblikovanim procedurama koje neće se brojiti kao norma jer ne može sve biti norma i nije svaki slučaj isti i nije svaki predmet isti koliko god to g. Boriću bilo smiješno. Isto tako sve sudske odluke u kojima nije bila isključena javnost trebaju biti dostupne javnosti odmah po njihovom donošenju, odmah, a to se tiče i prvostupanjskih odluka koje nisu redovno objavljivane. Isto tako moramo reorganizirati sudove kako bi prekinuli vezu između područja sudske nadležnosti i upravne organizacije države koja nam i ovako i onako ne valja. Dakle, optimalna organizacija mreže prvostupanjskih sudova u Hrvatskoj trebala bi imati maksimalno 12 sudova, a mreže područnih ili regionalnih treba imati maksimalno 4 suda kao gradovima središtima pravne izvrsnosti Zagrebu, Splitu, Osijeku i Rijeci, a zadržati sudske urede i službe u drugim mjestima kako bi se osigurala fizička dostupnost, ali i na taj način zapravo bi osigurali puno efikasnije upravljanje čitavim sustavom i oslobodili resurse za ono što zaista trebaju raditi, a to je sudovanje. Specijalizacije unutar sudova treba postići po nama mjerama osnivanja specijaliziranih odjela unutar strukture redovnih sudova, a ne osnivati nužno nove sudove. Dakle, to su stvari o kojima bismo ovdje trebali početi razgovarati i davati prijedloge za institucionalno unaprjeđenje pravosudnog sustava. Hvala.
Prelazimo na pojedinačne rasprave, prva je gđa. Marija Selak Raspudić, izvolite.
Mislim da su 4 ključne stvari u kojima ću se pokušati osvrnuti na njih u ovoj pojedinačnoj raspravi, a tiču se izbora novog predsjednika vrhovnog suda. Prva je uopće važnost same procedure, je li ona tu proforma ili smo doista svi kao društvo spremni da je poštujemo. To je ono o čemu sam govorila i u stanci u ime kluba. Naime, ovdje se najveći problem pojavio u smislu toga da se postavlja pitanje trebamo li uopće ovakav oblik javnog poziva ili možemo imati osobu koju je direktno kandidirao predsjednik. U tom smislu mogli smo svjedočiti licemjerju HDZ-a koji se bunio protiv prve pod navodnicima predsjednikove kandidatkinje upravo zato što se nije javila na javni poziv, a da bi potom jednim nespretnim javnim istupom čega sam premijer nije bio dovoljno svjestan, a bome ni mi u dovoljnoj mjeri jer je očito ta koruptivna svijest toliko interiorizirana da uopće više ne reflektiramo o njoj i neke stvari su nam postale samorazumljive i normalne koje nikada ne bi trebale biti, dakle a što je to premijer je javno govorio o jednoj potencijalnoj kandidatkinji kao onoj kojoj je dao bjanko potporu prije nego što se uopće prijavila na javni poziv. Dakle, prije nego što se konzultirao s nadležnim saborskim odborom koji je da je pravde uopće tu trebao samostalno biti u stanju donositi te odluke. Ali mi znamo da inače u saborskim raspravama uopće ne govorimo o recimo HDZ-ovoj vladi nego isključivo o vladi velikog vrhovnika Andreja Plenkovića tako da se ne moramo čuditi tome da on isključivo odlučuje u svim bitnim predmetima. Drugo, očekivali bismo i da će se komparirati određeni kandidati i prvo predložiti program. Bjanko potpora bez obzira koliko kvalitetan kandidat bio, a da se nije prijavio na javni poziv govori nam samo jedno, a to je da javni poziv u ovom slučaju, a postavlja se i šire pitanje da li i inače samo o tome nismo javno obaviješteni, čista farsa i to je ono što nam je HDZ sam iz usta svoga premijera, njegovim postupanjem, hvaljenjem time da bi podržao jednu potencijalnu kandidatkinju koja se na kraju nije javila pokazao. Drugo pitanje na koje se želim kratko osvrnuti tiče se i prethodnih kandidata o kojima smo imali priliku koliko toliko raspravljati. Kada smo govorili o prof. Đurđević smatram da su se tu otkrile sve ključne slabosti i ljevice i desnice. Desnica se s jedne strane država isključivo ideologije, nije uopće uzimala u obzir argumente i opovrgavanja prof. Đurđević koji su se ticali difamacije i njezinog lika i djela. Ljevica s druge strane nije uopće smatrala da treba potegnuti raspravu o svemu onome što se događalo prije uspostave samostalne Hrvatske odnosno udbinim likvidacijama. Dakle, smatram da je rasprava o njoj zapravo pokazala ključne probleme hrvatskog političkog društva. Što se trenutnih kandidata o kojima razgovaramo, g. Mrčela jest stručnjak no njegov je osnovni problem, budući da mi imamo zamjetan problem percepcije pravosuđa to što je dio postojeće pravnog sustava i sadašnjeg Vrhovnog suda, a svi znamo koje njime i kako upravljao. Zaključno želim reći nekoliko riječi o trenutnom kandidatu koji je izgledni budući predsjednik Vrhovnog suda. Ako promatramo njegov program onda možemo doista primijetiti jednu zavidnu širinu od govora o načelnom pravnom redu kojeg temeljito argumentira do potenciranja problema zagušenja sudova i nuđenja rješenja, osvrtanja na ključne probleme koje muče hrvatske građene u nekoliko aspekata od problema nasilja, pitanja kažnjavanja recidivista, medija pa sve do odnosa prema potrošačkom pravu, ali i uvjeta rada i načina pravilne kontrole sudaca pa i kriterija po kojima se dodjeljuju sudski predmeti koji idu isključivo prema nekakvim načelnim dodjelama umjesto prema kvalitetama i interesima pojedinih sudaca. Temeljna stvar koju nam je Dobronić pružio uz njegov kvalitetan program je jedna nada. Percepcijom koju je stvorio oko sebe upravo zbog slučaja Franak uspio je dati jednu nadu hrvatskom narodu da će njihovi problemi biti u fokusu djelovanja sudaca. I nadam se da će u tom smislu naše povjerenje i uspjeti opravdati. I ono što ću na kraju reći je da se i rad Vrhovnog suda i svih sudaca u prvom redu tiče nas kao sabora, stoga je i najveća odgovornost i kritika treba biti na nama, a to je pitanje kvalitetnog zakonodavstva koje [[Upadica Radin: Hvala.]] u našoj nadležnosti i koje često nije na razini na koje bi trebalo biti.
Hvala lijepa. Gospodin Bulj prva replika.
Hvala lijepo. Sporost, neujednačenost sudova i rada sudaca na području RH je poznata, a poglavito sporost. Međutim, ja moram kazati i moram pohvaliti ovim putem sud npr. za dane Alke i Velike Gospe ja sam bio jedno vrijeme deejay iza pola noći i toliko je brzo i učinkovito pravosuđe da je već svjedoci sazvani i mene već bio sam na sudu tako da mogu pohvaliti na brzini. Nego bitna je brzina pohvala, ali neujednačenost npr. … na sud dali će biti kod otvaranja Pelješkoga mosta, ne znam je li bio kolega Borić, Klarić, ne znam jesu bili, ali vidio sam da je bila cijela svita iza pola noći, pa evo čisto govorim ovdje o ujednačenosti što se tiče brzine, na mene su dosta brzi i svaka im čast na tome i evo mogao bih dati pohvalu sudu za to što sam bio deejay s ponosom [[Upadica Radin: Hvala.]] kažem pola noći u Sinju da su dosta [[Upadica Radin: Hvala.]] brzi i učinkoviti. Hvala.
Imate li odgovora? Izvolite.
Vidim da se kolega Borić smije i nešto komentira, pa ja se nadam da će kolega Borić doista i plesati kako će svirati naš deejay g. Bulj, možda već jeste za vrijeme Alke, nisam promatrala u kojem taktu i ritmu plešete. Dakle, da doista temeljni je problem upravo ovo o čemu je govorio kolega Bulj, a to je problem percepcije pravosuđa kao političke, a ne neovisne institucije. I to ima utemeljenja i u činjenicama kada vidimo ono što se događa s drugostupanjskim presudama gdje smo imali kvalitetne prvostupanjske presude recimo npr. u slučaju kada su političari tužili medije, a onda bi drugostupanjske presude to opovrgavale i na kraju pravorijek Europskog suda za ljudska prava bio bi isti kao prvostupanjske presude. Dakle, postoji ozbiljan problem oko toga i otvoreno pitanje da li se zloupotrebljava sudstvo na ovim višim razinama i politički intstrumentalizirno.
Hvala lijepa. I nemojmo se provocirati među zastupnicima jel to nije predviđeno u ovom poslovniku odnosno predviđeno je, ali pod sankcijama. Izvolite g. Troskot.
Poštovani potpredsjedniče. Evo s obzirom da imamo danas i poštovana kolegice danas imamo ovu raspravu, mi smo u klubu Mosta zatražili Ministarstvo pravosuđa pa dam dostave podatke o trajanju određenih sudova, konkretno općinskih sudova 2019., dakle prosječno parnice traju 963 dana, a za trgovačke prosječno 942 dana. Postavljam pitanje, jeste spomenuli općenito zakonodavni sustav, koji je vaš stav po pitanju tako dugog trajanja parnica s obzirom recimo iz jedne poduzetničke perspektive, koliko je to recimo poduzetnika gledajući takvu jednu analizu zaobišlo Hrvatsku i drugo volio bih da se dotaknemo i naših dakle sudskih savjetnika, službenika na sudovima i stručnih suradnika, oni su važni, rade za svega možda 5.000 kuna plaću, završili su pravosudne ispite, nekoć je bio i stampedo za sve te poslove, ali ljudi više ne žele raditi dakle za tako male koeficijente [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] 1,5 a tako mukotrpne poslove. Evo ga, hvala lijepa.
Odgovor. Izvolite.
Dakle, što se tiče ovog prvog dijela pitanja doista mi smo i upozoravali i u svom programu gdje smo se temeljito osvrnuli upravo na problem pravosuđa da je potrebno skratiti te rokove gotovo za pola da bismo uopće približili europskom prosjeku. Ono što je sudac Dobronić u raspravi i razgovoru u svom programu obećavao, a nitko ne treba imati bianco potporu i što ćemo mi provjeravati budući da ćemo mu ukazati povjerenje, a što je i naša dužnost je također veća efektivnost sudova. Dakle, tu je pitanje i prezasićenosti i prevelikog broja predmeta, a onda i samog trajanja rješavanja. Ono što se nas najviše tiče kao zakonodavne vlasti i gdje mi štekamo, a prvo trebamo biti samokritični je upravo količina novih zakona koja se opetovano izglasava u svakom sazivu sabora. Imamo u minulom sazivu 735 zakona, a trenutno je na snazi 786 zakona. Naši zakoni [[Upadica: Hvala.]] nikad ne prolaze test realiteta zato što nisu dovoljno dobri, a tu trebamo raditi bolje.
Hvala lijepo. Gospodin Grmoja.
Kolegice Selak Raspudić dakle mnogi su danas u slobodnim govorima nazvali ovo travestijom, nazvali ne znam trakavicom koja predugo traje, znamo tko je za nju odgovoran. Odgovorni su vladajući i zapravo taj javni poziv jest farsa jer bez dogovora Andreja Plenkovića i Zorana Milanovića dakle ne može se izabrati predsjednik Vrhovnog suda jer sasvim je jasno da kolege iz HDZ-a neće glasovati za nekog kandidata jer misle da je dobar, da je pametan, da može neke stvari u hrvatskom pravosuđu promijeniti nego će glasovati za njega kada dobiju zeleno svjetlo iz Banskih dvora. Ali ono što je ipak dobro da smo mi kroz ovu trakavicu za koju su zaslužni vladajući ipak mogli raspravljati o problemima u hrvatskom pravosuđu i stavili smo to u fokus javnosti i nadam se evo kao što ste rekli da će izbor suca Dobronića ipak donijeti jedan dobar vjetar [[Upadica: Vrijeme.]] a da ćemo mi ovdje konačno u Hrvatskom saboru [[Upadica: Hvala lijepa.]] donositi zakone koji će poboljšati stanje u hrvatskom pravosuđu.
Izvolite odgovor.
Budimo realni, to treba otvoreno reći, Dobronić nije sigurno bio HDZ-ov kandidat. Da je on to bio ne bi se u trenutku kada je trebalo dati njemu potporu budući da je predsjednik svoje već rekao odjednom premijer izvlačio na to da je postojala jedna potencijalna kandidatkinja kojoj je on dao, ovo što problematiziram bianco potporu, a premijer je nije, a predsjednik je nije htio podržati. I to je dobro. On je u tom smislu zbog toga što je sam otegnuo ovaj postupak bio stjeran pred zid na čemu će na kraju nadam se profitirati hrvatsko pravosuđe jer budući da bi ovo već sad prešlo u ozbiljnu pravosudnu krizu, mi ćemo na kraju zajedno sa HDZ-om izabrati kandidata koji nije bio HDZ-ov miljenik. I to je važna poruka. Međutim, s institucijom javnog poziva se ne smije zezati. Nije riječ o ovom javnom pozivu, nego javnom pozivu kao takvom. Dokle god on postoji, dok nije ukinut, on se mora poštivati inače šaljemo [[Upadica: Hvala lijepa.]] zabrinjavajuću poruku hrvatskim građanima.
Hvala. Sada je na redu gospodin Bulj. Izvolite.
Što kazati o ovome natječaju koji se provodio, a on traje mjesecima. Ja bi sad mogao govoriti o pravosuđu. Najbitnije je što bi tribalo biti u pravosuđu, a to je učinkovito i brzo i pravično. U Hrvatskoj je sve obrnuto, imamo 3n, neučinkovito je apsolutno. Jedino evo ja vam sad kažem primjer koji je možda osobni primjer, ali možda je i slikovit. Ne tako davno na Sinjskoj alci, na dan alke kada imamo stotine tisuća ljudi u pola noći mi je došlo da se zabrani pjesma jel, pa da mi slavimo a tada je u Hrvatskoj u trenutku tom bilo negdje oko 13 miliona turista u ovoj sezoni jel i na Hvaru normalno gdje je Beroš to je slavlje odakle je gospodin Borić, Klarić to se fešta, slavi, pije, jide i naravno ja kao gradonačelnik procijenio sam da su ljudi frustrirani, tu imate gostiju najviše, ako je bio netko na Sinjskoj alci, ako nije dođite dogodine i drago mi je šta je uza sve šta je Beroš pokušavao napraviti, Capak i ta ekipa i Božinović ipak je bilo 20 više posto posjeta gradu Sinju za dane alke i Velke Gospe što ste htjeli zabraniti koncert Marka Perkovića Thompsona, Mile Kekina i Hladnog piva, ništa niste uspjeli, sve sam to održao, pa htjeli su čak optužiti Sinj kao da je on uzrok toga što je u Novome Zelandu premijerka proglasila lockdown, tako da je sinjski virus bio jedan od ključnih problema dok se u drugim krajevima nije moglo proći. I to neučinkovito pravosuđe je na meni bilo učinkovito i brzo i to triba pohvaliti, jedan pljesak, jedan pljesak za brzinu. Međutim kad je bilo na Pelješkome mostu na 1000 ih iza pola noći, ljudi koji su u HDZ-u oko premijera, ja se ispričavam kolegi Boriću ako nije on bio, ali većina je bila tada pjevala, grlila se iza ponoći, međutim nema pomaka. To je ta neučinkovitost, nejednakost. To nije dobro. Za mene pljesak što su me ovako brzo, učinkovito sude i ja tu nemam nikakav problem i drago mi je evo što je Sinj doživio ogroman porast posjetitelja tijekom alke i Velike Gospe uza sve napore Beroša da smanji tu vidljivost Sinja i da zgazi i alku i Veliku Gospu i nadam se da to neće nikome uspjeti, nije ni Turcima pa neće vjerojatno ni ovoj Vladi. Znači, to je jedan od primjera. Ili kad pozivate ljude na ove mjere, ne kažnjavate ih zbog maske, kažnjavate našu djecu da nose maske, a vi evo čim završi sjednica svi će skinuti masku. Svi, to je Ja im ne bi nosio međutim neću ni dozvoliti govorit, jel, pa će reći iznesite ga, pa će reći evo on radi cirkus. Evo prije neki dan je bilo u samostanu Čudotvorne Gospe sinjske 100 g. časnih sestara u Sinju, ja sam kao gradonačelnik bio tamo i ravnatelj koji je odbio civilni stožer da djeca ne nose maske, što je sasvim glupo, je li, on sidi bez tamo nas stotine, bez maske, ravnatelj jedne škole, jedni na drugima. To je licemjerstvo, tako i pravosuđe. Mi šaljemo poruku, mi smo oni koji šaljemo poruku i pravosuđu a neću govoriti za vrijeme Đure Sese zvanog Kese koji je bio prethodno da bi uopće tribao nešto komentirati. Mi moramo imati učinkovito pravosuđe i jednako. I nejednakost je osnovni problem šta je u Hrvatskoj prema kriterijima političke iskaznice. Imamo problem i primjer Raiffeisen štedno-kreditnih zadruga gdje je neke ljude oslobodilo, pravično oslobodilo jer je to bio kriminal, dok evo sutkinje koja je bila znači izravno u sukobu interesa jer je koristio neko od njenih članova obitelji taj kredit je to poništila i ono šta smo jednoglasno donijeli za vrijeme Škibole, Škibolin tzv. zakon je ona poništila. Tako da imamo problem, evo na Rabu taj problem je isključiv, nadam se da će kolega Borić o tome progovoriti jer to je jedan od većih problema na tome području gdje su te kriminalne štedno-kreditne zadruge, Mađarska i Austrija, odakle dolaze nabile nogom u guzicu i pozatvarale ih, Državno odvjetništvo ih proganja, u Hrvatskoj one rade što god žele, uzurpiraju znači imovinu naših ljudi i krše zakon koji je Sabor donio. Tako da je neujednačenost pravosuđa je vrlo velika, to je na primjer ovom mom malome, a imamo sličan primjer, evo, mogu opet na svom primjeru gdje je elementarna nepogoda Stipe Mesić mene osobno tužio i znate tko je sutkinja? Kćer od oca kojeg je on predložio Vrhovni sud, za predsjednika Vrhovnog suda i niti jedan moj dokaz ne želi da to mogu obrazložiti. Prema tome, to je sve povezano [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] iskorumpirano, nepotizam i to tako funkcionira.
Hvala. Gospođa Selak Raspudić ima repliku.
Uvaženi kolega Bulj, pravosuđe je nešto što se doista tiče i što dotiče svakog hrvatskog građanina, zašto? Zato što se ljudi u Hrvatskoj osjećaju nezaštićeno, dakle boje se toga da ukoliko im se dogodi neka nepravda, da ih sustav neće zaštititi. U tom smislu mislim da trebamo govoriti o nekim konkretnim primjerima pa i ako ih netko ima, vlastitim iskustvima. Evo vi ste sad započeli govoriti o svom slučaju, slučaju gdje se nalazite na sudu sa bivšim Predsjednik Stipom Mesićem, pa možda da javnost malo detaljnije upoznate s tim slučajem koliko traje i kako se uopće razvija.
Odgovor.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ja bi evo kazao da je klasični nepotizam u pravosuđu i klijentelizam gdje klijentela određena može birati i svoga suca. Od sutkinje koja sudi je Stipe Mesić je njenog oca predložio za predsjednika Vrhovnoga suda, tako da ta osoba meni sudi, niti jedan moj dokaz npr. da je veličao NDH i ustaštvo dok je primao čekove u džep u Australiji, ona ne želi taj dokaz, on kaže da to nikad nije rekao, da nikad nije rekao da je Jasenovac bio spas za sve one koji su došli do Jasenovca a ne da je bilo tamo zločina. I takvih bezbrojnih izjava, uglavnom čekova nema a Stipe Mesić tvrdi 150 000 australijskih dolara ali Stipe Mesić tvrdi da on ništa nije kazao i sutkinja neće dokaze, vide snimke, ne želi, kaže da je to njoj nepotrebno, da je čovjek svetac i to je tako, je li, on je tad imenovao [[Upadica Radin: Vrijeme.]] u Vrhovni sud.
Gospodin Troskot, izvolite.
Poštovani kolega Bulj, mnogi analitičari zapravo smatraju da su ove izmjene u Vrhovnom sudu krenule zapravo od vaše dijagnoze da je osnovni problem pravosudnog sustava Kesa. To je vaša dijagnoza bila koju ste postavili da riba uvijek smrdi od glave, pa evo čisto, možete li se osvrnut na tu vašu analizu kako ste došli do nje i zbog čega to tako smatrate znanstvenom metodom a drugo pitanje koje imam za vas, da li možda vidite neku slučajnost o tome da je cijela ova farsa o oko izbora Vrhovnog suda, da se povezuje s nečim što je danas izašlo u dnevnim tiskovnim novinama a to je da bi mogla vrlo skoro doći i presuda vezano za Fimi mediju? Znači, točno je negdje tih 4 mjeseca koliko je trajao izbor za Vrhovnog suda, zajedno sa tom presudom koju svi čekamo. Evo ga, hvala lijepa.
Imamo znanstveni odgovor.
Pa evo na prvi dio američko-švedski stručnjaci su ustanovili da je glavni problem u hrvatskom pravosuđu Kesa. Znači Kesa ali to je ujedno odgovor i na ovo vaše drugo pitanje. A to je slučajnost jer je bio Đuro Sesa zvani Kesa, predsjednik Vrhovni sud, to sam mu rekao ovdje ali mi je žao što čovjek nije ovdje i tako funkcionira, znači i što veća kesa i što punija kesa, to je učinkovitije vam pravosuđe ali rekao sam i maloprije ovaj slučaj oko mene osobno, to je malo i neznačajno, ja sve što sam rekao, ostajem pri tome i dapače, a što se tiče ovoga drugoga slučaja, izgleda da je samo Sanader sve bio kriv. Ivo Sanader je jedini bio kriv za sve šta se dogodilo. Nije ga znao braniti Branko Bačić, nije ga znao Borić, nije ga znao Klarić, nije ga znalo kolege druge, nitko ga nije vidio ni trevio. Nit je on bio njima predsjednik, Bože sačuvaj. Hvala.
Gospodin Grmoja, izvolite.
Hvala. Kolega Bulj, govorili ste o trajanju postupaka, ali govorili ste o tome kako nažalost dakle pravosuđe ili barem presude koje se donose, ovise o tome koliki ko ima utjecaj dakle u društvu, on ne mora biti politički, on može biti i utjecaj i koji se evo može kupiti novcem, o tom ste govorili, pa uostalom imamo slučaj jednog nogometnog menadžera koji se družio sa sucima, on sigurno nije imao nekakav izravan politički utjecaj, ali imao je veliki utjecaj u društvu. S druge strane dakle mi imamo situaciju da kod izbora sudaca, ja sam jednom prilikom izjavio da je DSV izvor korupcije, dakle veliki utjecaj na to hoće li netko biti izabran ili unaprijeđen ima razgovor s kandidatima i dakle to bude presudno, ne testovi, dakle nego 10 kandidata koji ostvare najbolji rezultat, onda ide razgovor i tako mi biramo tko će napredovati u našem pravosudnom sustavu.
Hvala, hvala. Odgovor.
Pa ja mislim da je maloprije kolega Troskot, a i ja sam to potvrdio da je glavni znači tu uzrok je kesa. Znači svi ti natječaji koji se događaju su riješeni s tim problemom i to tako bi tribalo samo ozakonit. Po meni je ovo sve što ste rekli, u biti mogu i potpisati, nema tu šta dodati ni oduzeti. Činjenica da pravosuđe, ljudi imaju najveće nepovjerenje u pravosuđe i zbog toga nam i gospodarstvo, slabo i ekonomija. Mi vidimo u ovome trenutku evo samo kad govorimo o poskupljenju nafte, goriva, benzina da mi u Hrvatskoj nemamo kontrolu marže, mi nemamo kontrolirat maržu. Mi jednostavno smo prepustili to stihiji, naravno u toj stihiji se događa siromaštvo, beskućništvo i ti ljudi će naravno na pravosuđu neće moći, ne branit se, nego moći uopće sudjelovati, oni su već osuđeni. Hvala lijepo.
Gospodin Beljak.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bulj, ja vam moram priznati da ste vrlo hrabar čovjek obzirom na sve kritike, pa i sprdnje sa hrvatskim pravosuđem koje u potpunosti podržavam, moram vas upozoriti da ste se vjerojatno nesvjesno i sami, a rekli ste da je u vašem slučaju pravosuđe vrlo brzo i efikasno, da ste se i sami neoprezno prepustili odnosno ugrozili jer ste izjavili da ste radili kao DJ, a pretpostavljam da nemate nikakvi Ugovor o djelu ili da ste ga radili izvan radnog vremena, tako da očekujte nekakve prijave po tom pitanju ili si možete po starom hrvatskom dobrom običaju antidatirati ugovore ukoliko ih nemate, pretpostavljam da nemate jer ćete inače odgovarati za to. Eto, hvala.
Može, može, muzike.
Hvala lijepa. Kolega Beljak … [[Govornik se ne razumije]] hvala lijepo na savjetu da pogledam taj ugovor i da ga promijenim da ne bi bilo sukoba interesa, da ne bi povjerenstvo diglo. Vrlo sam [[Upadica iz klupe: ZAMP]] da, a ZAMP, pa kad naš kolega Peđa Grbin nije platio kad je otpiva pjesmu „Bojna Čavoglave“ … [[Govornik se ne razumije]] valjda će, valjda će tu bit najbolje je otpjevao, poglavito onaj dio „Za dom spremni“, onaj dio, taj dio valjda će i meni ZAMP oprostit, ako je Peđa platio, platit ću i ja, evo.
Al to ne oslobađa vas. Gospodin Bulj, ne oslobađa to vas, morate odgovoriti ovaj na vaš slučaj.
Molim?
Na vaš slučaj, na vaš slučaj, a ne na Grbin, g. Grbin … [[Govornik se ne razumije]]
Pa pito me je da ZAMP, dal sam platio ZAMP-u. Ja ću prepraviti ugovore, to sam htio reć da ću prepravit ugovore da ne bi sukob interesa…
Dobro, prepravit ćete ugovore. Okej, okej, u redu, u redu.
Evo ja bi samo, evo hvala vam lijepa na savjetu kolega Beljak, vi ste i bio gradonačelnik, recite…
Gospodin Bulj…
Recite.
Imate još, možete još, možete još, još, još.
A mogu još jel?
I onda nakon toga ste na slobodi.
… [[Govornik se ne razumije]] može još. Hvala lijepa.
Sad ste na slobodi. Hvala. Gospodin Milan, Mišel Jakšić je slijedeći, ima slijedeću raspravu, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege zastupnici. Prije svega moram reći da nam je kao SDP-u jako drago da će g. Dobronić očito biti izabran za predsjednika vrhovnog suda, a još mi je draže što nakon svih onih lomova koje smo imali, pa čak i ispitivanja preko ustavnog suda kako i što dalje smo došli do toga da smo ipak došli do jedne faze konsenzusa i da ćemo očito imati predsjednika vrhovnog suda koji će biti izabran velikom većinom. Ono što nas naravno još više veseli je što je g. Dobronić u svojoj raspravi na Odboru za pravosuđe, pa i u svom programu pokazao da je duboko u tematici hrvatskog pravosuđa i ne samo u svemu onome što nam se događa danas, a svi vidimo koliki imamo porast i u broju predmeta, kako smo rangirani u EU po samom broju predmeta i kakva je u konačnici percepcija naših građana prema našem pravosuđu, nego je g. Dobronić dao jedan presjek proteklih 30.g. gdje je jasno pokazao što misli i o pretvorbi i privatizaciji, što misli o tome kako smo se ponašali kao sami u svojoj državi i što smo sve dozvolili i kroz prizmu Agrokora, ali i kroz neke druge financijske operacije stranim bankama i stranim financijskim institucijama da rade u RH prema našim građanima, a sigurno se to nikada ne bi usudili raditi u svojim matičnim zemljama. No još mi je veće zadovoljstvo da smo pokazali, pogotovo nekima s vrhovnog suda koji su se i pojavili na sjednici Odbora za pravosuđe da je moguće voditi jasnu, argumentiranu, otvorenu i transparentnu raspravu o tome kako bi trebalo izgledati hrvatsko pravosuđe, da nije potrebno da budemo zatvoreni u bunkeru, da nije potrebno da nitko nema pravo ništa pitati, niti ništa reći jer će odmah dobiti stigmu da ruši vjeru u hrvatsko pravosuđe, hrvatsko pravosuđe u kojem ima jako puno pozitivnih primjera, jako puno kvalitetnih sudaca i sutkinja, ali i hrvatsko pravosuđe koje je omogućilo i grabež u pretvorbi i privatizaciji, hrvatsko pravosuđe koje je omogućilo da i danas imamo bjegunce preko granice jer su pobjegli pred hrvatskim pravosuđem, hrvatsko pravosuđe koje je omogućilo da imamo masu onih velikih predmeta gdje se pojavljuju krupne političke i poslovne ribe, gdje smo vrlo blizu toga da će ili završiti u zastari ili da će na kraju doći do presude kojoj će se svatko tko ima zrno zdravog razuma rugati bez obzira koliko će nekome teško pasti što se uopće postavlja pitanje kako se to eto u nekom predmetu presudilo. I upravo ta jedna otvorenost i argumentiranost mi daje jednu nadu da ćemo potaknuti raspravu o Zakonu o sudovima jel se pokazalo da puno toga je nedorečeno, ali da ćemo potaknuti i raspravu o tome kako želimo da hrvatsko pravosuđe izgleda u narednim godinama i u narednim 10-ljećima, kako ćemo rangirati suce, kako ćemo ih ocjenjivati, kako ćemo nagrađivati ih, ali i kako ćemo zajedno promijeniti ulogu i ponašanje i DORH-a i porezne uprave i svih onih drugih institucija koji svojim radom bi trebali doprinositi tome kako će naše pravosuđe, a samim time i percepcija naših građana od kojih svi zajedno živimo izgledati. Nadam se da će ta volja se pojaviti i da je Radovan Dobranić koji sigurno ne može sam okrenuti stanje u hrvatskom pravosuđu počinio korak u tom smjeru. Ali isto tako se nadam ne želeći docirati što je rekao Zoran Milanović, što je rekao Andrej Plenković ima ih dovoljno koji će to docirati i analizirati da će Andrej Plenković koji je dobio povjerenje građana ove zemlje bez obzira što mi ponekad mislili o tome konačno presjeći sam sa sobom da donosi odluke. Ne da se odluke razvlače, ne da se odluke odgađaju, ne da tražimo sve moguće pravne bravure koje nam stoje na raspolaganju da bi nešto izbjegli jer to nije vođenje brige o tome da imamo bolju zemlju i zadovoljnije građane nego jednostavno zbog sitnih političkih razloga kupovanje vremena, bježanje od odgovornosti i izbjegavanje donošenja odluka koliko god one ponekad teške i nepopularne bile jer i ovaj proces je pokazao da predsjednik hrvatske Vlade Plenković očito kad dođe 5 do 12, kad se mora donijeti neka odluka, odluka koja možda neće nekim grupacijama, kastama, političkim suparnicima ili političkim istomišljenicima ići na ruku i biti draga tada nastaje jedan totalni vakum i tada imamo jedino vidljivo bježanje od odluka. To je isto tako jedan od faktora koji će nam biti jako, jako važan ukoliko svi zajedno naravno želimo mijenjati stanje i percepciju hrvatskog pravosuđa. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospođa Marić ima prvu repliku.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, evo rekli ste da je postignut zapravo konsenzus oko toga da je sudac Dobronić zaista kvalitetan kandidat i da imamo svi nekakvu nadu da će biti onaj vođa promjena u pravosuđu, Vrhovnom sudu itd., međutim nije ugodna činjenica da je od 31 člana odnosno sudaca koji su bili na sjednici onoj općoj sjednici Vrhovnog suda samo 4 zapravo dalo glas sucu. Što vi mislite hoće li on imati dovoljan autoritet da napravi promjene, hoće li mu možda ti suci na neki način ajmo reći sapunati dasku ili će ipak promijeniti svoj stav i one karakteristike koje su dali na njegov račun, da nema potrebnu širinu poznavanja materije, da nije dovoljno stručna, da ne predstavlja program rada itd. Hoćemo li ipak postići konsenzus zapravo među svim dionicima, a ne samo ovdje? Hvala.
Izvolite odgovor.
Puno pitanja, puno konstatacija i teško je sad ponuditi jedan univerzalni odgovor za kojeg bi netko mogao reći da to je sad to i to će nas spasiti. Ono što smo komentirali u prijašnjim raspravama da je činjenica unatoč tome što na Vrhovnom sudu ima jako puno kvalitetnih ljudi da se taj isti Vrhovni sud zašto, zbog čega, kojim povodom, kojim putem, kada, pretvorio u jedan model gdje se volimo ponašati kao kasta i šaljemo poruke da nitko nije dovoljno dobar osim onih koji sjede s nama za stolom. Pa se s druge strane od gospodina Mrčele naturila teza da saborski zastupnici koji su izabrani od građana ne bi smjeli ni reći da li se s nečime slažu ili ne slažu. Nego kad netko pobjegne preko granice u Bosnu pa onda šalje poruke gdje i kako se družio sa sucima bi trebali reći sudstvo je neovisno. Sigurno je da Dobranić to ne može raščistiti sam, sigurno je da treba podršku od nas, a i sigurno je da odluke o budućem izgledu hrvatskog pravosuđa i želju za promjenama mora donijeti ovaj dom kojeg su izabrali građani.
Hvala. Gospođa Selak Raspudić.
Kolega Jakšić budući da cijelo vrijeme govorimo i o Vrhovnom sudu i trenutnom potencijalom i vjerojatno budućem predsjedniku Vrhovnog suda Dobroniću, a cijelo vrijeme se zapravo osvrćemo i na stanje u hrvatskom pravosuđu mislim da je došlo vrijeme da budemo malo samokritični. Dakle, što mi činimo da osiguramo tu pravnu sigurnost i sustav koji funkcionira, a da bi onda mogli imati i poduzetništvo koje je razvijeno i uopće uređenu zemlju. Kako je moguće da se nalazimo u Hrvatskom saboru koji bi trebao biti zakonodavno tijelo, a pretežno sudjelujemo u političkim prepucavanjima i posljedica toga i isključivo političkih, a ne stručnih odluka je recimo npr. činjenica koja je sada aktualna da Zakon o obnovi 3 put mijenjamo u godinu dana. Eto, toliko dobro radimo u ovom uvaženom domu. Kako to promijeniti, kako nas natjerati [[Upadica: Hvala.]] da radimo ono što nam je posao.
Odgovor.
O Zakonu o obnovi je bilo puno toga izrečeno i to je bio jedan od rijetkih zakona gdje smo imali unisonu skoro potporu od strane oporbe vladajućima. No i tu dolazimo do toga da je očito da sam zakon ima puno nedorečenosti kao što isto tako imamo puno dokaza da, medijskih dokaza da opet dolazimo do toga da imamo premijera koji teško donosi odluke jer smo očito došli u fazu da će netko trebat presjeći i reći što sve ne valja u zakonu, gdje počinje ili završava krivica direktora Fonda za obnovu, a gdje počinje i završava krivica ministra Horvata. Vidjeli smo i u prošlom mandatu kako teško su odlazili ministri pa bez obzira kakve su afere imali na sebi. Što se tiče promjena, slažem se s vama da se stvari trebaju vratiti u Hrvatski sabor i da jednostavno svi zajedno moramo nametati teme, moramo nametati zakone koji će mijenjati to stanje, tu percepciju i ovo na što danas građani opravdano gube živce i iskazuju svoje nezadovoljstvo.
Hvala. Gospođa Nađ … [[Upadica: Ne razumije se.]] a jel da, ispričavam se, nisam vidio.
Članak 238., moram ispraviti kolegu Jakšića budući da je riječ o jednoj neistinitoj tezi koja se uporno plasira. Vjerujem da nije imao loše namjere, ali nije bila u pitanju unisona potpora kada se radi o Zakonu o obnovi, Klub MOST-a ga nije podržao, Klub GLAS-a i Centra ga nije podržao, mi smo također neki faktor u ovom saboru i ne možemo plasirati neistinitu tezu da su svi unisono podržali nekvalitetan Zakon o obnovi jer to nije istina.
Imate pravo, kolega Jakšić nije imao loše namjere, vi da, pa dobijete opomenu. Gospođa Vesna Nađ. Žao mi je.
Hvala lijepa, kolega Jakšić …
Oprostite, možete, izvolite, prvi je bio gospodin, prvi je gospodin Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, povrijedili ste Poslovnik, povrijedili ste ulogu koju imate, dakle vi tu niste da procjenjujete nečije dobre ili loše namjere, vi eventualno možete procijeniti je li netko povrijedio Poslovnik ili ne. Dakle, namjera znači mi ne znamo kakve su čije namjere, ja isto tako neću procjenjivati, ja mogu reći da su vaše namjere loše i da niste ovo i ovaj vaš komentar da nije bio napravljen u dobroj namjeri.
Hvala lijepa. Naravno da shvaćam što vi kažete, ali odgovor je slijedeće. Namjere su se odnosile na povredu Poslovnika. Znači imala je namjeru povrijedit Poslovnik replikom. Izvolite, gospođa Raspudić. Imate opomenu, oprostite.
Dakle, čl. 238., ja doista moram reagirati. Ukoliko vi moje namjere karakterizirate kao lošima, vi mene sigurno omalovažavate kao saborsku zastupnicu, ukoliko je rečena neistina, a ona se odnosi i na moj rad, moja je dužnost zbog informacija koje dobivaju hrvatski građani, da na nju reagiram. Dakle, to može biti karakterizirano isključivo kao dobra namjera i časno odražen posao a ne kao loša namjera, što inače i nije takav tip kvalifikacije u domeni vašega rada.
Ja sam već odgovorio na to pitanje, vaša loša namjera je bila na povredu Poslovnika zbog toga što ste vi jednostavno replicirali i vrlo dobro ste znali što radite, dobivate drugu opomenu a možete i treći puta ako hoćete ali međutim, ja mislim da se razumijemo [[Upadica: Konačno.]] Odnosilo se na Poslovnik, ja vas kao osobu nit ne poznajem, vi to znate dobro, ne. Ima još povreda Poslovnika? Nema. Gospođa Vesna Nađ, izvolite. Replika.
Hvala lijepa. Kolega Jakšiću, vi ste kao predsjednik Odbora za pravosuđe vodili predstavljanje programa kandidata za predsjednika odnosno predsjednicu Vrhovnog suda i sucu Dobroniću ste dali zapravo jedno 4 sata da može predstavljati svoj program, što je meni zapravo drago, ali dosta ste se već migoljili i pokušali ste ga prekinuti, ali bezuspješno, i to mi je drago, recite mi, zašto ste to njemu dozvolili, da li je zato što vas je netko s brda nazvao i rekao Mišel, pusti to?
Odgovor, izvolite.
Dakle, kao i u svim javnim pozivima do sada, pa i u onima koji su propali prije nego su počeli, osobno nisam primio nikakav poziv s brda, čuo sam i pročitao u medijima tko će biti ili neće biti potencijalni kandidat i onda smo svi zajedno ovdje pratili naravno što će se dalje događati, tko će što izreć. I upravo iz tog iskustva sam rekao da mi ne pada na pamet niti docirati niti analizirat što je rekao Zoran Milanović, što je rekao Andrej Plenković, ali sve ono što je izrečeno je za početak pokazalo da treba značajno izmijeniti Zakon o sudovima jer ono ad hoc rješenje iz 2018. se ovaj puta pokazalo apsolutno promašeno. Što se tiče izlaganja gospodina Dobronića, isto tako dugačko izlaganje je imala i gospođa Đurđević koja se isto pokazala kao jako dobra kandidatkinja i jednostavno, procjena nas koji smo vodili tu sjednicu je bila da s obzirom na interes i javnosti i medija i vas iz Odbora za pravosuđe ali i svih drugih saborskih zastupnika i zastupnica, treba jednostavno staviti da svi pitaju sve što žele, da ljudi odgovaraju a očito je najveće zanimanje bilo za one kandidate koje je najavio Predsjednik Milanović kao svoje.
Hvala lijepa [[Upadica Jakšić: Hvala vama.]] Nemate više replika. Sad je na redu gospodin Rade Šimićević. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo nadam se da će saga o izboru predsjednika Vrhovnog suda uskoro biti zaključena, ali evo prilike da se podsjetimo na odredbe čl. Ustava 116. koji je propisao da predsjednika Vrhovnog suda RH uz prethodno mišljenje Opće sjednice Vrhovnog suda RH i nadležnog odbora Hrvatskog sabora, na prijedlog Predsjednika Republike, bira i razrješuje Hrvatski sabor. Iz ovoga ispada da je sve kristalno jasno i da nije prijedlog Predsjednika RH došao prije nego se pojavio javni poziv. Svi sastanci odbora i sjednice pojedinih tijela imali bi svoju svrhu da nije Predsjednik obznanio svog kandidata prije javnog poziva a samim tim dao do znanja svima koji su involvirani u izbor predsjednika Vrhovnog suda, što misli o njihovom radu. Evo i to je jedna od percepcija suda koju inače imamo u Hrvatskoj. Mi se zalažemo da struka bude primarna u svim javnim pozivima i da samo tako možemo izići iz poteškoća i ostvariti najbolje rezultate za dobrobiti svih u zajednici, ne samo u sudstvu nego u svim segmentima društvima. A dobro, konačno ćemo izabrati predsjednik Vrhovnog suda i nadam se da će izbor gospodina Dobronića biti dobar izbor. Važnije pitanje od samog izbora predsjednika Vrhovnog suda je koliko može čelni čovjek Vrhovnog suda promijeniti pojavnosti koje su prisutne na sudovima i učiniti ih još boljim. Ovdje želim napomenuti neke stvari. Neriješeni sudski sporovi, neujednačena sudska praksa, stanje zemljišnih knjiga, netransparentnost do svjesnog otezanja postupaka i privilegiranja pojedinih stranaka u postupku. Sjećam se dok sam još bio ravnatelj škole, to je primjer iz prakse, u pitanju je bila neisplata regresa pa je to bio predmet sudskog spora. Imate odluke koje su bile za i protiv tužitelja. Znači isti zakon, ista država, različiti suci, potpuno drugačije odluke. Zatim imate i sudačka obrazloženja. Jedan sudac nudio obrazloženje na 3 stranice i presuđuje u korist tužitelja, a drugo obrazloženje na 18 stranica, protiv tužitelja. Je li to primjer dobre prakse i da li mi trebamo izbjegavati takvu praksu? Isto tako, imate primjere da jedan sudac u Puli dosudi isti, isti slučaj za, u Varaždinu protiv, Osijeku za itd., te stvari se zapravo ne bi smjele nikako događati. Ne želim ovdje na bilo koji način povrijedili ili omalovažiti bilo koga iz pravosudne struke. Velika većina su odgovorni i profesionalni ljudi u svom poslu samo kao korisnik usluga iz prakse prenosim svoje nerazumijevanje za takve postupke i odluke pojedinaca. Hoće li predsjednik, izbor predsjednika Vrhovnog suda s obzirom na svoje obaveze i odgovornosti, a na osnovu odredaba Ustava te Zakona o sudovima osigurati temeljnu zadaću Vrhovnog suda, jedinstvenu primjenu prava i ravnopravnost za sve dionike u procesu. Stanje u Hrvatskoj u usporedbi sa svijetom i EU negdje je u sredini i mi doista moramo težiti da se to stanje popravi još bolje. A zašto je to tako? Zato što naši sudovi još uvijek nemaju autoritet sudova u Danskoj, Norveškoj, Švedskoj, SAD-u i brojne presude se preispituju. To nikako nije dobro za povjerenje u sudovima i stvaranje pravnog reda i sigurnosti. Neki dan je bilo na tv ako se sjećate poznata atletičarka Marion Jones ona je uzimala doping, ona je zapravo osuđena vrlo kratko i odmah, odmah je otišla na izvršavanje sudske kazne. Kod nas bi to trajalo možda i previše. Dao Bog da ovaj izbor predsjednika Vrhovnog suda bude prekretnica i u skoro vrijeme vrati povjerenje [[Upadica: Hvala.]] hrvatskih ljudi u pravni poredak.
Hvala lijepa gospodin Šimičević [[Upadica: Dobro.]] imate replike međutim. Gospođa Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Šimičević rekli ste da se brojne presude preispituju i da to nije dobro. Složit ću se s vama oko jedne konkretne presude o kojoj ću vas i pitati. Recimo trenutno se preispituje nepravomoćna presuda HDZ-a za korupciju. Pa mene zanima budući da smo mogli čuti primjerice kolegu Bulja koji je optužio pravosuđe i za djelomičnu politizaciju, mislite li vi da je ta nepravomoćna presuda protiv HDZ-a za korupciju zapravo dio nekog politički namještenog procesa ili da sudstvo nije dobro radilo svoj posao. Ako to mislite, mislite li da je onda, koga smatrate odgovornim za tu presudu protiv HDZ-a? Ili ako mislite da je sud dobro radio svoj posao i donio kvalitetnu presudu očekujete li onda da će i Vrhovni sud potvrditi tu presudu pa nećemo više imati ovu situaciju koju ste i sami kritizirali da se brojne sudske presude propituju što nije dobro za stanje hrvatskog pravosuđa.
Hvala, hvala. Izvolite gospodine Šimičević.
Zahvaljujem kolegice, pa inače ja ne komentiram sudske postupke koji su u tijeku, pa ćemo čekati razvoj situacije pa ćemo vidjeti kakva će biti konačna odluka.
E sada je gospodin Nikola Grmoja, replika.
Poštovani kolega, dakle rekli ste da je zapravo javni poziv bio kompromitiran u onom prvom postupku jer je predsjednik mimo tog javnog poziva dakle prije nego što se taj javni poziv dogodio gurao određenu kandidatkinju. Ali mi smo i o tome je iscrpno govorila kolegica Selak Raspudić imali situaciju da je i sam premijer priznao da je on prije svih javnih poziva obavljao određene telefonske razgovore i da ne bi bilo nikakvih problema da se predsjednik Milanović složio s kandidatkinjom s kojom je on obavio telefonski poziv. Dakle, što je sada, ja bih vas molio da mi kažete, što je bitno javni poziv ili prethodni razgovor s premijerom. Dakle, volio bih da mi to pojasnite jer ste se žalili da su neki gurali određene kandidate mimo javnog poziva. Što je važno dakle telefonski razgovor s premijerom ili javni poziv?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Poštovani kolega to je vaša percepcija o tim stvarima. Ja zapravo znam kad je bio raspisan javni poziv za izbor Vrhovnog suda prije nego je objavljen da je predsjednik države predložio svog kandidata što je zapravo kompromitiralo sami smisao i postojanje javnog poziva i to je jedini razlog zašto se išlo u ponavljanje drugog postupka. Hvala.
Gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolega Šimičević evo u ovom dijelu vaše rasprave ste se pitali da li će se dogoditi možda te presude koje će po istim predmetima bit, koje će po istim predmetima biti jednake ili neće, da li će se dogoditi ono što se predstavilo u programu. Moje mišljenje je da hoće. Ova jednoglasna potpora čovjeku, vjerojatno mu nije samo čast, on zna da će na sebe preuzeti jedan veliki dio tereta gdje će ga najprije političari koji će za njega glasati optužiti možda za sve loše što će se ponovno događati u tom pravosuđu, možda će opet biti krivac. A u onom dijelu gdje bude dobro sigurno neće biti zaslužan jer to kod ne ide na taj način. Tako da ne samo što će postati predsjednik vjerojatno je možda htijuć ili ne htijuć za sebe preuzeo veliki teret. Ako u kojem slučaju ne bi nešto znao uvijek može doći kod kolege Grmoje i njega pitati za savjet jer on zna sve. Od naftnih derivata, preko pedofila do presuda može riješit, ima rješenja za sve i ako ne bude znao …
nemojmo, molim vas, gospodin Borić nemojmo se provocirat međusobno, to onda ide u nedogled. Ja znam da ste i vi bili predmet provociranja ali međutim ovaj sad uzvraćate istom mjerom. Molim vas. Izvolite odgovori.
Zahvaljujem poštovani kolega. Pa da ja mislim da smo sad na prekretnici, da izborom predsjednika Vrhovnog suda možemo napraviti ogroman iskorak, da možemo doći do razine povjerenja hrvatskog čovjeka u hrvatsko pravosuđe i ja se nadam da će to u tom smjeru ići. A to što pojedine kolegice i kolege uvijek imaju rezervni položaj to je zapravo njihov izbor, a nije moj. Hvala.
Pavić, koji Pavić, vi, gospodin Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega. Pa evo kako tumačite da cijeli dan oporba tvrdi da se trebalo kršit zakon, dakle cijeli dan oporba tvrdi da se trebalo kršiti zakon da nije bilo da je javni poziv farsa, ali propisan je zakonom i da je za to kriv HDZ. Zakon jasno propisuje da je raspodjela na koji način se bira sudac Vrhovnog suda, da se trebaju dogovoriti i vladajuća većina i predsjednik i naravno da je normalno da oni razgovaraju o tome. Kandidatkinja, da demantiramo tu tezu, kandidatkinja Ksenija Turković naravno da razgovaraju i prije javnog poziva, ali postupak je propisan zakonom i to je da se ti ljudi moraju prijaviti na poziv, a niko sretniji da se prijavila i prof. Turković. Ja sam bio studentski predstavnik, ona je bila prorektorica bilo bi vrlo izgledan kandidat, ali vrlo jasno HDZ je poštovao zakon, a cijeli dan oporaba traži od HDZ-a da se zakon ne poštuje, jel to normalno?
Hvala lijepa. Odgovor.
Zahvaljujem poštovani kolega, da odredbe čl. 116. Ustava RH su jasne i mislim ako se može nekom nešto prigovoriti to se u ovom slučaju ne može prigovoriti HDZ-u odnosno vladajućoj većini. Ono što je ovdje bio predmet spoticanja je zapravo izjava predsjednika Republike prije nego je javni natječaj ugledao svjetlo dana.
Hvala. Gospodin Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani kolega. Trebamo govoriti o činjenicama ovdje, a činjenice su upravo to da je inzistiranje predsjednika Vlade na tome da se poštuju procedure odnosno da se kandidati za predsjednika Vrhovnog suda moraju prijaviti na javni natječaj, dovelo nas je do situacije da danas imamo kandidata kojega evo kako čujemo velika većina čak na momente da kažemo euforično podržava. I umjesto da sada priznamo tu činjenicu kao nekakav veliki iskorak, pojedinci ponovno pokušavaju predbaciti kako je to rezultat pritiska, da smo dovedeni ne znam zid itd., da smo to morali učiniti. Evo volio bih čut vaš komentar. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor.
Zahvaljujem. Da, ovdje je doista bilo kristalno jasno i stav premijera Vlade g. Andreja Plenkovića i kluba HDZ-a, međutim mi imamo rat medija gdje svatko može napisati svašta i zapravo neki ljudi iščitavaju određene neistine, a ne slušaju ono što je izgovoreno na mjestima na kojima se treba izgovoriti odnosno u Vladi ili u Saboru RH. I smatram da je doista g. Plenković učinio sve da dođe do izbora predsjednika Vrhovnog suda, međutim znamo tko predlaže predsjednika, izbora suca, to je predsjednik Republike i jednostavno on ima svoj stav, ima svoje mišljenje, ali očito da je i on sad došao na svoje kada se raspisao javni poziv da će sad ova priča bit završena.
Hvala. Gospodin Beljak.
Hvala lijepa. Poštovani kolega. Složit ću se s nekim vašim navodima odnosno sa većinom koji ste rekli, a kritizirajući stanje u pravosuđu. Dakle, nepravilnosti, nepravde privilegiranost određenih ljudi, neujednačenost sudske prakse, sporost u mnogobrojnim slučajevima, vaše osobno nerazumijevanje nekih postupaka, sudovi nemaju autoritet itd., itd. Moje pitanje vama jest, tko je odnosno koja politička opcija je po vašem mišljenju je odgovorna za ovakvo stanje u pravosuđu i kad je to počelo? Hvala lijepa i molim konkretan odgovor.
Izvolite, odgovor.
Zahvaljuje. Ja sam rekao da u sudstvu ima izvrsnih i odličnih ljudi sudaca, većina njih je takva, anomalije se pojavljuju svugdje i u obitelji, pa da ne govorim šire i više u cijeloj državi. Država je kompleksna i zasigurno treba puno problema da bi se uredio sustav. Mi izborom sad predsjednika Vrhovnog suda smatram da možemo napraviti jedan iskorak da neke loše pojavnosti koje su bile da ćemo ih eliminirati i daće hrvatsko pravosuđe krenuti u boljem smjeru. Tko je kriv, a tko nije, to možete i vi odgovoriti. Zahvaljujem.
Ima povredu Poslovnika g. Beljak, izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]]
Rekao sam da kako ja mogu odgovoriti tako i vi možete odgovoriti na tko je kriv.
Ja sam vas pitao, vi ste rekli ne valja ništa, a tko je kriv?
Čekajte idite na kavu pa tamo na kavi tamo o tome raspravite.
Nije mi dao odgovor konkretan.
Vi ste dali povredu Poslovnika.
Ne, ne to sam krivo digo.
A krivu ste dali? Onda idemo dalje. Gospođa Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega. Govorili ste o neujednačenoj sudskoj praksi i naveli ste jedan primjer iz školskog sustava iz kojeg dolazite, a ja ću vam sada navesti primjer iz zdravstva. Radi se o neadekvatnom obračunu prekovremenih sati za liječnike i 9.12.2019. jasna je odluka Vrhovnog suda koja ide u korist liječnicima. Međutim, praksa je bila takva da ravnatelji zdravstvenih ustanova su svejedno nisu poštovali odluke prvostupanjskih sudova, pa su bile žalbe, pa nepotrebni dugovi na račun odvjetnika, sudova itd., dakle umjesto da znaju da treba poštovati odluku Vrhovnog suda. Zašto to govorim? Smatram da i ono što je sudac Dobronić rekao da zapravo treba poštovati odluke i imati nekakav pravni red i poštovati ono što kaže nekakva krovna institucija, a ne onda nabijati troškove i u zdravstvenom sustavu i svima nama [[Upadica Radin: Hvala.]] moram reći zadnjih par mjeseci se sklapaju nagodbe [[Upadica Radin: Hvala lijepo.]] ali svejedno [[Upadica Radin: Gospođo Marić.]] Zadnjih godinu i pol je nered. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Da zahvaljujem kolegice. Nisam vas baš dobro čuo, ljudi su pričali. Pa da, što je važno u sudstvu? U sudstvu je važno da se stvori kritična masa povjerenja u pojedine suce i pojedine sudove. Možda mi sada u ovom trenutku nismo u najboljoj situaciji, ali ja vjerujem da vrijeme koje je ispred nas, da će zapravo riješiti mnoge dileme. Na kraju krajeva, mi smo mlada demokracija, za neke stvari treba 200 godina, a ne samo 30 godina da bi se dovele do kraja. Tako da vjerujem da ćemo napraviti iskorak i da ćemo doista živjeti u državi gdje nećemo više voditi ovakve rasprave kad je u pitanju hrvatsko sudstvo, bez obzira što ja mislim da i dalje u hrvatskom sudstvu ima velika većina ljudi koji su odlični, koji su pošteni, koji su kvalitetni, koji su [[Upadica: Hvala lijepa.]] čestiti i rade svoj posao.
Hvala lijepa. G. Beljak, ima obrazloženje stanke. Ostanite ovdje jer ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Tražim stanku u ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Radničke fronte, a zahvaljujući vama i vašem postupku odnosno vašem neujednačenom kriteriju gdje ste me nekoliko puta upozorili da moram staviti masku, a s druge strane kolega, evo, evo ga, sad stavlja masku, sad se prepoznao, dakle njega niste vidjeli. Dakle to govori o vama i o vašoj neujednačenosti vaših kriterija, dakle vi se ponašate upravo kao i hrvatsko pravosuđe. Kad treba osuditi Beljaka, Bulja, Grmoju, onda ste prvi, a kad treba vaše kolege iz vladajuće većine, onda ih ne vidite. Evo ja gledam dobrih 20 minuta bez maske. Mislite da mene ne smeta? Pa sve nas smeta, a eto samo on ima tu privilegiju u Saboru ne nositi masku. Prema tome, mi ćemo dobro dalje razmisliti da li su te maske uopće potrebne više. Ili ćemo nositi svi ili nitko.
