[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,04 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, pozdravljam vas sve koji ste u međuvremenu stigli. Pozdravljam posebno naše kolege koji su ili bolesni ili su u samoizolaciji vidim da ih je danas, čini mi se na ekranu da ih ima 13 ako se ne varam, tako da ovaj evo ga sve nas je nažalost više koji smo u tim uvjetima. Krećemo s glasovanjem, prvo je, izvolite kolega Raspudić.
Poštovani predsjedniče u ime Kluba MOSTA-a tražim pauzu od 15 minuta jer su nam potrebne dodatne konzultacije budući da smo se našli u neočekivanoj situaciji, da su 2 naša zastupnika defacto ima je određena samoizolacija od strane saborske službe koja je uopće ne promišljajući konkretnu situaciju odredila to svima koji su bili na određenom sastanku iako su nosili maske, iako su 2 zastupnika bila na 10 metara zračne linije udaljenosti. A podsjećam da se radi o dvostrukim mjerilima jer gospodin Hrebak unatoč mišljenju epidemiologa u Bjelovaru kasnije je za zahvaljujući višoj instanci, omogućeno mu je biti u saboru i glasovati. A sve to se događa u jednoj nezdravoj atmosferi gdje su određena 2 tjedna pauze u saboru s čime se mi ne slažemo, smatramo da sabor mora raditi u ovom teškom trenutku za domovinu, u situaciji gdje u ponedjeljak istječe moratorij na ovrhe, gdje su ugostitelji u velikim problemima, gdje se javlja dodatan problem u funkcioniranju škola, bolnica, jedna situacija gdje nije jasno jesmo li u lockdownu ili nismo jer škole ili rada ili ne rade primjerice, a tako i mi u saboru. Da li nam je trebalo omogućiti neku dvoranu gdje ćemo sjediti na metar i po, dva udaljenosti il koliko je već potrebno il da se svi možemo raditi online, a ne da nas reducira na 40, a onda uz to da se arbitrarno donose mjere o samoizolaciji od strane saborske službe. U svoj toj nezdravoj klimi je i ovo što se događa u javnosti, optužbe za radikalizaciju, ne za radikalizaciju čime se prejudiciraju rezultati istrage jer mi motive još uvijek ne znamo čina koji se dogodio. Stoga apeliram svima da malo smanjimo tenzije, da ne donosimo olake zaključke na temelju pojedinačnog slučaja, a evo kao prilog svoj toj konstruktivnoj raspravi potrebna nam je jedna dodatna konzultacija, pa molim pauzu od 15 minuta. A također izražavam žaljenje što Mandatno-imunitetno povjerenstvo nije udovoljilo zahtjevu zastupnika Grmoje da mu se skine imunitet čime bi se premijeru Plenkoviću i DORH-u omogućilo da ga tuži za klevetu ako je iznio neistinite tvrdnje. Hvala.
Hvala. Bit će odobrena stanka, samo pojašnjenje oko kolege Grmoje. U trenutku ako će biti podnesena prijava protiv njega, ako on to želi mi možemo skinuti imunitet, već danas u konačnici imamo po zahtjevu kolege, bivšeg kolege Ranka Ostojića, zahtjev za skidanje imuniteta. Mi smo u raspravi donijeli odluku da se ne skida imunitet, to je uobičajena praksa, ako kolega Grmoja želi mu se skine i u tom slučaju ne možemo mi ići protiv njegove volje. Ali u ovom slučaju sada unaprijed bez nekakvog zahtjeva bilo koga za skidanje imuniteta ne vidim razloga da to činimo. Stanka će naravno biti odobrena. Kolega Tomašević vi ste se isto javili.
Zahvaljujem. Tražim od 15 minuta u ime Kluba zastupnika zeleno lijevog bloka, kako bi se konzultirali oko ove nove situacije da nakon današnje sjednice sabora, sabor ide na stanku od 2 tjedna koja je po nama potpuno nezaslužena i uopće ne možemo vjerovati da se opravdava izjavama da 7 tjedana radimo u komadu i da onda nam treba 2 tjedna stanka. Ja ću podsjetiti da zadnjih nekoliko tjedana plenarna rasprava koja je samo srijedom i četvrtkom traje u prosjeku 4,5 sata, oko 2 popodne se završi plenarna rasprava ako već Vlada ne šalje prijedloge zakona u saborsku proceduru, ne razumijem zašto se onda oporbene točke koje su sada na dnevnom redu ne stavljaju na plenarnu raspravu kako bi se barem te oporbene točke raspravile. Isto tako zašto nema sjednice ponedjeljkom i utorkom odbora nego se stavljaju u isto vrijeme kada su plenarne rasprave. Znači u ovoj situaciji jednoj od najvećih kriza u kojoj se je Hrvatska ikada našla da sada Hrvatski sabor odlazi na dvotjednu stanku, ne vidimo nikakav razlog niti opravdanje za to. Znači posebice to smatramo kao pokušaj umrtvljavanja oporbe sada kad smo zajedno svi predali zahtjev za istražno povjerenstvo saborsko, kada, nakon JANAF-a kada se predlažu opozivi ministara, kada se stavljaju zakonski prijedlozi poput onog da se produži moratorij za ovrhe, sada se ide na dvotjednu stanku. Znači za to ne vidimo apsolutno nikakvo opravdanje od vladajuće većine i tražimo da isto tako i drugi kolege iz klubova se dobro zapitaju zašto to radimo i da se zapitaju zašto je sabor među najgore ocijenjenim institucijama vlasti u Hrvatskoj.
Dobro, bit će odobrena stanka. Kolega Bartulica izvolite. Što, ne, ne prije ste vi bili, piše da ste prije, prije, prije.
Zahvaljujem. Isto u ime Domovinskog pokreta tražim stanku. Na dnevnom redu glasovanje danas imamo 25 točaka, nažalost nema 2 točke, a to su izvješća o radu sudova i o radu DORH-a. Hrvatska javnost treba znati da to, te rasprave se već odgađaju 3 tjedna. Isto se slažem s kolegama da ne vidim uopće opravdanje za ovu stanku. Vi imate pravo to napraviti, ali moram upozoriti da u određivanju rasporeda ovog visokog doma postoji nažalost i velike mogućnosti zloupotrebe, neke stvari se odgađaju. Premijer Plenković tvrdi da želi ojačati hrvatske institucije, kad je odbacio prijedlog za osnivanje istražnog povjerenstva upravo je to rekao. Međutim, ovo smatram omalovažavanje ovog visokog doma. Imamo veliku odgovornost pred hrvatskim građanima na temeljit, pošten način odradimo ove teme, ovo nam ne omogućuje upravo to. Dakle, umjesto da imamo novo istražno povjerenstvo koje mislim je nužno imamo stanku od 2 tjedna. / . Dakle, tražim stanku u ime kluba da se dodatno konzultiramo i mislim da nije dobro u praksi da važne udarne teme se odgađaju na ovaj način. Šteta da nismo imali mogućnost raspraviti o radu sudstva, to je ono što brine hrvatske građane i što ih zanima i o DORH-u nismo imali tu mogućnost, mislim da to nije dobro. Imamo parlamentarnu demokraciju, moramo držati i do svojih institucija i da poštujemo sami sebe. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Kolegice Orešković, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku u ime Stranke s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS, također zbog potrebnih konzultacija o načinu glasanja po pojedinim točkama koje su danas stavljene na, na dnevni red. Međutim, želim se pridružiti svim kolegama koji su ukazali da stanka u ovom trenutku predstavlja svojevrsnu opstrukciju demokratskih procesa. Ne samo zbog toga što je oporba suglasno i unitarno zatražila formiranje istražnog povjerenstva kako bi se uočile i detektirale slabosti u sustavu borbe protiv korupcije, nego i zbog činjenice da nismo raspravili bitna izvješća koja bi mogla gotovo identičnu ili sličnu svrhu postići, kao i ovo istražno povjerenstvo i to još iz 2018.g. Osim izvješća predsjednika vrhovnog suda i glavnog državnog odvjetnika odnosno odvjetnice ovdje imamo i neraspravljana izvješća za 2018.g., a tako i za 2019. i od strane Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa i od strane pučke pravobraniteljice. Loša je poruka našim građanima da se sabor nakon svega 7 tjedana rada raspušta, a nismo raspravili zašto Hrvatski sabor kao zakonodavno tijelo nije uvažio niti jednu od preporuka gotovo apela nadležnih institucija koji pokazuju koliko nam je zapravo pravni sustav i vladavina prava porazna i šuplja.
Stanka će biti odobrena i vama. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku prije samog glasovanja. Ono što želim reći da sam već 17.g. saborski zastupnik, ovo je moj 6. mandat i mislim da imam značajno iskustvo kojim mogu ocjenjivati rad sabora. U tih proteklih 16.g. koje su iza mene, niti jednom Hrvatski sabor nije ne napravio u proljetnom dijelu zasjedanja stanku, u pravilu za vrijeme velikog tjedna ili uskrsnih blagdana, a u jesenjem zasjedanju, što je sada slučaj, uvijek je to bilo negdje oko Svih svetih i Dana mrtvih. Ako se napravi jedna analiza rada hrvatskih, svih saziva Hrvatskog sabora, pa ćemo vidjeti da se uvijek stanka događa upravo u ovo vrijeme. Prema tome, osim populističkih poriva oporbenih zastupnika koji glorificiraju svoj rad ovdje u Hrvatskom saboru, a koji je često put, a koji je rad ocijenjen na proteklim izborima od onih koji su vrhovni arbitar u demokraciji, ne vidim više nikakvih drugih razloga za takve njihove navode. Druga stvar koju želim reći. Analizom rada svih europskih parlamenata, samo jedan parlament u Europi radi na godišnjoj razini više od Hrvatskog sabora. Ovaj protekli, 9. saziv Hrvatskog sabora oborio je rekord u radu Hrvatskog sabora u prošloj godini kada smo radili daleko više nego niti jedan dosadašnji saziv sabora u bilo kojoj godini. Prema tome, spočitavati HDZ-u odnosno vodstvu sabora da na ovaj način želi umrtviti, utišati oporbu je potpuno promašen. Nitko oporbi ne priječi da politički nastupa i djeluje onako kako misli da je za nju primjereno. S druge strane, u ovoj godini u kojoj su održani parlamentarni izbori, će ovaj, ovaj saziv Hrvatskog sabora u ovoj godini, kojim upravlja ova vladajuća većina opet imati rekordan broj dana. A ja bi podsjetio da smo u vrijeme kad je počela korona kriza [[Upadica: Hvala vam]] donijeli sve važne dokumente [[Upadica: Hvala vam kolega]] kojima osiguravamo funkcioniranje države.
Hvala vam kolega Bačić. Kolegice Ahmetović, izvolite. Stanka će biti odobrena. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku kako bi se dodatno konzultirali oko aktualne situacije. Naime, najprije bih odgovorila g. Bačiću. Točno je, u svih 16.g. nije bila ovakva situacija da smo tražili stanku. Međutim, u tih 16.g. nije se desila ovakva gojna kao što je 2020. Samo ću nešto nabrojati od svih događaja koji su nas zadesili. Prije svega korona, ja se ne sjećam da je bila korona prije svih ovih 16.g., ove godine jeste. Da ne govorimo o pokušaju ubojstva na Markovom trgu, o ovrhama koje slijede za 3 dana, o zatvaranju poduzeća, o prosvjedu ugostitelja, prijevoznika, o tome da ovi ugostitelji koje sam spomenula se suočavaju sa 70% smanjenja prihoda u odnosu na prošlu godinu, o prijevoznicima, povremenim prijevoznicima koji se suočavaju sa gubitkom 20000 radnih mjesta, o jačanju radikalizma u RH, o divljanju korone, o rekordnom broju zaraženih, dakle o svemu onome s čime se svi mi koji smo sa dvije noge na zemlji suočavamo svaki dan. Dakle nije potrebno detaljnije govoriti, ali ono o čemu moram postaviti pitanje kako vas nije sram, kako vas nije sram hrvatskih građana koji su nas, koji su nas svi birali, svih birali da odemo dva tjedna na godišnji odmor, predblagdanski odmor koji će nam biti plaćeni dok ono strepe hoće li se aktivirati ovrha jer mi nismo bili sposobni donijeti zakon koji bi im u tome pomogao. Hvala lijepa.
Imamo, stanka će biti odobrena. Povreda Poslovnika kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolegica Ahmetović je povrijedila čl. 238. omalovažavajući druge zastupnike. Pita se kako nas nije sram, ja se pitam kako vas nije sram gđo. Ahmetović? Kolko ja imam informaciju, a to je točno, vi ste i načelnica Omišlja. Što sad vi, jel sad vi ovdje radite svoj posao kao načelnica Omišlja? I hoćelite kad sabor ne bude radio obavljati svoj taj posao za koji su vas izabrali građani Omišlja?
To nije bila kolega Bačiću povreda Poslovnika. Ono nije, slažem se, nije primjereno govoriti i prozivati kolege dal je nekoga sram ili ne, mislim da za to nema razloga. Neću dati opomenu zato što postoje određeni razlozi za ovo što je reagirao kolega Bačić. Dakle, nije, ne radi se o zlonamjernom korištenju jer je imao određene razloge, ali ja procjenjujem da nije bilo povrede Poslovnika. Izvolite kolegice Ahmetović. Peđa?
Poštovani g. predsjedniče. Uvaženi kolega Bačić, povrijedio je čl. 236. unatoč ovome što ste rekli. Kolega Bačić je iskoristio povredu Poslovnika za repliku, prije svega, omalovažavajući rad kolegice Ahmetović u jedinicama lokalne samouprave. Kolega Bačiću, dok god je to zakonom dozvoljeno, ništa u onome što kolegica Ahmetović radi, ne bi trebalo predstavljati problem, a pogotovo kada čujemo da predlažete da se uskoro [[Upadica: Zahvaljujem vam.]] i županima omogući da sjede u Saboru [[Upadica: Hvala vam.]] Ovo što radite je najblaže [[Upadica: Kolega Grbin, hvala vam.]] rečeno nekorektno. Hvala.
Hvala vam lijepa. Dakle i ovdje je bila replika na repliku. Neću ni vama dati opomenu, ali teške riječi kolegice Ahmetović povukle su onda i teške riječi kolege Bačića. Mislim da je sasvim logično, nitko nema razloga za sram jer sve što se događa, po meni je i u skladu sa zakonom, ali i u skladu sa dobrim običajima koje imamo. I biti načelnik i zastupnik je isto tako dozvoljeno, ali isto tako je normalno nakon 7 tjedana rada sljedeći ovih zadnjih 30 godina rada HS-a da odemo na stanku, dakle, ne vidim razloga za ovu vrstu teških riječi. Povreda Poslovnika, kolega Tomašević, izvolite.
Prema čl. 238. znači tijekom iznošenja rasprave ne smije se početi govoriti o drugoj temi za koju nije zastupnik dobio riječ, ako se javio za povredu Poslovnika, ovdje je to zastupnik Bačić prekršio za što mu niste dali nikakvu stegovnu mjeru jer je spominjao da je kolegica načelnica u Omišlju, a nije spomenuo koliko gradonačelnika i načelnika HDZ ima zbog čega i nemamo saborske odbore ponedjeljkom i utorkom tako da ne bi morali dolaziti u Zagreb.
