Hvala gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama je godišnje izvješće o radu državnih odvjetništava u Republici Hrvatskoj za 2009. godinu i sadržano i metodološki napravljeno na sličan način kao onaj iz ranijih godina. Prije svega zato da biste mogućom komparacijom podataka dali ocjenu o stanju i kriminaliteta u progonu počinitelja kaznenih djela, i poslovima na zaštiti imovine Republike Hrvatske u čitavom nizu godina koji su iza nas. Naravno prilikom izrade izvješća, uvažavali smo i vaše primjedbe iz ranijih godina. Uvodno, možda radi javnosti, kazao bih samo nekoliko riječi o položaji i ulozi Državnog odvjetništva u pravnom sustavu Republike Hrvatske, iako vi to znate bolje od mene, ali radi javnosti je bitno znati što je to Državno odvjetništvo i čime se oni bave. Često puta nas se poistovjećuje sa tijelom općeg nadzora, a mi to nismo, tužitelji iz ranijeg vremena tamo do '70. godine su to mogli biti, bili su, ali mi to više nismo. Mi smo Ustavom i zakonom određeni kao samostalno i neovisno pravosudno tijelo, koje je ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela, poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine Republike Hrvatske, te podnositi pravna sredstva za zaštitu Ustava i zakona. O toj definiciji Državnog odvjetništva ovisi i naš djelokrug rada i sama organizacija Državnog odvjetništva. Dakle, imamo onoliko ovlasti koliko nam ih daju zakoni, a naša učinkovitost ovisi prije svega o kvaliteti i radu državnih odvjetnika i zamjenika i drugih djelatnika u sustavu državnih odvjetništava, ali i o drugim tijelima koja su nam dužna podnositi kaznene prijave, odnosno dostavljati podatke za naše postupanje zbog čega je kod davanja ocjene o učinkovitosti našeg rada na pojedinim područjima kako radi zaštite imovine tako i u progonu počinitelja kaznenih djela nužno uz rad državnog odvjetnika cijeniti rad drugih tijela posebno kad je u pitanju kazneni postupak. Ponovno ističem, bez pretenzija da branim rad Državnog odvjetništva, kako smo i mi prije svega tijelo kaznenog progona i da je naše temeljno pravo dužnost progona počinitelja kaznenih djela. A druga tijela, prvenstveno policija, pojedine uprave Ministarstva financija, ovlaštene su i dužne otkrivati počinitelje kaznenih djela i podnositi prijave Državnom odvjetništvu tako da od rada i od tih tijela ovisi uspješnost rada Državnog odvjetništva. Gledajući same statističke pokazatelje o kretanju i strukturi kriminaliteta koji su pred vama u godišnjem izvješću mi u Državnom odvjetništvu mogli bi biti zadovoljni rezultatima u 2009. godini kako sa stanjem kriminaliteta, odnosno borbi protiv njega, tako i sa radom nadležnih tijela. Međutim, to je naša opća ocjena, ali stanje na pojedinim područjima kriminaliteta pokazuje kako razloga za zadovoljstvo nikad dovoljno ili nikad dosta. Posebno ne na području korupcije i zlouporaba na kojim područjima smo krajem prve polovine 2009. godine, zahvaljujući prije svega novom Zakonu o kaznenom postupku, započeli sa intenzivnim radom na otkrivanju i procesuiranju mogućih zlouporaba u trgovačkim društvima u vlasništvu države. To je posebno obilježilo rad Državnog odvjetništva u drugoj polovini 2009. godine kao naravno i u 2010. Nešto o organizaciji Državnog odvjetništva. Poslove Državnog odvjetništva u 2009. godini obavljale su 53 Općinska državna odvjetništva, 20 županijskih državnih odvjetništava, Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala i konačno DORH. U njima je radilo 577 dužnosnika, dakle državnih odvjetnika ili zamjenika i ostalo su djelatnici koji rade u različitim službama koje podupiru rad državnih odvjetnika, odnosno zamjenika. Od toga 300 državnih odvjetnika je radilo na predmetima kaznenim, a 200 na predmetima građanskih ostalo su državni odvjetnici. Zbog toga i naziv našeg izvješća nosi Izvješće o radu državnih odvjetništava u 2009. godini. Zbog toga svi oni dužnosnici i djelatnici su svojim radom i izlaganjem doprinijeli tome da Državno odvjetništvo u izvještajnom razdoblju prije svega bude ažurno, ali i dijelom uspješno u postupku pri čemu posebno naglašavam rad zamjenika ravnatelja USKOK-a. Nešto o godišnjem izvješću samom. Kao što je rečeno izvješće naše je sačinjeno temeljem čl. 40. Zakona o Državnom odvjetništvu i ono ne sadrži podatke o pojedinim predmetima što je sukladno i samom Ustavu RH, ali i s preporukama Europske komisije za ispunjavanje uvjeta za pristupanje RH Europskoj uniji. U izvješću se kroz statističke pokazatelje i iznošenje pojedinih tematskih cjelina prikazuje stanje i kretanje kriminaliteta te poduzete radnje itd., a sve kako biste vi mogli dati ocjenu o stanju kriminaliteta i njegovoj opasnosti za društvo u cjelini, ocjenu o kvaliteti zaštite imovine RH te naravno ako ocijenite potrebnim i naložiti poduzimanje drugih mjera u okviru ovlasti Hrvatskog sabora. Međutim, to ne znači da mi u Državnom odvjetništvu i ja posebno ne smatram kako Hrvatski sabor nema pravo raspravljati o svim područjima našeg rada i pojavnim oblicima. Državno odvjetništvo RH tijekom godine, povodom rasprava u pojedinim tematskim cjelinama dostavlja posebna izvješća nadležnim odborima Hrvatskog sabora pa i takova izvješća koja sadrže podatke i o stanju i pojedinih predmeta i donesenim odlukama, prije svega iz građansko-upravnog djelokruga našeg rada. Međutim, stvarnu ocjenu uspješnosti rada Državnog odvjetništva u konkretnim pojedinim kaznenim ili građanskim predmetima daju jedino i isključivo sudovi svojim pravomoćnim odlukama. O našem izvješću uz prikaz strukture predmeta i rada Državnog odvjetništva upozorava se na stanje i djelovanje pravnog sustava, nedostatku u zakonodavstvu i unutarnjem poslovanju Državnog odvjetništva te se daju osnovni podaci o kadrovima i materijalnom položaju Državnog odvjetništva. Rad na kaznenim predmetima, u 2009. godini došlo je do blagog porasta broja podnesenih kaznenih prijava za 2%. Iz svih ovih 10-ak godina koje godine su prikazane u našem izvješću pokazuju se neznatna odstupanja bilo da su kaznena djela, broj kaznenih djela u porastu ili padu, pokazuje se da trend ili stanje bolje rečeno u proteklim godinama je u osnovi nepromijenjeno u odnosu na ukupnu masu i broj kaznenih djela pa čak i njihovu strukturu. Što se tiče rada na tim kaznenim predmetima zadržali smo postignutu ažurnost, kod Državnog odvjetništva ostao je relativno mali broj predmeta u radu, svega 0,15%, a negdje 8 500 ukupno prijave su neriješene ili se nalaze u fazi kriminalističkog istraživanja. Što se strukture tiče jednaka je kao i ranijih godina. Najbrojnija su kaznena djela protiv imovine, zatim slobode prava čovjeka i građanina, zlouporaba opojnih droga itd. Što se tiče porasta ili pada broja kaznenih predmeta u našem izvješću smo iznijeli jedan zanimljivi podatak koji vam može kazati što znači određene promjene zakona koje donose promjene u broju i strukturi kaznenih predmeta. Primjerice, prošle godine izmijenjena je odredba članka 308. KZ-a gdje je propisano da će se kazniti kaznom zatvora u trajanju od 3 mjeseca do 3 godine onaj tko upravlja motornim vozilom iako je prema njemu primijenjena sigurnosna mjera ili zaštitna mjera zabrane upravljanja motornim vozilom. Ta nezakonita radnja je prebačena iz zone prekršaja u zonu kaznenih djela. Rezultirala je sa 3 tisuće i nešto kaznenih prijava koje opterećuju rad cijelog sustava, a što je najgore donose puno blaže kaznene sankcije nego što li su bile u prekršajnom postupku. Dakle, ta izmjena zakona je po našoj ocjeni, naravno ja tvrdim da sam u pravu bila totalno kontraproduktivna. Takvih situacija ima još i bezbroj, otprilike tako. Kriminalitet mlađih punoljetnih osoba unazad 5 godina je u padu, a jednako tako zadnje 2 godine i broj kriminalitet maloljetnih osoba. U odnosu na sve odluke koje smo donijeli protekle godine donesene su 52 tisuće 254 odluke, optuženo je neposredno 47,9% svih riješenih predmeta, ali je i odbačen veliki broj 41,3% prijava. Kad govorimo o odbačajima onda mislim da tu ne trebamo govoriti jesu li odbačaji rezultat uspješnog ili neuspješnog rada Državnog odvjetništva jer državni odvjetnik sukladno Zakonu o državnom odvjetniku svaku kaznenu prijavu bilo građanina, policijske uprave, inspektorata, porezne uprave itd., mora zavesti u upisnik kaznene prijave i o njima donijeti odluku. Zbog toga dijelom i opravdavamo ovako veliki broj odbačaja kaznenih prijava. S druge pak strane u odnosu na dio inkriminacija prije svega kod zlouporabe lakših opojnih droga državna odvjetništva su u prošloj godini kao što se to vidi iz Godišnjeg izvješća često primjenjivali institute koji su im omogućili Zakon o Državnom odvjetništvu, odnosno Zakon o kaznenom postupku pa i Kazneni zakon i odbacivali te kaznene prijave zbog takvih okolnosti djela koji ne zaslužuju kazneni progon u kaznenom postupku nego samo u prekršaju. U ukupnoj strukturi kazneno-pravnih sankcija zatvor sudjeluje sa 18,7% a uvjetnih osuda je 70% i novčanih kazni negdje oko 10%. Ova struktura se kreće na nivou standarda iz ranijih godina s tim da svaku godinu broj zatvorskih kazni je u porastu. Tu smo negdje u odnosu na paritete u okvirima Europske unije čak i strožiji po izrečenim bezuvjetnim kaznama zatvora negoli je to u zemljama Europske unije. Što se tiče prekršajnog postupka moram spomenuti jednu odluku Europskog suda za ljudska prava u predmetu Maresti protiv Republike Hrvatske, u kojem je Europski sud za ljudska prava donio jednu odluku koja će imati dalekosežne posljedice i ima već dalekosežne posljedice za statističke pokazatelje u radu Državnog odvjetništva, ali ja mislim da je ta odluka dobra i omogućit će da pravosudna tijela u Republici Hrvatskoj ne vode paralelne postupke u prekršaju i u kaznenom postupku što je po meni nedopustivo. Ali unaprijed kažem da će statistički pokazatelji Državnog odvjetništva u sljedećoj godini biti bitno drugačiji upravo zbog presude Maresti. Ali to nas ne treba zabrinjavati, nego upravo dapače mora nas potaknuti da izmjenama Kaznenog zakona koji su sad u tijeku ne radimo dupliranje kapaciteta i istu odredbu ne prepisujemo iz jednog i drugog zakona. Dakle, i u Zakonu o prekršajima i u Kaznenom zakonu. Na taj način ćemo ipak postići ravnopravnost građana, ali s druge strane i učinkovitiji pristup u odnosu na progon bilo u prekršajima ili u kaznenim djelima. Rad na predmetima organiziranog kriminala posebno je interesantan i on je obrađen posebno u našem Izvješću. Prošle godine 1118 kaznenih prijava. Od toga 215 na oblast organiziranog kriminala, a 842 kaznene prijave se odnose na korupcijska kaznena djela u širem smislu. Broj prijava je otprilike na prošlogodišnjem nivou. Ali broj presuda je veći nego ranijih godina. Inače na području korupcijskih kaznenih djela Državno odvjetništvo je prošle godine glavnu pažnju usmjerilo upravo na korupciju više i visoke razine. Dakle, na najsložije predmete i to je angažiralo sve kapacitete USKOK-a odnosno Državnog odvjetništva skoro u cjelini. Naime, u radu na predmetima korupcije Državno odvjetništvo je izloženo izuzetnom strogom sudu javnosti što je u redu. Odgovorno je kako za otkrivanje tih kaznenih djela, tako i za uspješnost u postupku pri čemu se opet naglašavam zaboravlja kako je sukladno članku 38. prvenstvena zadaća Državnog odvjetništva kazneni progon počinitelja, a ne otkrivanje kaznenih djela. Dakle, naša primarna zadaća je da nakon saznanja o počinjenom kaznenom djelu i nakon što je od tijela otkrivanja primio kaznenu prijavu donošenje odluke o tome da li ima zakonskih osnova i dokaza za pokretanje kaznenog postupka. Naravno, pri tome je teret dokaza isključivo i jedino na Državnom odvjetništvu i nije dovoljno samo učiniti vjerojatno da je netko sudjelovao u korupcijskim kaznenim djelima, nego to treba debelo dokazati. Nešto o radu na predmetima USKOK-a još. U odnosu na 1262 prijave koje smo imali u odnosu na predmete iz USKOK-a Državno odvjetništvo je čak odbacilo 664 kaznene prijave. To je jedan podatak koji u prvi mah izgleda zabrinjavajući, ali nije zabrinjavajući jer smo ga posebno analizirali i posebno pratimo te odbačaje koji su se dogodili u uskočkim predmetima. Prije svega mislim da je najveći broj i sudaca, državnih odvjetnika, upravnih referenata itd. prijavljen zbog svake odluke s kojom jedna od stranaka nije zadovoljna. I to je razlog zašto je veliki broj tih kaznenih predmeta. Ali i jednako važan razlog je zašto je tako veliki broj odbačaja. Ti odbačaji su u većini slučajeva zakoniti, konačno transparentni su sa svojim obrazloženjem i dostavljeni strankama pa i oštećenicima tako da svak može kontrolirajući odluke Državnog odvjetništva preuzeti progon i ostvariti zaštitu na sudu, a državni odvjetnik ukoliko shvati da je pogriješio može se u svakom trenutku vratiti u kazneni postupak i ispraviti grešku, iako takvih grešaka ima izuzetno malo. Nakon dovršene istrage podnijeli smo 408 optužnica, odnosno optužili smo 408 osoba. 90% svih presuda, a bilo ih je 491 zbog korupcije u širem smislu je osuđujućih, dakle 90%. Od toga 63% je osuđeno na kaznu zatvora što je puno veći postotak nego kod uobičajenih standardnih redovnih državnih odvjetništava gdje ih je 18 zarez nešto posto kao što sam rekao malo prije. Politika kažnjavanja za kaznena djela iz nadležnosti ureda bitno je strožija od politike kažnjavanja za redovna državna odvjetništva, a što je potpuno jasno obzirom da se radi o najtežim kaznenim djelima iz Kaznenog zakona. Međutim, unatoč donesenim presudama za pojedina korupcijska kaznena djela prerano je još donositi ocjene o radu, našem radu na ovom području. Jer tek ako naš rad doprinese stvarnom smanjenju korupcije, odnosno ako bar djelomično vrati povjerenje građana u rad državnog odvjetništva, odnosno svih nas koji se bavimo otkrivanjem i procesuiranjem ovih kaznenih djela, te doprinese tome da percepcija korupcije bude manja, onda će naša ocjena tek moći biti pozitivna. Područje građanskog i upravnog prava je posebno prezentirano u našem Izvješću. Tamo smo kazali da je za 9,3% predmeta povećan broj u odnosu na godinu dana ranije što je normalno obzirom na pojačani angažman na uknjižbi državnog vlasništva. Zanimljiva je jedna informacija koja svake godine izaziva i vašu pozornost a to je vrijednost sporova građanskih. Ona je u porastu što nije dobro, a iznosi prošle godine 15,8 milijardi kuna s tim da je 12,4 milijardi kuna, dvanaest četiri je u odnosu na Hrvatsku kao tuženika, Republiku Hrvatsku kao tuženika, a 3 i pol milijarde kuna je kao tužitelja. Većinu sporova tamo gdje smo mi tužitelji dobivamo, ali isto tako većinu sporova gdje smo mi tuženi gubimo što je po prirodi stvari logika. Tu su statistički pokazatelji detaljni, ali i s tim podacima možemo biti zadovoljni, iako moram priznati da u odnosu na ove izgubljene sporove većinom su radni sporovi koji su rezultat nepoštivanja kolektivnih ugovora i obveza koju poslodavci imaju prema, govorim o državi, koji imaju prema radnicima odnosno zaposlenicima. U odnosu na uknjižbu, naglasili smo posebice da smo u odnosu na 99,3% od ukupnog broja čestica stavili zahtjeve za uknjižbu državnog zemljišta u zemljišnim knjigama, odnosno pred nadležnim općinskim sudovima. Ukazali smo posebno na problem poljoprivrednog zemljišta, za koje nema dokumentacije na način kako je preneseno u društveno vlasništvo, jer su fizičke osobe upisane u zemljišnim knjigama vlasnici itd., probleme oko bivših … [[Ne razumije se.]] itd., itd., ali o tome vam sve piše detaljno u izvješću, tako da ne bih želio ovdje gubiti vaše dragocjeno vrijeme. Nešto o materijalnom financijskom stanju i potrebama u svezi primjene novog Zakona o kaznenom postupku. U javnosti postoje različite ocjene zbog čega su upravo u drugoj polovici 2009. godine započeli neki značajniji predmeti. Ne upuštajući se u komentare o tome zašto je to tako, mogu odgovorno izjaviti kako je stupanje na snagu novog Zakona o kaznenom postupku u uskočkoj nadležnosti za Državno odvjetništvo kao cjelinu od posebnog značaja, i da je to odgovor za pitanje zbog čega, što se tiče Državnog odvjetništva. Novi Zakon o