G. Beljak, ja shvaćam dubinu vašeg ovoga što ste rekli, ali ja doista gospodina nisam vidio, a vama moram dati opomenu zato što to nema veze s točkom dnevnog reda. ... [[Upadica se ne čuje.]] sa točkom dnevnog reda nema veze, a inače možete tražiti stanku samo u vezi sa točkom dnevnoga reda, znači imate opomenu zbog toga što niste ovaj tražili stanku za točku dnevnog reda. ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, izvolite. Čekajte malo, bila je prije gđa. Marić, povreda Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, sad koristim priliku, vi kažete da, eto, trudite se držati red, neke vidite, neke ne vidite, ja sam postavljala repliku kolegi Šimičeviću, tu je bilo žamora u kojem ste vi sudjelovali i niste reagirali na to, niti je kolega čuo mene niti sam ja sama sebe čula, prema tome, molim vas i apeliram, dakle čl. 238, 237 da ovaj, se ubuduće malo imate ujednačenu praksu oko toga da održavate red na ovoj sjednici. Hvala.
Radi se o žamoru? O žamoru se radi? Da nisam reagirao na žamor? Dobro. Kako bi vam rekao, sad bi ja mogao reagirati na 100 načina, ali međutim, primit ću vašu kritiku. Drugi put kad će biti žamor ću reagirati i neću vam dati opomenu iako je to sve jako atipično. G. Bauk, da vidimo šta će on reć.
Zahvaljujem. Ja sam siguran, g. potpredsjedniče da ni meni nećete dati opomenu. Dakle smatram da ste prestrog čl. 238 ili koji već, da ste prestrogo izrekli opomenu [[Upadica: Čekajte, je l' znate ili ne znate koji članak?]] 238 [[Upadica: Dobro.]] koji se tiče opomene, dakle smatram da ste izricanjem opomene kolegi Beljaku prekršili Poslovnik i prestrogo protumačili njegov govor, da nema veze s temom, on je spominjao pravosuđe i upravo su nejednaki kriteriji tema pravosuđa, tako da vam je opomena, smatram, bila prestroga i nije dobra za slobodu govora u Saboru ... [[Govornik se ne razumije.]]
G. Bauk, imate opomenu, to stvarno što ste rekli, nema veze s ničim. Dobivate opomenu. Ovaj, jer g. Beljak vrlo dobro zna da to nije imalo veze sa točkom dnevnoga reda, a ja mogu govoriti sad i o matematici s vama i reći pravosuđe, riječ pravosuđe i onda ćete mi reći da ima veze s točkom dnevnoga reda. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Molim vas, molim vas, i sada i sada ovaj, ja dajem 5 minuta stanke, ... [[Upadica se ne čuje.]] ne, radim, dajem 5 minuta stanke kako bismo se malo smirili svi zajedno, a onda gđa. Mrak-Taritaš će imati svoju repliku. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ma oprostite, ali to je malo prešlo sve mjere. STANKA U 14,09 SATI. Gđa. Anka Mrak-Taritaš ima repliku, izvolite .
Hoćete da vam ja dignem ovaj povredu Poslovnika zbog žamora ili da krenem s replikom?
Molim? Repliku ste rekli.
Repliku. Evo ja ću probati biti dovoljno glasna, apsolutno sam smirena. Dakle, u vašem izlaganju ste govorili o temi pravosuđa i ja se mogu složiti sa dosta toga što ste vi dijagnosticirali. Svatko od nas ima neke presude koje mu na razini percepcije ili na razini percepcije javnosti ostavljaju sumnje. Jedan od mojih omiljenih presuda je kad je bio presuđen pas Medo koji nije smio lajati u određeno vrijeme nego je smio lajati samo kako je sudac rekao. Ali ja bih se vratila na ono što je tema. Tema je imenovanje predsjednika vrhovnog suda i bili smo svjedoci od toga da nakon što je bila rasprava na Odboru za pravosuđe kolege koje, dakle iz stranke kojoj vi pripadate, nisu se mogli glasati nego je trebalo još jedno vrijeme, pa je onda to vrijeme trebalo, dakle bilo je dosta dugo vremena dok vi u svom klubu niste donijeli stav, pa me zanima zašto je tome tako bilo i što se je tu događalo? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Kolegice, sad vi meni postavljate pitanje da ja uđem u glave kolega koji su bili na tom odboru i zašto nisu glasovali. Vi imate zapravo i suce koji imaju određeni predmet i onda im treba izvjesno vrijeme da bi im odluka bila zrela u glavi i da bi odluku kasnije napisali. Tako da, ove su odluke donešene na vrijeme i Klub HDZ-a na vrijeme je izišao sa svojim prijedlogom i mislim da tu doista nema ništa sporno. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nemate više replika. I sada je na redu gđa. Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Tema pravosuđa je jedna od onih tema o kojima vrlo rado i vrlo često govorim u saboru. Govorim zato što je pravosuđe u Hrvatskoj problem, tu treba biti realan i spreman sam sebi to priznati. Meni se čini da sve više ljudi u Hrvatskoj to razumije i spremno je i javno reći. Ja se moram priznati sjećam nekih ne tako davnih vremena kad to ljudi nisu bili spremni javno reći bez obzira što su tako mislili. Ta javna spremnost da se suočimo s tim da imamo problem je važan prvi korak prema traženju rješenja, ali daleko smo mi od bilo kakvog stvarnog rješenja ili promijene, a nama treba stvarno rješenje i stvarna promjena. To pokazuju i statistike koje često citiram. Prema službenim podacima EU-a mi smo zemlja s najmanjim povjerenjem građana, tvrtki i samih sudaca u pravosuđe. Sami naši suci smatraju, više od njih polovine, da su kriteriji po kojima se napreduje, ne napreduje se niti po stručnosti, niti po znanju, niti po kvaliteti. U trajnom obrazovanju sudaca smo lošiji, u digitalizaciji i obavještavanju građana također. Ali najvidljivija posljedica svega toga je iako imamo veliki broj sudaca na broj stanovnika i trošimo puno na pravosuđe u odnosu na BDP, mi smo među najgorima prema zaostacima i vremenu trajanja postupka i tako već godinama i 10-ljećima. I u svom uvodnom izlaganju na Odboru za pravosuđe kandidat za predsjednika vrhovnog suda sudac Radovan Dobronić naveo je baš te probleme, broj neriješenih predmeta, sporost u radu, kvaliteti ili ne kvaliteti rada sudaca, njihovo poštenje i opći gubitak povjerenja u građane. Gospodin Dobronić, moram priznati, ima i zanimljive teorije o tome zašto imamo toliko zaostataka. Po njemu nisu krivi samo suci, nego je posljedica toga neorganizirana država, državne tvrtke, lokalna i regionalna samouprava, tvrtke, banke i sami građani neprestano stvaraju sudske sporove. Vrlo lako moguće da je i to istina, naši sustavi su zaista općenito nerazvijeni, a način rješavanja sporova prije sudskog postupka su preslabi. Kandidat Dobronić je istaknuo i probleme s ovrhama, javnim bilježnicima i načinima na koji se vode ovršni postupci. I tu je on vjerojatno u pravu. Ovrhe i javni bilježnici su bolna kombinacija za puno hrvatskih građana. Kod nas niti su kako treba zaštićeni vjerovnici, niti su postupci korektni prema dužnicima, pogotovo onim malim koji su dužni za režije jer kad ste dužni 20 milijuna stvari idu malo drugačije, ali kako te probleme može riješiti predsjednik vrhovnog suda? Kandidat Dobronić snažno se protivi i bilo kakvim normama i mjerenju rada i učinkovitosti sudaca. Uz sve dužno poštovanje, ali ja sam uvjerena da neku vrstu praćenja rada i učinkovitosti moramo imati. Prihvaćam da možda trenutačni način nije najbolji i da ga treba mijenjati, ali neki sustav mjerenja učinkovitosti i kvalitete rada treba postojati. Nezavisnost sudstva ne znači i nikad ne smije značiti nezavisnost od kvalitete i učinkovitosti. Istina je da problem našeg pravosuđa nisu posljedica samo rada pravosuđa u užem smislu. Nama sigurno trebaju i promijene raznih zakona i nova organizacija i razne druge stvari, ali ovdje raspravljamo sad o predsjedniku vrhovnog suda koji niti može donositi zakone, niti može mnoge one stvari koje ga pitaju, za koje javnost misli da ih može napraviti. Nitko ne očekuje da predsjednik vrhovnog suda ima čarobni štapić kojim može jednim potezom obrisati sve loše. Ono što može je prvi dan na poslu krenuti s ozbiljnim promjenama tamo gdje ih može provesti. Podržat ću kandidata Dobronića, ali žao mi je da smo ovaj izbor pretvorili u farsu koja je povjerenju u naše pravosuđe sigurno nanijela štetu. A posebno mi je moram priznati žao da smo propustili izabrati jednu sjajnu kandidatkinju koja osim stručnosti i znanja imala za mene još jednu veliku prednost [[Upadica: Hvala.]] ona nije bila članica kaste sudaca. Hvala lijepa.
Dobro, ja ovaj, gospođa Peović, replika.
Evo, kolegice Mrak Taritaš, mene zanima znači već smo čuli jedno 20 puta neću pretjerivat ovdje tu tezu da je najvažnija ta percepcija korupcije. Mene zanima što vi kažete na taj podatak da je Kina 15 mjesta ispod nas na toj percepciji korupcije pa jedna od najvećih ekonomija svijeta ili na ono što sam pokušala objasniti u svojoj raspravi da je Italija bila na vrhu ekonomskom razvoja upravo u trenutku kad je imala najkorumpiraniju vladu i najkorumpiranije političare i kad je percepcija talijanske vlade bila izuzetno niska. Ne kažem naravno da pravosuđe nije važno i da ne moramo obratiti na izbor poštenih i stručnih i nekorumpiranih, ali možemo li ipak staviti u kontekst dosege onoga što pravosuđe može napraviti u usporedbi sa ekonomskim rastom i ekonomskim razvojem koji je ipak nešto drugo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na ovom pitanju. Dakle, tema Kine ja moram priznati svi nekako s velikim očima gledamo tu polako inflaciju koja nam se približava i bit će zanimljivo gledati tog jednog velikog i tu se moram referirati na tog jednog velikog kineskog diva u graditeljstvu koji u ovom trenutku ima 100-tinjak tisuća neprodanih stanova i pitanje je što će se to desiti i način na koji će to imati utjecaj ja sam sigurna i na druge zemlje EU. Mi o pravosuđu dakle, jedno je, mi često govorimo o pravosuđu, ali dobro je vidjeti kako građani imaju percepciju o pravosuđu, kako ulagači kad smo već o ulagači i gospodarstvenici imaju percepciju o pravosuđu. Oni svi ocjenjuju da je naše stanje u našem pravosuđu takovo da je zapravo uvijek dvojbeno i to ulaganje. Dakle, bez ulaganja i investitora nema razvoj u određenim, dakle ne govorim samo onaj sektor koji ja razumijem i o kojem govorim graditeljstvo, ali i u svemu drugom nema razvoja. A kad oni imaju lošu percepciju [[Upadica: Vrijeme.]] onda je pravosuđe sigurno jedna od bolnih grana.
Hvala, nemate više replika. Sada je na redu gospodin Beljak koji će bez maske održati svoj govor. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege, kolega Šimičević mi je propustio odgovoriti na pitanje pa ću ga ja pokušati dat sam. Kad govorimo o hrvatskom pravosuđu i svim ovim problemima oni nisu naravno od jučer, oni traju već jako dugo. I zna se tko je krivac, jako dobro se zna tko je krivac, tko je proveo sječu najkvalitetnijih kadrova u hrvatskom pravosuđu početkom '90.-tih godina koja je kasnije se ispostavilo bila itekako planirana i dobro smišljena. Naime, ne samo zbog toga da se događa sve ovo što se događalo, glavni plijen politike koja je inaugurirala svoj pravosuđe, svoje suce je bila ona pljačka, privatizacijska pljačka '90.-tih godina koja je protekla nota bene po zakonu. Po zakonu jer je ovaj dom sa 2/3 većinom gdje je HDZ imao većinu koja je donijela zakona i imala je produženu ruku u hrvatskom pravosuđu koja je te zakone provela u djelo i legalizirala neviđenu stoljetnu pljačku početkom '90.-tih godina. Nus produkti svega toga lošega u pravosuđu su to da su gotovo svi suci još dan danas usko vezani uz vladajuću stranku odnosno uz HDZ. Ja ih znam barem 10 koji su otvoreno rekli da nisu bliski, ne članovi, nego bliski HDZ-u nikad ne bi postali predsjednici sudova itd., itd. Znate onaj koji za sebe stalno govori ja sam pošten, ja sam pošten, ja sam pošten, taj je u principu obično najveći lopov. Kad se netko poziva na neovisnost pravosuđa, na trodiobu vlasti i uporno govori neovisno pravosuđe, neosobno, neovisno, neovisno to znate da je upravo taj stoji iza pravosuđa koje ne samo da je neovisno nego je isključivo ovisno o vladajućima već zadnjih 30 godina. To je činjenica. Ja se nadam da će izbor što je inače velika pobjeda Zorana Milanovića i ja mu na tome moram čestitati što god gospodo iz HDZ-a mislili i sad se kao to je neki dogovor i tako, ne to je 1:0, a strijelac je Zoran Milanović, vrlo jasno. Naravno da vi nećete priznati nego ćete reći to je ovako, to je sad, eto sad svi skupa braća složni, ali ne pobijedio vas je Zoran Milanović i smatram da je ovaj izbor samo mali, mali početak, mala kockica, mali kotačić u promjenama koje će slijediti u idućim godinama, a još nažalost ne. Hvala.
Molim. A sad biste vi, vi ste gotovi, imali ste još vremena. Gospođa Šalin, gospodin Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Beljak s obzirom na činjenicu da ste već dugi niz u politici, pa i sa pravosuđem imate dugi niz godina već iskustava itd., ja bi vas molio ako možete povući jednu paralelu sa stanjem u pravosuđu danas odnosno ovih godina i ono prije 20, 21 godinu, možda da li nam možete ukazati na nekakve procese koji se u svezi toga događaju. Hvala.
Izvolite odgovor.
Mene mislite isprovocirat, vi koji ste član organizacije, sekte koja upravo očekuje pravomoćnu presudu za pljačku državnih novaca iz državnih poduzeća preko Fimi medije. Vi mene mislite isprovocirati, pa ja sam za vas ne sitni prekršajac, ja sam za vas mrvica što god napravio. Ne samo ja nego svi kriminalci Hrvatske su male bebe za vas iz HDZ-a. Pa vi ste uništili Hrvatsku, vi ste uništili hrvatsku budućnost. Hoćete da govorim o bankama, hoćete da govorim o svakom segmentu hrvatskog društva koje ste vi uspjeli uništiti. I vi mene prozivate za ovu jedinu aferu u životu, da imate pravo na to, možete se smijat, ali znate i meni je smiješno i meni je smiješno. To je ono kad se slon ruga buhi kak je velika, evo to je otprilike to. Dakle, jadno da jadnije ne možete bit, dobro da nemate niš drugo.
To je ipak, to je ipak povreda Poslovnika sa moje strane jer je rekao ne, sad ću dat riječ g. Habijanu, al ne možete reć jednom zastupniku, ga osloviti, ja neću ni ponoviti kako ste ga oslovili, to ne možete.
Ja sam ga oslovio?
Da.
Podsjetite me, podsjetite me.
Oprostite, što ste, što ste rekli na kraju. Neću vas podsjetiti.
Ne znam što sam rekao.
Vrlo dobro znate što ste rekli na kraju, na kraju. Ali g. Habijan je prije, znači imate opomenu.
Ne kužim što ste rekli … [[Govornik se ne razumije]]
Zbog toga što ste rekli da, rekli da … [[Govornik se ne razumije]] je jadniji da jadniji ne može biti. Oprostite, ali to je… [[Govornik se ne razumije]]
Ne, rekao sam da je to jadno od vas i od njih.
Ne, ne, ne, ne.
A dajte molim vas gospon Furin.
Dobro sam slušao, pitajte njih. Gospodin Habijan, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Doduše već ste reagirali sukladno Poslovniku, ja sam htio reagirati prije vas, čl. 238. st. 1. alineja 5., dakle omalovažavanje saborskog zastupnika, ali ne samo saborskog zastupnika konkretno nego svih nas ovdje iz HDZ-a koji smo prisutni i koji nisu prisutni. Ja znam kolega da vas istina boli, al na ovakav način se odnositi i govoriti prema saborskim zastupnicima i zastupnicima iz redova HDZ-a mislim da doista nije primjereno i može vas biti sram.
Gospodin Habijan, g. Habijan, vi ste digli povredu Poslovnika prije nego što je, nego što je g. Beljak uvrijedio osobno, što je jedini, a ono što ste vi rekli ne spada u Poslovnik, pa zato vam dajem opomenu. Težak dan. Gđa. gđa. Katarina Peović, vi imate repliku i povredu Poslovnika, ja ne znam, obadvije.
Prvo povreda Poslovnika, pa onda replika.
Povreda Poslovnika, izvolite.
238., ovdje je riječ o omalovažavanju zastupnika Kreše Beljaka iz dva razloga. Jedan je zato što vi niste dobro čuli što je on rekao u svojem izlaganju, mislim da ste pogrešno interpretirali što je on rekao. A drugo, niste slušali što je u replici dakle rečeno kolegi Beljaku i to je bilo zapravo za dat opomenu po meni. A objasnit ću neke druge stvari u replici.
Ne, ovo je, oprostite, ovo je, ovo je replika i povreda, i povreda Poslovnika, pa zato imate opomenu. Ja sam vrlo dobro čuo, vrlo dobro slušao.
Niste dobro čuli kolega … [[Govornik se ne razumije]]
Oprostite, oćete da gledamo, oćete da gledamo, da gledamo… [[Govornik se ne razumije]]
Nisam vas razumio.
Ne, ne, čekajte malo.
A tko ste vi, a tko ste vi? … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se]] Jel s vama, vi razgovarate sa mnom?
Oprostite, oprostite, oprostite, ja sam vrlo dobro…
Niste dobro čuli kolega Furdin.
Neki red, do nekog reda se moramo držati, a vi sada imate sat glume koliko ja shvaćam.
Molim?
Vrlo dobro znate što ste rekli. Jadni ste, a da jadniji ne možete biti, to ste rekli, a ja sam vas slušao vrlo dobro, a to je direktna, a to je direktna uvreda.
To je uvreda?
Ako to ovaj stenogram pokaže da nije istina, ja ću vam se osobno ispričati. Okej, jesmo se dogovorili? I gđa. Peović ima povredu Poslovnika … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne, ne, prije ima povredu Poslovnika i opomenu to sam već dao, a sad imate repliku i možete reć što god hoćete.
Dobro, hvala, nećemo se ovaj više vraćat na ono šta je rečeno. Ja bi se referirala na ono što je bilo izrečeno u raspravi. Mislim da dobra poanta izvučena koja nije u raspravi u ranijim, niti replikama, niti raspravama spomenuta, mislim da je ključna, a to je pretvorba i privatizacija. Znači prvi grijeh ove države, na kojem je ova država nastala, a koji se ne može jednostavno tako lako nivelirati što god mi govorili i što god mi činili, znači uvijek se trebamo vratiti na to na koji način je ovo nastalo. I u principu ono što želim postaviti kao okvir onoga što sam ja u svojoj raspravi postavila kao pitanje je možemo li govoriti o pravdi i pravednosti ako počinjemo sa ovako nečim. Znači prvo i osnovno pretvorbu i privatizaciju bi trebalo poništiti. Većina će kritičara reć to već danas nema smisla, znači prošlo je jako puno godina, ali gotovo se svi slažu da bi to trebalo poništiti.
Hvala lijepa. Odgovor.
Da, cijenjena kolegice Peović, nemoguće je poništit, to je još predsjednik Josipović rekao. A zašto je nemoguće? Upravo zbog toga jel je izvedena prema zakonu. Zakonima, prema zakonima koje je donio ovaj HS jer je HDZ imao većinu i po sucima odnosno pravosudnom sustavu koji je delegirao HDZ, točka. Zato se ne može poništit. Dakle, ako želimo biti, poštivati neke pravne norme onda je to tako. Međutim postoji paralel neki u povijesti o kojima bi se dalo pričati, neke stvari su isto tako, grozne stvari u povijesti, ne doduše u Hrvatskoj, ali i u Hrvatskoj izvršene prema zakonima, pa onda povijesno nisu dobile legitimitet. Da li će to biti slučaj sa privatizacijom, nisam siguran.
Gđa. Dalija Orešković replika.
Kolega Beljak, ne znam jeste li slušali moje izlaganje u ime kluba kada sam rekla da je Radovan Dobronić HDZ-u opalio šamar kada je ukazao na odgovornost vlade za propust u likvidiranju faktoring društava i naplati njihove imovine u korist države. No istovremeno mislim da je opalio šamar i Zoranu Milanoviću samim time što je sudac častan, pošten i ne HDZ-ov. Pa kad već podržavamo njegov program bilo bi fer uvažiti i njegovu opasku da ovo generaliziranje čitavog pravosuđa kao korumpiranog ili kao HDZ-ovog demotivira one poštene i marljive suce, a takvih je ipak većina koji u ovom pravosuđu rade. A to kritizerstvo, a uopće generalizacija opasna je kada dolazi iz redova političkih krugova. To je također jedan oblik neprimjerene kontrole, pogotovo kada dolazi od onih političara koji kada su bili na vlasti nisu imali ni znanja ni hrabrosti provesti makar simboličke promjene, a sada bi im zapravo bilo najpametnije da šute.
Izvolite g. Beljak.
Nisam shvatio kolegice Orešković što ide mene? Ja nisam nikad bio na vlasti.
Ne da mi g. Radin da odgovorim.
Ne, ne možete oprostite.
Nisam shvatio, može mi pojasnit pitanje ako je već pitala. To ide mene? Ako ide mene, kriva adresa.
To je vaš odgovor.
Ako ide mene to je kriva adresa, ako ide g. Milanovića onda bi se dalo razgovarati o tome.
Nemojte odgovarat, g. Beljak nemojte odgovarati na provokacije.
Sada ću ja ovako odgovoriti kolegici.
Nemojte odgovarat na provokacije.
Ne, ne ja odgovaram kolegici Orešković. Znate kolegice Orešković kada ja nekome kažem da je jadan ili kada kažem da je nešto jadno od njega onda je to maltene povreda takve razine da treba straža doć po mene da me treba uhapsit. A kad meni cijelo vrijeme dobacuju već godinama da sam lopov, da sam kriminalac onda je to ništa, to je normalno. Evo vidite to vam je to što se tiče HDZ-a, oni mogu sve, a vi ne možete ništa, ja ne mogu ništa, a nije niti Zoran Milanović mogao ništa ako ćemo pravo.
Gospodin Beljak hvala lijepa. Hvala Bogu to je zadnja replika, hvala. Sada je gospođa Romana Nikolić koja ima svoju raspravu.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Danas nam je na dnevnom redu nakon trećega javnog poziva izbor predsjednika Vrhovnoga suda, nadamo se da ćemo izborom kandidata završiti ovu sagu i konačno primiti se posla jer kao što sam i rekla u uvodnoj riječi nakon 21 godine postojanja neovisne države percepcija javnosti je nepovjerenje u pravosudni sustav. Svjedočili smo spektakularnim uhićenjima i privođenjima USKOK-a koje su kasnije završile sudskim trakavicama, dugogodišnjim procesima koji su na kraju završili bijegom preko granice. Nije ni čudo da naši građani nemaju povjerenje u sustav. Istraživanje Eurobarometra za 2021.g. nam također ne ide u prilog i ukazuje nam da smo najkorumpiranija država članica EU i da smo na začelju kada je riječ o percepciji neovisnosti sudova i sudaca. Jasno je da se korupcija ne može preko noći iskorijeniti, ali je zabrinjavajuće nepovjerenje građana u institucije vlasti. Kao glavni razlog se navodi uplitanje vlada ili političara u pravosuđe, zatim pritisak iz ekonomskih i nekih drugih interesa, to je nažalost percepcija javnosti našega pravosuđa i tome se nekako mora stati na kraj. Svjesni smo mi da samo jedan čovjek ne može preko noći promijeniti svijest javnosti, ali može biti onaj mali kotačić koji će pokrenuti promjenu u uspostavljanju reda u našem pravosuđu. Proučavajući program kandidata Dobronića osim što je zadovoljio osnovne uvjete javnoga poziva te se kandidirao u zakonom predviđenoj proceduri čovjek je volja uvesti promjene u sustav. Ne smijemo zaboraviti da se 2013.g. suprotstavio bankama i donošenjem presude stao na stranu korisnika oštećenih štediša švicaraca. To je jedna od onih stvari koje sam navela što je nama u sustavu potrebno da bi se i sam sustav poboljšao neovisnost, znanje, ali svakako je i volja. Također osim toga u svom predstavljanju programa ukazao je i na problem oko broja neriješenih predmeta, sporost u radu, prigovor na kvalitetu rada sudaca i njihovo poštenje te gubitak povjerenja u pravosuđe. Govorio je i o uspostavi pravednije dodjele normi sucima, ključ vladavine prava i o demokraciji da se na čelno mjesto izabere neovisna osoba. Ukoliko želimo, a zaista želimo iskorijeniti korupciju u pravosuđu politika mora maknuti sa sebe stigmu da utječe na sudstvo i da se odlučuje po kriterijima stručnosti, integriteta izabrati neovisnu osobu na čelo sudske vlasti.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite. Nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeći govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Ovo je završetak serijala koji je počeo negdje početkom godine sa poznatim nazivom jazavac i šmrkavac. Izbor predsjednika Vrhovnog suda donio je tektonske poremećaje u odnosima predsjednika i premijera, predsjednika Republike i Ustavnog suda, predsjednika Republike i pravosudnog sustava, a završio je onako kako je predsjednik Republike htio. Prema tome, kad se jednom bude analiziralo sve što se dogodilo može se nekoliko stvari istaknuti. Prvo je da su stari ljudi koji su rekli ne popravljaj ono što funkcionira ispravno, dakle parlamentarna većina krenula je mijenjati Zakon o sudovima, iako u njegovoj primjeni i primjeni ustavne norme nije bilo nekih većih problema. Predsjednik Vrhovnog suda birao se političkim dogovorom predsjednika Republike ili predsjednice Republike i parlamentarne većine. Predsjednik Republike pokazao da ne pristaje na namještene natječaje, da ne pristaje na ovu sintagmu sa maskama i perikama i na kraju smo saznali da je predsjednik Vlade ustvari htio se dogovarati oko nekog kandidata bez javnog poziva, spomenuo je gospođu Turković. Nakon toga imali smo pokušaj Ustavnog suda da brani neobranjivo gdje smo imali podjelu u Ustavnom sudu, imamo nelogične zakonske odredbe po kojem se raspisuje javni poziv, a da se tek nakon toga dva izabrana, politički izabrana tijela sa dva čvrsta legitimiteta, to je HS i predsjednik Republike, tek nakon toga trebaju razgovarati. I na kraju moram priznati da mi je drago što sam ispao loš prognozer kada sam rekao da u ovome sazivu HS nećemo izabrati predsjednika Vrhovnog suda. To je možda bilo malo i taktički da se ipak prinese pozornosti da se trebaju složiti predsjednik Republike i predsjednik Vlade iako su njihovi tadašnji odnosi što sam opisao na početku bili takvi da je malo ko rekao da je malo ko mogao predvidjeti da će se složiti. A eto vidite ipak su se na kraju složili sa časnim izlazom i za vladu odnosno za HDZ koji je rekao eto nam je draži Mrčela, ali nije nam mrzak ni Dobronić. I to je dakle jedan taj, taj izlaz u smislu kad već ne može Mrčela neka bude, neka bude Dobronić jer citirat ću to predsjednika Vlade ako bude potrebe kako je rekao na presici, bolji se vjerojatno neće javiti. Dakle u ovome trenutku dajemo glas za najboljeg koji se javio sada ili bi se javio u doglednoj budućnosti. I ok. Program koji je dao gospodin Dobronić je dobar. Njegov dosadašnji rad i posebno ona jedna presuda koja je naj, najspominjanija ulijeva povjerenje da će tu dužnost dobro obnašati. Rezultat glasovanja na Vrhovnom sudu gdje je gospođa Đurđević dobila 1, a gospodin, gospodin 4 glasa me podsjetio kao da je glasao vrhovni sovjet, a ne Vrhovni sud. Tako homogeni baš ni u Sovjetskom Savezu nisu bili vrhovni sovjeti i ovoga i da zaključim sa malo ovoga autoironije. Dobronić je na Vrhovnom sudu dobio čak manje glasova nego što je Peđa dobio na našem prvom klubu pa vidite da je isplivao, pa će isplivati Peđa. Zahvaljujem.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Habijana.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Spomenuli ste poštovani kolega kako su odredbe, pretpostavljam da ste mislili na Zakon o sudovima odnosno da vam nisu do kraja potpuno jasne pa me sad zanima gdje se desio taj Kopernikantski obrat obzirom da 2018. godine predsjednik SDP-a, gospodin sada predsjednik SDP-a gospodin Grbin predsjednik vaše stranke rekao da su to dobre promjene, da su hvale vrijedne promjene, to je isto rekao i tadašnji odnosno bivši ministar pravosuđa gospodin Orsat Miljenić koji je sada predstojnik Ureda predsjednika države, pa me zanima gdje se sad desio taj nesporazum kod vas, da li je to opet neki novi sukob unutar vas odnosno kako su sad te odredbe najednom nejasne, a 2018. godine ste imali pune riječi hvale upravo za te iste odredbe Zakona o sudovima. Pa evo ako možete pojasniti?
Poštovani zastupnik Bauk, izvolite.
Bili smo pod, 2018. smo bili pod dojmom toga da je gospodin Sessa izabran tako da je ga je predsjednica predložila u srijedu, a sabor izabrao u četvrtak. I mislili smo da od toga ne može gore. I kao što vidite nismo se mi predomislili nego nas je budućnost demantirala. Ovo je bio doduše najtransparentniji izbor predsjednika Vrhovnog suda. Mnogi odnosi među ljudima su nakon toga malo lošiji nego što su bili prije, ali na kraju nakon nekoliko mjeseci pamtit će se samo konačni rezultat, a on će biti da je ispalo na kraju opet po predsjedniku. A šta možete ne valja se rogatim bosti. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Reiner, poštovani gospodine Bukarica, poštovane kolegice, kolege, hrvatski narode, sudac Dobranić šteta da smo imali trakavicu oko izbora predsjednika Vrhovnog suda koja je u medijima prešla svaku granicu dobrog ukusa. Ispod pojasni udarci i cijela ta atmosfera ne odišu baš nekim poželjnim ambijentom neke dobre pozitivne konstruktivne radne atmosfere. Dobro, možda sam ja previše politički romantičar koji sanja da se i najteže situacije mogu premostiti razgovorom, ali o tom u nekom drugom razgovoru. Naše je pravosuđe veliki problem, usudio bi se reći možda i najveći. Pazite ako građani ne vjeruju onima koji trebaju donositi pravedne presude, štititi nemoćne i ugnjetavane, ugrožene, isto tako kazniti sve one koji rade štete kako onda od tih građana očekivati uvijek kimanje glavom na one koji uvijek od njih traže još jednu, još jednu i novu priliku. Problemi korupcije i nepotizma u pravosuđu su na jedan način odraz mentaliteta i duhovnog stanja pojedinca, ali i cijelog naroda. Čuli smo danas u jutarnjem djelu ne znam točno od kojeg kolege 730 milijuna kuna je država predvidjela za reformu pravosuđa, digitalizaciju i sve ostale procese. Nadam se da ćemo naći i mi kao građani, dakle ne govorim sad samo kao zastupnik nego kao i građanin sve ono što je potrebno za reforme i naših srca jer uzalud nam sva tehnologija, pazite bez imalo patetike, što ti znači sva tehnologija ako si ti kvaran, što ti znači svi procesi, ako si ti kvaran čovjek pa onda ti možeš imati sve osigurano, al ti ćeš naći načina kako prevarit sustav, dakle mijenjaj srce i ozbiljno vam kažem mislim da je to isto jako važno. Sad tko bi trebao o tom brinut, ne znam, ali mislim da je osobna odgovornost tu jako važna. Dakle, vrhovni, predsjednik Vrhovnog suda nema čarobni štapić to nam je svima jasno, ali ima snagu, ima moć. Predsjednik Vrhovnog suda može biti taj koji će biti nova svježina toliko potrebna u ustajalom našem zraku hrvatskog pravosuđa. Sudac Radovan Dobrović bez neke mesijanske čežnje, mi Hrvati patimo za tim, mi uvijek očekujemo doći će i sad će, spustit će i evo ga sve će procvjetat. Pa ne ide to baš tako, proces, moramo i mi proći kroz našu pustinju, ali njegovim imenovanjem može se dogoditi da i naše društvo jače ide u sazrijevanje procesa sami koje imamo dakle u sudstvu. Suci ne smiju raditi pod pritiskom, pogotovo ne pod pritiskom politike. Sudac Dobronić to mi se jako sviđa inzistira na povratku povjerenja u sudstvo. Na povratku povjerenja u presude. On smatra ovo jednim od najvažnijih stavki u svom programu. U ovom vremenu površnosti, u ovom vremenu neodgovornosti izgovorene riječi, meni se to baš najviše sviđa da dođe netko i kaže drži do časti, drži do svoje riječi, drži do poštenja. On je to nazvao pravedni red ako se ne varam, dakle pravedni red, pravedni red. Zamislite kako bi lijepo bilo kad se pogledamo u oči i da si vjerujemo. Ne moramo se mi slagat oko ničega, ali kad vidiš nekoga kažeš evo to su kolege iz Kluba SDP-a, iz HDZ-a ne znam i lijevog bloka i to je što on kaže on tako živi, on tako misli, on tako govori on tako radi. Ne želim Hrvatsku političara koji jedno govore, drugo rade, treće misle, četvrto kradu. Ne želim takvu Hrvatsku. Ne želim Hrvatsku gdje ne znaš, razgovaraš s čovjekom da li ima ispod, da li je pripremio jedan, drugi, treći plan, četvrti udarac ovaj. Ne želim to. Želim Hrvatsku u kojoj svatko će zastupati svoje ideale, svoja uvjerenja, a narod će onda to ili prepoznati ili neće, Bože moj ako smo osuđeni da nas nikad ne prepoznaju šta da vam kažem, Bogu hvala, ali živiš svoja uvjerenja, živiš svoja uvjerenja. Dakle, prema postojećim istraživanjima nepovjerenje u pravosuđe je jedan od važnih razloga zašto mladi napuštaju Hrvatsku. I to trebamo mijenjati svatko od nas počevši od sebe. I završit ću s Papom Franjom, kaže korumpirana osoba je osoba koja odašilje neugodan miris trulog srca koje je u temelju iskorištavanja, propadanja i velike društvene nepravde. Pa nadam se da će ovo biti prvi korak ovdje u našoj državi, u društvu prema evo smanjenju, smanjenju korupcije. Hvala.
Imamo, ostanite časak ovdje, imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Troskota.
Poštovani kolega, gospodine Miletiću vidjeli smo da kroz cijelih ovih 4 mjeseca kada su bile kritike upućivane prema gospodinu Dobroniću da su zapravo to sve bili dobro skriveni kritičari zapravo u jednoj komotnoj anonimnosti i u njegovom izlaganju na Odboru na pravosuđu. I mi smo imali određenu skepsu, ali s druge strane način kako je on odgovarao sa jednom strpljivošću, poniznošću, zapravo održao je jedno predavanje svima onima koji su ga slušali. A određene teme koje su bile interesantne zapravo tiču se malih ljudi, izdani računi, naplate, dakle sve one stvari za koje visoki pravnici misle da nisu malom čovjeku bitne gospodin Dobronić je upravo taj jedan segment izložio prilikom izlaganja svoga programa. Slične stvari sam vidio i u vašim izlaganjima gdje se stvarno borite za male ljude, te male probleme gdje mnogi ljudi smatraju da su nevažni. Pa evo vaš komentar na to.
Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala kolega Troskot. Skoro bih rekao na šta smo mi spali, kad dođe netko normalan mi ful sretni evo ga došao je netko tko je gore visoko ali tko je normalan i koji će tu napraviti ono što može kao čovjek u svim svojim ograničenjima. Naravno, nitko od nas nije savršen, svi mi imamo mane i rane i palosti i slabosti, ljudi smo od krvi i mesa, ali evo ja nekako volim vjerovati ljudima i volim kolega Troskot uvijek saslušati ljude. Dakle, promijenio sam milijun puta mišljenje, mislim da je to dobro je li, mislim da ljudi koji nikad ne mijenjaju mišljenja pa mene bi bilo strah s njima piti kavu jer to bi značilo da su isključeni, da su samo u jednom svom, da žive u nekom svom svijetu. Tako da ono što sam ja osobno čuo, ono što sam čuo preko svojih kolega, ono što sam čuo preko kolega koji su slušali suca Dobronića to je stvarno obećavajuće i sad naš Božo je danas rekao evo vidjet ćemo kroz 4 godine kako će čovjek raditi, tko sretniji od nas da to bude baš dobro.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Miletiću, rak rana je pravosuđe u Hrvatskoj, ne samo po pitanju odlaska mladih i nepovjerenja mladih u pravnu državu, u pravu pravednost, nego ono što je uništilo gospodarstvo, konkurenciju vidimo da u Zagrebu jedina tvrtka more gospodariti otpadom tj. mora obavljati te djelatnosti, ima te kapacitete zato što je konkurencija uništena. Znači ono je monopolizirano, ali nikada nije kasno da se borimo za pravdu. Al je činjenica, ja sam to bezbroj puta do sada govorio i još jednom ponoviti nažalost u hrvatskom pravosuđu kao glavnom kočničaru razvoja Hrvatske u svakom smislu ključna demografska mjera je radno mjesto. Zbog pravosuđa danas mi imamo ovaj problem jer je bitna kesa [[Upadica: Hvala.]] kesa je najbitnija u pravosuđu i to je problem.
Poštovani zastupnik Miletić. Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala vam kolega Bulj, evo vi ste ovako socijalno lijevo ja bih rekao u potpunosti pa ću vam citirat Papu Franju koji je isto tako lijevo. Kaže Papa Franjo slijedeće, korupcija ne predstavlja zbir grijeha ma kako teških, ona nije ni jedan od poroka srca, korupcija je kvalitativno drukčije zlo, to ne znači da je to loše, korumpiran čovjek postaje zarazan za cijelo društvo, grijeh se oprašta, a korupcija se ne može oprostiti. Ona prije svega treba biti izliječena, malo sam se našalio ali dobro je da imamo normalan odnos bar mi u klubu zastupnika, mi smo ko armirani beton. Dakle, kolega Bulj da, ogroman problem i ako se ne ulovimo u koštac s korupcijom sve ćemo manje imat naših mladih u Hrvatskoj kojima je to glavni, jedan od glavnih razloga zašto odlaze i zato mi je drago da ste, da je vas narod izabrao da budete gradonačelnik Sinja da dolje počistite sve što treba počistiti, a onda ćemo od Sinja krenuti kao val po cijeloj Dalmaciji.
Hvala. Poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupniče evo tu smo puno toga rekli o hrvatskim sudovima i detektirali smo neke probleme, ali vi ste u vašem izlaganju zapravo težište stavili na moralnost čovjeka pojedinca u zajednici. Jesmo li mi kao Hrvati još uvijek zarobljeni u onom sustavu u kojem smo bili tih 40 odnosno 50 godina, jesmo li mi dosegli civilizacijske dosege EU i može li crkva više utjecati nego što utječe na moral, etiku i poštenje hrvatskog čovjeka. Hvala.
Samo malo, kolega Miletić i kolega Bulj je dignuo [[Upadica: Povlačim, povlačim, povlačim.]] dobro povlači ovaj povredu Poslovnika, pa izvolite odgovoriti.
Hvala vam kolega na pitanju. Ja stvarno mislim nekoliko stvari, prvo da mi o tome premalo govorimo, dakle ne trebamo živjeti u prošlosti ali hello ljudi dakle pa znamo kakva je bila tamnica naroda Jugoslavija u kojoj smo živjeli. I danas to netko cvjeta cvijeće preduzeće, a znamo kome je bilo dobro, dakle onima koji nekako su imali snažni nacionalni identitet ili ljubili Boga, pa nije im baš cvjetalo cvijeće, jedino možda po Golom otoku i negdje drugdje je li. No taj mentalni sklop „snađi se druže“ prelio se i danas. No ja ne bi znate govorio sad je Juga kriva što mi danas nismo pošteni i čestiti je li ili taj sustav. Ja mislim da smo mi 30.g. u demokraciji i mislim da svatko danas treba od sebe početi i raditi na sebi i na vlastitoj odgovornosti. Crkva definitivno tu treba i može puno puno više, ona malo sad spava, ali ja vjerujem da će se uskoro probuditi i da će i ona dati svoj doprinos.
Slijedeća će govoriti poštovana zastupnica Vesna Nađ, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. Čuli smo na Odboru za pravosuđe sve programe kandidata i kandidatkinja za predsjednika Vrhovnog suda RH. Nakon svih prezentacija programa za mene je sudac Radovan Dobronić uvjerljivo najbolji kandidat. Žao mi je što su dva predsjednika sa dva brda proveli kroz blato prethodnu kandidatkinju, vrlo dobru kandidatkinju Zlatu Đurđević i to se više nikada ne bi smjelo dogoditi. Sudac Dobronić je u višesatnoj prezentaciji svog programa dao dubinsku analizu problema u pravosuđu, pravosuđu koje generira većinu problema u nemogućnosti razvoja hrvatskog društva i približavanju razvijenim zemljama EU, kako u poštivanju ljudskih prava, tako i u razvoju gospodarstva i poticanju investicijskog ciklusa, te i u borbi protiv korupcije na svim razinama. Sudac Dobronić je toliko dubinski uronio u probleme hrvatskog pravosuđa s osvrtom na primjenu europskog zakonodavstva u RH i izašao iz uobičajenih okvira dijagnosticiranja problema u hrvatskom pravosuđu i mjera za oporavak da mi se čini nekako kao dr. House za dijagnosticiranje i liječenje hrvatskog pravosuđa. Kolega Bartulica smatra da nije pravilno dijagnosticirao odsustvo lustracije, međutim mnogi vrlo kvalitetni suci više nisu u sustavu pravosuđa samo zato što su bili članovi bivše komunističke partije bez obzira na njihovu stručnost, iskustvo ili etički integritet. Osobito mi se dopala konstatacija suca Dobronića da je došlo vrijeme da se konačno započne s primjenom pravnih kriterija i standarda na kojima se temelji europsko zakonodavstvo i sudska praksa jer nam to može donijeti samo napredovanje. Nadam se da mu okoštale strukture u pravosuđu ne budu opstruirale implementaciju tog njegovog programa i podmetale mu klipove. U tom novom sustavu pravosuđa kaže sudac Dobronić centralno pitanje je kako povećati stupanj pravnog reda, a to znači onemogućiti i kazniti svaki oblik samovolje i nasilja na način da to bude, da to kod građana i poduzetnika stvori osjećaj pravne sigurnosti, predvidivosti i pravednosti čitavog sustava. E želim sucu Dobroniću svaku sreću u tome.
Imamo dvije replike, poštovana zastupnica Dalija Orešković ima prvu.
Hvala uvažena kolegice, evo i vi ste se na neki način dotakli prethodnog izbora kada je kandidat Zorana Milanovića bila profesorica Đurđević i neki drugi zastupnici su danas govorili o tome. Ako je ovdje bio cilj da se uputi jedna opravdana kritika predsjedniku Zoranu Milanoviću jer je on taj koji je svojim krivim potezom uvukao ovu kandidatkinju kroz blato, onda smatram da je to bilo opravdano ovdje reći. Međutim, voljela bi da zapravo uvidimo temeljnu razliku između Zlate Đurđević kao kandidata i Radovana Dobronića kao kandidata, da se ne stvori dojam da nam je on nekakva rezervna opcija. Dakle, njegov pogled u pravosuđe je sadržajno bitno bitno drugačiji od tema, od ciljeva, od vrijednosti, od vizije koju je imala kandidatkinja Đurđević, pa me zanima što je zapravo program i suština koju vi podržavate, ova koju je iznosio Radovan Dobronić ili ono što je pričala Zlata Đurđević?
Poštovana zastupnica Nađ.
Hvala lijepa kolegice Orešković. Pa mislim da sudac Dobronić zapravo gleda s pozicije suca koji svakodnevno presuđuje u sudskim sporovima. Kolegica Zlata Đurđević je više to prezentirala svoj program nekako ex katedra, ali isto je dubinski utvrdila gdje su zapravo problemi u pravosuđu. Meni se više zapravo kad gledamo paralelu i kada bi bili oni sukobljeni, meni se više sviđa on kao jedan praktičar, evo toliko.
Poštovani zastupnik Pavić, izvolite.
Zastupnice, čuli smo program suca Dobronića, čuli smo program gđe. Zlate Đurđević. Mislim da su i jedan i drugi imali gotovo iste ciljeve. Cilj je bio da se riješe problemi u pravosuđu i cilj je da pravosuđe postane neovisno. To je ono što je nama izuzetno važno. Izuzetno nam je važno da kad tijela gonjenja nekog uhapse, kad prikupe dokaze, da ti ljudi ili činioci ili čimbenici budu i nakon toga osuđeni, a ne da ti sporovi odu u zastaru. I zato je važno da ovaj program koji je ovdje bio prezentiran da mu damo podršku, da sa njim krenemo dalje, a nakon toga, vidjet ćemo nakon godinu dana što je napravio i kojim smjerom to ide.
Poštovana zastupnica Nađ.
Zahvaljujem na pitanju. Dobro ste to konstatirali. Smatram da je ovaj izbor predsjednika vrhovnog suda jako vezan sa budućim raspravama o strategiji borbe protiv korupcije jer mi bez etičkog sustava u javnom sektoru nećemo moći riješiti probleme u pravosuđu. Dobro znam da je u bivšem Ministarstvu uprave, a sadašnjem Ministarstvu pravosuđa i uprave napravljen nacrt prijedloga Zkona o etičkom sustavu u javnom sektoru koji je došao do vlade, ali nikad nije pušten u daljnju proceduru. Mislim da bi to trebalo ipak pustiti u proceduru i o tome raspraviti.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Nađ, rekli ste za suca Dobronića da je on svojevrsni dr. House, a ja bih rekla da iz vašeg izlaganja proizlazi da se očekivanja s vaše strane prema njemu kao da je Superman. Mislim da bi bilo dobro kad bi imali više Supermana u hrvatskom pravosuđu da ubrzaju stvari, ali mi se čini da su ta očekivanja od g. Dobronića kao kandidata za predsjednika Vrhovnog suda malo ipak prevelika jer ne ovisi to isključivo o predsjedniku hrvatskog suda reforma pravosuđa nego i o nekim drugim institucijama i elementima. No zanimljivo mi je bilo čuti kad ste spomenuli da ustvari su neki suci koji su bili pripadnici komunističke partije prestali biti suci, rekli ste da ih je bilo mnogo. Ja bih voljela da spomenute bar neke jer ustvari lustracija u Hrvatskoj nikad nije provedena, to je činjenica, pa ne znam da je itko odstupio od sudačke dužnosti zato što je bio prije pripadnik KPJ-u.
Poštovana zastupnica Nađ.
Ne mogu vam sada reći koji su to suci, ali je činjenica da je pravosuđe nakon završetka Domovinskog rata zapravo bilo devastirano na neki način sa otpuštanjem sudaca odnosno neimenovanjem novih sudaca koji su bili članovi komunističke partije i zbog toga je zapravo na neki način napravljena šteta pravosuđu jer nije bilo nekakvog kontinuiteta u suđenju.
A sada će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Kolegice zastupnice i zastupnici. Želim ovdje vama neposredno reći ono što sam rekla i samim kandidatima kada su se saslušavali pred Odborom za pravosuđe. 2014.g. bila sam prisutna na plenarnoj sjednici GRECO-a, tada je GRECO-m predsjedavao sudac Marin Mrčela i to kao predstavnica i predsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Naime, tada se na toj plenarnoj sjednici razmatralo izvješće u 4. evaluacijskom krugu pa sam imala taj privilegij da mogu neposredno čuti sva razmatranja i elaboriranje razloga koji su i doveli do onih preporuka kakve su dane u sadržaju kakve jesu, između ostalog i u onom dijelu koji sugerira Hrvatskoj da razmotri i preispita postupak izbora i imenovanja predsjednika Vrhovnog suda. Model kojeg imamo posljedica je činjenice da naša politika nije zrela donositi odgovorne odabire i provoditi ih na način da se u tim procesima odabira ne testiraju politički mišići. Kako to izgleda kada politika dominantno igra svoju igru, imali smo prilike vidjeti i kroz ovaj cirkus u prethodna dva javna poziva. Upravo zbog takvih postupanja, zbog takve neodgovorne politike i još neodgovornijih političara mi sada imamo promijenjen Zakon o sudovima koji je uveo taj javni poziv, životopise, programe rada kandidata i ponovno smo unatoč svemu tome imali jednu faktičnu situaciju u kojoj je predsjednik države na neki način i u ovom postupku rekao da je Radovan Dobronić njegov favorit i njegov kandidat i to prije nego što je svoje materijale i svoje mišljenje dala Opća sjednica Vrhovnog suda i prije nego što je svoje mišljenje dao nadležni saborski Odbor za pravosuđe. Smatram da je na taj način predsjednik države obezvrijedio onaj cilj koji se izmjenom odredbi Zakona o sudovima htio postići, a to je da se suci biraju na temelju nekakvih objektivnih i mjerljivih kriterija i razloga kako bi se građane uvjerilo da ćemo imati neovisnu osobu i da ćemo tu osobu moći kontrolirati kroz ona obećanja koja ta osoba daje. Dakle, na neki način obezvrijeđeno je sve ono što bi za hrvatske građane i za neovisnost pravosuđa moglo imati povoljan učinak. Međutim to ide na političku odgovornost i na dušu, bolje reći na političku neodgovornost predsjednika države. Nadalje, oba kandidata i Marin Mrčela, ali i sudac Radovan Dobronić govorili su o tome kako se političari odnose prema pravosuđu, pogotovo u onom dijelu koji stalno imamo prilike čuti, a to je da su svi suci, a pogotovo suci Vrhovnog suda jedna klika, jedna oligarhija koja pokazuje autizam. Pa evo ja ću na to reći da bi se u pristojnim državama takva retorika mogla smatrati političkim udarom na neovisnost sudbene vlasti i to je samo po sebi veliki problem. Želim se zahvaliti svim sucima, svim kandidatima koji su se javili na ovaj poziv jer upravo to što su se javili suci koji nisu HDZ-ovi, koji nisu korumpirani, koji rade svoj posao odgovorno i časno, e pa to je na neki način bio ispravan put suprotstavljanja toj neprimjerenoj retorici koja vrlo često dolazi od strane politike i to od strane najviših nositelja državne vlasti. Smatram da je to bila jedna izvrsno očitana lekcija svima nama. To su suci koji su stali u obranu digniteta sudbene vlasti i svatko tko smatra da je sudbenoj vlasti potreban neko izvana da im vrati ugled, moral i čast naprosto griješi. Ako ima korumpiranih sudaca ima, a ima, ako ima HDZ-ovih sudaca, a ima onda takve suce treba, da se poslužim onim krilaticama treba ih locirati, treba ih transferirati, naprosto ukloniti iz sustava sudbene vlasti jer takvim sucima niti jednom jedinom u sustavu pravosuđa nije mjesto. Također se puno govorilo i o nedostatku unutarnje kontrole unutar sustava pravosuđa, dakle ne smije se bježati od toga da doista postoje veliki problemi, ali te probleme treba rješavati strukturno, između ostalog jačanjem kontrole putem ovlasti i uloge DSV-a. Potrebno je napraviti kompletan redizajn te institucije kako bi ona bila jača, a za početak iz tog tijela trebalo bi maknuti dva saborska zastupnika koja tako nepotrebno sjede. Ukoliko politika doista ima volju nešto suštinski mijenjati onda se trebamo pozabaviti onim dijelom zadataka koji je u našoj domeni i to bi zapravo predstavljalo pravu podršku svemu što u svom programu rade, rekao Radovan Dobronić.
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Miletića, izvolite.
Poštovana kolegice, zanima me vaše mišljenje o tome može li ovo imenovanje uistinu biti taj neki novi val koji će onda negdje krenuti i ništiti tu korupciju koja nas je sve nagrizla i stalno nas grize ili možda previše očekujemo da čovjek stvarno ima čarobni štapić iako je to jedna iznimno visoka funkcija, evo kako vi gledate na koncu i kao struka i na cijelu tu priču?
Poštovana zastupnica Orešković.
Dakle, ne postoje vile, zubić vile, ne postoji Djed Mraz, pa niti čarobni štapići u bilo kojoj državnoj funkciji. Od Radovana Dobronića dobit ćemo ono što je u svom programu rada i obećao pod uvjetom da oni koji ga podržavaju nisu sjedili na ušima, pod uvjetom da su doista čuli što treba mijenjati u svakoj od pojedinih grana prava koje se on u svom izlaganju poprilično detaljno dotaknuo. I treće, činjenica je da za realizaciju njegovog programa mora postojati određena sinergija kako države i politike, ali isto tako i građana i samog gospodarstva. Prepričati jedan vrlo opsežan program u 30-tak sekundi doista nije moguće, ali ako si damo truda i ako svatko od nas preuzme svoj dio odgovornosti onda će, onda će uspjeha biti.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana zastupnice, vi toliko često kritizirate državnu vlast i ljude na pozicijama da vas je teško uloviti i dati vam šansu da to još pojasnite kroz replike, ali danas ste dali jedan dobar hint vezano za prerane objave kandidata i komentiranje kandidata u javnosti. Naime, opet ste danas spomenuli puštanje balončića prije nego što se zapravo znalo tko će biti kandidati, prije nego što je bio raspisan natječaj, prije nego što su se ljudi kandidirali, prije nego što su dali svoju dokumentaciju, prije nego što su možda i čak napisali svoj program i pripremili se za to da svoj program iznesu pred saborom. To u velikoj mjeri zapravo kontaminira taj prostor i kontaminira sam proces i tu nam donosi još jedan problem. Ako mi znamo već unaprijed o kome se govori, tko će možda biti izabran, bez obzira dal se sad radi tu o predsjedniku Vrhovnog suda RH ili se radi možda o ravnatelju HRT-a, ako mi to znamo prije nego što se natječaj raspisao, koji je smisao toga svega skupa?
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala vam na pitanju, ali to je ta fundamentalna promjena koju jedan sudac, jedna osoba može uvesti u naš sustav. Da, preranom objavom podrške tom kandidatu obezvrijeđena je svrha, a svrha je bila ta da čujemo za što se ta osoba zalaže i što obećaje da će napraviti ako dođe u priliku da to može. To bi trebala biti svrha svih javnih natječaja i svih javnih poziva. I ako napokon uvedemo taj sustav meritokracije da se na položaje dolazi ne zato što je netko nekome simpatičan ili ima podršku ove ili one političke opcije, boje ili vlasti nego ćemo se držati onoga što je ta osoba u svom životu ostvarila, koliko vrijedi, koliko zna, koliko može i ako ćemo provjeravati tijekom mandata prolazno vrijeme u prvoj godini, u drugoj, u trećoj i četvrtoj i na temelju toga suditi o tome kakav je taj mandat bio, e onda će Hrvatska postati bolja.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Sabljar-Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažena zastupnice, ma zanima me kako biste vi osobno vodili odnosno predložili način na koji bi se vodio cijeli proces i koji je po vama dakle najbolji način izbora predsjednika vrhovnog suda i da li postoji neka dobra praksa u nekoj drugoj državi na koju bismo se mi mogli ugledati? Hvala.
Poštovana zastupnica Orešković.
E sad citirat ću jednu rečenicu suca Radovana Dobronića, a to je da kompletan sustav treba ispočetka programirati, što znači da vam ja ne mogu odgovoriti na način e promijenit ćemo sustav izbora tako da samom sudstvu damo veću težinu i više, više prava jer to samo po sebi ne znači ništa ako istovremeno ne promijenimo i strukturu DSV-a i ukoliko ne uspostavimo stvarnu kontrolu imovinskih kartica, ukoliko ne promijenimo sve ono što je spojeno sistemom spojenih posuda, što znači da ne postoji jedno jednostavno rješenje koje se može reći u 30-tak sekundi, treba mijenjati kompletno cijeli sustav, cijeli sustav treba redizajn. Ali ako pitate za komparativno pravo, u 4. evaluacijskom krugu sve države iz zapadne Europe krenule su ka tome da jačaju ulogu sudbene vlasti u procesu izbora i selekcije vlastitih kandidata.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Orešković, govorili ste o tome da politika radi pritisak na sudstvo i da vam je drago da se na ovaj natječaj nisu javili HDZ-ovi i korumpirani suci, pa iz tog bi moglo proizaći da, da mislite da su svi drugi koji se nisu javili HDZ-ovi korumpirani, da li je to znak jednakosti, da li je uopće moguće tako nešto u sudstvu koje je neovisno i pod b) da netko zaključi da vi sa takvim izjavama radite pritisak na sudstvo? Pa bi vas molila pojašnjenje jer mislim da tako jedan oštar govor koji je poprilično jednostran može poslati krivu poruku u trenutku kad doista mislim da postoji jedno suglasje i oko izbora predsjednika vrhovnog suda i oko nekih smjernica što je potrebno hrvatskom pravosuđu da ono bude bolje i učinkovitije jer mislim da to svi zajednički želimo.