Kolega Tomašević, sada činite isto što su činili i vaši prethodnici pa sada neću ni vama dati opomenu. Idemo sada dalje s raspravom. Kolega Pupovac se javio isto tako, traži stanku, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Što se tiče stanki ili pauza, stanka i pauza su prilika da zastupnici rade svoje druge zastupničke poslove. Da obiđu svoje izborne jedinice, svoje birače, da se bave poslovima koji su vezani uz njihov politički rad i ono zbog čega su izabrani. Ako to netko koristi, ispričavam se što ovako repliciram, nije mi namjera i ne bih htio nikog povrijediti. Ako to netko koristi za godišnji odmor, tada toga nekoga može bit sram. Ako to netko koristi kao izliku za to da bi polemizirao ovdje u posebnim okolnostima kada imamo ovoliko kolega koji su u samoizolaciji i zaraženi, onda ga također, može biti sram. Drugu stvar koju želim reći u ime kluba, točno je kao što ističu neke kolegice i kolege da imamo ozbiljne i teške probleme. Ali nije prvi put. Zemlje se u posljednjih 5, 6 godina doista nalazi u kritičnim okolnostima. Ali, za razliku od posljednjih 5, 6 godina, nismo imali ovo stanje sa epidemijom kakvo imamo. I mi kolegice i kolege moramo razmisliti, kako ćemo raditi. Saborska tijela mogu nastaviti svoj rad. I trebaju ga nastaviti unatoč stanci, posebno ona koja imaju hitne i obavezne poslove o kojima su neki zastupnici ovdje govorili i pripremiti to za plenum. Ako tako stvari gledamo, kao priliku da radimo sa biračima i kao priliku da odbori odrade svoj dio posla, posebno neki, onda nema [[Upadica: Zahvaljujem.]] [[Govornik se ne razumije.]] za ovu vrstu reakcije u okolnostima koje su [[Upadica: Hvala kolega Pupovac.]] krizne.
Hvala vam lijepa. Stanka će bit odobrena. Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, nastavit ćemo za 3 minute jer po čl. 293. a stanku mogu odobriti do 5 minuta. Znači ako netko se želi još konzultirati unutar kluba, molim da to brzo napravi, nastavit ćemo u 12 sati i 26 minuta, molim vas da budete ovdje. Dakle molim vas da budete ovdje, nemojte oni koji ne trebaju napuštati svoja mjesta. STANKA U 12,23 SATI. Mi imamo danas još i slobodni govor. Ako ste suglasni, vidim da je ovdje kolega Šimičević, kolegica Vidović Krišto, kolega Milanović Litre, kolega Brumnić, vi ste pitali bili, pa mi možemo, ako želite sada to napraviti i onda da nemamo poslije glasovanja više. Oke. Onda evo, pozivam prvo kolegu Šimičevića, kolega Šimičević, izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ajde dobro, odite pa ćemo onda krenuti sa kolegicom Vidović Krišto. Izvolite.
Možemo li se držati reda jer sam trčala jer sam znala da ćemo ovaj…
Ajde onda ćemo nastaviti za 10 minuta. Može tako?
Može, hvala vam.
Evo, i molim vas da obavijestite u svojim klubovima ako tko želi govoriti u, evo, u 11 sati, 15 minuta, 17 minuta. STANKA U 10,43 SATI. Idemo na drugu raspravu, to je Klub zastupnika Domovinskog pokreta i poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo prekosutra u nedjelju 18. listopada 2020. godine uz blagoslov hrvatske Vlade ističe moratorij na ovrhe i ponovo se aktivira lihvarski Ovršni zakon, autora i provoditelja HDZ-a i SDP-a. Od uvođenja moratorija stiglo je novih 170.000 postupaka za ovrhu hrvatskih građana, a u najvećem broju ono se odnose na režije. Podsjetimo u Njemačkoj za dug od 11.000 kuna trošak ovrhe je 300 kuna, prema ovom najnepravednijem zakonu u Europi trošak za dug od 150 kuna u Hrvatskoj iznosi 560 kuna. Umjesto da vladajuća vrhuška rješava korupcijske afere poput Agrokora, JANAF-a, pogodovanja raznim tajkunskim miljenicima i osigura povrat novca, a riječ je o milijardama kuna otuđenim od hrvatskih poreznih obveznika, ova Vlada nastavlja neviđenim mjerama i dalje udarati i na koljena bacati te iste porezne obveznike. Do kada? Druga stvar, tema slučaj Franak, dvije vijesti. Upravo saznajem da je Županijski sud u Varaždinu presudom odbio žalbu Addiko banke … . / . … te potvrdio presudu Općinskog građanskog suda u Zagrebu kojom je utvrđeno kako su ništetna dva ugovora o kreditu u valuti CHF. Dakle, ovo je prva pravomoćna presuda da je cijeli CHF ugovor ništetan zato što su ništetni i nezakonita kamata i nezakonita primjene CHF valutne klauzule. Druga vijest je da je nedavno sud EU donio još jednu vrlo bitnu presudu u spojenim predmetima C-224/19 i C-259/19 te praktički u jednoj presudi donio nekoliko važnih odluka za potrošače, a ovdje izdvajam samo najvažniji dio. Ugovorna odredba kojom se potrošaču nalaže plaćanje naknade za odobrenje kredita-ulazna naknada je nepoštena i ništetna ako banke ne dokaže, ako banka ne dokaže da ta naknada odgovara stvarno pruženim uslugama i nastalim troškovima, a što naše banke ne mogu dokazati. Do sada u kolektivnom slučaju Franak imamo pravomoćnu utvrđenu nezakonitost kamatnih stopa koje su jednostrano dizale banke i utvrđena je nezakonitost primjene valutne klauzule u „švicarcima“. Sad imamo i potvrdu da su ulazne i izlazne naknade nezakonite te pravomoćnu presudu da je cijeli ugovor ništetan. Postavlja se pitanje, što je uopće bilo zakonito u ugovorima o kreditima koji su se odobravali od 2000. do 2010. g. Postavlja se i pitanje odgovornosti regulatora, HNB-a koji je direktno odgovoran za nadzor u području zaštite potrošača korisnika financijskih usluga? Možda možemo razumjeti da nisu na vrijeme reagirali i spriječili nezakonito poslovanje banaka, ali sada nakon svih ovih sudskih potvrda na našim sudovima i na sudu EU nikako nije jasno zašto HNB ne reagira i ne naloži bankama zaustavljanje takve nezakonite prakse i što je najvažnije, povrat preplaćenih sredstava potrošačima. Također nije jasno zašto se takve banke ne kažnjavaju zbog nepoštene poslovne prakse. Postavlja se zapravo pitanje radi li HNB uopće svoj dio posla u zaštiti potrošača? I na kraju, treba postaviti pitanje i hrvatskoj Vladi. Može li se nešto više učiniti za oštećene korisnike kredita? Mi, ovdje u Saboru, kao i hrvatska Vlada dužni smo zakonski omogućiti povrat preplaćenog novca. Nameće se rješenje u vidu oštrijih kazni bankama, a u sklopu Zakona o potrošačkom kreditiranju i Zakonu o zaštiti potrošača, kad se pravomoćno utvrdi nepoštena poslovna praksa. Kazne bi trebale biti takve da se banke odvraćaju od takvog ponašanja, a kako na terenu sad stvari stoje, banke prvo oštete korisnike kredita, zatim iscrpljuju pravni put do besvijesti i tek manjem dijelu najupornijih korisnika sudski vraćaju samo dio opljačkanog novca. Banke su praktički do sada na 100 kuna koje su stekle bez osnove, potrošaču u prosjeku vratili 1 kunu. Riječ je ukupno o još oko 20 milijardi kuna koje bi banke trebale vratiti korisnicima kredita. Ukupna posljedica nisu samo oštećeni već i cjelokupna ekonomija, smanjena potrošnja građana, a i posljedično, manji BDP.
Idemo na 3. raspravu, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovani kolega Marko Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Odgovornost. Već duže vrijeme razmišljam o ovom pojmu i njegovom značenju, važnosti te nedostatku istog u današnjem društvu, u privatnim, poslovnim životima, ali i politici. Zadnjih nekoliko dana zbog tragičnog događaja koji se odvija nedaleko od nas, pojam odgovornost ušao je u gotovo sve hrvatske domove te je našao svoje mjesto na svim naslovnicama novinama i portala. Pitam se na koji način odgovornost utječe na naše društvo? Odgovornost je nevidljiva nit koja društvo povezuje i drži ga na okupu. Svi smo mi na jedan ili drugi način odgovorni nekome, bilo to obitelj, prijateljima, poslodavcu, zaposlenicima ili hrvatskome narodu. U današnjem društvu postoje 2 skupine ljudi. Prva skupina su ljudi koji vide probleme, ali odgovornost tih problema, tj. odgovornost problema prebacuju na druge. Druga skupina ljudi su ljudi koji vide probleme i koji su spremni preuzeti odgovornost iako ih oni nisu stvorili. Vjerujem, odnosno nadam se da svatko od nas ovdje želi biti dio ove druge skupine, ali kada pogledamo stanje u državi, dalo bi se zaključiti da većina pripada prvoj. Sve hrvatske vlade do danas mogu nam poslužiti kao primjer neodgovornog vladanja državom i njezinom imovinom. Zbog njihovih promašenih, nedorečenih i netransparentnih politika, pozdravljao sam se od mnogo poznanika, prijatelja i članova obitelji koji su razočarani prilikama u Hrvatskoj, tražili bolji život drugdje. Velika većina njih su mladi, obrazovani ljudi ispred kojih je niz uspjeha u privatnom i poslovnom životu, ali koji nažalost neće nikada ostvariti u Hrvatskoj. Njihov odlazak iz Hrvatske zasigurno nije lagan. Ali ti mladi ljudi su borci. Bore se za bolji život i preuzimaju odgovornost za sebe i svoju obitelj. Tko je odgovoran što u Hrvatskoj ne mogu uspjeti, a u Irskoj, Njemačkoj ili Austriji mogu? Zasigurno ne oni sami. Tko je odgovoran što u Hrvatskoj, pardon, odgovorni su, oni koji su do sada sustavno zanemarivali mlade, koji žele bolju kvalitetu života, više transparentnosti, uređenu državu i uvjete u kojima će moći dostojanstveno živjeti, raditi i stvarati. Njima je potrebna proaktivna vlast koja će biti poduzetnička, a ne činovnička. Koja će biti odlučna u provođenju politika koje su u interesu naroda, a ne partikularnih interesa pojedinaca i stranaka. Oni žele vlast koja je odgovorna svome naroda i kojoj je u interesu ulaganje u budućnost svoje zemlje. No, očito iz rada svih dosadašnjih vlada da im mladi nisu prioritet, a samim time, nije im prioritet ni budućnost Hrvatske. Umjesto transparentnosti i odgovornosti, sve vlade do sada, uključujući i ovu, mladima nude dugi niz afera, malverzacija i korupcije za koje gotovo nitko nije odgovarao. Na svima nama je da budućim naraštajima ostavimo društvo koje će slaviti i poticati konkurentnost, koje će biti izgrađeno na temelju zasluga, a ne na temelju pripadnosti, društvo u kojem su svi odgovorni za svoje postupke i posljedice tih postupaka. Moramo im ostaviti državu u kojoj vlada transparentnost i odgovornost na svim razinama državnih službi, od šaltera u ministarstvima do, sve do Banskih dvora. Tek tada ćemo mladima moći reći da za njih postoji budućnost u Hrvatskoj. . / .
Sada je na redu poštovana kolegica Dalija Orešković u ime Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolege zastupnici i zastupnice, jedan od problema na koje smo očito malo zaboravili, a ja se zahvaljujem svom kolegi prethodniku koji je na to upozorio, to je iseljavanje. Oni koji su razočarano napustili Hrvatsku kao razloge svog odlaska naveli su loše vođenu i neorganiziranu državu, nejednakost pred zakonom, korupciju, zapošljavanje podobnih stranačkih ljudi, osjećaj beznađa i besperspektivnost. U državi vide problem nedostatka dugoročnog promišljanja, a to se obrazlaže činjenicom da se strateški dokumenti ne donose ili nemaju kontinuitet, a čak i kada se donose kao što je to primjerice priprema Nacionalne razvojne strategije čini se da je njezin cilj prvenstveno raspodijeliti 4,3 miliona EUR-a, ponovit ću 4,3 miliona EUR-a Martini Dalić i ostalim Plenkovićevim Borgovcima, a ne osiguranje održivog razvoja i boljeg životnog standarda naših građana. Ne treba mi 5 minuta da kažem ono što mi je u ovom trenutku bitno. Svima koji su mi svojim glasom omogućili ovaj mandat želim se ispričati i reći da osjećam dubok sram zbog ove pauze od 2 tjedna na koje nas vladajući šalju. Tu pauzu mi iz oporbe nismo tražili, nismo trebali, nismo imali čak niti priliku niti raspravljati o tome i o tome glasati. No ova pauza od 2 tjedna nije odmor, nisu se čak ni HDZ-ovci umorili od rada, ova pauza je prije svega bijeg od odgovornosti. Na dnevnom redu sjednice i tema koje nisu raspravljane su brojna izvješća koja čekaju i po dvije godine, Izvješće povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2018., 2019.. Izvješće pučke pravobraniteljice za 2018., 2019., Izvješće glavnog državnog odvjetnika, Izvješće predsjednika Vrhovnog suda, sve su to teme koje bi itekako mogle uzdrmati stolce na kojima vladajući ovog trena sjede. No pravi još dublji kukavičluk vlasti ne proizlazi samo iz odgode raspravljanja o ovim temama pa tako i o onim drugim vrlo osjetljivim kao što je istražno povjerenstvo potaknuto aferom JANAF i traženje rješenja povodom isteka moratorija građana na ovrhe, ne, pravi kukavičluk vlasti proizlazi u odgodi provođenja strukturnih reformi, ne samo u ovom mandatu nego i u prethodnima. A to su reforme teritorijalnog ustroja, izbornog zakonodavstva, javne uprave, uspostave učinkovite kontrole vlasti, jačanje preventivnih mehanizama u sustavu borbe protiv korupcije, reforma pravosuđa, reforma obrazovanja, to su prave teme koje čekaju svoj dnevni red. Međutim, nema teme, nema tog povoda ili događaja koji neće pokazati da je naše društvo duboko rascijepljeno i podijeljeno i te podjele nisu na desno i na lijevo. Podjela je prije svega na one kojima paše ovakav sustav, kojim on odgovara i na one koji određenu promjenu traže neovisno o tome znaju li kakva nam promjena treba i neovisno o tome jesu li metode kojom se promjene u društvu zagovaraju legitimno i društveno opravdane i prihvatljive. I svaki puta kada se dogodi neki događaj koji pokazuje da nam je društvo na rubu pucanja vodeće političke elite u javni prostor i u javni dijalog uvode stare neprijatelje i povijesne podjele. U tome ovih dana u javnom prostoru prednjače dva velika politička titana. I osim što im je zajednička retorika koja se prije svega očituje u omalovažavanju i vrijeđanju drugih zajedničko im je to da u svom mandatu kada su imali priliku nisu napravili ništa. . / . Želim reći svojim biračima, ali i svim ostalim građanima, da samim time što sam zastupnica u 10. sazivu Hrvatskog sabora, nisam ujedno i dio ovakve vlasti i ne želim biti dio ovakve vlasti, kao jedna zastupnica. Ne mogu diktirati teme dnevnog reda, ali mogu pozvati vladajće i predsjednika HS-a da odustane od ove pauze, dakle dragi vladajući, dragi HDZ-ovci, odustanite od pauze i primite se posla.