kaznenom postupku primjenjuje se u nadležnosti Ureda za suzbijanje korupcije od 1. srpnja 2009. godine i već prva iskustva u primjeni novog zakona pokazuju kako državni odvjetnik može primjenom novih procesnih odredbi u puno kraćem vremenu nego šta je bilo to do sada, prikupiti dokaze za donošenje odluke, bilo podizanja optužnice, ili od ustanka od kaznenog progona. Novi zakon omogućava brže i učinkovitije prikupljanje dokaza samim tim on je garancija veće uspješnosti u postupku ali samo uz pravovremeno ostvarivanje svih uvjeta za njegovu primjenu. U izvješću Europske Komisije koji danas čitate ili jučer, govori također da je napredak postignut u primjeni novog Zakona o kaznenom postupku, da je ubrzana istraga, te da je ostvarena bolja suradnja između Državnog odvjetništva i policije kad već govorimo o tome. Zakon bi se u cjelini trebao primijeniti na sva redovna odvjetništva, odnosno u redovnom postupku tek od 1. rujna 2011. godine, ali za to će trebati ostvariti značajne materijalne pretpostavke, o čemu pišemo u našem izvješću. Isto tako kad već govorimo o učinkovitosti pravosuđa, moram naglasiti kako smo zagovornici nastavka još brže reforme pravosuđa, pa čak i brže negoli je to usuglašeno tijekom pregovora u poglavlju 23., novi Kazneni zakon, izrada kojeg je u tijeku, i u kojem nadamo se neće kao do sada biti bagatelni kaznenih djela koje u bitnom opterećuju kazneno sudovanje, nego će biti prebačeno u zonu prekršaja, temeljita promjena stvarne nadležnosti kaznenog sudovanja koja će omogućiti da se više sudovi bave samo teškim kaznenim djelima, i konačno racionalizacija sudova i državnih odvjetništava će omogućiti brže i kvalitetnije postupanje u kaznenim predmetima. Kad govorim o racionalizaciji i o teškim kaznenim predmetima, onda posebno ističem takvo kazneno djelo zlouporabe opojnih droga iz stavka 2., koje čini ukupno 60% svih predmeta županijske nadležnosti, pa i nadležnosti Vrhovnog suda, odnosno Državnog odvjetništva Republike Hrvatske, a ne radi se o kaznenim djelima koji po svojoj složenosti trebaju biti u zoni rada županijske nadležnosti. Smatramo da bi ta kaznena djela trebalo prebaciti u općinsku nadležnost, i time rasteretiti županijske sudove, ubrzati postupke i time stvoriti uvjete za rješavanje teških kaznenih djela ratnih zločina, korupcije, organiziranog i gospodarskog kriminaliteta. Naglašavam 60% županijske nadležnosti bavi se zlouporabama opojnih droga, ali ne onima iz stavka 3. gdje se radi o grupama, … [[Ne razumije se.]] organizacijama itd., nego se radi o običnim dilerima koji jedan drugome prodaju nekakvu drogu itd. S tim u svezi naglasili smo i pitanje informatizacije Državnog odvjetništva radi dva razloga. Prvo unapređenje rada, a drugo jačanje unutarnje kontrole i nadzora rada državnih odvjetnika u jedinstvenom sustavu upravljanja. Inače u protekloj godini državni proračun Republike Hrvatske odvjetništva su koštala ukupno 269 milijuna kuna, od čega Državno odvjetništvo Republike Hrvatske 19, USKOK 18 milijuna, županijska državna odvjetništva 77, i općinska odvjetništva 154 milijuna kuna. Sam USKOK je prošle godine oduzeo imovinsku korist od 24 i po milijuna, dakle puno više negoli je koštao državu za sada, iako to nije mjerilo uspješnosti njegovog rada, odmah da vam kažem. Što se tiče izvida kaznenih djela, i ograničenja temeljnih prava i sloboda, njih smo posebno naglasili u našem izvješću što je dobro. Jučer sam u našim medijima pročitao podatak koji je uznemirujući i neodgovorno, moram priznati neodgovorno iznesen u javnost, da se preko 80 tisuća građana prisluškuje na ovaj ili onaj način. To jednostavno nije istina. U prošloj godini mi smo imali 873 osobe koje smo slušali doslovce, od toga najveća većina dileri droge ili oni koji se bave prebacivanjem ljudi preko granice, dakle trgovinom ljudima. Ovakav podatak, ja govorim o zakonitom slušanju, za nezakonito ne znam, jer da bi znao za nezakonito onda bi donio, o tome govorim, ali mislim da ne može biti ni takav broj ni nezakonitih slušanja, pogotovo tvrdim da nezakonitih slušanja unutar sustava nema. Ako ima netko privatno to je njegova stvar, njega treba otkriti i progoniti. Državnopravna pomoć i suradnja naglašavamo kakvi su odnosi Državnog odvjetništva Republike Hrvatske sa zemljama u regiji, ali jednako tako i sa zemljama koje su već u Europi, odnosno sa Europskom unijom. Tu posebno moram naglasiti da sad imamo i državnog odvjetnika u … [[Ne razumije se.]] , dakle Državno odvjetništvo Republike Hrvatske i Republika Hrvatska imaju svog predstavnika u … [[Ne razumije se.]] kao državnog odvjetnika ne samo za vezu i kolega Ćule je to postao od rujna 2009. godine. Što se tiče reforme pravosuđa i rada državnih odvjetništava na tom dijelu, već sam rekao, ali ću naglasiti da stojimo, nastojimo u okviru reforme pravosuđa još ubrzati reformu, tražimo da se što više primjenjuju alternativni načini rješavanja predmeta bilo u kaznenom ili u građanskim postupcima, jer to je ne samo trend kod nas, nego to su već zakonitosti koje se u europskim državama, posebice u Sjedinjenim Američkim Državama primjenjuju već čitav niz godina, gdje se skoro 80% svih predmeta rješavaju izvan suda. To je i naš trend, naravno to neće biti tek tako lako postići, ali svi ovi instituti koje je uveo novi Zakon o kaznenom postupku, bez obzira što se njime pisalo na jedan kriv način, i koji nema veze sa stvarnošću, omogućuju da to sve skupa ide puno brže i efikasnije. I na kraju zaključno još samo da kažem nekoliko rečenica. Državno odvjetništvo Republike Hrvatske posebnu pažnju u svom radu usmjerava na nadzor nad radom nižih državnim odvjetništvom, odabir i edukaciju mladih državnih odvjetnika i zamjenika, obzirom da iz izvješća proizlazi da stotinjak državnih odvjetnika nedostaje u sustavu rada Državnog odvjetništva, ali to se odnosi prije svega na manje gradove, gdje nema baš posebnog interesa da se prođe cijeli onaj sustav nakon završetka pravnog fakulteta, pa do zapošljavanja u Državnom odvjetništvu, koji u konačnosti nije baš tako izazov za mlade pravnike koji imaju veće pretenzije da ostvare svoje ciljeve u nekim drugim službama. Uvođenje informatičkih programa su naši prioriteti i to radimo, osigurana su sredstva i to je samo stvar sad tehnike više ne podrške jer smo novac za to dobili i izrada tih programa softvera su prema svim svjetskim ili europskim standardima u tijeku. Uknjižba prava vlasništva također su naši prioriteti u građanskim odjelima, a što se tiče borbe protiv organiziranog kriminaliteta korupcije i nacionalnog kriminala i drugih teških kaznenih djela iz nadležnosti USKOK-a to vam posebno ne trebam ni govoriti, to su prioriteti koji su nastavljeni i u 2010. godini. Ali, moram naglasiti da sva ta kaznena djela i taj progon USKOK-a radi 25 zamjenika ravnatelja USKOK-a, slovima i brojem. Potrebni su nam naravno radi primjene novog zakona novi prostor i racionalizacija mreže državnih odvjetništava, izuzetno velika sredstva za opremu itd., ali to je stvar Ministarstva pravosuđa koje nas u tom pravcu mora pratiti. Ja o tome samo govorim usput, ali siguran sam da bi se ta sredstva morala osigurati ako bi ostvarili sve pretpostavke koje ste propisali u zakonima koje ste donijeli prošlu godinu. Na kraju predlažem da sukladno vašim zakonskim ovlastima nakon razmatranja izvješća prihvatite ga i pritom zauzmete stajališta u svezi sa stanjem i kretanjem kriminaliteta, utvrdite obveze nadležnih ministarstava i drugih državnih tijela kako bi se poboljšala učinkovitost kaznenog progona radi sprečavanja kriminala i unaprijedila zaštita imovinskih interesa RH. Hvala.
Zahvaljujem Glavnom državnom odvjetniku. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Da, ja želim vjerovati da je ovim istupom Glavnog državnog odvjetnika doista demantiran ovaj napis u "Slobodnoj" o čemu sam mislio razgovarati za govornicom, "MUP kontrolira 40 tisuća telefona, a tajne službe barem još toliko." Ne daj Bože da je tome tako jer bi nas to doista vratilo u Rankovićevo vrijeme i mislim da je to potrebno, još jedanput vis-a-vis straha kojemu smo svi na neki način izloženi što se radi sa našim telefonom, jasno nedvosmisleno za govornicom kazati koliko je tih ljudi koji su bili na ovaj ili onaj način nadzirani bilo od MUP-a, bilo od tajnih službi. Jer ako je ovo tome tako, a neki dobacuju da je, onda jao si ga svima nama.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Državni odvjetnik nije sportaš pa da ga slavimo i ucjenjujemo na temelju zadnjih rezultata u zadnjem kolu. Izvješće Glavnog državnog odvjetnika nije burzovno izvješće, tu ne vrijedi logika burzovnih dionica. Ocjena rada državnog odvjetnika je uvijek i isključivo ocjena njegovog rada u totalu. Trenutno stanje dionica je samo informacija. Nas zanima cijela dionica, cijeli put, a ovdje se radi o dugoj dionici na kojoj je bilo puno posrtanja, oklijevanja i padova. O tome mi danas kao i prošle i pretprošle godine kada smo iskazali nepovjerenje i kada izvješće nismo prihvatili, o tome mi danas govorimo. Želim izraziti podršku svim onim brojnim, anonimnim, neovisnim i profesionalnim državnim odvjetnicima, općinskim i županijskim, koji svoj posao rade kvalitetno bez obzira i bez obazira na politiku i na očekivanja politike. Kazneni zakon se treba provoditi stalno i bez kompromisa. Kompromis može biti sredstvo politike dok god se ne krši zakon. Ali ne smije biti sredstvo državnog odvjetnika kada odlučuje da li postupiti ili ne postupiti. Ukoliko to nije slučaj, ukoliko se ne postupa i ukoliko se kalkulira kvalitetni dokazi koji su ključ uspjeha u kaznenom postupku u demokratskim državama, kvalitetni dokazi, propadaju, ne nastaju, gube se. Kriminalci i kriminalni političari dobivaju predah i drugu šansu. Nemaju pravo na to. O policiji kao o vitalnom suradniku Državnog odvjetništva ćemo drugi put kada to izvješće dođe ovdje na dnevni red Sabora i kada ta točka dođe na dnevni red. O kvaliteti suradnje s Državnim odvjetništvom i utemeljenosti kaznenih prijava koje policija podnosi i o tome ćemo drugi put. O mogućim elementima kaznenih djela lažne kaznene prijave ili zlouporabe položaja i ovlasti u kaznenim prijavama koje je odvjetništvo odbacivalo i o tome ćemo drugi put. Ali, o tome bismo mi danas rado čuli koju riječ od državnog odvjetnika. Mi nećemo stajati na putu pravdi i zakonu. Nikada nismo i mi ćemo taj put i osvjetljivati i obasjavati kao dosada. A tko njime želi kročiti neka kroči. Da se ranije i odlučnije postupalo Hrvatska danas ne bi bila talac obračuna unutar jedne političke stranke. Ne bi bila osramoćena već bi bila članica EU, ne bi još pregovarala. SDP cijelo vrijeme zadnjih 7 godina tijekom izbornih kampanja i nakon izbornih kampanja jasno ukazuje na nedjela i očite zlouporabe koju odvjetništvo tek danas uočava. Cijelo vrijeme ukazivali smo na postojanje vrlo osnovane sumnje. Govorit ćemo, predlagati i kritizirati. Ovdje nema ničega i ne smije biti ničega osobnoga. Nikada nije bilo i nikada neće biti. A kada dobijemo i preuzmemo odgovornost osigurat ćemo sve uvjete koje politika može i smije osigurati da se zakon zaista provodi. Pozivamo državnog odvjetnika da provodi zakon i da u tome bude pravednik i osamljenik ako drukčije ne ide. Dokle god uživa podršku aktualne saborske većine, alternative nažalost nema. Ako ga netko u tome pokuša spriječiti, bilo politika, bilo policija neka ga kazneno goni. To je njegova dužnost. Ako ga i u tome netko osujećuje Neka kukurikne i da cijeloj Hrvatskoj do znanja tko je taj i tko je ta politika ili policija. To je dužnost državnog odvjetnika. To je njegova zakonska i društvena uloga. Upravo to državni odvjetnik usprkos očitim dokazima nije bio spreman činiti tijekom većine mandata, upravo to od njega smo očekivali, upravo zato nije ispunio naša očekivanja. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je klub nezavisnih zastupnika uvažena zastupnica Đurđa Adlešić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, gospodine državni odvjetniče. Reći ću odmah na samom početku da ćemo poduprijeti Izvješće o radu državnih odvjetništava za 2009. godinu što je naravno i očekivano prije svega zbog činjenice da se bilježi napredak u radu državnih odvjetništava. Na žalost bilježi se i porast broja kaznenih djela u pojedinim područjima. Pošto je potpuno za očekivati zbog atmosfere koja vlada u javnosti, u Saboru, zbog svega onog o čemu se govori to je uglavnom gospodarski kriminalitet, suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala. Ja ću u ime našeg kluba skrenuti pažnju možda na neke dijelove Izvješća koji bi mogli ostati zanemareni ili bi mogli biti procijenjeni kao manje važni, a oni sigurno nisu manje važni a oni sigurno nisu manje važni, a odnosi se na nasilničko ponašanje u obitelji, na kaznena djela vezana za zlouporabu opojnih droga, a isto tako i za kaznena prava zaštite djece i maloljetnika. Naime, kod nasilničkog ponašanja u obitelji u Izvješću piše da je tijekom 2009. godine došlo do neznatnog pada broja kaznenih djela nasilničkog ponašanja u obitelji u odnosu na 2008. godinu kada je bilo 1285 prijava, 2009. 1227, optuženih 812, osuđenih 743. Želim skrenuti našu pažnju na percepciju, ali bojim se ne samo na percepciju nego i na činjenice koje su vidljive u svakodnevnom životu, na mnoge dijelove statistike upozoravaju ženske nevladine udruge, ali ako pogledamo i neposredna susjedstva nekako se stiče dojam da tog nasilničkog ponašanja u obitelji ima više, da još uvijek nismo osvijestili u kojoj mjeri je to problem, u kojoj mjeri se za to može odgovarati i u kojoj mjeri se za to mora odgovarati. Jer ne samo da se sjetimo za vrijeme nekih obljetnica. Jasno je da je 2009. došlo i do nekih poteškoća prilikom procesuiranja nasilja u obitelji, jer se ranije za obiteljsko nasilje podnosila i kaznena prijava i optužni prijedlog za prekršaj što više nije dopušteno zbog odluke Europskog suda. U slučaju osude za prekršaj ne može se voditi kazneno djelo jer se radi o već presuđenoj stvari, pa je zbog toga itekako nužna izmjena nekih zakona. Doista se nadamo da će ona biti vrlo brza, jer se može dogoditi da nasilnik za izbijeni zub ili oko odgovara jednako kao za krivo parkiranje. Kad se radi o kaznenim djelima vezanim za zlouporabu opojnih droga tu također bilježimo broj prijavljenih osoba za kaznena djela u zadnje četiri godine značajno smanjenje što može govoriti o dobroj prevenciji. Ali naravno ne treba kod tog posustajati. Posebno želim skrenuti i na pozitivan trend kod mlađih punoljetnika gdje također bilježimo pad kaznenih djela zlouporabe opojnih droga i ovdje doista to izvješće ne bih dovodila u pitanje. Kad se radi o kaznenom pravu zaštite djece i maloljetnika govorimo da je došlo do pada broja u 2009. godini za kaznena djela protiv spolne slobode i ćudoređa, ali i do porasta broja prijava za kaznena djela protiv braka, obitelji i mladeži i do porasta broja osuđenih što je sigurno dobra, kvalitetna poruka i možda bismo bez obzira na tzv. velike teme također trebali podcrtati da se ne dogodi da doista mladi ljudi, žene i invalidi ostanu zanemareni zbog toga što se mi uglavnom bavimo tzv. velikim temama. Ja u ime našeg kluba nemam namjeru polemizirati zašto se nešto nije dogodilo prije 10 godina, 8 godina ili prije godinu i pol. Državni odvjetnik je nekoliko puta posebno isticao izmjenu Kaznenog zakona. Vjerojatno je želio skrenuti pažnju koliko je zapravo to bio osnovni ili jedan od osnovnih preduvjeta za kvalitetan rad. Ali je sasvim sigurno da se ne smije zaboraviti ni politička volja koja doista podsjeti. Važno je da se nešto počelo događati. Nikad nije kasno i dobro je da smo o tom vodili brigu i kod promjene Ustava. Mi ne želimo ući u zamku optuživanja i kretanja u krugu kad je trebalo početi tko nešto nije uradio ili je. I ovo Izvješće dakle podupiremo, jer držimo da je nužno i da je dobro što je ovaj proces pokrenut. Htjela bih jedino nešto reći što bi značilo po nama, ne mora značiti da smo u pravu kad ovo Izvješće ne bismo prihvatili s obzirom na procese koji su krenuli. Držimo da bi uskraćivanje potpore bila jedna kriva poruka, pa možda čak i opasna javnosti, Europskoj uniji. Ali bi sigurno bila dobro došla poruka počiniteljima što bi moglo značiti da ili odustajemo od nekih procesa ili složit ćemo se naravno nitko nije nezamjenjiv ali bi sasvim sigurno to značilo i jedan time out koji ne bi bio dobar. Važno je shvatiti da je borba koja se vodi, borba koja traži kontinuitet. Ona bi trebala postati jedna normalna pojava. Iskreno se nadamo da će se uskoro i broj televizijskih kamera pred vašom zgradom i pred vašim uredima smanjiti što bi značilo da smo shvatili o koliko se normalnom poslu radi. Držimo da je ovo Izvješće i prihvaćanje Izvješća s jedne strane i test demokracije. Bilo bi dobro možda, vidjela sam da je to malo prije i kolega iz SDP-a spomenuo a vjerojatno će se danas i pojavljivati takvo pitanje, da nam potvrdite ono što mi koji vjerujemo u rad i u funkcioniranje pravne države mislimo, a to je da nikad niste nešto držali u ladicama po nalogu, da vas nitko ne prisiljava da radite sada ili da radite drugačije. Dakle, da se radilo bez zataškavanja i da se ne radi ni o kakvim progonima neistomišljenika ili kako se to nekad u vremena koje drugi pamte bolje od mene govorilo o čišćenju drugarskih redova. Vaš rad i prihvaćanje ovog Izvješća je sigurno odgovor na pitanje koliko je Hrvatska poželjna gospodarska destinacija, poželjna za investitore, za ulaganja, koliko je ona u krajnjem slučaju poželjna i kao turistička destinacija. Zanimljivo je gledati potpuno očekivanu raspravu, kolege iz SDP-a koliko sam shvatila nisu spremni poduprijeti ovo izvješće, a oni zapravo izravno profitiraju iz nehata od vašeg rada. Koliko znam klub HDZ-a će poduprijeti vaše izvješće, a upravo taj klub i ta stranka je najčešće na udaru. Onaj tko gleda i tko će slušati ovu raspravu sa strane, možda će shvatiti da ako imate odmak od jednih i od drugih ste na dobrom putu. Ono što bi sigurno trebalo napraviti što prije, da biste i vi mogli raditi i da bismo i mi svi bili manje opterećeni normalnim poslom koji radite, a to je pokušati spriječiti curenje informacija koje sigurno šteti vašem radu, ali vjerujte i šteti općoj poduzetničkoj klimi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a, uvaženi zastupnik i potpredsjednik Doma Vladimir Šeks. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici, gospodine glavni državni odvjetniče. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će i dati zeleno svjetlo izvješću o radu državnih odvjetništava za 2009. godinu, a time podržati i rad Državnog odvjetništva, državnih odvjetništava, a posebice dati i potporu i odati priznanje čelnom čovjeku Državnog odvjetništva, glavnom državnom odvjetniku Mladenu Bajiću u uspješnoj i efikasnoj borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala. Državna odvjetništva u svom zakonskom djelokrugu, kao osnovni cilj je osnovno njegovo pravo i dužnost je progon počinitelja kaznenih djela. Policija i druge državne institucije, u sklopu Ministarstva financija, revizija, financijska policija, Porezna uprava, ovlaštene su i dužne otkrivati počinitelje kaznenih djela, i podnositi kaznene prijave državnim odvjetništvima. Državna odvjetništva, sva državna odvjetništva Republike Hrvatske postigla su u izvještajnom razdoblju impresivne rezultate, osobito u progonu počinitelja kaznenih djela korumptivnoga karaktera i organiziranoga kriminala, za što im je snažno oruđe i alat dao i Hrvatski sabor, donijevši izmjene Zakona o kaznenom postupku, koje su u pogledu kaznenih djela iz ovlasti USKOK-a na snazi od 1.7.2009. godine. Progon koruptivnih kaznenih djela iznimno je značajan i radi ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju, završetak pregovora, i zatvaranje poglavlja 23. pravosuđe i temeljna ljudska prava. Napredak Republike Hrvatske u izvješću Europske Komisije jučer objavljenom, pokazuje da iz toga izvješća proistječe da je Republika Hrvatska ostvarila značajan napredak i u pogledu zatvaranja, u pogledu ostvarivanja onih mjerila koja su vezana za poglavlje 23. pravosuđa i temeljna prava. Ovaj napredak ocijenjen kao dobar korak, iskorak Republike Hrvatske od strane Europske Komisije. Treba zahvaliti efikasnom radu Državnog odvjetništva, USKOK-a, i glavnog državnog odvjetnika u progonu koruptivnih kaznenih djela. Stoga su politikantske i maliciozne spletke o navodnom pokušaju Hrvatske demokratske zajednice, o smjeni i o pokušajima da se smjeni glavnog državnog odvjetnika Mladena Bajića iz najmanje dva razloga. Prvo jer ga je Vlada Hrvatske demokratske zajednice, koalicijska Vlada, predložila za novi reizbor, za novo mandatno razdoblje od četiri godine, mi smo za njega u koaliciji i glasovali u Hrvatskom saboru, za razliku od SDP-a koji nije podržao novi reizbor glavnog državnog odvjetnika Mladena Bajića u veljači ove godine i bio je protiv njegovoga ponovnoga reizbora. I iz drugog razloga, druge skupine razloga, što pojedini medijsko-politički lobiji idu s jednim popularno rečeno spinom, da naštete i oštete političke interese Hrvatske demokratske zajednice sa tim spletkama i sa spinom da HDZ želi smijeniti Mladena Bajića jer njegovom smjenom želi se pokazati da je Hrvatska demokratska zajednica želi smijeniti efikasnoga, uspješnoga, i na europskoj razini afirmiranoga borca protiv korupcije i organiziranoga kriminala. Odluka SDP-a da u veljači ove godine prilikom reizbora ne podrži Mladena Bajića za novo mandatno razdoblje, jednostavno ukazuje, a i današnja rasprava predsjednika i predstavnika SDP-a, gospodina Milanovića, koji daje i u današnjoj raspravi negativnu ocjenu rada glavnog državnog odvjetnika, da se zapravo sa stajališta SDP-a ova rasprava o izvješću o radu državnih odvjetništva sa stajališta SDP-a svela na raspravu o radu i djelovanju glavnog državnog odvjetnika Mladena Bajića. Najava je dakle SDP-a koja je bila izrečena, i koji su bili glasovali, kada su glasovali protiv izvješća Državnog odvjetništva kada su u veljači ove godine glasovali protiv njegovoga ponovnoga reizbora i najave koje dolaze iz redova SDP-a da će ukoliko pobijede na izborima oni promijeniti Glavnog državnog odvjetnika i da će staviti nekoga drugoga, instalirati nekoga drugoga koji bi trebao služiti političkim interesima SDP-a i da SDP putem sebi podobnoga čovjeka neutralizira i zaštiti članove SDP-a od nekih eventualnih kaznenih progona. Odluka SDP-a i danas da iskazuje nepovjerenje radu državnog odvjetnika pokazuje da se želi dati nepovjerenje Glavnom državnom odvjetniku. To je izrečeno u bezbroj emisija, u bezbroj intervjua čelnih ljudi SDP-a, a danas je to pregnantno izrazio i predsjednik SDP-a gospodin zastupnik Zoran Milanović. Tako da smo vrlo uvjereni uz sve vaše drage smiješke, nezaboravne osmijehe koje vi dijelite nama koje nikad nećemo zaboraviti da vi zapravo želite promjenu na čelu čelnog čovjeka Državnoga odvjetništva. A zašto želite promjenu, zašto mu ne dajete povjerenje? Ne dajete mu povjerenje jer očekujete zato što sam rekao i u veljači prošle godine što nije svirao i što nije po notama SDP-a. Zato mu ne dajete povjerenje i zato želite i zato stvarate jedno uvjerenje da se ne treba ni prihvatiti ovo Izvješće o radu državnih odvjetništava u kojima je glavno težište i točka i temeljno uporište borba protiv korupcije i organiziranoga kriminala. Kao što rekoh HDZ će dati i glasovati i za ovo izvješće, a time će glasovati i za povjerenje na posredni način i Glavnom državnom odvjetništvu i USKOK-u i uopće uspješnom radu Glavnog državnoga odvjetništva i odvjetništva u cjelini u suzbijanju koruptivnoga kriminala i organiziranoga kriminala. I na kraju, u pogledu onoga dijela izvješća, glavni državni odvjetniče, na str. 50. koji se odnosi na izvide i istraživanja ratnih zločina počinjenih tijekom 2. svjetskoga rata od strane komunističkoga režima vi ste iznijeli jednu opasku da istraživanja o tim zločinima i zločincima daju osnova za tvrdnju da su počinitelji tih zločina i da je počinjenje tih zločina zapovjeđeno iz tadašnjega vojnog i političkoga vrha. Hrvatska javnost već duže vrijeme očekuje da se jednom konačno oni koji su još preživjeli iz tadašnjega vojnoga državnoga i političkoga vrha komunističkoga režima da se procesuiraju. To su zločini koji ne zastarijevaju, ima među njima još itekako aktivnih koje treba i procesuirati ih. Ovaj vaš smijeh koji dolazi sa ove strane doista je svakog poštovanja i svakog respekta vrijedan i pokazuje vrlo zorno jednu od vaših karakternih osobina jako dobrih.
Zahvaljujem. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, bez dobacivanja iz klupe. Upozoravam vas, tražite da bude mir kad vi govorite, osiguravam, i mir kad govore drugi zastupnici. Na redu je klub IDS-a, uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni državni odvjetniče, uvažena gospodo zastupnici. Svima nama biti će daleko zanimljivija, pa i hrvatskoj javnosti, recimo rasprava ili Izvješće za 2010. nego za 2009., a pogotovo ovaj period od 9. mjeseca ove godine do Božića. A na što mislim? Pa ja ću reći posve otvoreno, nemojmo se ovdje farbati niti narod zanima nasilje u obitelji, ja znam da je to ogroman problem u kojem je moja prethodnica spominjala niti Europa u kojim je govorio gospodin Šeks nego posve otvoreni, možebitni optužni prijedlog protiv bivšeg premijera o čemu u velikoj mjeri u zadnje vrijeme spekuliraju mediji. A mediji, ja ću reći ovako, ne rade ništa drugo gospodo što im inače ne suflira ili ekipa na vlasti ili te informacije dolaze iz odvjetništva ili dolaze te informacije od tuženih. I zato bih želio reći gospodo u Državnom odvjetništvu ili pravosuđu svejedno, nemojte nikome držati štangu, nikome. Ni vlasti, ni kapitalu, nikome. Mi Istrijani bi rekli kakve god su batice nekada bili. Svi imaju pravo na fer suđenje, gospodine zastupniče. E, a svi mi ovdje, a pogotovo mi ovdje u Saboru jako dobro znamo kako se kadriralo u pravosuđu. Svi mi znamo tko je gospodo imao dominantan utjecaj od 21 godine tzv. demokracije zašto ja kažem tzv. jer više ne možete biti sigurni da li će vas televizija suditi ako nešto kažete za govornicom ili neće, znači 17 godina je bio na vlasti HDZ-e, 4 godine je bila na vlasti opozicija. A oni koji su na vlasti, jasno da su kadrirali i oni su ti koji su birali uz sve jasno zakonske uvjete koje je netko trebao ispunjavati često su pojedinci morali ispunjavati i one stranačke kriterije. I onaj tko to nije spreman priznati ja mislim da taj glumi pred čitavom hrvatskom javnošću. Međutim, i to treba naglasiti, ima apsolutno poštenih, ima profesionalnih, ima neovisnih i državnih odvjetnika i tužitelja i da ne nabrajam sve dalje. I to ne može biti sporno ali je činjenica ljutili se ili ne ljutili se pravosudni djelatnici da ima i onih koji su zavisni i od politike, ha Boga mi i od kapitala što je jednako loše ako ne i gore. Međutim, isto tako se usuđujem kazati. Ako se pravosuđe instrumentalizira to će biti povratak u sedamdeset i prvu ali posljedice ove 2000. ili 2001. biti će i gore od sedamdeset i prve jer je tada zemlja bila koliko toliko na vrhuncu hajde da kažem ekonomske moći, razvoja, a danas je na dnu. Tada se stradavalo zbog izgovorene riječi, a danas se šta ja znam evo taj princip pokušavaju režimski mediji ponovno instalirati. Ali umjesto da se i sami bore protiv kriminala, lopovluka i svega ostalog. Ja stalno ponavljam, čovjek može pogriješiti međutim ne smije uzeti. I taj princip bi trebali razumjeti između ostalih upravo i naši tužitelji i pa ja ću reći i suci. Čovjek može pogriješiti, uzeti naprosto ne smije. Koliko je, ne znam recimo presuda palo samo, recimo sucima ili optužnih prijedloga državnim odvjetnicima. Jednako tako i u politici, pogotovo u izvršnoj vlasti. Ljudi ponekad mogu pogriješiti i to treba ponekad i razumjeti, ali ukrasti jasno nitko ne smije. I to je naprosto bit. Međutim, ono što je bilo na djelu zadnjih godina u ovoj zemlji sve se svodilo na jedno bezobrazno otimanje novca. I što danas pojedinci više pričaju o borbi protiv korupcije to su sefovi im puniji crnog ili tajnog ili ne znam kako ću ga nazvati novcem. Meni je posebno drago da je ovaj članak od tih 80000 prisluškivanih građana u Republici Hrvatskoj državni odvjetnik demantirao. Jer kada bi tome bilo tako to bi doista bilo gore i od onog Rankovićevog vremena. Iako se na nešto slično recimo danas pozivaju naši biskupi, pa su ovaj lopovluk koji je danas na djelu kroz "Iustitia et pax" pripisali komunistima, Titu, ne znam sedam sekretara skoja i tome slično. Da vidite gospodo oni su krivi, oni su krivi što su stvorili sustave a nisu stvorili sustave, a nisu krivi oni koji su privatizirali te sustave. Oni su krivi za jednu INA-u, za jednu Plivu, a ne oni koji su ih ne znam opelješili. No, ako je ta teza nategnuta dobro je da su ja ću reći počeli služiti ako ništa drugo mise za oporavak hrvatskog gospodarstva jer to je jedino konkretno što se u ovoj zemlji dogodilo od 1.7. na ovamo kada je riječ o gospodarstvu. Međutim, pustimo sada šalu na stranu. Zašto to govorim? Za gospodarski slom gospodo ove zemlje u velikoj mjeri je kriva i ova klima u javnosti. Nitko nije spreman na zaključenje bilo kojega posla bez recimo prethodnog mišljenja Državnog odvjetništva. I za razliku od onog dijela gdje crkva sve svaljuje na komuniste i 7 sekretara skoja, Tita itd. jedan dio je ovo iustitia et pax pogođen, a to je ovaj koji se kaže da ako vlast obećava uhićenja i procese oporba još više uključenja i procesa, ako mediji donose presude i vode procese ljudima tada je rezultat društvena nesigurnost koja rađa političku nestabilnost, pravnu nesigurnost i gospodarsku stagnaciju. Nitko gospodo zbog ovoga straha koji danas tinja u javnosti ništa ne radi, a bez da javni sektor počne nešto raditi, niti ova zemlja se gospodo neće pokrenuti. Jasno je to svi mi vidimo u zadnjih poglavito sedam, osam godina sve je bilo na prodaju. I vladine odluke, možda i prije, i pojedini zakoni. Na primjer oni koji su omogućavali monopole, pa možda i sudske presude i javni natječaji i televizijske emisije na HRT-u itd. itd. Međutim, što ja želim sada isto tako reći. Da li će Državno odvjetništvo, tj. da li je ono spremno za posao recimo svih poslova, nešto što nadilazi ja bih rekao i institucionalnu korupciju, a to je da li Državno odvjetništvo na primjer može sprovesti temeljem novog Ustava reviziju pretvorbe, tj. obračunati se sa tim ratnim profiterstvom. Ja to sumnjam da itko sumnjam da će to napraviti, a isto tako sumnjam da je itko recimo za rata ako je bio pogotovo okupiran vođenjem trupa u pet ili šest godina na kraju mogao izgraditi sustav kojega je potom prodao za jednu milijardu kuna. Što ako je na primjer gospodine državni odvjetniče Jovica Stanišić za rata ili poslije rata bio glavni diler neke robe u Srbiji, a taj Stanišić je bio šef njihove tajne policije. Da li će se ta ponašanja revidirati? Da li je to ratno profiterstvo? Što je to? Jasno ništa se neće dogoditi ni od revizije pretvorbe, ni zbog ratnog profiterstva i tome je naprosto tako. Za to nije spremna politika, to ne može sprovesti Državno odvjetništvo, sudovi itd. itd. Pa će se i dalje baviti i treba se ovim strvinarima koji su doslovce opeljušili državni proračun. Ja se usuđujem čak kazati da se 2003. više otimalo nego se je otimalo kroz institut pretvorbe, iako smo s druge strane dopustili da oni kroz pretvorbu postanu stupovi društva ovi koji su to radili kroz javne sustave jasno ni na koji način ne smiju postati. Jednom riječju, onaj tko je za sebe svoje uzeo jednu kunu neka odgovara. Svatko može pogriješiti, uzeti nitko za nikoga ne smije. E sada, sad dolazimo do onoga što hrvatsku javnost možda najviše zanima. Ja tvrdim gospodo ne smije se sve ni na gospodina Sanadera svaliti, jer gospodin Sanader sam nije mogao voditi i Vladu i voditi HDZ i voditi državu i svako javno poduzeće i carinu i HRT i voditi ministarstva i kontrolirati ne znam sindikate i voditi Jadranku i preko ne znam koga nadzirati i kontrolirati pravosuđe. Ne gospodo, nemojte dobacivati. Predsjednik bivši Vlade to sam nije mogao. Takav superman nije.