Uvažena zastupnica Orešković.
Hrvatskom pravosuđu treba jača unutarnja kontrola putem jačih ovlasti, a još više snažnijeg rada DSV-a. Hrvatskom pravosuđu treba jača uloga, veći broj postupaka državnog odnosno etičkog povjerenstva za suce, ali isto etičkog povjerenstva za državne odvjetnike. Koji su suci HDZ-ovi, pa ne znam, možda oni koji sjede u konobi skupa sa Željkom Kerumom, možda oni suci koji u vrijeme lockdowna obilaze čuveni klub Janafa i tamo se sastaju sa HDZ-ovim ministrima i s njima ispijaju kave. Dakle, zna se koji su suci HDZ-ovi, oni koji se s njima privatno i netransparentno druže ako je itko branio pravosuđe i tvrdio da od 1710 ili 12 sudaca koliko ih Hrvatska ima nisu svi korumpirani, da je problem korupcije sveden na 1 ili 2% onda sam to bila ja. Ali isto tako imenom i prezimenom navela sam one za koje sumnjam da korumpirani jesu.
Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice u svom ste izlaganju malo prije, a i već kroz replike ranije osim što ste rekli naravno da želite neovisno i nepristrano pravosuđe i tu se slažemo, nekako stalno osjetim tu dozu da kroz, ne da kritizirate nego da kroz jedan pod jednim upitnikom stavljate suca Dobronića čisto iz razloga jer ga je kandidirao, predložio predsjednik RH. Ako se dobro sjećam prilikom rasprave o izboru Zlate Đurđević izričito ste rekli da je nećete podržati čisto iz razloga jer je ona kandidatkinja predsjednika Zorana Milanovića. Pitam vas radi li se ovdje o tome da možda vi kao zastupnica ne reagirate nepristrano i neovisno nego isključivo idete na nekakav ajmo reći osobni animozitet prema Zoranu Milanoviću.
Poštovana zastupnica Orešković.
Na Odboru za pravosuđe prva sam dala gotovo bianco podršku sucu Radovanu Dobroniću i to zato što njegov rad poznajem još iz razdoblja kada sam kao vježbenica prije 20 godina dolazila u njegovu sudačku referadu. I tada sam mu rekla da njegov problem nije to što ga podržava Zoran Milanović nego to što je intelektualac koji promišlja izvan okvira, a nalazi se i djeluje u okruženju u kojem je došlo do svih, do poraza svih oblika intelektualizma kako u pravu, tako i u politici. Također sam mu izrazila želju da ostane nepokolebljiv. Dakle, sudac Radovan Dobronić je prvo od mene čuo javnu podršku koja datira čak i prije nego što je ovaj javni poziv i natječaj raspisan. A što se tiče gospođe Zlate Đurđević, nije bio problem u tome što je kandidat Zorana Milanovića nego što je prerano rekla što su njezine namjere. Izašla je izvan okvira postupka ovog zakona i ne slažem se s njezinim viđenjem problema i stanja u pravosuđu [[Upadica: Hvala.]] niti prijedloga rješenja.
Slijedeća će govoriti poštovana zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, manje povjerenja građana od onoga kojega imaju u institucije prije svega mislim na one koji upravljaju državom, a to su Vlada RH, sabor RH, građani imaju jedino u sustav pravosuđa. I to je nešto nad čime se zasigurno svatko od nas u ovoj sabornici, a i oni koji nisu u ovom trenutku ovdje ali su birani da zastupaju građane sigurno treba ozbiljno, ozbiljno zabrinuti. I svatko od nas treba raditi na tome da to promijenimo. I ono što čujem danas mi je drago da postoji velika razina suglasnosti da će se dati velika podrška gospodinu Dobroniću da postane novi predsjednik Vrhovnog suda RH u nadolazećem razdoblju jer u njemu vidi osobu koja naravno, nitko se od nas ne zavarava neće reformirati pravosuđe u svome mandatu, ali u njemu vidim jedan simbol utjelovljenje kako bi to pravosuđe, pravosudni sustav trebao izgledati. To je čovjek, ja ga ne poznajem, ne dolazim iz tog sustava, ali moj je dojam i sve ono što sam o njemu čitala kada sam slušala satima kako je temeljito obrazlagao svoj program prateći to preko interneta jer nisam članica odbora i nisam bila taj dan na saslušanju svih kandidata, a i ono što o njemu kažu njegovi kolege, a to je da je to čovjek koji je stručan, vrijedan, hrabar, inovativan, pravedan i nepokolebljiv. I takvo bi trebalo biti i hrvatsko pravosuđe. I ja se također ne zavaravam u ovom trenutku da će jedan čovjek promijeniti sve, ali mislim da može udariti jedan dobar tempom, može udariti jedan dobar ritam. On će morati doći pred Hrvatski sabor vrlo brzo kao i svaki njegov prethodnik, do kraja travnja podnijeti izvješće o radu koje doduše neće biti cjelovite izvješće o radu sudova i sudbene vlasti u njegovom mandatu, bit će to samo jedan mali dio, ali mislim da ćemo već kroz neko kratko vrijeme moći vidjeti što od onoga što je obećao je spreman i kako, kako provoditi. Ali isto tako ne mogu se složiti s onima koji njegovu ulogu u raspravama svode na to da je on samo nekakav tehnički predsjednik Vrhovnog suda odnosno prvi među jednakima jer on to zasigurno nije. Čuli smo već i danas ovdje naš predsjednik kluba u ime našeg kluba rekao je to je ko i, taj čovjek je čovjek koji po defaultu je predsjednik Državnog izbornog povjerenstva, brine o tome da izbori u RH budu provedeni onako kako trebaju biti provedeni prema svim uzusima demokratskih, demokratskih normi. Jednako tako to je čovjek itekako, što je i sam rekao, ima jedan od najizazovnijih zadataka koji se stavlja ne samo pred njega, pred Vrhovni sud, nego pred cijelu sudbenu vlast, a to je ravnopravnost u postupku i ujednačavanje postupaka, ali i pravo na razmjeran rok suđenja. To je ono što naše građane, građane brine. Mi ovdje naravno kada sudac podnosi svoje izvješće, predsjednik Vrhovnog suda tada ne razgovaramo toliko o sadržaju, on nama predočava u izvješću na neki način statističku sliku, krvnu sliku pravosudnog sustava u prethodnih godinu dana, ali jednako tako mislim da ovim ujednačavanjem sudske prakse, boljom snažnijom evidencijom, boljom edukacijom, boljom organizacijom samih sudova, isto tako boljom efikasnošću, učinkovitošću itekako se može nametnuti tempo od samo jednog čovjeka. Nadam se da će u tome imati podršku i kolega s Vrhovnog suda, ali i kolega na nižim sudovima ili na drugim razinama sudbene vlasti. Jednako tako ne bi bilo na odmet da se malo više poradi i na otvorenosti rada samih sudova, na javnosti objavljenih, objavljenih odluka, ali i na konzumiranju njegovog prava za izricanjem stegovnih mjera jer jedino na taj način možemo znači mjerljivim parametrima i kažnjavanjem, odvajanjem žita od kukolja zaštititi sve one časne i vrijedne ljude u većini koji rade u ovom pravosudnom sustavu. Sudac Dobronić je to i najavio, ja se nadam da će u tome uspjeti, da će već njegovi prvi potezi pokazati da u tom pravcu ide. Ono što nama preostaje je vjerovati njegovu programu i vjerovati da je čovjek od riječi i da ćemo već za nekoliko mjeseci ovdje moći govoriti barem malo pozitivnije o signalima koji dolaze i vjetrovima koji pušu, [[Upadica: Hvala.]] a pokrenut će ih upravo predsjednik Vrhovnog suda.
Repliku ima poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem g. predsjedavajući, poštovana kolegice. Svjedoci smo da je na Općoj sjednici VSRH suda Dobronića podržalo 4 suca, a suca Mrčelu 29 pa ja bih vas lijepo molila ako možete prokomentirati tu situaciju s obzirom i na to da i na prošlom natječaju profesorica Đurđević također, nije prošla na Općoj sjednici VSRH-a, rekli bismo da se radi o jednoj izrazitoj zatvorenosti, pa evo, molim vas, vaš komentar. Hvala.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Hvala lijepa. Želim vjerovati da je to samo jedan snažni iskaz stava da članovi odnosno suci VSRH-a smatraju da ih treba voditi čovjek koji je iz tog njihovog djelokruga i rada. Ne želim vjerovati da se tu radi o otporu prema eventualnim promjenama i novim vjetrovima i novoj perspektivi koju može donijeti čovjek koji nije tog sustava, a možda jasnije direktno to, kad govorimo o VSRH-u na dio pravosudnog sustava, koji može možda vidjeti jasnije stvari sa strane, detektirati neuralgične točke, ali isto tako možda imati i više petlje da ih mijenja bez da se zamjeri ljudima s kojima je do jučer radio, živio i dijelio nekakve uvjete rada. Mislim da oni to u jednom dijelu možda tumače i na način, mi tu sad govorimo o brojkama pa je i u zadnjem Izvješću, pokazano je da smo na kraju 2020. ima 9% manje neriješenih predmeta u odnosu na 2019. sa 122 riješena predmeta po sucu, da je indikator ažurnosti 115%, da su [[Upadica: Hvala lijepo. Hvala.]] rješavanja predmeta kraća 70 dana, [[Upadica: Imamo sljedeću repliku…]] kao i da je nešto [[Upadica: … poštovane zastupnice …]] bolje. A treba to brže i jače.
… Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana kolegice. Dakle, sve rasprave, bez obzira s koje strane ove sabornice dolazili, nekako govore o tome da je evidentno i da će sudac dobiti dakle, kandidat za predsjednika VSRH-a dobiti podršku i mislim da je dobro da se ide u tom smjeru jer da se ova trakavica oko predsjednika odnosno predsjednice VSRH-a s tim završava. Ono što će biti važno, bit će važno nekakvi daljnji koraci. Dakle, ja ne mislim da on ima čarobni štapić i da sve preko noći može biti drugačije, svatko tko misli, taj je negdje zalutao, ali postoje neke stvari kojima se mogu vidjeti naznake nekih drugih vjetrova. Dakle, znamo gdje ide procedura izmjene zakona, tko ih donosi i sve ostalo, ali u smislu organizacije, u smislu javnosti, u smislu transparentnosti, u smislu nekakvih presuda koje će biti zanimljive javnosti, a da se javno objavljuje, tu su njegova uloga i ja nekako kao i vi očekujem [[Upadica: Hvala.]] da se relativno brzo vide ti novi vjetrovi.
Hvala. Poštovana zastupnica Glasovac.
Dijelim isto očekivanje s vama. Nadam se da ova današnja podrška jednog dijela klubova odnosno zastupnika nije uvjetovana samo činjenicom da zbog eventualne političke štete treba zaustaviti proces, završiti ovu trakavicu i brže bolje reći, okej, ajmo sad prihvatiti to, čisto da ne bismo trpjeli neku političku štetu da ne ispadne percepcija u javnosti da mi nešto blokiramo, onemogućavamo, da se spominje FIMI medija, drugostupanjski postupci, itd. Nadam se da će ova podrška nakon što izglasamo da će predsjednik VSRH-a biti Radovan Dobronić biti još snažnija u onom što je još bitnije, odnosno najbitnije, a to je sadržaj i podrška koja će mu trebati svih političkih stranka za ono što on želi napraviti, dakle on ne može reformirati, ali će morati imati podršku. Ja očekujem tu podršku od Andreja Plenkovića koji želi zemlju bez korupcije, a prvi korak ka tome je uređivanje [[Upadica: Hvala.]] pravosudnog sustava, sustava pravosuđa.
Hvala lijepa. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Zvonomir Troskot.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani koji nas pratite putem ekrana. Što se tiče samog g. Dobronića, osobno ga ne znam, međutim, radovao sam se činjenici da će sama funkcija odnosno osoba predsjednika VSRH-a biti zamijenjena jer sam imao prilike čuti ovdje u HS-u da je bivši predsjednik VSRH-a uspio izreći da je pravosuđe, da koči hrvatsko gospodarstvo, da je to mantra. I onda kada vam to izrekne osoba koja je predsjednik VSRH-a, onda zapravo vidite ili da nije jasna činjenica da je to jedan od osnovnih problema koje koči hrvatsko gospodarstvo ili s druge strane, dakle i ta sama osoba to koči i dakle nije baš posve jasno da je to zapravo najvažniji problem. Ono šta sigurno ostavlja jedan gorak okus zapravo u hrvatskoj javnosti jer se to već i može povezati, da se već 4 mjeseca otprilike očekuje i sama presuda o FIMI mediji, dakle sa bivšim premijerom, a i sa strankom koja dolazi, iz koje dolazi taj bivši premijer i ne bi me iznenadilo da možda čak i ta presuda bude, možda čak i ovaj tjedan, evo, iskreno me to ne bi iznenadilo da to bude jedna koincidencija slučaja da evo, sad izabiremo predsjednika VSRH-a koji s tom presudom ne bi imao veze, ali s druge strane, da upravo s tom jednom promjenom da baš evo sad se pogodi da će dakle izaći ta presuda koju već čekamo godina s obzirom da znamo da je tu bilo određenih trakavica. Što se tiče samog g. Dobronića ono što sam imao prilike gleda kao i cijela javnost, a vi ovdje zajedno sa mnom dakle kritičari su uglavnom bili skriveni u komociji, dakle u jednoj dubokoj komociji i sve ono što su izgovarali bilo da je to osoba koja ima najviše iskustva zapravo na prvostupanjskom Trgovačkom sudu i da mu je to premalo iskustvo za vođenje jedne važne takve institucije kao što je Vrhovni sud. Imali smo ga prilike slušati na Odboru za pravosuđe gdje je skromno, ponizno odgovarao na sva naša pitanja i mogu slobodno reć da je održao jednu lekciju iz prava, dakle odgovarajući na jednoj vrlo intelektualnoj, jednoj pravnoj razini što je i više nego dostatan kriterij da može obnašat tu funkciju četiri godine. Ja ne mislim da je ta osoba Superman iz razloga što nit mislim da može reformirat pravosuđe, nit mislim da vladajuća većina ima strategiju za reformu pravosuđa iz razloga što recimo 2 milijarde kuna koje ćemo povuć iz EU će se financirat i kanalizirat u nešto što je nazvano trg pravde. Pa tko ide gradit trg gdje će bit stacionirani možda pet, šest sudova odjednom, a s druge strane prave one probleme, a to je da nam procesi na Općinskom sudu traju po skoro tri godine, na trgovačkom skoro tri godine, dakle to su prave reforme koje mi čekamo i to je ono što investitori i gledaju. Nešto stalno govorimo o tom nekom valutnom riziku koji postoji u odnosu na euro i sada cijela ova tematika o kojoj mi govorimo, međutim s druge strane postoji i taj jedan reputacijski rizik koji upravo dolazi iz pravosuđa jer investitori kad gledaju oni znaju da recimo može uložiti ovdje u Hrvatsku u jednog partnera koji možda ima dvojno državljanstvo. Ta osoba partner uzme novce, ukrade, ode u BiH i BiH neće isporučit takvog čovjeka, a osoba partner koja je uložila možda milijune ili milijarde se nikad ne bi mogla naplatiti, dakle to su stvari koje mi trebamo reformirat, a trg pravde je samo jedna nominalna stvar odnosno pokazatelj opet nekakve ulaganje u javnu upravu i pitanje da li će se stvarno digitalizirati ti procesi onako kako bismo mi to željeli. Osim što je odgovarao strpljivo i ponizno na pitanja, to smo imali prilike i slušati i gledati i imamo snimljeno, dakle on je bio kritičan i prema državnim i prema lokalnim tijelima, dakle bio je kritičan i prema kolegama sucima koji stvaraju te procese, dakle stvaraju te sporove. I ono što me se posebno dojmilo jest da je možda g. Dobronić sada kada će mu se dat ta prilika vezano uz tu sintagmu uvođenje pravnog reda. E sad koliko će to on uspjet, ne znam, ali sama činjenica da se dotaknuo primjerice onih najvažnijih tema kao što su izdavanje računa, kao što je naplata, kao što su javni bilježnici, kao što su ovrhe itd., što on jako dobro razumije, mislim da je dobra prilika da mu damo tih četiri godine i da da svoj obol u pravosudnom sustavu.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Troskot spomenuli ste nepovjerenje naroda u pravosuđe, tu ste naravno spomenuli Fimi mediju, imamo mi i brojne druge fimi medije od bojanja tunela do ne znam čega sve ne što nije nikad riješeno jel tj. ti su akteri politički i dalje glavni akter da ne spominjemo sad imena od Kalmete pa nadalje. Ja se sjećam toga vremena kada je u HDZ-u bio Ivo Sanader bog, svi su mu se ovdje klanjali, narod mu se klanja, ja sam tada na sinjskoj pijaci tj. na dan postavljanja nekog kamena temeljca gdje su sakrili istinu da je postavio Ante Gotovina to dok je bio van Haaga u to vrijeme 2007.g. tada sam mu rekao doće tebi kraj, ali je se sve svelo na to da je Ivo Sanader kriv. Njega nije zna g. Reiner, nije ga zna niko Bačić, sad ga niko ne zna i to je ta bolna činjenica što mi kao zastupnici [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] šaljemo … poruke koji se klanjali nekad Ivi Sanaderu.
Poštovani zastupnik Troskot. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj. Nitko nije nedodirljiv pred zakonom. Evo imate primjer sada austrijskog kancelara gdje su mu uletili u njegov ured gdje će se preispitivat njegovo ulaganje sredstava i iskorištavanje medija i evo njegovo povlačenje. Inače je prva osoba koja je bila do njega zapravo preuzet vođenje Austrijske države s obzirom na njegovo ponašanje dok se ne istraži. S druge strane isto dobar primjer za to je i ja mislim da je bila predsjednica ili premijerka Hong Konga koja je baš bila osuđena za pronevjeru nekih 80-ak milijuna dolara, tako da u tom smislu nitko ne može to izbjeć. I ukoliko je i stranka bila uključena u te sve afere ne može ni to izbjeć pravosuđu. Dakle, pravosuđe i čak i u Hrvatskoj uvijek uhvati onoga ko se ponašao suprotno zakonima u RH.
Poštovani zastupnik Miletić ima repliku.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolega Troskot, htio bih od vas zamoliti da evo radi hrvatske javnosti naravno mi naravno druge kolege znaju kako ko razmišlja, ali to je prvenstveno radi hrvatske javnosti, dakle sudac Dobronić je kritičan i prema postupanju sudova i sudaca koji svojim pogrešnim postupanjem ili propuštanjem postupanja negativno utječu na rad pravosuđa i nastojanja da se u hrvatskom pravom poretku uvede ono što je govorio pravni red. No isto tako htio sam vas pitati, mislite li vi da ipak u našem društvu uistinu ima nepravedno mi se čini kada generaliziramo pa mnoge naše ljude, razmišljam zamisli da si ti na sudu trudiš se pošteno obavljati svoj posao ono izgarati i onda stalno po tebi neko lupa ne valja, ne valja. Dakle, mi imamo ljudi koji su pošteni koji dobro obavljaju svoju dužnost nego nekako nažalost uvijek ispliva na površinu ono što ne valja, evo pa komentar.
Poštovani zastupnik Troskot.
Poštovani kolega Miletić. Ovo je izrazito dobro pitanje i mislim da nije samo narod kao takav nažalost izgubio povjerenje u pravosudni sustav nego čak i zaposlenici unutar sudova, pogotovo nižih sudova gdje imamo, evo, ako razgovaramo sa pravnicima u praksi, oni će reći koliko su zapravo podcijenjeni službenici na sudovima, sudski savjetnici, recimo stručni suradnici, koliko krvavo zapravo rade, na dnevnoj razini proizvode odluke, pišu za suce, sudjeluju na konkretnim predmetima, zarađuju možda nekih 5 do 6 tisuća kuna nakon pravosudnog ispita, nakon svih onih neispavanih noći, primaju, rade za koeficijent 1,5 i ono što je najgore, ti ljudi nemaju perspektivu da će možda jednog dana oni postati suci unutar tog sustava koji su godinama izgrađivali. I upravo je to razlog zašto je nekoć stampedo koje su izazivali i odvjetnički uredi i sudovi, itd., dakle je preusmjeren ili u druge grade ili su otišli iz RH.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovani zastupniče, u svojem ste izlaganju upotrijebili izraz „Superman“, to smo već imali prilike čuti i ranije i Supermana i čarobnjaka i čarobne štapiće, mislim da nitko od nas ne očekuje da je g. Dobronić Superman, nitko od nas ne očekuje da je čarobnjak, nitko ne očekuje da će čarobnim štapićem riješiti neki problem, međutim, kako su rekli stari Kinezi, svako putovanje počinje s prvim korakom i ukoliko je barem jedan dio onoga što je g. Dobronić rekao u svojem izlaganju kad je bio na intervjuu točan, ukoliko se stvarno misli držati i principa i načela i smjerova koje je tamo zacrtao, ja vjerujem da možemo očekivati jedan veliki napredak u osamostaljenju sudstva i u velikom napretku u rješavanju sudskih predmeta i smanjenju sudskih predmeta koji dolaze zapravo na Vrhovni sud. Ukoliko se to stvarno desi, mislim da će se vratiti povjerenje u sudstvo i da će naš narod drugačije razmišljati.
Uvaženi zastupnik Troskot.
Poštovani kolega Pavić, ja bih se složio s vama. Dakle nekakva gornja granica tog očekivanja prema g. Dobroniću je bio Superman, s druge strane, ono to smo slušali od kritičara jest da nije dovoljno dobar za tako jednu visoku poziciju. Kada sam se osobno izrazio za Supermana, nisam htio čovjeku stavljati nekakva očekivanja i pritiske i terete, dakle koje, mislim da ni ne treba nositi, mislim da je svjestan u šta ulazi, svjestan je te funkcije i da samo da pokrene onaj mali segment koji je dotaknuo, primjerice, one račune, naplate, koje sve probleme dakle rade javni bilježnici i suci koji donose krive odluke i samim tim činjenicama dakle, kompliciraju određene procese unutar sustava, sama, samo da to pokrene i da se to promijeni bi bilo već dostatno za ovo šta vi kažete da svako putovanje kreće sa malim korakom i mislim da mu tu trebamo dati priliku.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa poštovani kolega. Ako sam dobro shvatila, vi ste bili na sjednici Odbora. Ja nisam članica, nisam bila, ali iz ovog zapisnika koji je vrlo detaljan zaista se može iščitati ono što smo već tu su i neki konstatirali, da je sudac Dobronić zaista održao jednu dobru lekciju iz svega onoga što u našem sustavu ne valja pa mislim da je prilično hrabro i bez ustručavanja iznio sve ono što treba popraviti, i na račun osiguravajućih društava koja zlorabe sustav, pa niske pristojbe, pa na račun države, poduzeća u njezinom vlasništvu, jedinice lokalne samouprave, koje su čak i oslobođeni sudskih pristojbi, znači prilično detaljno je išao u ono što ne valja. Naravno da on sam ne može sve, pitanje je naravno kakav će imati timski rad u svom novom okruženju, ali je bitno da mi svi ovdje utječemo i glasno govorimo na ono, mislim, utječemo svojim, je l', izlaganjem na ono što ne valja [[Upadica: Hvala.]] i da u tom smislu pomognemo da se [[Upadica: Poštovani zastupnik]] zakoni izmijene i da se [[Upadica: Troskot.]] sustav poboljša. Hvala.
Poštovana kolegice Marić, složio bih se sa vama. Dobro ste to postavili. On je uistinu na tom zapravo sučeljavanju dakle pokazao sve ove karakteristike koje ste vi naveli i s obzirom da nije imao, imali, bila su velika očekivanja s obzirom na kritike koje je imao, on je to sve stoički izdržao i u duhu jednog stvarnog intelektualca, pravnika, odgovarao na ta pitanja i mislim da su se svi zapravo solidarizirali i empatizirali zapravo sa g. Dobronićem nakon tog izlaganja. Dotaknuo je, za razliku od ostalih kandidata, nisam detaljnije još iščitavao, ali dotaknuo je one najvažnije teme koje more naše građane. Prije svega je imao izrazito velike uspjehe po pitanju „Franka“, nadalje, same račune naplate, ovrhe, javne bilježnike, dakle sve ono šta muči naše građane, što na nacionalnoj, tako na razini lokalne samouprave, i mislim da, s obzirom da razumije problematiku da će imati tu jednu široku perspektivu da zna barem od kud krenuti na svojoj novoj poziciji.
Samo sekundu. Hvala lijepa. Sada će sljedeća pojedinačna rasprava biti poštovanog zastupnika Željka Pavića, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Vjerujem i nadam se da se napokon nalazimo pred rješenjem trakavice zvane izbor predsjednika VSRH. Nakon što je iz nepoznatih razloga od strane vladajućih odbijena kandidatura kandidatkinje sa respektabilnom biografijom, sa respektabilnim postignućima u području pravnog sustava gđe. Zlate Đurđević, nakon dugog toplog ljeta uspio se postići kompromis i premijer je napokon prihvatio prijedlog predsjednika države, što je stvarno ohrabrujuće. Nemojmo se zavaravati da se u momentima kada se dogovaralo tko će biti predsjednik VSRH-a rukovodilo isključivo kriterijem kvalitete i kriterijem postignutih dobrih odnosno vrhunskih rezultata, međutim, evo, dogovor je postignut i što se tiče Kluba socijaldemokrata, možemo reći da je srećom, izabran kandidat za kojeg mi smatramo da je jedan od najkvalitetnijih kandidata koji se mogao kandidirati i najbolji kandidat koji se kandidirao. Ono što je sigurno je da je svojim izlaganjem na intervjuu na Odboru za pravosuđe zasjenio sve ostale kandidate. Dao je jedan odličan presjek hrvatskog pravosuđa. Dao je odličan pregled problema s kojima se pravosuđe neuspješno bori dugi niz godina. Hoće li on u ovom 4-godišnjem mandatu moći riješiti bar jedan dio problema o kojima je govorio u saboru, hoće li uspjeti postići ciljeve koje je zacrtao, hoće li uspjeti broj predmeta koji dolaze na vrhovni sud smanjiti na broj od 10% dosadašnjih predmeta, to je veliko pitanje, ali sigurno možemo konstatirati da su ciljevi dobri, kao i napomene koje je dao u svezi rada sudaca i napomene o broju predmeta koje suci moraju rješavati. Posebice vesele i ulijevaju nadu napomene vezane za nezavisnost pravosuđa što nam s pravom daje nadu da će napokon oni koji se uhapse i za koje su institucije gonjenja uspjele prikupiti zavidnu količinu dokaza biti osuđeni i da njihovi predmeti neće biti odnosno neće završiti u zastarama. Dakle, s jedne je strane dao napomene o nefunkcionalnosti pravosudnog sustava, a s druge strane i napomene o čimbenicima koji otežavaju ili onemogućavaju rad u pravosudnom sustavu. Budući da mu je za njegovo izlaganje dano više vremena nego što je dano bilo kojem drugom kandidatu, njegovo je izlaganje preraslo u zapaženo predavanje o pravosudnom sustavu na kojem bi trebali pozavidjeti mnogi poznavaoci tog sustava u RH. Ono što čudi je činjenica da bez obzira na to što je pokazao odličnu upućenost u sustav, da je pokazao svoje kompetencije, te da je te kompetencije uspješno prezentirao, prilikom glasanja sudaca na vrhovnom sudu nije dobio povjerenje većine sudaca. Što vam to govori? To nas upućuje na zaključak da je pravosuđe jedan zatvoreni sustav u koji suci jako teško puštaju nove stručnjake, a posebice stručnjake koji najavljuju ozbiljne promjene u načinu funkcioniranja pravosuđa, pa makar to bile i promjene koje predviđaju daleko bolje funkcioniranje pravosudnog sustava, daleko bolje funkcioniranje sudova, kad se tim promjenama nastoje riješiti problemi sa brojem neriješenih sudskih sporova odnosno ukratko opće poboljšanje u funkcioniranju pravosuđa. To je jedan od razloga zbog kojih s pravom sumnjamo da će sudac Dobronić uspjeti riješiti probleme u pravosuđu. Međutim, moramo prihvatiti njegov program, moramo mu dati podršku i ipak napraviti prvi iako mali korak u rješavanju problema u pravosuđu i omogućiti mu da se okuša u borbi za vraćanje povjerenja u sustav. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Petir ima repliku.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Kolega Paviću, rekli ste da je iz nepoznatih razloga obustavljen izbor profesorice Đurđević na čelno mjesto u vrhovnom sudu. Nije iz nepoznatih razloga, nije se poštivala procedura, a ako netko mora poštivat proceduru onda je to valjda HS koje je zakonodavno tijelo u RH. Kritičari su spočitavali sucu Dobroniću da nije ispunio normu, da nije riješio broj predmeta koji je propisan za svakog suca, on je pak odgovorio na te optužbe da nije svaki predmet iste težine i složenosti i da nema isti financijski opseg i da bi to trebalo uzeti u obzir kod vrednovanja rada sudaca. No činjenica ostaje da ima puno neriješenih predmeta. Zanima me obzirom da ste iznosili neka svoja očekivanja kako vidite njegov mandat, mislite li da će on u tu proceduru vrednovanja sudačkog rada uvesti neke novine ili ćemo ostati na ovim sad pozicijama?
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Samo da vam napomenem, niste me dobro slušali, ja sam rekao da vladajuća većina nije prihvatila izbor gđe. Zlate Đurđević, znači nisam rekao ništa o postupku nego samo da vladajuća većina to nije prihvatila kao rješenje odnosno gđu. Zlatu Đurđević nije prihvatila kao rješenje. To sam rekao i možemo to i kasnije preslušati. No sad to nije bitno, ovo zadnje pitanje mi je puno važnije. Mislim da ukoliko se stvarno g. Dobronić prihvati ovih poslova koje je rekao na način kako je to tamo prezentirao i ukoliko uzme u obzir sve one faktore koji su trenutno prisutni u pravosuđu mislim da možemo očekivati uspjeh. Naravno nije dovoljno samo njegov rad, to mora biti i rad sudaca na vrhovnom sudu, to mora biti rad sudaca na svim ostalim sudovima, ali naravno da mora biti i rad svih ostalih pratećih službi koje prate rad sudaca, naravno i kontrola za rad pojedinih sudaca s obzirom što ste i sami rekli da ne može se svaki predmet isto mjeriti i da ne može u svaki predmet biti utrošeno isto vremena.
Poštovana zastupnica Sabljar-Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi saborski zastupniče, vidim da ste pod pozitivnim dojmom, pa me sad zanima što vi mislite na koji dio bi se kao predsjednik vrhovnog suda trebao prvo usmjeriti i koji je po vama gorući problem koji u hrvatskom pravosuđu treba rješavati, a u ingerenciji je predsjednika? Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Mislite u ingerenciji predsjednika suda? To mi je kao čovjeku koji ne dolazi iz pravosudnog sustava teško reći, ali ono što bih ja kao vanjski promatrač i kao osoba koja je slušala i njegovo izlaganje i osoba koja prati opće situaciju u državnoj upravi rekao da moramo vodit računa o tome da se ne dijele samo zadaci nego da se nakon toga i vrši kontrola tih zadataka. Ukoliko se neće vršiti kontrola sudaca, ako se nećemo vratiti na kontrolu njihovih suđenja, na ono što su oni radili, da ako nećemo pratiti što su oni napravili, u kojoj je fazi, fazi koji proces, neće mislim sudski proces, nećemo postići ništa. Prema tome, mislim da je to ono na što se trebamo koncentrirati zajedno sa svima ostalima koji imaju ingerenciju nad sucima.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Pavić, dakle vi ste u svojoj raspravi vrlo afirmativno govorili o ovom izboru i mislim da je glavnina rasprave bila takva sa onako da da podršku novom predsjedniku, ja pretpostavljam da će on u petak biti izabran i naglasak na tome da trebaju se i kontrolirati određeni koraci u njegovom radu. Ali ono što se je u ovom izboru vidjelo i vidjelo se slijedeće. Dakle, nije nikakva tajna da ostali suci vrhovnog suda misle da bi trebali oni među sobom birati predsjednika kao što je recimo jučer ponovo za predsjednika ustavnog suda izabran g. Šeparović, pa su i oni bili tog stava i tog mišljenja i to su jasno i u raspravama je drugi kandidat dakle nije taj nego je drugi kandidat o tome govorio, ali su i kroz svoje glasanje i kroz glasanje koje se jasno pokazalo ta jedna uska niša iz koje bi se trebalo birati, pa me zanima malo da se osvrnete i na taj moment. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Evo ja sam se u svom izlaganju osvrnuo na to i rekao sam, mislim da sam rekao, bar se nadam da sam rekao da je prilikom glasanja na Vrhovnom sudu nije dobio većinu glasova sudaca što zapravo upućuje na to da je jako teško ući u tu povlaštenu grupu koja nakon toga donosi odluke o našim sudbinama, sudbinama naravno ukoliko se nađete na sudu. To se dešava ne samo na Vrhovnom sudu, to se dešava kao što ste sami rekli i na Ustavnom sudu, to se dešava i na ostalim sudovima. Jako je teško ući u sudstvo, jako je teško postati sudac pogotovo ukoliko nemate nikakvu konekciju da ne kažem nekakvu vezu.
Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega. Evo imam ovdje šalabahter, znači sudac Dobronić u svom programu primjećuje kako u RH 30 godina dakle nakon njezine samostalnosti uvođenja demokracije i nadalje, citiram ga „nastavlja postojati koncepcijski pogrešno poimanje prava i pravosuđa kao oruđa u rukama vladajuće klase“, ustvari on ovdje ajmo to plastično hrvatskom narodu je li uvijek kažem nekako nama je dosta toga jasno, ali mi govorimo našim ljudima, građanima možda koji ne razumiju u potpunosti problematiku, ovdje smo dobili jedno obećanje da će sudac Dobronić pokušati učiniti sve što može da baš pravosuđe bude slobodno. Dakle, politika često misli kada dođe negdje u poziciju moći e sad će oni nas slušati. Ustvari mislite li da će uspjet u tome? Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Pa mislim da je sudac Dobronić u svom izlaganju bio pristojan i upotrijebio je riječ vladajuća klasa, a ovdje možemo govoriti o vladajućoj stranci, znači to nije isto. Klasa i stranka nije isto. Ukoliko se sudac Dobronić stvarno uspije izboriti za to da sudstvo bude nezavisno mislim da smo postigli veliki rezultat jer kad se ovdje neki članovi vlade brane time da nešto nisu znali, mi moramo znati da to nije točno jer se to zna. Znamo tko što zna i znamo kod koga idu … informacije, prema tome ne može nitko reći da nešto nije znao i da u nešto nije bio upućen.
Poštovana zastupnica Udović.
Zahvaljujem. Evo kolega Paviću o izvješću predsjednika Vrhovnog suda RH o stanju sudbene vlasti Vlada RH za 2019. je dala pozitivno mišljenje i tu je konstatirano da će se u narednom razdoblju posebno uložiti dodatni napori kako bi se povećala učinkovitost sudova u rješavanju predmeta iz njihove nadležnosti. U tom smislu posebnu pozornost potrebno je posvetiti postupcima koji traju dulje od tri godine s ciljem njihovog bržeg rješavanja. Skraćivanje vremena trajanja sudskih postupaka bitan je element za jačanje povjerenja građana u pravosuđe, a samim time i pozitivne percepcije o radu sustava. Ja bih vas molila vaše mišljenje gdje je zapravo potrebno razgraničiti odgovornost predsjednika Vrhovnog suda, a gdje nadležnog ministarstva odnosno Vlade u osiguravanju uvjeta da se do ovog cilja dođe?
Poštovani zastupnik Pavić.
Problem koji ste sada iznijeli stvarno je kompleksan i odgovor bi trajao malo duže, ali ću vam reći jednu stvar, ukoliko možemo kontrolirati što suci rade, ukoliko imamo uvid u tijek tih predmeta, ukoliko imamo stalnu kontrolu nad tim u kojoj su fazi, ukoliko ih možemo upozoriti i ukoliko ih možemo kazniti ukoliko nešto ne rade onda će sigurno raditi drugačije. Danas sankcije ne postoje, danas postoji konstatacija nisi odradio svoj posao, danas postoji konstatacija odradio si sva posla odnosno završio si dva predmeta, ali nakon toga sankcije nema. Ja imam prijatelja suca koji stvarno radi svoj posao pošteno i korektno, završava sve predmete u roku, nema nikakvih problema, nikad nije nikakvu opomenu dobio, međutim imate s druge strane pored njega u kancelariji ljude koji to ne rade i ne dešava im se ništa. On je na poslu cijeli dan, ima rasprave ujutro od osam sati, oni imaju raspravu od 10 sati. Prema tome, ukoliko ćemo imati kontrolu ukoliko sve to skupa digitaliziramo, ukoliko će kontrola biti preko digitalnih sustava i ukoliko će oni koji [[Upadica Reiner: Hvala.]] kontroliraju imati uvid u to neće biti problema.
Hvala. Poštovani zastupnik Fabijanić.
Uvaženi kolega Pavić, mislim da predloženi kandidat za predsjednika Vrhovnog suda g. Dobronić ima razloga da to bude i ima razloga da uživa naše povjerenje. Ono što me međutim pogađa je činjenica da je on postao poznat zbog jednog nažalost tragičnog slučaja koji je vezan za presudu švicarskoga franka, zato što od tog trenutka kada je ta presuda išla u korist ljudi koji su imali štednju u švicarskim francima tog trenutka su diskriminirani svi oni građani koji su bili malo manje oštećeni, ali koji su imali kredite u eurima. Sada već kad ulazimo u fiksni tečaj jer ulazimo u euro zonu ta priča je nažalost passe, ali je činjenica da od nastanka Hrvatske države od uvođenja hrvatske kune kao monete, mi smo nažalost zadržali jedan jugoslavenski atavizam koji se zove devizna klauzula.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovani zastupniče slažem se s vama da zapravo bismo mogli reći da je i smiješno da čovjek postane poznat zbog toga što je korektno radio svoj posao, a s druge strane kao što ste rekli zapravo je jedna grupa ostala oštećena i to velika grupa ljudi. Svi oni koji su imali kredite u eurima su ostali oštećeni, a ovi sa švicarcima su svoj problem riješili i on je postao poznat zbog toga što je donio pravednu presudu. Zar to nije smiješno? S druge strane dobro ima i on svojih problema kad je donio onu smiješnu presudu vezanu za HRT, ali sad to toliko nije bitno s obzirom na sve one pozitivne stvari koje nam je iznio na svom intervjuu.
Sljedeća će u ime Kluba zastupnika Centra i Glasa završno govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju, kolege i kolegice. Nekoliko puta sam već istaknula da sudac Radovan Dobranić ima moju podršku i moj glas, a sada ću to još dodatno istaknuti i reći da smatram da je on najbolja stvar koja se hrvatskom pravosuđu mogla dogoditi, a možda i čitavoj ovoj našoj političkoj i javnoj sceni. I u kontekstu ovog izbora i imenovanja mislim da je njegova glavna prednost upravo to što je sudac i to sudac koji strahovito puno kontemplira i razmišlja o samoj kvaliteti prava i kvaliteti suđenja i to je ono što ga razlikuje i izdvaja od ostalih. On je svojevrsni vizionar i tako je pristupio i izradi svog programa. No, moram reći da se tijekom ove rasprave čak i od strane bar onih zastupnika koji mu načelno daju podršku čulo jako puno krivih teza, krivih konstatacija i zaključka o samom radu sudbene vlasti sa kojom se uvjerena sam ne bi složio ni sam Radovan Dobronić. Prije svega to se tiče te navodne zatvorenosti samih sudaca Vrhovnog suda koji se eto onda proglašavaju nekakvom kastom u koju je vrlo teško ući. Pa prije svega ako želimo kvalitetno pravosuđe drage kolegice i kolege, onda doista trebamo imati na tom Vrhovnom sudu probrane, najbolje, najbolje među sucima. A da bi netko postao najbolji do toga se ne može doći preko noći, pa niti na način da nekog tamo instalira predsjednik države po svom nahođenju i po svojoj volji. Teško probleme u pravosuđu na razini jednog spisa, na razini jednog predmeta, a pogotovo na razini sustava može vidjeti i dobro uvidjeti netko tko to promatra izvana. Da na razini teorije, ali ne i na razini prakse. Kao što ne bi mogao biti rukovoditelj bilo tko bilo kojeg sustava ako u tom sustavu nije proveo niti jednog jedinog radnog dana. Za razumjeti suce, za razumjeti spis, za razumjeti parnične stranke u tom spisu, prije svega treba biti sudac. A što se tiče samog Vrhovnog suda i sam Radovan Dobronić je istaknuo nekoliko primjera u kojima je naš Vrhovni sud donio dobre odluke. To nije samo slučaj švicarac. To je primjerice nekoliko predmeta u kojima je ukazao na neprihvatljivu praksu osiguravajućih društava na štetu naših građana kada su osiguravajuća društva u svojim općim odredbama maknula odnosno stavila onu odredbu, da ako se netko nije testirao na alkohol nema prava iz osiguranja. Dakle, naš Vrhovni sud je napravio čitav niz dobrih poteza i sudac Radovan Dobronić to prizna. A što se tiče ocjene Vrhovnog suda o sadržaju programa i rada svih pristiglih kandidatura, pa činjenično su oni zapravo donijeli dobru odluku. Treba se staviti u njihove cipele, pa znati na temelju kojeg kriterija su suci Vrhovnog suda ocjenjivali sve pristigle kandidature. Moram reći da se ja tu sa njima slažem. Primjerice, sudac Marin Mrčela je dao jedan strukturirani pristup polazeći iz okvira i držeći se striktno okvira ovlasti predsjednika Vrhovnog suda pogotovo u obavljanju onih poslova sudačke uprave. S druge strane sudac Radovan Dobranić je napravio jedan opsežni sastavak koji više govori o problematici pojedinih pravnih grana nego o tome što bi zapravo proizlazilo iz ovlasti funkcije za koju se kandidira. Dakle, suci Vrhovnog suda su pristigle kandidature ocjenjivali hladne glave i moram reći da sam bila među njima i sama bi donijela takvu ocjenu. Dali su svoj sud upravo onako kako su ga trebali dati, a na nama saborskim zastupnicima je teret odgovornosti da prepoznamo treba li nama osoba na takvoj jednoj poziciji koja će razmišljati u okvirima onoga što je već zadano ili će to biti osoba poput suca Radovana Dobronića koji nije samo detektirao gdje su slabosti u strukturi pojedinih pravnih grana. On je zapravo govorio o tome gdje su anomalije u sustavu, govorio je o odgovornosti politike, o šupljim zakonima i još šupljoj i nedosljednoj provedbi. I ako me pitate gdje ćemo biti za godinu dana ja uopće ne sumnjam u to da će Radovan Dobronić sa pozicije predsjednika Vrhovnog suda uspjeti provesti sve što je rekao u okviru te prve godine od onih konzultativnih sastanaka, od suradnje između samih sudaca, veće razmjene mišljenja i savjeta. Pitanje je šta će napraviti politika, koliko će nas saborskih zastupnika uputiti zakonodavne izmjene kojima se rješava barem dio problema na koje je on ukazao do sada.
Sad će završno u ime zastupnika HSS-a i Radničke fronte govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Evo kolegice i kolege, na kraju ove rasprave jedna lijepa vijest. Upravo smo čuli da je Vrhovni sud presudio u slučaju Fimi-media potvrdivši dakle da je HDZ prva politička stranka koja je optužena prvo nepravomoćno sada i pravomoćno. Lijep završetak ove rasprave rekla bih, iako imam ponešto malo drugačiju tezu. Ali možemo je povezati naravno i sa ovim. Ako govorimo o pravosuđu kao onom okviru kojem svi vjeruju u Hrvatskoj da će donijeti neke promjene, onda se postavljaju i ovakva pitanja što reći. Dakle, ako imamo stranku političku koja završava na optuženičkoj klupi i koja biva optužena na toj optuženičkoj klupi. Naravno pravosuđe može u našoj demokraciji stvarno ponekad donijeti neke svijetle točke i u tom tonu je bila i moja rasprava u ime kluba. Apsolutno pozdravljam ovdje neku sinergiju svih da se sudac Dobronić izabere za suca Vrhovnog suda. No, voljela bih zbog naših gledatelja, zbog onih koji očekuju od toga puno samo ću još jednom ponoviti i podcrtati neke stvari kada govorimo o antikorupcijskim politikama onda smo ovdje u raspravi čuli više nego jednom da je najvažniji taj indeks percepcije, odnosno činjenica da je na tom indeksu percepcije korupcije Hrvatska vrlo visoko. Ja ću još jednom ponoviti Kina je 15 mjesta lošija od Hrvatske. To ju ne sprječava da ima visok ekonomski uspon i da izvuče kao što je ona učinila gotovo 800 milijuna ljudi iz siromaštva. Drugi primjer Italija. Znači 90-tih jedna od 7 najrazvijenijih ekonomija na svijetu bez obzira što su javne percepcije talijanske vlasti bile označene kao notorne po koruptivnim praksama u spektakularne akcije poput one manipulite. Dakle, kada govorimo o korupciji trebamo imati u vidu i dosege antikorupcijskih politika. Dakle, zaključak u svijetu ne postoji niti jedan primjer države ili ekonomije koja je prema ključnim ekonomskim i socijalnim pokazateljima pripadala u rang razvijenih, da bi se nakon odlučne borbe nove, progresivne vlasti protiv korupcije i klijentelizma to promijenilo. Takvog primjera u povijesti nema niti u sadašnjosti. Znači pravi problem je da od drveća ne vidimo šumu, da moraliziranjem neutraliziramo puno dublje i teže probleme, a važno je da smo zauzeli poziciju periferije u EU, europske znači periferije i da idemo prema dnu. Znači da se HDZ dakle bori za tu utrku prema dnu, znači da u sve nepovoljnijoj privrednoj strukturi ustrajemo i dalje odnosno da pod navodnike konkuriramo niskom cijenom rada. U prijevodu to znači da se konkurentnost u Hrvatskoj postiže samo tako da se snižavaju cijene radne snage, da se daju otkazi, da se ugovori čine sve nesigurnijima, da radnici rade u sve nesigurnijima i sve slabije plaćenim uvjetima. Na taj način nećemo promijeniti živote na bolje, a boljim sudstvom niti famoznim reformama koje su ovdje mnogi zazivali prije ćemo još više ugroziti taj položaj nego što ćemo radnoj većini osigurati bolji život. Svatko tko uistinu nešto mora mijenjati, morat će zahvatiti u te politike koje su osim toga evo sada smo dobili tu informaciju i označene kao koruptivne i kao problematične, ali se svakako neće taj koji želi nešto promijeniti moći zadržati na moraliziranju i to smo sad u politikama suvremenim i aktualnim vidjeli da se to brzo potroši. Znači politike sitnih reformatora svih mogućih vrsta kako su nazvani ti političari antikorupcijskih politika već u povijesti, dakle nego će se morati suočiti sa onim što ta stranka koja je sada i osuđena kao stranka, prva stranka koja je završila na toj optuženičkoj klupi i pokazala to kako to u tom ekonomskom okviru misli raditi. Toliko od mene. Hvala.
Sljedeća završno u ime Kluba zastupnika socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Romana Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Danas u raspravi koja se tiče izbora predsjednika Vrhovnoga suda puno više se raspravljalo o stanju u pravosuđu, o krizi u funkcioniranju pravosudnog sustava koje se ogleda u nepovjerenju kao i kriza u društvenom povjerenju u pravosuđe. Za razliku od razvijenih pravosudnih sustava europskog sjevera gdje više od 80% stanovništva ima povjerenje u sudstvo u Hrvatskoj oko 80% građana ne vjeruje sudovima i sucima. Nasuprot tvrdnjama o tome da je javno nepovjerenje u pravosuđe rezultat nepoznavanja prava i stvarnog funkcioniranja pravosuđa među građanima u stvarnosti je nisko javno uvažavanje pravosuđa, odraz stvarnih sistematskih nedostataka i raskoraka između rezultata koje pravosudni sustav postiže i potreba društva za adekvatnom pravnom zaštitom građana i pravnih osoba. Nasuprot tvrdnji da se radi o lažnom dojmu radi se o gorkoj stvarnosti. Iako je istina da na dojam utječu pojedini slučajevi broj negativnih primjera, grešaka i skandala je prerastao od pitanja broja u pitanje može li se išta napraviti bez radikalnih zahvata. Teško je poreći nakon slijeda skandala da se ne radi o pravosuđu, o društvu u krizi već u samom sustavu postoji visok stupanj klijentelizma, nepotizma, pa i korupcije. Odgovornost za loše funkcioniranje pravosuđa ne postoji i da nositelji pravosudnih funkcija ne djeluju objektivno nezavisno. Uzroci krize nisu samo u organizaciji sredstvima već i u ljudima koji obnašaju dužnosti u pravosuđu. Čistke u devedesetim ostavile su traga ne samo organizacijskoj kulturi strah od politike i javnosti već i samosvjesnom nastojanju da se uski profesionalni i osobni interesi nametnu nad strukom. Razumljivo je no ne da se opravdati da se reforme opstruiraju, a one su neprovedive bez suradnje onih koji ih provode. Sustav napredovanja i odabira ne potiče inovativnost i odgovornost već rutinu. Načelo da suci ocjenjuju suce pretvorilo se u djelovanje grupa za pritisak, nadmetanje klika i personalističke kriterije ocjenjivanja. Umjesto vanjskog cilja, pravde cilj je postalo životarenje posla. Ono što je loše, loše je to što se stvara dojam da se krivci ne kažnjavaju pa je to donekle i poticaj drugima da se bave koruptivnim radnjama. Korupcija je prepreka razvoju naše zemlje i razlog socijalnom, ekonomskom i političkom nazadovanju. U Hrvatskoj je sve toliko upropašteno uključujući i pravosuđe da nam treba novi početak. Politika za vladajuće ne smije biti vlast već odgovornost, a vlast u Hrvatskoj ne smije biti korumpirana. Korupcija izjeda hrvatsko društvo. Zbog korupcije mnogim mladim ljudima ukradena je budućnost, a starijima dostojanstvo. Moramo biti realni i biti svjesni, da samo jedan čovjek ne može dovesti do promjene i to preko noći, ali ono što može za početak je biti kotačić ka toj promjeni i uspostavi reda u našem pravosuđu. Dobronić i ponovit ću još jedanput, da je 2013. suprotstavio se bankama i donošenjem presude stao na stranu korisnika oštećenih štediša švicarac, stao je na stranu onih malih. Znači da je ključ u neovisnosti, znanju i volji. Također, i u kriterijima stručnosti, integriteta, a ne kriterijima pobodnosti.
Sljedeća će završno u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin, izvolite.
Dakle doživjeli smo presudu, po kojoj je jasno da je HDZ najodgovorniji za korupciju u ovoj zemlji, no vratimo se izboru. Dakle, na Trgovačkom sudu kandidata za predsjednika Vrhovnog suda neki njegovi kolege nazivaju dobrim čovjekom Dobronićem. Očito ima i podršku i poštovanje barem dijela svojih kolegica i kolega, imat će podršku i našeg kluba na glasanju u petak, a vidimo da će imati i podršku većine klubova i zastupnika u Saboru. No, ima podršku i jedne važne osobe u hrvatskom pravosuđu, a to je prof. Zlata Đurđević. Ona je vanjska članica Odbora za pravosuđe i kao što znamo, kandidatkinja za predsjednicu Vrhovnog suda i na prethodnim natječajima. Želim se vratiti na slučaj profesorice Đurđević koja je s velikim dostojanstvom i profesionalnim integritetom prošla jednu prljavu kampanju u kojoj je se napadalo na najniži mogući način. Profesorica Đurđević sve je to prošla neokrnjenog ugleda i neizmjernog entuzijazma, dapače, rekla bih da je još odlučnija da svojim radom doprinese neophodnim krucijalnim reformama i promjenama u hrvatskom pravosuđu. Kao kandidatkinja, jasno je poručila da bi kao predsjednica VSRH ukinula utjecaj politike na sudstvo jer politički izbor sudaca dovodi do razdornih posljedica za pravosuđe i društvo. U svom programu jasno je govorila o tome da je Hrvatska najlošija u EU po percepciji neovisnosti sudaca, a glavni razlog je pritisak Vlade ili ostalih političara. Stručno, hrabro, jasno i konkretno ukazala je na sve rak-rane našeg pravosuđa i zato je važno da upravo takva stručnjakinja i takva osoba, da je ona dala podršku sucu Radovanu Dobroniću za predsjednika VSRH. Time je profesorica Đurđević još jednom i pokazala i dokazala da je u njenom radu motivira jedino i isključivo javno dobro i dobrobit hrvatskog pravosuđa, a nikada vlastiti karijerni ili bilo koji drugi osobni motivi. Profesorica Đurđević o sucu Dobroniću kaže, ja njega mogu cijeniti samo prema njegovom programu i onome što sam čula na Odboru i mogu reći da su u svakom pogledu ispunjena moja očekivanja. On je pokazao raskošno pravno znanje i duboko razumijevanje problema pravosuđa. Pokazao je razumijevanja položaja sudaca i sudaca u pravnom poretku RH i što znači sudačka dužnost. Da je to jedna intelektualna, teška, savjesna i odgovorna dužnost, da to nisu činovnici. Da nije mehaničko obavljanje dužnosti, nego da morate biti intelektualac u punom smislu riječi i ja sam to prepoznala u njemu, što je, moram reći, jako rijetko i kod nas, ali i drugdje, pa nastavlja. Ono što posebno cijenim kod suca Dobronića je to što je on potpuno otvoren za komparativni pristup, a otvorenje i prema pravnoj znanosti i uzimao je u obzir, što je doista vrlo rijetko kod nas. Ja u njemu prepoznajem aspekt otvorenosti i spremnosti tumačenja prava na temelju javnog povjerenja, a i to da pravo i pravda nisu odvojeni. U javnosti se od uglednih pravnika i odvjetnika često može čuti da pravo i pravda nisu isti, a zadatak suda jest da pravo ostvari pravdu. Profesorica Đurđević bez obzira što nije izabrana jasno i nedvosmisleno daje podršku svojem kolegi, što govori o visokim vrijednostima suca Radovana Dobronića, ali i o vrhunskom integritetu profesorice Đurđević. Izborom suca Dobronića otvara se, nadajmo se, novo poglavlje u našem pravosuđu i javlja se nada da će u tom novom dobu pravdo i pravo da će se približiti i da će se riječi profesorice Đurđević doista početi ostvarivati. Zadatak suda jest da pravo ostvari pravdu. Hvala vam.