Izvolite kolega Bačić. Povreda Poslovnika.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika HS-a jer kolegica Orešković uporno omalovažava ostale članove parlamenta, prije svega zastupnike vladajuće većine. A ja bih gđi. Orešković sugerirao da umjesto isprike svojim biračima, da umjesto isprike svojim biračima objasni kako to je ona baš između 5 tisuća odvjetnika u Hrvatskoj izabrana bez javnog poziva, bez javnog natječaja zastupati, zastupati i obavljati poslove za JANAF zbog čega je kasnije radila razne performanse ... [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala kolega Bačić. Ovo nije povreda Poslovnika. A što vi trebate, kolega Tomašević? ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa dozvolite da kažem, dozvolite da ja to kažem, ja sam rekao da to nije povreda Poslovnika i kolegi Bačiću dat ću opomenu, kao što sam i vama dao 3 opomene jer ovdje postoje pravila po kojima se treba ponašati. I dok sam predsjedavajući držat ću se tih pravila i koristiti sve one obaveze i prava koje kao predsjedavajući imam. A jedno od njih je da sazivam sjednicu i da određujem kada će biti stanka. Ovdje sam 17 ili 18 već godina i imam neko iskustvo i birači su mi dali ponovo potporu i izglasovali HDZ i nas da vodimo državu kako mi smatramo da je ispravno, a vama nisu dali tu potporu. Kad budete na vlasti, kad dobijete većinu glasova, onda vi određujte pravila. Glasovat ćemo u 12 sati. STANKA U 11,32 SATI. Idemo na petu raspravu, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovani kolega Tomislav Tomašević, izvolite.
Dragi kolege, saborski zastupnici, ja danas želim u slobodnom govoriti o sustavnom neradu Hrvatskog sabora kojeg smo mi svi dio i taj sustavni nerad kulminira sa nezasluženom dvotjednom stankom koja će uslijediti nakon današnje rasprave. Nije slučajno što je Hrvatski sabor najlošije ocijenjena institucija vlasti od strane hrvatskih građana, najlošije ocijenjena institucija. A glavna institucija vlasti. Hrvatska prolazi sada jednu od najvećih kriza u svojoj povijesti a Sabor odlazi na stanku od dva tj. uz objašnjenje vladajuće većine da smo radili već sedam tj. u komadu i da je takva stvar uobičajena. Kako uopće komentirati takvu izjavu? Mi iz kluba zeleno-lijevog bloka, podsjetiti ću vas, smo još prije ljetne stanke tražili da se ne ide na ljetnu stanku od čak četiri tj. kako bi se što prije usvojio Zakon o obnovi Zagreba i okolice i kako bi se to što prije razriješilo međutim to se tada ignoriralo a sad se ide na dodatnu još dvotjednu „zasluženu“ stanku. Zasluženu, koliko je to zasluženo govorit će činjenice o kojima bi rado govorio i mislim da vrlo nerado kolege saborski zastupnici govore o tim činjenicama pa jamo malo da javnost čuje o čemu se tu radi. I to je recimo neko naše iskustvo kao novih saborskih zastupnika u samo tri mj. i moram priznat, svašta sam očekivao od Sabora, ali ovo nisam ni mogao zamisliti. Znači, ajmo ovako. Sabor zasjeda plenarno puni znači dan, samo srijedom i četvrtkom. A petkom ima manje točaka dnevnog reda jer je obično glasanje do podne i nakon toga se prekida sjednica uz eventualno slobodne govore. Danas smo slobodne govore odradili i prije glasanje. Znači dva i pol radnog rada. U isto vrijeme u ponedjeljak i utorak ne plenarne rasprave jer bi tada trebali biti saborski odbori. Kažem trebali biti jer kao što vrlo dobro znate, saborski odbori se uglavnom sada zakazuju za vrijeme plenarne sjednice, u srijedu, četvrtak i petak, kako jadni saborski zastupnici ne bi trebali doći i u ponedjeljak i utorak u Sabor ili u Zagreb. A onda kad se te sjenice odbora dogode, podsjetit ću vas, vrlo su kratke sjednice tih odbora, znači inače parlamentarni odbori u svim parlamentima najviše se rasprave na odborima, kod nas su … . / . … vrlo kratke sjednice odbora, a onda kad se i dogode saborski zastupnici ne mogu biti čak niti do kraja sjednice saborskog odbora nego deponiraju svoj glas tako da ne moraju ostati do kraja i glasati na toj kratkoj sjednici odbora koja traje obično sat vremena, pola sata, nekad i kraće. Kad se isto tako vidi o čemu plenarno raspravlja sabor može se isto tako jasno vidjeti da je riječ sada uglavnom o nekim starim točkama jer Vlada ne radi dovoljno, ne radi dovoljno brzo i ne upućuje nove vrlo bitne i potrebne zakone u saborsku proceduru, pa primjerice i spomenuti već Ovršni zakon koji 6 tjedana dok je trajao moratorij se nije uputio u raspravu. Mi smo tražili promjenu znači ova dva zakona vezana za interventne mjere i provedbu ovrha na novčanim sredstvima i da se zaduži Vlada, da se produži moratorij dok se ne izmijeni Ovršni zakon, za što se imalo 6 mjeseci vremena, međutim to će se očito odbiti. Dat ću vam još par primjera, evo jučer smo primjerice raspravljali o Izvješću HNB-a za drugo polugodište 2019. godine koje je došlo u saborsku proceduru u ožujku ove godine, koji je smisao, znači pola godine je trebalo da dođe na raspravu plenarnu i koji je smisao uopće raspravljati o takvom izvješću za drugo polugodište 2019. godine tako kasno 9, 10 mjeseci nakon toga kad su se toliko i okolnosti promijenile. Isto tako smo i neki dan raspravljali o Zakonu u građevnim proizvodima koji se usklađuju sa pravnom stečevinom EU pa tu ni nemamo neki manevarski prostor, glasat ćemo danas o tom zakonu, radi se o zakonu koji je tehnički zakon, usklađuje se sa pravnom stečevinom EU i javno savjetovanje za taj zakon je bilo još u prosincu prošle godine i toliko je bio kontroverzan zakon, pod navodnicima, da nije došla niti jedna primjedba u javnoj raspravi i treba 10 mjeseci proći da dođe u proceduru, da prođe proceduru i da se raspravi i izglasa. Međutim, ukoliko je već Vlada toliko spora i ne predlaže nove prijedloge zakona onda se pitamo zašto se na plenarnu raspravu ne stavljaju inicijative oporbe. Znači prijedlozi izmjena zakona i druge inicijative koje [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] su na dnevnom redu od strane oporbe [[Upadica: Hvala kolega Tomašević.]] međutim to se ne radi. Znači, jasno vidimo što …
Hvala vam lijepo. Dobivate prvu, dobivate prvu opomenu, Dobivate sada i drugu opomenu, ako nastavite dobit će sada i treću opomenu. Molim vas da napustite govornicu i ponašajte se u skladu sa poslovnikom jer ono nije cesta, ovo je institucija Hrvatske države koja ima svoja pravila i svoj Poslovnik. Na cesti se ovako ponašajte kao što ste se ponašali sada ovdje.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, gledateljice i gledatelji, izraze koje ću koristiti ovdje u muškom ili ženskom rodu podjednako se odnose na muški i ženski rod. Evo, ušli smo u novu školsku godinu s korona virusom i samo zahvaljujući svim dionicima uspjeli smo i uspijevamo održavati nastavu tamo gdje joj je i jedino mjesto, a to je u školama. Ovo je trenutno i nadam se kako će ova pošast proći i kako će sve biti uskoro po starom gdje će se opet čuti smijeh i veselje na školskim hodnicima i kako će ekskurzije i maturalne zabave biti dio odrastanja naših mladih. U sustavu ima izazova koji su problematični, a koji opterećuju učiteljice, nastavnice i ravnateljice. Ovdje želim nekoliko rečenica reći o prosvjetnoj inspekciji koja je nužna za praćenje, utvrđivanje, otklanjanje nepravilnosti za bolje i kvalitetnije funkcioniranje odgojno obrazovnog sustava. Dakle, sve kolegice su suglasne s ulogom prosvjetne inspekcije, ali nisu s institutom anonimne prijave. Anonimna prijava koja je uvedena po uzoru valjda na neke totalitarne i hvala Bogu prošle, prošla vremena s ciljem da svatko može uputiti pritužbu pa ponekad i onim najboljim. Iz prakse znamo kako su anonimne prijave u većini slučajeva odbačene kao neosnovane, ali nakon anonimne prijave dolazi do poremećaja u zbornici. Iako se nazivaju anonimne uvijek iza odlaska prosvjetne inspektorice sve se zna. Kako bi se izbjegle neželjene situacije u školi zalažemo se da se takav oblik nazora dokine i da se izlazi na uvid samo kod potpisanih prijava. Na prvom mjestu po anonimnim prijavama su ravnateljice jer one su krive valjda za sve loše što se događa u školi. Ono što zaposlenici kojima je stalo do pozitivnih odnosa u školi smatraju kako bi inspekcija trebala izlaziti na uvid na godišnjoj razini ravnateljicama škole te bi imali uvid o školi koja se tuži. Znamo da se 90% anonimnih prijava odnosi na osobnu razinu. Znači ravnateljica je kriva što je uzela razredništvo, ravnateljica je kriva što je netko dobio taj i taj razred, ravnateljica je kriva što netko ima 6 sat, ravnateljica je kriva što je petkom dobio netko zadnje satove. Druga vrsta anonimnih prijava je kad kolegica prijavljuje kolegicu. Tu je široka lepeza razloga i teško se može naći opravdano pedagoško uporište za prijavu. U velikom broju radi se o poremećenim odnosima. Ovdje se ne traži zaštita ravnateljice ustanove već se anonimno opterećuje inspekcija kao i odnosi unutar kolektiva. Anonimne prijave se ne mogu po današnjem zakonu ograničiti pa tako imamo slučajeva gdje inspekcija dolazi u neku školu u nekoliko mjeseci i po 15 puta. Možete li zamisliti kakve tenzije vladaju u školi i koliko pati posao koji se ne može obavljati kad je inspekcija u školi. Dakle, predlažem u ime učiteljica, nastavnica, pedagoške službe i ravnateljice da se ukine anonimna prijava i da inspekcija izlazi na uvid samo kod pisanih prijava. Da ravnateljica bude odgovorna za izvršenje nastavnog plana i programa na svim razinama čiji pak rad nadzire školski odbor i inspekcija. Učiteljice i nastavnice traže da se bilo koja prijava unutar kolektiva upućuje ravnateljici škole. Jasno i taksativno navesti propuste ravnateljica, a koji su razlozi za razrješenje. Pet, da se traži odgovornost za one koji neutemeljeno i bez argumenata prijavljuju bilo nastavnice, bilo ravnateljice, bilo zaposlenice. Predlažem izmjene Članka 13., Članka 19., Članka, 28., Članka 30. te Članka 42. Ovo je zamolba većine od 50.000 nastavnika u osnovnim i srednjim školama i jasan znak da treba neke članove zakona mijenjati jer ih primjeri dobre prakse nisu potvrdili kao valjane. Dakle, molim na kraju Ministarstvo znanosti i obrazovanja da prihvati prijedlog te će pokretanje izmjena zakona biti jasna poruka zaposlenicima u sustavu da su primijećeni njihovi opravdani razlozi te će vratiti vjeru u sustav kojem pripadamo, a sve s ciljem boljeg i kvalitetnijeg [[Upadica: Hvala vam.]] odgoja i obrazovanja mladih koji će uskoro preuzeti naše uloge. Hvala.
Idemo dalje sa raspravama, sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Matko Kuzmanić, izvolite.
Hvala predsjedniče, uvaženi zastupnici. Ono o čemu danas želim pričati, na što danas želim ukazati pažnju je ono što svi vidimo ali očito neki od nas ne vide a to je svakodnevna sprega moći lokalnih šerifa, izvršne vlasti i položaju malog čovjeka u takvom sustavu. Svi znamo da naša poljoprivreda baš i nije takvoj razini kakva bi trebala biti s obzirom da smo ušli u EU i da jako malo koja kultura koja u Hrvatskoj uspijeva ali jedna kultura na koju smo svi ponosni i na koju sam ja jako ponosan je vinarstvo, vinarstvo koje je usađeno u tradiciju naše države i naši poljoprivrednici godinama su jedni od najbolji vinara u svijetu, i moji Kaštelani i moji Hvarani i moji Dalmatinci i svi naši Hrvati koji dobivaju nagrade u svijetu su jedni od najboljih ambasadora naše države. Kako danas izgleda naše vinarstvo, vidjeli smo prije par dana na televiziji. Kada su g. Roziću i posjed ušli bageri i za vašu informaciju da vam kažem, područje Mili gdje se nalaze njegovi vinogradi je najstariji vinogradski nasad na otoku Pelješcu, znači stariji čak od dingača. I tu se ruši 7000 suhozida, čovjeku se uništava 40% nasada, uništava mu se 25% nasada maslina da bi se pogodovalo, kome? Bratu od načelnika koji je sagradio betonaru na državnom poljoprivrednom zemljištu. Ta nemjerljiva šteta koja se događa, očito je prošla neopažena u nažalost onom tragičnom incidentu koji se dogodio početkom ovog tjedna na Markovu trgu i mladi kolega koji je govorio ovdje prije mene, rekao je, spomenuo je pitanje odgovornosti, da, i mi smo za to odgovorni jer neki s ovih pozicija odavde pričaju o mržnji, potiču na mržnju i to sigurno kako kažu, što siješ, tako ćeš i žeti, to sigurno ne može pasti na plodno tlo. Ono što ja želim ovdje ukazati, ukoliko hrvatske institucije ne revidiraju ovu odluku i ne pomognu jednom našem vinaru čija obitelj živi od te proizvodnje i da se sutra imamo s čime i ponositi i ne revidiraju te odluke i ne pokušaju naći neko bolje rješenje, mi ćemo imati samo još jednu tužnu priču iz Hrvatske. Jedina kultura koja će kod nas nakon toga uspijevati, bit će kultura korupcije i nepotizma i to ona koju ste imali prilike čitati prije dva tj. u novinama kad ste vidjeli da je u HGK-u podijeljeno 108 otkaza ali naravno ne svima, potpredsjedniku Hrvatskog sabora, njegovom nećaku nije, rizničaru splitskog HDZ-a, njegovom sinu nije. Znači selektivno dijeljenje otkaza. Nepotizam, korupcija, govor mržnje, uništavanje hrvatske poljoprivrede, to vam je Hrvatska danas. Svi vi koji zatvarate oči pred time, probudite se, pomognite jednom malom čovjeku, on je možda jedan mali kotačić sustava, ali možda je ona točka prekretnica na koju svi trebalo ustrajati. Hvala vam.
Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Rajka Ostojića i prestanku obnašanja dužnosti potpredsjednika HS-a. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje slijedeću odluku: Dana 14. listopada 2020.g. započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Rajka Ostojića. Utvrđuje se da zbog mirovanja zastupničkog mandata Rajku Ostojiću prestala je dužnost potpredsjednika Hrvatskog sabora dana 14. listopada 2020.g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 103 zastupnika i zastupnice i da je jednoglasno donesena odluka kako ju je predložilo MIP. Izvješće MIP-a o zahtjevu za davanje odobrenja za nastavak kaznenog postupka protiv Nikole Grmoje, zastupnika u Hrvatskom saboru. Rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje slijedeću odluku. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, budući da ste me spominjali dok sam bio on line, nisam moga reagirati, molim sve zastupnike da odbace zaključak MIP-a i da mi se skine imunitet i u ovom slučaju Ranka Ostojića, ali i općenito, znači kako bi me premijer Plenković i DORH mogli kazneno goniti zbog teških optužbi o muljanjima u našim veleposlanstvima koje sam osobno iznio. Hvala.
Kolega Grmoja, dakle glede ovoga slučaja ako sami tražite da vam se skine imunitet, mislim da onda to moramo učiniti. A u slučaju ove druge tužbe, ako se ona dogodi, ako vi izrazite želju da vam se skine imunitet, isto tako ćemo to učiniti, ali temeljem, nemamo sad temeljem čega jer nemate tužbe, nije vas tužio nitko za sada. Kolega Bauk, izvolite.
Gospodine predsjedniče, nemam poslovničku mogućnost uključit se u raspravu, ali molim vas da mi dopustite iznijeti stav Kluba SDP-a o ovom presedanu koji ste vi pozvali, a g. Grmoja je prihvatio, bit će u dvije rečenice.