Uvaženi zastupniče, nema, uvaženi zastupniče Kajin.
Istina mali je put od voljenog vođe do neprijatelja broj jedan u ovoj državi. Ali nitko nije superman i to vam se treba naprosto kazati. E, a da bi se mi sa takvom praksom nemoralno mogli obračunati... [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Uvaženi zastupniče Kajin, molim vas. Držite se teme i nemojte iskakati van iz teme. Ja vrlo široko pustim da se govori o toj temi, ali ovo što ste sad počeli to zaista nema nikakve veze s temom. I molim vas držite se teme i na taj način raspravljajte. Molim vas lijepo, a ovo je tema izvješće o radu Državnog odvjetništva, i vi o tome raspravljate. Izvolite nastavite. Molim vas uvaženi zastupniče, držite se teme.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Da nam državni odvjetnik da informaciju, o čemu je zapravo riječ, jer riječ je o bivšem premijeru, čovjeku koji je dva puta doveo na čelo ove zemlje HDZ, postavio premijerku, izabrao … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Uvaženi zastupniče, upozoravam vas ponovno da se držite teme, bit ću vam prisiljen izreći opomenu. Nemojte to činiti, držite se teme i nemojte na taj način raspravljati. Izvolite.
Imam pravo reći, svako ima pravo na jedan fer naprosto od suđenje, a ne dezavuiranje i tome slično. Ono što gospodo javnost izuzetno zanima da li oni u zadnje vrijeme koji dobijaju oprosnice, vraćaju novac kojega su oteli ili će im novac ostati, ili će im imovina ostati, ili će oni sa time još povećati ta svoja dobra koja onako zasigurno nisu manja, a nisu stvorena i ne pripadaju od rada. A da li će onda oprosnica eliminirati kaznu da se vrati tako otet novac, sigurno ne bi bilo bolje u ovoj zemlji, ali bi bilo lakše naprosto mnogima. I sada isto tako neću se baviti ovim, tim novcima tko pušta vijesti itd., ali strana 77, gdje se između ostalog govori sljedeće, da je ukupna vrijednost parničnih predmeta ili sporova koje smo imali u radu, u zastupanju na temelju zakona bila oko 15,8 milijardi kuna. Ukupna vrijednost predmeta spora u predmetu u kojem je Republika Hrvatska tužitelj bila je nešto ispod 3 i pol milijardi kuna, ili 21,5% od ukupne vrijednosti. Ukupna vrijednost predmeta spora ili visina potraživanja prema Republici Hrvatskoj kao tuženiku iznosila je 12,4 milijarde kuna u parničnim predmetima primljenim tijekom 2009. godine u kojima je zastupano itd., tu se sad spominje ova cifra od 3,7 milijardi kuna. Po kojoj se to osnovi Hrvatska tuži za 12,4 milijarde kuna? Neka se to riješi pozitivno u korist tužitelja, ne daj Bože mi smo bankrotirali. Što je to, što su te tužbe … [[Ne razumije se.]] koje recimo tuže državu, pa onda im država pokloni Liburniju itd., itd. Ono čega ima previše isto tako su potraživanja države, cirka 16 milijardi kuna, ljudi ne podmiruju obveze, gurnu tvrtku u stečaj ili je likvidiraju ili je stave u stanje mirovanja i sada s druge strane nekom novom tvrtkom nastavljaju poslovanje, dok neki Istrijani bi rekli one moraju to jasno plaćati. Radni sporovi, strana 51, vidimo da je to ključ u nagodbi, dobro je. Ajde ako se čovjek s državom u nečemu može nagoditi. Ali za kraj IDS će prihvatiti ovo izvješće, ali neka Državno odvjetništvo bude apsolutno autonomno, neka pravosuđe jasno bude neovisno, a ljudi imaju prava sumnjati u nepristranost, jer vidi se da se nikada ne dira u ekipu na vlasti, već samo u ekipe oko vlasti, ili one koje su izgubile poziciju naprosto na vlasti. Sve u svemu mi, ja osobno dajem podršku i ovome izvješću i državnom odvjetniku i ponavljam još jednom čovjek uvijek može pogriješiti, pogotovo kad je u izvršnoj vlasti, ali uzeti ne smije, a onaj tko je uzeo taj doista treba za i one buduće odgovarati.
Zahvaljujem. Ja molim iz naredne govornike da se drže teme, toleriram da se i govori nešto što je u kontekstu teme, ali molim vas ipak držimo se teme, tema je jasna, izvješće je pred nama. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, uvažena zastupnice nemojte dobacivati. Smirite se, bute došli na red. A sad je na redu. Imamo tri ispravka netočnih navoda. Prvo je uvažena zastupnica Đurđa Adlešić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Želim ispraviti netočan, ali i nevjerojatan navod, s obzirom na prostor u vrijeme u kojem živimo, koji je glasio nikog ne zanima nasilje u obitelji nego bivši dužnosnici. To je potpuno netočno kolega Kajin, jer su sigurne kuće prepune pretučenih žena, žena koje trpe ekonomsko nasilje, isto tako su pune djece, zlostavljane djece, i ne mogu vjerovati da ste zaboravili i nedavni slučaj gdje je od očeve ruke stradalo jedno dijete. Ja se iskreno nadam da ste vi u žaru borbe za medijski prostor svjesni da ste pogriješili i da niste ovom izjavom nanijeli štetu pokušaju da se osvijesti postojanje takvog nasilja i da se ono prijavljuje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Drugi ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Iako nastup kolege Kajina spada doista u kajinpedijske fenomene, dopustite mi da ispravim netočan navod, kad je kazao da su biskupi kazali da su za sve krivi komunisti i sedam sekretara … [[Ne razumije se.]] Nisu to kazali, nego su kazali da su za puno toga krivi i oni. S druge strane krivi su kolege Kajin zbog toga što su uspostavili neljudski, nedemokratski sustav, i biskupi su u svojoj izjavi doslovno napisali da je to stvar naslijeđenog mentaliteta koji se mora mijenjati. Pri tome kolega Kajin čistite dvorište u kojem živite, sjetite se Istre i svih onih kriminala u kojem je vaša stranka također sudjelovala i koji još nije razriješen, i nemojmo dopustiti da dijelimo se na naše i vaše, i nemojmo prihvatiti takav način razgovora i rasprave kad se dira u naše pa makar bili oni i komunisti.
Zahvaljujem. I ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Pa netočno je rekao gospodin Kajin da je bivši premijer Sanader kontrolirao sindikate. To je netočno. A točno je to da upravo vlast u Istri pokušava kontrolirati trenutno medije u Istri i sve kontrolira. A mislim da bi on kao zastupnik koji predstavlja Istru, trebao se zabrinuti i pitati ako se iz izvješće može iščitati da je kriminal u Hrvatskoj najrasprostranjeniji u Istri na 100 tisuća stanovnika, a on upravo predstavlja Istru. Možda i on kontrolira taj kriminal.
Molim vas bez insinuacija i bez dobacivanja na takav način. Nastavljamo raspravu po klubovima. Na redu klub HNS-a, HSU-a uvažena zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni odvjetniče, kolegice i kolege. Naravno da je ove godine Izvješće o radu državnih odvjetništava u posebnoj atmosferi i raspravlja se u Parlamentu u posebnoj atmosferi jer se dogodilo nešto o čemu smo govorili u svim ranijim ili u raspravama o svim ranijim izvješćima o radu državnih odvjetništava, a to je da kad se radi o korupciji i zlouporabi položaja da mora se doseći do glave, a to znači do najviših vrhova politike i to se sada i dogodilo i događa. Dakle, jedan element tog drukčijeg ozračja je činjenica da se došlo do najviših dužnosnika ili bivših dužnosnika ove Vlade i javnih poduzeća. Drugi je pitanje stava, nažalost, prema samoj osobi Glavnog državnog odvjetnika za ili protiv. Pa moram reći u ime kluba HNS-HSU-a mi smo kad se raspravljalo o ponovnom izboru gospodina Bajića za Glavnog državnog odvjetnika rekli temeljem naravno onog što smo smatrali da je vjerojatno bilo u prošlosti situacija kad je vršen politički pritisak ne u pripremi slučajeva, ali u izboru slučajeva koji su se procesuirali. Po našem mišljenju promjena u Zakonu o kaznenom postupku svakako je omogućila Državnom odvjetništvu i državnim odvjetnicima da postupaju na drugačiji način, ali ta promjena u Zakonu o kaznenom postupku nije uzrok promjene političke volje nego je rezultat promjene političke volje. I smatramo da je, mi smo tom prilikom bez obzira na određene rezerve, glasali za ponovno imenovanje gospodina Bajića, jer smo mislili i ocijenili da u svom radu ima kvalitete i sposobnosti koje su u situaciji u kojoj naročito u situaciji u kojoj je zaštićen od neposrednih političkih pritisaka koje mu daju i statistički prvorazredne rezultate. Ako samo gledate na činjenicu koliko slučajeva koji su pripremljeni od Državnog odvjetništva je faktički stajalo, odnosno dobiveno na sudu. Dakle, očito ne radi se baš samo ovdje o dobroj volji i političkom stavu, radi se o sposobnosti da se slučajevi s kojima se izlazi pred sud faktički pripreme. U tom pogledu ocjena kluba HNS-HSU-a je kad gledamo Izvješće za 2009. godinu, a i kad gledate malo detaljnije statističke pokazatelje koji su u tom izvješću u onom trenutku kad je i zakonski, a i praktično pritisak na Državno odvjetništvo popustio, politički pritisak na Državno odvjetništvo popustio, Državno odvjetništvo je po našoj ocjeni, a budući da govorimo o 2009. počelo raditi prvoklasno. I taj posao mi nećemo ometati, obrnuto podržat ćemo ga. Taj posao smatramo ključnim i jednom od katarzi Hrvatske i kao društva i kao države i smatramo bez završetka tog posla za nas nema napretka. Dozvolite da u ime kluba HNS-a, HSU-a kažem 4 ili 5 stvari koje se odnose neposredno na samo Izvješće, iako je očito da su ove druge stvari u ovom trenutku sigurno u fokusu pažnje. Pet stvari na koje želim upozoriti. U samom Izvješću govori se o opremljenosti državnih odvjetništava za istrage i ispitivanja, odnosno za nove nadležnosti koji su dobili novim odredbama u Zakonu o kaznenom postupku. I očito je potpuno da Državno odvjetništvo je vrlo slabo ili nikako opremljeno da bi moglo ispuniti te svoje zadaće. To je između ostalog i naša zadaća. Dakle, to je zadaća i ovog Parlamenta da se omogući Državnom odvjetništvu da funkcionira u skladu sa zakonom, odnosno da ima opremu i ljude s kojima će te svoje nadležnosti moći obavljati. Po našem mišljenju mogućnost Državnog odvjetništva da provodi istrage i ispitivanje svjedoka i prikupljanje dokaza je izuzetno važna komponenta i zadaća Državnog odvjetništva koja je nova, ali koju ono mora biti u stanju ispuniti. Dakle, mora imati ljude i opremu s kojim to mora raditi. I to je nešto o čemu treba voditi računa kad se bude raspravljalo o državnom proračunu. Jer dva su načina na koji možete spriječiti Državno odvjetništvo da to radi. Jedno je da mu to ne omogućite zakonom ili da mu zabranite zakonom, a drugo je da mu ne date novce i ljude da to radi. Oba dva su jednako efikasna. Druga točka na koju bih htjela upozoriti je da u ovom Izvješću ili iz ovog Izvješća se vidi da postoji problem ujednačenosti rada državnih odvjetništava u različitim dijelovima Hrvatske. Ono se u ovom Izvješću naprosto konstatira. Pa tako ako pogledate podatke, ako živite u Istri imate četiri puta više šanse da budete prijavljeni DORH-u nego ako živite u Požeškoj županiji recimo. Ako ste, to je statistički podatak, a ako ste već prijavljeni u Puli imate dvostruko veću šansu da će prijava protiv vas biti odbačena, nego ako vam se to dogodi na primjer u Međimurju, odnosno u Čakovcu. 51% u Puli, 26% u Čakovcu. U Zagrebu ćete čekati 12 puta duže da se riješi prijava protiv vas nego što ćete čekati u Čakovcu. U Zagrebu 120 dana, u Čakovcu 10 dana. Najviše šanse da vas ne osude imate u Sisku, više od 20% a najmanje šanse da vas ne osude imate u Varaždinu 3%. A ako vas već osude najbolje da vam se to dogodilo u Gospiću, jer će se tamo tek u 9,6% osuđujućih presuda izreći zatvorska kazna. U Varaždinu se pak zatvorska kazna dosuđuje u 26,4% osuđujućih presuda. U Zagorju imate 7 puta veću šansu da vas oslobode, nego što to imate u Međimurju. Ako ste se žalili na presudu najbolje da vam je presuđeno u Vukovaru, jer imate dvostruko veću šansu da vam se uvaži žalba nego ako vam je presuđeno i žalili ste se u Zagrebu. Ovi podaci očito govore o neujednačenosti pozicije, odnosno neujednačenosti i rada državnih odvjetništava, a kroz to onda i o nečem što je malo više od tehničkog pitanja, a to je nejednak položaj građana Republike Hrvatske pred pravosudnim institucijama, a to je naravno puno veći problem od ovog koji bi možda na prvi pogled mogao izgledati samo tehnički, pa je pitanje kluba HNS-a i HSU-a glavnom državnom odvjetniku kako to komentira, odnosno da li se tu nešto poduzima i da li će se poduzeti, da li treba našu pomoć u tome na neki način, da li se to može ujednačiti ili postoje možda neki drugi razlozi za ovako neujednačenu sliku funkcioniranja državnih odvjetništava kako nam je u ovom Izvješću koje je pred nama direktno pokazano. Treća točka na koju bih htjela upozoriti u ime kluba HNS-a, HSU-a je pitanje racionalizacije državnih odvjetništava. Ovdje se o njoj govori, ona se spominje. Ali nigdje se ne govori o tome da li je po mišljenju Državnog odvjetništva ona dobra ili loša. Drugim riječima da li ona doprinosi kvaliteti i lakšem radu državnih odvjetništava ili ne i pod kojim okolnostima eventualno bi ona bila jedan doprinos, a pod kojim predstavlja poteškoću. Pa mislim da bi bilo dobro da državni odvjetnik nešto u tom smislu komentira. Četvrta točka. Mislim da je ovdje već spomenuta. Odnosi se na zastupanje državnih tijela pred sudovima u kojim Državno odvjetništvo zastupa državu kao tuženika. U parničnim predmetima izgubljeno je dvostruko više sporova nego što je dobiveno. Međutim, kad gledate vrijednost dobivenih sporova, sporovi koje je država dobila su deset puta vredniji od onih koje su dobili građani kad su ušli u spor sa državom. Ja mislim da bi to zaslužilo određeno obrazloženje kako je moguće da je država izgubila dvostruko više sporova nego što je dobila, a istovremeno je dobila deset puta veću materijalnu vrijednost u sporovima koje je dobila nego što su dobili građani u onim sporovima koje su oni dobili. Ali pretpostavljam da će o tome također državni odvjetnik nešto moći reći, obzirom da smo mi tu između ostalog naravno predstavnici građana. To je tema koja nas u najmanju ruku u ime kluba HNS-a, HSU-a interesira. I peta točka. U ovom trenutku vjerojatno objektivno govoreći najvažnija barem momentalno. Klub HNS-a HSU-a smatra, a smatram to potrebnim ovdje reći u prvom redu obzirom na rasprave koje su se pojavile u javnosti. Smatra važnost novog instituta oprosnice, odnosno pokajnika. Prvorazredno nema načina i kao što ste vidjeli nije bilo načina da se dođe do najkrupnijih riba a to je ključno za borbu protiv korupcije, ključno za stvaranje anti koruptivne klime u Hrvatskoj i ključno za novi početak, a to je ono što nam treba. Nema načina da se dođe do krupnih riba bez instituta oprosnice. To je instrument bez kojega se korupciji neće, bez kojeg se korupciji u Hrvatskoj neće stati na kraj. I zato smatramo u ime kluba HNS-a, HSU-a naročito važnim podcrtati važnost instituta oprosnice jer smatramo da je važno da svima dođe do svijesti da ukidanjem instituta oprosnice oprašta se najvećim ribama i ne treba u tome imati nikakvu dilemu. I klub HNS-a, HSU-a smatra da je neophodno u ovom trenutku čvrsto stajati na toj točci. Podaci u Izvješću pokazuju jasno naročito na stranici 35. kad gledate strukturu kaznenih djela, komparaciju između 2008. i 2009. da u odnosu na 2008. sve vrste kaznenih djela u 2009. padaju osim zlouporaba službenog položaja. To nije zato što se zlouporaba službenog položaja najedanput sad počela događati, nego zato što joj se sad počelo procesuirati, a i zato što postoje formalni instrumenti koji to omogućavaju. I dozvolite mi da završno u ime kluba HNS-a, HSU-a kažem da u Hrvatskoj se na žalost dosta rijetko a naročito u javnim poslovima dobivaju priznanja kad počnete stvarno dobro raditi svoj posao. Obično priznanje i najveća priznanja dobivaju oni koji paradiraju ili voze između rada i nerada, između dobrog i lošeg rada svog posla. Ti nekako su svima najprihvatljiviji. Klub HNS-a, HSU-a smatra gospodine državni odvjetniče da ste vi i vaši suradnici u 2009. dobro radili svoj posao. Klub vam odaje priznanje za vaš rad i podržat će ovo Izvješće. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Obavještavam da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme u 13 sati i 32 minute za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Sada ćemo prekinuti raspravu. Nastavljamo sa sjednicom u 15,00 sati. Prvi je na redu klub HDSSB-a, uvaženi zastupnik Dinko Burić. Hvala lijepa. Govornik naknadno uključen./… i to raspravu po klubovima, najavio sam. Sada je na redu klub HDSSB-a, uvaženi zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani glavni državni odvjetniče. Klub zastupnika HDSSB-a neće prihvatiti ovo izvješće DORH-a. Glavni državni odvjetnik je politička marioneta koja organizirani kriminal procesuira po isključivom nalogu i dozvoli Banskih dvora.