Sljedeći će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a završno poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, pročitao sam ovu vijest o pravomoćnoj presudi, ali kolege iz HDZ-a nemojte se brinuti. Nikad vas Ustavni sud još nije iznevjerio pa neće ni sad. Tako da u tom smislu, ako je mogao Zakon o sudovima, ovaj, ako je mogao Zakon o sudovima reć da je ustavan, onda može i vašu presudu srušiti, k'o da bi im bilo prvi put i onda će ući u zastaru i kako ono bude, pojeo vuk, jel'te, magare. No dobro, to se imao potrebu reći da evo, da vas malo, ha ne treba vas tješiti, mislim, nije to ništa posebno, ako se niste dosad pripremili na ovo, onda, a HDZ je uvijek bio pripremljen na sve, ništa vas nije iznenadilo pa vas nije iznenadilo ni ovo. Je l' se slažete? [[Upadica: Hajd'mo mi o izboru predsjednika VSRH-a, molim vas.]] Dobro. Ovo ima veze sa temom utoliko da će ovu presudu, mogu potpisati i ovaj predsjednik VSRH-a jer je bilo na VSRH-u, a bila je, g. potpredsjedniče u jednom od onih mnogobrojnih komplimenata predsjednika i premijera, izjava predsjednika republike da je tu HDZ u sukobu interesa, tako da ja mislim da sam u temi, ali neću dalje inzistirati. Paradoksalno je dakle da su vjerojatno vrhovni suci Vrhovnog suda koji su se izjašnjavali o programima kandidata, da ih pitali želite li Zlatu Đurđević ili Radovana Dobronića, vjerojatno bi onda na kraju rekli Zlatu Đurđević, mogu to pretpostaviti, ali ne mogu tvrditi 100%. Na kraju, prema očitovanjima klubova zastupnika, sudac Dobronić i kandidat za predsjednika VSRH-a Dobronić, dobit će više nego dvotrećinsku potporu HS-a. To će biti, čini mi se osoba oko koje je, kao nikad dosad bio postignut konsenzus. Dakle ono, morat će se ovi klubovi koji budu protiv, morat će se ustvari ono isticati, mi smo bili protiv, a bit će jako malo jer nitko neće ni shvatiti zašto su protiv. Nek će biti protiv, samo zato što je to predložio Milanović, a neki će biti za samo zato što je to predložio Milanović. Mislim da je izjašnjavanje o prvom kandidatu predsjednika republike bilo ustvari izjašnjavanje o predsjedniku republike i onda nakon što se to izjašnjavanje pretvorilo u sve samo ne raspravu o pravosuđu, nego raspravu o Ustavu, o poštivanju zakona, čak sam i ja sebi dopustio da zakonske odredbe nazovem riječima koje možda nisu bile primjerene za komentiranje zakonskih odredbi, ali njihova primjena je upravo bila takva. I evo, na kraju, nakon svega, nakon više mjeseci, ova će saga završiti. Možda je to i dobro. Možda je to i dobro, zato što smo u toj raspravi se toliko iscrpili da jednostavno je trebalo naći jake argumente da se nekog drugog kandidata odbije, a uza sva odgađanja, uza sva traženja DSV-a, uza sve ono ograde, na kraju HDZ nije uspio naći razlog zašto da kandidata odbije. Dakle prvi put su tražili razlog zašto da kandidata odbiju i bilo je relativno lako naći, jer eto, nije se držalo procedure, mada profesorica Đurđević nije tu puno ništa ni pogriješila, sada nisu našli razlog zašto da kandidata odbiju. Prema tome, mislim da će sudac i predsjednik VSRH-a Dobronić, ako ništa, biti onaj kamenčić u cipeli koji će žuljati pravosuđe kakvo je sada i kakvo doista treba određene reforme. Kako je se ova Vlada u startu odustala od bilo kakve reforme pravosuđa, tako da je ukinula Ministarstvo pravosuđa i spojila ga s Ministarstvom uprave, koje također, treba reformu, a minus i minus, u slučaju reformi daju minus, u tom slučaju će jedini mogući reformator pravosuđa biti predsjednik VSRH-a. Gle, bolje i on nego nitko. Prema tome, da zaključimo sa stihovima, ja mislim da je to „Nadalina“, a ima veze i sa današnjom presudom, „Vaja poći leć', finila je i ova“. Hvala.
Sljedeća završno će govoriti poštovani zastupnik Mosta Miro Bulj, izvolite.
Narod zna, imamo Ustav koji je mrtvo slovo na papiru, pravosuđe ne funkcionira, Vrhovni sud ne funkcionira, funkcionira je na bazi, kao što sam rekao kad je bio i ode bivši vrhovni, predsjednik VSRH-a g. Sessa na bazi kese, što punije i što veće, tako je funkcioniralo. Znači nepotizam, neujednačena praksa, dugi znači sudski sporovi i to nepovjerenje je izazvalo reakciju demografskog pada, a posljedica je naravno, ta je ključna posljedica da ljudi iseljavaju jer nemamo konkurencije, gospodarstvenici jednostavno odlaze, ja sam maloprije spomenuo grad Zagreb, da nema mogućnosti neku da bavi otpadom nego netko tko i je uništio konkurenciju nelojalno jer brojni oni koji su imali mogućosti da se u legalnim natječajima kandidiraju prije, ne znam, 15-ak godina, tako i na mom području su iznikle brojne tvrtke koje im sinovi rade u županijama, a on radi za županijske ceste, njihove firme iz obiteljske, tako da jednostavno normalna konkurencija ne može opskrbljivati. Zato je Možemo! u Zagrebu i upao u ofsajd, mislio je riješit će nešto da ima netko tko može obavljati taj posao, ali ne može, ne može iz razloga što je uništena konkurencija i tu ljudi koji su bili konkurencija, koji su se pošteno htjeli natjecati u javnim nabavama i raditi, nisu mogli jer je mafija određivala kako se to radi. To je jednostavno i to je narodnjački rečeno, prid Bogom, prid čovjekom, u Saboru, na ulici, na sudu. Znači pogodovalo se u javnim nabavama određenim strukturama koje su toliko narasle da konkurencija odnosno ne more obavljati te poslove i ugasile se firme, ljudi su otišli. Znači, ravnopravnost kod javnih nabava, uništeno gospodarstvo i poduzetnici koji su u liberalnom tržištu, tribali se razvijati. Znači ovo nije bilo liberalno tržište, samo je zakon to napisano liberalno, nego je bilo pogodovanje i veliki giganti su preuzeli monopol. Tako je u gospodarenju otpadom ili u nečem drugom i to tako funkcionira. Ja vidim u svome gradu kako to funkcionira. Imamo mi Čistoću, ali nema ona bager, nema ona kamion, nema traktor, nema i onda naravno, tu se angažiraju vanjski suradnici i tako ... [[Govornik se ne razumije.]] i tu ljudi rade naravno, privatnici svoj posao. Nije se razvijala nekakva konkurencija tvrtki da bude na poštenoj osnovi i tu je pravosuđe zakazalo. I sad brojni ljudi su jednostavno ugasili svoje tvrtke, netko je stekao monopol i što se dogodilo? Nemamo radnog mjesta, nemamo konkurencije nego se iđe doslovno natječajima koji je raspisan za cipele bio, koji je broj cipela i šta se događa? Događa se da samo mogu pojedine tvrtke koje su osnažile obavljati određene poslove, nemamo znači konkurencije, konkurencija je uvijek dobra i to je najveći krimen. Najveći, sve što je bilo zdravo, što je bilo na dobrim temeljima je uništeno, što nije uvezano u hobotnicu koruptivnu, stranačku. Ja znam evo, svi će sada reći ovdje da je najkrivlji ovdje Ivo Sanader za sve. Ja se sjećam tih vremena. … [[ne razumije se]] ne zna. Ja sam ga osobno napadao da … [[ne razumije se]] doći kraj. Tada mi je, nebitno, kao sam mu to javno. Tada mi čak zabranilo doći blizu Alke. Ali je činjenica da ovi nitko ne zna Sanadera. Je li itko ovdje zna Sanadera ili je ikad popio kavu s njim, ili mu je možda bio predsjednik stranke? Tako da Fimi Medija u biti najbolje … [[ne razumije se]] ne znamo ga mi. Kaže Branko Bačić jedanput nemam pojma tko je on, a … [[ne razumije se]] od njega i od Jadranke Kosor. … [[ne razumije se]] Znači imamo tu nekakvu političku figu. To je sada da ja ne znam Božu Petrova ili Nikolu Grmoju. Rečem nemam pojma … [[ne razumije se]] mislim pa kakav si čovjek? Što će napraviti tome sada predsjedniku, a ne predsjedniku Vrhovnog suda? Tako da i mi šaljemo kao saborski zastupnici kolegice i kolege loše poruke. Evo i sa ovim maskama kada završi ovo snimanje mi ćemo skinuti maske. To je tako zvano licemjerje. Tako ravnatelj u Sinju neki dan skup od 100 ljudi ne drže maske nabijeni jedan na drugome, a učenicima nabili maske na … [[ne razumije se]] i tisuće zato što ovise o naravno županija je vlasnik jer je politička stranka HDZ-e na vlasti pa moraju poslušati županijski stožer i tako to funkcionira licemjerno, nepotizam, korupcija, jad i bijeda i ako to bilo tko promijeni pa i sadašnji predsjednik Vrhovnog suda jedan mali korak i noga u guzicu … [[ne razumije se]] Hvala lijepa što ste mi to ugasili.
Hvala lijepa što ste govorili o izboru predsjednika Vrhovnog suda tako iscrpno. Sada će završno u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Završava saga oko izbora predsjednika Vrhovnog suda i nitko danas zapravo nema ništa protiv koliko sam shvatio izbora suca Dobronića iz jednog malog razloga što je on radio svoj posao. On je ne tako davno, 2013. godine donio jednu odluku koja je savršeno logična i napravio jednu stvar o kojoj su mnogi govorili. On je rekao da su banke povrijedile interes građana netransparentno mijenjajući kamate i ukinuo je tzv. valutnu klauzulu. Čovjek je radio svoj posao. Kao sudac Trgovačkog suda napravio je jedan iskorak koji u to vrijeme nitko nije htio napraviti. Ali hrvatski narod očito, čak i hrvatska politika traže nekakve heroje i onda kada oni nisu heroji. Je li sudac Dobronić heroj zato što je on obavio svoj posao, zato što je napravio logičnu stvar? Zato što je, zapravo je to i morao napraviti, zato što je jednostavno radio svoj posao, pa ne bi trebao biti. Međutim, izgleda da je u Hrvatskoj čudno kada netko radi svoj posao. Čudno je kada netko napravi nešto logično. Čudno je kada netko bez obzira što su stotine ljudi ili tisuće ljudi upozoravali na tu nelogičnost, nego to ipak napravi. Međutim, ovdje bih ipak spomenuo na jednu pojavu koju možemo nazvati sukob interesa a to je da trenutno vladajući, a radi se o koaliciji SDSS i HDZ biraju predsjednika Vrhovnog suda koji će stvarno doslovno sutra potpisati presudu, pravomoćnu presudu HDZ-u i to je sukob interesa. Dakle, netko bira nekoga odnosno odlučuje o njegovom izboru, a zna da je ta osoba sutra u poziciji što se tiče konkretno HDZ-a radi se o 3,5 milijuna kuna kazne i 14,6 milijuna kuna znači novca koji je na jedan nelegalan način uprihođen i koji će HDZ-e morati vratiti u proračun i to je jedan sukob interesa. I volio bih ovoga sa ovoga mjesta to istaknuti odnosno ističem i volio bih da to građani shvate da se radi o jednoj čudnovatoj situaciji. Ali ovdje bih ja za kraj rekao jednu isto iznimno važnu činjenicu. Imali smo zapravo čitavo vrijeme jedan igrokaz, igrokaz između dvije osobe. Jedan je predsjednik Vlade, drugi je predsjednik države, pa se onda ne znam tko je to prvi rekao, mislim da je to rekao Plenković jednu osobu provukli kroz blato dogovorno, Zlatu Đurđević nemam ništa protiv toga su je provlačili jer mislim da nije zaslužila biti na mjestu predsjednice Vrhovnog suda, a oko druge su se složili. I od početka se znalo da će ta druga osoba proći ne zbog toga što je to sudac Dobronić, nego jednostavno to se moralo dogoditi. A zašto se moralo dogoditi? Zato što uskoro slijede imenovanja ljudi prije svega HDZ-ovaca, a nešto i SDP-ovaca ili SD-ovaca ne znam već koga će biti, koga će se delegirati u veleposlanstva i konzularna predstavništva. Evo nema mi tu kolege Davora Ive Stiera koliko sam čuo on putuje za Vatikan. Onda koliko sam čuo kolega Miro Kovač putuje negdje za Njemačku. Čuo sam da je kolegica Vesna Pusić dobila kartu u nekom smjeru. Čuo sam da je kolegi Klisoviću također dosta Hrvatske i da će on napustiti možda Hrvatsku i otići na neko mjesto. Ali vidjet ćemo. Vidjet ćemo ali to je ono što je bitno i izbor ovoga suca se dogodio isključivo zbog toga da bi se mogla nastaviti daljnja imenovanja ljudi koji odgovaraju trenutnoj garnituri. A trenutna garnitura se zove osovina Plenković Milanović. Jer ako pogledamo onako objektivno između te dvije osobe bez obzira koliko to piarovski izgledalo nema velike političke razlike. Ne postoji niti jedna ključna politička, niti jedna ključna politika oko koje se oni ne slažu. Evo neka mi netko kaže jednu stvar konkretnu, ključnu za Hrvatsku državu oko koje se oni ne slažu. Bila je tek jedna, a ta se zvala Zlata a prezivala Đurđević.
Ja ću time zaključiti raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Sada idemo na sljedeću točku, a to je: Konačni prijedlog zakona o institucionalnom okviru za korištenje … Izvolite. Izvolite kolegice Benčić vi nešto.
Tražim stanku.
Ne, imali ste već stanku, ne možete tražiti više stanku.
Danas smo imali stanku?
Da.
… [[ne razumije se]] ispričavam se.
Budite malo, komunicirajte malo unutar kluba pa ćete znati što se zbiva.
Ne, ne, ja sam zaboravila, moja odgovornost. Ispričavam se.
Što se zbiva u Saboru.
Ne morate biti nervozni. Znamo da imate neugodnu situaciju o kojoj smo htjeli govoriti, ali ne morate biti nervozni. Ja sam se ispričala, jel' tako?
Ne morate vi biti nervozni jel'? Ne morate vi biti nervozni. Ja nisam uopće. Ako mi dozvolite završit ću onda čitati o čemu se radi. Dakle: - Konačni prijedlog zakona o institucionalnom okviru za korištenje Fondova Europske unije u Republici Hrvatskoj, drugo čitanje, P.Z. broj 135 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za regionalni razvoj i Fondove Europske unije. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovana zastupnica Peović izvolite. Tražite stanku?
Da mi tražimo stanku. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i RF-a da još malo razmislimo o točki koja dolazi koja je vezana uz EU fondove s obzirom na sad objavljenu informaciju da je HDZ-e osuđen, stranka osuđena za korupciju želimo propitati, promisliti na koji način će EU fondovi koji će dolaziti preko ovih sredstava biti dodijeljene jednoj stranci koja je osuđena za korupciju. Smatramo da je to problematično i da bi se tome trebalo obratiti neku pažnju.
Biti će dodijeljeni državi a ne stranci, ni jednoj stranci. Ali dobro, naravno možete, ja vam odobravam naravno stanku i sukladno članku 239.b nastavit ćemo sa radom. Kolega Marko Pavić vi ste digli povredu Poslovnika.
Hvala lijepa kolega. Ali sam bih pozvao da je Klub HSS-a i Radničke fronte na prethodnoj točci imao stanku gdje je tražio tako da ako nije onda je nepristojno povezivati i kroz raspravu ćemo pokazati … [[ne razumije se]]
Ne, ne. Kolega Pavić vi ste u krivu. Pogriješili ste i dobijate opomenu. Idemo nastaviti s radom, pa će sada govoriti državni tajnik poštovani Šime Erlić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, dragi zastupnici dopustite mi da vas srdačno pozdravim ispred Ministarstva regionalnog razvoja i fondova Europske unije, ministrice Nataše Tramišak i svoje osobno ime te da vam danas evo ukratko predstavim Prijedlog zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova Europske unije u Republici Hrvatskoj. Prije svega dopustite na početku da samo kratko prođemo poduzete aktivnosti koje su uslijedile evo do ovoga trenutka gdje se sada nalazimo, a to je dakle 2. lipnja 21. je na 7. sjednici Hrvatskoga sabora, Sabor donio zaključak kojim se prihvaća Prijedlog ovoga zakona. Tijekom srpnja i kolovoza uvaženi su nomotehnički prijedlozi Odbora za zakonodavstvo te su te izmjene unesene u sam zakon. Ništa supstantivno, već samo određene nomotehničke izmjene zakona. Obzirom da je došlo do usvajanja mjerodavnog pravnog okvira Europske unije u lipnju, predlagatelj je onda izmijenio potrebne članke zakona odnosno izvršio terminološko usklađivanje. U postupku izrade Konačnog prijedloga zakona uključeni su bila sva relevantna ministarstva od Ministarstva regionalnog razvoja i fondova Europske unije, Ministarstva rada, Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva prostornog uređenja, Ministarstva financija te Agencije za reviziju sustava provedbe programa EU dakle ARPA-e. Tijekom rujna u skladu s komentarima navedenih tijela predlagatelj je proveo određena terminološka usklađivanja koja su sada evo sadržana u ovom finalnom Prijedlogu zakona. Koji je predmet ovoga Zakona i zbog čega je on važan? Često čujemo i znamo svi skupa da je Hrvatskoj stavljeno na raspolaganja velika sredstva preko 25 milijardi EU sredstava, ali samo ono što je u domeni ovoga zakona odnosno politika koje su stavljene kroz višegodišnji financijski okvir na raspolaganje Republici Hrvatskoj iz fondova. Ukupno 14 milijardi, preko 14 milijardi eura je stavljeno na raspolaganje i to su sredstva koja su nam omogućena kroz novo financijsko razdoblje i kroz koje nam regulativa omogućava upravo korištenje tih sredstava Europske unije. Da bi iskoristili ta sredstva potrebno je da uspostavimo institucionalni okvir putem kojega će se ta sredstva trošiti i ovim zakonom se uspostavlja institucionalni okvir za korištenje sredstava Europske unije za razdoblje od 21. i 27. pa nadalje. Isto tako i za jačanje aktivnosti jačanja kapaciteta institucionalnog okvira za korištenje fondova Europske unije, svih korisnika, partnera i suradnika na projektima koji se financiraju iz sredstava Europske unije. Zakonom se uz dosadašnje europske fondove dakle Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Europski socijalni fond plus, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, Europski fond za ruralni razvoj pokrivaju i europski fondovi u nadležnosti Ministarstva unutarnjih poslova čime se osigurava jedinstveni pristup za sve europske fondove u okviru … [[ne razumije se]] upravljanja. To je jedna novina u odnosu na prethodno razdoblje jer su dodani i fondovi iz nadležnosti Ministarstva unutarnjih poslova. Tako da će se ovaj Zakon sada odnositi na europske fondove za provedbu ciljeva kohezijske politike. Dakle, to su Europski fond za regionalni razvoj, Fond za pravednu tranziciju, Europski socijalni fond plus, zatim zajednički ribarstvene politike i pomorske politike gdje su Europski fond za pomorstvo i ribarstvo i akvakulturu, zatim socijalne, sigurnosne ispričavam se politike EU gdje su Fond za azil, migracije i integraciju, zatim Fond za integrirano upravljanje granicama te zajednička poljoprivredna politika unutar koje su Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za jamstva u poljoprivredi. Ono što je bitno istaknuti kod ovoga Zakona a što je ključna promjena u odnosu na zakon koji smo imali u prethodnom programskome razdoblju, a to je da zakon više nije vezan isključivo za pojedinačno financijsko razdoblje već on ima trajnu narav jer njime koordinacijsko tijelo i njegove temeljne funkcije u institucionalnom okviru i definiraju se dakle uloge koordinacijskog tijela te programska tijela u sustavu upravljanja i kontrole. Nakon što se donese zakon dakle ključna je stvar da se ovim zakonom donosi uloga koordinacijskoga tijela da se definira za svaki program temeljem kojeg će se vršiti financiranje iz europskih fondova ključno tijelo kao nositelj provedbe toga programa, a ono što je bitno jeste da će se uredbama kasnije iz ovoga koje će proizaći iz ovoga zakona onda definirati koja su to tijela i koje su to funkcije one niže razine dakle posrednička tijela i sva ostala druga tijela. Naravno to mora biti usklađeno sa terminima donošenja i programskih dokumenata budući da su to dva međuovisna procesa. Koordinacijsko tijelo svoje funkcije obavlja u suradnji sa Uredom predsjednika Vlade i na ovaj način … [[ne razumije se]] s ovim izmjenama zakon osigurava kontinuitet i kroz buduća financijska razdoblja. Dakle ne vežemo ga isključivo za europsku regulativu, nego ga postavljamo kao nacionalni zakon koji će vrijediti za kasnije što omogućava da se trajno i na odgovarajući način osiguraju pretpostavke za programiranje, za uspostavu i nadzor institucionalnog okvira svakog pojedinog financijskog razdoblja te da se osiguraju trajno aktivnosti jačanja kapaciteta institucionalnog okvira, a znamo koliko je to za europske fondove važno. Kroz novi ovaj Zakon znamo da se izrađuju programski dokumenti novog financijskog razdoblja 21. – 27. kroz koji će se onda jasnije ocrtati i obrisi novog sustava upravljanja i kontrole dakle, uz već poznata upravljačka tijela, tijelo za reviziju, tijelo zaduženo za obavljanje računovodstvene funkcije te će navedeno biti adresirano kako sam i rekao kroz podzakonske akte dakle, kroz samu uredbu Vlade RH. Nadalje ono što je dosta važno kod ovoga Zakona je da se po prvi puta određuje provedba aktivnosti jačanja kapaciteta institucionalnog okvira za korištenje europskih fondova. Znamo koliko su kapaciteti važni za provedbu europskih fondova. Bili su i do sada. Na tome se kontinuirano radilo. Sva dosadašnja iskustva iz provedbe kao i brojne preporuke Europske komisije uključujući … [[ne razumije se]] preporuke Vijeća i Nacionalnog programa reformi … [[ne razumije se]] nalazi upućuju na to da moramo ojačati institucionalne kapacitete i upravo ovaj zakon stvara okvir i mogućnosti da se na tome sustavno radi. U užem smislu pod kapacitetima se podrazumijeva dakle ne samo zaposlenici kako se to često imputira u javnosti koji rade u sustavu europskih fondova, nego i pravila i alati u institucionalnom okviru za korištenje fondova Europske unije. Ono što je isto tako jedna novina, a to je da se uvodi plan jačanja kapaciteta za korištenje europskih fondova dakle kojeg mora donijeti koordinacijsko tijelo i kojim se određuju isto tako sve aktivnosti i mjere iz institucionalnog okvira za europske fondove te korisnike i partnere dakle, sve one mjere kojima se omogućava jačanje kapaciteta za korištenje europskih fondova. Aktivnosti se odnose na ona ključna pitanja koja su bitna za sustave upravljanja i kontrole, a to je na koji način privući i zadržati zaposlenike, kako omogućiti njihovo kontinuirano usavršavanje, profesionalni razvoj, unapređenje organizacijske kulture, ali i druge potrebne aktivnosti i mjere sve su to vrlo važni elementi koji su bitni za povećanje efikasnosti sustava upravljanja i kontrole europskim fondovima. Važan element također je pojednostavljenje i standardizacija postupaka tijela u sustavu upravljanja i kontrole. Također je to imputirano u završnom dijelu zakona. Konkretno definira se kako programska tijela nadležna za upravljanje programskim dokumentima razmatraju i poduzimaju mjere i aktivnosti za daljnje smanjenje administrativnog opterećenja u tijelima sustavu upravljanja i kontrole te za pojednostavljivanje pravila za korištenje europskih fondova. Znamo da je to također jedan bitan element i sada ovim Zakonom stvaramo dakle zakonsku pravnu osnovu da se može na tome sustavno raditi odnosno da se od svih pojedinih tijela mogu tražiti aktivnosti i mjere temeljem kojih će oni pojednostavljivati procedure za korištenje europskih fondova. Nadalje raspisane su i mjere i aktivnosti koje će ići prema svim tijelima u sustavu a koje se odnose na standardizaciju i usklađenost pravila za korištenje europskih fondova na nacionalnoj razini. Dakle, da sva tijela u sustavu budući da je puno različitih tijela sa različitim praksama, važno je da se uvede standardizacija i usklađenost pravila postupanja to su često i bili komentari samih korisnika sredstava fondova Europske unije. Tako da evo i taj dio ćemo ovim Zakonom nastojati unaprijediti kao i mjere i aktivnosti s ciljem jačanja pravovremene i potpune razmjene podataka to je važno na razini sustava budući da se sustav sastoji od niza različitih državnih tijela koja nisu dio, koja su pojedinačno je li svako za sebe autonomna važno je da ta dostupnost podataka prema koordinacijskome tijelu prije svega ali i između samih pojedinih tijela kontinuirano … [[ne razumije se]] za to. Isto tako postoji zakonska osnova. Isto tako u suradnji s tijelom državne uprave nadležnim za razvoj digitalnoga društva predlažu se mjere i aktivnosti sa ciljem optimizacije, ali i digitalizacije procesa kod EU fondova. Znate da imamo sustav za provedbu fondova preko platforme e-fondovi. Ali isto tako se podupire ovim zakonom da se to još pojača i da naprosto tijela digitaliziraju svoje procese. Ono što zaključno još mogu samo nadodati za ovaj Zakon, dakle ne radi se o velikome, toliko velikome zakonu. Međutim vrlo je bitan. Vi znate da se mi nalazimo sada u važnom momentu, a to je da završavamo prethodnu programsku perspektivu 14. – 20. Započinjemo novu. Izrađuju se programski dokumenti koji trebaju biti u zrelim verzijama do kraja ove godine. Žurimo sa tom procedurom. Nastojimo biti što brži da se dokumenti što prije donesu kako bi onda mogli prijeći u ovu fazu provedbe po tim dokumentima i potrošnje europskih sredstava iz novog programskoga razdoblja. A ovaj Zakon nam je instrument kojim ćemo definirati onda institucionalni okvir putem kojeg će se ta sredstva, putem kojeg će se ta značajna sredstva staviti na raspolaganje korisnicima, a onda kasnije naravno na posljetku i građanima. Evo toliko od mene u ovome trenutku. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Molim vas ostanite, imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče za sljedeće proračunsko razdoblje imat ćemo na raspolaganju 24,5 milijarde eura što znači da ćemo na svaki uloženi euro dobiti 5 eura iz europskog proračuna i da je nužno taj novac pametno programirati i planirati projekte koji će doista dati dodanu vrijednost našim građanima, gospodarstvu i cjelokupnom društvu. Mene zanima da li u tom procesu programiranja za koje vjerujem da je već krenulo i da se zahuktalo da li komunicirate sa terenom i sa onima kojima taj novac treba stići kao jedan element za provođenje projekata i podizanje kvalitete života i kad možemo očekivati da će operativni programi i strateški planovi biti gotovi?
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepo na vašim pitanjima. Dakle, kontinuirano uistinu smo se maksimalno potrudili da napravimo kompletan proces programiranja maksimalno participativnim što znači da smo stvorili cijeli jedan sustav odnosno imamo infrastrukturu temeljem koje su zadana pravila i na koji način se koordinira kompletna priprema operativnih programa budući da je cijeli niz tijela državne uprave prvo nacionalne razine, a onda i one lokalne i regionalne uključen u sami sustav programiranja. Nastoji se isto tako putem radnih skupina zadovoljiti pravila i kriteriji uključenosti javnog predstavnika i privatnih odnosno poslodavaca i ostalih i civilnoga sektora. To je formirano putem radnih skupina koje su te koje odobravaju odnosno su zadužene za definiranje pojedinih sadržaja, elemenata sadržaja samih dokumenata operativnog programa. Puno energije je posvećeno upravo i tome da se uključe lokalna i regionalna razina prije svega putem regionalnih koordinatora, ali i drugih dionika.
Hvala. Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani državni tajniče evo dva kratka pitanja. Molim vas budite konkretni u odgovoru. Kolika nam je točno članarina u Europskoj uniji i za koliko je porasla u zadnjem periodu? I drugo pitanje. Pojasnite ako možete kroz ovaj kratki odgovor vaš, što se, koliko se novaca planira povući u Fondu za azil i migracije i koje to konkretno programe obuhvaća?
Poštovani državni tajnik.
Pa ovako, dakle što se tiče prvog pitanja, članarina to trebamo pitanje za Ministarstvo financija kolika je točna. Mi imamo kontinuirane podatke koji pokazuju koliko je i oni se stalno i neprestano mijenjaju to je dinamičan podatak koji pokazuje a iz mjeseca u mjesec koliko je Hrvatska u plusu u odnosu na uplate versus isplate iz proračuna EU. Mi smo trenutno u plusu oko 50 milijardi kuna što je impresivan podataka dakle do sada. Međutim, to se stalno iz mjeseca u mjesec mijenja. To je bitan podatak da smo 50 milijardi kuna u plusu. Dakle, više smo toliko dobili nego što smo uplatili članarina. Ali sami točan podatak o članarinama kolike su na mjesečnoj razini možemo provjeriti preko Ministarstva financija, pa vam se to može pismeno dostaviti. Azil i migracije, Fond je u nadležnosti MUP-a, pa evo možete slobodno, možemo to isto odgovoriti pismeno putem Ministarstva uprave, Ministarstva unutarnjih poslova ispričavam se. Dakle to je fond koji je zadužen za azil i migracije, jačanje kapaciteta sustava za ta pitanja u najvišem mogućem smislu … [[ne razumije se]]
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Udović.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče s obzirom da će Republika Hrvatska u narednih 7 godina raspolagati sa skoro trostruko više sredstava nego što je to do sada u ovom financijskom razdoblju možete li mi reći da li je vaše ministarstvo napravilo analizu koliko je potrebno ojačati javnu upravu kako bi se ovih 25 milijardi eura s kojima ćemo raspolagati u narednom razdoblju uspjelo maksimalno iskoristiti.
Hvala vam lijepa. Poštovani državni tajnik [[Upadica Erlić: Hvala vam lijepa.]] Polako. Prvo da vam ja dam riječ. Izvolite poštovani državni tajniče.
Ispričavam se. Evo dakle upravo je predmet ovoga zakona jačanje administrativnih kapaciteta koji će nam omogućiti nama kao koordinacijskom tijelu da od ostalih tijela u sustavu tražimo i inzistiramo sa mjerama … [[ne razumije se]] planom i putem ovoga … [[ne razumije se]] pa odnosno plan za jačanje kapaciteta definiraju se jasne i konkretne u suradnji sa Europskom komisijom jasne i konkretne aktivnosti koje bi mi trebali implementirati u svim tijelima da se ojačaju strukture za provedbu fondova. Naravno da će biti izazov potrošiti sva ova sredstva, jer ih je duplo više. Međutim, upravo se radi sada word klod analiza za kompletan sustav koliko sustav trenutno radi na sustavu upravljanja, kontrole i oni koji se tiču Nacionalnog plana oporavka … [[Govornik se ne razumije.]] oni koji tek trebaju raditi. Rade se procjene tako da kontinuirano se rade analize i vjerujem kako će se sa ovim mjerama omogućiti da se sustav ojača dovoljno i da ćemo uspjeti na kraju potrošiti sva sredstva. Imamo iskustvo prethodnog razdoblja i imamo već uspostavljen dio sustava tako da bi trebali biti brži nego u prvom razdoblju.
Poštovani zastupnik Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, prolazi lagano prva godina financijske perspektive, znači 2021. ističe a mi još nemamo programske dokumente. Dakle, operativni programi, partnerski sporazum. Mi bismo danas vrlo rado htjeli čuti kad će to biti dovršeno i kad očekujete da će Europska komisija odobriti ove programske dokumente kako bi konačno mogli početi ugovarati sredstva. Evo dakle pitanje je vrlo jednostavno, jasno pa vas molim i jasan odgovor.
Poštovani državni tajnik, izvolite.
Hvala vam lijepo. Nacionalni plan oporavka i otpornosti je taj koji će ići brže i već do kraja godine će kroz njega ići prvi poziv za dodjelu besplatnih sredstava što se tiče partnerskog sporazuma i operativnih programa oni se trenutno sada izrađuju. Ne kasnimo jer je kompletan zakonodavni paket EU donesen u lipnju. Mi isto tako paralelno donosimo ovaj zakon koji je bitan za provedbu fondova, dakle ne kasnimo i do kraja godine imat ćemo zrele verzije dokumenata spremne za slanje. Onda to ovisi malo i o Komisiji u kom trenutku ide onaj first submission prema njima. Međutim to očekujemo u prvome kvartalu nakon čega će trebati neko vrijeme. Procjena je par mjeseci, mjesec, dva, tri, teško je reći Komisiji na odobrenje tih operativnih programa. Tada bi već trebali imati uspostavljeni institucionalni okvir i sve spremno za potrošnju europskih sredstava i prve pozive.
Repliku ima poštovana zastupnica Peović.
Dobar dan. Postavila sam pitanje i na Odboru za zakonodavstvo, znači koliko smo uplatili, koliko smo izvukli. To je znači kažete 50 milijardi. Sad imamo duplo više novaca nego u prethodnom razdoblju. No kad govorimo dakle o tim milijardama eura onda trebali bismo biti svjesni da je iznos od 22 milijarde eura tek pola iznosa svih investicija u predkriznoj 2008. godini. Znači taj iznos zvuči pozamašno, ali on stvarno nije možda niti dostatan. Da bismo dobili dobar uvid u to što su te milijarde recimo da samo Amerika u jednoj godini ima budžet četiri puta veći nego EU u 7 godina. Kada govorimo samo o tim sredstvima nije problem samo njihov iznos nego također i namjena. Ja ću vas podsjetiti na ugovor o financiranju EU članak 107. o uvjetima korištenja, gdje su državne potpore zabranjene za sve što utječe na tzv. famozno slobodno tržište.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Pa prima se na znanje. Radimo na tome da apsolutno usmjerimo što je najbolje moguće i najefikasnije moguće ona područja koja daju najvišu dodanu vrijednost ali cijeli niz je područja ulaganja koja se tiču naše javne infrastrukture za podizanje standarda i kvalitete života u Hrvatskoj i koja se pokazali u prethodnom razdoblju kroz cijeli niz projekata praćeni. Nema dijela Hrvatske u kojem nisu usmjerena europska sredstva i koja nisu podigla razinu kvalitete života na višu razinu, tako da vjerujemo da će ova duplo veća omotnica i više nego duplo veća omogućiti da se to još i više dogodi, da se još bliže približimo onim najrazvijenijim zemljama EU. Hvala.
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovani državni tajniče, dakle mi sada razgovaramo o institucionalnom okviru provedbe EU fondova u trenutku kada naravno smo svi svjesni da čelni ljudi ministarstava koji jesu na čelu koordinacijskog tijela, ali isto tako na čelu upravljačkih tijela operativnih programa jesu iz stranke koja je upravo osuđena za korupciju. Istovremeno u ovom institucionalnom okviru ne nalazimo nikakve nove mehanizme za prevenciju korupcije u korištenju, znači od sustava programiranja, korištenja distribucije EU sredstava pa do njihovog monitoringa evaluacije. Dakle, mi nemamo niti jednu naznaku kako će se antikorupcijski mehanizmi koristiti u provedbi EU fondova. Istovremeno je ovaj tjedan točka antikorupcijske strategije maknuta sa dnevnog reda Sabora.
Samo malo molim vas. Imamo jednu povredu Poslovnika. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica Benčić je povrijedila članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora. Govori o koruptivnoj stranci Hrvatskoj demokratskoj zajednici. Ja bih gospođu Benčić podsjetio da na taj način vrijeđa sve zastupnike Hrvatske demokratske zajednice i sve članove Hrvatske demokratske zajednice. Naime, Vrhovni sud nije donio odluku da je HDZ koruptivna stranka niti kriminalna organizacija. Vrhovni sud je donio presudu da je HDZ kriv zbog odgovornosti, odgovorne osobe u Hrvatskoj demokratskoj zajednici, a ne zbog Hrvatske demokratske zajednice, njenih članova i dužnosnika.
To je točno. Evo neću dati ni njoj ni vama opomenu, jer je zapravo ovo što ste vi rekli ispravno. Ja vas molim nemojmo sad kretati u jednom smjeru u kojem možda politički netko misli dobiti nekakve sitne poene, a nema smisla. Uistinu nema smisla, jer sad imamo vrlo jasnu i vrlo važnu temu o korištenju fondova EU. Izvolite državni tajniče.
Hvala vam lijepo. Spomenuli ste koordinacijsko tijelo. Koordinacijskog tijelo Ministarstva regionalnog razvoja, fondova EU na čelu kojega je ministrica Nataša Tramišak nema apsolutno nikakve veze sa ovim iznesenim. Što se tiče sustava nadzora, sustava kontrole vi dobro znate da je kod europskih fondova to apsolutno sve formalizirano i jako na visokom nivou. Mogli bi samo jednu točku o obrazlaganju sustava koji se vrši i na koji način se vrši kontrola europskih sredstava od nepravilnosti koje su definirane samom uredbom, ali i od same provedbe koja ide preko upravljačkih tijela gdje se sama tijela u sustavu ne mogu niti akreditirati ako nemaju ustrojene takve nadležnosti i odjele koji se bave sa time, pa do cijelog niza institucija koje se onda bave pri Ministarstvu financija. Evo imamo posebno ustrojenu jedinicu upravo za te stvari. Imamo mrežu institucija koja su uključena u to, kada projekti se provode …/Govornik se ne razumije. druge razine su dužna naznačiti da li postoje određene nepravilnosti ukoliko u određenim nepravilnostima postoje određeni elementi kaznenih djela, proslijediti prema [[Upadica: Hvala.]] DORH-u, itd., itd., dakle cijeli niz sustava on je napravljen tako [[Upadica: Hvala. Imamo repliku…]] da se europska sredstva troše ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
… poštovanog zastupnika Pavića, Marka Pavića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa upravo vladavina prava u korištenju EU fondova je jedna od ključnih vrijednosti za koje se i premijer Plenković zalagao i apsolutna kontrola, tako da uopće čudi da iz Možemo! koje po kumskim vezama dovode ljude da vode bolnicu Srebrnjak koja vodi drugi najveći EU projekt u znanosti gdje će biti zastoja u provedbi projekta, uopće se nađe pozvani na to. Počistite kolegice Benčić ispred svog dvorišta, a možda samo da državni tajniče pojasnimo još jedanput, da svaki natječaj kontrolira i Ministarstvo i agencija ARPA i revizori iz Bruxellesa koji znam da su trenutačno upravo u Zagrebu i provjeravaju. Nakon toga europski revizorski skud će, Europski revizorski sud će, izvješće ćemo 4.11. moći čuti ovdje. Prema tome, ovakve laži i kvalifikacije od gđe. Benčić i insinuacije iz Možemo! u trenutku kada oni kumski dovode ljude da vode institucije koji će upropastiti [[Upadica: Kolega Pavić.]] EU fondove Grada Zagreba.
Kolega Pavić, ja sam lijepo nešto zamolio i ja molim sve ostale. Neću vam dati opomenu jer neću dati nikome za sada opomenu, a onda ću početi davat opomenu jednu za drugom, redom jer neću više slušati optužbe s jedne strane o nekakvim koruptivnim strankama koje su laž, a s druge strane, neću slušati niti stvari o kumskim namještanjima, o tajnim sastancima nekih ljudi sa nekim ljudima, itd. oko kadroviranjima u Zagrebu i sl. Neću slušati ni jedno ni drugo. Prema tome, radimo o, radi se o korištenju fondova EU. Ja vas lijepo molim da o tome govorimo. I molim vas da ne zlorabimo onda ni institucije Poslovnika, a niti replike da bismo na skretali teme na nešto što neće vam donijeti nikome političke poene, ja vas uvjeravam, sve. Kolegice Benčić, vi inzistirate na povredi Poslovnika? ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa ja vam savjetujem da ne. ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? ... [[Upadica se ne čuje.]] Ha dobro, onda izvolite.
Dakle povreda Poslovnika koju rijetko koristim zbog vrijeđanja i navođenja dakle, laži od strane, povreda, naravno čl. 238 od strane g. Pavića. Kao prvo, g. Paviću, mi kad uvidimo grešku, mi je ispravljamo odmah, vi još uvijek tvrdite da vi niste dakle osuđeni za korupciju. U presudi se navodi pravna osoba HDZ koja mora vratiti i nezakonito pribavljenu imovinsku korist, a nadalje ću vam reći, vidite, svatko od nas ovdje može čistiti ispred svog dvorišta, osim vas [[Upadica: Dobro, evo, vi ste, vi ste…]] jer smeće ispred vašeg dvorišta [[Upadica: …iskoristili svoje vrijeme…]] je tako da ga ne bi očistila ...
/Upadica: …premašili ste vrijeme, dobivate opomenu./
... ni sva komunalna društva RH.
Idemo dalje. Poštovana zastupnica Orešković, isto inzistirate na povredi Poslovnika?
Da, inzistiram na povredi Poslovnika jer je do povrede Poslovnika uistinu došlo, čl. 238. Kolega Pavić jest uvrijedio kolegicu Benčić time što je pričao o nekakvoj insinuaciji i instaliranju kumova. Za vašu informacija, instaliranje kumova u pravnom i političkom prostoru RH voljom Andreja Plenkovića više nije sporno. On je sam instalirao osobu iz kumskih odnosa na mjesto veleposlanika. A sve ovo itekako ima veze sa temom o kojoj ovdje govorimo, jer između ostalog, govorimo i o tome kako će se uspostaviti ...
/Upadica: Naravno da nema pa vam ja izričem opomenu…/
... kontrola.
…jer zlorabite instituciju povrede Poslovnika. Poštovani državni tajniče, izvolite, odgovor na repliku.
Nemam šta dodati ovdje.
Dobro. Sljedeća replika poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Hrvatska u ovom razdoblju od 2021. do 2027. koristi prvi zapravo cjelovitu omotnicu Višegodišnjeg financijskog okvira i to je ono što treba istaknuti da je ona još i uvećana u odnosu na prethodno razdoblje. Reći ću da je Hrvatska, ono što je meni poznato od 2013. do 2020. uplatila 24,9 milijardi kuna na ime članstva, a kao što ste rekli, do sada smo 50 milijardi u plusu. Dakle, kada govorimo o tome koliko sami EU fondovi znače, a upravo ste uspjeli i to da se kroz M+3 zapravo mogu iskoristiti i dio ove prethodne omotnice, a također, i u budućnosti.
Poštovani državni tajnik.
Evo, nemam ništa za dodati, osim da će EU fondovi i dalje ostati ključni instrumenti, najvažniji instrument provedbe ulagačke politike RH u sljedećem razdoblju, znamo da su ogromni dijelovi investicija u ovom prethodnom razdoblju bili financirani upravo sredstvima EU, više neka istraživanja pokazuju to u iznosu većem od 80% svih javnih investicija, a sada imamo više nego duplo više sredstava, tako da vjerujemo da ćemo omogućiti uistinu ubrzani proces razvoja RH, što će se odraziti i na BDP, ali i na sve ostale elemente društveno korisne za opći boljitak RH.
Poštovana zastupnica Zmajić.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Više puta smo se uvjerili da je financijsko razdoblje 2014.-2020. dosta loše programirano i upravo zbog takvog programiranja imali smo poteškoća oko prijava na, za naše općinske projekte za koje smo imali pripremljenu dokumentaciju pa vas sada molim za informaciju jesmo li za ovo novo financijsko razdoblje 2021.-2027. pojednostavili i uklonili problematiku koja je nas jedinice lokalne samouprave sputavala i kočila u samoj prijavi i kandidiranju projekata na EU fondove koji su od velike važnosti za naše ruralne krajeve. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepa na pitanju. Upravo je predmet ovog zakona prije svega standardizacija postupaka u sustavu povrede EU fondova, ali onda i olakšavanje smanjivanja administrativnih barijera u provedbi europskim fondovima, tako da naučili smo puno iz prethodne perspektive, naučena znanja smo pretočili u novi institucionalni okvir i Zakon o institucionalnom okviru, ali isto tako i sve naše prakse, postupke kojima djelujemo. Formirali smo jedan potpuno novi integrirani teritorijalni program koji je posvećen upravo lokalnoj, regionalnoj razini putem kojega će se lokalni regionalni projekti moći na jednostavniji, bolji, efikasniji način financirati jer taj program upravo odražava u suštini svojoj one potrebe lokalne, regionalne razine tako da vjerujem da ćemo sa tim novim instrumentima regionalne politike još i više moći poduprijeti lokalni i regionalni razvoj.
Poštovani zastupnik Troskot.
Poštovani državni tajniče prema izvještajima Olafa i ostalih revizora iz EU kad se pregledaju i analiziraju, dakle kroz godine, dakle izvještaji vidljivo je da se novac zapravo potkrada i oduzima, dakle baš na projektima vodoopskrbne i vodo otpadne mreže. Dakle, riječ je o infrastrukturnim projektima gdje je to potvrđeno. Dakle, pitanje je sad gdje je to zapelo u DORH-u i zbog čega se to i dalje ne procesuira. I recimo to je primjer gdje je taj novac oduzet recimo našim poduzetnicima koji da se uložio bi efekt taj multiplikativni efekt u hrvatskom gospodarstvu bio puno veći. Ali ovdje je netko spomenuo bio čak i sadržaj, odnosno ulaganje pa evo čisto kontrolni sadržaj. Ako Olaf i svi revizori, dakle upozoravaju da se najviše novaca u Hrvatskoj ali i u ostalim zemljama istočne Europe krade kroz vodoopskrbne mreže zašto je ponovno sada kroz MPO uloženo 6 milijardi kuna ni manje ni više nego u vodoopskrbnu i vodo otpadnu mrežu. Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Zato što je prioritet RH da se izgradi vodoopskrbna mreža na svim dijelovima RH i da bude ta pokrivenost puno veća nego što je sada u svim urbanim sredinama i ostalima. To je važan element isto tako i po pitanju zaštite okoliša zbog onečišćenja otpadnim vodama i to je naprosto prioritet i EU, ali isto tako i prioritet RH. Važno infrastrukturno su to teški projekti, puno koštaju ali mi u tom segmentu nemamo više od prosjeka nepravilnosti nego što imaju neke druge zemlje članice, tako da naprosto su to veliki infrastrukturni projekti i zato privlače veliku pažnju, veliki značajni ugovori i naprosto su zbog toga oni uvijek pod prismotrom i institucija i javnosti i sustava nadzora i kontrole.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Dakle, u ovom zakonu popisano je koja su to tijela putem kojih se provodi alokacija sredstava i kontrola, ali niti jedna riječ ne piše o tome kako. Prije godinu dana ovdje u Hrvatskom saboru smo do četiri u jutro raspravljali o interpelaciji i o projektu Slavonija – Baranja – Srijem slučaj u kojem su se novci iz EU fondova slijevali u džepove HDZ-ovih moćnika i gradili se i obnavljali hoteli na Hvaru, a ne objekti u samoj Slavoniji. Između ostalog 14,8 milijuna kuna dano je sinu Franje Lucića. Također imamo aktualnu aferu koju istražuje Olaf o čemu je govorio moj prethodnik u odnosu na Agenciju za plaćanja u poljoprivredi i ruralnom gospodarstvu sva nadzorna tijela na razini EU kažu da u našim propisima nedostaje kontrola javne nabave, da nemamo odredbe o reguliranju sukoba interesa. O tome u ovom zakonu niste rekli niti predvidjeli niti jednu jedinu riječ.
Poštovani državni tajnik.
Jesmo. Spominje se u zakonu, dakle sustav nadzora i kontrole, spominju se tijela za ovjeru, spominje se isto tako da će posrednička tijela, odnosno tijela niže razine provjeravati i imati sve funkcije koje su potrebne za provjeru i nadzora sustava utrošenih sredstava. Dakle, to će biti isto tako definirano uredbom i u tom smislu evo što se tiče samog Olafa ja imam izvješće koje kaže da smo mi od 2008. do 2020. Dakle Olafu je prijavljeno 437 slučajeva nepravilnosti od kojih je zatvoreno njih 291 sustav. Na tome se kontinuirano radi, a što se tiče vašeg slučaja koji ste spomenuli za sredstva u Slavoniji nema zapreke za prijave na EU fondove za bilo kojeg subjekta, osobu ili čovjeka koji vodi neku tvrtku iz kojeg god stranke da dolazi. Prema tome, nepravilnosti se mogu događati svakome, bitno da je sustav uspostavljen, da postoje nadzorni mehanizmi na koji način se fondovi troše i na koji način se sustav kontrolira.
Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Poštovani državni tajniče, u okviru financijske omotnice 2014./2020. rezultati iskorištenosti su takvi da je do kraja rujna ove godine ugovoreno projekata u vrijednosti 13 milijardi eura, odnosno 122% dodijeljenih sredstava dok je isplaćeno tek 6 i pol milijardi, odnosno 60%. Pitam vas da li je to zbog, iz kojeg je to razloga? Da li su možda nedovoljni ljudski kapaciteti? Jesu li sami procesi provedbe programa presloženi, pa evo molim vaše mišljenje i pitam vas kako pristupate boljoj iskorištenosti kako bi u ovom novom razdoblju od 7 godina potpuno iskoristili iznose i na koji način vodite brigu o tom segmentu za naredno nam razdoblje.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepo. Dakle, ovo je nama prva prava financijska perspektiva u kojoj smo bili. Bilo je potrebno uspostaviti sustav. Na početku je sigurno što se tiče samog sustava upravljanja i kontrole koji su postojali na području Republike Hrvatske, koji su uspostavljali. Dosta vremena je prošlo da se kompletan sustav uspostavi, tako da je potrošnja, ugovaranje kasnilo na onome samome početku. To se značajno diglo u posljednjih nekoliko godina. Ali samo u posljednjoj godini su plaćanja i ugovaranja dignuta za cca sad nemojte me uzeti za riječ ali oko 20%. Možemo dostaviti točan podatak. To znači da je taj trend rasta iznimno povoljan i poanta je da mi do 2023. uspijemo doći na preko 90% sredstava, dodijeljenih sredstava EU čime će se smatrati da je ovo apsolutno da su sredstva Europske komisije apsolutno podržana pravila, načini na efikasan način da je to evo da smo jednostavno uspjeli potrošiti sva sredstva koja su nam stavljena na raspolaganje.