Ne, ne, samo malo, ja nisam pozvao dakle, ovo je želja g. Grmoje, ja sam samo bio na zahtjev i upit kolege Raspudića rekao što možemo učiniti. Dakle, ja ne znam, nisam se do sad sreo s ovakvom situacijom, možda su se događale, ali ih ja nisam registrirao, uglavnom smo odbijali skidanje imuniteta. Sada zastupnik sam traži da se imunitet skine. To je jedna situacija gdje se kose dva načela, ali evo izvolite, dat ću vam sad priliku da kažete svoje mišljenje.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Mi ćemo podržati izvješće MIP-a bez obzira što njega tuži naš član. Prvi put kad se prekrši ovo pravilo onda će svaki zastupnik koji bude imao privatnu tužbu, a sam želi, ne želi da mu se skine imunitet, bit izložen pritisku javnosti da to zatraži i da onda ide na sud i onda imuniteta više neće biti. Prema tome, mi ćemo podržati izvješće, izvješće MIP-a bez obzira na stav g. Grmoje. Hvala.
Kolega Grmoja, svjesni ste presedana kojeg činite i želite da vam skinemo imunitet?
Da svjestan sam … [[Govornik se ne razumije]]
Dobro, ništa, mislim to je, takva je, to je pravo kolege Grmoje. Kolega Beljak, izvolite. Malo, mislim malo mi je nezgodna ova cijela situacija, nova je i ne bi htio pogriješiti. Izvolite kolega Beljak. Recite, recite.
Poštovani predsjedniče, dakle ja bih molio, dakle ni meni nije stvar do kraja jasna. Ja bi molio da dopustite g. Grmoji barem dvije minute da obrazloži zbog čega je to tako jel očito postoji razlog gdje on želi iznijeti određene stvari, a ako mu se ne skine imunitet neće bit u slučaju to napravit. Dakle, to je presedan u smislu da čovjek hoće odnosno da ga Hrvatski sabor ne skidanjem imuniteta želi spriječiti u govorenju istine. Dakle, ja bih volio da on obrazloži o čemu se točno radi i ja ću tada glasat kako on hoće i predlažem da svi glasamo tako.
Samo malo, kolega…
Neka to bude…
Fala vam.
Nek to bude presedan. Evo, hvala.
Dobro, nećemo sada ići u daljnju raspravu. Mi znamo o kojem se slučaju radi, radi se dakle o tužbi privatnog tužitelja Ranka Ostojića, našeg bivšeg kolege protiv kolege Grmoje. U ovim situacijama MIP donosi odluku da se odbija takav zahtjev i ono je takvu odluku ovog puta donijelo. Sada imamo zastupnika koji traži da se takva odluka odbije. Ima svoje razloge za to, nećemo otvarati raspravu sada oko toga. Dakle, činimo jedan presedan, ali mislim da je ovdje volja zastupnika iznad onoga šta, prakse koju smo mi do sada imali. Evo kolegica Vučemilović, pa kolega Bačić, izvolite. Ali molim vas vrlo kratko, ovo sada dozvoljavam raspravu, za nju nema osnove.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Ovo je uistinu situacija bez presedana, ali mislim da kolega Grmoja ipak ima određeni mehanizam. On znači kao izabrani saborski zastupnik ulaskom u parlament dobiva imunitet i on može svoj saborski mandat staviti u mirovanje da netko drugi uđe umjesto njega u sabor i on više nema imunitet. Prema tome, čemu sad sve ovo? Hvala.
Ne, ne, pa ne, ne kolegice Vučemilović, to ni, ne, kolega Grmoja, ali nema potrebe, vi ne trebate stavljati mandat svoj u mirovanje, to nema veze sa, sa ovim što je kolegica rekla. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Ja poštujem želju g. Grmoje da mu se skine imunitet, a s obzirom da je ovo presedan u Hrvatskom saboru, predlažem da mi ovo glasovanje odgodimo za idući puta i da onda za ovakve i slične situacije u kojima će se nalaziti Hrvatski sabor donesemo na razini klubova zajedničku odluku kako ćemo postupiti. Ostajemo otvoreni za iduće glasovanje kada bi onda o tome mogli odlučiti. To je moj prijedlog.
Dobro, evo dobro onda ćemo, ja bi se suglasio s kolegom Bačić budući da je ovo nova praksa, da se obave konzultacije, ne bih htio sad da se dijelimo, pa da jedni budu za, drugi protiv, mislim da tu trebamo ujednačiti praksu i ako će od sada zastupnik tražiti skidanje imuniteta da definiramo da to bude onda nova praksa i da svi to podržimo, a ne da sutra imamo situaciju da prozivamo jedni druge zašto smo to učinili. Tako da evo slažem se s ovim prijedlogom, ostavit ćemo to za idući puta. Ali prije nego što ćemo glasovati o toj točci, ja bih molio da se provedu međustranačke konzultacije i da utvrdimo kakva će biti praksa u ovakvim situacijama. Idemo sada na izbor, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove, kolegicu Murganić da podnese izvješće.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove sabora RH… . / . … na svojoj sjednici donio je prijedlog o imenovanju predsjednice i prestanku mandata predsjednice Odbora nagrade Ivan Filipović. Za predsjednicu odbora predlaže se doktorica Vesna Bedeković i prestaje mandat dosadašnjoj predsjednici dr. Ireni Petrijevčanin Vuksanović. Prijedlog Odluke o imenovanju članova Državnog povjerenstva za procjenu šteta od prirodnih nepogoda. Za članove i za predsjednika predlaže se za predsjednika Darko Sobota, za članove Anamarija Blažević, Goran Ivanović, Ivan Budalić, Nikša Vukas, Željko Sačić, Vilim Matula. Za člana iz Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine dipl.ing. Damir Borović. Time prestaje i mandat mr. Pavi Šašlinu također iz ovog ministarstva. Članove državnog povjerenstva na prijedlog ministarstava mr. Krešimir Dragić, Nataša Vešligaj, Sanja Krnić Bastać, Miro Macan, mr. Jasna Divić i Krešimir Frančić. Također predstavnik osiguravajućeg društva koji, prestaje im, ne prestaje im mandat budući su izabrani i mandat im prestaje 14. lipnja 2023. godine. Prijedlog Odluke o imenovanju člana savjeta javne ustanove spomen područja Jasenovac, imenuje se za člana savjeta Krešimir Ačkar, zastupnik Hrvatskog sabora. Prijedlog Odluke o izboru članice i prestanku mandata člana nadzornog odbora Financijske agencije, za članicu se predlaže Grozdana Perić predsjednica Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora i mandat Antuna Klimana je prestao 22. srpnja 2020. godine. Prijedlog Odluke o imenovanju članova nadzornog odbora Hrvatske banke za obnovu i razvitak, u nadzorni odbor za člana predlažu se Žarko Tušek, Predrag Štomar i dr. Siniša Hajdaš Dončić, a za zamjenike članova Grozdana Perić, Branka Juričev Martinčev i Sanja Radolović. Prijedlog Odluke o izboru članova savjeta za robne zalihe, za članove savjete iz redova zastupnika Hrvatskog sabora biraju se Ante Sanader, Anja Šimpraga i dr. Milan Vrkljan. Prijedlog Odluke o imenovanju Nacionalnog vijeća za vode, za predsjednika Nacionalnog vijeća za vode iz reda zastupnika imenuje se Tomislav Klarić, a za članove nacionalnog vijeća iz reda zastupnika imenuje se Ante Bačić, Stipan Šašlin, Ivan Radić i Vladimir Bilek.
Zahvaljujem kolegici Murganić, otvaram raspravu, zatvaram raspravu i dajem na glasovanje predložene odluke. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 103 zastupnika i zastupnice, 102 za, 1 suzdržani i sve odluke donesene su kako je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Nastavljamo s točkom izbor, imenovanja i razrješenja pa molim potpredsjednika Odbora za pravosuđe kolegu Krunoslava Katičića da podnese izvješće. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolegice zastupnice i kolege zastupnici evo u ime Odbora za pravosuđe podnesem izvješće o i predlažem dvije odluke o imenovanju, jedna je 2 člana Državno odvjetničkog vijeća iz reda zastupnika RH, to će biti prva točka. Održana je, Odbor za pravosuđe je održao svoju sjednicu dana 16. listopada i na predmetni poziv pristigla su 2 prijedloga. Odluka je donesena jednoglasno pa stoga predlažem da se odluka o imenovanju da za članove Državno odvjetničkog vijeća iz reda zastupnika se imenuje dr.sc. Zlatko Hasanbegović i gospođa Ermina Lekaj Prljaskaj. Druga točka je, također se radi o imenovanju 2 člana sada Državnog sudbenog vijeća iz redova zastupnika Hrvatskog sabora. Na istoj sjednici je održana je rasprava također su pristigla samo 2 prijedloga. Odluka je donešena jednoglasno pa stoga će predlaže se da se iz redova zastupnika u Državno sudbeno vijeće imenuje gospodin Arsen Bauk i gospodin Dražen Bošnjaković.
Zahvaljujem kolegi Katičiću, otvaram raspravu, zaključujem raspravu i dajem na glasovanje navedene odnosno predložene odluke. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovao 101 zastupnik i zastupnica, 100 za, 1 suzdržan i donesene su odluke kako je predložio Odbor za pravosuđe. Idemo sad i na zadnju odluku. Temeljem Prijedloga Odluke o izboru potpredsjednice Hrvatskog sabora, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a, dajem na glasovanje nakon što je rasprava zaključena Prijedlog Odluke o izboru kolegice Sabine Glasovac za potpredsjednicu Hrvatskog sabora. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 102 zastupnika i zastupnice, 102 glasa bila su za, tako da je donesena odluka kako je predložio Klub zastupnika SDP-a. Čestitam novoj potpredsjednici na izboru na ovu časnu poziciju i želim joj puno uspjeha i kvalitetne suradnje sa ostalim članovima Predsjedništva Hrvatskog sabora. [[Pljesak.]] Ovime smo došli do kraja ove sjednice, kao što je najavljeno sjednica iduća započeti će 4. studenog. Hvala vam svima. Doviđenja. SJEDNICA JE ZAVRŠENA U 13,58 SATI. Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2019., podnositelj je glavni državni revizor, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2019. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? . / . Utvrđujem da je glasovalo 116 zastupnika, 111 za i 5 suzdržanih te je donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor.
G. predsjedniče, vidimo da u ovom trenutku samo 3 zastupnika koja nisu prisutni u sabornici imaju mogućnost sudjelovanja u glasanju. Predlažem da odgodimo daljnje glasanje do 12,50 kako bi se uspostavila tehnička mogućnost da kolegice i kolege sudjeluju.
Evo, 4. ... [[Upadica se ne čuje.]] Recite mi, ovaj, dobro, pa u redu, ja sam vas zato i pitao jer isto sam u jednoj dilemi, ali što se mene tiče, možemo sačekati, nemam nikakvih problema s time. Kolega Tomašević, izvolite. Uključite se slobodno.
Ja se slažem isto tako, [[Upadica: Recite koju instituciju sada koristite, što tražite?]] Pa ne znam što smo do sada koristili. Znači [[Upadica: Ništa, ne, ovo nema u, poslovnički to nije moguće.]] onda u tom slučaju ne koristim ništa, samo želim [[Upadica: Kolegica je vikala sa balkona, pa ne znam, to isto nije definirano Poslovnikom.]] dobro je l' mogu onda reći …
Ne možete, ne, ako imate neki, ne može svatko se sjetiti i govoriti što hoće [[Upadica: A kako kolega Grbin?]] izvolite se sjesti. Nema, nema poslovničke mogućnosti. Kako vi sad imate ideju, tako vjerojatno ima i još drugih 130 zastupnika ideju nešto reći, ali to nije predviđeno Poslovnikom. A kako pustite jedne zastupnike, a druge ne. Ne, nisam pustio, nego je gđa. zastupnica se digla i vikala s balkona [[Upadica: A kolega Grbin?]] odite na balkon pa vičite, ne znam što da vam kažem. Izvolite se sjesti [[Upadica: Ja samo želim reći da mi ne možemo..]] Izvolite se sjesti, nema, nema, što želite sada? Sačekat ćemo evo, 10 minuta, nastavit ćemo u 12 sati i 50 minuta s glasovanjem, molim službe da uključe sve zastupnike. STANKA U 12,43 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Kolegice i kolege ovakva je situacija, dakle službe pokušavaju uspostaviti vezu, ali još uvijek to nisu uspjeli. Imaju jedno 5, 6 zastupnika koje hvataju i ostale ne. Oni inače nas vide i između sebe se vide, ali je izgleda prekinuta veza sa samim, naša internetska veza u saboru. Tako da imam prijedlog da nastavimo glasovati bez njih, dakle imamo kvorum ako želimo ili ćemo morati prekinut glasovanje i jednostavno nastaviti, nema ništa od točaka što je toliko kapitalno da bismo mi to morali danas izglasovati, pa možemo nastaviti onda drugi puta. Evo, pitanje za klubove? Kolega Grbin izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, situacija u kojoj pojedini saborski zastupnik sam odluči da ne sudjeluje u glasanju, a situacija u kojoj je pojedinom saborsko zastupniku zbog tehničkih uvjeta onemogućeno da sudjeluje u glasanju je nešto sasvim drugo. Dakle, mi ovdje ne govorimo o kvorumu, jer kvorum nije sporan, govorimo da o činjenici da pojedinim našim kolegicama i kolegama nije omogućeno glasanje. Zato predlažem da se nađemo ponovno u 14 sati i ukoliko je moguće dovršimo ovo glasanje. Nadam se da bih i tih sat vremena moglo biti dovoljno da se veze uspostave. Hvala.