Uvaženi zastupniče.
Ovisno o tome.
Uvaženi zastupniče, na početku vas moram upozoriti da postoji. Najprije, pričekajte dok vam kažem. Ne možete na taj način raspravljati i nekoga nazivati politička marionete. Molim vas to je državni odvjetnik koji se zove upravo državni odvjetnik i tako ga morate titulirati. To je službeno. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, ne možete ga nazivati da je on. Nemojte to. … [[Upadica se ne razumijete.]] Svaki put ćemo štopati vrijeme, ali ne, ja vas ne ometam nego vas upozoravam. To je moja dužnost. …/Upadica: Ja imam jedan prijedlog gospodine potpredsjedniče. Samo vi nastavite, a dalje ću vidjeti. … [[Upadica se ne razumije.]] Uvaženi zastupniče, opomenu bute dobili kad bu vrijeme za to. Izvolite.
Ovisno o tome kako to odgovara onome tko o njima u određenom trenutku sjedi ili stoluje. Razloga za ovakvu konstataciju je mnogo, a među njima ću izdvojiti dvije grupe razloga. Prva grupa je selektivni pristup borbi protiv organiziranog kriminala u Republici Hrvatskoj, te korištenje DORH-a i USKOK-a u svrhu unutar i međustranačkih političkih obračuna. A druga grupa razloga je uloga DORH-a u posvemašnjoj kriminalizaciji i gaženju vrijednosti i dostojanstva Domovinskog rata. Navest ću samo nekoliko primjera iz obadvije ove grupe, koji su razlozi zašto ne prihvaćamo ovo izvješće. Primjer broj jedan. Gospodine glavni državni odvjetniče, županijskom državnom odvjetništvu u Osijeku podnijeta je kaznena prijava protiv Josipa Đakića iz Pitomače saborskog zastupnika HDZ-a. Kaznena prijava podnijeta je nakon objave registra hrvatskih branitelja, zbog toga što je u istom navedenom da je u ratnom stažu gospodina Đakića pripadnik zapovjedništva drugog zbornog područja Đakovo bio u razdoblju od 15. kolovoza '90. do 27. lipnja '91. godine. Nije sporno da je gospodin Đakić bio hrvatski branitelj, to svi znaju. Ali je itekako sporno da je u navedenom razdoblju branio Hrvatsku u postrojbi koja u to vrijeme nije uopće niti postojala. Naime takva postrojba je osnovana tek 336 dana poslije, točnije 17. srpnja 1991. godine. Ono što je dodatno čudno i uistinu frapantno, jest činjenica da je osim njega u to istoj postrojbi navedeno sudjelovanje još 591 osobe, svih … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Uvaženi zastupniče, trenutak samo. Moram vas upozoriti, da u uvodnom dijelu izvješća, štopa se vrijeme, ništa vi ne gubite. U uvodnom dijelu izvješća državnog odvjetnika, stavak 3. stoji: prema odredbi članka 40. Zakona o Državnom odvjetništvu godišnje izvješće ne sadrži podatke o pojedinim predmetima. Prema tome, ovom izvješću nema pojedinačnih predmeta i ne možemo raspravljati o pojedinačnim predmetima kad to nije predmet izvješća. Stoga vas molim, možete.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Pričekajte da vam kažem do kraja.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Ja vas moram prekidati jer sam ja za to, ja sam ovdje. Ja sam ovdje za to da vodim sjednicu prema pravilima koja su propisala vođenje sjednice, a to je Poslovnik.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Pričekajte. Molim vas, pričekajte dok završim. Dakle ne možemo raspravljati o pojedinačnim primjerima jer na njih glavni državni odvjetnik ne može odgovarati, jer to mu je zakonom zabranjeno da sadrži to u izvješćima, stoga vas.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Molim vas prestanite dok završim. Morate.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Ali vi, ja vodim sjednicu, ne vi.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Ja vodim sjednicu ne vi.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Uvaženi zastupniče, pričekajte.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Dobit, i vi ćete.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Molim vas.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Uvaženi zastupniče, ne govorite prema Poslovniku. Ja vas kao predsjedavajući moram upozoriti. Ja sam vas upozorio i molim vas držite se Poslovnika, jer ću biti prisiljen primijeniti mjere prema Poslovniku. Nastavite s raspravom, ali prema temi.
Raspravljam, i ja znam da ono što ja pričam ne želite čuti, i mnogi ne žele čuti. Ali dozvolite da imam pravo u Hrvatskom saboru, kao zastupnik građana koje predstavljam, govoriti ono što oni žele da se čuje.
Možemo govoriti samo ono što je tema, a ne ono … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Izvolite.
A ja navodim zbog čega klub HDSSB-a nije zadovoljan izvješćem o radu DORH-a, i više se ja držim teme gospodine potpredsjedniče.
To nije predmet izvješća.
Više se ja držim teme, nego što se držao predstavnik kluba HDZ-a.
Držao se teme.
Prema tome. Nije.
Dozvolite.
Nije. Više se ja držim te teme, nego šta je uvaženi potpredsjednik Sabora Šeks, držao se te teme.
Uvaženi zastupniče.
On je pričao o SDP-u, a ja pričam o konkretnim slučajevima rada … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Uvaženi zastupniče, ja vam moram izreći opomenu, zbog toga što ne slušate ono što vam govorim i polemizirate sa predsjedavajućim. To ne smijete činiti. Ne smijete to činiti.
Gospodine predsjedavajući, ja to vama dajem za pravo. Ali vi shvatite da ćete vi svaki put kad ja budem izašao za ovu govornicu morat slušat ono što ne želite čuti.
Samo vi govorite tako
Ja nisam član kluba HDZ-a.
Molim vas, vi ćete govoriti
… [[Govornik isključen, ne razumije se.]]
Uvaženi zastupniče morat ćete govoriti samo ono što je tema. Izvolite nastavite prema temi.
Nastavljam s prigovorom o radu Državnog odvjetništva i zašto nećemo prihvatiti ovo izvješće. I molim vas, gospodine potpredsjedniče, sa dubokim poštovanjem prema vama i uvažavanjem, dozvolite mi da ja svoje kažem. Imaju pravo ispravke netočnih navoda, imaju pravo replika, imaju pravo povreda Poslovnika, što god žele. Samo pustite da kažem, za mene je ovo tema dnevnog reda.
Samo prema Poslovniku, izvolite prema Poslovniku.
Za mene je tema dnevnog reda rad Državnog odvjetništva.
Tako je, ali je i
A ne tablice i grafikoni koji su napisani.
Ne, nego morate ono što piše u izvješću. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, vi kršite Poslovnik jer me ometate u radu. Ja sam ovdje da pričam u ime, ne svoje, nego ljudi koji su me to poslali.
Uvaženi zastupniče, prema Poslovniku morate postupati. Izvolite nastaviti.
Evo, nastavljam dalje. Dakle, zajedno 592 osobe i završit ću s konstatacijom ako je točno su onda oštetile državni proračun za 7,5 milijuna kuna koliko koštaju dionice Fonda hrvatskih branitelja za tih 316 dana u nepripadajućoj i nepostojećoj postrojbi. Pozivam i pitam gospodina državnog odvjetnika zašto se 205 dana nakon čekanja ove prijave još uvijek nema nikakvog odgovora je li utemeljeno ili nije utemeljeno. Ako nije recite nije i nikome ništa. Josip Đakić, uvaženi gospodin Josip Đakić, nije samo saborski zastupnik on je i predsjednik HVIDRA-e RH. I razumljiv je interes javnosti prije svega i hrvatskih branitelja da li su navodi koji su tamo navedeni točni. Jer je frapantno da 592 osobe iz Pitomače, Slatine, Virovitice je u kolovozu na Veliku Gospu '90-te počelo braniti Hrvatsku u Đakovu, a da Đakovčani o tome ne znaju ništa. Idući primjer, vama na ruke gospodine Glavni državni odvjetniče, kao i na ruke ravnatelja USKOK-a, gospodina Dinka Cvitana, ali prema onome što je i meni dostupno i na ruke premijerke Vlade RH upućena je prijava udruge građana Slatine. Sad vas pitam zbog čega se o ovome šuti? Jer se radi o prijavi protiv visoko pozicioniranih lokalnih dužnosnika HDZ-a. Pričam još uvijek o selektivnom pristupu u rješavanju pitanja mita, korupcije i organiziranog kriminala. Radi se o slučaju kupovine i nelegalnog i nezakonitog omogućavanja preko Hypo banke, a to vam je u interesu gospodine glavni državni tajniče, da vam ja dajem još i informaciju ukoliko niste znali gdje je na nekretninu koja je
Uvaženi zastupniče, vi i dalje nastavljate govoriti pojedinačnim predmetima o kojima u tom
… [[Govornik isključen, ne razumije se.]]
Ne možete govoriti dalje o tome. Nastavite dalje, ali bez, molim vas morat ću vas ponovno upotrijebiti Poslovnik, nemojte to činiti! Nastavite dalje, ali bez toga nastavka. Nemojte! Dosta sam tolerirao.
[[Govornik isključen, ne razumije se.]] uporno mene onemogućavate u mom poslu. Moj posao ovdje je da ja pričam. Vaš je posao da mi omogućite da ja mogu reći ono što trebam reći, uvaženi gospodine potpredsjedniče. I ja vas iskreno i lijepo molim pustite me da radim svoj posao u Hrvatskom saboru.
Ne možete govoriti ono što nije tema
U Hrvatskom saboru
Molim vas, nastavite prema temi. Izvolite.
Ma tema je rad DORH-a, gospodine potpredsjedniče, rad DORH-a. A i nečinjenje je ono o čemu treba govoriti. Ne samo ono što je učinjeno. A nije učinjeno ništa po prijavi koja stoji i postavljam pitanje zašto stoji u nečijoj ladici u Općinskom državnom odvjetništvu u Slatini prijava protiv 3 dužnosnika Gradskog odbora HDZ-a i također protiv uvaženog zastupnika gospodina Đakića koji su omogućili da se nelegalno optereti hipoteka koja vrijedi 2 milijuna kuna i dobije kredit od 6 milijuna kuna. Druga grupa razloga, nadam se da ćete mi dozvoliti da o njoj progovorim jer se radi o razlozima na koje je hrvatska javnost posebno osjetljiva, a radi se o razlozima zašto mislimo da DORH svojim postupanjem ili nepostupanjem sudjeluje u kriminalizaciji Domovinskog rata, odnosno omogućava da se događa ovo što se događa. Navest ću nekoliko primjera. Prvo pitanje jest, i prvi primjer, hrvatskoj javnosti nije nepoznato tko je Savo Štrbac, poznato je da se radi o osobi koja je tijekom okupacije obnašala visoke dužnosti u tzv. Republici Srpskoj Krajini – sekretar pravosuđa je bio. Osoba koja je organizirala sudove okupacijske, organizirala logore i zatvore u kojima su mučeni i ubijani hrvatski civili i hrvatski branitelji. O ulozi Save Štrbca u Veritasu i fabriciranju lažnih podataka neću trošiti riječi. Ali moram reći da je gotovo nevjerojatno da Hrvatsko državno odvjetništvo, Županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu Savu Štrbca predloži kao svjedoka optužbe u procesu na suđenju hrvatskim generalima Mirku Norcu i Rahimu Ademiju. Dakle, predložen je Savo Štrbac da bude svjedok optužbe u suđenju hrvatskim generalima. Kad se za to saznalo tada je jedan osječki odvjetnik podnio kaznenu prijavu protiv Save Štrbca da kad dođe na suđenje u Hrvatsku silom zakona bude uhićen i procesuiran kazneno za sve ono i one zločine koje je napravio tijekom okupacije u tzv. Republici Srpskoj Krajini. Znate što se dogodilo iza toga? Istog trenutka kad je kaznena prijava podnijeta Državno odvjetništvo je odustalo od Save Štrbca kao svjedoka, a o podnijetoj kaznenoj prijavi ni do dan danas nema odgovora podnositelju prijave što bi inače trebalo biti normalno. Ili je prijava utemeljena pa se onda kaže procesuira se ili nije utemeljena i odbija se. Savo Štrbac zločinac i zlotvor da bude svjedok Hrvatskom državnom odvjetništvu u suđenju hrvatskim generalima uistinu nevjerojatno. I ja postavljam pitanje onda, a za koga, za čiji interes i po čijem nalogu radi naše Hrvatsko državno odvjetništvo? Primjer br. 2., general Andrija tzv. JNA Andrija Biorčević na okupacijskoj televiziji je nekoliko puta u Baranji bio javno se hvalio vezano je uz Vukovar i današnja zbivanja, kako je osobno vodio granatiranje Vukovara i da bi to isto ponovio nebrojeno puta. Postavljam pitanje zašto do sada nitko u Hrvatskoj od Državnog odvjetništva a vi ste prva osoba gospodine glavni državni odvjetniče, zašto nitko protiv Andrije Bijorčevića ne da nije zatražio topničke dnevnike za granatiranje Vukovara, nego nije podigao još niti optužnicu. Zašto još nema nikoga tko odgovara za zločine u Borovu Selu, u Dalju, u Čorlugu, Četekovcu, Balincima gdje su pobijeni hrvatski civili Zakonom o oprostu njima je sve oprošteno. A znate pod kojim izgovorom? Da su za Borovo selo nitko neće odgovarati za ubijenih 12 redarstvenika jer kaže da su ih počinili ne pripadnici vojske, nego da su ih ubili civili i ne potpada pod kategoriju ratnog zločina i na njih se odnosi Zakon o oprostu. Pa to je strašno! Uistinu strašno! Neću trošit riječi na već dosta toga izrečenog oko izjava predsjednika SDSS-a gospodina Stanimirovića. Sve je rečeno, sve smo već rekli. Ali moram postavit pitanje da li Državno odvjetništvo razmišlja po službenoj dužnosti poduzeti nešto protiv takvih izjava, jer takve izjave direktno narušavaju Deklaraciju o Domovinskom ratu koju je ovaj Sabor donio 13. listopada 2000. godine kojim se obvezujući za sve i državne institucije, ali i za sve pojedince u Republici Hrvatskoj. I na kraju još ću samo postaviti pitanje u odnosu na Domovinski rat kako je bilo moguće da osoba koja je sama priznala da je višestruki ubojica i koja je bila pripadnik ZNG-a i HV-a dobije status krunskog svjedoka. Radi se o Krunoslavu Fehiru koji je sam priznao da je ubojica i koji je bio pripadnik HV-a i ZNG-a, nikakve zločinačke organizacije. U Zakonu o USKOK-u jasno piše da status krunskog svjedoka može dobiti samo osoba koja je pripadnik zločinačke organizacije. Znači li to da u Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske smatraju da su Zbor narodne garde i Hrvatska vojska čiji je Fehir bio pripadnik zločinačke organizacije? To postavljam pitanje. I zaključit ću. Ne prihvaćamo ovo Izvješće iz sljedećih razloga: Državno odvjetništvo djeluje u interesu onih koji su trenutno na vlasti, kojeg isti koriste i kao sredstvo i za unutar stranačke ali i među stranačke obračune i to prvenstveno sa političkim neistomišljenicima ili u svojim redovima ili sa drugim strankama. DORH kao i najviše instance hrvatskog sudstva svojim odlukama i potezima sudjeluju u kriminalizaciji i gađenju vrijednosti dostojanstva Domovinskog rata. I ako raspolaže vrlo moćnim lijekom koji je novi Zakon o USKOK-u i o DORH-u dao upravo o DORH-u, vrlo moćan lijek za liječenje epidemije zvane organizirani kriminal u Republici Hrvatskoj jer je on dobio epidemijske razmjere [[Upadica Jarnjak: Hvala lijepa. Isteklo vam je vrijeme.]] DORH to ne koristi. Evo završavam. Upravo sam gotov [[Upadica Jarnjak: Hvala lijepa.]] Izvor epidemije je identificiran i lociran. Bili ste mi oduzeli više vremena nego što ste mi ga vratili [[Upadica Jarnjak: Štopano vam je vrijeme.]] Nije. Ja sam štopao također [[Upadica Jarnjak: Završili ste. Hvala lijepa.]] I izvoru epidemije slijedi izolacija i karantena, a za uspješno izlječenje iste mjere se moraju poduzeti i za sve ostale oboljele koje je obuhvatila bolest organiziranog kriminala [[Upadica Jarnjak: Uvaženi zastupniče završite raspravu.]] Evo završavam. Zadatak neće biti težak, jer gospodine glavni državni tajniče i drugi oboljeli su identificirani. Čeka ih ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zastupniče izričem vam opomenu ... [[Govornik se ne razumije.]] riječi. Izvolite napustiti govornicu. Hvala lijepa. Izvolite napustite govornicu. Hvala lijepa. Evo to je primjer kako se radi protu Poslovnika. Imamo sada jedan, imamo jedan kak se zove, povredu. Oduzeo sam vam riječ po ovoj točci. Možete sjedit, ali ne možete govoriti. Uvaženi zastupniče prestanite! Hajde, sjednite. Sjednite. Oduzeo sam vam riječ i nemate više pravo govoriti po toj točci. Molim vas uvaženi zastupniče primirite se, radite opstrukciju Sabora. Imamo povredu Poslovnika uvaženi zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče povrijedili ste i zlorabili dva članka hrvatskog Poslovnika. To je članak 213. i članak 214. Povrijedili ste ga u tome što ste doktoru Buriću dali opomenu za udaljivanje od teme, iako je činjenica da je on cijelo vrijeme govorio o temi i ni jedna njegova rečenica nije bila promašena ni u suprotnosti sa temom koja je na dnevnom redu. A propustili ste još aktivirati članak, postupiti po članku 214. stavak 3. Znači, zastupniku se izriče opomena ako svojim upadicama ili na drugi način ometa govornika što želim reći da ste trebali i još vam nije kasno da date sami sebi opomenu jer ste ciljano i namjerno pokušali dekoncentrirati doktora Burića kao što radite to iz dana u dan, iz sjednice u sjednicu. Na žalost meni se čini da ste danas uspjeli, ali doktor Burić se dobro držao bez obzira na vaše nekulturne upadice.