Hvala vam lijepo. Sada otvaram raspravu, pa će prvi u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani koji nas pratite putem ekrana. Kada se raspravlja o fondovima mislim da bi jedna početna točka od kuda bismo trebali krenuti mogla biti ova zadnja tranša koju smo povukli iz Europske unije u iznosu od 816 milijuna eura što je nekih 6 milijardi kuna i kada se zapravo gleda analiza dakle gdje je taj novac zapravo otišao dakle velika većina toga otišla je u komunalije, u jednu INA-u i našega Rimca. I kada se taj novac izuzme dakle jako malo novaca zapravo ostane za hrvatske poduzetnike. I nikada nismo zapravo dobili nekakvu analizu jednog multiplikativnog efekta na hrvatsko gospodarstvo koje će biti da se u najvećoj krizi kada brojne europske zemlje ulažu i u digitalizaciju, i u direktno financiranje projekata veće proizvodnje, većih kapaciteta mi se bavimo sa subvencioniranjem kamata što se tiče samih poduzetnika. A s druge strane novac ulažemo u infrastrukturne projekte. Problem je u tome što je već revizija odradila svoj posao, godinama upozorava da novac curi na vodootpadnim i vodoopskrbnim mrežama i da je to jednostavno sustav gdje Hrvatska gubi jako puno novaca. Pa onda se postavlja pitanje kako sada dok smo u krizi kad nemamo dobre kontrolne mehanizme doduše dobili smo i ured od europskog zapravo … gdje ćemo imati javnog tužitelja znači prošle godine je otvoren dakle to je dobro i to podržavamo. Međutim, smatramo da nemamo dobre kontrolne mehanizme da bismo spriječili dakle odljeve novca. Što se tiče samih fondova mislim da nije dobro raspravljati a da n e vidimo zapravo koji će to imati neto efekt na Hrvatsku, a vidimo i sami da cijene energenata električne energije rastu iz dana u dan. I kada pogledate na razini zapravo Europe od 750 milijardi eura koliko je bio dug koliko se zadužila Europa 400 milijardi će zapravo koštati energija. Pa zapravo nekakav realan dug mora biti umanjen za inflaciju da bismo dobili pravi iznos duga koji će zapravo dobiti na raspolaganje Europska unija. Što se tiče Hrvatske dakle mi smo uzeli sada ovih 6,3 milijarde eura bespovratnih sredstava. To se mora umanjiti za 2,2 milijarde eura koliko će zapravo koštati cijela ta energetika i električna energija što ćemo raspravljati u izvještaju od HERA-e. Međutim, dakle pravi iznos zapravo neto iznos koji ćemo mi sada zapravo povući je 4 milijarde eura. Dakle to nije puni iznosa onaj koji nam se predstavlja nego to mora biti umanjeno za inflaciju i poduzetnici zapravo u toj cijeloj priči jako malo novaca dobivaju. Što se tiče samih fondova dakle Europa ima izrazito ambiciozne planove vezano za zelenu tranziciju. Dobro je poznata činjenica je predstavljena strategija FIT za 55% smanjenja emisije stakleničkih plinova. Međutim, to su izrazito radikalni i ambiciozni ciljevi za Hrvatsku i mi smatramo da će to biti puno veći trošak zapravo za poduzetnike koji na tu strategiju zapravo nemaju nikakav utjecaj. Ako se zapravo taj novac ne iskoristi i bezbolno i kroz subvencije uloži zapravo u sama poduzeća, poduzećima će zapravo prijetiti zatvaranja i otkazi. A zašto je to tako? Pa recimo ako se ti novci ne alociraju dakle u sama poduzeća i ako ćemo u toj zelenoj tranziciji ulagati u infrastrukturne projekte to će morati financirati sama poduzeća unutar Hrvatske. U Europskoj uniji je drugačiji slučaj i tu zapravo govorimo i o konkurentnosti. Jer ako tu zelenu tranziciju puno bezbolnije europska poduzeća dakle prođu jer će ih puno više financirati dakle države, onda kada prođemo kroz tu tranziciju hrvatska poduzeća neće biti u takvoj situaciji kao europska. S druge strane i cijene će poduzetnicima rasti? A kako? Pa ili će poduzetnici morati platiti investicije. Daj Bože da budu subvencionirane od Hrvatske države odnosno iz fondova Europske unije ili će morati plaćati penale zbog neprovedene zelene investicije. Kako god da okrenete opet će taj trošak zapravo snositi naši poduzetnici i ta investicija će njima, je njima samo trošak. Dakle, nemaju tu nekakav dobitak. Govorimo zapravo o društvenom klimatskom fondu koji je predviđen za nekakvih 70-tak milijardi eura koji će se do 2032. financirati iz same Europske unije. Nadalje jedna isto važna tema jest da ova analiza koje smo se dotaknuli dakle vidimo da se novac iz Europske unije dakle koji smo dobili i kanalizira najviše u infrastrukturne projekte i u države koje su vezane odnosno u poduzeća koja su vezana na državu primjerice INA. Zašto ulažemo u INA-u? Zašto ulažemo u INA-u ako se recimo ne kupuju nove koncesije u Angolu gdje smo presušili apsolutno sve jedan izvor? Jako malo toga sada možemo crpiti u Angoli, već ide … svome kraju. Ako se u jednom Egiptu ne kupuju nove koncesije gdje bismo mogli onda plaćati kroz istraživanja i razvoj dakle novu energetiku koju bismo sami nabavljali koju ćemo sada skupo plaćati pitaj Boga od kuda. Dakle pitanje se postavlja i to je logično pitanje zašto dakle novac ide u INA-u. Nadalje jako je poznata činjenica da se u državnoj upravi i to je isto važno za prokomentirati, državni službenici prijavljuju odnosno upisuju na projekte kao dio tima iz novca iz Europske unije kako bi im porastao koeficijent. To je opće poznata činjenica gdje je i unutar tih kuloara se čuje pitanje jesi na projektu. To automatski znači da raste koeficijent. E sada i unutar tih timova unutar državne uprave onda kreću lobiranja dakle tko će biti taj tim koji će uspjeti povući sredstva iz Europske unije iz razloga što će ako dobiju ta sredstva povećat se koeficijent i plaća. To je logitimno. Dakle, takva vrsta lobiranja je nešto što je vidljivo svugdje. Ali pitanje koje si moramo postaviti da li je to dugoročno naša strategija? Da li je to nešto što mi želimo financirati ili iz razloga što niti financiranja u infrastrukturne projekte, niti projekte kao što je INA ili recimo ovi koeficijenti nisu dakle povećana dodana vrijednost koja će nam donijeti dugoročne povrate u budućnosti? Dakle, to je nešto što moramo se pitati i dakle ta dodana vrijednost je nešto što moramo uzeti u obzir s obzirom da i Talijani i Danci i ostale zemlje ulažu baš u visoku digitalizaciju, u učinkovitost, u poboljšanje procesa ne samo državne uprave, nego i privatnih kompanija. Direktno dakle ulažu u privatne kompanije kako bi po završetku krize dakle te kompanije bile što konkurentnije na europskom tržištu i kako bi se što bolje pozicionirale sa proizvodima više kvalitete, sa boljom uslugom koja će onda više koštati, stvarati dakle nove plaće, stvarati dakle nove pozicije, više plaće, veću konkurentnost i dakle sve bolje. Što se tiče samoga mehanizma kontrole ono što ćemo mi sigurno pozdraviti je nešto što se osnovalo prošle godine a to je Ured javnog tužitelja iz razloga što je i sama gospođa Laptoš Tamara najavila da je već nekih 20-tak projekata koji se sada razmatraju između kojih je i Janaf i da će se na takav način recimo sprječavati subvencijske prijevare. Jer nas zapravo iz današnje perspektive zanima što zapravo radi DORH. To je ono što je upitnik dakle hrvatskih građana jer se taj DORH financira iz hrvatskoga proračuna. Pa ako i OLAF nađe određene pronalaske dakle i određene točke u hrvatskom gospodarstvu gdje novac curi postavlja se pitanje što radi DORH i zašto se te stvari ne procesuiraju. U svakom slučaju svaki takav mehanizam koji će poboljšati dodatno da se novac što efikasnije povlači, da se taj novac što efikasnije uloži i da se taj novac onda da taj novac ima što efikasnije povrate Klub Mosta će pozdraviti i u tom smislu prije svega ćemo dati podršku našim poduzetnicima za koje smatramo da je puno više trebalo financirati sa ovim novcima, a sa ovim zelenim strategijama FIT za manje 55% za ovu energetiku i ovu energetsku krizu u kojoj se nalazimo dakle pogođeni su naši poduzetnici i ne vidimo strategiju da im hrvatska Vlada u tom smislu pomaže. Veliko će isto pitanje biti da li će hrvatska Vlada ukinuti ili barem smanjiti trošarine kao što je to napravila i 2007. godine. Tada nije imala dakle cilj euro zonu, sada je ima pa ćemo vidjeti na koji način će se postaviti.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Ovdje u Hrvatskom saboru imamo dvije zastane. Jedna je naša trobojnica hrvatska zastava, jedan od službenih simbola naše države Hrvatske. A druga je zastava jedne asocijacije. Nekoć je bila ekonomska asocijacija. Danas je sve više politička asocijacija a to je Europska unija. Evo gledajući ovdje ja sjedim dosta visoko, primijetio sam da je ova europska nešto viša, nešto je viša nekih 10-tak centimetara. Možda slučajno, možda je to jedna simbolika da se ipak da do znanja tko je glavni? Jer ponovit ću, nekoć je to bila Ekonomska zajednica tako se zvala Europska ekonomska zajednica. Danas je Europska unija. Sutra to možda to bude europska država. Vladajući nas pokušavaju uvesti u euro zonu i uvijek sa ove govornice ali to nije samo odlika vladajućih, nego čak i oporbe govorimo o Europskoj uniji kao svetoj kravi. Europska unija je obećana zemlja. Iz Europske unije dobivamo novac, a nemamo gotovo nikakvih obveza. Pa poštovani državni tajniče Erlić, pitao sam vas malo prije kolika je članarina Hrvatske u Europskoj uniji. Niste mi odgovorili. Ne znam znate li ili ne znate, ali trebali ste izgovoriti makar okvirnu brojku, a danas je ta brojka, prije je to bilo 500-njak milijuna eura, danas je to oko 650 milijuna eura godišnje. Dakle usred korona krize Europska unija nam je digla 150 milijuna eura članarinu. Nije to fiksno. To varira i danas je to više od 1% BDP-a, 1,2 možda i više BDP-a bruto društvenog proizvoda što je jako puno. I uvijek se govori o tome kako mi dobivamo puno više novaca, povlačimo puno više novca nego što smo uplatili. I sada mene zanima, ok, Poljaci povlače više, Česi povlače više, Mađari, Francuzi, Talijani, pa čak i Nijemci kažu da nisu ni oni u minusu. Odakle taj novac dolazi? Meni ta matematika nije jasna, nije mi jasna. Nisam bio briljantan u matematici, ali nisam bio ni za baciti. Ali mi nije jasno kako svi mogu biti u plusu. Državni tajniče vi imate pravo da znate po Poslovniku uzeti ovdje kad god hoćete kao predlagač i obratiti nam se i objasnite tu kompliciranu matematiku. Ali ja ću ponuditi odgovor, jer odgovor je zapravo jednostavan. EU se sada zadužila ne samo sada, nego se uvijek zadužuje, kad se EU zadužila jako povoljno moram priznati ali se zadužila taj dug netko mora vratiti. A znate tko ga vraća? Vraćaju ga svi oni koji trenutno gledaju ovu sjednicu Sabora sve Hrvatice i Hrvati i Francuzi vraćaju. Švicarci ne vraćaju jer oni nisu u EU, ali mi vraćamo taj novac. Mi ćemo ga doduše vraćati prema onome što sam ja uspio iščitati negdje ćemo to krenuti vraćati od 2027. pa do 2058. Ali nitko ne govori da mi već i sada vraćamo dug koji je EU podigla prije, odnosno EU je zadužena ko Grčka, odnosno Grčka je zadužena ko EU kako god okrenete. I mi smo svaki dan sve zaduženiji i taj novac što sam ja učestalo govorio nije ispao mami Merkel iz ladice niti je ona to uzela iz sefa, niti je netko upalio tiskarski stroj nego se zadužio. I taj novac netko vraća. A sad pazite ovu situaciju, ovo je jako logično i ja mislim da će građani shvatiti, a i vi kolegice i kolege. Dakle, mi uplatimo članarinu 5 milijardi kuna godišnje EU i onda nakon što smo uplatili, onda kako je kolega državni tajnik ovdje rekao imamo jačanje kapacitete za korištenje EU fondova. Mi smo zaposlili i educirali tisuće i tisuće ljudi, ja sam radio na tome. Imam veliko iskustvo za povlačenje EU fondova i meni je plaću davao znate tko? Nije davala EU, nego opet je Hrvatska mi davala plaću zato što sam radio. I onda EU odlučuje kako ćemo mi trošiti novac koji smo mi uplatili, odnosno zadužili se za taj novac. Ne znam da li me shvaćate? Vi ste dignuli kredit i banka vam kaže kako ćete vi taj novac trošiti i to je EU. Ne samo to, nego na primjer od projekta a vodio sam ih više koji ima iznos na primjer milijun i pol eura. Svega pet milijuna kuna je ono konkretno što se apliciralo, nekakvi radovi, izgradnja, a ostalih desetak milijuna kuna vam ide na radionice, na koheziju, na edukaciju a onda milijuni kuna idu znate što? Na visibility, na reklame, na marketing. Kao što se u Jugoslaviji moralo stalno ponavljati i svugdje se učiti, indoktrinirati da je Jugoslavija sjajna država EU danas troši u svakom projektu 20, 30% proračuna da bi dokazala stanovnicima EU da to ima smisla. Pa da to ima smisla ne bi se EU trebala reklamirati gdje god stigne. Zašto mi trošimo milijarde i milijarde kuna, milijarde eura na dokazivanje da je EU sjajna? Ja ne znam. Jel' to ima smisla? Ali brojke su zapravo, brojke su egzaktne samo ih vi sa ovog mjesta uvijek plasirate na jedan krivi način i prikazujete tobožnji višak i ono što je ugovoreno i nije povučeno. Dakle, višak je samo ono što smo povukli, a ne ono što smo ugovorili. I još jedna iznimno bitna stvar možda i najbitnija. Mi EU ne plaćamo samo golemu članarinu koja danas iznosi ponavljam i 650 milijuna eura, skoro 5 milijardi kuna, nego mi s obzirom da smo kapitulirali gospodarski i da nemamo više proizvodnje to Europskoj uniji plaćamo danak svake godine, svakog trenutka kupovinom njezinih proizvoda, proizvoda naših prijatelja iz EU. I to nije sve! Jer mi EU onako velikodušno, jer smo mi veliki kršćani, ipak smo mi Hrvati, Katolici darujemo godišnje desetke tisuća obrazovane i neobrazovane radne snage. Dakle, kupujemo njihove proizvode, dajemo im radnu snagu, plaćamo im članarinu, a oni nam daju novac i kažu e vi s tim novcem bez obzira što vam to u tom trenutku nije bitno morate napraviti novu kanalizacijsku mrežu. Imamo apsurdne situacije. U mom Šibeniku konkretno nije mi krivo zbog toga, jer sam tu možda malo i sebičan potrošeno je već stotine milijuna kuna na famoznu aglomeraciju. Obnovljena je vodovodna i kanalizacijske mreža. Međutim, iste te cijevi su bile mijenjane prije nekoliko godina, a novac se morao potrošiti. Jel' to ima smisla? Ne bih htio da netko sa ovog mjesta shvati da smo mi Hrvatski suverenisti ili ja osobno za izlazak iz EU, međutim onako ću sebično reći ipak nam je Hrvatska i hrvatski narod na prvom mjestu. Ja sam da se u ovom najvišem Domu hrvatskog naroda poštovani državni tajniče itekako kritički razgovara o EU i da se napravi jedna SWOT analiza, feasibility studija, studija isplativosti da vidimo koliko stvarno dobivamo novca od EU, a koliko je to sve skupa jedna farsa. I naposljetku, mi smo zadnji po razvijenosti u EU, zadnji po primanjima, zadnji po standardu u EU bez obzira na tu tobožnju golemu velikodušnost te zajednice. Radi se o jednom ključnom zakonu i smatram, ne sumnjam u vaše kompetencije da se razumijemo, ali smatram da je gospođa ministrica morala biti ovdje danas sa nama. Ne znam kojeg je to važnijeg posla imala, a da nije ovdje položila račune Hrvatskom saboru, da nije ona artikulirala ovaj zakon. S obzirom da mi je ostalo pola minute istaknut ću još jednu činjenicu koja nije nebitna, nego jako bitna. Unutar ovoga novca koji nam se tobožno daruje, odnosno Hrvatska se zadužuje postoji Fond za azil i imigracije i integracije. Čitaj u zagradi Marakeški sporazum. Koliko ćemo novca morati potrošiti u tu namjenu na žalost nećemo odlučiti mi, nego će odlučiti netko u Bruxellesu.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a. Govorit će uvaženi zastupnik Marko Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je Nacrt konačnog prijedloga Zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU. To je jedan od temeljnih dokumenata uz partnerski sporazum i operativne programe kojim će se raspodjeljivati preko 14 milijardi eura fondova u sljedećem sedmogodišnjem razdoblju. Kada govorimo o EU dobro je i premijer se dobro obratio na Danima regionalnog razvoja u Opatiji, čestitke državni tajniče na odličnoj konferenciji i pozdrav ministrici da je dala, na konferenciji da je dan jasan pogled razvoja Hrvatske u sljedećih 10 godina a premijer nas je tamo jasno podsjetio da EU nisu samo novci koje dobivamo, iako dobivamo značajna sredstva gdje smo 50 milijardi kuna u plusu u odnosu što smo uplatili do sada. I u sljedećih 10 godina imamo 25 milijardi eura na raspolaganju. Ali od samog brojanja novca da su nam važnije vrijednosti, demokracija, vladavina prava i sloboda medija, kršćanska solidarnost i uključivost i upravo borba protiv siromaštva. Znamo da je ministar Aladrović nedavno predstavio i paket sa dodatnim sredstvima za tu namjenu, te ravnomjerni regionalni razvoj. I upravo sredstva koja će biti na raspolaganju sljedećih 10 godina ići će u tom smjeru. Kada gledamo šta smo preuzeli iz ove omotnice znam da će kolega Grčić govoriti koliko je on iskorištavao u IPA-i ali to je bilo samo 150 milijuna eura godišnje. Nakon toga smo prešli na jedno 130, 150 milijuna, milijardu i 300, milijardu i 500 milijuna eura godišnje, a sada ćemo u sljedećih 10 godina bazično imati dvije i pol milijarde. Prema tome, značajni su iskoraci napravljeni u iznosu. Hrvatski građani sve više podupiru EU. Vidimo da je rast po anketama potpore i za ulazak u euro zonu. I oni evo koji mjere zastave u Saboru ili ne znaju osnovnu matematiku europskih fondova, znam da ih to muči, ali vjerujem da će tu matematiku savladati. Hrvatski građani su to savladali i vide dobrobit svakodnevnu od toga, jer upravo iz te dobrobiti da europski fondovi mijenjaju Hrvatsku na bolje, da se vidi bolje školstvo, bolje zdravstvo, bolje ceste, bolja radna mjesta. Oni upravo radi toga sve više daju potporu Uniji, integrativnim procesima, isto tako pristupanju Hrvatske euro zoni. Kada govorimo o budućoj perspektivi ne mogu se ne osvrnuti na pregovore u kojima sam i osobno sudjelovao, kada netko je iz oporbe pronio tezu da ovih 20 milijardi da je to sljedovanje, da bi to ionako dobili ili da tih 25 milijardi eura je zato što smo zadnji pa upravo zbog dobrog korištenja europskih fondova, a sadašnja omotnica je na 123% ugovorenosti, 60% isplaćenosti prešao nam je BDP 60% za 2017. Danas je na 66% prosjeka EU BDP i radi toga smo trebali dobiti 2 milijarde eura manje. Ali kroz dobre pregovore i objašnjavajući da nam je ovo bila prva financijska perspektiva uspjeli smo osigurati ne samo ta sredstva već sredstva iz Nacionalnog programa otpornosti i oporavka od Pelješkog mosta koji je nedavno spojen, koji će biti trajni spomenik ove financijske perspektive, bolnice, škole, studentski domovi, program „Zaželi“ koji je sada već 2 milijarde kuna će biti jasno legesi odnosno jasan zalog Vlade Andreja Plenkovića, prve financijske omotnice. Druga financijska omotnica koja nam dolazi i državni tajnik je dobro rekao da je tek usvojena ljetos cijela regulativa. Sada se pregovaraju operativni programi, a ovaj konačni prijedlog zakona daje obrise, konture novog sustava upravljanja EU fondovima. Od tih 25 milijardi eura, 9,6 je Nacionalni program za oporavak i otpornost i on je brži instrument. Vidjeli smo da je već 818 milijuna eura uplaćeno u hrvatski proračun, da će iz toga ići 7 i pol milijardi kuna za cijelu vertikalu školstva od izgradnje vrtića, škola na dalje gdje ćemo imati reformu jedno smjenske nastave. 12% toga će ići za potres, milijardu kuna za bio rafineriju, 30% tih sredstava za natječaje za naše poduzetnike i kolegu Troskota koje nemamo upravo ova Vlada je kroz Nacionalni program oporavka i otpornosti dala među najvećim iznosima za poduzetnike sveukupno iz Programa oporavka i otpornosti 40% za zelenu transformaciju, 30% za digitalnu transformaciju. Kada govorimo o ovih 14, preko 14 milijardi eura uz 800 milijuna eura Fonda solidarnosti upravo ovaj zakon će definirati obrise upravljanja kohezijske politike kroz 4 fonda zajedničke ribarstvene politike, pomorske politike, sigurnosne politike kroz tri nova fonda i čestitke MUP-u da postaje, da dolazi u obitelj upravljanja EU fondovima, te četvrto zajedničke poljoprivredne politike. Uz te fondove isto tako postoji različita prekogranična suradnja. U ponedjeljak ću biti i na jednom twinning projektu završnoj konferenciji u Parlamentu u Sarajevu gdje upravo se iskazuje vrijednost i prekogranične suradnje. Sveukupno ovaj zakon nije isključivo vezan samo na ovo financijsko razdoblje već daje konture za upravljanje svim fondovima. Dodani su fondovi isto tako MUP-a. Jako je bitno da je člankom 5. definirano da koordinacijsko tijelo obavlja svoje funkcije u suradnji sa Uredom predsjednika Vlade. Često a vidimo i sve veću praksu da se upravljanje EU fondovima u različitim zemljama EU centralizira u Uredu premijera zato što su EU fondovi instrument za provođenje javnih politika. I ono što je meni isto tako drago da treća glava zakona je provedba aktivnosti jačanja kapaciteta institucionalnog okvira kroz tri komponente interoperabilnost, pojednostavljena procedura i digitalizaciju. Ako sve ostavimo sada kako je struktura ista sa istim procedurama fali nam trenutačno 1000 ljudi u sustavu upravljanja. Za ovih 25 milijardi eura sigurno će biti potrebno dodatno zapošljavanje, ali nećemo s time moći riješiti cijeli problem. I upravo je bitna ova treća komponenta zakona koja govori o interoperativnosti, pojednostavljenju procesa i digitalizaciji gdje ćemo kroz sve te mjere pojednostaviti procese, smanjiti opterećenost ljudi i na taj način uspjeti dobiti da sva sredstva iskoristimo. A to da neće propasti ni eura iz ove omotnice još jedanput ponavljam 123% ugovorenosti. Svaka pametna država ugovori 20-tak posto više kako bi bez obzira na korekcije, čišćenje proračuna i sve ostale operacije bili sigurni da ćemo povući sve i da nećemo ni euro centa izgubiti. Na kraju osvrnuo bih se na sustav kontrole koje su oporba probala dobiti da evo HDZ upravlja državom, HDZ krade, HDZ će ukrasti europske fondove. Mislim da takvu laž i takvu difamaciju želim u potpunosti odagnati. U sustavu upravljanja europskim fondovima je izuzetno reguliran kroz četiri razine revizija od ARP-e odnosno Agencije za reviziju programa EU tu u Zagrebu, revizora Europske komisije i Europskog revizorskog suda, gdje ćemo 4.11. moći čuti njihovo godišnje izvješće. Prema tome, sve tek onda dolazi OLAF i isto tako pravosudni organi. Svi ti sustavi i korekcije i provođenje i kontrole svakog natječaja garantiraju, a tu se Hrvatska posebno zalaže na rule of law, odnosno vladavini prava u sustavu upravljanja europskih fondova. Da možemo, znamo Vlada Andreja Plenkovića je pokazala to i upravo zato Klub HDZ-a poduprijet će ovaj Konačni prijedlog zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU. Hvala vam lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj socijaldemokrata. Govorit će poštovana zastupnica Sanja Udović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege evo mi u klubu socijaldemokrata izabrati ćemo da u ovoj raspravi zapravo ne okrećemo se u prošlost, nego da kroz raspravu pridonosimo promišljanju Vlade kako iskoristiti ja bih rekla ovu jedinstvenu šansu u pokretanju Hrvatske. Naime, mi se nalazimo u situaciji u kojoj zapravo nije riješeno pitanje dugova u zdravstvu, nisu riješene ni posljedice epidemije covida, niti je riješena potreba sanacije nakon razornog potresa. Suočavamo se sa izuzetnim porastom troškova života, a isto tako naše krhko gospodarstvo koje vidjeli smo itekako ovisno o turizmu polako doživljava stagnaciju. I zapravo ovih 25 milijardi eura koji su pred nama predstavljaju ja bih rekla slamku spasa. E sad 25 milijardi eura koje su na raspolaganju RH u sljedećih 7 godina kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti, a isto tako i kroz operativne programe kohezijske politike ja bih rekla da su prilika koju Hrvatska ne smije propustiti kako zbog sebe kao države članice, a kako i zbog svojih građana i gospodarstvenika. Možemo zapravo reći da će u narednom razdoblju RH raspolagati sa tri puta više sredstava nego do sada. Tri puta više. Zašto to ističem? Zato jer je velika odgovornost na ovoj Vladi da ta sredstva iskoristi na najbolji mogući način i da zapravo kroz programe ta sredstva usmjeri u ono što je potrebno kako bi se podigla kvaliteta života građana u RH. Naime, europski fondovi predstavljaju financijske instrumente koji služe za provođenje javnih politika EU u svim zemljama članicama, ali naravno isto tako i u RH. Novac europskih fondova je i novac europskih građana, odnosno građana RH kao njezine punopravne članice. Odgovornost ove Vlade je da novac građana RH uloži upravo u one ciljeve koji će doprinijeti razvoju RH i kao što sam već rekla rješavanju osnovnih životnih pitanja koji muče građana RH. I evo zato mogu reći da je konačno dobro da je ova Vlada usvojila brojne preporuke Europske komisije, te revizijske nalaze, ali i zaključak ovog saborskog Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora iz prosinca 2019. godine te da je pristupila izradi Zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU u RH. Kao što i sam naziv ovog zakona govori ovdje je riječ samo o institucionalnom okviru. Naravno da će biti daleko važnije i bitnije da Vlada na vrijeme donese podzakonske propise u obliku uredbi koje trebaju definirati provedbene dijelove, a naravno s ciljem da mi ova sredstva koja su nam na raspolaganju iskoristimo. Evo ja sam bila postavila i pitanje državnom tajniku da li su izračunali potrebne kapacitete kako bismo ova, ova sredstva uspjeli na vrijeme i u punom iznosu iskoristiti, ali evo mislim da mi je dao odgovor kolega Pavić koji je rekao da je potrebno 1000 ljudi u sustavu. 1000 ljudi u sustavu. U ovim uvjetima u kojima danas rade ljudi u sustavu mi te ljude dobiti sigurno nećemo. I zato evo u ime kluba socijaldemokrata osvrnut ću se posebno na Članak 8. koji predviđa izradu plana jačanja kapaciteta za korištenje EU fondova. Taj plan sadržava aktivnosti i mjere jačanja kapaciteta s posebnim naglaskom na aktivnosti koje se odnose na privlačenje i zadržavanje zaposlenika te njihovo kontinuirano usavršavanje i profesionalni razvoj. Evo, po nama je zapravo to ključ uspjeha i molim zaista da evo ove, ove naše sugestije zapravo uvažite i da žurno rekla bih da ne čekate onih 120 dana koji ste predvidjeli za donošenje podzakonskih akata pristupite izradi akcijskog plana. Naime, evo ja ću osvrnut malo i na nekakvo osobno iskustvo kao načelnica općine Viškovo već u 3 mandatu. Činjenica je da je posljedica zapravo lošeg upravljanja kadrovima odnosno privlačenja i zadržavanja zaposlenika u pojedinim ministarstvima i drugim upravim tijelima do sada usporavala realizaciju velikog broja programa i projekata. Evo iz iskustva znam da su od nekih natječaja pojedini investitori obrtnici, trgovačka društva, poljoprivrednici, ribari ali i lokalna odnosno regionalna samouprava jednostavno morali odustati. Evo jedno iskustvo koje zapravo može potvrditi ove moje navode je situacija u Ministarstvu prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine za koje mogu reći da je potkapacitirano što zapravo i ne čudi ako uzmemo u obzir niske plaće službenika u tom istom ministarstvu, loše uvjete rada i preopterećenost službenika. Isto tako velika prepreka su i neusklađenost gruntovnice i katastra, a riješeni imovinsko pravni odnosi su zapravo jedan od osnovnih uvjeta u svakoj prijavi. Evo, biti ću konkretna pa ću isto tako plastično ovaj obraditi ovdje primjer rješavanja imovinsko pravnih odnosa u sklopu pokretanja nove radne zone na području općine Viškovo. Za taj projekt općina Viškovo je dobila od Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU bespovratno gotovo 12 milijuna kuna i to putem mehanizama integriranih teritorijalnih ulaganja, nešto što je evo novo ali se isto tako uspješno koristi, urbane aglomeracije Rijeka. I za realizaciju tog, za realizaciju pokretanje zone općina Viškovo je pokrenula postupak rješavanja imovinsko pravnih odnosa pred tadašnjim Ministarstvom državne imovine još 2017. godine. Znači prije pune 4 godine. Odluku o darovanju zemljišta općina je dobila, no međutim u proteklom razdoblju od 4 godine dogodile su se ine promjene. Znači ministarstvo je prošireno, njemu je pridodano i prostorno uređenje te graditeljstvo i to zapravo ne ubrzava postupke. To je ono što je potrebno, znači potrebno je raditi na kontinuitetu i potrebno je osvijestiti koliko je zapravo bitno da se ministarstva odnosno da se javna uprava odredi prema apsorpciji europskih sredstava. Mislim da Vlada, evo zaista ima u ovoj perspektivi koja nas očekuje i sukno i škare i to je odgovornost ove Vlade. Kao klub socijaldemokrata svakako se slažemo da treba doći do pojednostavljenja i standardizacije svih postupaka, od postupaka prijave do donošenja odluke o financiranju jer iskustva govore da to traje nekada i više od godinu dana. U tom periodu dolazi do promjene troškova, promjene kapaciteta kako financijskih tako i ljudskih, evo kolege su već istakle, znači svi mi koji smo u općinama, gradovima znamo da moramo pristupati izmjenama proračuna da zapravo bilo kakvo planiranje i s osnove znači grada, općine ali isto tako i ministarstava dolazi pod jedan veliki upitnik. Reći ću isto tako ono što su me zamolili da kažem ovdje za ovom govornicom, da odobrenje, čekanje ZNS-ova znači na odobrenje čekanje više od godinu dana je nešto što nije normalno. Znači ako ćemo tako pristupiti možemo mi prekrižiti 100%-tnu iskorištenost ovog zaista moramo priznati velikog iznosa koji je pred nama. Isto tako, za kraj moram reći da se očekuje, zaista se puno očekuje od Nacionalnog plana oporavka i otpornosti. Mislim da kolege na terenu [[Upadica: Hvala.]] svi oni koji su doživjeli ovu katastrofu zaista polažu velike nade i na [[Upadica: Hvala.]] vama je da nas ne iznevjerite. Zahvaljujem.
Slijedeći klub zastupnika bit onaj SDP-a, a govorit će poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo ja ću na ovu temu početi, ovo svakako jeste jedno od pretpostavki za uspješno upravljanje eu fondovima u narednom razdoblju 7-godišnjem, pa i 10-godišnjem i svakako da po meni je to trebala već bit gotova stvar jel, mi smo ušli u novu financijsku perspektivu. Upravo za dva mjeseca će isteći prva godina financijske perspektive, nove financijske perspektive i sve ove stvari su već trebale bit uređene, ja mislim da je to svima jasno i da se tu kasni. Dakle, bez obzira što je državni tajnik nekoliko puta ponovio da se ne kasni, kasni se i to ozbiljno se kasni. Znači nisam slučajno postavio pitanje u kojoj fazi su sada programski dokumenti, znači zašto su važni programski dokumenti. Bez usvojenih programskih dokumenata nije moguće ući u proces ugovaranja novih projekata po financijskoj perspektivi 2021.-2027., znači to moramo biti sasvim svjesni toga. E sad vidite, nisam imao prilike odgovorit, ali evo sada želim. Dakle, ova projekcija da ćemo tek u prvom kvartalu iduće godine zapravo finalizirati dokumente i da će oni ući u proceduru kod Europske komisije sa odmakom od možda dva mjeseca za njihovo usvajanje, znači da još pola druge godine financijske perspektive mi nećemo biti u mogućnosti ugovarati nove projekte, znači to jednostavno pokazuje da se debelo kasni. Evo ovo što je kolega Marko maloprije rekao da ću se sigurno osvrnuti, osvrnut ću se na jednu drugu stvar, a to je kako je to bilo u nekoj našoj ovaj situaciji kada smo se pripremali za perspektivu 2014.-2020., dakle doista i mi smo potrošili 2014. na pripremu programskih dokumenata. To je normalna procedura u svim zemljama EU. Međutim, mi smo se natjecali, iako nova zemlja članica mi smo se tada natjecali sa ostalima tko će prije dovršit programske dokumente i čiji programski dokumenti će prije biti usvojeni da bi mogli prijeći u ovu drugu fazu, fazu ugovaranja. Mi smo to odradili do kraja 2014.g., preciznije jedan dio operativnih programa je prihvaćen u 11. mjesecu 2014., to je kao da sada u idućem mjesecu budu ovi novi programi ovaj usvojeni, a jedan dio programa je u prosincu 2014. već bio odobren. Jedino što nam je zapinjalo bio je program ruralnog razvoja i s njim smo ušli u iduću godinu. Dakle, jedan jedni program s kojim smo i ušli u iduću godinu, drugu godinu, bio je program ruralnog razvoja. Prema tome, iako smo trpili upravo zbog toga velike kritike sad se pokazuje da to nije bilo tako loše jer smo bili među prvih 50% članica EU kojima je u toj prvoj turi usvojen, dakle usvojeni programski dokumenti. Drugo veliko pitanje naravno jeste iskorištenost postojećih novaca i to je uvijek tema o kojoj mi ovdje govorimo, rado ili ne rado. Čuli smo i danas vrlo različite podatke, neki govore 50%, neki 52%, neki dakle koji su bliži vladi 60%. Ja koristim uvijek podatke … [[Govornik se ne razumije]] od Europske komisije gdje također postoje vrlo ažurni izvori koji pokazuju da smo mi danas negdje na 52% iskorištenih sredstava na današnji dan. Možda zaista vlada ima svježije podatke, ali ja koristim ono što mi je dostupno i to pokazuje o 52% isplaćenih sredstava. Dakle, u 8 de facto godina nepunih 52%, ostalo nam je još dvije, malo više od 2.g. za preostalih 48%. Nisam toliko optimističan, dakle ja navijam i želim da svaki zaista eurocent bude iskorišten. To svi mi koji živimo u Hrvatskoj sigurno žarko želimo jer svaki taj eur doprinosi na određeni način razvoju i idemo prema nekom napretku, boljem standardu itd., itd.. Međutim, ovo što upozoravamo upozoravamo uvijek da bi poticali zapravo vladajuće da rade još bolje na tom planu, dakle to je svrha, nije to gola kritika jel. Isto tako je važno reći u kom smjeru taj novac treba ići i gdje se treba posebno posebno potruditi. Trenutna situacija kad gledate po fondovima, u nekim fondovima je još lošija od prosjeka. Tipa kohezijski fond je velika infrastruktura, tu je iskorišteno samo 38%. Fond za, dakle ISF tzv. socijalni fond samo 29% prema podacima sa … [[Govornik se ne razumije]] Oni koji su iznad prosjeka su Fond za poljoprivredu i ruralni razvoj 56% zato što se jedan dio novca tamo isplaćuje, mogli bi reći, kao helikopter mani, dakle bezuvjetno na određeni način ili kao potpora dohotku naših poljoprivrednih proizvođača i tu je Fond za regionalni razvoj koji je negdje na 56%. Prosjek EU je 62%, a one najbolje zemlje u EU kao što su Irska, Estonija, Portugal itd. su preko 70% u ovom trenutku iskorištenosti sredstava i mislim da trebamo se uvijek mjerit prema tim najboljima, pa i ako za njima zaostanemo nešto opet ćemo biti vjerojatno zadovoljniji. Ono što je vrlo važno reći kada gledate u strukturi operativnih programa gdje se novac najbolje troši, a i gdje klapamo, gdje štekamo, onda vidite zapravo da one kvalitativne ja ću reći komponente kao što su ulaganje u istraživanje i razvoj inovacije ili recimo informacijske tehnologije ili recimo u obnovljive izvore energije šteka. Dakle, upravo te komponente koje imaju najveći doprinos nekakvom napretku i jednom ubrzanom razvoju. Tako recimo u tom dijelu koji se odnosi na istraživanje i razvoj, isplaćena sredstva 33%, ovjerena 25 ili recimo ova koja se odnose na informacijske tehnologije negdje isto tako oko 20 odnosno 19% prema podacima meni dostupnim iz prošloga mjeseca. Dakle, vrlo svježi su, svježi su podaci. Zašto još nećemo moći u potpunosti iskoristiti sredstva? Zato što recimo u području okoliša smo potpuno zaglibili da tako kažem. Dakle, svi oni planovi o izgradnji velikih centara za odlaganje i preradu, zbrinjavanje otpada su zapravo stali i nema još uopće koliko ja znam, a vi me ispravite gospodine državni tajniče, nama još uopće jasne ideje kako će to u budućnosti izgledati. Marišćina i Kaštijun ne funkcioniraju baš najbolje kako je to bilo zamišljeno, a za ova alternativna odlagališta nema pravih očigledno još uvijek rješenja i zamisli kako bi to trebalo izgledati. Prema tome, sva ova sredstva koja su bila u tom smjeru rezervirana neće biti iskorištena, nažalost, nažalost kažem jel. Prema tome i kad komuniciramo s javnosti moramo biti potpuno iskreni i transparentni, priznati da objektivno imamo probleme u određenim područjima i to je, to je otprilike to. Složit ću se sa ovim kolegica i kolegama koje su ukazivali na potrebu jačanja kapaciteta. Posebno ja bih rekao u osiguranju dodatnih ljudi. Spominje se brojka od 1000 ljudi, ja sam bio ministar pa znam koliko je teško dobiti ljude u sustav, jako teško. To je jedan od najdinamičnijih zapravo područja na tržištu rada gdje jedan značajan broj kvalitetnih ljudi kad nauče posao u sustavu, u javnim institucijama idu u privatni biznis ili ih privatni vlasnici firmi ovaj na neki način regrutiraju i oni odlaze. Tako da je tamo zaista vrlo, vrlo izražena dinamika i jako je teško osigurati dovoljan broj ljudi. Naravno problemi u sustavu javne nabave tzv. profesionalni žalitelji koji odgađaju početak projekta i mjesecima nakon što se započelo. Sjećam se projekta Dugo Selo – Križevci koji smo mi kao vlada započeli, a tek ga je uspjela ugovoriti nova vlada. Znači vrlo, vrlo naporni i složeni procesi, nažalost taj projekt još nije dovršen i novi rok je kraj 2023. Evo možda je taj projekt i najbolji pokazatelj koliko muke u tom [[Upadica: Hvala.]] segmentu ima. Hvala lijepo.
Slijedeći u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govori poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani gospodine tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, krenut ću od poljoprivrede. Potpuno je razvidno kako se poljoprivredna politika i politika ruralnog razvoja u Hrvatskoj godinama vode na najblaže rečeno nestručan, lobistički i koruptivan način koji je u potpunoj suprotnosti s nacionalnim interesima, a što je ujedno dovelo i do društvene odnosno demografske degradacije ruralnih područja i ugrozilo samoodrživost države što se eto vidi iz svih rastućih pokazatelja propadanja poljoprivredne proizvodnje i rasta uvoza. Zašto je to tako? Zato što je od početka provedbe korištenja sredstava iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj cijeli sustav postavljen na način pravne nesigurnosti, netransparentnosti i samovolje odnosno manipulacije državnih službenika, namještenika i dužnosnika. Dakle onih koji ga provode. Obzirom na to kako sve veći broj postojećih i potencijalnih korisnika više ne želi podnositi ovakav ponižavajući i diskriminirajući tretman moramo upozoriti na činjenicu kako postoji mogućnost pokretanja niza tužbi protiv RH za naknadu štete, a koje su utemeljene na kršenju Ustava i zakona RH, ali i kršenju temeljnih načela i zakonodavnog okvira EU. Iz Ministarstva poljoprivrede tek ponekad procure podaci o visini naknada šteta koju ministarstvo već isplaćuje po osnovi izgubljenih sporova. Budimo precizniji radi se o novcu svih građana ove zemlje. Sredstva koja se kroz odštetne zahtjeve isplaćuju nisu sredstva EU nego sredstva svih poreznih obveznika. Dozvolite da na tren spomenem i slučaj pogodovanja od strane Ministarstva poljoprivrede poznatom poduzetniku iz Slavonije koji je preko projekata uspio povući višemilijunska financijska sredstva o čemu smo puno čitali u hrvatskim medijima. Taj je gospodin tužio Hrvatsku zbog obustavljene isplate potpora iz europskih fondova za čak 3 njegove tvrtke u ukupnom iznosu od 126 milijuna kuna. Osječki Trgovački sud svojedobno je nepravomoćno presudio da mu se dodjeljuje naknada štete od 38,4 milijuna kuna. Spomenuti projekti jedni su od prvih prijavljenih na natječaj kojeg je raspisalo Ministarstvo poljoprivrede odnosno Agencija za plaćanja u poljoprivredi. U to vrijeme podsjetimo se EU dala je jasnu preporuku kao bi trebali dodjeljivati potrebe u iznosu od najviše 200 tisuća EUR-a. No, Hrvatska je odmah planirala duboko zagrabiti u džep europskog proračuna pa se donijela odluka o dodjeli 5 milijuna EUR-a po jednom projektu. Obzirom da se radilo o 3 projekta ne treba puno zbrajati i množiti i eto nas na 15 milijuna EUR-a. Tek kada se digla medijska halabuka iz Ministarstva poljoprivrede došao je podatak o obustavi isplate potpore za spomenute projekte. Epilog svega zbog nepravilnosti i pokušaja pogodovanja ministarstvo je moralo odbiti projekte navedenog subjekta i zaradilo tužbe. Naravno da je poduzetnik na sudu uspio dokazati ovu igru ministarstva i sada svi građani RH plaćaju danak iz svojih džepova. Ujedno dokazao je prema sudskoj odluci kako agencija nije poskupila u skladu sa zakonom budući da navedenog poduzetnika nije upozorila na sumnje u nepravilnosti i to netom nakon prijave na natječaj, samim time zaključeno je da se ne može definirati da je umjetno stvorio uvjete temeljem kojih bi osigurao veći profit. Kratko i jasno, odlukom suda RH jedna je od spomenute tri tvrtke mora isplatiti povučenu potporu u iznosu od 38,4 milijuna kuna uz zatezne kamate, a tu su i parnični troškovi u iznosu od milijun i 200.000 kuna. Postoje još druge dvije tvrtke sa svojim tužbama za sada tu presude još nisu donesene, ali možemo samo zamisliti kako će završiti. Evo i nekoliko redaka iz izvješća kojeg je nakon istraživanja zlouporabe poljoprivrednih subvencija objavila jedna od političkih skupina Europskog parlamenta, radi se o Zelenim i nezavisnim zastupnicima. Bugarska, Češka, Mađarska, Slovačka i Rumunjska zemlje su za koje u savezu smatraju da su najproblematičnije, citiram „Posljednjih smo godina svjedoci sve više dokaza da sredstva EU u Središnjoj i Istočnoj Europi, a posebno subvencije za poljoprivredu uglavnom završavaju u rukama lokalnih oligarha povezanih s političkim elitama ili velikim anglokonglomeratima umjesto da se njima pomažu mali i srednji poljoprivrednici“, prava je rečenica ovog dokumenta u kojem se opisuju slučajevi koji uključuju sukob interesa, nepotizam ili čak izravnu korupciju i prijevaru, a dospjeli su i na međunarodne naslovnice. Paralelu sa hrvatskom stvarnošću čini mi se ne trebam posebno naglašavati. Izvješće navodi kako takvi događaji dovode u pitanje sposobnost EU da provede proračun bez da riskira povezanost s navedenim prijevarama, ali postavlja i pitanje, služi li raspodjela sredstava na terenu ciljevima koje želi provesti Unija kao što je zaštita biološke raznolikosti, borba protiv klimatskih promjena i Zeleni plan? Ovakav oblik postupanja možemo bez problema preslikati i na hrvatsku stvarnost. Ovaj oblik možemo slobodno nazvati pravim imenom, modernim feudalizmom u kojem su mali farmeri ustvari kmetovi, a vlasnici zemlje, velike tvrtke ili kako ih se kod nas rado zove agromafija dobivaju najviše novca i vladaju se i ponašaju se poput feudalaca. Kao Klub zastupnika domovinskog pokreta upozoravamo na činjenicu kako RH kao krovni korisnik fondova u slučaju podizanja tužbi od strane krajnjih korisnika usmjerenih prema Ustavnom sudu može imati iznimno velike financijske štete, ali i štete po ugled države koja je dokazano stvorila sustav provedbe suprotan načelima i pravima EU. Nadodajmo još jedno i kako pojedini bogatiji dijelovi RH imaju na raspolaganju više mehanizama za razvoj, uključujući sve izvore izravnog financiranja dok su nerazvijenim područjima dostupna sredstva iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova isključivo u sustavu kompeticije na nacionalnoj razini. To je dakle očigledna diskriminacija koja vodi sustavno i deprivaciji najvećeg dijela ruralnih područja Hrvatske. Nove europska regulativa za kohezijsku politiku jasno prepoznaje potrebu za ujednačenim razvojem svih područja i to na učinkovit način jer to jest uloga instrumenata za integrirani teritorijalni razvoj. Međutim, Hrvatska ima pojedine tzv. ITU mehanizme u kojem najveći broj nerazvijenih jedinica lokalne samouprave ne može ući jer nema uvjete. Čuli smo eto i rasprave kolegica i kolega koji su govorili u ime svojih klubova, pa eto možda samo zaključno nekoliko rečenica. Vidimo i sami da su mnoga ta ulaganja namijenjena obnovljivim izvorima energije, nažalost za sada još uvijek moramo konstatirati da je tehnološki razvoj tih i takvih obnovljivih izvora izuzetno zahtjevan, izuzetno skup da je njihova iskoristivost poprilično mala. Nadamo se naravno da će moderne tehnologije u budućnosti dati rješenja odnosno odgovore i na ta pitanja. Nažalost, kod nas kao i uvijek obnovljivi izvori energije poprilično su plodno tlo za razne marifetluke. Spomenuli smo ovdje i Mariščinu kao zastupnik koji dolazi iz 3. izborne jedinice, jednako moram upozoriti i na stanje na našem odlagalištu otpada Piškornici koja eto nikako da krene sa svojim poslom odnosno poslom kojim bi se trebalo baviti i unatoč silnom trudu i velikim novcima koji se oko tog projekta vrte. Vidimo što se tiče i energije da smo prije nekoliko dana potpisali jedan sporazum u kojem se pomalo, ali sigurno naginjemo prema potencijalnom korištenju nuklearne energije u budućnosti, pa neka nam i to možda bude misao vodilja za budućnost vezano uz obnovljive izvore energije. Zaključno u ime kluba Domovinskog pokreta, naravno da smo svjesni da smo dio velike europske obitelji i da bez međusobne pomoći i prvenstveno naravno financiranja naše velike mame iz Bruxellesa teško možemo dalje, samo je naravno pitanje kako ćemo i u koje svrhe rasporediti i iskoristiti taj ogroman novac. Čini mi se da u mnogo slučajeva činimo istu grešku nadajući se drugačijem rezultatu. Ogromna sredstva ulažemo u gotovo pa megalomanske infrastrukturne projekte umjesto da sredstvima iz EU podižemo, razvijamo i unapređujemo vlastito hrvatsko gospodarstvo. Čemu na koncu konca služe europski novci ako njima kupujemo europsku robu, europsko znanje i po visokoj cijeni za hrvatskog građana kupujemo uvoznu pamet.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HSS-a i RF-a, a govorit će poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Zašto služe eu fondovi i koja je korist od njih za nas? U raznim izvješćima, strategijama i nacionalnim planovima obično stoji da je to citiram „načelo solidarnosti, daljnje osiguravanje konvergencije i kohezije te očuvanje unutarnjeg tržišta i jednakih mogućnosti za sve članice“, to znači valjda zalaganje za prevladavanje nejednakosti i postavljanje protuteže rezultatima koje proizvodi unutrašnje tržište na kojemu se natječu ekonomski nejednako razvijeni. No jasno je da ne vidimo niti koheziju, niti konvergenciju i da dalje imamo Europu dvije brzine, masovnu emigracije s periferije u centar, gašenje proizvodnje na periferiji i sve nepovoljniju privrednu strukturu, jednu od najnižih stopa zaposlenosti, neke od najnižih plaća u EU itd.. Da bi došlo do bilo kakve kohezije i konvergencije EU bi trebala biti fiskalna zajednica, no to ću ostaviti po strani. Podsjetimo, 2019.g. deficit robne razmjere s EU iznosio je oko 60 milijardi kuna, te je porastao oko 6% u odnosu na 2018.g., znači trend je svake godine negativan, samo 15% naših poduzetnika izvozi i imamo konstantan pad industrijske proizvodnje. Evidentno je dakle bez obzira što je ono kolega Pavić rekao prethodno da je utjecaj eu fondova u ovoj financijskoj perspektivi nepovoljan za Hrvatsku, pogotovo u robnoj razmjeni s EU, dapače tu ne dolazi do poboljšanja. To je izraz u svakom slučaju sve nepovoljnije privredne strukture i činjenice da malo i srednje poduzetništvo ne može biti nositelj rasta, niti izvoza, niti stvaranja dodane vrijednosti iako vlada tvrdi drugačije. Vlada se oslanja na 22 milijarde eura koje su nam na raspolaganju u razdoblju od '21. do '28., to jest više od prethodnog razdoblja zbog korona krize, no treba postaviti pitanje zašto se u razdoblju od 2014. do 2020. nije dogodio razvoj iako smo tada imali 11 milijardi eura? Ono što se zaboravlja reći to je REF jedini ovdje, ponavljam da je to manji iznos, dakle tih 11 milijuna eura i to ćemo svaki put ponovit, je manji iznos od ukupnih hrvatskih investicija u privatnom i javnom sektoru u samo jednoj godini prije krize 2008.g.. Toliko o tim milijardama, trebali bismo svaki put imati ovaj iznos na pameti. Ili recimo da bismo dobili dobar uvid u to što su te milijarde recimo samo da SAD u jednoj godini ima budžet 4 puta veći nego EU u 7.g., znači SAD federalni budžet je preko 4 tisuće milijardi dolara za jednu godinu, EU budžet je nešto manje, više od tisuću milijardi eura za 7.g., znači nešto je manji nesrazmjer kad se uključi ovaj izvanredni korona fond, ali nije toliko bitno. No možda veći problem od visine tih sredstava je ograničenje za što se sredstva mogu koristiti odnosno kako se to u ovom zakonu kaže institucionalni okvir za korištenje eu fondova. Podsjetit ću vas na Ugovor o funkcioniranju EU, čl. 107. koji definira uvjete korištenja, državne potpore su zabranjene za sve što utječe na famozno navodno slobodno tržište i tržišno natjecanje. Svaki puta znači kad je ministar Horvat dolazio u brodogradilišta koja su se gasila spominjao i pozivao se kao i njegov zamjenik Novak na čl. 107. koji im je služio kao legitimacija da bismo zatvorili i uništili svoju brodogradnju iako nikad nije inzistirao na tome da privatiziramo svoja brodogradilišta. Jednom kad smo ih privatizirali i kompletno uništili onda smo se pozivali i legitimaciju su nalazili u eu komisiji, ograničenja čl. 107.. Istovremeno Njemačka pomaže Lufthansi sa 9 milijardi eura i ulazi u vlasništvo te tvrtke, meni je državni tajnik Čuraj rekao da je to u potpunosti neprihvatljivo za našu zemlju da ulazi u vlasništvo tvrtke koje pomaže. Sredstva očito i sad vidimo nisu tu da bismo pomogli da ne ugasimo one izvozne grane koje imaju nekog potencijala kao što je brodogradnja, da se potakne poljoprivredno prehrambena industrija održi i reformira, tehnološki opremi tekstilna industrija koju isto tako uništavamo i sve industrije u kojima smo nekad bilježili značajni izvoz. No ipak će se ulagati u privatne tvrtke koje, one koje legitimiraju taj naš famozni tehnološki razvoj, ali nažalost samo ih legitimiraju, ništa od toga neće se desiti. Jedna od dvije tvrtke navedene u NPOO-u je ona Mate Rimca. Radnička fronta je jedna od rijetkih stranki koja je upozorila u više navrata na malverzacije s javnim novcem i novcem eu fondova, pa ću ukratko sumirati probleme s Rimčevom tvrtkom. Znači, prvo i osnovno iz dakle fondova će se dodijeliti 1,5 milijarde kuna Project 3 Mobility d.o.o., to je nova Rimčeva tvrtka koja i dalje nakon što su već stigli novci iz plana oporavka nema niti podignutu web stranicu, što je naravno propust jer nema apsolutno nikakvog uvida javnosti. Nitko ozbiljan u automobilskoj industriji više ne misli da je autonomija pete razine ostvarivost u skoroj budućnosti nakon što je Gvarden 2015. najavio da ćemo do 2020. imati na cestama 10 milijuna autonomnih automobila, nakon što je Eleanor Musk dva put najavljivao da će izbacit na tržište autonomne automobile, 2018. i 2020.g. i od toga nije bilo ništa. Danas ne postoji kompanija koja najavljuje masovnu proizvodnju i upotrebu takvih automobila u skornom roku. Međutim, bitna je medijski prešućena činjenica da se u sklopu ovog projekta neće razvijati umjetna inteligencija potrebna za autonomna vozila. Naime u NPPO-u izričito se navodi da će se takva umjetna inteligencija otkupiti od 3 najveće firme i ono što je problematično je da se znači ulaganje u Rimčevu tvrtku legitimira s tim da ćemo razvijati umjetnu inteligenciju za autonomna vozila izrijekom je rečeno u NPOO-u da to neće biti slučaj. Ono što naši mediji nisu navodili da će se autonomni sustav … [[Govornik se ne razumije]] nabaviti od tvrtke koja je među 3 vodeće u svijetu u tom području, koja je to tvrtka, po kojim kriterijima je ona među 3 vodeće i zašto će Projekt 3 Mobility d.o.o. baš njima proslijediti naše novce, ne navodi se. Što onda zaista financiramo svojim novcima ovim projektom? Stvar je zapravo jednostavno, financira se ono što Rimac već i sad radi, to je razvoj baterijskog i električnog sustava pogona te karoserije. Dakle, nekoliko godina financiranja Rimčevih sadašnjih projekta i tehnologija koje će na kraju razdoblja biti u njegovom vlasništvu. Koja korist za nas sve? Nikakva. No čak kad bi ovaj projekt bio uspješan, on je potpuno nepotreban i besmislen, kako bi 700 autonomnih taksija poboljšalo stanje u zagrebačkom zagušenom prometu. NPOO predviđa 450 milijuna kuna, manje od trećine što će dobiti Rimac za modernizaciju tramvajskog voznog parka Zagreba i Osijeka zajedno. O proširenju tramvajske mreže nema govora, u tom kontekstu jasno je da se radi o fantaziji u kojoj uporaba novih tehnologija postaje samoj sebi svrha. No to je sve tu djelomično vezano ne samo znači uz autonomna vozila nego i uz aferu s pogodovanjem kod dodjele zemljišta u Svetoj Nedjelji. Naime, u zapisnicima sjednice Gradskog vijeća Svete Nedelje izričito stoji da je HDZ-ov vijećnik Halužan osobno dobio poziv od Ivana Rimca da bi se ubrzao i riješio postupak dodjeljivanja zemljišta. Ivan Rimac je naravno svi znate otac Mate Rimca i HDZ-ov privatizacijski tajkun kojem se u više postupaka sudilo za gospodarske malverzacije, a jedno je vrijeme i bio lice s Interpolove tjeralice zbog utaje poreza u Njemačkoj. Ivan Rimac od početka je involviran u poduzeće Mate Rimca od početne posudbe do toga da mu je bio predsjednik nadzornog odbora. Iz navedenog je vidljivo da su priče o ocu i sinu nerazdvojive, a koje se razdvajaju pod izlikom da sin nije odgovoran za djela oca te koliko je sramotno da država poklanja zemljišta, dodjeljuje potpore, kredite i olakšice poduzeću koje je povezano s osobom kao što je Ivan Rimac. Vijećnik Halužan je inače na sjednicama gradskog vijeća prijetio Rimčeve prijetnje o odlasku poduzeća iz Svete Nedelje i detaljno je opisao odnose između grada i ministarstva i državne, Ministarstva državne imovine u postupku rješavanja pravnih pitanja. Iz njegovih riječi je vidljivo da nikada nije bilo pitanje hoće li se dati Rimcu zemljište već samo koji je pravni način da se to sprovede. Nakon toga gradonačelnik je inače tražio brisanje rečenice u kojoj se spominje prezime Rimac zbog negativnog konteksta i kako je rekao jer se onda može imputirati da je natječaj namješten. Ishod je dakle jasan. Da li natječaj namještaj ostavljam vama da procijenite, no Rimac će za zemljište od 200.000 četvornih metara plaćati Svetoj Nedelji 20.000 kuna godišnje, inače za usporedbu prosječna cijena najma stana od 60 kvadrata u Zagrebu iznosi 568 EUR-a mjesečno odnosno 6.816 EUR-a godišnje. To su planovi ove Vlade za koheziju i za konvergenciju. Ja bih rekla da su samo legitimacija za navodno visokotehnološke projekte u koje će se ulagati, a istovremeno legitimacija za zatvaranje tvornica kao što je Orljava, uništavanje tvornica u kojima država ima dionice, rasprodaja državne imovine kao što u ostalom i stoji u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti. Hvala svima.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj SDSS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anja Šimpraga. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolege i kolegice, ovdje nam je svima vrlo jasno kako je predloženi zakon preduvjet za daljnje definiranje okvira za korištenje dostupnih EU fondova u novoj financijskoj perspektivi. Isti postoje i za perspektivu 2014. – 2020., a razlike su u tome što se specificiraju i navode fondovi koji su dostupni u ovoj, a u prošloj nisu bili. Nakon uspostavljanja samog sustava Vlada RH donosi uredbu kojom dodatno uređuje način obavljanja funkcija odgovornosti koordinacijskog tijela. Zatim slijedi odobrenje i onda tek možemo očekivati javne pozive za korisnike. Ovdje bih htjela spomenuti istraživanje procjena utjecaja europskih strukturnih fondova na općine i gradove sa značajnim udjelom srpske nacionalne manjine u financijskoj perspektivi 2014. – 2020. Analizirana je kvaliteta, opseg i učinak apsorpcije Eu fondova na razini 47 jedinica lokalne samouprave u kojima je po popisu stanovništva iz 2011. udio stanovništva srpske nacionalnosti bio 15% i više, a 95% analiziranih općina spada u ispodprosječne razvojne skupine. Rezultati analize jasno pokazuju na to da su apsorpcijski kapaciteti ciljanih jedinica lokalne samouprave, a to su redom one najmanje razvijene na razini RH izrazito niske i da se u dogledno vrijeme ti kapaciteti neće značajno povećati bez ciljane vanjske intervencije. Te općine imaju ograničen ljudski kapacitet, proračuni tih jedinica lokalnih samouprava ne osiguravaju sredstva koja su dostatna za osnovne funkcije i potrebe. Od toga je najmanje jedinica lokalne samouprave dobilo sredstva iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija te iz programa Učinkoviti ljudski potencijali. Najveći dio ugovorenih sredstava bio je iz programa Ruralnog razvoja. Značajna razlika u apsorpciji pojavljuje se kod onih gradova koji su bili uključeni u program integrirane fizičke, gospodarske i socijalne regeneracije malih gradova na ratom pogođenim područjima. Analiza je pokazala da su investicije u tim gradovima po glavi stanovnika više nego duplo veće u odnosu na druge analizirane općine i gradove. Međutim, što sa sredinama koje nisu obuhvaćene bile intervencijskim planovima i nemaju kapacitete takve da bi mogle povući sredstva. Sve navedeno upućuje na potrebe za dodatnim mjerama za veću financijsku podršku slabo razvijenih, ekonomskih i demografski opustošenih područja. Intervencijski planovi za mnoge sredine naravno da donose i nove investicije, projekte, nova radna mjesta što bi itekako pomoglo i očuvanju i opstanku ovih spomenutih krajeva. Potrebno je pojačati distribuciju sredstava u regionalnom razvoju Ministarstvu poljoprivrede i Ministarstvu demografije. U protivnom područja koja su idealna za poljoprivredu i ruralni turizam kao što su mnoga naša područja i dobar dio dalmatinskog zaleđa iz kojeg dolazim neće biti iskorištena. A sada o onome što nam predstoji. Na primjeru programa „Zaželi“ koji su provodile mnoge općine, gradovi kao i udruge civilnog društva zapravo vidimo srž problema koji se odnosi na objavu javnog poziva, ugovaranja i samog početka provedbe. Rokovi realizacije ovog EU projekta istječu ili su već istekli za većinu korisnika u završnom dijelu ove godine. Pomoć na koju su navikli korisnici u posljednje 2 do 3 godine sad će i zastati. Baš ovim projektom je ostvarena dvostruka korist. Pomogli smo starijim ljudima kojima je pomoć bila itekako neophodna, ali i ženama koje bi da nije bilo ovog projekta i dalje vjerojatno ne bi bile zaposlene. U osnovi nisu to velika sredstva za jedan razvijeni grad, ali za siromašne lokalne samouprave ruralnih sredina često predstavljaju nepremostivu prepreku pa se iznova čeka pomoć EU, države i ostalih institucija. Klub zastupnika SDSS-a podržat će konačan prijedlog zakona, a naredna godina bit će jako izazovna na ovom području rada i svojevrstan ispit zrelosti i odgovornosti naših institucija. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Dalija Orešković. Nema je, gubi pravo. Slijede pojedinačne rasprave, prva je Marija Selak Raspudić. Nema ni nje. Slijedi pojedinačna rasprava Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo. Dakle, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Razgovaramo o jednom zakonu koji kao zakon nije loš, zakon daje neki kostur neki institucijski okvir u kojemu ćemo dalje razigravati, recimo to tako, iskorištavanje europskih fondova. No ono što mene brine u ovom slučaju je činjenica da jako puno toga ostavljamo izvršnoj vlasti odnosno Vladi RH koja tek treba propisati podzakonskim aktima i akcijskim planom. U redu, moram reći, a ne želim govoriti samo loše stvari, ova Vlada je unijela i neke dobre stvari o nekim dokumentima koje se donose u vezi iskorištavanje eu fondova, a nije ih potrebno raspravljati pred HS-om odnosno radnim tijelima HS-a, raspravljali smo i na radnim tijelima. Međutim, moram izraziti sumnju zbog niza podzakonskih akata i zbog naravno i akcijskog plana koji se donose netransparentno i kojem neće ovaj HS imati ikakvog utjecaja odnosno nećemo moći pratiti njihovo donošenje, nećemo moći pratiti način na koji će biti formulirani i na kraju nećemo moći imati utjecaj na način na koji ćemo povlačiti sredstva iz eu fondova. Ovaj zakon je benigan, rekao bih tako, u 14 točaka on daje jedan jasan pregled toga koji institucionalni način povlačenja sredstava iz eu fondova, međutim on ne dira u srž, a srž je to kako ćemo to činiti, koji je akcijski plan i koji su to podzakonski akti koji trebaju tu problematiku regulirati. Prema tome, kao i uvijek raspravljamo o nečemu o jednoj problematici koja postoji u hrvatskoj politici već dugo, a to je ili prenormirati ili ne normirati. Ako normiramo previše kroz zakon smanjujemo manevarski prostor ne samo Vlade nego bilo kome ko treba provoditi određeni akt, ali ako ne normiramo dovoljno opet otvaramo Pandorinu kutiju zlouporaba mogućih različitih tumačenja i sl. Prema tome, budući da se radi o vrlo značajnom zakonu koji nije toliko benigan ako govorimo o njegovom značaju i o onome što treba značiti za RH volio bih da smo normirali više. S druge strane treba pojednostaviti isto tako neke procese, treba europski novac biti dostupniji svima onima koji ga trebaju, ali nisam siguran da je ovo pravi način. Prema tome, moja osobna skepsa ide upravo u tom smjeru jesmo li premalo normirali, jesmo li previše ostavili vladi koja je već pokazala u niz navrata da nije dorasla povlačenju sredstava, hoćemo reći Fond solidarnosti tijekom potresa, hoćemo reći neke druge stvari i dan danas mi sredstva ne povlačimo. Prema tome, bio bih sretniji da smo pred sobom imali jedan zakon koji bi obavezao vladu malo više da o nekim stvarima vodi više računa. Hvala vam lijepa.