Hvala na prijedlogu. Ima li još kakvih prijedloga? Dobro, nećemo u 14 nego ćemo u 13 i 30. U slučaju da u 13 i 30 ne možemo spojiti ovaj onda možemo napraviti slijedeće, možda će se neki od zastupnika jednostavno odreći prava da glasuju, može i tako napraviti, dogovoriti se sad s njima da kažu da ne glasuju pa da mi odglasujemo. Ako želite tako, ja ne znam da li će pristati na to svi zastupnici jer imamo i zastupnike koji nisu samo dio vladajuće koalicije nego su 4 i oporbena zastupnika. Dakle, ako žele, ako na taj način otvore mogućnost za glasovanje, da, ako ne onda ćemo u 13 i 30 prebaciti glasovanje za drugi puta. Hvala vam. STANKA U 13,03 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13:30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmemo svoja mjesta, pa ćemo pokušati nastaviti s glasovanjem. Dakle, zastupnici koji su bili spojeni video vezom dobrovoljno su odlučili da neće glasovati, 10 zastupnika iz vladajuće većine, 2 zastupnika iz oporbe i 2 zastupnika iz Mosta nije im određena samoizolacija tako da su onda oni tu s nama i mogu glasovati. Ako smo zauzeli svoja mjesta, ja vas molim. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, vidjet ćemo u konačnici pri glasovanju imamo li kvorum ili ne tako da ako nećemo imati kvoruma prekinut ćemo glasovanje, vrlo jednostavno. Izvješće o radu pravobranitelja za osobe sa invaliditetom za 2019. godinu. Podnositeljica je pravobraniteljica za osobe s invaliditetom, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o radu pravobranitelja za osobe sa invaliditetom za 2019. godinu.“ Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da glasovalo 90 zastupnika i zastupnica, 89 za, 1 suzdržani, tako da smo donijeli zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici pred nama je Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć u 2019. godini. Institut besplatne pravne pomoći u RH reguliran je zakonom „Narodne novine“ broj 143 iz 2013. i izmjene i dopune iz „Narodne novine“ 98 iz 2019. godine. Ministarstvo pravosuđa i uprave prati provedbu ovog zakona i obvezno je svake godine izvijestiti Hrvatski sabor o utrošcima sredstva za besplatnu pravnu pomoć. Izvješće je podijeljeno u 7 cjelina, u prva tri dijela ovog izvješća daje se pregled zakonodavnoga i institucionalnoga okvira besplatne pravne pomoći, a središnji dio izvješća čine 4 i 5 dio u kojima se daje statistički pregled ostvarivanja prava na primarnu i prava na sekundarnu pravnu pomoć te financiranje primarne i sekundarne pomoći u 2019. godini. Završni dio izvješća čini 6 i 7 dio u kojima su opisane aktivnosti Ministarstva pravosuđa i uprave u 2019. godini te proces daljnjeg jačanja sustava besplatne pravne pomoći te ocjena stanja s obzirom na rezultate postignute u ovom promatranom razdoblju od, u odnosu na prethodne godine. Primarnu pravnu pomoć koja u prvom redu uključuje pravno savjetovanje korisnika besplatne pravne pomoći pružaju ovlaštene udruge, pravne klinike pravnih fakulteta i uredi državne uprave u županijama odnosno ured u Gradu Zagrebu. Sekundarna prava pomoć se odnosi na ostvarivanje pravne pomoći u građanskim i upravnim sudskim postupcima te na oslobađanju od plaćanja troškova sudskoga postupka i oslobađanja od plaćanja sudskih pristojbi. U razdoblju od 1. siječnja do 31. prosinca 2019. godine primarna pravna pomoć je pružena u 20.679 slučajeva. Ovlaštene udruge pružile su primarnu pravnu pomoć u 16.408 slučaja. Primarna pravna pomoć u najvećem broju slučajeva pružana je u obliku pravnoga savjeta 8.847 slučajeva. U izvještajnom razdoblju zaprimljeno je ukupno 5.850 zahtjeva za odobravanje sekundarne pravne pomoći koju pružaju odvjetnici, a od čega je odobreno 4.109 zahtjeva. Sekundarna pravna pomoć s obzirom na vrstu postupaka najčešće se odobravala u postupcima iz obiteljskih odnosa ukupno 1.558 slučajeva, a u odnosu na oblike sekundarne pravne pomoći u najvećem broju slučajeva ona se, je odobrena u obliku oslobađanja od plaćanja sudskih pristojbi. Najveći dio sekundarne pravne pomoći odnosi se na građanske postupke i postupke iz područja upravno pravnog sudovanja. Što se tiče građanskih postupaka u ovu domenu spada i pomoć građanima koji imaju pravo na sekundarnu pravnu pomoć, a odnosi se na slučajeve pravnog savjetovanja i zastupanja kada su u pitanju i ovršni postupci. Ukupna planirana sredstva za organiziranje i pružanje besplatne pravne pomoći u 2019. godini iznosila je 3.932.100 kuna. U odnosu na 2018. godinu to je nešto manji iznos koji je bio 4.012.000 kuna. U 2019. godini za pružanje primarne pravne pomoći isplaćen je iznos od 1.918.000 kuna kojima su financirana 22 projekta ovlaštenih udruga i 3 projekta pravnih fakulteta. Što se tiče sekundarne pravne pomoći to je ova pravna pomoć koju pružaju odvjetnici u odnosu na prethodne godine povećali smo naknadu odvjetnicima po satu, prije je to iznosilo 5 kuna, sada je to po satu zastupanja 7 kuna. S obzirom na određena pitanja koja su se pojavila u raspravama u Odboru za pravosuđe, dakle mi smo tu govorili kako se vrši upravni nadzor i zašto u pojedinim županijama to je zastupnica Vesna Nađ pitala na Odboru za pravosuđe, dakle upit koji sam postavi radi se u određenim županijama, upravna tijela županija prilikom utvrđivanja imovnog stanja podnositelja, dakle kada podnosi zahtjev za besplatnu pravnu pomoć postoje određene točno propisane kategorije tko može koristiti pravo na besplatnu pravnu pomoć pa ponekad se traže podaci od nadležnih tijela, kao što su Porezna uprava, HZMO, MUP, te općinski sudovi, zemljišno-knjižni odjeli, banke i sl., te se događa da u nekim slučajevima taj rok od 15 dana bude duži pa treba dakle više vremena da se određeni slučajevi obrade, a isto tako u županijama Brodsko-posavskoj, Koprivničko-križevačkoj te Istarskoj županiji kada smo izvršili nadzor nad uređujućim službenicima na pružanje besplatne pravne pomoći s obzirom da postoji aplikacija koja se koristi za pružanje pomoći, u nekim slučajevima statistički kada se izrađuje ovo izvješće nisu evidentirani slučajevi kojima su se rješenja izrađivala u Wordu, dakle ta osoba je dobila rješenje o pružanju besplatne pravne pomoći, a u ovoj statistici se navodi da neki predmeti nisu riješeni, pa sada smo na terenu zamolili navedene županije, a i svim ostalim županijama i uredima u Gradu Zagrebu da se mora koristiti aplikacija da bi mogli pratiti statistički koliko je zaista slučajeva riješeno, pa ova brojka čini se velika, a ona je ustvari u stvarnom životu manja nego što se podnosi u ovom izvješću. Evo ovo je kratko, predlažemo Hrvatskom saboru da se ovo izvješće prihvati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku, dvije su replike. Kolega Kajtazi, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani državni tajniče znam da ste jako dobro upoznati da jedini pripadnici romske nacionalne manjine imaju nekoliko strateških dokumenta među kojima znate da je bila i nacionalna strategija i nacionalni program za Rome, operativni program za romsku nacionalnu manjinu, između ostalog sjećate se da između 2005. i 2015. postojala je dekada. Upravo tada je za stjecanje državljanstva bilo je pružanje besplatne pravne pomoći što je bilo i pokazalo se da je to odlično. Mene samo zanima dal postoji opet mogućnost pružanja besplatne pravne pomoći u daljnjoj budućnosti? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na pitanju. Često smo razgovarali o problematici romske zajednice u RH, dakako da postoji. Mi se trudimo u našim rješenjima i za ovu godinu u kojoj smo sada i za sljedeću proširiti tu mrežu po svim županijama i uredima još više, a isto tako omogućiti i širenje spektra pružanja pravne pomoći kako udruge u primarnoj tako i odvjetnici u sekundarnoj. Postoje brojni problemi … neka financijska sredstva koja smo mi odobrili nisu ni utrošena, dio se sredstava vraća ponovno u proračun zato upravo što postoje razlozi. Dakle, kod ovih točno navedenih uvjeta u kojima se može koristiti besplatna pravna pomoć u nekim slučajevima događa se da naše provjere dovedu do toga da mi pokrenemo odobrenje da rješenje da se dozvoljava, ali naknadnim informacijama ako dobivamo rješenja moramo ih ukidati jer se događa da neki naši građani nemaju pravo na tu pomoć, tako da mi želimo usmjeriti zaista pravo na besplatnu pravnu pomoć onima koji to zaista to trebaju, onima koji ne znaju i onima kojima treba ili pravni savjeti ili odvjetnička usluga.
Hvala lijepa. Kolegice Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče. Ja sam neko tko jako cijeni institut besplatne pravne pomoći, usuđujem se reći da ga donekle i poznajem. Međutim u 2016. i 2017. godini imali smo registrirano 55 udruga i pravnih klinika koje se nalaze na listi pružatelja besplatne pravne pomoći, 2018. 57, 2019. 47, trenutno ih ima 54. Kao korisnik pružatelja besplatne pravne pomoći koliko se često ovaj popis ažurira jer sam pregledavajući ga vidjela da postoje na njemu udruge koje se više ne bave pružanjem besplatne pravne pomoći?
Hvala lijepo zastupnice. Mi smo u određenim situacijama kod nekih udruga prateći njihove aktivnosti na terenu, dakle svaka udruga koja pruža besplatnu pravnu pomoć dužna je na kraju razdoblja koje pratimo dakle godine dana, 30 dana po završetku tog razdoblja izvijestiti Ministarstvo pravosuđa i uprave o tome kako su utrošena sredstva, koliko je korisnika, financijska, koji su to pravni savjeti dakle što su radili. U nekim situacijama imali smo da neke udruge nisu obavile svoju dužnost kako su trebale pa smo mi tražili povrat sredstava od takvih udruga i imali smo dosta prigovora korisnika da neki to adekvatno ni profesionalno ne rade. A isto tako imamo udruge koje imaju puno opterećenja, a jako dobro rade, tako da upravni nadzor Ministarstva pravosuđa i uprave konstantno rade. Ja sam sam kao državni tajnik tražio s obzirom da je i meni ovo važno područje da se upravni nadzor pojača. Mi imamo određeni broj službenika i želja nam je to pojačati sa brojem ljudi koji će raditi na tome jer svako mora imati dostupnu i adekvatnu i stručnu pravnu pomoć i radit ćemo na tome zajedno. Evo svaki savjet i preporuka je dobrodošao sa terena. Hvala lijepo.
Hvala državnom tajniku. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Odbor za pravosuđe? Ne, nema takve želje. Otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika nacionalnih manjina i poštovani kolega Veljko Kajtazi. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Ovaj dokumenat o kojem danas govorimo značajniji je nego što se to čini na prvi pogled. Besplatna pravna pomoć institut je koji se osigurava svim građanima, ali i ostalim osobama jednakost pred sudom i drugim javnopravnim ustanovama odnosno jednakost ljudi pred zakonom. Stoga sam i rekao da ovo izvješće i nije nešto što treba zanemariti i raditi preko volje, a upravo tako izgleda kada se pogleda recimo grafikon na 7. stranici izvješća na kojem umjesto konkretnih brojki o korištenim oblicima primarne pravne pomoći u 2019. godini nije naznačen postotak u kojem je određeni oblik pravne pomoći pružen već samo piše na engleskom jeziku. Ali dobro, pređimo na sam sadržaj odnosno na statističke pokazatelje gdje isto ima nekih nelogičnosti u dokumentu. Besplatna pravna pomoć može se pružiti u obliku primarne i sekundarne prave pomoći koju vrše isključivo odvjetnici što bi trebalo osigurati profesionalnu pomoć i u najsloženijim predmetima. I sada tu opet dolazimo do nekih brojki koje na izgled ne odgovaraju pa vas molim da nam pojasnite o čemu se radi. Naime, stoji da u razdoblju 1. siječnja do 31. prosinca 2019. podneseno je 5.850 zahtjeva za ostvarivanjem sekundarne pravne pomoći. Od ukupnog broja odobrenih zahtjeva odobreno je 4.109 zahtjeva, odbijeno je 680, odbačeno je 116, obustavljeno je 263, proslijeđena su 33 zahtjeva te se je 649 zahtjeva nalazilo u postupku odlučivanja na 31. prosinca 2019. Kada se radi o obliku postupka stoji da je sekundarna pravna pomoć u najvećem broju slučajeva odobrena u obliku oslobađana od plaćanja sudskih pristojbi u 4.072 slučaja, zatim u obliku zastupanja u sudskim postupcima 2.826 slučajeva te u obliku oslobađanja od plaćanja troškova sudskog postupka 2.363 slučajeva itd. I sada dolazimo do statistike sekundarne pravne pomoći obzirom na vrstu postupka, tako stoji da se ona najčešće odobravala u postupcima iz obiteljskih odnosa ukupno 1.558 slučajeva, u postupcima vezanim uz stvarna prava sekundarna prava pomoć odobreno je 288 slučajeva itd., sve do brojke otprilike 2.600. Ako smo rekli da je ukupno odobreno oko 4.100 zahtjeva gdje je onda razlika između 2.600 do 4.100 kada se radi o brojkama obzirom na vrstu postupka? Rekao bih sada koju riječ o pružateljima besplatne pravne pomoći u koji spadaju odvjetnici pružaju samo sekundarnu pravnu pomoć ovlaštenih udruga, visokih učilišta koji izvode sveučilišne studije uz … područja prava putem pravnih klinika te uredi državne uprave u županijama odnosno u Gradu Zagrebu. U izvještajnom razdoblju ovlaštene udruge, kojih je inače 47, toliko je ovlaštenih udruga bilo upisano u registar zaključno s 31. prosincom 2019. g. Pružili su primarnu pravnu pomoć u iznosu u ukupno 16 408 slučajeva pravne klinike i 1 821 slučajeva, a uredi državne uprave u županijama, Gradski ured za opću upravu Grada Zagreba 2 450 slučajeva. Iz tih podataka vidljivo je da su uredi državne uprave u 20 županija i gradski uredi Grada Zagreba imali tek nešto oko 30% više slučajeva pružanje primarne pravne pomoći od pravnih klinika koji su organizirani na 3 pravna fakulteta. Znači Zagreb, Osijek i Split. Kada se radi o pravnim klinikama, na fakultetima, valja znati da govorimo o grupama studenata volontera na 3 pravna fakulteta koja rade pod mentorstvom svojih profesora ili odvjetnika suradnika. Valja pohvaliti što sredstva za besplatnu pravnu pomoć kada se gledaju zadnje 3 godine rastu. To je pohvalno jer je očito da se razvija svijest o nužnosti dostupne pravne pomoći, ali je očito i potreba veća obzirom na veliki broj socijalno ugroženih građana u našem društvu. Od ukupno planiranih sredstva za organiziranje i pružanje besplatne pravne pomoći za pružanje primarne pravne pomoći isplaćen je iznos od 1 918 498,62 kune, a za pružanje sekundarne pravne pomoći isplaćen je iznos od 1 901 195,29 kuna. U odnosu na ukupno isplaćena sredstva za besplatnu pravnu pomoć, postotak isplaćenih sredstava za primarnu pravnu pomoći iznosi 50,23%, dok za sekundarnu pravnu pomoć iznosi negdje oko 49,77%. S druge strane, kad se gleda dalje od prethodne 3 godine dolazimo do malo drugačijih brojku. Primjerice, 2015. g. ukupan proračunski iznos za besplatnu pravnu pomoć bilo je 9 milijuna kuna, od toga je milijun i pol išlo i za primarnu pravnu pomoć. Znači za samo primarnu je tada izdvojeno koliko danas izdvajamo i za primarnu i za sekundarnu. Inače, na listi korisnika besplatne pravne pomoći nisu izričito navedene osobe bez državljanstva koje zbog svog statusa predstavljaju posebno ugroženu društvenu skupinu te im je potrebna stručna pomoć u ostvarivanje prava vezanih uz državljanstvo. Tu imamo dosta slučajeva koji se odnose na pripadnike ruske nacionalne manjine koju ja zastupam, posebice žene koje se udaju u Hrvatskoj i teško dolaze do državljanstva iako mnoge od njih žive već jako dugo kod nas. Što se tiče besplatne pravne pomoći namijenjen isključivim pripadnicima romske nacionalne manjine, ona je ranije bila pružena kroz nekoliko projekata. Tako je Ministarstvo pravosuđa 2005. g. u okviru provedbe Nacionalnog programa za Rome bilo osigurano pružanje besplatne pravne pomoći uz statusni pitanjima koji predstavljaju jedan od najčešćih problema romske populacije te preduvjet za ostvarivanje prava iz zdravstva, socijalne skrbi, obrazovanja i zapošljavanja. Projekt je proveden kroz izravnu suradnju sa odvjetnicima na području Međimurske, Primorsko-goranska, Brodsko-posavske te Grada Zagreba. Statusna prava oko kojih je Romima pružena pravna pomoć, obuhvaćali su postupke utvrđivanje i sticanje državljanstva, regulacije boravka, utvrđivanje činjenica postojanja braka, rođenje djeteta, priznavanje i utvrđivanje majčinstva, odnosno očinstva i sl. ... [[Govornik se ne razumije.]] pravni centar iz Slavonskog Broda je također, imao projekt u suradnji sa ovim ... [[Govornik se ne razumije.]] glede besplatne pravne pomoći za statusna pitanja Roma prilikom čije provedbe su djelatnici centra posjećivali romska naselja, svi navedeni projekti provedeni su za vrijeme desetljeća zaključivanje Roma 2005./2015., a od tada je došlo do naglog pada pružanja besplatne pravne pomoći za Rome. Obzirom na stanje većine romske populacije u Hrvatskoj, pozivam Ministarstvo pravosuđa da pokuša iznaći model pravne pomoći za Rome kakav je bio u navedenoj dekadi jer se to bilo pokazalo kao vrlo korisno za pripadnike romske zajednice. Za normalno funkcioniranje sistema besplatne pravne pomoći u RH, potrebno je osigurati značajnije izdvajanje sredstva iz državnog proračuna u odnosu na dosadašnje izdvajanje. S obzirom da je Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći propisano da se financiranje pravne pomoći osigurava iz državnog proračuna, takva okolnost dovela je do značajnog smanjenja međunarodnih donacija za ove namjene. Također, brojni natječaji koji se raspisuju u RH u ... [[Govornik se ne razumije.]] sadrže izričitu odredbu kako se neće odobravati i financirati projekti koji se financiraju po posebnim zakonima. I za kraj, opet moram malo pokuditi sastavljače izvješća jer su pod ocjenom stanja napisali su ... [[Govornik se ne razumije.]] dvije rečenice, a po sažetkom umjesto kratkog pregleda stanja, naveli su samo ... [[Govornik se ne razumije.]] sadržaja u nekoliko pasosa. Šteta jer kako sam već rekao, ovaj dokumenat zaslužuje puno više. Hvala.