Hvala lijepa. Ovako nisam povrijedio Poslovnik i članak 214. ni drugi [[Upadica: Jeste, jeste, povrijedili ste ga itekako.]] Uvaženi zastupniče vi nemate pravo govoriti jer sam vam oduzeo riječ po toj točci [[Upadica: Pa imam pravo! Kako nemam, pa vidite da imam pravo.]] Smirite se. Pa to je opstrukcija [[Upadica: Pa niste mi dali da pričam kad sam trebao.]] Opstrukcija rada Sabora. Molim vas! Uvaženi zastupniče, ja [[Upadica: Moja dužnost je da pričam, a vaša je dužnost da slušate.]] Molim vas prestanite govoriti, jer ne smijete govoriti. Oduzeo sam vam riječ [[Upadica: Smijem, smijem.]] Molim vas! [[Upadica: Niste mi dali da pričam kad je trebalo.]] Nisam povrijedio Poslovnik ni jednog trenutka i idemo dalje sa raspravom. Na redu je klub SDSS-a, uvaženi zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni odvjetniče, kolegice i kolege. Ovaj Izvještaj Državnog odvjetništva o radu državnih odvjetništava u Republici Hrvatskoj za 2009. godinu Klub zastupnika Hrvatske demokratske srpske stranke će podržati. Podržat će ga kao što je i podržao izbor državnog odvjetnika, jer smatra Da nije dobro prekidati, da nije dobro zaustavljati ono što smo očekivali da bude započeto i prije nego što je započelo. I u tom smislu ovaj izvještaj u nizu svojih segmenata svjedoči o tome da Državno odvjetništvo sa sve više slobode, sa sve više nezavisnosti može obavljati svoju zakonsku i svoju ustanu djelatnost. O tome koliko nezavisnosti i koliko slobode Državno odvjetništvo ima sasvim sigurno ne ovisi i ne može ovisiti o osobi koja stoji na čelu Državnog odvjetništva. O tome možemo ovisiti stupanj profesionalnosti, o tome može ovisiti način na koji se nezavisnost koristi u profesiji u poslovima, i o tome naravno može ovisiti profesionalna etičnost i državnog odvjetnika i njegovih zamjenika. Međutim ukupan stupanj nezavisnost Državnog odvjetništva i slobode u pravosudnom postupanju ovisi o svima nama, uključujući i ovaj Sabor, i onaj koji ga sačinjavaju, dakle klubove i političke stranke. Ovisi ne samo o klubovima i političkim strankama u ovom Saboru, ovisi i o onima koji posjeduju novac, pa onda temeljem novca posjeduju i društvenu moć. Ovisi i ovisio je dugi niz godina, a sada sve manje o tome koliko organizirani kriminal svojim sredstvima i svojim putem može djelovati i djeluje u pravcu ograničavanja nezavisnosti i slobode Državnog odvjetništva, odnosno rada zamjenika državnog odvjetnika. Ovisi naravno i o naslijeđenoj praksi biranja državnih odvjetnika, odnosno zamjenika. Ovisi i o naslijeđenom mentalitetu i nekoj vrsti filozofije koja se formirala tokom godine. Očekivati da se to sve može promijeniti u jednom ili u dva mandata, u našim okolnostima, hrvatskim okolnostima nije realno. To bi bilo dobro, ali nije realno. I u tom smislu, ovo što se sada događa, prostor koji je oslobođen za nesmetani rad Državnog odvjetništva je sasvim sigurno nešto što treba pozdraviti i ne smije ga se ometati. Oni koji kažu da treba svejedno budno paziti da se ne bi dogodio mogući utjecaj s obzirom na silinu i političkih sukoba koji se vode u društvu, da se ne bi dogodio negativan utjecaj na rad Državnog odvjetništva imaju pravo. Treba paziti. Ali zato postoji javna rasprava, zato postoji ovo tijelo i zato postoje i drugi segmenti koji su dužni da paze da se politički procesi, političke rasprave ne preliju u rijeku pravosuđa uključujući i Državno odvjetništvo. Sve mimo toga i sve više od toga bi zapravo bilo nastojanje da se ograniči nezavisnost i samostalnost u radu Državnog odvjetništva. Što se tiče samoga izvještaja, žao mi je što je bilo rasprava u kojima se zapravo nije raspravljalo o izvještaju, niti se izvještaju dala potrebna pažnja, nego se raspravljalo o stvarima koje nisu manje bitne, ali izvještaj ipak sačinjava ono što predstavlja realno djelovanje i realnost okolnosti unutar kojih djeluje Državno odvjetništvo. U tom smislu izdvojit ću samo nekoliko segmenata. Sam glavni državni odvjetnik je kazao da je Državno odvjetništvo tokom posljednjih godina bilo iznimno aktivno kada je u pitanju bilježenje Republike Hrvatske u vlasničke knjige, nad zemljištem koje je bilo ili društveno vlasništvo, ili je bilo privatno vlasništvo, ali sa nereguliranim vlasničkim zapisom. I ovo drugo doista predstavlja ozbiljan problem za mnoge ljude, mnoge ljude na otocima, mnoge ljude na kontinentu, posebno na područjima koja su bila rezultat različitih migracija, kao što su bili otoci tokom cijelog 20. stoljeća, ili kao što su bili prostori koji su bili zahvaćeni ratom, izbjeglištvom i ratnim stradanjem. I iz toga razloga nam se čini, gospodine državni odvjetniče, da je automatizam, šematizam i rutina kojom se Državno odvjetništvo bilježilo kao, bilježilo Republiku Hrvatsku kao vlasnicu i u slučajevima kada postoje jasno u katastarskim knjigama koje nevišegodišnji, nego višedecenijski posjednik te zemlje ili te nekretnine, da je u tom slučaju napravljen prerevnosan posao koji će rezultirati ozbiljnim ugrožavanjem prava ljudi s jedne strane, a s druge strane je zatrpavanjem sudova sa mogućim sporovima u pogledu dokazivanja tko je stvarni vlasnik, da li Republika Hrvatska kojoj Državno odvjetništvo upisalo, ili je stvarni vlasnik onaj koji je decenijama koristio tu zemlju i de facto bio vlasnik plaćajući sve ono što je trebalo plaćati, a izbjegavajući upis iz različitih razloga koje ovdje sasvim sigurno ne treba objašnjavati. Iz toga razloga mislim gospodine državni odvjetniče da bi bilo dobro da Državno odvjetništvo sa drugim pravosudnim tijelima nađe načina da zaustavi takvo automatsko upisivanje i da se prekine ova vrsta prerevnosnoga bilježenja s jedne strane, i s druge strane da se otvori proces da ljudi mogu u nekom vremenu, a to je koliko razumijem po zakonu do 2015. godine, ali uz pomoć države se upisati kao vlasnici nad onim što je njihovo, a ne da se upije država. Mislim da bi to bilo od iznimne važnosti za zaštitu interesa građana i njihovog temeljnog ustavnog prava, a to je pravo vlasništva, a s druge strane da bi to bilo iznimno važno za neopterećivanje našeg pravosuđa mogućim sudskim sporovima koji bi se, koji bi mogli uslijediti. Drugu stvar koju bi htio reći, jeste pitanje Zakona o naknadi štete koja nastaje uslijed djelovanja terorističkih akata ili javnih demonstracija. Taj zakon je na snazi od 2002., 2003. godine i predstavlja zapravo jedan izvor nesigurnosti za građane RH. Ja govorim povodom jedne skupine građana, ali ne gubim iz vida sve druge moguće građane koji mogu dospjeti u takvu situaciju. Riječ je o sljedećem: ukoliko je nečija imovina urušena, narušena, uništena, minirana, zapaljena štogod već od toga i ukoliko država ili nije bila u prilici ili nije svojim djelovanjem napravila sve što je trebala napraviti da bi zaštitila tu imovinu bilo da je riječ o pokretnoj ili nepokretnoj imovini, o kući ili o automobilu, sadašnje stanje je takvo da zapravo ukoliko se dogodi da nekome bude zapaljena kuća tokom javnih demonstracija država de facto nema nikakvu obvezu prema vlasniku te nekretnine nego ga upućuje na Zakon o obnovi. Recimo da se to dogodi na otoku Rovinj i da tamo iako je malo vjerojatno da bi se mogle dogoditi bilo kakve demonstracije te vrste, ali recimo da se dogodi nešto slično, da u tom slučaju ljudi zapravo ne mogu imati u državi apsolutno nikakvoga uporišta za zaštitu i za nadoknadu štete. To smo već imali slučaj sa automobilom ispred Gradskog poglavarstva u Gradu Zagrebu gdje su ljudi na sudu morali dokazivati tko će nadoknaditi tu štetu, a u slučaju kuća riječ je o tome da se ljude upućuje na Zakon o obnovi. Zakon o obnovi ne vrijedi na cijelom prostoru RH nego vrijedi samo na ograničenom području i apsolutno je riječ o zakonu koji se mora mijenjati. I ja mislim, gospodine državni odvjetniče, da bi bilo vrijeme da Državno odvjetništvo obavijesti Sabor o tome da taj zakon više nije u skladu sa interesima građana i da vi ne možete na temelju njega donositi odluke kojim ćete zaštiti interese ljudi, uključujući i onih nekoliko stotina koji su, čije su kuće bile uništene '90., '91., '92. koji su na sudu tražili zaštitu svojih prava, a zbog prestanka važenja Zakona o obaveznim odnosima našli su se u situaciji pravnoga limba, a ovaj zakon koji sam govorio Zakon o nadoknadi štete nastale putem terorističkih akata ili javnih demonstracija im ne pruža mogućnost da dobiju bilo koju vrstu nadoknade. Jedino ukoliko nisu izgubili život. Na kraju bih htio kazati nešto u vezi sa kapacitetima Državnog odvjetništva. O tome ste vi nešto govorili u svojoj uvodnoj riječi, i o tome je nešto govorila gospođa Vesna Pusić. S obzirom na promjene Ustava i s obzirom posebno na odredbe po kojima se djela koja se mogu okarakterizirati kao djela profiterstva ratnoga, dakle ona krivična djela koja su u razdoblju od '91. do '97. počinjena u sferi pretvorbe privatizacije i budući da najveći dio tih djela bi trebao pripasti bilo USKOK-u, bilo Državnom odvjetništvu postavlja se pitanje da li Državno odvjetništvo raspolaže sa potrebnim kadrovskim, materijalnim i tehničkim kapacitetima za to da može primiti na sebe proširen potencijalni korpus slučajeva, predmeta koji treba u najmanju ruku proučiti da bi onda nakon toga mogao donijeti odluku ima li mjesta za istragu i ima li mjesta za pokretanje istražnoga postupka. U tom smislu mi se čini iznimno važnim da prije donošenja proračuna za sljedeću godinu Državno odvjetništvo u skladu sa promjenama Ustava dobije adekvatan status, adekvatnu podršku uključujući i Ured za suzbijanje organiziranog kriminaliteta. I sasvim na kraju, iako ste i vi o tome donekle govorili čini mi se da bi bilo dobro ukoliko bi se za izvještaj za godinu koja ističe, dakle za 2010. našlo nešto više podataka o tome kako se i na koji način postupa u pitanjima profesionalne etike, u pitanjima profesionalnosti zamjenika državnog odvjetnika, općinskih i županijskih odvjetništava. Čuli smo ovdje u izlaganju gospođe Pusić da postoje velike oscilacije u pogledu toga. Znamo iz iskustva također da postoje prilično velika opterećenja s obzirom na naslijeđeni način rada pojedinih općinskih i županijskih odvjetništava i bilo bi dobro ukoliko bi se u tom pogledu u samom izvještaju, a to znači i u vašem unutrašnjem radu ustrojio neki način kojim biste dolazili do pokazatelja o tome koliki je stupanj profesionalnosti, koliki je stupanj profesionalne etike jer rasprava o Državnom odvjetništvu koja će se svesti samo na pitanje odgovornosti Glavnog državnog odvjetnika, a koja neće imati u vidu cjelokupan sustav Državnog odvjetništva, koja neće imati u vidu činjenicu da se velik broj odluka donosi na razini općinskih, županijskih odvjetništava naravno nije rasprava koja gleda potrebnu cjelinu. I iz toga razloga mi iz kluba SDSS-a smatramo da bi bilo dobro da u izvještaju za sljedeću godinu postoji i jedan dio koji bi bio posvećen tome da se vidi što se u strukturi državnog odvjetništva čini i kako se poduzima u pogledu podizanja i poštivanja profesionalne etike unutar djelatnosti Državnog odvjetništva.