Replika, poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani g. Hajduković. Pa mislim da ova vlada je upravo pokazala koliko je sposobna u povlačenju europskih sredstava i brojke to pokazuju 122% ugovorenosti, 60% isplaćenosti. Što ste tiče ovog zakona u pravu ste on definira kostur i upravo zato je zaključak i na mom odboru bio da ćemo tražiti vladu da izvijesti naš odbor kada uredbe budu spremne, ali isto tako i da pratimo same operativne programe. Pa sukladno dobroj praksi koje smo imali zajedno sa vašim odborom predlažem onda možda i da vaš odbor bude na toj sjednici odnosno da imamo zajedničku sjednicu i da zajednički pratimo i operativne programe kako će kada budu bili spremni, da to bude nastavak dana europskih fondova u saboru i da na taj način doprinesemo toj raspravi. Ne bi se složio s vama da smo premalo normirani, ali evo ostavit ćemo to za tu raspravu. Hvala vam.
Hvala lijepo kolega Pavić. Apsolutno podržavam inicijativu da zajednički o tome raspravljamo, naime i Odbor za europske poslove iako je vrlo, reći ćemo to tako, opći i europski odbori su odnosno europski fondovi su u nadležnosti vašeg odbora, a dobro je da imamo jednu širu raspravu, što šira to bolja i što više transparentnosti to bolje da se razumijemo, ne zbog vlade nego zbog Hrvatske, zbog krajnjih korisnika tih fondova koji na kraju mogu i trebaju očekivati od nas da kažemo sve što ne valja i da ukažemo na eventualne probleme u provedbi. Dakle, to se ne radi o vladi, to se ne radi o političkoj opciji to se radi o efikasnosti provođenja plana odnosno da taj novac što lakše dođe do onih kojima je namijenjen, a namijenjen je našim poduzetnicima, našim građanima. Prema tome, naša je funkcija u tome da im pomognemo da što lakše dođu do tog novca, s te strane moju podršku imate. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava, poštovana zastupnica Renata Sabljar-Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, drage kolegice i kolege. Ja ću se osvrnuti isključivo samo na ono što smo dobili u našoj dokumentaciji, a to je dakle prijedlog ovog zakona. Čitajući ovaj zakon mene on neodoljivo podsjeća na Pantelijinu oporuku „sve što imam ostavljam sam sebi“. Državna tijela koja trebaju poticati i upravljati sredstvima iz EU, iz eu-a, eu fondova su, su i nadzor očito sami sebi, nema neovisnog nadzora. Dodatnu regulaciju će vršiti vlada uredbama, ponovno bez kontrole parlamenta. Radi se o zatvorenom sustavu bez ikakve vanjske kontrole i uvida u RH. I onda će Vlada RH uredbama razmotriti dužnost tijela u okviru pojedinih sustava upravljanja i kontrole. Koordinacijsko tijelo je pod direktnim patronatom ureda predsjednika vlade, ali tu premijer preuzima i svu odgovornost, škare i sukno su kod njega, dakle on je taj koji je glavni i odgovoran za realizaciju svega ovoga. Mislim da je dobro da imamo jasne okvire djelovanje, ali okvir, ovi okviri su sve samo ne jasni, a kamoli transparentni. Praktično razvit ćemo jednu novu mrežu birokrata, a tek ćemo vidjeti koliko ćemo biti uspješni u povlačenju sredstava. Na kraju ipak ide nadzor, ali i penalizacija EU. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, državni tajniče. Pa htio bi ovu pojedinačnu raspravu upravo usmjeriti u nekoliko kategorija, upravo onih koji najviše mogu izvuć iz koristi iz eu fondova. Prvo još jedanput podcrtati vrijednost članstva EU, da to nisu samo fondovi, da to nije puko brojanje novaca iako smo 50 milijardi kuna u plusu, da je to zajednica vrijednosti, demokratizacije, vladavine prava, kršćanske solidarnosti, uključivosti, te ravnomjernog regionalnog razvoja. I upravo da pogledamo iz kojih dijelova ovih 25 milijardi eura će se ulagati u ravnomjerni regionalni razvoj, evo drago mi je da je i kolega Bulj tu, falili ste nam u raspravama, to je svakako da se i projekt Dalmatinska zagora, Lika, Gorski kotar i Banovina, šta ste vi često pitali otkuda, evo sad imamo da će to biti zajedno s projekta Slavonija iz integriranog teritorijalnog programa s preko 2 milijarde eura na raspolaganju. Gospodin Grčić je govorio da nešto kasni, ništa ne kasni, 818 milijuna eura je uplaćeno za NPOO, on je brži instrument s kraćim vremenom korištenja, a sredstva će biti na raspolaganju slijedećih 10.g. Kada govorimo o području zapošljavanja vidimo da imamo jednu od najnižih stopa nezaposlenosti, da smo stopu nezaposlenosti mladih od 2013. kada je bilo gotovo 50% slomili danas ispod 20%, da je stopa nezaposlenosti opća 7,4% odnosno 120.455 na današnji dan, ali 17.755 otvorenih nepopunjenih radnih mjesta. Vrijednost EU upravo se pokazala u krizi kada smo i 2008. izlazili iz krize, nismo bili članica, trebalo nam je 8.g. da se vratimo na BDP, a sadašnja predviđanja su da ćemo već slijedeće godine i to možda prije kraja dostići predkrizni BDP. Prosječna plaća narasla je na preko 7.200 kuna, u Gradu Zagrebu 8.200 kuna. Prema tome, ulaganja iz europskih fondova itekako doznačuju da europski fondovi mijenjaju Hrvatsku i to ljudi vide i to ljudi osjete. Od programa „Zaželi“ koji je krenuo sa 300 milijuna kuna, danas je narastao na 1,8 milijardi, toliko da imamo kritiku iz Europske komisije da ne možemo više dati za „Zaželi“, otud i razlozi isto tako za zatvaranje natječaja, ali njime smo zaposlili preko 7000 žena i osigurali preko 30.000 starijih kućanstava, pomoć i skrb i dnevnu skrb. Od toga da smo 10 milijardi kuna dali „potpora za zapošljavanje“, dobar dio toga je išao iz europskih fondova do gaming industrije u Novskoj, geming arena će se tamo izgraditi. Ne znam zašto kolegici Peović toliko smeta Rimac, ali bolje da ulažemo u vlastite tvrtke koje će razvijati, to je novac za istraživanje ili razvoj, nego da subvencioniramo kupovinu električnih auti tuđih država jel to su bile opcije. NPOO programiran je na način da smo morali odgovoriti da smanjimo CO2 i uspjeli smo Europsku komisiju uvjeriti da umjesto u subvencioniranje stranih auta damo domaćoj tvrtki. Ne znam zašto ju toliko smeta, al nama je uvijek ponos da možemo poduprijeti domaće poslodavce i dobar dio ovih sredstava ići će domaćim poslodavcima gotovo trećina Nacionalnog programa za oporavak otpornosti direktnih potpora, velik dio programiranja. Tako da vjerujem da i ovim zakonom odnosno i uredbama i operativnim programima, partnerskim sporazumom koji slijede ćemo uspjeti dobro isprogramirati sredstva, osigurati njihovo korištenje i ojačati sustav i to je upravo najveća vrijednost tog zakona, jačanje kapaciteta sustava pojednostavljenje procedura i digitalizacija. Hvala lijepo.
Evo imamo nekoliko replika, prva je Miro Bulj.
Hvala lijepo. Srce me zaboli kolka je žal bila vas kolega zastupniče što ja nisam bio jedno vrijeme u saboru, pa evo Bogu hvala niste uspjeli vi i vaša vlada zaustavljati ljude da dolaze u Sinj za vrijeme Alke i Velike Gospe sve je bilo ok, bio je prepun Sinj tako da su čak i rekordni rezultati. Međutim, ja bi vam spomenuo evo ulje je 20 kuna, šta ste napravili? Nafta je 12 kuna skoro, što ste napravili? Evo napravite brzu cestu do Sinja tj. Cetinskog kraja za 50.000 ljudi, znam da ste obećavali puste fondove dok ste bili ministar, ali nema programa toga još nije razrađen pa čekamo to da se odradi. Fimi media je ništa šta može bit kad se da novac ovolki vama u ruke kolega Paviću.
Odgovor.
Pa kolega Bulj, evo ja sam sa simpatijama rekao da ste nam falili u raspravama. A šta je Hrvatska napravila, da, 25 milijardi eura premijer je osigurao, šta je Hrvatska napravila, da, spasila je 600.000 radnih mjesta s potporama od 10 milijardi kuna, šta je sljedeće napravila vlada, osigurala je financijsku stabilnost i osigurala je kredit svop sa Europskom centralnom bankom uključivanje u euro područje. Osigurali smo sve da ovu krizu koju sada imamo prebrodimo već sljedeće godine. Da, svjesni smo i pitanja inflacije s time se cijeli svijet i Eurozona suočava, ali isto tako procjene za inflaciju su da već sljedeće godine biti normalizirano. Prema tome, svjesni smo povećanja cijena, ali svjesni smo isto tako rasta plaća i mirovina.
Povreda Poslovnika Miro Bulj.
Hvala lijepo. Povrijedio je kolega čl. 238. jer jednostavno ne može govoriti ono što nije istina. U Bosni je tri kune po litri benzin najjeftinija, u Austriji, u Sloveniji, mi najskuplji benzin plaćamo. To se doveli vaši projekti, nekontrolirano tržište, maržu trgovci rade što god žele, ljudi su na rubu. Nemaju za ogrijev, nemaju za plaćat električnu energiju. Povećali vi plaću, pa pola [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] radnika ima, nema minimalac. Mjere, mjere traže se od vas.
Ovo je bila replika nije bila povreda poslovnika, dobivate opomenu. Sljedeća replika Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Mi dakle iz Dalmacije ja sam uvjeren iz Like, iz Gorskog kotara molimo Boga da nam se ne dogodi projekt Dalmacija, projekt Lika, projekt Gorski kotar. Jer što je projekt Slavonija? Za vrijeme tog vašeg tzv. projekta Slavonija 50.000 je iselilo iz Slavonije, to vam je skupa Požega i Virovitica. A ko je dobio novac? Franjo Lucić 14 milijuna kuna, Josip Galić 15 milijuna kuna, kum Tolušićev 1,4 milijuna, Tolušićev bivši suradnik 13 milijuna, Pipunić i Ervačić 160 milijuna, direktor Hrvatskih voda iz vremena Ive Sanadera 12 milijuna, Zovak donator HDZ-a 10 milijuna. Nije to pomoglo Slavoniji, to što vi dijelite novce svojima, a ovo što vam je danas presuđeno za Fimi mediju to je kap u moru koliko ste oteli hrvatskom narodu.
Odgovor.
Pa kolega Grmoja deseci tisuća projekata u Slavoniji i isto tako gotovo 20-ak milijardi kuna narod zna i cijeni zato smo dobili 16 mandata u dvije slavonske izborne jedinice. Znam da to vas boli da vi niste na vlasti s nama godinama, ali šta da vam radimo u oporbi i bit ćete u oporbi osam godina i cijelu vječnost. Ali eu fondovi su tu da razviju Hrvatsku, građani to vide, a vi se ljutite koliko god hoćete, tu ste na 5, 6% i tu ćete i ostati vječno u oporbi, vječno ovako zanovijetalo, vječno koje zloupotrebljavate povrede poslovnika, ali neka vam bude narod to prepozna.
Povreda poslovnika, Miro Bulj.
Vrijeđate ovdje kolege i nas sve skupa jer jednostavno to što ste rekli nema veze sa istinom. Činjenica je da sav novac koji dajte za taj projekt Dalmacije ko što ste davali gore Tolušiću i njegovim kumovima tako bi išlo Kalmeti, Dujiću, Sanaderu i ostalima, prema tome nemojte nas darivati tim darovima. A ljudi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] koji nisu ovdje, znate gdje su, znate zašto dobijate izbor jel su [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] otišli ljudi u Irsku, Njemačku, Španjolsku. Litra ulja je …
Ovo je nije bila povreda poslovnika, bila je replika zato dobivate drugu opomenu sa oduzimanjem riječi. Slijedi povreda poslovnika poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Povrijeđen je čl. 238. ja uopće nisam ljut, ja uopće ne zanovijetan, ja sam tužan kad vidim što ste napravili od Hrvatske, a vi se hvalite izbornim pobjedama, hvalite se jer ste sve iselili i hvalite se time da nema tko ni izaći na izbore osim onih koje ste negdje uhljebili ili koje ste namirili. To je za plakat. A ja uopće ljut nisam, uopće ljut nisam.
Dobro, niste ljuti, ali nije bila povreda Poslovnika pa vam izričem drugu opomenu i vama s oduzimanjem riječi. Slijedi povreda Poslovnika, ponovno Miro Bulj.
Hvala lijepo. Povrijedili ste cijeli Poslovnik gospodine predsjedavajući … [[Upadica: Ne razumije se.]] zato što oduzimate riječ svaki put kad vam se dade nekakva replika, kad se dade znači bilo šta povreda Poslovnika, ali je gola istina i žao mi je, razočaran sam da stranka koja je bila osnovana i za koju su se ljudi borili počev od mog ujca Marka Vrančića pa do predsjednika Tuđmana do čeka je danas dovedena. To me žalosti. Žalosti me zbog čega su ljudi ostavili svoje živote [[Upadica: Vrijeme.]] gospodine Sanader i sad ćete me isključiti jel [[Upadica: Neću vas ja isključit.]] ajd [[Upadica: Isteklo je vrijeme.]] budi ladan ajd.
Vrijeme vam je isteklo bilo za povredu Poslovnika, ali vi sami znate da to nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika. S obzirom da vam je to treća onda temeljem Članka 240. stavka 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave po ovoj temi. Slijedi replika, poštovani zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega, evo samo da se uključim ljudi u Slavoniji Baranji ne plaču, ljudi u Slavoniji i Baranji nisu plakali ni kad im je bilo najgore i najteže za vrijeme Domovinskog rata. A pogotovo ne sada. Meni je drago da se vi skrbite o našim ljudima [[Upadica: Molim vas, molim vas ne dobacujte.]] ali moram vam reći da ljudi u Slavoniji i Baranji žive od svoga rada od toga su uvijek živjeli i živjet će. A pogotovo sada kad prepoznaju pomoć Vlade RH kroz Projekt Slavonija i Baranja koji je rezultirao upravo time da su se zaustavili ti trendovi koji su bili prije nekoliko godina, iseljavanja ljudi. Dobar dio njih se i vraća nazad, ne samo da se oni vraćaju nego imamo i investitore, ljude koji ulažu u ta područja znači sa privatnim investicijama, ljudi koji otvaraju nova radna mjesta. Tako da vi sada da dođete u Baranju ako tražite 10 mladih ljudi jednostavno nemate dovoljno radne snage za kolike su potrebe i u poljoprivredi [[Upadica: Vrijeme.]] a i u ostalim granama. Tako da molim vas budite realni [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] iznosite samo činjenice. Hvala.
Odgovor, a pardon, povreda Poslovnika Domagoj Hajduković.
Hvala vam lijepo. Kolega Šašlin povrijeđen je Članak 238., uvrijedili ste zdravi razum jer ja ne znam iz kojeg paralelnog svemira vi dolazite. Ja ne znam iz koje Slavonije vi dolazite jer Slavonija iz koje vi dolazite očito nije ona iz koje ja dolazim koja je opustjela, u kojoj nema mladih ljudi više, u kojoj su ostali samo oni koje ste vi uhljebili i koji su članovi HDZ-a što vam Projekt Slavonija jasno i govori tko dobiva ta sredstva. Prema tome, kolega Šašlin molim vas nemojte vrijeđat zdravi razum.
S obzirom da to nije bila povreda Poslovnika nego replika, imate opomenu. Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Nikola Grmoja, a odustajete, dobro. Povreda Poslovnika zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovani potpredsjedniče, doista moram reagirati na ovo jer očito da gospodin Hajduković živi u Osijeku ili ne znam ja gdje to, a nije Slavonija samo Osijek. Slavonija i Baranja su i Podolje i Duboševica i Topolje i mnoga sela u kojima ja vjerujem da vi niste jako, jako dugo bili i ne znate pravu situaciju. U kojem okruženju vi živite to ja u to ne bi ulazio. Hvala.
I vi ste iskoristili ovo za repliku pa i vi dobivate opomenu. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa. Pa Projektom Slavonija, Baranja i Srijem gdje se upravo 5 slavonskih županija koje su bile na dnu razvijenosti ukupno europskih regija sa 37, 38% razvijenosti europskog prosjeka Vlada je stavila fokus i počela i značajno velika ulaganja uložila. A to tko kako živi pa dovoljno govori ja mislim da je SDP tamo apsolutno devastiran i raspadnut. Možda novi klub bude uspješniji, vidjet ćemo.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Franko Vidović.
Poštovani kolega Pavić, dakle ovaj zakon nije nikakav veliki uspjeh, ovdje se radi samo o Zakonu o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU u RH, ali na stranu to šta to nije uspjeh. Dakle, kad govorimo o poljoprivredi, kad govorimo o poljoprivrednim fondova, kad govorimo o korištenju poljoprivrednih fondova, ma recite molim vas tko to u Dalmaciji može ostvariti na europske fondove od poduzetnika, pustimo lokalne samouprave. Pola gradova vam nije donijelo plan raspolaganja poljoprivrednim zemljištem, bez toga ne vjerujem evo potpredsjednik sabora koji tu sjedi zna isto što znam i ja, nema nitko u Dalmaciju parcelu ni od 50 ni od 100.000 kvadrata. To ne postoji. Jedini koji ima to, to je država. Ako nismo u stanju riješiti te posjede, ako nismo u stanju donijeti poljoprivredni plan raspolaganja poljoprivrednim zemljištem u jedinicama lokalne samouprave, piši kući propalo, ništa od toga nema.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Zvane Brumnić, Brumić, odustaje. Odgovor na repliku.
Pa ono što sam ja rekao da je pohvalno da imamo 25 milijardi EUR-a preko 4 milijarde EUR-a za zajedničku poljoprivrednu politiku. Da, postoje mnogi izazovi, postoje mnogi izazovi korištenja prve omotnice, postoje isto tako nesređenost imovinsko pravnih odnosa koje se vuku zadnjih 30 godina i bez obzira na vladu vući će se dalje, ali su ovi fondovi veliki poticaj naprijed da se to konačno riješi. Ali ukupna izdvajanja … koja ćemo imati i koja će ući prema i hrvatskim poljoprivrednicima, bit će preko 4 milijarde eura od 25 milijardi eura dostupno. Kada gledamo, trećina Nacionalnog programa za oporavak i otpornost ići će upravo u privatni sektor, dobar dio Višegodišnjeg financijskog okvira koji ćemo raspraviti mora ići u istraživanje i razvoj nove tehnologije, tako da ja vjerujem da ćemo mi na dobar način iskoristiti ta sredstva upravo da stvorimo nova radna mjesta i da osiguramo mladima ostanak u RH.
Hvala. Slijedi pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kolega mi je zapravo replicirao je Paviću, a odgovarao je meni, trebao je biti kažnjen zbog toga jer je povrijedio Poslovnik, ali očito i ovdje vrijede drugačija pravila za zastupnike HDZ-a, drugačija za nas ostale. Nisam ja rekao da netko u Slavoniji plače, nego sam rekao da bih ja plakao i da ja nisam ljut nego sam žalostan što ste napravili od ove države i kako ste ljude iselili. A to što nema radne snage, to je rezultat tih vaših politika i to što nema sad tko u Slavoniji raditi, to je rezultat i projekta Slavonija i svega onoga što ste zapravo radili. I dakle, od početka smo tvrdili bez da smo vidjeli kome su dodijeljena ova velika novčana sredstva, da je projekt Slavonija samo PR Vlade jer na jedno obuhvaća sve projekte koji bi se ionako događali. Dakle, ja mogu sad sve projekte koji se događaju, ne znam, na području grada Sinja nazvati projekt Sinj, a ti se projekti ionako događaju, tako da nema nikakve potrebe za projektom Dalmacija, za projektom Lika, za projektom Gorski kotar, osim ako vi imate neku potrebu i ne znam, Vlada, ministarstvo, pogurati nekoga od svojih donatora, poduzetnika i ostalih. Dakle nema potrebe za takvim projektom, ima potrebe dakle da vidimo što možemo napraviti da suzbijemo korupciju, da suzbijemo nepravilnosti. Pitanje je koliko je utvrđeno, koliko je OLAF utvrdio nepravilnosti što se tiče provođenja određenih europskih projekata. Isto tako, pitanje je je li DORH u RH ikad reagirao na te utvrđene nepravilnosti. Kako je moguće da OLAF utvrdi nepravilnosti, da DORH po tome ne reagira? Znate kako je moguće? DORH vam drži ljestve i to odgovorno s ovog mjesta ponavljam, ako to nije istina, neka me kazneno gone. Za to imam dokaze, tražio sam da mi se i skine imunitet. Imate utjecaj izravni na DORH, Vrhovni sud, kako je moguće, ova presuda je donesena u lipnju. Čekalo se sada, je li se čekao možda rasplet u oporbi? Je li se čekao raspad SDP-a? Je l' se čekao sukob unutar DP-a da se objavi ovakva jedna presuda i da onda ljudi će reći, pa evo, i ovi iz HDZ-a su lopovi, ali alternative nema. Oporba je razbijena, oporba je na koljenima. Jeste li znali, možda niste vi, ali je li vaš šef znao za ovakvu presudu? U ozbiljnoj zemlji, nakon ovoga da imate trunak poštenja, morala i odgovornosti, raspustili biste se i išli bismo na prijevremene izbore. To je minimum, a znate, smiješ se, Paviću, smiješno ti je, je li, što ste otuđili novac, što ste otuđili novac hrvatskih poreznih obveznika, tebi je to smiješno i tebi je kazna za to što ste izgubili jedne izbore. Izbori se gube, Paviću, zbog nesposobnosti, a kada si koruptivan, kada te se uhvati sa prstima u pekmezu, tada je jedina kazna primjerena za to da se više ne baviš politikom, a ne da nam premijer danas poručuje da su oni platili kaznu. Platili ste kaznu jer ste izgubili jedne izbore. Valjda ste pretplaćeni na vlast u RH. To je kazna za korupciju, to je poruka koju šaljete i hrvatskim građanima i našim mladima. Ako ste koruptivni, 4 godine ste na hlađenju, u oporbi, ali niste bez, fino isto, isto i dalje dobro. Isto i dalje dobro. To je poruka. Mi na takvu Hrvatsku nećemo pristati, mi bez obzira što ovo vi pričate, ove vaše rejting agencije, ... [[Govornik se ne razumije.]] ovaj, kojeg dobro financirate, koji nam je prije lokalnih izbora davao 50% lošije rezultate, pa smo dobili 50% više. Ako smo u tim vašim anketama na 6, 7, imamo 14 sada. A budite sigurni, doći ćemo na vlast jer smo jedini stabilni, jedini čvrsti, jedini bez afera i jedini koji vas se ne boje i jedini koje niste uspjeli slomiti. I nećete nas slomiti, a vaš kraj je već tu. Vi se smijete jer ga ne vidite, ali vam se jako približio. Hvala.
Ovo je bilo shodno ovoj točci dnevnog reda, ali imamo i replike, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo kolega Grmoja. Tko se vuka boji još? Ali dobro, o tom, potom. Ali ja vama hoću reći jednu drugu stvar. Ja ne znam u kojem svijetu vi živite. Je l' vi ne znate da je sinjskoj krajini sve krasno? Je l' vi ne znate da je u Slavoniji sve krasno zbog projekata koje financira Vlada EU fondovima? Je l' vi ne znate da je u nizu sela, a mogao bih vam nabrajati sada do sutra, nemam toliko replike, u, na istoku Hrvatske, u Osječko-baranjskoj županiji ili nekoj drugoj na istoku Hrvatske, sve divno i krasno zato što imamo projekt Slavonija. Zašto? Jer smo sagradili svlačionicu, jer smo sagradili biciklističku stazu. To je divno. To je krasno. Ali hoće li zbog toga ljudi ostati? Pa neće. Hoće li ostati zbog kanalizacije u Sinju? Pa neće. To je bitan problem, treba ga riješiti, da se mi razumijemo, ali imate jednu drugu stvar. EU fondovi ne smiju služiti za betonizaciju Hrvatske, trebaju služiti i za društveno unaprjeđenje, a to se između ostalog i poslalo.
Odgovor.
Ja neću upasti u zamku da tvrdim da je u Hrvatskoj sve loše i da je negdje drugdje bolje jer bi time potpomogao odlazak ljudi iz Hrvatske. Hrvatska je bez obzira na ovaj koruptivni HDZ, toliko bogata i toliko prekrasna a hvala Bogu i sigurna zemlja da se u njoj isplati ostati i uza sve ove probleme koji postoje, ja mislim da su oni lako rješivi i da ćemo ih ubrzo riješiti. Tako da poruka svima, ne bježite iz Hrvatske, ovi koji ovo rade, oni bi trebali bježati iz Hrvatske.
Slijedeća replika, poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani kolega Grmoja, spomenuli ste mnoge stvari koje je HDZ napravio u ovoj zemlji i zašto im narod sigurno ne bi trebao pokloniti povjerenje. Sada ste u ovoj svojoj replici kolegi, odgovoru na repliku rekli jednu divnu stvar, Hrvatska je lijepa zemlja, Hrvatska je bogata zemlja u kojoj bi narod trebao kvalitetno živjet. To kako kvalitetno može živjet uz ovakvu vlast, pokazuje otvaranje pučke kuhinje u Osijeku, žitnice Slavonije. Evo ništa više od toga, mislim da je to najgora stvar koju nekom možete napraviti.
Odgovor.
Pa mislim da treba voditi računa o ljudima koji ne mogu si osigurati osnovne uvjete za život, hranu i ostalo a što se tiče samog Osijeka i Slavonije, ja mislim da je toliko bogata i toliko plodna da bi mogla ne hraniti samo ljude koji tamo žive nego i cijelu Hrvatsku. Ja ne želim biti zadovoljan sa sadašnjim stanjem i s ovim što ne znam kolege tvrde ili što je tvrdio ministar Aladrović da je u Hrvatskoj svima predivno i da je sve prekrasno, to nije istina, ali isto tako nije istina da je u Hrvatskoj sve crno jer ako upadnemo u takav defetizam, ako i mi iz oporbe bude slali takve poruke, onda nećemo narod probuditi, narod je u apatiji, narod je u malodušju, treba ga probuditi, ja nekako osjećam da je to vrijeme blizu.
Slijedeća replika, poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani kolega Grmoja, ono što je vidljivo zapravo ih ovih svih programa jest da unatoč svim upozorenjima OLAF-a, revizora, tužitelja itd., da se najviše novaca krade i isisava zapravo iz „vodoopskrbnih“ projekata koji služe zapravo samo kao krinka za isisavanje novaca, i dalje vidimo dakle da se ti novci najviše iz EU-a financiraju, dakle odnosno kanaliziraju prema tim infrastrukturnim projektima. Nažalost su stradali naši poduzetnici iz razloga što multiplikativni efekt samih tih infrastrukturnih projekata je puno manji, pogotovo kada novci nestaju u odnosu na poduzetnike koji bi taj novac multiplicirali i stvorili nove postove, više plaće i ovu sliku Hrvatske koju ste ponudili zapravo bi oni oplemenili i tada bismo zapravo i gradili tu poduzetničku strukturu. Nažalost ovo što se još i danas dogodilo je potvrda samo da se to onemogućuje i da su poduzetnici ti koji zajedno sa našim građanima najviše pate.
Odgovor.
Pa ja sam svjestan toga da većinu sredstava koje imamo na raspolaganju, treba uložiti u naše obrtnike, u poduzetnike, u naša poljoprivredna gospodarstva, ali isto tako svjestan sam da i bez infrastrukture dakle ne mogu gradovi, općine, naše jedinice lokalne samouprave zapravo na normalan način funkcionirati jer sad drugo je pitanje imamo li kroz te projekte određene malverzacije, šta se po tom pitanju radi i koristi li se taj novac a vidimo da je inovativnost kod onih koji su skloni tome jako velika i onda svaki takav projekt, posebno onaj gdje su veliki novci u pitanju, mogu iskoristiti za ono negativno. To ne znači da u Hrvatskoj ne treba ići u te projekte ili da zapravo treba u potpunosti odustati od bilokakvog ulaganja u infrastrukturu jer je neki lokalni čelnik novce potrošio na ne znam, netransparentan način ili je bilo pogodovanje ili je bilo čega drugog. To treba istražiti, one koji su za to odgovorni kazniti i da se to ne ponavlja.
Slijedeća replika, poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Grmoja, pa evo vidimo i iz … [[Govornik se ne razumije.]] ovog novog kluba Socijaldemokrata u replikama s Mostom, vidjet ćemo kakav je to novi put, ali korupcija ima ime, ima ime, ima prezime i neću vam dopustiti ovako paušalno lijepljene etikete. Kada govorimo o OLAF-u, o koheziji, bile su redom i brojkom 4 prijave koje znamo. Sustav kontrole trošenja novca EU-a vrlo je rigorozan. Prvo ide interna revizija unutar sustav upravljačkog tijela PT1, PT2, nakon toga ide agencija ARPA koja je plaćena iz Bruxellesa, nakon toga dolaze revizori iz Bruxellesa pogledat što nije bilo dobro, nakon toga Europski revizorski sud poziva vas 4. 11. da dođete na zajedničku sjednicu, bit će predstavljeno izvješće Europskog revizorskog suda. Tako da ovo etiketiranje kad imamo ovakav sustav i kad se Europska komisija i na Bugarskoj i Rumunjskoj naučila, nemojte to raditi, unosite nered u sustav.
Vrijeme. Odgovor.
Dakle kolega Paviću, ja nisam neko posebno suglasje vidio osim što se slažemo sa presudom Vrhovnog suda, dakle to nije nikakvo lijepljenje etiketa, evo poštujemo presude hrvatskog pravosuđa koje su danas i pravomoćne, dakle da je HDZ koruptivna organizacija koja je preko Fimi medije izvlačila novac i to novac hrvatskih poreznih obveznika. Ako mislite na to slaganje, to se slažemo, tu im ljudi jako puno iz različitih, iz stranaka koji se oko toga slažu odnosno samo zapravo ponavljaju ono što je hrvatsko pravosuđe reklo. Što se tiče dakle ovoga što govorite, postoje nepravilnosti, ja sam postavio pitanje zašto pod tim nepravilnostima nije reagiralo Državno odvjetništvo, na to mi niste odgovorili niti dali bilokakav odgovor.
Slijedi replika poštovane zastupnice Marijane Puljak.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja, kako komentirate, evo ja ću se, vratit ću se na meritum i na ovaj zakon, kako komentirate to da je predloženim zakonom će se dakle, definira se koordinacijsko tijelo, programska tijela, međutim ne definira se ni njihova uloga, ni funkcija, ni tko je član tih tijela već će se to definirati kroz uredbe vlade ili kroz neke druge podzakonske akte koji neće uopće doći niti u javnu raspravu, niti ovdje u parlament. Ima li tu elemenata za opet sumnju u nekakvu korupciju? Hvala.
Pa dobro sve i svaka odluka dakle koja nastoji izbjeći nekakvu raspravu i koja se donosi ispod žita ovaj naravno da, da može postojati određena sumnja. Ja ne želim vjerovati da je to razlog da ovo sve nije definirano iako nakon svega ovoga čemu smo svjedočili ne samo ovim danas, dakle ovo je bilo ovaj već odavno jasno, ali i onom što se događa, dakle kad gledamo i ovaj projekt Slavonija, način na koji se dodjeljivao novac i sredstva naravno da imamo pravo posumnjati u sve ono što ova vlada donosi i što predlaže, dakle to je nama jasno. Uostalom, mi smo politička opcija koja je dva puta išla na nove izbore, znači jedina politička opcija koja je potpisala za raspuštanje sabora. Ja tada nisam bio zastupnik, bilo je 12 mojih kolega. Sjećam se u SDP-u se feštalo, nadali su se da će na tim ponovljenim izborima pobijedit, Milanović je i catering bio naručio, ali ovaj nisu mogli vjerovati da ćemo mi [[Upadica: Vrijeme]] da ćemo mi ovaj potpisat za raspuštanje sabora, al evo više sreće drugi put.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Grmoja, vi kao politički as, kakvim vi sebe smatrate, malo me čudi da ste izgovorili rečenicu da izbore gube nesposobni. Pa vi ste 2017.g. izašli u izbornu utrku u Dubrovačko-neretvansku županiju za župana i izgubili od čovjeka za kojeg ste govorili da je star, da je umirovljenik itd., uvjerljivo ste izgubili. Onda je Božo Petrov 2021. ponovio isti postupak i on je izgubio od njega. I sad kažete da izbore izgube nesposobni, a cijelo vrijeme govorite o sebi kao velikom političkom asu koji očito ne želi snositi odgovornost za takve poraze. To su luzeri, ne pobjednici. Kad izgubiš onda snosiš nekakvu ovaj odgovornost, ali nema kod vas izbora, tamo je kako Grmoja kaže u tom MOST-u. Tako da nemojte narod svrstati ili ga pokušati svesti na ovih 6% koje vi imate, pa vi to nešto predstavljate narod, pustite vi narod, narod uvijek zna što će napraviti. Rekao je prije godinu dana, reći će i za 3.g., na vama je da podnesete odgovornost jer ste nesposobni. To ste sami utvrdili i rekli ovdje nekoliko puta.
Vrijeme, vrijeme. Odgovor.
Kolega, mogu ja? Kolega Boriću, dakle ja sam rekao da kazna za nesposobnost može bit gubitak izbora, što [[Upadica: Ne, ne, ne]] Da, da, da, a to ne znači [[Upadica: Molim vas nemojte, nemojte se]] a to ne znači, a to ne znači dakle da je svaki gubitak izbora nesposobnost. Dakle, ja sam prvi kandidat koji je ušao u drugi krug s HDZ-ovim kandidatom u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, a Božo Petrov ga je skoro pobijedio. Vi znate … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] da, da, da, bilo je umalo… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] a da skoro da, bilo je umalo, a vi znate kako funkcioniraju izbori u županijama i koliko je zapravo teško tu pobijediti HDZ s obzirom da ljudi za izbore nisu zainteresirani, posebno kad u drugom krugu nemate drugi krug izbora za većinu gradova i općina. Tako da je vama to dobro poznato, ali vi ste i skrojili ovaj izborni sustav, tako da vama odgovara. Ja sam te izbore izgubio i nemam s tim nikakvih problema. To je to.
Imamo povredu Poslovnika, Josip Borić.
Hvala lijepo. Čl. 238., g. Grmoja me omalovažava jer izgovara rečenicu koju je izgovorio tj. misao na drugačiji način nego što je to izgovorio, to se može provjeriti u fonogramu, znači od bježi od vlastitih rečenica jer zna da je rekao krivo i da je on u pravu u stvari pravi luzer, nesposoban političar koji je izgubio od čovjeka za kojega govori da je star, da je prestar da bude župan, pa kakvi ste vi onda političari, vi i g. Petrov? A što se tiče kolege Bulja, vidim da ste mu savjetnik, recite mu nek podijeli kante građanima jer njegov grad Sinj po zadnjem izvješću odvaja svega 0,2% otpada [[Upadica: Vrijeme, vrijeme]] pomognite mu.
Slijedeća povreda Poslovnika poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Vi stvarno želite da ja kažem da sam luzer. Jesam luzer sam g. Boriću, dakle evo luzer sam, ali svaku večer znate kako lijepo zaspem. Znači kad dođem kako lijepo i mirno zaspem, ono uživam jer znači znam da ovom narodu nisam napravio ništa nažao. Ne znam možete li vi kao tajnik iz vremena Sanaderove vlade mirno spavati. A što se tiče Mire Bulja vi ste tamo podržavali gradonačelnicu, Miro je tek uzeo, bit će sada, odvajat će se puno više otpada [[Upadica: Vrijeme]] rješavat ćemo se otpada svakako. To nam je jedna od glavnih točaka programa.
Vrijeme. Imamo kao i Boriću opomena s tim da vam je ovo treća opomena, pa onda gubite pravo riječi do kraja rasprave o ovoj temi… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne vi nego g. Grmoja. Slijedi, ali vi ste dobili opomenu, slijedi pojedinačna rasprava uvažene zastupnice Sanje Udović.
Zahvaljujem potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici ministarstva. Evo pojedinačnu raspravu ću iskoristiti kako bih se opet zapravo dotakla nekih stvari kojih ovih 14 članaka reguliraju. Prvenstveno u točki gdje se govori o ocjeni i izvorima potrebnih sredstava za provođenje zakona u samom zakonu se konstatira da donošenje ovog zakona neće zahtijevati osiguravanje potrebnih financijskih sredstava u Državnom proračunu RH odnosno da tijelo u institucionalnom okviru koji se ovim zakonom uspostavljaju jesu tijela državne uprave i javne vlasti, te su sredstva za njihovo funkcioniranje i rad već osigurana u Državnom proračunu RH. I to je točno. Sigurno je da su sredstva već osigurana ako ćemo planirati naredno razdoblje na postavkama koje važe sada. Kada govorimo o jačanju kapaciteta, prvenstveno kadrovskih, ja se opet osvrćem na kadrovske kapacitete zato što su nam kadrovi potrebni kako bismo u budućnosti izvršili apsolutnu apsorpciju sredstava koja su na raspolaganju. I vratit ću se opet kao socijaldemokratkinja na plaće, plaće ljudi koji rade u javnoj upravi. Mislim da moramo o tome progovorit. Ne možete očekivat od službenika koji radi sada ispod prosječne plaće, a diplomirani je inženjer građevine ili je to diplomirani pravnik da će on odraditi posao koji ćete vi pred njega staviti. Znači mi nećemo doći na takav način do sredstava koja su na raspolaganju. Mislim da je pravo vrijeme da se pozabavimo plaćama u javnom sektoru. Apsolutno ne podržavam stav da se tu radi o nekakvim uhljebima, to su ljudi koji moraju odraditi velik posao koji je pred njima. I zato smatram da upravo ova konstatacija u ovom zakonskom prijedlogu jednostavno ne stoji. Nadalje, osvrnut ću se opet na po meni najbitnije dvije točke, a to je program, znači kako ćemo programski definirati naredno financijsko razdoblje jer iskustvo govori da su se do sada gradili preveliki društveni domovi, preveliki vrtići, preveliki vatrogasni domovi, da se radila infrastruktura koja sada nije u potpunoj funkciji. Dakle, tu je potrebno odraditi dobar podao, analize kvalitete prijavljenih projekata odnosno da svaka kuna odnosno euro odnosno cent dođe tamo gdje treba i da od toga imaju koristi građani RH jer oni su ti koji su taj cent uplatili u proračun EU. I nadalje, zaista možemo reći da u ovom narednom razdoblju RH ima veliku šansu. Ja bih rekla i ponovila svoje razmišljanje da je ovo slamka spasa s obzirom u kakvoj se mi trenutno situaciji nalazimo, kako žive naši građani, kako rastu cijene svih proizvoda na tržištu, kako rastu cijene usluga naših gospodarstvenika i to je ono čime se moramo baviti i o čemu trebamo promišljati i u što trebamo usmjeriti sredstva koja će doći. Zahvaljujem.
Replika, imate jednu repliku, uvažena zastupnica Ankica Zmajić.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Sanja, slušajući vašu raspravu malo me potaknulo, neki dan sam vidjela da ste položili kamen temeljac za izgradnju kuće Halubajskog zvončara, projekta koji se financira iz Europskog fonda za regionalni razvoj u okviru operativnog programa konkurentnosti i kohezije u vrijednosti od oko 8 milijuna kuna. I to je jedan od niz projekata koje provode JLS-ovi, ali ne u Slavoniji i Baranji, ne u utvrdama HDZ-a, već u općini Viškovo i u Primorsko-goranskoj županiji. Pa vas molim da mi kažete draga kolegice da li vam je taj projekt važan, koliko vam je važan i da li očekujete nova zapošljavanja kad realizirate i zadnje projekte? Hvala lijepo.
Odgovor.
Evo zahvaljujem kolegice na postavljenom pitanju i vidim da pratite što se dešava i u općini Viškovo, najvećoj općini u RH i moramo biti zadovoljni tim projektom, ne samo mi nego svi mi u Primorsko-goranskoj županiji s obzirom da je to projekt koji je prepoznat od strane Ministarstva kulture, od strane UNESCO-a, ima nekakvu budućnost postati nacionalni centar nematerijalne kulturne baštine koja se nalazi na listi, na UNESCO-ovoj listi. Točno ste rekli 8 milijuna, evo očekujemo odluku dobiti i vezano za pokriće vlastitog učešća, tako da će ta sredstva ovaj biti i veća. I tu možemo govoriti o kapacitetima povlačenja europskih sredstava. Dakle, bitna je lokalna samouprava, bitna je regionalna, bitno je jačanje i naših kapaciteta, ali i kapaciteta javne uprave jer kao što sam rekla ipak su to velika značajna sredstva koja idu u korist svih građana RH.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane potpredsjednice Sabine Glasovac, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Ovaj zakon je jedan institucionalni okvir, protokol s težnjom da osigura sve one preduvjete koji su potrebni kako bismo u ovoj proračunskoj perspektivi do 2027.g. bili što uspješniji u povlačenju europskih fondova. Međutim, ako ne budemo nešto učili iz prošlosti, greškama koje smo činili iz prošlosti, bojim se da nam se ne piše dobro. Ono što je nužno, o čemu je nužno progovoriti kada raspravljamo i o ovom prijedlogu zakona to je dinamika kojom se povlače sredstava EU, to je iskoristivost i prepreke s kojima smo se suočavali kada govorimo o nižoj iskoristivosti europskih fondova do sada i jednako tako, ali ne manje važno, smjerovi u kojima će se europski fondovi disperzirati odnosno ono što je bitno svima nama u RH da odu u prave ruke. Kada govorimo o dosadašnjem stanju u razdoblju od 2014. do 2020.g. iz europskih strukturnih i investicijskih fondova RH je na raspolaganju bilo odnosno bilo ukupno 81,56 milijardi kuna. RH uplatila je u proračun EU 23,98 milijardi kuna, što bi se mogao izvesti zaključak da je razlika koja iznosi 43,15 milijardi kuna u korist proračuna RH, to je nešto što je pozitivno, znači više uplatili nego li što smo povukli. S 11. kolovoza 2021. g. ugovoreno je ukupno projekata u vrijednosti od 99,68 milijardi, to je nešto čime ne možemo biti zadovoljni jer je isplaćeno od tih sredstava samo 48,3 milijarde kuna, odnosno 58,89% dodijeljenih sredstava. Od toga ovjereno je 40,7 milijardi kuna odnosno 49,13% dodijeljenih sredstava i to su činjenice i to su fakti. Moj kolega Branko Grčić nešto je govorio i o strukturi, znači ako govorimo o prosjeku, ne možemo bit zadovoljni time, prosjek na razini EU-a je 62%, Hrvatska je tu na 52,2%. Međutim ako govorimo o posebnim segmentima gdje smo posebno zakazali, a to je recimo ako govorimo o postotku plaćenom o alokaciji, samo 33% jačanje gospodarstva primjenom istraživanja i inovacija koje bi trebalo biti zapravo generator gospodarstva. Jednako tako, doprinos ublažavanja i otklanjanju posljedica potresa, ugovoreno 76%, plaćeno 0, ovjerenog 0. Korištenje informacijske komunikacijske tehnologije, plaćeno 12%, 9% postotak ovjerenog u alokaciji. Kad govorimo o operativnim programu konkurentnosti i kohezije, od 2014. do 2020. godine. Ako govorimo o ESF-u. odnosno OP-u, učinkoviti ljudski potencijali, onda tu zapravo smo ispod razine kod obrazovanja i cjeloživotnog učenja. Znači, ugovoreno u alokaciji 96%, plaćeno 38%, ovjereno 26% i pametna administracija, ugovoreno 86%, plaćeno 34%, ovjereno u alokaciji 15%. Jednako tako, ako nekom nije jasno koliko je važno i za tržište rada i za dobrobit ovog društva cjeloživotno učenje i obrazovanje, onda ne znam o čemu danas ovdje govorim. Tu je bitno istaknuti 4 bitne stvar. Pravilo N+3, doduše usporava povlačenje sredstava i može se govoriti da ovi podaci pa i neki drugi o kojima sam govorila su razlog i tome, te 3 dodatne godine po završetku formalnog proračunskog razdoblja uz naravno administrativne poteškoće koje su glavni kočioničari, međutim nama je to pravilo N+3 iznimno bitno kao i Bugarskoj, kao i Rumunjskoj jer smo nove zemlje članice i pomalo smo nespretne i pogotovo Hrvatska je neučinkovita u povlačenju europskih sredstava, tako da nas ta činjenica da još uvijek za nas vrijedi pravilo N+3 spašava. Međutim ono što je bitno reći je da iznos sredstava na raspolaganju zemljama u slijedećem razdoblju do 2027. je određen ključevima za raspodjelu i ukazuje na slabost ekonomije, znači što dobijemo više sredstava, to zapravo govori da smo slabiji u ekonomiji a ne da smo izvrsni u pregovaranju i da je maestralno to odradila hrvatska Vlada. ne nažalost, jer ključ na temelju kojeg su se dodjeljivala sredstva do 2027. g. je bio broj stanovnika, obrnuti BDP po stanovniku [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] prosječna stopa nezaposlenosti od 2015 do 2019. godine. Znači, pamet u glavu i učiti nešto i iz ovih podataka i loših praksi.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Marijane Puljak.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Drage kolegice i kolege, dakle evo za kraj ovih pojedinačnih rasprava, ovo je dakle Zakon o institucionalnom okviru za korištenje EU fondova u RH kojeg donosimo kad je već prošla jedna godina tog financijskog okvira o kojem pričamo, od 2021. do 2027., programiranje nismo još završili, preklapaju nam se dakle perspektive od 2014. do 2020., 2021. do 2027. Neko opravdanje da je kasnila Europska komisija, pa evo i mi kasnimo. EU je tijekom ovih godina razvila širok spektar mogućnosti financiranja kroz europske fondove kako bi pomogla manje razvijenima, manje razvijenim regijama ojačala konkurentnost cijele zajednice i te resurse je jako važno da ih alociramo u one industrijske grane i projekte koji su od primarne strateške i javne dugoročne razvojne važnosti. Samo povlačenje sredstava europskih fondova nije automatski garancija razvoja gospodarstva i rasta gospodarstva ali svakako predstavlja jednu pomoć koju nikako nije dobro propustiti i kao što smo već odavde čuli, za povlačenje tih sredstava jako je važno i kvaliteta ljudskih resursa, dakle njihove sposobnosti da osmisle i kvalitetne projekte i prate natječaje koji su kompatibilni i koji bi te projekte mogli financirati. Čuli smo isto tako ovdje da je prošlo razdoblje i od nekih evo članova iz HDZ-a da je prošlo razdoblje bilo jako loše programirano, bilo je dosta i administrativnih problema i kaže se evo da ovaj zakon će pokušat to sve standardizirat taj cijeli postupak ne bi li u slijedećem razdoblju poboljšali tu razinu iskoristivosti i smanjili bespotrebno komplicirane administrativne postupke kod natječaja. Međutim ovim zakonom smo dobili samo okvir ne i detalje i procedure, dakle ne vidimo kako će ti sami detalji na terenu izgledati i evo kao što sam spomenula u replici, dakle evo koordinacijsko tijelo, njegove temeljne funkcije se definiraju ovdje kroz ovaj okvir, programska tijela za upravljanje provedbom i reviziju programa međutim funkcije i odgovornosti istih odnosno način obavljanja funkcija tih tijela, dodatno će se urediti uredbama Vlade RH. Dakle, kroz uredbe i kroz neke nove podzakonske akte koji neće proći javnu raspravu, neće proći savjetovanje. neće proći kroz ovaj parlament, to je kao da imate okvir, je li ali nemate cijelu sliku. Pitanje isto tako što je sa Nacionalnim planom otpornosti i oporavka? On ima skroz neku svoju drugu logiku, dakle on ne prati ovaj institucionalni okvir, možda se na njega naslanja ali evo za njega je koordinacijsko tijelo Ministarstvo financija. Dakle, on ima skroz neku svoju novu logiku. Kako stojimo s iskorištavanjem fondova u odnosu na druge europske zemlje, mi smo, Hrvatska je dakle 4. po alokaciji sredstava u odnosu na broj stanovnika, iza Portugala, Grčke i Rumunjske a po apsorpciji smo 22. Dakle, evo kad gledate i sa stranica Europske komisije, oni tamo to vrlo detaljno prate i svakodnevno ažuriraju podatke, dakle ukupni proračun alokacija u prošlom razdoblju, ovdje se spominjalo nekih 11 milijardi tamo po njihovim podacima, dakle čak 14 milijardi, ugovoreno 16, isplaćeno 7, dakle isplaćeno 52%. Zanimljivo je gledati je li na toj stranici i to je dakle otvoreni su podaci, možete sami analizirati, zanimljivo je gledati je li, na što je sve otišao taj novac, tako da je za sredstva npr. za poduzetnike, ugovorena su sredstva za 16 500 tvrtki i isplaćeno za 9, 9000. Za start up-ove tu je nešto bolji omjer, 3000 isplaćeno za 2200. Npr. za očuvanje bioraznolikosti ugovoreno je sredstava za 900 ha, isplaćeno za 10. Energetska učinkovitost javnih zgrada, ugovoreno 212 milijuna kW godišnje, isplaćeno 39 milijuna. Renovacija škola, proračun za 61 000 osoba, ugovoreno za 16 000, isplaćeno za 17 000. Kad gledamo recimo u Bugarskoj, ako se želimo uspoređivat s nekim, taj omjer je puno bolji. Kažu ovdje dakle iz evo, zadnje 4 sekunde, samo sam htjela spomenuti da jedan projekt koji čeka desecima godina u Dalmaciji da se isfinancira iz EU fondova, brza cesta Trogir-Omiš, [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] najprometnija cesta u Hrvatskoj čeka, do tada je procvala Slavonija kroz njen istoimen projekt. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica potpredsjednica Sabina Glasovac.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Puljak, slažem se s vama da je bitno da sredstva odu u pravom smjeru, da se potakne i nekakva gospodarska aktivnost ali i poticanje otvaranja novih radnih mjesta, međutim problem je što u državnoj upravi osim ovog problema kojeg imamo sa povlačenjem sredstava, odnosno o isplaćenim sredstvima, nemamo ni sustav praćenja učinaka povučenih sredstava. Mislim, mi naprosto nemamo na razini nekoj poduzeća praćenje broja novootvorenih radnih mjesta, mi ne znamo ni dandanas osim da je 20 000 projekata u tzv. projektu Slavonija-Baranja i Srijem, da je 16,5 milijardi alokacija, mi ne znamo koji su stvarni učinci, koliko je otvoreno novih radnih mjesta, što je to doprinijelo gospodarstvu, poljoprivredu itd. I nemamo procjene učinaka priljeva. Znači nešto što se investira i uloži u Krapinu, koji je učinak prelijevanja na Krapinsko-zagorsku županiju i okolne općine.
Evo pa slažem se s vama, mogu spomenuti evo jedan od učinaka projekta Slavonije, dakle Slavonija-Baranja i Srijem, jedan od učinaka je to što je otvoren hotel u Rabu. Ako niste znali Rab, 10. po veličini otok u Hrvatskoj, nalazi se u Slavoniji. Eto, to su rezultati toga projekta. Evo, čestitam.
Slijedeća replika, poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Evo, kolegice Puljak ja sam vas htjela pitat kada pogledamo strukturu novih komparativnih programa, a činjenica jest da integrirani teritorijalni program ima nešto veću ulogu u novoj financijskoj perspektivi, međutim dok s druge strane još uvijek, aha, mogu skinut masku, da još uvijek nije zapravo došlo do značajnije decentralizacije sredstava iz europskih fondova na regije, pa i na urbane aglomeracije, mada imamo dakle i tu program ovdje predviđen, i imat će ga sad i županijska središta, ali ono što se ne vidi zapravo, ne vidi se to da će zapravo doći do značajnije decentralizacije sredstava i vidi se zapravo na neki način da nismo iskoristili prvu financijsku perspektivu, da značajnije ojačamo kapacitete na regionalnoj razini, da samostalno upravljaju i programiranjem i implementacijom sredstava, pa sam htjela čuti od vas kako vi to gledate s pozicije grada Splita.
Odgovor.
Apsolutno se s vama, ono iako kažem evo, projekti i aglomeracija i tu mehanizmi idu nekim svojim tijekom ali upravo zato sam i rekla da ovaj zakon kažem, donosi nekakve okvire koji su opet nejasno do detalja, detalje će se opet rješavati nekakvim uredbama, nekakvim je li, podzakonskim aktima, pravilnicima itd., koje će drito Vlada donositi, je li, nećemo imati nikakvog utjecaja, dakle mi zapravo sa ovim zakonom, ono kako sam rekla, imamo okvir, a nemamo sliku. Imamo nekakav ono lagani okvir otprilike, ali zapravo ne znamo detalja, ne znamo kako će Vlada, ko će biti u tom koordinacijskom tijelu, kako će raditi kontrolu, kako će izgledati ova programska tijela te to zapravo ništa ne znamo. I slažem se s vama da to nije još dovoljno to decentralizirano. Evo, hvala.
I posljednja replika, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa. Kolegice Puljak, pa ja ne znam, znate da postoji otok u Slavoniji, postoji u Dalmaciji doduše, ali ima otoka … [[Govornik se ne razumije.]] No šalu na stranu, djelom i ovo što je kolegica prije mene rekla, dakle nije problem u ovom institucionalnom okviru, on je takav kakav je, kažem, on nam daje kostur kao što vi kažete, daje okvir, međutim puno je važnije što će biti u akcijskim planovima, puno je važnije što će biti u programiranju operativnom, dakle to je sve ono na što mi kao Hrvatski sabor nemamo nikakvog upliva osim možda informativnog. Lagat ću da kažem da nismo bili informirani o nekim stvarima, jesmo, ali da smo na njih mogli utjecati, realno, nismo a tu će se određivati kako i gdje ćemo mi taj novac kanalizirati jer na kraju dana, betoniziranje Hrvatske više stakla i više asfalta je lijepo, ali hoće li to stvoriti nova radna mjesta, kao što ste vi rekli, hoće li to generirati razvoj, hoće li to zadržati mladi u Hrvatskoj, bojim se da ne.
Odgovor.
Evo apsolutno mogu se samo složiti s vama, kao evo što je i sam projekt Slavonija, Baranja i Srijem, puno puta smo čuli pohvale o njemu, a vidimo u kojem je stanju danas Slavonija i Baranja i Srijem nakon tog, je li, velebnog projekta i kao što sam i ranije rekla, dakle, detalje ne znamo, detalji će se opet događati u nekim hodnicima ministarstava, u hodnicima Vlade, bez našeg upliva kako kažete, možda ćemo i biti informirani ali informirani kao cijela javnost u medijima kad stvar već bude gotova, bez nekakvog realnog utjecaja na sve odluke koje će se donositi. Hvala.