Drugi klub je Klub zastupnika SDP-a, poštovana kolegica Vesna Nađ. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je Izvješće o ostvarivanju prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava za 2019. g. Kao što je rekao prethodni kolega vrlo važno izvješće. Besplatna pravna pomoć regulirana je Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći i svrha joj je ostvarivanje djelotvorne pravne zaštite građanima RH i drugim osobama u skladu sa ovim zakonom. U primarnu pravnu pomoć, odnosno pravno savjetovanje u cilju detektiranja konkretnog pravnog problema i njegovog rješavanja, bile su uključene udruge u skladu sa odobrenim projektima na natječaju, pravne klinike i Ured državne uprave u županijama. Na kraju 2019. u registru je bilo upisano ukupno 47 ovlaštenih udruga za pružanje besplatne pravne pomoći, odnosno primarne pravne pomoći. U razdoblju od 1. siječnja do 21. prosinca 2019. primarnu pravnu pomoć pružena je u 20 679 slučajeva. Sekundarnu pravnu pomoć obavljaju odvjetnici u građanskim, sudskim i upravnim postupcima. Sekundarna pravna pomoć vezana je uz dohodovni i imovinski cenzus, ali postoje izuzeci od tog cenzusa, pa je dobro da sekundarna pravna pomoć nije striktno vezana za dohodovni i imovinski cenzus. Zabrinjava činjenica da je došlo do smanjenja broja odvjetnika koji pružaju sekundarnu pravnu pomoć iako, kao što smo čuli od državnog tajnika, je povećana cijena, pa bi trebalo vidjeti kako potaknuti odvjetnike na pružanje sekundarne pravne pomoći. Kad govorimo o dohodovnom i imovinskom cenzusu, sekundarna pravna pomoć odobrit će se ako ukupni prihodi podnositelja i članova kućanstva mjesečno ne prelaze po članu kućanstva iznos od proračunske osnovice, to je zapravo 3326 kuna i ako ukupna vrijednost imovine u vlasništvu podnositelja zahtjeva i članova kućanstva ne prelazi 60 proračunskih osnovica, što znači ukupno 199.560 kuna. Pravna pomoć odobrit će se, znači ako nisu ispunjeni pretpostavke gore navedene, ako podnositelj zahtjeva iz objektivnih razloga ne može raspolagati u ukupnom, u ukupnim prihodima i imovinom, dakle i iz zdravstvenih razloga i iz nekih razloga koji se tiču obrazovanja i ako se tiču više sile potresa, poplave, požara i slično. Uredi državne uprave odlučuju rješenjem o zahtjevu za odobrenje sekundarne pravne pomoći u roku 15 dana od urednog zahtjeva. U izvješću se navodi da uzimajući u obzir neriješene zahtjeve za ostvarivanje sekundarne pravne pomoći na dan 31. prosinca 2018. u izvještajnom razdoblju ukupno je u postupku bilo 8795 zahtjeva, od toga u postupku odlučivanja odnosno neriješenih je 2088 zahtjeva, što mi se čini prilično puno. Nije jasno iz izvješća zašto su neki uredi državne uprave i županije imali toliko neriješenih predmeta iako državni tajnik navodi da su, dakle tražili podatke od drugih javnopravnih tijela, porezne uprave i drugih i nisu ažurirali evidenciju, nije opet jasno zašto Brodsko-posavska samo županija ima 495 neriješenih predmeta, Istarska 409, a Koprivničko-križevačka županija 313, kad su drugi mogli rješavati ažurno. Činjenica jest da uredi državne uprave odnosno javna uprava na kraju godine čisti ladice, pa, pa si niko neće normalan dozvolit da ima tolko neriješenih predmeta u evidenciji, pogotovo ako izvješće ide na HS. Od ukupnog broja korisnika sekundarne pravne pomoći najviše korisnika sekundarne pravne pomoći je imalo prebivalište ili boravište u Krapinsko-zagorskoj županiji 594, na drugom mjestu je Istarska 533, a na trećem Grad Zagreb. Još bi bilo normalno da u Gradu Zagrebu imamo toliko ovaj sekundarne pravne pomoći s obzirom na veličinu, ali nije nam jasno, dakle nemamo analizirane kriterije zašto recimo u Istarskoj županiji imamo toliko. Najmanje zahtjeva imamo u Šibensko-kninskoj. Zašto? Nemamo navedeno. Znači treba malo više analizirati u slijedećem izvješću te podatke. Od ukupno planiranih sredstava za organiziranje i pružanje besplatne pravne pomoći, dakle za primarnu smo potrošili milijun 918.498, a za sekundarnu milijun 901.195 kuna. Ovlaštenim udrugama i pravnim fakultetima za projekte pružanja primarne pravne pomoći iz državnog proračuna je isplaćeno milijun i 918.498 kuna. Iz izvješća nije, nisu jasni kriteriji odobravanja sredstava udrugama primarne pravne pomoći budući da npr. udruga „B.a.b.e.“ dobila ukupno za sve oblike primarne zdravstvene zaštite, znači, znači provela je 1682 predmeta i za to je isplaćeno 85.000 kuna, a udruga „Domine“ recimo, organizacija za promicanje ženskih prava odradila je ukupno samo 112 predmeta, a isplaćeno je 69.250 kuna, dakle trebalo bi malo vidjeti koji su kriteriji odobravanja sredstava udrugama. To predlažem da u idućem izvješću se navede, pa da onda nemamo tih dilema. U svakom slučaju Klub zastupnika SDP-a podržat će ovo izvješće za 2019.g. Hvala lijepa.
Hvala i vama. 3. klub jest Klub zastupnika SDSS-a, poštovana kolegica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče sabora, g. državni tajniče. Kao što smo imali prilike čuti pred nama je izvješće o provođenju besplatne pravne pomoći i utrošku za 2019.g. i tu stvari zapravo stoje ovako da je u 2019. primarna pravna pomoć pružena u 20679 slučajeva, a sekundarna, pardon ukupno je 20679 slučajeva, od čega 16408 je primarna i nešto manje je sekundarna. I važno je istaći da je to, uglavnom na tom broju se nalazima i u zadnjih nekoliko godina, dakle broj je približan i varira. Ono što je važno reći, tko su zapravo najčešći korisnici besplatne pravne pomoći? To su umirovljenici zaposleni na minimalcu, nezaposleni i ljudi sa invaliditetom, svi oni koji ne mogu platiti odvjetnika ili pravnika da im napiše dopis, da im napiše prigovor u slučaju kada im HEP presječe struju ili kad im se obračuna velika kamata u odnosu, velika kamata za ovrhu koju je vodovod izdao ili kada majka traži alimentaciju, kada razvedena supruga, dakle traži alimentaciju. To su najčešći slučajevi koji traže besplatnu pravnu pomoć. Pružatelji besplatne pravne pomoći, a kao što smo imali priliku čuti u 2019. godini ih ima 57, uglavnom se žale da su sredstva nedostatna. Iako je u, iako smo zapravo u proračunu u protekle dvije godine povećali, dakle sad govorim o 2019., povećali iznos za 22,4% na sreću u 2020. taj iznos je također povećan i to je ono što je dobro. Međutim, slušajući pružatelje besplatne pravne pomoći oni nam kažu da je još uvijek to nedostatno i jer zapravo u prosjeku na korisnika primarne pravne pomoći potrošeno je 92,78 kuna, a korisnika sekundarne pravne pomoći je 324,99 kuna po korisniku. To je još uvijek malo i u odnosu na jedan europski prosjek i u odnosu na značaj koji taj institut besplatne pravne pomoći inače poznat i kao siromaško pravo treba da, treba da proizvede tako da svakako ovaj napredak u povećanju je dobrodošao i taj kontinuitet svakako treba, treba nastaviti i to je ono što je jako dobro, ali moramo imati u vidu da pružatelji smatraju da je potrebno više. I dalje pružatelji smatraju da zapravo kako bismo postigli taj jedan europski, dosegli taj jedan europski prag da bi bilo dobro, dobro došlo povećati ga. Imamo jednu situaciju koja je također pozitivan primjer, a to je da smo gotovo došli do izjednačenja broja korisnika primarne pravne pomoći i sekundarne pravne pomoći. Tako da defacto na ovaj način korištenjem primarne pravne pomoći preveniramo, dolazi do preveniranja i izbjegavanja dugotrajnih sudskih postupaka, a samim tim i do rasterećenja ionako prebukiranog pravosudnog sustava. Evo i ovo je jedan od opravdanih razloga za koji mislim, zbog kojeg mislim da treba doći do povećanja iznosa sredstava za besplatnu pravnu pomoć. Zapravo evo na ovaj način ljudi ne ulaze u sudski spor i to je ono što je, što svakako treba smanjiti, dakle pružiti im pravnu pomoć, primarnu pravnu pomoć da ne, nema potrebe da se ulazi u sudski spor u slučajevima kada je to naravno moguće i kada je to opravdano. Prijašnjih godina kada smo raspravljali o institutu besplatne pravne pomoći i utrošku sredstava uglavnom su se pružatelji žalili na neizvjesnost visine i nepravovremenost dodijele novčanih sredstava zato je sada prilika reći da toga više nema odnosno u zadnje 2 godine se na vrijeme isplaćuju sredstva koja su, koja osiguravaju jedan kontinuirani rad udrugama jer nije loše reći da ove udruge pružateljice besplatne pravne pomoći uglavnom se financiraju iz sredstava proračuna i one uglavnom i nemaju drugu mogućnost i zato je važno da oni na vrijeme već početkom godine dobiju sredstva kako bi mogli ostvariti svoju osnovnu ulogu i na taj način zapravo ostvariti i svoju osnovnu svrhu svojeg postojanja jer te udruge defacto pružaju besplatnu pravnu pomoć tokom cijele godine. Oni dakle nemaju prekide zbog toga što im nisu isplaćena sredstva, ali kao što rekoh u zadnje 2 godine ova situacija je napredovala i sredstva se isplaćuju na vrijeme. Još nešto što su pružatelji besplatne pravne pomoći istaknuli kao vrlo poželjno, a to je jedna malo bolja reklama za pružatelje besplatne, uopće za institut besplatne pravne pomoći. I evo ja ću iskoristiti ovu priliku i možda uputiti jedan apel medijskoj kući državnoj HRT-u dakle da možda bi bilo korisno kada bismo imali jednu reklamu koja ljude upozorava na to da, zapravo koja ljudima, upoznaje ih da postoji mogućnost da koriste besplatnu pravnu pomoć. Iako nema direktno veze sa ovim izvještajem moram spomenuti jedan opravdani strah koji su izrekli pružatelji besplatne pravne pomoći sa liste, sa liste, a koji su zapravo SNV i ZVO, a to je da, tiče se naravno problema oko upisa i evidencije hrvatskih državljana odnosno za utvrđivanje, odnosno pitanja koje se odnosi na novi Zakon o hrvatskom državljanstvu koji je stupio na snagu 31. 12. 2 i, odnosno 31.12.2021. kako je enormno se povećao broj predmeta u ovom području postoji opravdani strah kako osoba tako i pružatelja po koje bi po ovom osnovu zapravo mogli postati hrvatski državljani da će zbog kratkoće roka posljedice i uvjeta izazvanih epidemijom Covida-19 te sporosti u rješavanju postupaka pred MUP-om zapravo propustiti ovaj rok. I sada je prilika evo da kažemo da taj rok od 2 godine neće zapravo biti 2 godine već je proteklo više od 6 mjeseci i kao što rekoh zbog pandemije i zbog nerješavanja i sporosti u, postupaka pred MUP-om taj rok će biti značajno smanjen i mislim da je možda vrijeme da se o tome razmisli. Kao što rekoh znam da se ovo možda vas direktno ne tiče kada je u pitanju ovaj izvještaj, ali je li Ministarstvo pravosuđa možda bi trebalo razmisliti o ovom produženju. Jer zapravo šta to znači? Ljudi koji imaju pravo na hrvatsko državljanstvo neće ga imati zato što će propustiti rokove, a ne svojom voljom. Tako da bilo kako bilo kao što sam rekla na početku, mislim da trebamo malo više ovaj institut reklamirati, omogućiti ljudima da bude dostupan kao što je i sada i kao što rekoh bilo kako bilo Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovaj izvještaj Ministarstva pravosuđa o provođenju besplatne pravne pomoći i utrošku sredstava za besplatnu pravnu pomoć. Hvala.