Hvala lijepa. I na redu je još klub HSS-a, uvaženi zastupnik Boris Klemenić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine Glavni državni odvjetniče. Evo, u ime kluba HSS-a i mi ćemo se očitovati o ovom Izvješću o radu državnih odvjetništava za 2009. godinu. U samom uvodnom dijelu ovog izvješća već su istaknuti osnovni i najbitniji podaci o radu državnih odvjetništava u 2009. godini. Istaknuto je da su poslove Državnog odvjetništva u 2009. godini obavljala 53 Općinska državna odvjetništva, 20 Županijskih državnih odvjetništava, Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta popularno zvan USKOK i Državno odvjetništvo RH. U 2009. godini došlo je do blagog porasta broja podnesenih kaznenih prijava u odnosu na 2008. godinu i to za otprilike 2%. Naime, 2008. godine primljeno je, odnosno zaprimljeno je 85 tisuća i 069 prijava, a u 2009. godini 86 tisuća 406 prijava. Porast kaznenih prijava prisutan je isključivo kod odraslih osoba, dok kaznene prijave kod maloljetnika, mlađih punoljetnika, te protiv nepoznatih počinitelja nisu u ovoj godini u porastu. U radu na kaznenim predmetima Državno odvjetništvo zadržalo je postignutu razinu ažurnosti, a imali su u radu 52839 prijava od čega je riješeno čak 43539 prijava donošenjem odluka, a 753 prijave riješene su na drugi način. Ostalo je neriješeno što nije mala brojka 8547 prijava od čega u državnom odvjetništvu 78 prijava ili 0,15% od ukupnog broja prijava u samom radu. U 2009. godini građanski upravni odjeli državnih odvjetništava imali su u radu ukupno 199289 predmeta što je za 9,3% predmeta više nego u 2008. godini. Od toga 121709 predmeta primljeno je u 2009. godini, dok je iz ranijih godina ostalo u radu 77580 predmeta, te je na ovom području došlo do značajnog porasta sudskih predmeta, a za to je razlog pojačani rad državnih odvjetništava na poslovima uknjižbe državne imovine, te porast predmeta radi zaštita prava za suđenje u razumnom roku. I na koncu u manjoj mjeri porast upravnih predmeta. Nadalje, u Izvješću je istaknuto da je Državno odvjetništvo hijerarhijski strukturirana organizacija na čijem čelu je ovdje i prisutan glavni državni odvjetnik koji je odgovoran za rad Državnog odvjetništva i koji upravlja državno odvjetničkom organizacijom u cjelini. Naime, pogrešno se zaključuje kako je glavni državni odvjetnik ovlašten, te može bilo kojem državnom odvjetniku davati naputke i određivati mu kako će se riješiti pojedini predmeti. Međutim, članak 35. stavak 4. Zakona o Državnom odvjetništvu određuje da je zamjenik državnog odvjetnika odgovoran za rad u predmetu koji mu je dodijeljen i ovlašten je poduzimati apsolutno sve radnje za koje je ovlašten državni odvjetnik. Ovom odredbom Zakona o Državnom odvjetništvu koja je donesena u skladu sa preporukama Europske komisije osigurana je samostalnost zamjenika državnog odvjetnika u donošenju odluke u predmetu koji mu je dodijeljen u rad. Neovisnost u radu i donošenje odluka zamjenika državnog odvjetnika može se ograničiti isključivo zakonom ili na način propisan u članku 54. Zakona o Državnom odvjetništvu. Odgovornost državnih odvjetnika i glavnog državnog odvjetnika odnosi se na rad i organizaciju u cjelini. Prije svega odgovorni su za poduzimanje mjera kako bi organizacija učinkovito postupala, a za donošenje odluke o pojedinom predmetu odgovorni su samo i isključivo ako su sami radili u konkretnom predmetu. U postupku sam državni odvjetnik ima onoliko ovlasti koliko mu ih daje pojedini postupovni zakon, a učinkovitost državnog odvjetnika uz to često ovisi i o kvaliteti i načinu postupanja drugih tijela koja su mu dužna, ponavljam ovdje dužna podnijeti kaznenu prijavu, odnosno dostaviti podatke za njegovo postupanje. Kod davanja ocjene učinkovitosti rada na pojedinom području zaštite imovine Republike Hrvatske ili u progonu počinitelja kaznenih djela nužno je uz rad državnog odvjetnika cijeniti i rad drugih tijela posebno kada je u pitanju kazneni postupak. Naime, Državno odvjetništvo je tijelo kaznenog progona. Njegovo temeljno pravo i dužnost je progon počinitelja kaznenih djela. Druga tijela, konkretno i prvenstveno Ministarstvo unutarnjih poslova, odnosno policija, te pojedine uprave Ministarstva financija ovlaštene su i dužne otkrivati počinitelje kaznenih djela i podnositi prijave Državnom odvjetništvu. Često od rada tih državnih tijela koji imaju više ovlasti nego konkretno Državno odvjetništvo, ali isto tako i kadrova više nego što ima Državno odvjetništvo zavisi i uspješnost državnog odvjetnika kasnije u samom postupku. Jer ako pojedini poslovi ili drugi događaji nisu s punom pažnjom istraženi i ako nisu pribavljeni svi dokazi i podaci koji su bitni za donošenje odluke državni odvjetnik će u tom predmetu i uz svoj najkvalitetniji rad vrlo vjerojatno biti i neuspješno. Državni odvjetnik u Izvješću, ovom koje imamo pred sobom ističe da uz kvalitetan rad uspješnost državnog odvjetnika u kaznenom, građanskom, ovršnom, stečajnom ili nekom drugom postupku zavisi od procesnih zakona koji reguliraju te postupke. Iako se davanjem većih ovlasti državnom odvjetniku i policiji u kaznenom postupku postiže veća učinkovitost državni odvjetnik ipak upozorava u svom izvješću na mogućnost da u tom slučaju može doći do ozbiljnih povreda, temeljnih prava i sloboda pojedinaca. Stoga procesni zakoni nastoje stvoriti balans između potrebe za učinkovitošću postupka s jedne strane, a s druge strane potrebe zaštite temeljnih prava i sloboda pojedine osobe. Od tog balansa ali i o sposobnosti i učinkovitost svih tijela kaznenog postupka zavisi da li će krivac biti kažnjen, zavisi da li će se kazneno djelo dokazati, odnosno da li će se, da li će pokrenuti postupak protiv osobe za koju će se kasnije tijekom postupka utvrditi da možda i nije bilo osnova. Stoga državni odvjetnik zaključuje kako je za uspješno postupanje državnog odvjetnika važno postojanje kvalitetnih zakonskih rješenja, ali i zapošljavanje stručnih i kvalitetnih kadrova koja će ta rješenja moći i znati primijeniti. U Državnom odvjetništvu smatraju kako postojeći broj zamjenika državnih odvjetnika uz pojačane napore u pojedinim državnim odvjetništvima može obaviti sve poslove po sadašnjim propisima. Ponavljam po sadašnjim propisima i za sada, jer kasnije ćemo čuti da u principu Državno odvjetništvo vapi i za konkretnim pomacima u kadroviranju, ali i isto tako i u opremanju. Međutim, ažurnost i dostatnost kadrova doći će u pitanje kad Državno odvjetništvo 1. rujna 2011. godine preuzme poslove u skladu sa novim Zakonom o kaznenom postupku. Nedostatak zamjenika, ali i službenika bit će velika zapreka za primjenu novog Zakona o kaznenom postupku. U Izvješću se naglašava da velika većina državnih odvjetništava raspolaže sa materijalnim sredstvima koja su im dostatna samo za obavljanje najnužnijih poslova. Veća sredstva koja su nužna za razvijanje novih oblika rada, uvođenje novih tehnologija nisu osigurana. Državna odvjetništva tijekom 2009. godine nisu obnavljala informatičku opremu i u dijelu državnih odvjetništava zbog zastarjelosti te opreme stanje je u najmanju ruku ozbiljno, ako nećemo upotrijebiti i neku gorju riječ a ona bi bila kritično. Upravo stanje materijalnih sredstava, a posebno nedostatak prostora i opreme u državnim odvjetništvima već sada daje osnova za tvrdnju kako će za sva državna odvjetništva nastati teškoće stupanjem na snagu novog Zakona o kaznenom postupku i to 1. rujna 2011. godine. Za sada zamjenici državnog odvjetnika prolaze edukaciju, ali uz to je potreban i trening u tehnikama ispitivanja za što je nužno nabaviti potrebitu opremu. Državno odvjetništvo je na temelju analize dosadašnjeg rada, procjene materijalnih resursa, potrebnog prostora i opsega procesnih radnji koje će obavljati prema novom Zakonu o kaznenom postupku, izradilo i studiju u kojoj su iskazane potrebe Državnog odvjetništva da bi moglo učinkovito i bez većih smetnji primijeniti novi Zakon o kaznenom postupku. O ovoj studiji danas nije bilo previše govora, iako mislim da smo se trebali držati ovog izvješća, no međutim više se koristila dnevna politika, nego ono na koji ćemo način opremiti i ekipirati Državno odvjetništvo da radi posao i u sljedećim godinama, odnosno godinama koje su pred nama. Podaci o potrebama Državnog odvjetništva dostavljeni su Ministarstvu pravosuđa Republike Hrvatske, stoga po mišljenju kluba HSS-a bilo bi nužno razmotriti iskazane potrebe Državnog odvjetništva i na vrijeme osigurati potrebna sredstva kako bi se novi Zakon o kaznenom postupku za sva kaznena djela mogao primijeniti bez teškoća. U izvješću se isto tako ističe da su kaznena djela zlouporabe opojnih droga u padu, cijeneći višegodišnja kretanja na ovom području može se zaključiti kako napori u otkrivanju počinitelja posebno osoba koje se bave međunarodnom trgovinom narkotika i koje snabdijevaju sitne preprodavače, daje rezultate i prijavljeni kriminal vezan uz zlouporabu opojnih droga, na svu sreću nije u porastu. Negativna kretanja primjećuju se u strukturi maloljetničkog kriminaliteta, a u padu su imovinsko-kaznena djela. Zaključno se može istaknuti kako struktura prijavljenog kriminaliteta ne pokazuje značajna odstupanja u odnosu na prethodne godine. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke smatra da je ovo izvješće kvalitetno pripremljeno, te uz vrlo iscrpne statističke podatke sadrži i ocjene stanja, te mjere koje je potrebno poduzeti da bi se rad državnih odvjetništava poboljšao, ali isto tako i pripremio za punu primjenu Zakona o kaznenom postupku kojega sam već nekoliko puta spomenuo i datum 1. rujna 2011. godine. Klub zastupnika HSS-a podržat će ovo izvješće i predlažemo da Ministarstvo pravosuđa temeljem dostavljene studije, u kojoj su iskazane potrebe Državnog odvjetništva, da bi moglo učinkovito i bez većih smetnji primijeniti novi Zakon o kaznenom postupku, izvrši potrebne radnje kako bi se nedostaci i problemi koji se očekuju u primjeni novog Zakona izbjegnu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Time smo zaključili raspravu po klubovima. I prelazimo na pojedinačnu raspravu 10 minuta, prvi je na redu uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine glavni državni odvjetniče. Pred nama je izvješće za državna odvjetništva za godinu koja je bila više nego burna upravo u tematici o kojoj govorimo, godina 2009., i prvi dojam koji čovjek ima kad to pročita je da je odrađen impresivan posao, doista impresivan posao. Zaprimljeno je 86 tisuća 406 predmeta, 2% više nego u prethodnoj godini, radilo se sa puno većim intenzitetom zbog novog zakonskog okvira i uz probleme koje glavni državni odvjetnik navodi u svom izvješću, a to su kadrovski problemi, nedostatak kadrova, i prostorni problemi što doista Vlada treba uzeti prioritetno u rješavanje, jer predstavlja osnovni preduvjet za daljnji kvalitetan rad. Odlično izvršenje, jer kada se gleda kraj ovako velikog broja predmeta, za ostatak u visini tromjesečnog priljeva novih predmeta doista je nešto što je za pohvaliti, iza toga očito stoji ogroman rad i ogroman trud svih sudionika u tome procesu. No ja bih rekao da se najveći iskorak odnosi upravo na istrage u onom području koji najviše štiti Hrvatsku i koji je jedan od najvećih prepreka za konačni ugovor sa Europskom unijom, a to je istraživanje u području korupcije, u području zloupotrebe položaja i naravno i drugih vrsti kriminala. U ovom području je postignut značajni iskorak, veliki napredak i tu treba dodati da je tome sigurno doprinio i rad ove Vlade, Vlada koja se nikada nije miješala u rad odvjetnika, njegovih zamjenika i čitave strukture koja mu je podređena, Vlada koja nikada nije ulazila u pojedine predmete, ali koja je osigurala okvir uspješnog rada. I zato ću ponovo citirati rečenicu premijerke gospođe Jadranke Kosor nema nedodirljivih. To je nešto što daje političku klimu. Ja sam siguran da uz odličan rad Državnog odvjetništva, bez dobre i povoljne političke klime nema konačnog uspjeha. Politička klima omogućava normalan relaksiran rad stručnjaka koji onda mogu bez pritiska raditi svoj profesionalni posao. Jasno bilo bi dobro da čujemo takvu izjavu da nema nedodirljivih i od svih drugih stranaka, jer bi to onda konačno izjednačilo određene tenzije koje se nalaze, koje su politizirane, a uvijek treba reći mi političari sigurno u ovim stvarima ne možemo biti objektivni i neutralni i ne moramo biti, ali zato moramo pustiti one koji to jesu, a to je Državno odvjetništvo, da rade svoj posao bez političkog pritiska. Inače nije bilo lako ni glavnom državnom odvjetniku ni njegovim kolegama, jer je u medijima pritisak na ta tijela veći nego ikada. Taj pritisak je dvojak. S jedne strane raznim insinuacijama, objavljivanjem nesigurnih podataka stvara se jedna nepovoljna klima, a s druge strane baca se jedna sumnja u rad državnih odvjetništava. Mislim da je zloupotreba medijskog prostora ovdje nekorektna, jer ona zapravo dovodi do politizacije klime, što znači do neobjektivnih uvjeta ovog odgovornog rada. Mi smo također nezadovoljni sa nekim stvarima. Kada gledamo neki predmeti nam se čini da se presporo obrađuju, nisu došli na red, stoje već mjesecima i godinama, ali iza toga stoji jedan teški ozbiljan rad, i ne trebamo pritiskivati, ali moramo podsjetiti. Čini nam se da na razini županijskih odvjetništava postoje određena kašnjenja u nekim procesima. Iako ovo nije prilika da se govori o pojedinim predmetima, nego općenito o radu, ipak ću argumentirati ovu svoju tvrdnju i podsjetiti da je nekoliko predmeta ili završilo neobično, ili je nekoliko predmeta na tim županijskim razinama završilo dugotrajnim čekanjem. Tipičan primjer Primorsko-goranska županija, riječke tržnice, gdje županijski odvjetnik, prema izvješćima u medijima koje smo pročitali, tako dugo držao predmet dok nije stigla zastara. To je naravno nešto što stvara negativnu sliku i što predstavlja mrlju na jednu općenito dobru sliku rada, jedan dobar rezultat rada. Isto tako se pitamo zašto na županijskoj razini neki već davno proklamirani predmeti, davno obznanjeni, davno u medijima dokumentirani još uvijek stoje bez rezultata. Npr. Sisačko-moslavačka županija i ugovori županice ili npr. Istra i poznata trgovina zemljištem u Barbarigi ili npr. privatizacija ARENA TURISTA itd., itd. Neću sada govoriti o DAIMLER BENZU i cijelom nizu drugih takvih pojava, ja mislim da je objašnjenje i tu lako reći i lako naći. Objašnjenje je u tome što je prilagodba na novi način rada i nove zakonske okvire vrlo složen i zahtjeva određeno vrijeme. I da moramo biti strpljivi. Pravda će biti, ja sam siguran, dostižna. Zašto je takva razlika koju mi uočavamo recimo između razine državnog i županijskih odvjetništava? Pa vjerojatno u zakonskim odredbama koje su vrlo stroge što se tiče hijerarhije i što se tiče hijerarhijskog uplitanja u pojedine predmete. Prema Zakonu o Državnom odvjetništvu gornja razina organizira i nadgleda donju, ali se ne upliće u pojedini predmet i to je ono što treba naglasiti kad frustrirano pucamo strelice prema vrhu struktura, moramo znati da u toj zakonskoj regulativi, a i u skladu sa preporukom br. 19. iz 2000. godine svaki zamjenik državnog odvjetnika mora biti potpuno neovisan u predmetu kojeg radi. Znači, nema uplitanja viših razina u pojedini predmet i to njegovo pravo može biti ograničeno samo čl. 59. Zakona o Državnom odvjetništvu u kojem mu se može nadređena struktura uplitati u predmet samo pismenim putem, dakle pismenim naputkom. Što znači da mora u tom slučaju ostati i ostaviti trag. Naravno, da zamjenik državnog odvjetnika ne mora prihvatiti takav naputak i da može na takav naputak reagirati i traženjem zaštite svoje autonomije u radu. I takvi napuci kao što smo vidjeli u izvješću se izrazito rijetko i primjenjuju. Zbog toga treba reći da županijskim odvjetništvima vjerojatno treba dati još vremena da se usklade sa novom zakonskom regulativom, operativni posao koji je ogroman sigurno ne omogućava niti dovoljno brzo stručno napredovanje i na taj način možemo naći jedan određen alibi za ono što čekamo. Ali, ja sam siguran kako je Državno odvjetništvo krenulo, kako je stvorena politička klima da ćemo čekati, dočekati i rasplete ovih problema. Možda još jedna primjedba koju su spomenuli već neki predgovornici, a koja se može uputiti Državnom odvjetništvu uz sve ove pohvale, a to je curenje podataka. Doista je neugodno u novinama čitati kako je sinoć u svom iskazu taj i taj rekao to i to. Mislim da je to nedovoljna zaštita ljudskih osobnosti, ljudskih sudbina, nedovoljna zaštita pojedinaca u nesrazmjeru sa velikim ovlastima državnih odvjetnika. Trebalo bi zaštiti ljude, trebalo bi povećati odgovornost svih onih koji prepričavaju i iznose takve događaje jer iza toga mogu ostati tragične i nikada riješene ljudske sudbine. Jedno ime koje izađe u ovakvim okolnostima, a sutra se pokaže da nije krivo i da nije uopće odgovorno za ono što ga se osumnjičilo ili već u novinama optužilo ime će ostati zauvijek crnom bojom zapisano u društvenim kronikama. Navodim primjer čovjeka i firme kojima je policija ušla u 7 ujutro u kontrolu u HTV-e Dnevniku u 19,30 bilo je puno ime i prezime i tog čovjeka i njegove tvrtke. Kako god završi taj istražni proces njegova tvrtka je morala otpustiti radnike, neće nikad više raditi, a on se više nikad neće oprati od neosnovanih, ako se tako pokaže, sumnji i optužbi. Dakle, moramo voditi računa o čovjeku, moramo voditi računa o tome da je optužiti nevinoga veće zlo nego pustiti krivca. Bojim se da kroz curenje informacija stvaramo jednu klimu u kojoj može nevini biti na prvim stranicama, njegova obitelj koja trpi iza toga, njegova profesija koja trpi iza toga, nikada neće biti obeštećena. To je nešto što je Državno odvjetništvo kao što vidimo posljednjih dana i pokrenulo u nekim slučajevima istrage, zahtijevalo je od policije istragu odakle cure takvi podaci. Takvi podaci cure i na razini policije. Sjećamo se uhićenja ujutro kada pred kuću dođu najprije televizijske kamere, a onda policija ne bi li snimili pospano lice uhićenika. To su stvari koje treba u hodu rješavati izmjenama zakonskih propisa, izmjenama u proceduri, ali prije svega izmjenama u našoj svijesti. I zaključno jer vrijeme ističe, ovo je kvalitetno izvješće, profesionalno sastavljeno, sve bolje i bolje svake godine. Mi ga trebamo podržati i trebamo stvoriti klimu da se ovakvim smjerom nastavi. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Povreda Poslovnika čl. 214. i 213. Prvo 214. – uvaženi zastupnik Andrija Hebrang nije se držao teme dnevnog reda jer je iznosio pojedinačne slučajeve i to one slučajeve i one županije u kojima na vlasti nije HDZ. A s druge strane povreda Poslovnika iz čl. 213. odnosi se na vas gospodine potpredsjedniče jer ste nereagiranjem na ovo pokazali da imate dvostruka mjerila i kada pričaju zastupnici HDZ-a dozvoljeno je sve što mogu i žele govoriti, a kada pričaju zastupnici iz oporbe tada imate drugačija mjerila. Ja znam da ste puni hvale svi iz redova HDZ-a za rad Glavnog državnog odvjetnika jer se ujutro bude svi sa strahom da li će i oni biti na popisu, ali nemojte se zanositi ima dovoljno materijala u njegovim ladicama za svakoga od vas
Vrijeme, vrijeme. Hvala lijepo.