Slijede završne rasprave, prvi je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa suradnicom. Dakle, jedan od po meni ključnih problema apsorpcije fondova u prvoj financijskoj perspektivi zaista je bio komplicirani institucionalni okvir i u pogledu programiranja i broja ministarstava koji sudjeluju zapravo na programskoj razini, ali i u smislu broja provedbenih tijela i različite prakse koja su provedbena tijela imala kod provedbe konkretnog … [[Govornik se ne razumije.]] odnosno natječaja za dodjelu bespovratnih sredstava, dakle imali smo situacije da SAFU u mnogim stvarima ima jednu praksu, da HZZ kao provedbeno tijelo ima drugu praksu i da se jako dugo nije došlo do usuglašavanja nekih stvari pa čak i nekih tehničkih knjigovodstvenih pitanja koja su zaista dugo bila problematična. Međutim ono što smo imali u prvoj financijskoj perspektivi i tog se dobro sjećam je da je barem u pogledu Europskog socijalnog fonda i onog djela koji se ticao civilnog društva, zaista postojao jedan dugi konzultativni proces u kojem je veliki broj organizacija civilnog društva sudjelovao. Ono što je nastalo kao rezultat toga i činjenica da određena sredstva, zapravo značajan dio sredstava namijenjenih organizacijama civilnog društva koje su u polju demokratizacije ljudskih prava, nije niti raspisan kasnije o natječajima, da su se ti natječaji odgađali iz godine u godinu i da na kraju ta sredstva i nisu alocirana, neka od njih da su neki i otkazani, vidimo sada to, dakle to smo vidjeli u implementaciju u financijskoj perspektivi koju smo imali do sada, a sada to možemo vidjeti već i u procesu programiranja. Dakle, ono što mi sada vidimo je da kao prvo., nema široko konzultativnog procesa sa organizacijama civilnog društva a posebno ne sa onim organizacijama civilnog društva koje inače dokazano imaju velike kapacitete za povlačenje EU sredstava i dobivaju velike projekte na centraliziranim briselskim natječajima, to je prva stvar. Druga stvar, ono što ja imam kao informaciju, ispravite me ako griješim, ja bi jako rado da griješim jest da je od predviđenih 600 milijuna za organizaciju civilnog društva, da su sredstva srezana na 6 puta, dakle na 100 milijuna. Ono što nas konkretno zanima je u kojoj je fazi programiranje tog djela Europskog socijalnog fonda i za koja polja će se u pogledu organizacije civilnog društva sredstva dodjeljivati odnosno što će biti prioriteti? Jer ono što se vidjelo da je ovoj postojećoj Vladi kontinuiteta u zadnjih 5 godina prioritet je tzv. socijalizacija organizacija civilnog društva odnosno pretvaranje organizacije civilnog društva u puke pružatelje socijalnih usluga gdje ih se još k tome stavlja i u položaj kao da su na tržištu od projekta do projekta, a da s druge strane ključna sredstva gdje smo trebali imat najviše i najznačajnije natječaje za borbu protiv korupcije, za demokratizaciju i za jačanje kulture poštovanja ljudskih prava, nisu ili alocirana i na kraju, natječaji nisu u dovoljnoj mjeri raspisani. Želim naglasiti da ako se to ponovi u ovoj financijskoj perspektivi sada u programiranju, da to pokazuje jasnu namjeru ove Vlade da joj organizacije civilnog društva u području borbe protiv korupcije, demokratizacije i ljudskih prava ne trebaju. Jer oni drugih sredstava više nemaju. I još jedna stvar želim naglasiti prije kraja a to je potpuna minorizacija Vladinog ureda za udruge u cjelokupnom dosadašnjem procesu. Dakle, ono što se meni čini je da se Vladin ured za udruge gura sa strane, da postoji i namjera da ga se ukine, da nije dovoljno uključen u ono što su radili najbolje a to je organizacija procesa konzultacija sa organizacijama civilnog društva u pogledu doprinosa ESF-u i da se generalno ne radi, zastalo se zapravo sa radom na Strategiji razvoja civilnog društva koja bi trebala se reflektirati i u novom ESF-u odnosno u novom operativnom programu kojeg pokriva ESF. Dakle, čini mi se da se ide negdje u tom smjeru, ovo naglašavam zato što znam da tamo postoje jaki ljudski kapaciteti za tu vrstu programiranja i čini mi se da oni nisu dovoljno iskorišteni. Naglasit ću, ako nema demokratizacije, zaštite ljudskih prava, borbe protiv korupcije u novom financijskom okviru onda znamo da ovoj Vladi to nije niti prioritet. Hvala.
Slijedeća završna rasprava je u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovana zastupnica Sanja Udović.
Zahvaljujem. Dakle, nakon ove poduže rasprave, u ime kluba Socijaldemokrata, možemo konstatirati da zapravo i u samom uvodnom obrazloženju ovog zakona je i predlagač utvrdio da ovo čini na brojne preporuke europske komisije odnosno na temelju revizijskih nalaza. Znači i revizija nam je dala packu, dala nam je packu Europska komisija, saborski odbor je utvrdio svojim zaključkom da je potrebno ići u prijedlog ovakvog zakona. I to zapravo govori da na greškama moramo učit i da je posljedica tih grešaka i ovaj zakon. Sam zakon je okvir, evo netko je to lijepo slikovito rekao, okvir bez slike i zapravo je pitanje suštine, pitanje je slike, a o tome ćemo tek saznati jer nećemo odlučivati, tek ćemo saznati, a onda se postavlja pitanje transparentnosti, transparentnost cijelog ovog ovog postupka dodjele ovih velikih financijskih sredstava. Naravno da smo mi tu da bismo tražili ako ništa drugo putem državne revizije izvještaje kako i na koji način će se europska sredstva trošiti. Naravno da u ovoj sada fazi koja je već poodmakla je bitno programiranje. Već smo se svi osvrnuli da programski je odgovornost ove vlade postaviti ciljeve na način da sredstva dođu do građana RH odnosno da zadovolje njihove životne potrebe, a životne potrebe prvenstveno se zadovoljavaju ostvarivanjem dohotka. Dakle, pitanje gdje ćemo uložit sredstva, mislim da uopće ne moramo postaviti. Moramo osigurati radna mjesta, ta radna mjesta moraju osigurat dohotke dovoljne za život, a onda možemo razgovarati o unaprjeđenju društvene infrastrukture koja će naravno obogatiti život građana RH. Tako da cilj donošenja ovog zakona, ali prvenstveno podzakonskih akata i akcijskog plana mora biti unaprjeđenje situacije u kojoj se nalazi naša država i u kojoj se nalaze građani RH. I tu je sigurno bitno istaknuti ovih 9 milijardi i 600 milijuna eura za upravo operativne programe kohezijske politike i to za 3 operativna programa konkurentnosti i kohezije '21.-'27., integrirani teritorijalni program '21.-'27. i operativni program učinkoviti ljudski potencijali '21.-'27. i upravo ovaj iznos odnosno iznos od 25 milijardi eura je iznos koji obvezuje ovu vladu i sve dionike u provedbi jasnih politika EU odnosno RH. Zahvaljujem.
Slijedi Klub zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo u završnoj riječi u ime kluba htio bi sumirati i razlog potpore o ovom konačnom prijedlogu zakona o institucionalnom okviru. Svakako da on predstavlja korak naprijed u pojednostavljenju procesa i upravljanju europskim fondovima za slijedećih 10.g.. On nema u sebi razdoblje, prema tome vrijedit će za sve eu fondove, cijenimo doprinos isto tako fondova koji će upravljati MUP i čestitamo ministru Božinović dolazak u sustav upravljanja europskim fondovima. Još jedanput slijedećih 10.g. imamo 25 milijardi eura na raspolaganju, o prvih 10 smo imali raspravu u saboru kroz NPOO, europski fondovi mijenjaju Hrvatsku, europski fondovi osiguraju bolje zdravstvo, bolje školstvo za naše građane, razvoj željeznica koji će biti velik fokus u slijedećem razdoblju, zračnih luka Dubrovnik, Split, mnoge od isto tako tereta ove krize, financirane su iz eu fondova, sva oprema, maskice iz Kine, respiratori isto tako i milijarde kuna sredstava koja su upućena za zaštitu radnih mjesta, 10 milijardi kuna spašeno je gotovo 700.000 radnih mjesta. Rekli smo da je ovo iskorak prema naprijed, da je ovo samo prvi od važnih dokumenata, slijedi i partnerski sporazum, operativni programi, uredba, ali vjerujem da ćemo isto tako kvalitetno imati raspravu i o tome dalje. Žao mi je da kolegica Benčić nije bila tu kad sam isto tako rekao da ćemo imati raspravu i o uredbi, a isto tako i o operativnim programima u HS. Pozivam ju da zajedno sa svim zastupnicima se uključi i sve ove kritike ili sumnje iznese tamo da još jedanput raspravimo sredstva i za civilno društvo i sredstva za istraživanje i razvoj za mlade, za zapošljavanje, za infrastrukturu, za bolnice, škole, na kraju krajeva i za ono što je bitno, a to je zelena i digitalna tranzicija RH. Ovih 25 milijardi eura stvarno će promijeniti Hrvatsku, osigurat će našim mladima da 2030. imamo 3% ulaganja u istraživanje i razvoj, da dosegnemo standard preko 75% prosjeka BDP-a EU do 2030., da Hrvatska bude više socijalno uključiva, da imamo što manje siromaštva, da našim umirovljenicima osiguramo što bolju starost i zdraviju starost, da našim mladima osiguramo razvoj gospodarstva koji će bit temeljen na zelenim, pametnim i digitalnim tehnologijama industrije 4.0 koji će osigurati dobro platežna radna mjesta i da ovu prosječnu plaću koja je sada 7.200 kuna u slijedećih nekoliko godina podignemo upravo ovim sredstvima na iznad 1.000 EUR-a. Vjerujem državni tajniče da ćemo imati i daljnje rasprave u Hrvatskom saboru. Upravo ova Vlada je pokazala i premijer Plenković sa izvještavanjem sa europskih vijeća, izvještavanjem sa svih komponenti sustava uključenosti u Bruxellesu koliko jesmo prisutni ovdje, koliko će biti prilika za raspravu tako da do finalnog usvajanja operativnih programa koje …/nerazumljivo/… očekujemo slijedeće godine vjerujem da ćemo imati raspravu i o uredbama i o operativnim programima kada naravno ministarstvo procijeni da je sazrjelo vrijeme, ali kada isto tako osiguramo mogućnost da i input saborskih zastupnika bude uključen. Na taj način ćemo osigurati sveukupnost promatranja europskih fondova, osigurat ćemo da europski fondovi mijenjaju Hrvatsku, osigurat ćemo da sredstva na najbolji način uložimo za razvoj RH. I upravo stoga Klub HDZ-a još jedanput poduprijet će ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala.
Završno obraćanje u ime predlagatelja, poštovani državni tajnik Šime Erlić.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani zastupnici, evo završno pred nama je zakon koji će omogućiti da se 14 milijardi EUR-a sredstva iz višegodišnjeg financijskog okvira usmjere prema svim krajevima RH, da se podigne standard, da se realiziraju projekti. Sredstava je nikada više i vjerujem kako ćemo ih pametno iskoristiti što će nam omogućiti da podignemo standard, da budemo konkurentniji, da budemo zeleniji ali i socijalno uključiviji te da u kraćem vremenu stignemo do onih najrazvijenijih zemalja članica EU. Ovo je zakon koji omogućava uspostavu sustava, jačanje kapaciteta i smanjenje administrativnog opterećenja za provedbu europskih fondova, a to su sve iznimno bitne stvari kod provedbe EU-fondovske politike. Kratko ću se samo osvrnut na neke ključne teze koje su iznesene danas ovdje. Prije svega rečeno je da se dovoljno ne ulaže u poduzetnike. Upravo veliki dio kolača kroz novu programsku perspektivu je uložen, je stavljen na raspolaganje za poduzetnike. Sada inicijalno samo kroz operativni program Konkurentnost i kohezija, integrirani teritorijalni program, dakle djelo je kohezijske politike preko 13 milijardi kuna. Dok je recimo u usporedbi sa prošlom perspektivom tu bilo manje od 10 milijardi kuna, a to je bez sredstava Nacionalnog plana oporavka i otpornosti. Dakle zasigurno će značajno više, vjerojatno i duplo više sredstava do kraja perspektive biti na raspolaganju poduzetnicima nego što im je bilo to do sada. Slažem se da te novce trebamo moći pametno usmjeriti, ali za to imamo i strategije i strategiju pametne specijalizacije, planove industrijske tranzicije i vjerujem kako ćemo uz pomoć tih instrumenata to moći i napraviti. Europski fondovi su prilika Hrvatskoj kao nikada do sada i mislim da ne treba raditi nikakve velike swot analize da bismo vidjeli kako 16.000 projekta koji se trenutno realiziraju diljem Hrvatske u svakom od naših dijelova lijepe naše rade razliku, mijenjaju Hrvatsku nabolje, nema kraja, nema općine, nema grada, nema županije gdje se ne dešava nešto uz pomoć europskih fondova. Pa tako ne razumijem zašto, zašto se spori teza o njihovoj potrebi, pravilnosti i pravednosti njihovog, pravednosti ulaganja europskih fondova. Pitajmo gradonačelnike, načelnike, župane što misle o europskim fondovima jesu li im potrebni, pitajmo udruge, pitajmo one koji su bili nezaposleni pa su dobili potpore kroz zapošljavanje uz pomoć europskih fondova, udruge razne, razna društva itd. Dakle, cijeli niz korisnika koji su kroz sve ovo vrijeme vrijedno radili na europskim projektima i realizirali svoje ideje upravo uz pomoć europskih fondova. Mi to svojim vlastitim sredstvima, proračunskim sredstvima, sredstvima proračuna RH naprosto ne bi mogli. Što se tiče financijske koristi od ulaska u EU i članarina, to je bilo potegnuto kao pitanja kao jedan svojevrsni izraz skepse prema EU, ali tu nema nešto ne biti jasno. Sve je vrlo transparentno. Kazao sam na početku jedan podatak 50 milijardi kuna smo u plusu u odnosu na uplate članarine versus uplate iz europskog proračuna prema proračunu RH. Prema tome postoje zemlje članice koje su neto uplatiteljice i postoje, u proračun EU i postoje članice koje su neto primateljice. Naravno ove nerazvijenije su ove koje primaju sredstva. Zemlje poput Njemačke, Francuske, Italije su one koje daju više sredstava u proračun i od tud dakle ide razvoj onih najnerazvijenijih regija u Europi, od tud poticanje razvoja da oni nerazvijeniji stižu one razvijenije. Tako da Hrvatska ima veliku financijsku i ekonomsku korist od članstva u EU. Možemo istaknuti kako za 1 EUR-o ili 1 kunu koju uplaćujemo u proračun EU u idućem razdoblju ćemo na raspolaganju imati 5 EUR-a ili 5 kuna ovisi kako želimo to gledati. Dakle, to je vrlo konkretan, vrlo konkretan podatak. I još vrlo kratko jer se ovdje problematiziralo pitanje kašnjenja sa operativnim programima i uspoređivalo sa prošlom programskom perspektivom kada su ti dokumenti bili pripravljeni u 2013. Ukratko, ne kasni se. Europska regulativa nije bila donesena, donesena je cijeli zakonodavni paket vezan za europske fondove u 6. mjesecu odnosno 1.7. stupio na snage, prema tome nismo mogli prije. Osim toga za sad ni jedna druga zemlja članica nije predala, nema usvojen operativni program od strane Europske komisije tako da to pokazuje jednostavno i činjenica je da mi u tom segmentu ne kasnimo. Ako gledamo Nacionalni plan oporavka i otpornosti onda spadamo u one države članice koje su ga među prvima predale i među prvima im je odobren. Što se tiče participativnosti i samog procesa programiranja koji se sad provodi koji je vrlo važan za fondovsku politiku u slijedećem programskom razdoblju iz kojeg će se definirati prioriteti područja ulaganja iz europskih fondova za '21.-'27. ovdje se problematiziralo da dosta participativnost, uključivost različitih dionika …/nerazumljivo/… upregnuli maksimalno svoje kapacitete da uključimo što je god moguće više dionika putem radnih skupina, redovnih skupina koje se odvijaju zadnjih godinu dana preko 800 članova različitih radnih skupina na stotinama sastanaka na svim razinama su bili uključeni u taj proces i pazilo se da budu uključeni predsjednici javnog, privatnog i civilnog sektora preko različitih svojih organizacija, predstavnici nacionalne razine, predstavnici lokalne i regionalne razine baš kako bi se dobila balans u toj parcitipativnosti i zastupljenost svih interesa i svih interesnih sfera naših društava u definiranju prioriteta ulaganje iz europskih politika. Tako da evo smatram da tu radimo maksimalan napor koji možemo u zadatim okvirima uz vremenske rokove koje imamo. Hrvatska se nalazi u razdoblju pred povijesnom prilikom da iskoristi fondove od kojih će koristi imati apsolutno svi u državi, tako da smatram da evo tu priliku ne smijemo propustiti da trebamo svi zajedno kako uz pomoć i ovoga zakona koji danas ovdje donosimo, a kojim ćemo definirati institucionalni okvir koji je bitan element, tako i onda uz sve ove druge mjere koje će se raditi u sljedećem razdoblju koje je ispred nas, a moramo to zajedno potaknuti da se ta sredstva uistinu na najbolji mogući način iskoriste i da to bude nešto što će nas podići na jednu višu razinu. Toliko s moje strane. Hvala vam lijepa.
Hvala državnom tajniku. S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sljedeća točka večerašnjeg dnevnog reda je: - Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije i - Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju čl. 23. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državni tajnik Ivo MIlatić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Zakonom o regulaciji energetskih djelatnosti utvrđeno je da HERA-om upravlja upravo vijeće koje ima pet članova, a od kojih je jedan predsjednik upravnog vijeća, a jedan njegov zamjenik. Predsjednika i članove Upravnog vijeća HERA-e imenuje HS na način propisan odredbom čl. 23. st. 3. Zakona. Predsjednika i članove Upravnog vijeća HERA-e imenuje se na vrijeme od sedam dogina s mogućnosti još jednog izbora. Na temelju čl. 26. st. 1. točke 1. Zakona mandat predsjednika i članova Upravnog vijeća HERA-e prestaje odlukom o razrješenju koju donosi HS na prijedlog Vlade RH nakon isteka razdoblja na kojoj je predsjednik ili član upravnog vijeća imenovan. Kako je dosadašnjom predsjedniku Upravnog vijeća HERA-e g. Tomislavu Jurekoviću dana 1. listopada 2021.g. istekao mandat na koji je imenovan, Vlada RH je na sjednici održanoj 30. rujna 2021. utvrdila Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika Upravnog vijeća HERA-e s danom 1. listopada 2021. zbog isteka mandata. Na istoj sjednici Vlada RH na temelju provedenog postupka po objavljenom javnom pozivu utvrdila i prijedlog odluke o imenovanju mr.sc. Danijela Žambokija predsjednikom Upravnog vijeća HERA-e. Sukladno čl. 23. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti postupak imenovanja započeo je objavljivanjem javnog poziva za predlaganje kandidata koji je sadržavao uvjete za izbor predsjednika upravnog vijeća rok u kojem se dostavlja kandidatura i potrebna dokumentacija. Prikupljanje kandidatura za predsjednika upravnog vijeća provelo je Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Na javni poziv pristigle su tri prijave za koje je utvrđeno da su potpune te da kandidati ispunjavaju uvjete predmetnog javnog poziva. Povjerenstvo Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja obavilo je razgovor s kandidatima dana 25. kolovoza 2021. te je sastavilo izvješće o provedenom javnom pozivu. Na temelju provedenog javnog poziva predložen je mr.sc. Danijel Žamboki dipl.oec. i magistar društvenih znanosti polje ekonomije koje obrazovanje je stečeno na Ekonomskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Predloženi kandidat u svojoj dugogodišnjoj karijeri obnašao je niz rukovodećih funkcija te je tako od 2002.-2010. obnašao dužnost predsjednika Uprave Fonda za regionalni razvoj RH od 2010.-2013.g. obnašao je dužnost predsjednika Upravnog vijeća HERA-e, a od 2016.g. obnaša dužnost pomoćnika ministra i ravnatelja Uprave za energetsku učinkovitost u zgradarstvu, projekte i programe u EU u Ministarstvu prostornog uređenja i graditeljstva i državne imovine. Obzirom na navedeno predlažemo HS-u da prihvati predloženog kandidata. Hvala lijepa.
Imamo repliku, prva je Marija SElak Raspudić.
Naravno da vas moram kad već imam priliku s vama ovdje razgovarati pitati očito pitanje. Svi smo posljednjih dana, a u budućnosti ćemo očito biti još više opterećeni inflacijom koja je direktni udar na džepove naših građana, bez obzira što se još uvijek veliki dio vladajuće strukture ignorira tu činjenicu i govori o mogućem uvođenjem eura, pitanje hoćemo li za to uopće ostvariti uvjete. Zanima me s obzirom da su najveći problem u toj inflaciji zbog koje očekujemo i jedan dramatičan rast kada se ono što je sad pogodilo poduzetnike prelije i na naše građane, na koji način vi smatrate da treba regulirati cijene energenata poglavito ovo o čemu govorimo posljednje vrijeme, a to je cijene goriva, treba li vlada kao što je to već i ranije učinila uskoro utjecati na cijene trošarina?
Odgovor.
Hvala na pitanju. Jasno da je i vlada svjesna kao što i vi govorite i cijela javnost da ovaj rast cijena goriva nije dobar odnosno preveliki je ovo je u stvari povijesni rast, vlada će iskoristiti sve svoje zakonom propisane mogućnosti da ovaj da se, da se jednostavno zaustavi to, to, takvo kako bismo rekli nekontrolirano, nekontrolirano povećanje, tako da eto mi razmatramo situacije i sukladno Zakonu o tržištu nafte i naftnih derivata ćemo u dogledno vrijeme i postupiti tako da evo dozvolite da neko vrijeme još sve vidimo šta, kako i gdje, pa ćete dobiti i informacije od vlade kad to bude.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, vrlo kratko i jasno pitanje. Ako uzmemo u obzir da je HERA-in osnovni posao nadzor poštovanja načela transparentnosti, objektivnosti i nepristranosti u radu operatora tržište energije, kako je moguće da smo na čelu ove agencije čak godinu i 4. mjeseca imali čovjeka koji je uhićen kao USKOK-ov osumnjičenik za nezakonita djela koja se upravo izravno tiču njegove osnovne djelatnosti kao predsjednika upravnog vijeća ove agencije? Hvala lijepa.
Gospodin Jureković je bio na svom položaju izabran kad je izabran, znači prije više od 7.g. sada, on je svoj posao radio u agenciji. Za to što je on bio uhićen, ja ne znam je li bio uhićen, al svakako čuo sam da se vodi nekakav postupak, ovaj jasno taj postupak nije završen, nije, nije, nije dokazano ništa od toga što je eventualno se tu pričalo u medijima, on je svoj posao tamo radio kako je trebalo biti, upravno vijeće je funkcioniralo, ovaj i jasno je sad je došlo vrijeme da je njegov mandat istekao, on se nije javio, da se javio vjerujte mi sigurno ne bi bio odabran od strane, od strane, ovaj našeg ministarstva odnosno predložen i između ostalog iz tih razloga vrlo izvjesno ne zato što je on bio loš na svom poslu, ukoliko jednostavno taj razlog je više problem zato se on nije ni javio i mi danas imamo drugog kandidata ovdje u ovom saboru.
Zahvaljujem državnom tajniku. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Odbor za gospodarstvo? Nema. Otvaram raspravu, prva rasprava je u ime Kluba zastupnika MOST-a, uvaženi zastupnici Troskot, Selak Raspudić.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani i građanke koji nas pratite putem ekrana. Sama osoba koja će bit odabrana na ovu funkciju možemo raspravljati o tome, međutim ja bih htio još ukazat na određenje, a probleme koje bi sigurno ova agencija trebala adresirat i ukazat, prokazat, a nisam vidio baš da se takve stvari događaju. Dakle, što se tiče same inflacije, dakle mislim da smo svi sad upoznati sa činjenicom da je došlo do porasta cijena, da te cijene rastu, prije svega to je uzrokovano zbog cijena energenata i ono šta niti guvernerka centralne banke, ali niti ozbiljniji ekonomisti košto je Rubin i ostali sa jakih instituta i sa jakih sveučilišta šta ukazuju jest da ta inflacija nema baš trend pada, a na kraju dana što se tiče nekakve energetske strategije nit se ne zna šta će se dogodit s obzirom da još nije otvoren sjeverni tok na sjeveru Njemačke koji bi direktno dovodio plin iz Rusije, ne znaju se kolike su zapravo potrebe same, same Rusije, potražnja, a s treće strane postoji Kina koja za svoju proizvodnju dakle potrebno je jako velika energija, dakle metali i sve što je, što je prijeko potrebno za proizvodnju i za to plaćaju velike novce kako bi bili konkurentni i Rusima, ali i EU. Što se tiče same, same inflacije, dakle jasna je činjenica da će je EU jako skupo platit, dakle ako smo se zadužili za 750 milijardi eura, dakle cijena inflacije s treće strane će bit 400 milijardi eura. I ono što je kolegica Raspudić dobro identificirala ako ćemo samo gledati po nominalnom kriteriju veliki je upitnik da li ćemo uopće zadovoljit masterski kriterij ulaska u EU. Samu inflaciju bi i to će dotaknuti još kolegica Raspudić, ono što sigurno ulazi u ingerenciju same agencije jest primjerice i električna energija. Dali smo do znanja i vidim da se daju iste floskule vezano za Hidrocentralu Lešće i da se tu zapravo problemi ne rješavaju i to je očiti, očiti problem, ali nažalost tu ne vidim da je vlada stala i da se zapravo sa sličnim projektima i dalje nastavlja, a to je zapravo strateška, strateška nekakvi projekti i za energiju i za vodu za RH, konkretno radi se o Kosinjskom polju. Dakle, to je jedno od najljepših polja u RH gdje se nalazi zapravo i gdje je izdana u Kosinju je povijesno izdana, prva knjiga je isprintana i kao takav Kosinj je čak možete čak zamislit, on je naveden u Gutenbergovom muzeju u Meinzu kao drugi grad nakon, nakon Gutenbergovog stroja gdje je zapravo isprintana knjiga i kao takav stoji u muzeju u Njemačkoj. Ono što Vlada RH pod strateškim projektom želi napraviti jest potopit to polje gdje u 21. stoljeću, dakle iako su ljudi koji tamo žive iskazali, dakle potpisali da ne žele otić s tog polja, dakle prisiljava ih se, potapat će se kuće, potapat će se crkva, potapat će se groblje, kako bi se potopilo humusno polje koje nit će dat vodu za piće iz razloga što će ta voda bit mutna, a električna energija koja će se proizvest iz te hidrocentrale bit će manja u doprinosu, negdje manja od 1% u punom kapacitetu. Da ne govorim koje će to katastrofe donijet dakle u cijelom sistemu tamo da, da ono, da ono jezero ne može se napunit da ono isparava i da kada se i izbetonira određeni dio tog jezera i onog Kosinjskog polja da će se pritisak onda prebacit na, na Gacku i košto je uništena brdska, brdska rijeka Dobra da će se na isti način uništiti i Lika i Lika i Gacka, a Gacka je druga najljepša rijeka proglašena službenom, druga najljepša rijeka u Europi. Ne vidim HERA da se javlja po tom pitanju, dakle ne vidim, ne vidim tu nekakve dakle signale, ne vidim nikakve alarme, a mislim da bi trebali biti jer iz razloga zamislite da vama netko dođe i da vas iseli iz kuće iako vi to ne želite iz razloga što će vam netko potapat dakle vašu kuću i to je čak stavljeno pod strateški, strateški projekt, a postoji puno elegantnije rješenje da se to riješi. Dakle, da ne bude i potapanja, a i s druge strane da se na drugačiji način dobije i pitka voda, a i s druge strane energija. Tko god dođe na čelo te agencije mislim da bi trebao progovoriti o tome ako ima iole savjesti. Ako iole ima savjesti da smo se mi doveli danas u 21. stoljeću da iseljavamo naše ljude, da potapamo njihove kuće, muzeje gdje bi trebali imati za stroj, crkve, dakle i nekakve ostavštine koje imamo još iz povijesti kako bismo napravili elektranu koja neće davati struje i napravili vodni sustav koji neće biti pitka voda sigurno 10 godina, a i pitanje da li će se to moći pročistiti s obzirom da se radi o humusnom tlu koji kad se natopi to će biti blato i ta se voda neće moći piti. Tko radi takve strateške projekte i za koga? Meni to stvarno nije jasno. Ali s druge strane, da nitko ne govori, a i HERA da ne govori o tome, pa to je mislim sramotno. Evo, tko god došao na tu poziciju da ne govori o takvim stvarima ovaj je u krajnju ruku, u najmanju ruku sramotno.
Budući da je danas dan u kojem se prvenstveno govori i opravdano govori, a i nedovoljno govori o presudi za korupciju HDZ-u, povezano s ovime što je ranije govorila kolegica Ahmetović moram postaviti jedno očito pitanje prije nego što prijeđem na djelokrug rada agencije i sve ono što ona sada može ili ne može ostvariti s obzirom na inflaciju koja opterećuje naše građane. Dakle, potpuno mi je nejasno s obzirom da zakon direktno govori slijedeće, da za člana upravnog vijeća ne može biti imenovana osoba koja je pravomoćno osuđena za kazneno djelo koje se progoni po službenoj dužnosti. Znate to vam je Članak 24., dakle što ste vi nama sada ovdje rekli? Rekli ste da imate za člana vijeća osobu koja je optuženik i bilo vam je u redu da sve ove godine bude član vijeća, a ponovo je zbog toga ne biste izabrali. Pa ako vam je bilo u redu da to dosada radi, zašto je ne biste ponovo izabrali. Ako vam nije u redu što je bila taj optuženik zašto ste dozvolili da nastavi raditi taj posao. Dakle, jedino što čovjek logično iz ovoga može zaključiti je da vi nemate te kriterije jer da ste ih imali u trenutku takve optužbe bi makli osobu ili bi joj sada s obzirom da to nije u suprotnosti sa zakonom kao što sam sada pročitala, dozvolili da nastavi, a može 2 puta osoba biti imenovana kako zakon kaže na mandat od 7 godina, da nastavi raditi taj posao. I da je ovo izrazito važno istaknuti, to je itekako povezano s onime o čemu cijeli dan danas govorimo i trebamo nastaviti govoriti, a to je korupcijom unutar vladajuće strukture i trenutnom presudom za korupciju HDZ-u koja će da ironija bude veća ponovo ići iz džepova hrvatskih građana zato što su oni ti koji plaćaju djelovanje hrvatskih stranaka. Pa su prvo ih džepova dali 14 miliona kuna koje im je oteo HDZ, a sada će i platiti zbog toga što su platili djelovanje HDZ-a kao stranke i tu presudu za korupciju. Čestitam nam svima. Dakle, drugo što želim istaknuti, a tiče se djelovanja agencije je da s obzirom da je upravo u njezinoj nadležnosti i pitanje trošarina da bih očekivala puno konkretniji odgovor na pitanje koje muči hrvatske građane. Dakle, nisu jučer počele, počela rasti cijena goriva, a cijena svih energenata što već debelo osjećaju hrvatski poduzetnici odavno je narasla. I mi ovdje očekujemo konkretne odgovore na pitanja što će Vlada učiniti, a ne oprostite, dozvolite nam da još malo razmislimo. Pa to razmišljanje nekoga konkretno košta. Netko danas puni taj spremnik goriva i jedan poduzetnik danas, jučer i sutra će plaćati narasle cijene energenata, a uskoro i mi kao hrvatski građani. Dakle, ne možemo vam više dozvoliti da razmislite, pa zna se za ovu krizu, ona je već odavno počela, a nastavlja se i dalje. I ono što bih zaključno htjela spomenuti kao jedno bitno pitanje, a tiče se inflacije koja je prvo pitanja, a koje treba dati konkretan odgovor odnosi se na ono što se u izvješću HERE iz 2019. navodi, a to je da su marže opskrbljivača najčešće izložene pritisku paralelnih ciljeva energetskih politika što se odnosi na promociju obnovljivih izvora, obveze energetske učinkovitosti itd. odnosno na zelene politike. Europa je razvila jedan vrlo ambiciozan zeleni plan. Međutim zbog ekonomskih politika u ovoj krizi i zbog inflacije koja nam više ne prijeti nego je postala naša stvarnost, pitanje je li taj plan više uopće učinkovit, na koji način će se ova agencija odnositi prema njemu s obzirom na pritiske inflacije i treba li ga onda prilagoditi odnosno mijenjati i hoćemo li mi tu uopće preuzeti proaktivnu ulogu ili ćemo samo čekati da se nešto dogodi negdje tamo daleko od Zagreba u Bruxellesu, a tiče se itekako naše stvarnosti.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Sanader, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege govorim o razrješenju i imenovanja predsjednika Upravnog odbora Hrvatske energetske regulatorne agencije. Poštovani državni tajniče prije par dana, nedavno ste bili ovdje pa sam vas upozorio bio isto na jedan, jednu situaciju koja je vezana uz ovu točku dnevnog reda, a to su vjetroparkovi i vjetroelektrane. Upozorio sam vas da po sadašnjem trenutno zakonu je moguće goleme agregate od 100, 150 metara postaviti svega 500 metara od kuće nadam se da ste razgovarali o tome s kolegama u ministarstvu i da pripremate neke izmjene zakona kojima će se to onemogućiti jer to je ugrožavanje kvalitete života. A ovdje konkretno ja sam potaknut situacijom u Općini Unešić u Šibenskom zaleđu gdje se planira napraviti taj jedan mega, mega vjetropark koji će značajno smanjiti kvalitetu života hrvatskih građana. Druga stvar koju su ovdje već kolege spominjali, a ja također moram napomenuti, gorivo je trenutno 12 kuna, 12-ak kuna vrlo vjerojatno će i sljedeći tjedan cijena ići gore, ja ne znam jeste li vi u ministarstvu svjesni o kolikom se udaru na standard hrvatskih građana radi jer ne vidim niti jednu mjeru koju je trenutno vlada, vaše ministarstvo poduzelo po ovom pitanju, a ovo se direktno tiče HERA-e. Dakle, ja vas s ovog mjesta pozivam, inzistiram ja govorim ovako tiho, smireno, ali zapravo bi trebao vikati ovdje jer se radi o takvom udaru na standard građana da je to nečuveno. A ono što sam također govorio s ovog mjesta nekoliko puta o famoznim trošarinama, dakle Hrvatice i Hrvati plaćaju najveće trošarine jedne od najvećih trošarina u Europi, trenutno je to 6,5 kuna odlazi u državni proračun što se tiče PDV-a, što se tiče trošarina to je strahoviti udar na džep hrvatskih građana. Pitajte ih što o ovim cijenama i o stavu vlade, o stavu vašeg ministarstva misle autoprijevoznici, što misle taksisti, što misli običan čovjek koji koristi automobil, koji je grije na plin. Dakle, ovo je ključna točka i ja vas pozivam da smjesta stavite u svoj fokus u fokus svog djelovanja na bilo koji način da se smanji cijena energenata, a hrvatska Vlada ima instrumente. Ja znam da se teško odreći trošarina, ali ima instrumente barem za dvije, tri kune neka se smanji cijena goriva. Ali ono što ja vidim kao nekakav futur II., evo svi iščitavamo o situaciji na svjetskom tržištu i vrlo vjerojatno će cijene ići gore, nije gotovo 8, 12 kuna odnosno 11,70, 60 koliko je već sada cijena goriva, iće ono i do 2 eura vjerojatno u sljedećem razdoblju, a mi čekamo. Dakle, krajnje je vrijeme da vlada zaštiti hrvatske građane, odrecite se dijela prihoda, država se trenutno bogati, bogati na račun taksista, na račun autoprijevoznika, na račun običnog hrvatskog čovjeka. Dosta tog bogaćenja dakle to se mora prekinuti, nađite modus, nađite način, smanjite trošarine, smanjite PDV, dakle siguran sam da će i oporba podržati takvu odluku ili takav prijedlog zakona.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
… ja ću se nadovezat malo na kolegu Zekanovića s jednom rečenicom koju sam neki dan čuo, hrvatski ministri nemaju problema sa povećanjem cijena goriva imaju službene aute. Ali da se sada vratimo na ono što je stvarna tema ovoga. Prvo mi sada ovdje drugi put ponavljamo istu pogrešku u imenovanju i da je na to bio danas gospodin iz ministarstva upozoren i toga su u potpunosti svjesni i u vladi i u ministarstvu. Vlada cijelo vrijeme priča pa tako se radilo proteklih godina, pa onda nastavimo raditi to tako. Po zakonu vlada nije ovlašteni predlagatelj je prema čl. 24. st. 1. Zakona o regulaciji energetske djelatnosti Vlada RH je dužna saboru dostaviti obrazloženu lista kandidata nakon čega da li odbor, da li sabor bira onoga koji će biti ravnatelj agencije. Ono što je bitno u ovom trenutku reći da neovisan regulator kao što je HERA bi trebao biti zabran konsenzusom. E sad zašto konsenzusom? Zato što je utjecaj energije na današnje društvo nemjerljiv odnosno korijen je svega što se u društvu i u gospodarstvu događa. Ovo pokazuje ustvari nešto o čemu sam više puta govorio, a to je ustvari sposobnost odnosno nesposobnost ove vlade da upravlja, odnosno sposobnost nečijeg upravljanja vidi se u trenucima kriza. Netko je prije spomenuo u jednom trenutku guvernera Narodne banke, taj guverner Narodne banke bio je prije nekoliko dana ovdje i vrlo jasno je s ove govornice rekao da je on, a to i u njegovom izvješću piše i većina svjetskih ekonomija bila u potpunosti svjesna toga što će se dogoditi izlaskom iz krize odnosno sa cijenom komoditija na svjetskom tržištu. Znači Vlada RH bila je upozorena, znala je da će doći do povećanja cijena, moje jednostavno pitanje kako je reagirala? Nikako. Kada pogledate što piše u programu HERA-e koji smo ovdje usvojili, kaže misija HERA-e je djelotvorno funkcioniranje unutarnjeg tržišta električne energije i plina unutar granica EU. Ja vas pitam, a vidim da su svi HDZ-ovci nekako povukli u zadnje redove, jel to možda zbog presude ili nečeg drugog? … [[Upadica se ne razumije.]] a i to je tema i to je tema. Ne bi smjeli dobacivati iz klupa.
Molim vas dobacivati, nemojte komunicirati vi sa zastupnicima, a vi nemojte dobacivati iz klupe.
A onda pod vizija koja je također usvojena u ovom HS-u HERA-e piše, zaštita potrošača od rizika značajnih povećanja u opskrbi električnom energijom i sprečavanje monopola. Ja vas pitam što je HERA kojom je istini za volju donedavno predsjedao čovjek koji ima krivičnu prijavu napravio odnosno što je vlada napravila da se ne dogodi ovo što piše u viziji HERA-e da treba radit, da li je utjecala na cijenu električne energije za gospodarstvo? A svjesni smo činjenice da cijene električne energije, plina i nafte svaki puta kada se povećaju za gospodarstvo, nemojmo zaboravit da u Hrvatskoj veću cijenu električne energije i plina plaćaju gospodarstvenici nego građani, zar netko stvarno misli da to što ste njima naplatili više u konačnici se nać u cijeni proizvoda koje isporučuju hrvatskim građanima, naravno da ne. To znači da ono što je pokazalo, kažem nesposobnost upravljanja je znajući da dolazi, da se dolazi do krize, znajući što se dešava na svjetskom tržištu, niti vlada, niti HERA kojoj to piše u osnovnoj misiji i viziji onoga što bi trebala radit, na nikoji način nije reagirala. Mi se ovdje nalazimo u zemlji koja ima nekoliko kuna skuplje gorivo nego u zemljama oko nas. Ja moram priznati nikako mi nije jasan izračun, kako to da u Hrvatskoj koja je najsiromašnija je cijena goriva najviša, da li to zato što vlada najviše na tome zarađuje ili je najjednostavnije na taj način oženit hrvatske građane? To je ključno pitanje. I ključno je pitanje kada imenujete čovjeka koji kad pogledate njegov CV je u stvari HDZ-ov kadar za izvršne funkcije kada HDZ dolazi na vlast. Da li će provesti ono što piše u misiji i viziji HERA-e, da li će raditi ono što bi trebao, a to je štitit hrvatske građane ili će raditi na tome da osigura miran priljev sredstava hrvatskoj vladi od hrvatskih građana?
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovana zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovane kolegice i kolege, neovisnost institucija jedan je od preduvjeta funkcionalne demokracije. Na tome počiva svaki sustav temeljen na pravdi, jednakosti i pluralizmu. Upravo neovisne institucije u jednom državi mogu biti korektiv kada tijela vlasti zastrane ili kada promiču nejednakost koja ima implikacije na prava građana. U Hrvatskoj je neovisnost pojedinih institucija često dovedena u pitanje i to djelovanjem političke elite ili vlasti koja zbog svojih interesa nastoji umanjiti njihovu neovisnost i učiniti ih produženom rukom svog djelovanja, a to nije u najboljem interesu države i njezinih građana. Sustav u kojem nije moguće neovisno nadzirati rad državnih tijela srlja u autokraciju, a potom i u korupciju koja postaje najjače sredstvo za očuvanje postojećih pozicija vladajućih struktura i doprinosi osiromašavanju građana. Danas raspravljamo i odlučujemo o novom predsjedniku upravnog vijeća HERA-e i prije nego se osvrnem na kandidata kojeg predlaže predlagatelj, u ovom slučaju Vlada RH, voljela bih samo istaknuti kako na stranicama te iste HERA-e između ostalog piše kako se ta regulatorna agencija bavi djelatnošću, citiram, osiguranja objektivnosti, transparentnosti i nepristranosti u obavljanju energetske djelatnosti. Osnovi posao HERA-e je između ostalog nadzor poštivanja načela transparentnosti, objektivnosti i nepristranosti u radu operatora tržišta energije. Dosadašnjem predsjedniku upravnog vijeća HERA-e Tomislavu Jurekoviću mandat predsjednika upravnog vijeća istekao je s danom 1. listopada ove godine i vlada nam je ovdje dostavila prijedlog njegova razrješenja. Zašto spominjem Tomislava Jurekovića? Zato što je on bio priveden kao USKOK-ov osumnjičenik pod sumnjom da je pogodovao Josipi Rimac, bivšoj državnoj tajnici u aferi Krš-Pađene. Podsjećam, afera Krš-Pađene najveća je energetska afera u RH u kojoj se sa svih razina pogodovalo privatnom investitoru. Upravo je g. Tomislav Jureković prema USKOK-u omogućio CEMP-u da struju umjesto dotadašnjih 43 eura po megavat satu kako je to bio do tada slučaj fakturira po cijeni od 94 eura po megavat satu. Uhićenja u slučaju Krš-Pađene prilikom kojih je uhićen i Tomislav Jureković dogodila su se u lipnju 2020., a mi danas 13. listopada 2021., 13 dana nakon isteka mandata raspravljamo o njegovom razrješenju. Ako uzmemo u obzir da je HERA-in osnovni posao nadzor poštivanja načela transparentnosti, objektivnosti i nepristranosti u radu operatora tržišta energije kako je moguće da smo na čelo ove agencije čak godinu i 4 mjeseca imali čovjeka koji je bio uhićen kao USKOK-ov osumnjičenik za nezakonita djela koja se izravno tiču njegove osnovne djelatnosti kao predsjednika upravnog vijeća? I to je bilo moje pitanje upućeno državnom tajniku g. Milatiću koji kaže čak i da se javio sada na novi natječaj vlada ga ne bi prihvatila odnosno ne bi preporučila, ne bi bio prijedlog vlade, ali ga je ta ista vlada prihvatila da godinu i 4 mjeseca bude kao uhićeni osumnjičenik na čelu agencije. Da ne čujem dobro ne bih vjerovala da mi netko to kaže da je g. Milatić izjavio. U kojem dijelu se tu možemo pozvati na poštivanje načela transparentnosti, objektivnosti i nepristranosti ako je taj čovjek bio netransparentan, neobjektivan i pristran u obavljanju svog osnovnog posla i kako čovjek koji je osumnjičen može biti neovisan u obavljanju posla u neovisnoj instituciji koja bi trebala regulirati energetski sektor? Umjesto da je gospodin Jureković odmah smijenjen odmah, on je nastavio obavljati posao kao da se ništa nije dogodilo. Toliko o transparentnosti i neovisnosti. Da ne govorim kako Vlada čak nije ni stigla na vrijeme predložiti saboru razrješenje Jurekovića već kasni 13 dana, a HERA već 13 dana nema predsjednika upravnog vijeća odnosno u krnjem je sastavu, njegov je mandat istekao. Ali nije to jedini krnji sastav koji egzistira u HERI. Koncem prošle godine izvršena je evaluacija za jedno ispražnjeno mjesto u Upravnom vijeću HERE. Od svih kandidata koji su se prijavili osoba koja je završila na prvom mjestu nije prošla sigurnosnu procjenu. Drugi po redu kandidat koji je imao najveći broj bodova, dugogodišnji zaposlenik HERE ipak nije postao član upravnog vijeća već ga je nekim čudom preskočila treća po redu kandidatkinja Alenka Kinderman Lončarević. Osim činjenice da nisu postojali jasni kriteriji kakio je treći kandidat odjednom preskočio drugog postalo je zanimljivo što je dotična osoba zapravo supruga bliskog suradnika predsjednika uprave HEP-a Frane Barbarića. Da pojasnim HERA je neovisna agencija koja treba nadzirati energetsko tržište, a time i HEP. Kao članicu upravnog vijeća Vlada predlaže osobu koja je u bračnoj zajednici s osobom koja radi u HEP-u. Da bi stvar još bila gora dotična gospođa u izravnom je sukobu interesa jer njezin suprug sjedi čak u 3 nadzorna odbora HEP-ovih tvrtki kćeri, a Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti striktno zabranjuje da član upravnog vijeća i članovi njegove uže obitelji istodobno budu u upravi, nadzornom odboru ili bilo kojem drugom tijelu u energetskim tvrtkama. Ako tome još pridodamo informaciju da je predsjednik uprave HEP-a, potpredsjednik zagrebačkog HDZ-a koji se ponovno kandidira za tu funkciju onda nam ne preostaje previše prostora da zaključimo kako HERA nikako nije neovisna institucija lišena političkog utjecaja i kadroviranja i to od strane tvrtke koju bi izravno trebala nadzirati. Prijedlog Vlade RH za novog predsjednika Upravnog vijeća HERE je Danijel Žamboki. Iz njegovog životopisa razvidno je da je od 2010. do 2013. godine već bio predsjednik Upravnog vijeća HERE. Ono što je zanimljivo je to da je gospodin Žamboki odlaskom iz HERE koristio zakonsko pravo na 12 mjesečnih plaća budući se prema, po zakonu po isteku dužnosti članovi upravnog vijeća HERE ne smiju zaposliti u energetskim tvrtkama. Da, sve je po zakonu ali povratak na isto mjesto rada po kojem je netko ostvario zakonske benefite prema europskoj praksi nije moguće, štoviše protivno je svim etičkim standardima. U vrijeme dok je bio predsjednik Upravnog vijeća HERA gospodin Žamboki bio je i član nadzornog odbora Karlovačke banke. Svi se sjećate afere koja je potresala Karlovačku banku, a baš u to vrijeme odobravani su krediti supružnicima tada vodećih ljudi HDZ-a. I to je baš zanimljivo. Ono što je još razvidno u životopisu gospodina Žambokija je to da je od 2016. bio pomoćnik ministra u Ministarstvu prostornog, uređenja, graditeljstva i državne imovine zadužen za energetsku učinkovitost u zgradarstvu, projekte i programe EU. Ukidanjem mjesta pomoćnika ministra postao je ravnatelj uprave zadužene upravo za te iste poslove. Da podsjetim HERA je neovisno tijelo koje regulira energetsko tržište. Kako će HERA ostati neovisno tijelo ako na čelo njezinog upravnog vijeća dolazi čovjek kojemu je do sada šef bio jedan član Vlade, a gospodin Žamboki dolazi u HERU na prijedlog Vlade i resornog ministra Čorića dok njegov bivši šef sjedi baš u toj Vladi. I na koji način će kontrolirati rad HEP-a kada u upravnom vijeću sjedi supruga direktora pravne službe HEP-a. Pričala sam na početku o neovisnosti institucija. Da da bi institucija bila neovisna mora biti neopterećena od utjecaja politike, političkog kadroviranja i klijentelizma inače takva institucija gubi smisao. Ovim imenovanjem, a zapravo političkim kadroviranjem HERA nastavlja biti ovisna institucija, ovisna o političkom pritisku vladajućih koji preko ovako kadrovski oslabljene institucije mogu raditi što ih je volja. Ako vlast preko neovisnih institucija može raditi što ju je volja to je alarm koji se mora upaliti u cijeloj demokratskoj javnosti. Ovisni regulator koji regulira ovisna poduzeća nije ništa drugo nego početak koruptivnih radnji vlasti. Mi iz SDP-a pratit ćemo rad HERE i u javnosti pravodobno iznositi činjenice i potencijalne koruptivne radnje kojih je već bilo u prošlosti i baš u okviru HERE, a s ovakvim imenovanjem nisam sigurna da ih neće biti i u budućnosti. Zbog svega navedenoga Klub SDP-a oštro se protivi imenovanju gospodina Žambokija i naravno nećemo ga podržati. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin.
… [[Govornica naknadno uključena.]] gospodine Milatić dobar večer, Prijedlog Odluke o razrješenju predsjednika Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije i Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije došle su na red za raspravu u saboru kao što smo već čuli samo dan nakon dostizanja dosada nezabilježene cijene goriva za motorna vozila i druge motore što bi ako se te cijene duže održe moglo imati za posljedicu enormni val poskupljenja svih proizvoda i usluga dakle i električne i toplinske energije. Važno je stoga za ukupnu javnost istaknuti da je Zakonom o regulaciji energetskih djelatnosti određeno da HEROM upravlja upravno vijeće agencije koje ima 5 članova od kojih je jedan predsjednik upravnog vijeća, a jedan njegov zamjenik i da je jedan od 37 osnovnih poslova agencije propisanih zakonom donošenje ili odobravanje cijena u energetskom sektoru u pravilu za električnu energiju. Jasno je da deregulirana tržišta energije i energenata daju sužene mogućnosti za intervencije u korist kupaca i da rješenje treba tražiti u energetskim politikama koje će osigurati bolje korištenje raspoloživih resursa te o tom trebamo od kandidata za predsjednika Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije čuti postoje li neka nova inovativna funkcija HERA-e koju će zagovarati. Dugoročno fokus bi trebao biti na pojeftinjenju proizvodnje električne energije, ubrzanju prelaska na obnovljive izvore energije kako bismo smanjili našu ovisnost o sve nestabilnijim cijenama fosilnih goriva. Nažalost u posljednjih 30 godina jedva da se ulagalo u obnovljive izvore energije što je zapravo nevjerojatno s obzirom da Hrvatska ima sve prirodne uvjete da bude jedan od značajnijih europskih proizvođača energije iz sunca. Ta je prilika do sada propuštana dijelom zbog nepoticajnog zakonskog okvira, a dijelom zbog izostanka političke volje da se proakativnije pristupi navedenoj problematici. To primjerice znači da se potrošačima treba olakšati proizvodnja vlastite električne energije npr. Putem krovnih solarnih panela omogućavajući im uštedu te veću stabilnost i manju osjetljivost na tržišne trendove. Donositelji politika trebali bi podržavati potrošače u tome i ukloniti postojeće prepreke njihovom instaliranju ili sudjelovanju potrošača u energetskim zajednicama, a HERA bi trebala zauzeti proaktivnu ulogu u poticanju te vrste investicija. Konačno, najjeftinija energija je energija koju ne koristimo zbog čega potrošače treba podržati u poboljšanju energetske učinkovitosti njihovih domova i to ističe Europska zajednica potrošača. Nadalje, pozvala bih se i na njihovo stajalište koje zagovara da se uslijed značajnijeg porasta cijene energenata omogući povećana fleksibilnost u podmirivanju računa i dugovanju za energiju i zabrana isključenja zbog neplaćanja računa za energiju. To bi donijelo trenutnu olakšicu potrošačima jer je ovaj cjenovni energetsku udar došao nakon financijski teškog vremena tijekom pandemije covida-19, osim toga kako zagovara Europska zajednica potrošača, regulatori bi trebali pomno pratiti tržište te spriječiti i sankcionirati svaku ne konkurentsku praksu koja bi mogla dovesti do umjetnog povećanja cijena. Neke europske vlade već razmatraju smanjenje poreza na električnu energiju kao način da se odmah smanji teret koji nose europska kućanstva uz jačanje socijalnih tarifa za kućanstva s niskim primanjima kako bi se zaštitile od energetskog siromaštva. Irska će na primjer građanima s visokim troškovima života smanjiti poreze i povećati mirovine od početka 2022. povećat će i dječji doplatak te će osigurati vaučere za plaćanje računa za struju i za plin. Dodatno, uz svjetlu nedavnih tvitova nadležnog ministra g. Ćorića koji najavljuju da je ministar sklon energetsku neovisnost umjesto kroz investiranje u obnovljive izvore energije tražiti kroz izgradnju nuklearnih elektrana. Moramo se zapitati na koji se to strateški dokument ministar Ćorić poziva i u kojem planu njegovog ministarstva se spominje investiranje u nuklearne energije te da li je svjestan da ta vrsta investicije uz niz minusa o kojima sada neće govoriti zar treba za početak period vremena od 10 do 15 godina odnosno da li nedavne izjave zapravo daju naslutiti da unatoč tome što je ulaganje u obnovljive izvore energije najefikasniji, najbrži, najjeftiniji te ekološki najprihvatljiviji način postizanja energetske neovisnosti dakle zar zaista će Hrvatska neće ići u tom smjeru? Obzirom da nam afera i afere u kojoj je bio uključen i sam ministar Ćorić na polju energetike tih afera nam nažalost ne nedostaje, nameće se pitanje koja zapravo motivacija leži iza najnovijih izjava dotičnog ministra? Drugi prigovor po ovoj točki dnevnog reda proceduralne je naravi, dakle već se je u nekoliko navrata dogodilo npr. kod izbora pučke pravobraniteljice da smjenjujemo čelnike tijela koje imenuje HS prije nego što smo raspravili prošlogodišnje izvješće o radu tih tijela. Stoga smatramo da bi bilo bolje da izvještaj za kojeg je odgovorno obrazlaže i brani osoba na čiji mandat se izvještaj odnosi, a ne novi predsjednik sada Upravnog vijeća HERA-e koji na novu funkciju niti ne dolazi iz same agencije već iz Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine. Akutno pitanje eksplozije energetskih troškova ipak rekli bismo traži bolji uvid u kontinuitet rada HERA-e i brže djelovanje, a tek ćemo vidjeti kako će se i koliko nakon uhodavanja novi ravnatelj na svom novom poslu uspjeti i snaći. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Pa evo prvo ću malo govoriti o Zakonu o regulaciji energetskih djelatnosti, dakle trenutno imamo važeći zakon koji je donesen 2012.g. i koji smo u nekim pojedinim člancima mijenjali 2018.g. Kad govorimo o izboru predsjednika i člana upravnog vijeća HERA-e onda su ti postupci definirani čl. 23., čl. 24., čl. 26. postojećeg Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti. Dakle, te članke nismo mijenjali 2018.g., oni su cijelo vrijeme isti i u tim člancima je propisano da predsjednika i članove upravnog vijeća imenuje HS, da postupak imenovanja započinje objavljivanjem javnog poziva za predlaganje kandidata koji sadrži uvjete za izbor predsjednika i članova upravnog vijeća, rok u kojem se dostavljaju kandidature i potrebna dokumentacija i da prikupljanje tih kandidatura za predsjednika i članove upravnog vijeća provodi ministarstvo. Isto tako se kaže da je Vlada RH dužna članove upravnog vijeća kojima ističe rok predložiti HS da se razriješe s dužnosti upravnog vijeća, a u slučaju imenovanja dostaviti obrazloženu listu kandidata prethodno dostavljenu od strane ministarstva. I u čl. 26. isto tako se kaže kod razrješenja da vlada je ta koja u stvari predlaže razrješenje članova upravnog vijeća HS. 2017.g. imali smo pismo Europske komisije koje je bila službena obavijest o povredi, dakle da zakon iz 2012. nije prenio sve odredbe direktive i upravo su se 2018. i mijenjali ti neki članci vezano uz to pismo i obavijest o povredi, a prije svega se odnosilo na čl. 36. koji je govorio da nadzor nad radom agencije provodi ministarstvo i na čl. 7. st. 5. gdje je govorilo da suglasnost na statut agencije daje vlada. To smo 2018. izmijenili i sad po zakonu jedino tko može nadzirat rad agencije je HS i agencija jedino HS podnosi izvještaj o svom radu i suglasnost na statut daje HS. Toliko o zakonskom rješenju koje smo mi sami ovdje donosili, onaj 2012. većina na čelu s SDP-om, a onaj 2018. ova današnja većina odnosno malo promijenjena, ali prije svega HDZ-ova većina. Po tom, dakle članke koji se uopće nisu mijenjali od 2012. do danas po njima se provodi i ovo imenovanje koje nam dolazi sad na dnevni red, pa je tako ministarstvo još u 7. mjesecu raspisalo javni poziv za predsjednika upravnog vijeća HERA-e, skupilo kandidature u roku koji je bio propisan, napravilo listu kandidata, napravilo bodovanje i prema toj listi kandidata Danijel Žamboki je dobio 43 boda, Lahorko Wagmann 40 i Dalibor Mikulić 32. Vlada je na svojoj sjednici utvrdila prijedlog za razrješenje Tomislava Jurekovića koji je s obzirom da mu izlazi 1. listopada 2021., znači prije 7.g. kojeg je imenovala upravo SDP-ova vlada za predsjednika upravnog vijeća isto tako utvrdila tu listu kandidata i nama dostavila prema kojoj listi kandidata je Danijel Žamboki dobio najveći broj bodova, pa je i predložen za predsjednika upravnog vijeća HERA-e. Na odboru danas mi smo raspravili materijale koje smo dobili i većinom glasova utvrdili mišljenje koje smo poslali HS, a to je da se predlaže Danijel Žamboki za predsjednika upravnog vijeća HERA-e. Na tom odboru da je bila neka druga većina potvrdio bi se neki drugi prijedlog, prema tome ne vidim da je bilo gdje povrijeđena procedura ili da je bilo što rađeno protivno zakonu koji je na snazi. Na kraju krajeva cijelo vrijeme se na taj isti način po tom zakonu i radi. I sad nešto malo o samom kandidatu jer manje-više u raspravama nije se uopće raspravljalo o samim kandidatima nego više o zakonu i proceduri koji smo si sami u međuvremenu i donijeli i utvrdili. Iz životopisa predloženog kandidata vidljivo je da je u svojoj dugogodišnjoj karijeri obnašao niz zahtjevnih upravljačkih pozicija, vidljivo je da je predloženi kandidat polaznik niza programa, seminara, stručnih usavršavanja, trening programa vezanih za regulaciju energetskih djelatnosti, energetsku učinkovitost, obnovljive izvore energije i drugo u zemlji i inozemstvu. Ono što mislimo da je važno za ovu funkciju, a to je predsjednika upravnog vijeća HERA-e da predloženi kandidat uz stručna znanja, školovanja, a on je magistar ekonomskih znanosti i magistar poslovnog upravljanja, dugogodišnji stručnjak u području energetike i energetske učinkovitosti, posjeduje i menadžerska iskustva iz privatnog i javnog sektora i već je imao prilike obnašati tu zahtjevnu dužnost prije 10-tak godina. Znači Danijel Žamboki ne dolazi u nepoznato okruženje već je dobro upoznat sa situacijom u energetskom sektoru i HERA-i. Ujedno je kroz zadnjih 5,5.g. rada u Ministarstvu prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine djelovao u pravcu poboljšanja energetske učinkovitosti fonda zgrada u RH kroz korištenje eu fondova gdje je postigao zavidne rezultate. Upravo iz tih razloga smatramo da je predloženi kandidat dostojan ponovno postati predsjednikom upravnog vijeća HERA-e. Malo bi se još osvrnuo na ono što često puta sa ove govornice čujemo da bi trebala radit HERA. Dakle, prije svega HERA nije agencija koja treba uređivat tržište i koja se treba miješat u tržišne odnose, ona treba stvorit uvjete da tržište može neovisno funkcionirat, dakle ona u stvari treba djelovat na one energetske subjekte koji su regulirani kako oni ne bi narušavali tržišne uvjete na tržištu jer kroz to što su regulirani imaju drukčije prihode i onda ako se idu miješat u tržišne odnose onda oni u stvari narušavaju te tržišne odnose i ne može se uspostavit tržište na pravi način. Kroz rasprave vidim da se to miješa i da se pokušava reć da je u stvari HERA ta koja bi trebala regulirat sve cijene koje postoje vezane uz energente. HERA bi trebala regulirat i regulira samo mrežarine, a to je samo jedan segment i dio onoga što je u recimo kako je to ovdje rečeno najveći dio je u stvari električna energija kojom se HERA bavi, dakle to je samo jedan dio cijene, onaj drugi dio cijene je u stvari proizvodnja. Čuli smo da bi HERA trebala reagirati ako netko želi negdje gradit proizvodne kapacitete, moj stav i moje mišljenje je i iz onoga što se iščitava iz zakona i što piše da bi HERA trebala radit da se HERA u to uopće ne bi smjela miješat, ali sa ove govornice čujemo često puta različite komentare kako nam za dnevno političke potrebe kad to kome dođe, pa onda se tako iskoristi svaka točka za raspravu i ako imamo nešto što je vezano sa energetskim sektorom, nema veze je li to HERA ili nešto drugo, onda ćemo to sve reć upravo su oni krivci za sve probleme koje imamo.Mislim da kroz ovih, HERA je prvi put praktički ustanovljena kroz Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti još tamo negdje 2001.g., mislim da smo napravili iskorake kroz reguliranje onoga što bi HERA trebala radit. Jedna od činjenica da se biraju i članovi i predsjednik upravnog vijeća na 7.g. govori upravo da neka većina u saboru izabere nekog člana HERA-e, a na kraju ga razrješuje neka druga većina jer je izabran na 7.g., a ipak saborski mandati traju 4.g., tako da i u tom dijelu je neovisnost rada HERA-e zagarantirana. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je poštovani Nikola Grmoja, njega nema, gubi pravo. Slijedi rasprava Mirele Ahmetović.