Idemo sada na 4. raspravu, poštovana kolegica Marija Jelkovac u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Evo i ja ću probati ukratko sažeti par stvari vezano na ovo Izvješće o ostvarivanje prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava za isto u 2019. godini. Kao što je mislim danas već i rečeno ovaj institut u RH uređen je Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći, a zakon uređuje svrhu, korisnike i vrstu pravne pomoći, pružatelje, uvjete i postupak za ostvarivanje prava pomoći, financiranje pravne pomoći i nadzor nad provođenjem zakona. Ministarstvo pravosuđa i uprave prati provedbu zakona i obavezno je svake godine Vladi RH podnijeti Izvješće o ostvarivanje prava na besplatnu pravnu pomoć i o utrošenim sredstvima, a to izvješće Vlada podnosi Hrvatskom saboru. Svrha ovog instituta besplatne pravne pomoći je ostvarivanje prije svega jednakosti svih pred zakonom, a posebno zaštita socijalno i ekonomski ugroženih odnosno najpotrebitijih građana. Ovo izvješće podijeljeno je na sedam cjelina. U prva tri dijela izvješća daje se pregled zakonodavnog i institucionalnog okvira besplatne pravne pomoći. Središnji dio izvješća čine 4. i 5. dio u kojima se daje statistički pregled ostvarivanja prava na primarnu i sekundarnu pravnu pomoć te financiranje primarne i sekundarne pravne pomoći u 2019. godini. Završni dio izvješća čini 6. i 7. dio u kojima su opisane aktivnosti Ministarstva pravosuđa i u procesu daljnjeg jačanja sustava besplatne pravne pomoći te ocjena stanja s obzirom na rezultate postignute u promatranom razdoblju. Primarnu pravnu pomoć koja u prvom redu uključuje pravno savjetovanje korisnika besplatne prave pomoći pružaju ovlaštene udruge, pravne klinike pravnih fakulteta i uredi državne uprave u županijama odnosno u Gradu Zagrebu, čime se sigurno pridonosi teritorijalnoj dostupnosti te pomoći što je i dovelo do porasta broja korisnika. Oblici primarne pravne pomoći su opća pravna informacija, pravni savjet, sastavljanje podneska pred javnopravnim tijelima, Europskim sudom za ljudska prava i međunarodnim organizacija u skladu s međunarodnim ugovorima i pravilima o radu tih tijela, zastupanje u postupcima pred javnopravnim tijelima te pravna pomoć u izvan sudskom mirnom rješenju spora. Sekundarna pravna pomoć odnosi se na ostvarenje pravne zaštite u građanskim i upravnim sudskim postupcima te na oslobođenje od plaćanja troškova sudskog postupka i oslobođenja od plaćanja sudskih pristojbi, uz to tu je i pružanje pravnog savjeta, sastavljanje podnesaka u postupku zaštite prava radnika pred poslodavcem, sastavljanje podnesaka u sudskim postupcima te zastupanje u sudskim postupcima i pravna pomoć u mirnom rješenju spora. Napuštanjem strogog imovinskog cenzusa omogućen je pristup većem broju korisnika, a uključivanje odvjetnika kao jedinih pružatelja usluga osigurana profesionalna pravna pomoć, a posebice u onim najkompliciranijim i najzahtjevnijim predmetima. Radi praćenja sustava pravne pomoći osniva se i Povjerenstvo za besplatnu pravnu pomoć, ono prati i analizira stanje o odobravanju i korištenju pravne pomoći, razmatra prijedlog godišnjeg izvješća o ostvarivanju prava na pravnu pomoć i o utrošku sredstava, daje mišljenja na projekte ovlaštenih udruga i pravnih klinika, daje prijedloge i mišljenje za unapređivanje sustava pravne pomoći. U razdoblju od 1. siječnja do 31. prosinca 2019. godine primarna pravna pomoć pružena je u 20.679 slučajeva. Ovlaštene udruge pružile su primarnu pravnu pomoć u 16.408 slučaja, pravne klinike u 1.821 slučaju, a uredi državne uprave u županijama odnosno Gradski ured za opću upravu Grada Zagreba u 2.450 slučajeva. Primarna pravna pomoć u najvećem broju slučajeva pružena je u obliku pravnog savjeta i to u 8.847 slučajeva te u obliku sastavljanja podneska pred javnopravnim tijelima. U izvještajnom razdoblju zaprimljeno je ukupno 5.850 zahtjeva za odobravanje sekundarne pravne pomoći od čega je odobreno 4.109 zahtjeva, odbijeno je 680, a odbačeno 116 zahtjeva. Na dan 31.12.2019. godine u postupku odlučivanja bilo je ukupno 2.088 zahtjeva. Sekundarna pravna pomoć se obzirom na vrstu postupka najčešće odobravalo u postupcima iz obiteljskih odnosa i to ukupno 1.558 slučajeva. U odnosu na oblike sekundarne pravne pomoći u najvećem broju slučajeva ona je odobrena u obliku oslobođenja od plaćanja sudskih pristojbi i to u 4.072 slučaja. Ukupno planirana sredstva za organiziranje i pružanje besplatne pravne pomoći u 2019. godini iznosila su 3 milijuna 932 tisuće 100 kuna. To je bilo nešto malo manje u odnosu kada uspoređujemo sa 2018. godinom. Bitno je istači da se svake godine raspisuje javni natječaj za dodjelu sredstava za financiranje projekata udruga ovlaštenih za pružanje primarne pravne pomoći i pravnih fakulteta za rad te pravnih klinika i ta se sredstva dodjeljuju iz sredstava osiguranih u državnom proračunu za pružanje primarne pravne pomoći. U 2019. godini za pružanje primarne pravne pomoći isplaćen je iznos od 1.918.000 kuna kojim su financirana 22 projekta ovlaštenih udruga i 3 projekta pravnih fakulteta. Za pružanje sekundarne pravne pomoći isplaćen je iznos od milijun 900 i skoro 2.000 kuna čime su obuhvaćene naknade za rad odvjetnika, vještaka i tumača, troškovi svjedoka, uviđaja i sudskih oglasa, predujmovi izvan sudskih postupaka nad potrošačima te predujmovi troškova postupka stečaja potrošača. Na prijedlog Ministarstva pravosuđa Vlada RH donijela je i Uredbu o vrijednosti iznosa za utvrđivanje naknade da pružanje sekundarne pravne pomoći za 2019. godinu kojom je povećana ova naknada koju pružaju odvjetnici i to vrijednost boda koja je prije bila 5 kuna sada je utvrđena u visini od 7 kuna. Mislim da je to dobro i da treba i u budućnosti pokušati pratiti taj trend rasta te naknade kako bi zaista i oni koji pružaju besplatnu pravnu pomoć bili adekvatno nagrađeni za svoj rad, ali isto tako i motivirani da se time bave. Ministarstvo uprave i pravosuđa odgovorno je za pravilno funkcioniranje sustava besplatne pravne pomoći i svojim aktivnim pristupom sigurno doprinosi unapređenju tog sustava kako bi bio što bliži prije svega onim građanima koji imaju potrebu za korištenjem usluge besplatne pravne pomoći, a isto tako i ostvaruju pravo na isto. Klub HDZ-a će podržati ovo izvješće.
Zahvaljujem. Prelazimo sada na raspravu Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, govorit će poštovani kolega Davor Dretar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice, poštovani kolege, svrha besplatne pravne pomoći jest ostvarenje jednakosti svih pred zakonom te osiguranje djelotvornog ostvarenja pravne zaštite i pristupa sudu i drugim javnopravnim tijelima pod jednakim uvjetima. To su vrijednosti, univerzalne vrijednosti kojima društvo teži no čini se da su sve više i više ugrožene. Zakon treba pridonositi učinkovitijoj pravnoj zaštiti socijalno i ekonomski najpotrebitijih građana, a takvih je nažalost svakim danom sve više i više. U svakom slučaju pohvalo je širenje oblika primarne pravne pomoći, time se omogućilo savjetovanje korisnika u cilju otkrivanja konkretnog pravnog problema i njegovog rješavanja, a uključivanjem udruga civilnoga društva, pravnih klinika i tijela državne uprave u sustav povećana je i teritorijalna dostupnost primarne pravne pomoći. To je uz pojednostavljivanje postupka ostvarivanja prava na primarnu pravnu pomoć rezultiralo i porastom broja korisnika. Sekundarna pravna pomoć odnosi se na ostvarenje pravne zaštite u građanskim i upravnim sudskim postupcima te na oslobođenje na plaćanje troškova sudskog postupka i sudskih pristojbi. Napuštanjem strogog imovinskog cenzusa pristup sekundarnoj pomoći omogućen je i većem broju korisnika. Uključivanjem odvjetnika kao jedinih pružatelja sekundarne pravne pomoći osigurana je pomoć i u najsloženijim predmetima. No, s obzirom na sve niži standard i financijsku nesigurnost građana mjere poput ovih držimo nužnima. Pravna sigurnost uz fizičku sigurnost građana trebala bi nam kao zajednici biti među prioritetima. Fizička sigurnost ovih je dana aktualna tema o kojoj svi govore iz mnogih aspekata i naravno govorimo i o općoj sigurnosti življenja u Hrvatskoj. Cijelo vrijeme se postavlja pitanje odgovornosti aktualne vlasti i svih dosadašnjih, što su učinili da budemo bolje i sigurnije društvo za život. Sigurnost prije svega znači da smo ravnopravni pred institucijama, da imamo jednake mogućosti u društvu, adekvatnu zdravstvenu zaštitu i još štošta što život čini sigurnim u civiliziranim i demokratskim društvima. Danas vam želim govoriti o maćehinskom odnosu države prema svojim državljanima, svome narodu kroz samo nekoliko malih primjera. Hrvati plaćaju jedne od najvećih trošarina u Europi, primjerice automobil koji Nijemac, Austrijanac ili Nizozemac kupi u svojoj zemlji košta ih i do 50% jeftinije odnosno manje nego kod nas u Hrvatskoj, a pri tom znamo i sami kolika su im primanja u odnosu na naše. Zašto je to tako? Naravno između ostalog i zbog gomile fiskalnih i parafiskalnih nameta koji ponekad i korisno služe da štitimo svoju industriju, no u ovom slučaju mi je nemamo. Kupi li Hrvat automobil sa dodatnom opremom za sigurnost u prometu i to će se tretirati kao luksuz i dodatno penalizirati u smislu naplate uvoznih davanja. Znamo i sami da imamo jedan od najstarijih voznih parkova u Europi i kao groznu posljedicu jednu od najvećih stopa smrtnosti u prometnim nezgodama. Kako je Hrvatska krenula rješavati taj problem? Eto, bitno su povećane kazne i opet naravno udri po narodu jer penalizacija je izgleda jedino rješenje za ljude koji su na vlasti. To su sve produkti zastarjelog načina razmišljanja koji ne može pojmiti da je prevencija puno efikasnija od penalizacije. Mi i kroz dohodak i kroz bilo koju kupnju plaćamo neučinkoviti, tromi državni aparat koji se ne želi reformirati, ne želi služiti svome narodu već njime vladati, ali to nije sve. Kada već spominjemo vozila, kada je tom aparatu ponestalo novaca u kasici ukinuli su i pretporez na kupnju službenih vozila i naravno još jednom ogromnu količinu novaca skrenuli u svoju kasicu. Ne znaju oni da poreznim nametima ne potičemo već gušimo investicije, blokiramo moguća otvaranja radnih mjesta, ugrožavamo socijalnu sigurnost itd. Kada bi se država prema svojim građanima konačno odnosila tako da ih sve tretira jednako, kada bi fizičku i pravnu sigurnost doista stavila na listu prioriteta i to jako visoko, kada bi vodila brigu o mladima, o radnim mjestima, o opstanku sela i ruralnog prostora, tada zasigurno broj korisnika besplatne pravne pomoći ne bi rastao kao što je vidljivo iz ovog izvješća, nego bi se smanjivao, a naše gospodarstvo bi konačno krenulo rasti i Hrvatska bi bila stvarno zemlja o kojoj sanjamo svi koji ju volimo i u kojoj vrijedi živjeti. U svakome slučaju, Klub Domovinskog pokreta podržat će ovo izvješće, a budući da mi je ostalo još nešto malo vremena želio bih vam pročitati jedan Facebook status koje je ovih dana poprilično zaokupio puno pažnje. Neću govoriti o ovim aktualnim Facebook statusima hrvatskih političara nego o Facebook statusu jedne medicinske sestre. Ona je usporedila dva zvanja, dva posla, dva zanimanja. Medicinske sestre i onaj saborskoga zastupnika odnosno zastupnice. Citirat ću ustvari u potpunosti pročitati njen status. Medicinska sestra ide u noćnu vožnju, ide u noćnu smjenu, oprostite. Vozi 10 km, dolazi na posao u smjenu koja traje 12 sati. Dijeli bolesnicima večere i terapije, daje lijekove i injekcije, žlicom hrani one koji sami ne mogu jesti, pere i presvlači pacijente, brije muškarce koji to sami ne mogu, javlja se cijelu noć na zvono pacijenata, pazi na infuzije kod onih koji ih dobivaju. 2 sata iza ponoći zaprima i smješta novog pacijenta kojeg je hitna dovezla. U 3 sata čovjek padne u arest, traže doktora i uspiju ga oživjeti. Nakon 12 sati medicinska sestra vozi se ponovo kući 10 km, jedva gleda i čeka da legne u krevet, za plaću od 6 tisuća kuna. Saborski zastupnik, ponovno kažem, čitam status. Probudi se ujutro u stanu kojeg ne plaća, odluči da mu se danas ne da ići na posao pa ode u grad na kavu, tamo pročita novine, ogladni, ode u Sabor na ručak za nekoliko kuna, možda se odveze javnim prijevozom kojeg ne plaća ili zove vozača da dođe po njega. Onda je već toliko umoran da ode u stan koji ne plaća malo gledati tv i odspavati za plaću od 20 tisuća kuna. Medicinska sestra nema pravo na beneficirani radni staž i povlaštenu mirovinu, saborski zastupnik ima. Ovaj je status jedne medicinske sestre dobio desetke tisuća tzv. lajkova. Znamo svi koji smo u ovom sustavu, a i vjerujem i građani koji razumno razmišljaju da ove navedene privilegije, naravno, ne uživa velika većina saborskih zastupnica niti saborskih zastupnika, ali htio sam vam ukazati na ono što narod misli o nama i o našim privilegijama i o načinu na koji mi ovdje radimo. I posebno u ovome trenutku kada je ovo naš posljednji radni dan, barem u iduća 2 tjedna, pitam zašto? Zašto sada u trenutku kada stvarno imamo stotine problema [[Upadica: Kolega Dretar, sad ću vas prekinuti jer govorite izvan teme, pustio sam vas…]] potpuno ste u pravu poštovani g. predsjedniče [[Upadica: Možete to govoriti u slobodnoj raspravi, ja ću danas, osim toga, to obrazložiti na press konferenciji.]] Apsolutno [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Ja ću staviti svoju masku kao što ste i vi stavili masku na usta svih nas koji bi vam se mogli usprotiviti u iduća 2 tjedna.