Poštovane kolegice i kolege, neovisne institucije trebale bi biti u prvom redu korektiv društva kada politika zastrani ili ne odrađuje onu ulogu koja bi jamčila jednakost građana. Neovisna institucija je neovisna kada ima djelatnike ili upravu koja će beskompromisno braniti svoju neovisnost i ni pod koju cijenu pritisaka neće iznevjeriti svoju društvenu ulogu. Neovisna je institucija i njezin čelnik onaj koji je neovisno o svojim svjetonazorskim ili političkim razmišljanjima spreman objektivno upozoriti i tražiti ispravak devijacija u radu subjekata koje nadzire bez namjere da nekoga štedi zbog njegove političke ili društvene razine moći. To je ono što Hrvatska trenutno nema, to je ono od čega Hrvatska kronično pati. Kad pogledate sve institucije ili skoro sve, pa čak i one koje nisu dio državnog aparata npr. sportske, cehovske, pa čak i kulturne, sve je na neki način politički ovisno, ovisno o vladajućima, ovisno o HDZ-u. Danas raspravljamo o novom predsjedniku upravnog vijeća HERA-e. Nažalost HERA nije neovisna institucija jer je na čelu uprave imala osumnjičenika umiješanog u koruptivne radnje baš onog sektora koji je trebala nadzirati. Sada joj se pak na čelo uprave predlaže osoba koja je usko ovisna o onome tko ju predlaže. Meni stvarno nije jasno kako nam možete podvaljivati tako očito čovjeka koji neće biti neovisan, pa što nas stalno smatrate ljudima bez ikakvog intelekta? Mi kao opozicija možda smo izgubili izbore, tako su odlučili građani i mi to prihvaćamo, ali nemojte nas smatrati budalama i misliti da mi ne vidimo. Mi itekako vidimo i budite sigurni da ćemo mi iz SDP-a uvijek reagirati kada vidimo ovakve devijacije i kad budemo u prilici glasati o etički suspektnim prijedlozima. Jureković ili Žamboki, potpuno je svejedno. Ni jedan ni drugi niti su neovisni, niti je u interesu vlade da to budu. Upravo je u interesu vlade i resornih ministara da osobe na čelima svih regulatornih institucija budu duboko ovisne institucije, one koje će morati i htjeti raditi po njihovu nalogu. Mi smo imali situaciju s aferom vjetroelektrane. Što se dogodilo? Uhićeni predsjednik upravnog vijeća još je godinu i 4 mjeseca obavljao dužnost. Je li to transparentno, je li to objektivno i neovisno kako HERA sama sebi tepa? Je li taj čovjek uhićen i osramoćen mogao biti neovisan pred ministrima za čije je resore zadužen? Ovo je samo retoričko pitanje. Da HERA i HERA-in čelnik imaju slobodu djelovati neovisno kontrolirali bi i HEP, ne na papiru i ne sa figom u džepu, baš kao i druge tzv. neovisne institucije. Ne bi HEP u tom slučaju stotine tisuća kuna trošio na donacije, niti kupovao medijski prostor sredstvima hrvatskih građana, ne bi HEP tada bio platinasti sponzor dodjele nagrade Ministarstvu turizma i sporta i ministrici kao članici vlade koja danas predlaže šefa institucije koja taj isti HEP treba nadzirati. To je neovisnost? Nažalost to je debela politička ovisnost o ljudima koji su čelni ljudi HEP-a, a u isto vrijeme visoki dužnosnici HDZ-a i ovisnost o političkoj strukturi na vladajućoj poziciji. To je savršen i začarani krug, ali nada umire posljednja, pa i današnja presuda vrhovnog suda trunka nade da institucije mogu biti neovisne. Može i HERA jednog dana, ali sa Žambokijem na čelu sigurno ne može. Hvala lijepa.
Repliku poštovani zastupnik Stipa Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, evo doista pozorno sam slušao sve rasprave klubova oporbenih negdje sat vremena više i trudio sam se međutim nisam uopće čuo niti jedan jedini konstruktivni prijedlog samo neutemeljene često puta kritike. Niti jednog jedinog konkretnog i konstruktivnog prijedloga. Ne želite hidroelektrane, ne želite vjetroelektrane, ne želite nuklearke, a istovremeno želite povećanje proizvodnje električne energije i smanjenje njenih cijena. Dajte malo molim vas budimo, budimo koliko god možemo barem pokušajmo biti malo realni. Netko je rekao od vas tu, gospodin Brumni mislim da se vlade prepoznaju, sposobnost vlade upravo u kriznim vremenima. To je jedina istina koju ste rekli i to je upravo ova Vlada dokazala da je upravo u najtežim kriznim vremenima Covid krize uspjela sačuvat gospodarstvo, ne da je samo da je sačuvala broj uposlenih [[Upadica: Vrijeme.]] nego je poveća broj uposlenih, povećala prosječne [[Upadica: Vrijeme.]] i stvorila uvjete za realizaciju [[Upadica: Vrijeme.]] ostalih svih strateških ciljeva RH.
Odgovor.
Hvala lijepa na pitanju. Vama i o vama će građani suditi. Meni bi bilo prihvatljivo čak i da odglumite, da i odglumite indiferentnost prema svemu ovome što sam ja upravo iznijela, ali vi uopće to ni ne glumite. Vi jeste indiferentni, vi ste sposobni nakon svega što sam iznijela reći to da mi samo kritiziramo i da mi ne želimo vjetroelektrane. Vjetroelektrane koje su platforma koruptivnih afera članova HDZ-a i onih koje HDZ postavlja na čela regulatornih agencija nisu poželjne ni jednom normalnom građaninu RH.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Miro Totgergeli.
Iz vaše rasprave kolegice da se zaključiti da u stvari smatrate da HERA nije neovisna, da HERA ne radi cijelo vrijeme kao neovisno tijelo, da kroz cijelo ovo vrijeme što god se radilo u zadnjih 20 godina nije išlo u smjeru da formiramo HERU kao nezavisno tijelo koje će onda regulirati one djelatnosti za koje je i zadužena, a to su prije svega regulirane djelatnosti. Ono što me u stvari najviše u cijeloj ovoj priči sad zanima jer ste na neki način napali državnog tajnika do kad, kad, zašto je netko otpušten ili zašto prestaje odnosno kad ide razrješenja gospodina Tomislava Jurekovića, tog gospodina je imala za predsjednika upravnog vijeća upravo SDP-ova bivša vlada 2014. godine. Vi sad to žestoko napadate i optužujete nas za to. A jel mislite da institucije mogu biti neovisne ako se ne poštuje mandat nekoga na koji je izabran [[Upadica: Vrijeme.]] nego ga se bez [[Upadica: Vrijeme.]] uspjeva smjenjivati.
Odgovor … [[Upadica: Ne razumije se.]] jel oćete i 15?
Hvala lijepa. Drago mi je da se slažete sa mojim zaključkom odnosno kažete da se da zaključiti iz moje rasprave da HERA nije neovisna institucija. Pa drago mi je da ste se složili s tim. Da, možda je u vrijeme vlade Zorana Milanovića gospodin Jureković imenovan, tu ste možda i u pravu, ali za vrijeme Vlade HDZ-a i uz pomoć HDZ-ovih perjanica Josipe Rimac, Jureković je pripomogao u koruptivnoj aferi vjetroelektrane. Osim toga nisam napala gospodina MIlatića ni za što drugo nego sam ga samo priupitala kako je moguće da gospodin koji je predložen za novog predsjednika upravnog vijeća HERE ne bi bio izbor Vlade baš zbog svih ovih stvari, odnosno pardon ovaj protekli, baš zbog svih ovih stvari koje mu se stavljaju na teret. Ali je u redu da provede godinu i 4 mjeseca upravo kao uhićenik osramoćen USKOK-ov optuženik. Baš simpatično.
Slijedi pojedinačna rasprava Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo. Državni tajniče, kolegice i kolege, čuli smo neke rasprave o tome je li osoba koju razrješavamo odnosno imenujemo dostojna ove funkcije i da li njegove reference zapravo daju odnosno inspiriraju povjerenje da će svoj posao raditi dobro. Tu se mogu složiti sa sumnjama koje imaju kolegice i kolege iz oporbe, ali mene zanima jedna druga stvar. Je li HERA ispunjavala svoju zadaću? A koja je to zadaća? Kaže kolega iz HDZ-a nije regulirati tržite, ne miješati se u tržišne odnose. Ali ja vas pitam kolegice i kolege a u što se to onda HERA miješa? Ja ću vam reći u ništa i dat ću vam jedan plastični primjer. Cijene goriva na globalnom tržištu rastu i padaju, cijene barela nafte. Kada padaju u pravilu cijene ne padaju ili ne padaju odmah ili padaju pa onda opet rastu ili stagniraju, ali kad rastu onda odmah rastu. I sad mi meni objasnite transparentnost formiranja te cijene, jel bi to trebala raditi HER-a? Tko bi trebao raditi, Vlada RH? A dobro onda, Vlada ne radi svoj posao. Ali vas pitam u što se onda HERA miješa? Kada govorimo o energiji, dostupnosti energije imamo jedan eklatantni primjer kako smo totalno promašili cilj, a to je obnova Zagreba. Mislim dobro, obnove još nema, možda će je biti, ne znam možda ni ne bude, kako smo krenuli za jedno desetak godina bi mogla krenut, ali o planovima o obnovi uopće nismo razmišljali o energiji. To je bila jedinstvena prilika da u obnovu uključimo i energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije, koliko imamo površina na koje se mogu staviti fotosenzitivne ćelije itd., itd. to rade mnogi gradovi, stari, novi kako god hoćete. Idite po Europi, ne morate ić daleko da bi vidjeli dobre primjere. Mi i tome uopće ne razmišljamo, to uopće nije naša kategorija, ali dobro to me ne čudi, mi ne razmišljamo ni o obnovi općenito jer je nema. Govorimo o dostupnosti energije, govorimo li o tome da naši građani imaju pravo na ne samo dostupnost energije nego i energije po poštenoj cijeni, pa ja ću vam skrenuti pažnju odnosno prinosim vašoj pažnji činjenicu da u mnogim dijelovima Hrvatske, nažalost u brojnim dijelovima Hrvatske još uvijek nema električne energije nije provedeno. O tome vam govore kolegice i kolege iz vladajućih i to prilično često, ako ste u ovoj sabornici onda možete i tome svjedočiti, dakle dostupnost energije tu smo pali. Cijene energije, a i tu padamo, cijene dizela, benzina divljaju znamo da kada te cijene krenu gore da kreću i cijene svega ostaloga dakle to je jedan domino efekt, a vlada kaže da promatra situaciju. Sjajno. Znači imamo promatrače situacija, a ne neko ko aktivno radi da bi zaštitio svoje građane. Imamo onda i HERA-u koja eto se pravi valda da nešto radi. Ali bez obzira koga imenujemo, a imenovat ćemo onoga kako većina odluči u čije reference imam iskrene sumnje, bojim se da našim građanima na kraju dana neće biti ništa bolje. Hvala.
Replika, poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić.
Zastupniče Hajduković, pitali ste u svojoj raspravi koja je zadaća HERA-e, pa u skladu sa hrvatskim i europskim zakonodavstvom uloga HERA-e je između ostalog i zaštita potrošača. Stoga želim spomenut da sva trgovačka društva koja se bave opskrbom električne energije kao javnom uslugom ima u svojim općim pravilima regulirane slučajeve kada mogu potrošača isključit odnosno obustavit mu isporuku. Iako je Ustavni sud još 2007.g. svojom presudom odredio da takva opća pravila nisu u skladu sa zakonima niti sa Ustavom i da se ne mogu primjenjivati odnosno da se potrošače ne smije isključivati iz opskrbe već se neplaćeni računi moraju rješavati i naplatiti sudskim putem. Međutim, ta se odluka ustavnog suda u praksi ne primjenjuje već se i dalje potrošači isključuju iz opskrbe sve do podmirenja računa i onda ponovno plaćaju priključak. Mislite li vi da agencija pravovaljano reagira u zaštitu potrošača po ovom pitanju? Hvala.
Agencija radi sjajno, agencija ne radi ništa. Dakle, kada govorimo o zaštiti potrošača, kada govorimo o dostupnosti električne energije, kada govorimo o ovome o čemu ste vi govorili, a to je isključivanje električne energije imamo eklatantni primjer što u hrvatskom pravosuđu ne valja, o tome se raspravljalo jako dugo ovdje. Mi nismo u stanju provesti odluke našeg vlastitog suda u ovom slučaju ustavnog, to vam je jedna stvar. Druga stvar je je li energija odnosno dostupnost energije ljudsko pravo? To je pitanje koje se sve češće poteže u svjetskim krugovima jer smo toliko postali ovisni o električnoj energiji, dakle sve što je navezano na nju, sva kućna pomagala, aparati, mobiteli, komunikacija apsolutno sve da vam energija odnosno mnogi spominju energiju uz pitku vodu i čisti okoliš kao ljudsko pravo, a mi o tome ne pričamo ovdje. Mi pričamo o bajkama da će netko sumnjivih kvalifikacija promijeniti svijet, pa neće. Evo dosadašnji rad vam o tom govori koliko se HERA tu iskazala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Erika Fabijanića.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče. A i nisam se ni ja namjeravao javit za raspravu, ali eto ponukalo me jedna činjenica, a koja je vezano za ono što je uloga regulatorne agencije. Procedura zakon ko god da je napisao bi isti, a to je pitanje imenovanja predsjednika upravnog vijeća same agencije kao i eventualno i posljedični izbor ravnatelja te agencije. Tu nema neke razlike, nema potrebe čitat Narodne novine, ni članke, ni paragrafe, to je više-manje jasno i dakako da to odlučuje parlamentarna većina. Dakle od parlamentarne većine onda ide politička odgovornost tog trenutka i to je dobro jer parlamentarna većina ima odgovornost da se provodi određena politika i onda predlaže predsjednika Upravnog vijeća HERA-e, ok, u redu. Ali mene interesira koja je to politika koju će taj predsjednik upravnog vijeća provoditi u RH, tu sam malo iznenađen, a i duboko zabrinut uzimajući u obzir određena iskustva. Evo gledam cijene Eurosupera 100, svi proizvođači 11,99 kuna, ako govorimo o onome što je osnovna uloga HERA-e, da izvinete meni ovo smrti na kartel, a ne uvjete tržišnog natjecanja. Druga stvar, ako se baš govorimo o kompetitivnosti i ostvarivanju uvjeta za tržišno natjecanje onda moramo se zabrinuti oko drugih stvari, moramo se zabrinuti i oko cijena benzina koje imamo u okruženju. Tako da nažalost mislim da će …/nerazumljivo/… imati ravnatelja samo ja ne znam koju će on politiku provoditi odnosno ne ravnatelja nego predsjednika upravnog vijeća jer on će time upravljati. Dakle jedno upravljačka funkcija, jedno je izvršna funkcija. Imamo agenciju koja ima određene ovlasti da nešto čini. Ali isto tako može ne činiti ništa i onda imamo danas te dnevnopolitičke rezultate koje nažalost imamo. Niz je faktora koji mogu utjecati na cijenu energetskih proizvoda. O plinu i o tome kako je cijena plina regulirana po pojedinim društvima, komunalnim društvima koji su zaduženi za elektrodistribuciju plina neću, neću, ali znam koju štetu, koju štetu mogu donositi. Isto tako, kad mi govorimo o cijeni pojedinog goriva kad smo već na gorivu, mi svi znamo da dizel zagađuje više od i zato je cijena dizela i išla pretpostavljam malo gore u odnosu na neka prethodna razdoblja, više nego, nego benzin baš zato da bi destimulirali potrošnju dizela u RH. I da moramo ići na alternativne izvore energije nitko nema protiv vjetroelektrana kad se grade na pošten, na pošten način. A o opstrukcijama koje postoje kod eksploatacije sunčeve energije ja sam mislio, ja sam pričao u nekim prethodnim raspravama gdje HEP doslovce reketari na onome gdje je on investitor i gdje bi on trebao plaćati studiju vezano za priključenje, priključenje na mrežu. Ja ne znam da li to HERA mora raditi, ali mislim da bi to HERA trebala ipak malo nadzirat. Evo, zahvaljujem.
Imamo repliku Domagoj Hajduković.
Kolega Fabijanić i u energetskom sektoru, ali bojim se i u svim ostalima Hrvatska uopće nema strategiju o ničemu. Mi ne znamo gdje smo, ne znamo kuda idemo i ne znamo što želimo. I onda su vam sve politike, to ste se s pravom pitali koje to politike uopće provodimo, ali sve su politike ad hoc, znači sve su politike kako danas vjetar pirne, a znate i sami da je energetska politika postaje i vrlo bitno globalno političko pitanje. Dakle, to je već i strateško pitanje, to je i pitanje na kojem velike sile odmjeravaju svoje snage itd., itd. A jedna mala Hrvatska, u globalnim razmjerima mala ne zna gdje ide, ne zna što želi i ne zna koji joj je cilj. Dakle, i u ovoj politici ali i u svakoj drugoj hoćemo od poljoprivrede, obrazovanja, gospodarstva to je katastrofalni poraz, izgubili smo utakmicu, a sudac nije ni svirao početak.
Pa mogu se, mogu se samo složit s ovim komentarom jer to sam ja davno rekao još nisam ni bio u saboru, kad sam rekao da imamo dvije Hrvatske. Imamo dvije Hrvatske, jedna je ona realna Hrvatska kada naš građanin dobije račun za struju, plin ili neki drugi energent pa i kad ide natočit gorivo i imamo virtualnu Hrvatsku. Virtualnu Hrvatsku dobivamo se lijepo upakiranu i serviranu onog trenutka kada nam Hrvatsku opisuje parlamentarna većina.
Slijede završne rasprave. U ime Kluba zastupnika SDP-a, Mirela Ahmetović.
Poštovane kolegice i kolege, bivši predsjednik HERE Tomislav Jureković kao USKOK-ov osumnjičenik i uhićenik u aferi Krš Pađene godinu i 4 mjeseca na čelu HERE. Da se javio ovaj put Vlada ga zbog toga ne bi predložila, ali eto pomogla ga je sa godinu i 4 mjeseca na čelnom mjestu HERE iako ga je USKOK optužio, uhitio, osumnjičio u aferi Krš Pađene. Članica uprave HERE predložena od strane Vlade, supruga čovjeka koji radi u HEP-u i koji sjedi u čak 3 nadzorna odbora HEP-ovih tvrtki kćeri iako takvo što brani Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti. Predsjednik uprave HEP-a potpredsjednik zagrebačkog HDZ-a. Novi prijedlog Vlade RH za predsjednika Upravnog vijeća HERE Danijel Žamboki već je uzeo 12 mjesečnih plaća HERE. Bio je i član nadzornog odbora Karlovačke banke u doba velike afere te iste banke. Od 2016. Žamboki je pomoćnik ministra prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine, a kasnije ravnatelj nadležne uprave. Vlada u kojoj sjedi Žambokijev šef ministar, predlaže Žambokija za čelnika HERE koja treba nadzirati rad HEP-a dok u Upravnom vijeću HERE sjedi supruga pravne službe pravnika u HEP-u. Dobro kako vam nije neugodno?
Slijedeća završna rasprava je u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, nisam se mislila javit uopće po ovoj temi je me ponukao kolega iz HDZ-a. Dakle, počet ću s time da je s dnevnog reda sabora ovaj tjedan maknuta je točka Prijedlog Strategije za borbu protiv korupcije. Međutim, evo ostaju točke koje su prilika govoriti o korupciji. Jedna je ova točka razrješenje s dužnosti predsjednika Upravnog vijeća energetske regulatorne agencije. Dakle, čovjeka koji je bio osumnjičenik u najvećoj energetskoj aferi u Hrvatskoj do sada. Druga točka, nam dolazi sutra, isto umjesto dakle ove povućene strategije imamo imenovanje ravnatelja HRT-a još jedne ustanove čiji je je li viši ravnatelj otišao u još jednoj korupcijskoj aferi, navodno nosio jel nekakve novce bivšem gradonačelniku Zagreba. Dakle, kaže kolega iz HDZ-a da nije ovdje za govornicom čuo niti jedan konstruktivan prijedlog je li, samo kritiziramo, niti jedan konstruktivan prijedlog i tumači da ono kad kritiziramo i kritike koje su usmjerene na to što je na čelu agencije više od godinu dana koji je osumnjičen u najvećoj energetskoj aferi, kao tumačite kako mi ne želimo vjetroelektrane. Pa zanimljiv tijek misli, evo kako ste to povezali ne znam kojom logikom, kojim logičkim slijedom, kako se zove taj ovaj slijed, evo možete mi protumačiti i to baš na današnji dan kad je vrhovni sud potvrdio presudu kojom se cijela jedna politička organizacija kojoj pripadate proglašava krivom za koruptivne radnje i određena je kazna od ukupno 18,1 milijun kuna. Slučaj je jedinstven u svijetu jel, samo da evo građani ne misle da će vam 18,1 milijun kuna nešto naštetiti, dakle godišnji prihod HDZ-a 2019.g. bio je 46,7 milijuna kuna, tako da je ovih 18 milijuna kuna pinac. To ste već platili i uplatili i preplatili. Dakle, evo vam jedan konstruktivan prijedlog kojega evo nadam se da ćete prihvatiti i zaustavit sve argumente oporbe, a i građana, prestanite se baviti korupcijom i klijentalizmom. Vrlo jedan konstruktivan prijedlog i nadam se kad to primijenite da onda evo mi nećemo imat razloga o tome govorit ovdje za govornicom. Evo, zahvaljujem.
Stipan Šašlin, povreda Poslovnika.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolege. Povrijeđen je čl. 238., vrijeđa odnosno iskrivljuje iskaz, ubija samu sebe praktički kolegica, ovaj ja sam vrlo pozorno slušao što su govorili. Izrijekom su rekli da ne žele hidroelektranu zbog onog polja tamo, rekli ste vjetroelektrane isto tako, spomenuli ste da nemamo nigdje u niti jednom dokumentu gdje ćemo i kako ćemo planirati izgradnju ovih nuklearnih elektrana, praktički protiv svega, doslovno protiv svega. To je čisti populizam i jednostavno ne mogu to … [[Govornik se ne razumije]]
Vrijeme. Ovo je bila vaša replika, dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika poštovana Marijana Puljak.
Evo povrijeđen je ponovo Poslovnik, čl. 238., dakle nije bilo populizma, niste mogli iz svega navedenoga niste mogli nikako zaključiti da oporba ne želi vjetroelektrane, već ne želi vjetroelektrane povezane s aferama korupcije i klijentelizma, evo to ste mogli zaključit. Hvala.
Dobro. Opomena i vama. Slijedi Klub zastupnika Socijaldemokrata, uvaženi Zvane Brumnić.
Nakon ove rasprave u ime Kluba Socijaldemokrata mogu samo reć da je nemoguće podržat ovog čovjeka za ravnatelja agencije, a na rasprave koje su dolazile što reći? Čovjek iz HDZ-a pročita što piše u zakonu, isto što sam i ja rekao, jedino što zaključi drugačije. Kaže ono što smo danas rekli na odboru, je radilo se krivo u prethodnom razdoblju, pa vi onda nastavljate krivo radit. U jednom mailu koji vam je svima odnosno svima nama bio poslan bilo vam je između ostalog i jasno navedeno ovo o čem smo i zadnji put razgovarali, usporedba dva zakona gdje se točno i jasno vidi zašto bi po ovom zakonu imenovanje trebalo ić na drugi način za razliku od tog drugog zakona gdje imenovanje ide direktno od vlade. Al da se vratim malo na temu. Kaže vizija HERA-e, zaštita potrošača od rizika značajnih poremećaja u opskrbi električnom odnosno opskrbi energijom. To se radi o plinu, to se radi o nafti odnosno benzinu i o električnoj energiji. Ja stvarno postavljam pitanje vama s desne strane koji ste vladajuća većina i tajniku ministarstva, da li stvarno duplo povećanje cijena nije poremećaj u opskrbi, je li stvarno misle da ukoliko Hrvatska ima najskuplje gorivo u regiji to nije poremećaj u opskrbi i uopće kako je došlo do toga, reći će tržište, pa tko regulira to tržište? Upravo ova HERA. Upravo ova HERA u koju vaša vlada imenuje čovjeka koji će što radit, podržavat ono što je danas govorio ministar da neće regulirati putem trošarina jer da trošarine su upisane u proračun i vladi baš dobro dođe punjenje proračuna. Danas smo na odboru čuli slobodno tržište. Ja sam već jedanput kad smo govorili o energetskim zakonima govorio što znači potpuno slobodno tržište i što znači ono što se kaže da se u Hrvatskoj dogodilo kod samo 20% građana i praktički cijelog gospodarstva, da imaju slobodno ugovaranje tržišnih cijena. U Americi ste bili svjedoci gdje su guverneri njihovih država tada morali reagirati kada je u trenutku poremećaja na tržištu praktički ljudima cijena za najobičnije grijanje iznosila i preko 10.000 dolara. To je kad ugovorite nešto sa nekime ko vam isporučuje, a kažete malo sam se kockao. Mi smo svjedoci da su se vjerojatno neki od naših distributera kockali sa cijenom plina, pa nisu kupili dovoljno, to ćemo onda namiriti mi ostali građani odnosno netko nekako. E sad tu se postavlja pitanje, da li želimo na taj način radit, da li želimo na taj način funkcionirat i da li je to što to u konačnici prebacujemo na građane ispravno? Ja vam kažem nije. To je zadatak ljudi koje ovdje imenujete. E sada, malo o cijeni plina. Cijena plina kad je bila na najnižim svjetskim razinama proteklih par godina, ja se ne sjećam da je cijena plina u Hrvatskoj padala, sad kad se nalazi na najvišim razinama sada je cijena za gospodarstvo odletila nebu pod oblake. Cijena benzina sjetit ćemo se tamo negdje 2009. čini mi se 130 dolara barel, 12 kuna cijena benzina, danas cijena barela na svjetskom tržištu upravo gledao 80,05, 12 kuna upitnik. To je napravio naš regulator, to je napravilo tržište ili je to napravila između ostalih i naša Vlada koja eto kako ste rekli zna kvalitetno upravljati u krizama. A o tome kako je kvalitetno upravljala u Covid krizi razgovarat ćemo sutra. Teme više nego [[Upadica: Vrijeme.]] dobra, šteta ogromna.
Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovana Nadica Dreven Budinski.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege … [[Govornica nije uključena.]] da ova Vlada ispravlja ono što je donesla vlada prijašnja vaša vlada 2012. jer HERA radi po zakonu iz 2012., predsjednika uprave je imenovala vaša vlada, a naša će, ova većina će ga sad ispraviti, jer kod nas će većina ispraviti za razliku prakse u vašoj stranci gdje manjina razrješuje većinu. Hvala lijepo.
To je bila vaša više replika, imate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, Zvane Brumnić.
Poštovani predsjedniče povrijeđen je Članak 238., ja mislim da sam ja dobro čuo i prošli put kada smo razgovarali o Hrvatskoj regulatornoj agenciji da je za čovjeka koji je bio USKOK-ov optuženik tada se tražilo iz naših redova da nešto vlada poduzme. Ja nemam problema s time da prema svakome tko je nešto krivo napravio, svaka hrvatska Vlada postupi na onaj način na koji bi trebala postupiti u maniri dobrog gospodara.
Vi ste to iskoristili za repliku, opomena i vama. Završna rasprava u ime predlagatelja, poštovani državni tajnik Ivo Milatić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] vama gospodine potpredsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici, zahvaljujem se na raspravi koja je išla u raznim temama jasno i u temi što je tema, ali i u ovim drugim temama. Da razjasnimo odmah na temu što je regulirano u Hrvatskoj, što regulira HERA. Znači ovdje radi hrvatske javnosti ako tko sad ima živaca i strpljenja da nas sada u ovu uru sluša ovaj da se zna. Naftne derivate HERA ne regulira. Ako govorimo o onom dijelu gdje HERA nešto regulira, a ima veze sa naftom i naftnim derivatima to je transportna tarifa JANAFA. To je jedino što HERA regulira. Znači ovo drugo ništa HERA ne regulira. Mi smo se 2015. u vladi Zorana Milanovića ovaj opredijeli da se više ono svakotjedno pojavljivanje ispred pumpe u Miramarskoj gdje je zamjenik ministra Leverić ili tko je već bio Mazal ili tko je već bio gdje smo svaki put objavljivali cijenu jer smo mi imali tu formulu, odredili smo se jasno sukladno svim pozitivnim propisima EU i svega ostaloga obzirom da smo bili u pristupu prema EU da se cijena energenata kad je u pitanju derivati formiraju tržno. Ono što bi se složio s vama gospodine Brumnić, a to je ovo da ste konstatirali da je 2009. nafta barel bio 140, a da je danas 19, a da je danas cijena puno veća, a trošarine i PDV su praktično tu isti. Tu dolazimo do glavnog problema da su se naši opskrbljivači malo zaigrali i da vam je prosječna marža na benzinu 1 kunu 44, a na dizelu 2 kune i 18. To je ono gdje će sigurno hrvatska Vlada djelovati jer to nije normalno, jer to su prevelike marže. I to ovdje pred ovim domom odgovorno tvrdim da mi kao ministarstvo i kao Vlada razmišljamo i razmatramo upotrijebiti nekakve elemente koji postoje u zakonu o tržištu nafte i naftnih derivata. Zato sam rekao da ne mogu sada reći šta, gdje, kako dozvolite da to Vlada donese i da to na najvišem nivou u ovoj državi se donese odluka za određene stvari. A da će Vlada sjediti skrštenih ruku i dozvoliti da netko tako brzo reagira, a u rezervoarima su ovaj gorivo i naftni derivati koji su kupljeni po puno jeftinijoj cijeni, a kad nešto pojeftini da nitko ništa ne napravi, e to neće biti tako jer tu se stvarno nešto mora poduzeti. Što se tiče ovog drugog dijela kad govorim o HERI ja ne bih volio da hrvatski građani dožive da je to sad neka agencija gdje tamo sad su neki ljudi koji su svi kompromitirani, ovakvi, onakvi, to je nešto bez veze. To je jedna vrlo, vrlo važna i dobra agencija sa stručnim, predanim i vrijednim ljudima. Govoriti o tome da u momentu kada je dosadašnji predsjednik upravnog vijeća postao osumnjičenik i bio tamo nešto ispitan, priveden, vraćen na posao, da smo mi sad trebali isti čas kao u nekim vremenima davnim izvaditi sjekiru i sablji i sasjeći sve u korijenu, mi smo, mi poštivamo presumpciju nevinosti dok se nekomu ne dokaže nešto. HERA je funkcionirala u skladu sa zakonom. To što je gospodin Jureković imao ili ima sa nekim situacijama to će utvrditi organi koji su opet druga vrst vlasti u ovoj državi. Vi ste jedna, a mi smo druga, a to je treća, oni će utvrditi šta je s njime bilo. To što sam ja rekao da je sasvim logično da se on sada i javio na natječaj da iz tog razloga, da se, da sami sebi ne objašnjavamo ovdje da sigurno ne bi bio predložen od nas koji smo bili u komisiji to je sasvim logično moje razmišljanje kao djelatnika ministarstva i pripadnika ove vlade, ali da smo mi ti koji ćemo razriješiti Jurekovića samo na temelju toga što je on bio optužen, a razrješenje je isključivo u nadležnosti ovoga tijela, isključivo u nadležnosti ovoga tijela je razrješenje. Ne možemo ga vi razriješiti, ovdje ste vi svi mogli pokrenut njegovo razrješenje, skupit potpise, tražit da se razriješi, skupit većinu i razriješit ga. Niste to napravili. Mi smo zaključili da HERA funkcionira, radi na kraju nije tamo Jureković samo, tamo je još četvero ljudi. Govorite o ovom slučaju nedavno izabrane članice upravnog vijeća, sukladno Zakonu o sukobu interesa nema nikakvih zapreka da ona bude član upravnog vijeća. Znači njezin suprug je bio što je bio, sukladno zakonu je stupio kad je trebao stupiti i ja tu ne vidim tu nikakve zakonske zapreke za to. O stručnosti i znanju gospođe članice upravnog vijeća ne treba uopće govoriti, to je stručnjak vrhunske kvalitete i HERA s time nije ništa izgubila nego samo dobila. Kada se govori o cijenama plina, o cijenama struje baš je HERA ta koja to regulira i zato Hrvatska uživa u tome da do 1.4. plin neće poskupjeti odnosno ako slučajno poskupi za Novu godinu to će biti minimalno za ono što se reče z u slučaju transportne možda tarife, ali koliko sam shvatio i po zahtjevima neće, znači cijelu ogrijevnu sezonu hrvatski građani će imati cijenu plina kako malo ko u Europi. Hrvatska skladišta su puna 90% za razliku od Njemačkih i sličnih koja su poluprazna jer ljudi razmišljaju da pale mazut u elektranama. Mi imamo pola milijardi kubika u Okolima i 140.000 kubika uvijek na LNG, a cijela kućanstva RH cijelu godinu ne mogu potrošiti više od 600.000 kubika, kućanstva, cijela proizvodnja, cijela potrošnja u RH jasno negdje oko dvije milijarde i 500, 600, 700 ovisno o godini. Znači cijena plina je stabilna do 1.4., nakon 1.4. ćemo vidjeti sve će ovisiti jer će se pratiti cjelogodišnje razdoblje kako i na koji način šta će se dogoditi, ali sam siguran i da taj skok neće biti takav stravičan ako ga bude kao što je u drugim zemljama. Po cijeni električne energije od 33 europske zemlje, ne samo ove iz EU nego i ove ostale zemlje, Hrvatska je po cijeni električne energije 26. govoriti da je naša struja skupa je totalno bezveze. Mi smo 26. od 33 zemlje, mi imamo univerzalnu uslugu električne energije u koju HEP isporučuje u toj usluzi koju vi plaćate, mi ovdje svi vjerojatno smo više-manje na univerzalnoj usluzi, po 50 eura MW HEP vama zaračunava i meni i svim građanima koji me slušaju, a dobro znate pošto je struja sada, 120 i vi govorite da to nije u redu, da HERA ne radi svoj posao dobro, da te cijene nije dobro HERA napravila u interesu hrvatskih građana. Oni jadni plaćaju najskuplju struju na svijetu. O čemu mi to pričamo? Pa nemojmo to tako, pa nemojmo govoriti da nemamo strategije. Ko kaže da nemamo strategije? Pa donešena je strategija do '30.-te s pogledom na '50., donesen je Nacionalni klimatski energetski plan, nisko ugljična strategija je donešena, sve je donešeno. Doneseni su zakoni sada, nedavno ste izglasali Zakona o tržištu električne energije koji je preduvjet da se obnovljivi izvori u RH razviju na što je moguće bolji način. Slažem se da sve nepravilnosti koje su bile i za koje osobno ne želim preuzimat nikakvu odgovornost, ali svjestan činjenice i opterećenosti određenih afera koje se spominju vodili smo računa da se ni mali z i zarez u tim zakonima ne bi slučajno mogao upotrijebiti da nekad nekomu nešto padne na pamet. I tu vam se zahvaljujem svima da ste i vi i svi sudjelovali u tome i što god smo mogli prihvatili smo. I doći će sad Zakon o obnovljivim izvorima i ono što ste raspravljali sve smo upisali, bar se ja nadam da jesmo, ali ako bude nešto da je možda tu da još treba, postoje amandmani, postoji rasprava, postoji sve. Znači nemojmo govoriti tako i to crnilo puštati, to jednostavno nije lijepo jer nije istinito jer nije nijedna vlada u ovoj zemlji nije da ništa nije napravila. A ne možete sada reći mi smo jasno zacrtali do kraja '24. 1500 MW nove obnovljive struje instalirano u Hrvatskoj, to smo sebi upisali kao preduvjet da nam isplate sredstva iz NPO-a, nismo to napisali napamet, to nismo napisali napamet mi smo sigurni da će se to dogoditi. Govoriti o Kosinju da je to nešto što ne valja, ja ne znam zašto to može neko reći da je to nešto što ne valja, ako hoćemo obnovljivu struju pa i Kosinj je obnovljiva struja, to je novih 400 MW. Reći da to ne valja ja ne mogu razumjet, to je novih 400 MW ako Hrvatska do 2030. mora imati minimalno 2600, 700, 800 do 3500 novih MW obnovljive struje to je 400, pazite to je 400 od tih 2600. Čuditi se što smo spomenuli nuklearnu energiju, pa nuklearna energija je nekarbonska energija. Mi smo se kao zemlja opredijelili da mislimo da je nuklearna energija nekarbonska energija i ako imamo zajedničku imovinu sa prijateljima u Sloveniji zašto nama ne bi bio interes da ta elektrana radi do 2043., zašto ne bi bio interes i da se ta energija smatra da je bez CO2 otiska, kad je bez CO2 otiska? Zašto možda ne bi razmišljali sutra da u budućnosti pridružimo se i mi možda još jednom projektu i da imamo i tamo i dodatne MW, zašto? Zato što ćemo imati gomilu obnovljive struje koja je nestabilna, nju treba balansirati, morate imati struju koja je trajna, a to je termo, nuklearna, bioplin i reverzibilna elektrana ili hidroelektrana. To morate imati da biste imali stabilni sustav koji će biti obnovljiv jer vjetar puše kad puše, sunce sija kad sija. I morate jasno proizvoditi vodik da biste u budućnosti jasno višak energije obnovljive spremali u vodik i palili ga u momentu kada, kada te energije nema. Znači Hrvatska ima strategiju, zna šta hoće, napravit ćemo to. Do kraja mandata ove Vlade napravit ćemo ozbiljne megavate htjeli vi to ili ne. Slažem se s vama gospodine da što se tiče ovih metodologija to je ono što smo na intervjuu pitali novog predsjednika, nadam se kojeg ćete vi izabrat novog kandidata još uvijek nije predsjednik, ali nadam se da ćete ga izabrati, pitali smo ga i o tome kako on vidi viziju HERE u svijetlu novih zelenih tranzicija. I mi smo bili zadovoljni s odgovorom kako je on rekao kako on to vidi jer smo svjesni toga da metodologije treba mijenjati da postupke treba pojednostavljati, da HERA se mora puno, puno više zabavljati sa strujom nego sa ostalim situacijama, da smo loši u HERI sa kadrovima, da postoje neki v.d. direktori tamo koji moraju postati direktori, to smo sve dobili garancije od tog kandidata da on ako mu ovaj cijenjeni dom da povjerenje da će on to napraviti i da će on raditi na tome. Mi nemamo nikakvog razloga sumnjati u neovisnost HERE i ljude koji tamo rade neovisno gdje su oni bili, šta su radili i kako su ovaj do sada radili. Ono što znamo radili su dobro svoj posao bar što se tiče gospodina Žambokija, on je stručan, kompetentan ovaj i čovjek koji sam siguran da će biti dobar predsjednik Upravnog vijeća HERE jasno ako ga ovaj cijenjeni dom izabere. I u to ime ja ne bi vama više držao ovdje ovaj proslov, ali vas molim nemojte tako govoriti da je sve crno i da ništa ne valja, da ništa nije neovisno, da je sve ovisno jer to nije točno. HERA funkcionira sukladno zakonu kao neovisna energetska regulatorna agencija, tako će biti i tako je bilo i tako će biti. I vi ste taj zakon izglasali i po tom zakonu HERA funkcionira. Hvala.
Imamo dosta replika. Prva je poštovani Zvane Brumnić.
Poštovani tajniče evo sad ne znam što bi sve replicirao. Što se tiče važnosti agencije ja sam upravo počeo govor s time da smatram da je to važna agencija i da se ne bi trebalo na ovakav način donositi imenovanje odnosno raspolagati tom agencijom. To kako ćete reagirati na cijenu goriva govori to koga ste imenovali u upravu INE jer INA je ipak najveći distributer goriva u RH pa ja vjerujem da vaši članovi uprave koje ste tamo imenovali rade ono za što ste ih poslali u tu hrvatsku kompaniju. A što se tiče odgovora kolege o obnovljivim izvorima energije, evo ja moram priznati ja sam od onih koji pročitaju sve materijale pa sam pročitao i ovo, istini za volju vi ste mu dali maksimalnih 5 bodova, ali obnovljivi izvori se spominju samo kao obnovljivi izvori, niti riječi više. Tako da moram priznat ne znam kako ste vi iz ovog odgovora [[Upadica: Vrijeme.]] volio bih da ga hrvatski građani pogledaju, shvatili da će on biti [[Upadica: vrijeme.]] dobar u tom području.
Odgovor.
Nemam vam šta reći nego da i dalje smatram da je HERA neovisna i ovaj dobra i kvalitetna agencija. A što se tiče gospodina kojega smo intervjuirali on je dao odgovore koji su nas zadovoljili kao povjerenstvo i ja sam uvjeren da on razumije o čemu se tu radi. A ako tu u materijalima nije naširoko napisano to ne znači da on to ne zna i da on s time neće znati upraviti. I to je sve što vam imam reći.
Slijedeća replika Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, rekli ste ni jedna vlada, nije bilo ni jedne vlade a da nije ništa učinila. To bi možda trebali informirati svoje kolege sa desne strane kada raspravljaju jer ja se s vama slažem svaka vlada je nešto učinila, nekad dobro, nekad loše, neka bolje, neka manje, neka više, ali svaka je učinila nešto. No, shvaćam da ste vi u nezavidnoj poziciji sa jedne strane jer branite nešto tu pred nama što, o čemu mi nismo raspravljali. Možda bi bilo dobro da razmišljamo o izmjenama zakona da resorni odbor daje prijedlog ravnatelja ili ravnateljice tako da bi nakon rasprave u odboru sigurno malo, neću reći otupila oštrica, ali malo bi manje rasprave bilo ovdje. No, ja se želim referirati na ono što ste rekli da se nešto u vezi cijene nafte treba poduzeti, međutim nismo čuli što. Shvaćam da nam ne možete možda sada reći što niti, ali ne možete nam reći ni kada, a predsjednik Vlade je rekao da se situacija prati i da će Vlada znati odgovoriti, ni kada, ni što, ni u kojem slučaju, a cijene divljaju.
Što se tiče kad će Vlada napraviti, pa sutra je Vlada, pa pogledajte kad završi Vlada možda i sutra nešto Vlada napravi. Tako da, da evo mislim nije predsjednik Vlade čovjek koji nije sposoban na sve izazove odgovoriti jer ja ne mogu zamisliti neke predsjednike Vlade kojima sam i ja bio pomoćnik ministra ovaj kako bi se oni ponašali da je ovo sve palo na njihova leđa ko što je palo na leđa predsjednika Vlade, ove Vlade. Tako da se ja uopće ne, ne mislim da nećemo naći odgovor. Je, ja poznam gospodu jednu, drugu, treću pa mogu objektivno reći što mislim.
Slijedeća replika, poštovana Marina Opačak Bilić.
Poštovani državni tajniče iz vašeg završnog izlaganja odzvonilo mi je u uhu kad ste rekli da najveću u formiranju cijene goriva imaju opskrbljivači koji po vama nepravedno uzimaju prevelik dio kolača, maržu od 1,70 kuna i da zapravo država nema prostora niti za reagiranje i da zapravo regulatorna agencija po tom pitanju ne može učiniti ništa. Molim vas ili da me razuvjerite da sam nešto krivo čula ili da ako doista tako mislite još jednom ponovite da stvarno smatrate da niti regulatorna agencija, niti država tj. vlada nema prostora za djelovanje po ovom pitanju?
Ja sam dobro rekao nego možda vi niste dobro zapamtili što sam ja rekao. Rekao sam da regulatorna agencija tu ne može ništa, a država može i da će država učinit.
Slijedi replika poštovanog Stipana Šašlina.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Evo iz vašeg izlaganja zaista je vidljivo i kristalno jasno da Vlada RH apsolutno ima sve pod kontrolom, drži situaciju pod kontrolom i da će na vrijeme i znati odgovoriti na ove trenutačne poremećaje koji su se dogodili na tržištu. Što se tiče oporbe, ponovno smo svjedočili jednoj predstavi čistog populizma sa osnovnim nepoznavanjem temelja odnosno teme o kojoj raspravljaju pa tako od HERA-e traže da reguliraju cijene benzina i goriva, tako da evo mislim da su ljudi ovo gledali, vidjeli, prepoznali i da ništa novo praktički. Hvala.
To je razumljivo kad ste u oporbi pričati jedno kad ste na vlasti neki pričaju to na drugi način. Recimo afera koja se ovdje često spominje je počela 31.12. jedne godine kada je bila na vlasti jedna stranka koja je sada u opoziciji i na čelo vlade jedan premijer koji je danas evo hvala Bogu predsjednik države, želim mu zdravlje i sve najbolje u životu, e i onda je bilo da je moj tadašnji ministar omađiao cijelu vladu i da samo je on znao šta je se dogodilo da cijela vlada nije znala kakvu je odluku donijela i to baš zadnji čas pred kraj godine. Ali to je tako u životu, tako to ide, jednostavno zaboravi se pa se sad ovaj govori kao eto mi smo najbolji, sve je super. Ima ona pjesma od TBF-a sve bit će super.
Povreda poslovnika Martina Opačak Bilić.
Povreda poslovnika čl. 238. naime kolega Šašlin inicira tj. insinuira nepoznavanje teme s ove strane sabornice. Ne radi se ovdje o nepoznavanju teme ja sam samo komentirala ono što je g. državni tajnik u svom završnom izlaganju rekao. Znači ja sam se referirala na ono što je on rekao onda znači da on ne poznaje temu ili što ste već s time htjeli reć. Hvala.
Dobro, vama opomena ovo nije bila povreda. Sljedeća povreda Mirela Ahmetović.
Poštovani državni tajniče. Povrijedili ste poslovnik čl. 238. meni je najinteresantnija činjenica zapravo postaje mi najinteresantnije to da ste vi aktivni sudionik svake vlade u resornom ministarstvu uz koji se spominje i veže ova afera Krš-Pađene. Pa baš me onako svako malo ponukate da sve češće pomislim kakva je vaša uloga u toj aferi.
Vama je opomena.
Hvala dragom Bogu nikakva, osim ove …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Gospodine državni tajniče niste dobili riječ.
Ispričavam se.
Sljedeća povreda poslovnika Zvane Brumnić.
Poštovani predsjedavajući, vi ste povrijedili poslovnik, a da niste kolegi izrekli opomenu i kada niste kolegi državnom tajniku ga vratili da govori o temi. Ja bi u potpunosti shvatio da kolega državni tajnik se drži teme, govori o temi, a ne da se prisjeća bivših dobrih ili loših odnosa u šta ja neću ulazit, ali kažem ajmo se držat teme. Ja bi volio da državni tajnik lijepo ovdje pred cijelim HS-om pročita čime se treba bavit HERA-a. ja sam čitao [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ono što smo mi u HS usvojili [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i tamo piše energent itd.
Dobro, vi dobivate opomenu. Šašlin je imao repliku koliko se ja sjećam, ne. Jel bila replika? Replika je bila. Što se tiče državnog tajnika … [[Upadica se ne razumije.]] što se tiče državnog tajnika pa kad mi odnosno mnogi ovdje cijelo večer govore van teme možda je njemu dozvoljena jedna rečenica. Evo imate vi repliku uvaženi zastupniče Fabijanić.
Zahvaljujem. Ako ne poznajem temu ja se onda time ponosim, naime onda bi trebali tu preimenovat tu agenciju jer onda više nije energetska nego parcijalno energetska jer se ne bavi svima. Da, grešaka je bilo bez daljnjega, ali postoje greške onda je odgovornost na oni koji su utvrdili grešku, a na kraju krajeva neki izbori su izgubljeni, baš od SDP-a da se onda ta greška i popravi. Ne vidim razloga zašto … popravila jer kao što ste se pohvalili za ono što je učinjeno s plinom, nitko mi ne može reći da se to ne može napraviti i sa naftom odnosno sa sirovinom za proizvodnju derivata. Ne vidim razloga zašto da ne. A ako govorimo isto tako o obračunu električne energije, dan danas hrvatski građani tek na godišnjoj razini plaćaju energiju po stvarnom trošku na način da financiraju distributera i proizvođača sa akontacijskim uplatnicama [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
Imate odgovor?
Nemam.
Nema. Sljedeća replika Mirela Ahmetović.
Poštovani državni tajniče Trebalo bi mi sat vremena da vam repliciram na sve ono što ste sada iznijeli u svom govoru, međutim evo iskoristit ću priliku pa ću vas pitati samo oko intervencije države odnosno Vlade na cijene goriva. Rekli ste da ćete ići u smjeru utjecaja na smanjenje marže. Dakle nećete ići na utjecaj po pitanju trošarina, niti po pitanju osnovice PDV, za obračun PDV-a nego čete utjecati na slobodno tržište i pritiskati zapravo distributera odnosno dobavljače da snize maržu jer ona je kako vi kažete prevelika u toj cijeni koja se naplaćuje. Evo ja bih vas molila zaista jasan odgovor na to.
Ja sam, ja sam bio i rekao da su marže prevelike i da je to jedan od razloga zašto je cijena toliko velika. A Vlada ako upotrijebi institut uredbe sukladno Zakonu o tržištu nafte i naftnih derivata onda će ona odrediti cijenu, maloprodajnu cijenu. To je bitno za hrvatskog građanina i gospodarstvenika da se fiksira na, imamo pravo maksimalno 90 dana, da se fiksira cijena gornja i to je to. To je najvažnije za hrvatskog građanina da on ne nastrada od cijene.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, u ovom saboru u zadnje vrijeme donosili smo zakone vezane uz energetiku, vezane uz električnu energiju baš u smjeru kako bi što više u Hrvatskoj omogućili izgradnju izvora električne energije koji su obnovljivi. Tu smo čuli ovu raspravu uz Hidroelektranu Kosinj koja moram priznati da mi nikako nije jasna jer mislim da se radi o reverzibilnoj čak elektrani koja ima još dvostruko ili trostruko veću vrijednost jer upravo može u trenucima kad ima jako puno električne energije, a nema ju tko trošit, koristit tu energiju da vraća vodu iz donjeg u gornji rezervoar i onda ju koristi za proizvodnju električne energije upravo u trenutku kad je najpotrebnija odnosno kad je nema nigdje jel. Dakle, ona je višestruko korisna, a mislim da u ovo današnje vrijeme svi oni koji bi neku svoju parcelu ili nešto trebali dati za izgradnju te hidroelektrane [[Upadica: Vrijeme.]] to će na adekvatan način biti i obeštećeni.
Sve se slažem šta ste rekli.
Dobro, hvala državnom tajniku. S ovim smo iscrpili raspravu po ovoj točci. Zaključujem raspravu.