Je, je. Danas inače imate preko 1100 zaraženih pa onda vi hodajte bez maske ako mislite da je to u redu. Sada je na redu poštovana kolegica Dalija Orešković, Klub zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, kolege zastupnice i zastupnice. Vladajući vole riječ sigurnost, tom su riječi nazvali i program kojeg bi trebala provoditi Vlada u ovom mandatu, no s obzirom na stanje u kojem se nalazi država i društvo, svakim danom ova riječ sve više gubi svoj sadržaj i značaj. Država koja nije u stanju svojim građanima jamčiti sigurnost, nije država u punom smislu te riječi. Osim sigurnosti života i zdravlja, posebno važan aspekt pojma sigurnosti kojeg bi država trebala jamčiti svojim građanima je vladavina prava, a onda između ostalog podrazumijeva pravo na pravično suđenje i tzv. jednakost oružja pred sudom, a samim time i jednakost pred zakonom općenito. Jer nisu i u praksi ne mogu biti jednaki oni koji se zbog neznanja i nemogućnosti pravilnog zastupanja svojih prava i interesa ne mogu izboriti za ono što im suhoparna pravna norma načelno garantira. U tu svrhu i postoje odvjetnici, no uzalud postoje odvjetnici za one koji si odvjetnika ne mogu priuštiti, a takvih je u našoj državi svakim danom sve više. Ostvarivanje Ustavom i zakonima zajamčenih prava ne može ovisiti o financijskim mogućnostima onih koji su pred sudovima i drugim nadležnim tijelima osuđeni na to da pravnu pomoć zatraže. Dakle pravo na besplatnu pravnu pomoć preduvjet je za ostvarivanje prava na pravično suđenje i djelotvoran pravni lijek i doprinosi jačanju povjerenja u jednakost pristupa pravosuđu. Zbog toga država mora omogućiti učinkovit sustav koji građanima lošijeg imovinskog stanja omogućuje pravovremenu pravnu zaštitu. No, suprotno tome pučka pravobraniteljica već godinama u svojim izvješćima koje upućuje HS-u upozorava na nedovoljnu učinkovitost ovog instituta, a ja ću podsjetiti da još nismo raspravili niti Izvješće za 2018. g. Do ovog dolazi zbog nedostatnog financijskog izdvajanja za pružatelje i nedovoljne informiranosti građana. To znači da država ne osigurava svoju temeljnu svrhu ostvarivanja jednakosti svih građana pred zakonom. Tijekom 2019. g. pučka pravobraniteljica zaprimila je 50% više pritužbi nego 2018. g. zbog neostvarivanja ovog prava i to zbog poteškoća prilikom angažiranja odvjetnika, s jedne strane, a s druge strane, zbog dugotrajnosti rješavanja zahtjeva za sekundarnom besplatnom pravnom pomoći. Do toga dolazi jer pojedini upravni odjeli u županijama nepravovremeno rješavaju zahtjeve, ali i građani premalo koriste ovaj institut zbog svoje slabe informiranosti, pa prekasno predaju zahtjeve, u međuvremenu dolazi do toga da proteknu rokovi za podnošenje prigovora, žalbe, tužbe ili nekakvih drugih pravnih sredstava. No, unatoč preporukama o potrebi veće dostupnosti i veće informiranosti građana, za sada ih je moguće pronaći samo na mrežnim stranicama Ministarstva pravosuđa i pružatelja ovih usluga, država ne poduzima ništa da se građanima da do znanja na koji način mogu zatražiti besplatnu pravnu pomoć kad se u pojedinom problemu nađu. U pritužbama građani ističu i problem određivanja odvjetnika u sustavu sekundarne besplatne pravne pomoći zbog neujednačenosti postupanja pojedinih nadležnih tijela. Naime, negdje se traži da odvjetnik da suglasnost da će pristati na pružanje besplatne pravne pomoći, dok pojedini uredi smatraju da je to već riješeno onog trena kada oni sami izdaju rješenje. . / . Dakle, ako država ne može kroz svoje nadležne urede i tijela osigurati jednako postupanje, onda ne možemo govoriti o tome da se bilokoje pravo u ovoj državi na jedan način ostvaruje neovisno o tome o kojoj se županiji u pojedinom slučaju radi. Također, često se događa da odvjetnici odbijaju stranke upućene kroz sustav besplatne pravne pomoći osobito u predmetima koji se vode na područjima izvan sjedišta njihovog ureda jer im se ne isplaćuju putni troškovi pa je sve manje odvjetnika i voljno biti na popisu Hrvatske odvjetničke komore za pružanje ovih usluga, primjerice u Zadarskoj županiji koja ima više od 170 000 stanovnika, samo 7 odvjetnika sudjeluje u ovom sustavu. Jedan od razloga je i nizak iznos vrijednosti boda na temelju kojeg se utvrđuje naknada pa je tako u 2019. povećan sa 5 na 7 kn, ali i dalje je niža od one naknade za redovne odvjetničke usluge koja po jednom bodu iznosi 10 kuna. Pučka pravobraniteljica godinama ukazuje i da su prisutne poteškoće u financiranju pružatelja primarne besplatne pravne pomoći i to zbog neadekvatnog sustava dodjele sredstava. Dakle, iako se posljednje 2 g. natječaji raspisuju u zakonskom roku, do okončanja tih natječaja, do konačne isplate sredstava, prođe i po nekoliko mjeseci. I tijekom tih nekoliko mjeseci, pružatelji nemaju nikakvu financijsku potporu te su prisiljeni reducirati svoje aktivnosti, to znači da institut ne funkcionira u praksi. U tom razdoblju u kojem nema financijske isplate iz proračuna na one udruge i pravne osobe koje pružaju besplatnu pravnu pomoć, ovaj institut je samo mrtvo slovo na papiru a ne i mehanizam kojem država jamči jednakost oružja i jednake šanse u zastupanju onih koji su zapravo najobespravljenije i najosiromašenije, najranjivije skupine u našem društvu. Dakle, iz načina na koji se ovaj institut koristi, proizlazi da je država osmislila otegotan i neučinkovit sustav za najranjivije socijalno ugrožene i siromašne skupine a još gore od toga, država ne reagira i ne mijenja očito loše osmišljen sustav. Iz izvješća Ministarstva pravosuđa o ostvarivanju ovog prava i o utrošku sredstava, proizlazi da udruge i pravne klinike pružaju više od 80% primarne odnosno primarnog prava na besplatnu pravnu pomoć i uz dužno poštovanje prema ovim pravnim osobama i pohvalu za njihov trud, smatram da bi država trebala poduzeti puno više da građanima osigura veću dostupnost odvjetnika, ipak su odvjetnici ti koji prava građana i zastupanje njihovih prava mogu pružiti puno kvalitetnije i bolje. Dakle potrebno je osmisliti učinkovitiji okvir dodjele financijskih sredstava, primjerice višegodišnjim programskim financiranjem i upravo na to pučka pravobraniteljica kontinuirano ističe i traži u svojim izvješćima no država za ove preporuke nema sluha. A sve kada bi se i provele sve one preporuke koje pučka pravobraniteljica zagovara, pitanje bi li to bilo dovoljno jer s obzirom na porast siromaštva i rizika od siromaštva, smatram da je krajnje vrijeme da se krene u radikalnije izmjene sustava pružanja besplatne pravne pomoći i višestrukog povećanja iznosa koji za ovu svrhu država osigurava o svom proračunu. I da to sada prikažem plastično. Ukupno izdvojena sredstva za 2019. g. i u projekcijama za 2020. i 2021. su nešto veća od 4 milijuna kuna a bilo bi zanimljivo zbrojiti koliko su tijela javne vlasti potrošila na odvjetničke usluge koje sami angažiraju i kada bismo zbrojili iznose svih gradova, općina, trgovačkih društava u javnom vlasništvu, ukupna cifra danas za odvjetnike bila bi zastrašujuća. I kada bi se taj iznos stavio u usporedbu sa iznosom kojeg država izdvaja za one kategorije građana koji si sami ne mogu priuštiti odvjetnika, dobili bismo poražavajući odgovor na pitanje što to je u ovoj državi pravo na jednakost, pa pravo na jednakost oružja doista znači. Ono za što se zalažem i što ističem u manje-više svim prilikama kada mi tema dnevnog reda to dopušta je zahtjev da se uvede puna fiskalna transparentnost, to znači objava svih uplata i isplata svih javno-pravnih tijela. Kada bi se to uvelo, a posebice u odnosu na odvjetničke usluge koje pružaju odvjetnici gradovima, općinama, trgovačkim društvima u javnom vlasništvu, mislim da bi to izazvalo bunt, opravdani bunt upravo ovih obespravljenih i osiromašenih građana. No nakon tog bunta mislim da bismo ujedno i dobili priliku da napokon postavimo sustav na zdrave temelje, na zdrave noge i da u jednom pravednijem sustavu, osmišljenog tako da služi potrebama svih svojih građana, napokon krenemo pravim putem naprijed. Hvala.
Došli smo do kraja sa klubovima, sad idemo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Ante Bačić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče. Evo na samom početku, pred nama je Izvješće o ostvarivanje prava na besplatnu pravnu pomoć, dosta smo u raspravama pričali što je upravo institut besplatne pravne pomoći, ko ga može koristiti i u kojoj svrsi, s čime je uređen a to je samim Zakonom o besplatnoj pravnoj pomoći i normalno, svrha je ostvarivanje jednakosti pred sudom svih naših građana, posebice ova socijalna komponenta, osoba koje su najpotrebitije i da imaju učinkovitu pravnu zaštitu u našem društvu. Što se tiče same primarne i sekundarne pomoći, znamo i vidjeli smo u statistici samoga izvješća za što se koristilo od samih pravnih savjeta kao oblika primane pravne pomoći, sastavljanja nekih jednostavniji podnesaka sve do sekundarne pravne pomoći koje pružaju odvjetnici i odvjetnička društva, kada ti podnesci kreću put suda a i samo normalno, zastupanje pred sudom i ono što je možda najpopularnije kod naših građana kada koriste ovaj institut, to je oslobađanje od sudskih pristojbi, bilo to vezano za troškove sudskog postupka, bilo općenito za sudske pristojbe. Otvorili smo tu i temu broja udruga i odvjetničkih društava koji upravo i pružaju samu besplatnu pravnu pomoć, vidjeli smo da je u 2019. primarna pravna pomoć pružena u preko 20 000 slučajeva, većinom je to u obliku pravnog savjeta. . / . Od ostale sekundarne pravne pomoći tu je bilo 5850 zahtjeva i da su to većinom postupci u obiteljskim odnosima pred sudovima. Mislim da je to razumljivo. Kada pogledamo ukupnu statistiku dobro je da se povećala upravo ova bodovna naknada za odvjetnike sa 5 na 7 kuna. Al evo otvorio bi u ovoj kratkoj raspravi možda dvije teme, dva instituta na koji bi trebali definitivno u ministarstvu pružiti određeni naglasak, a to je oblik i primarne i sekundarne pravne pomoći, a to je pravna pomoć u izransudskom mirnom rješavanju spora i pravna pomoć u mirnom rješavanju spora. Mislim da upravo medijacija i mirno rješavanje sporova mogu biti rezultat bolje statistike općenito našega pravosudnog sustava, a i može se provući i kroz besplatnu pravnu pomoć upravo ta vrsta medijacije, ali normalno i poticanje i samih odvjetnika i odvjetničkih društava, ali i osoba koje traže svoj dan na sudu, traže svoje rješavanje spora da se priključe upravo mirnom rješavanju sporova i samoj medijaciji. Kada pogledamo statistiku samoga mirenja izvansudskog i sudskoga ona je dobra za one koji koriste taj institut, pa evo možemo i pohvalit ovih putem i samu hrvatsku udrugu za mirenje, evo i suca dr. Šimca koji se bavi već dugi niz godina sa samom medijacijom, 80% uspješnosti je upravo medijacija i sporovi koji dođu tj. predmeti koji zatraže mirno rješavanje čak u 50% slučajeva se upravo riješe na samom prvom sastanku samih stranaka koji zatraže pomoć same medijacije. Bitno je da besplatna pravna pomoć kao institut bude normalna za odvjetnike, da odvjetnici je rado primjenjuju, bitno je da ministarstvo ima malo bolju komunikaciju i da više ulaže u pravne klinike na našim sveučilištima i pravnim fakultetima jel mislim ako obučimo studente da je normalno pružati besplatnu pravnu pomoć, pa makar ona bila u najjednostavnijem obliku jednoga laganoga pravnog savjeta ili nekoga kratkoga podneska, mislim da će definitivno ti budući pravnici biti i kvalitetniji odvjetnici i suci u budućnosti i imat će jedan senzibilitet kada im dođe osoba koja traži pomoć, a možda je sebi ne može pred sudom priuštiti. I ono za što sam se javio evo apeliram i na samo ministarstvo da upravo medijaciju i mirenje uzme kao jedan ozbiljan institut koji kada vidimo troškove samih sudskih sporova i koliko ih koštaju ovi osobni sporovi koje sami pokrećemo, mislim da je medijacija odličan put gdje uz besplatnu pravnu pomoć možemo itekako rasteretiti naše sudove, ali i pomoći sami sebi i normalno građanima RH [[Upadica: Hvala vam]] Hvala vam.
Nije bilo replika tako da završavamo i s pojedinačnom raspravom. Idemo na završno obraćanje, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovana kolegica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem vam se predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Dakle, kao što smo već u nekoliko navrata čuli, ja bi se pridružila ovim ocjenama da je iznos koji se godišnje izdvaja za besplatnu pravnu pomoć za naše građane izrazito nizak i zapravo kada pogledamo i usporedimo ga s onime što su potrebe i koliki je broj ljudi koji žive u riziku od siromaštva, on je zapravo zanemariv. Zamislimo samo da ovaj iznos damo bilo kojem tijelu državne uprave za cjelokupnu pravnu pomoć koja, koju dobiva na godišnjoj razini, šta bi s time mogli napraviti, a s ovime pokrivamo sve potrebe za pravnom pomoću, znači i primarnom i sekundarnom našim građanima koji su socijalno, socijalno ugroženi. Ono što sam željela posebno naglasiti jesu stvari koje je istaknula i pučka pravobraniteljica i kolegica Orešković prije mene, a to je da imamo još uvijek velike poteškoće oko angažiranja odvjetnika za pružanje sekundarne pravne pomoći, znamo da do toga dolazi zbog toga što su iznosi izrazito, izrazito niski. Zatim, druga stvar jesu rokovi koje, po kojima Ministarstvo pravosuđa rješava žalbe. Dakle, rokovi u kojima se žalbe rješavaju trebaju, rok je 8 dana. Međutim, pravobraniteljica je u svom izvješću izvijestila da je jedan od ključnih problema što, to što se žalbe ne rješavaju u tom roku i onda zapravo ljudi propuštaju pravne radnje i gube, gube mogućnost zapravo angažiranja sekundarne pravne pomoći. Također ono što građani ističu kao problem je pitanje određivanja odvjetnika. Dakle, praksa, praksa nekih tijela na regionalnoj i lokalnoj razini je ta da oni odrede odvjetnika kojem će se neko javit za pitanje sekundarne pravne pomoći, dok druga tijela traže da sama osoba koja traži sekundarnu pravnu pomoć pronađe odvjetnika i donese njegovu suglasnost da će zaista preuzeti slučaj. Znači tu praksu moramo ujednačiti da bi građani zapravo znali na koji način i u kojem, u kojem dijelu oni moraju sudjelovati u tome da angažiraju odvjetnika za sekundarnu pravnu pomoć. Najveći problem je problem koji se tiče financiranja sustava primarne pravne pomoći. Dakle, to je jedno od pitanja na kojima zaista radim još tamo od pregovora sa o ulasku u EU kada smo zapravo pitanje besplatne pravne pomoći, organizacije civilnog društva stavile kao jedan od, od mjerila za Poglavlje 23. jer je to naravno pitanje pristupa pravosuđu jednakosti građana pred zakonom. Od tada zapravo se sustav nije promijenio i nije se unaprijedio nažalost. Izdvajanja su još uvijek mala, a sustav financiranja primarne pravne pomoći koji je projektni od godine do godine je loš. Zašto je loš? Zato jel u periodu dok se 2-3 mjeseca evaluiraju zahtjevi za dobivanje sredstava … . / . … za pružanje primarne pravne pomoći od strane udruga za narednu godinu. Do tad su udruge de facto bez sredstava i ne mogu pružati odnosno raditi one aktivnosti koje spadaju u primarnu pomoć. Dakle, napominjem ponovno, tražili smo to i prije, osigurajte višegodišnje financiranje, osigurajte evaluaciju na trogodišnjoj razini, o kvaliteti pružatelja i onda ako, ako udruge prođu evaluaciju i ako zadovolje te kriterije da im se financiranje na nekoliko godina. Ovo od godine do godine, osim što opterećuje Ministarstvo pravosuđa sa birokratizacijom, opterećuje i pružatelje primarne pravne pomoći. Još ću reći jednu stvar. Kada bi ovaj iznos koji ovdje imamo ukupan i za primarnu i sekundarnu pravu pomoć, po nekakvoj prosječnoj cijeni koja se za neku aktivnost, bilo primarne ili sekundarne pravne pomoći izdvaja, mi ne bismo mogli obuhvatiti niti 20% ljudi koji će od sljedećeg tjedna bit blokirani. Niti 20% njih. Dakle, 101 tisuća ljudi od sljedećeg tjedna će bit pod ovrhom i očekuje se izravno u blokadu. Sredstva koja mi godišnje izdvajamo, niti 20% njih ne bi moglo pokriti. Pa ajde da se zamislimo sad ... [[Govornik se ne razumije.]] situacijom, da se zamislimo nad situacijom da još uvijek imamo priliku i moći ovdje riješiti to pitanje, svi mi koji ovdje sjedimo imamo moć to odgoditi i reći, da, podržat ćemo prijedlog zaključka, odgodit ćemo prekid moratorija, [[Upadica: Zahvaljujem.]] i spasit ćemo 101 tisuću ljudi [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Hvala.
Ovime smo došli do kraja rasprave. Zaključujem ju. Glasovat ćemo danas u 12 sati. Izvješće o ostvarivanje prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2019. Podnositelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o ostvarivanje prava na besplatnu pravnu pomoć i utrošku sredstava u 2019. godini.“ Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da glasovalo 93 zastupnika i zastupnica, 80 za, 11 suzdržanih, 2 protiv i donesen je zaključak kako ga je predložilo matično saborska radno tijelo. . / .