Pa će kad ne budete na vlasti i vaša jutra biti mnogo nemirnija.
Hvala lijepa. Ovako, najprije odgovor na ovo što ste rekli povreda Poslovnika. Nije povrijeđen čl. 214. zbog toga što je uvaženi zastupnik Hebrang govorio o radu odvjetništva i u kontekstu toga argumentirao sa pojedinim primjerima. A vi ste govorili o primjerima u kontekstu rada, to je razlika.
Pametnome dosta.
I druga stvar, osobno uvijek bez obzira tko bio prigovorim mu ako se ne drži Poslovnika. A sad idemo, imamo 2 replike. Prvo je uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Evo, samo gospodine zastupniče gospodin Šeks, ne gospodin Šeks, gospodin Hebrang će nam objasniti nabavku u SHIMACU ovih elektroničkih uređaja ili tome nekako tako. Vidite gospodine Šeks, gospodine Hebrang po drugi put, svatko tko je uzeo lipu neka odgovara po načelima ako treba i šerijatskog prava neka mu se ruka odsiječe. Normalno, nećemo se vraćati na te kondicije, ali i kroz tu formu bi jasno netko trebao već jedanput snositi posljedice. Za riječ apsolutno ne, za grešku u odluci ako nije pogodovao svojima ili ako se nije okoristio također ne treba odgovarati. Međutim, kada vi spominjete Istru gospodine Hebrang, u Istri ipak nešto funkcionira. Tamo je brodogradnja ajde recimo uspješna, temo turizam funkcionira, izvoz funkcionira, a u korumpiranim ekonomijama apsolutno ne funkcionira ništa nego oni koji nešto rade i stvaraju moraju zbog korupcije hraniti one druge. Jednako tako ja bih volio vidjeti kada vi spominjete Arena turist, zašto ne, neka se o tome govori pa govori se već desetak godina. Ali ajde probajte pogodite vi sada Živogošću jednim Podgorama, Sunčanom Hvaru ili ne znam nekom drugom poduzeću. Pa tamo ako ništa drugo netko plaća poreze, zapošljava ljude i hrane one turističke djelatnike koji dobijaju određene poticaje. Jednako tako gospodinu nema ovdje Kunsta ili je tu da, tko kontrolira neke medije. Ako želiš da ti ja kažem tko koga tamo recimo cenzurira, e onda ću ti kazati da više cenzuriraju mene nego bilo koga drugoga.
Uvaženi zastupniče replika je Hebrangu a ne Kunstu. Hvala lijepa vrijeme vam je isteklo. Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Hvala lijepa. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Iako je govorio kolega koji je teško razumljiv u svojim iskazima, ipak sam shvatio dvije poruke. Jedna je Šimacu a druga je Istra. Šimacu dokumentacija je u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi, nije uništavana kada joj je dotakao rok jer sam molio sve ministre da sve zadrže ne bili Kajin ili bilo tko drugi mogao doći pogledat, pa vas pozivam odite pogledajte. Drugo. Tvrtka Šimacu je napravila najveće poslove kada ja nisam bio ministar u vašoj koalicijskoj Vladi, a bogami i danas kada više nisam ministar. Jer je kvalitetna, jer je operativna, jer je jeftina, jer prodire u cijeli svijet. Nadam se da ću za ovu reklamu nešto dobiti. Drugo. Što se Istre tiče shvaćam da ste nervozni, jer sam spomenuo nekoliko stvari koje vas pikaju u srce i to mije potpuno razumljivo. Ali nećete sa svojim istupima zaustaviti ni Hrvatsku televiziju, a nećete ni istragu oko Arene turista, oko Barbarige i svih drugih poznatih istarskih problema. Hvala.
I druga replika uvažena zastupnica Marijana Perir. Bez dobacivanja uvaženi zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Hebrag pa ja se s vama u potpunosti slažem kada di zagovarate supsidijarnost u radu Državnog odvjetništva i potpuno je jasno da Županijska državna odvjetništva trebaju imati svoje ovlasti da po pravilima struke i po zakonima koje smo donijeli trebaju raditi svoj posao. No čini mi se da ste vi htjeli kroz one primjere koje ste iznosili možda upozoriti da ponekad možda i glavni državni odvjetnik treba malo potjerati one ljude na terenu koji nisu baš toliko ažurni, da taj posao obave kako treba. Naveli ste primjer Sisačko-moslavačke županije iz koje ja dolazim i mislim da već ptice na grani pjevaju o svim korupcijskim aferama koje se tamo događaju, o kupovini savjetnika, o rastrošnosti, o sukobu interesa na kraju krajeva o kojem je presudilo i nadležno saborsko povjerenstvo. To je relativno friško traje posljednjih par godina. No evo prije dva dana donesene su optužnice za dva najveća zločina na Banovini počinjena 1991. godine, masakr 77 ljudi u Bačinu kod Hrvatske Dubice i JOševici kod Gline. Dakle, poubijano je preostalo hrvatsko stanovništvo, uglavnom starci i djeca koja su bili na tom području. Prošlo je 19 godina. 19 godina se čekalo da Državno odvjetništvo u Sisku podigne te dvije optužnice za ovako strašne ratne zločine. Neki koji su te zločine počinili nisu više među živima. Njih 15 će biti obrađeno i procesuirano. Mislim da bi ipak cijeli taj proces i tu se slažem sa vama trebao biti puno brži, puno ažurniji ukoliko želimo doista dokazati da jesno pravna država i da provodimo zakone koje smo sami ovdje donijeli.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovana kolegice potpuno se slažem s vama da smo nezadovoljni što neke stvari idu tako polagano. A što se tiče vaše županije tih predmeta oko gospođe županice ima toliko da ja vjerujem da županijski odvjetnik koji to radi jednostavno ne može to sve skupa svladati u kratkom vremenu, jer bi vjerojatno trebala raditi bar desetorica na tim problemima pa da to bude za par mjeseci gotovo. Zato ja vjerujem u objektivnost, u neovisnost i siguran sam da ćemo doći do kraja. Što se tiče istrage nad zločinima iz Domovinskog rata ja sam često postavljao pitanja ovih godina, ali dobivao samo odgovore i gledao sam predmete. Doista ima velikih problema. Prije svega problem je u aboliciji koja je oslobodila dosta ljudi odgovornosti ako nisu direktno počinili ratni zločin. Međutim, indirektnih umiješanosti ima jako puno i to je veliki problem razlučiti. A drugo, doista nema dovoljno svjedoka, nema dovoljno materijalnih dokaza i vjerujem da je to razlog tim usporavanjima, ali da ćemo i tu dočekati pravdu.
Hvala lijepo. Na redu je uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni odvjetniče, kolegice i kolege zastupnici. To što Državno odvjetništvo u RH sve više i više ima posla, to nije najbolji društveni pokazatelj. Ali je sigurno dobar pokazatelj da se Hrvatska intenzivno čisti od svih onih nametnika koji su se kroz kriminalne i korupcijske poslove obogatili na štetu građana RH. U Hrvatskoj su se zadnjih desetljeća mnogi problemi taložili, a tek se posljednjih petnaestak mjeseci počela otvarati Pandorina kutija, čiji sadržaj kod mnogih građana izaziva defetizam i razočaranje. I novim ustavnim promjenama utvrđeno je nezastarijevanje kaznenih djela, provedene pretvorbe i privatizacije. Takvo provjetravanje države dodatni je izazov za Državno odvjetništvo u progonu svih onih koji su se nezakonito i nemoralno obogatili kroz tu pretvorbu i privatizaciju. Ova Vlada Republike Hrvatske a to je već bilo nekoliko puta spomenuto, pa mislim da je i sam državni odvjetnik u jednom dijelu to rekao, je mijenjanjem Zakona o kaznenom postupku koji je u primjeni od srpnja 2009. godine znači prošle godine, stvorila uvjete za brže i kvalitetnije provođenje istraga USKOK-a za počinjena kaznena djela. Rezultati koje postižu Državno odvjetništvo posebno USKOK za kaznena djela iz svoje nadležnosti su za svaku pohvalu. A to se vidi kroz visoki postotak sudskih presuda. U 2009. godini doneseno je 94,2% osuđujućih presuda od kojih je preko 60% zatvorskih kazni što znači da negdje takvi rezultati povećali su broj zatvorskih kazni u odnosu na 2008. godinu za 18,7%. Zanimljiv je podatak o teritorijalnoj rasprostranjenosti kriminala na području Hrvatske i to podatak da na svakih 100000 stanovnika prednjači Istra odnosno Pula, negdje 4000 osoba je na 100000 stanovnika vezano uz neki kriminal. Posebno prednjači u kaznenim djelima zlouporabe droge. Eto ja apeliram i na kolegu zastupnika ovdje Kajina, a i normalno na sve one u toj lokalnoj vlasti u Istri jer bi normalno bilo da za svaku lokalnu vlast takvi pokazatelji budu zvono na uzbunu i da pokušaju sve učiniti da na svom teritoriju nekako vide, da suzbiju taj kriminal i drogu unutar svog područja. Intenzivan rad Državnog odvjetništva ima za rezultat i to što je u 2009. godini davanje i primanje mita u opadanju u odnosu na ranija razdoblja. Očito da se više ne osjeća sigurno ni onaj koji daje, a ni onaj koji prima mito. Kako je izmjenom Kaznenog zakona od 1. siječnja 2009. godine uvedena mogućnost oduzimanje imovinske koristi za kaznena djela kao i mogućnost traženja od suda da zabrani raspolaganje imovinom koja je sumnjivog porijekla. Vidi se da Državno odvjetništvo sve češće predlaže i te mjere a što osobno pozdravljam. A zašto pozdravljam? Pa zato jer smatram da najjači udarac kriminalcima je taj kada im se oduzme ona imovina koja je u principu nezakonito stečena bez obzira na koga se ona prenosila, evidentirana ili prebačena itd. Mislim da se to može itekako dobro detektirati. Vrijednošću imovinskog stanja siguran sam da se u ovoj državi svakome može dokazati što je stečeno radom, što je zarađeno plaćom, a do čega se je došlo korupcijom i kriminalom. I mislim da je to najbolji put i vodilja za svakoga da se utvrdi tko je negdje ogrezao, jer mislim da se takvim podacima ne može zamagliti situacija normalno uvažavajući da se to uzme u obzir i obitelj i svi oni na koje se takva imovina često i prenosi. U 2009. godini je oduzeto 28,6 milijuna kuna i 424484 eura. No prema vrijednosti zamrznute imovine što možemo vidjeti iz Izvješća vjerujem da će se ti iznosi ubrzo znatnije povećati. Iz Izvješća se isto tako vidi nepromišljenost onih koji se spore sa radnicima za prava koja su prekršena i to najčešće neprimjenom kolektivnih ugovora bilo da se radi o prekovremenom radu, smjenskom radu, noćnom radu ili bilo kojoj odrednici koja se krši iz kolektivnog ugovora, a takvih sporova koliko vidimo iz Izvješća u 2009. godini je bilo 2574. Poslodavci koliko se isto može vidjeti u Izvješću u pravilu takve sporove gube i to čak preko 85% slučajeva. Tako nanose štetu kroz dodatne troškove što su sudski, odvjetnički, zatezne kamate itd. a k tome i dodatno opterećuju sudove. Zato ih pozivam da sve takve sporove što prije obustave, da idu na dogovore, jednostavno da se nagode sa radnicima, da ne nanose štetu i državnom proračunu kroz takve sporove. I na kraju uz sve pohvale na dosadašnjem radu Državnog odvjetništva i glavnog državnog odvjetnika na čelu tog odvjetništva imao bih jedno pitanje. I to molim ako mi možete kasnije odgovoriti državni odvjetniče, kako je moguće da za vrijeme istrage koja je tajna stižu informacije određenom mediju koji ih tada javno objavljuje i piše senzacionalističke konstrukcije i presude. Ne samo da tada i drugi mediji na temelju takve konstrukcije nanose nenadoknadivu štetu pojedincima već ne poštuju zakon u onom dijelu, u dijelu zaštite tajnosti istrage. Ima li namjeru Državno odvjetništvo pokretati postupke protiv onih koji prenose medijima tajne podatke kao i protiv onih koji te podatke javno objavljuju. Jer mislim da na žalost do sada nisam primijetio da je Državno odvjetništvo i protiv onih koji takve podatke javno objavljuju pokrenulo određene postupke, a sigurno da u nekim redovima da li svojim ili onima koji su blizu treba vidjeti koji su ti koji faktički takve podatke plasiraju i to samo određenom mediju. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Pa ne znam šta ste vi gospodine točno Kunst govorili o nekim nametnicima u pretvorbi i privatizaciji. O.k. Od 21 godine 17 godina na čelu ove države je ako se ja ne varam HDZ, druge opozicione stranke 4 godine. Kada gledamo tko je sa koliko sredstava raspolagao onda je država sigurno raspolagala sa preko 90% fiskalnog kapaciteta, lokalna samouprava ako je, ako tome pridodamo van proračunske fondove države sa nekih četiri, pet, maksimalno 6%. Kada govorite o Istri i ovdje sada spominjete drogu apsolutno to je ogroman problem. Pa nemojte vi misliti da mene to ne plaši radi moje djece ili šta ja znam građana Istre, radi njihove djece. Pa svi se mi zbog toga bojimo. Ali zar vi mislite da ima droge danas više u jednoj Puli, nego u Rijeci, Zagrebu, Zadru ili u Splitu. Ove kaznene prijave samo svjedoče da policija u Istri u kojoj opet ima najmanje Istrijana, a ja pozivam Istrijane da se jave naprosto u policiju, ipak tamo nešto radi. I konačno, ako je neka sredina koliko toliko gospodarski uspješna, a ja znam da Istra ima ogromnih problema. Ali opet ima sanirano recimo, saniranu brodogradnju na koju država ne izdvaja niti jednu kunu. Ima sanirani turizam. Nema jednu Podgoru, Živogošće da ne govorim sve ovo ostalo. Ako je tamo sigurno po stanovniku najveći doprinos plaćanja poreza u državni fiskus onda to opet govori da zasigurno kriminala na tom prostoru ima neusporedivo manje nego bilo gdje drugdje u Republici Hrvatskoj. Ne treba bježati od problema, ima ga i ako je netko za sebe svoje uzeo jednu kunu ja ću još jedanput ponoviti ruku mu odsjeći ako je netko nešto izgovorio nemoj ga dirati. Ako je netko donesao neku odluku pa možda i pogriješio ...
Vrijeme je isteklo. Hvala lijepa. Hvala lijepa. Završite, gotovo je. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Boris Kunst.
Hvala lijepa. Kolega Kajin, ja vjerujem da nema nikog ovdje u ovom Visokom domu da se ne slaže time da se treba stvarno maksimalno boriti protiv korupcije, a ovo posebno što ste naveli jedno veliko zlo koje je u Hrvatskoj još uvijek dosta prisutno, a to je droga, dileri i normalno mnoga djeca koja zbog toga stradavaju. I upravo zbog toga sam naveo taj primjer koji jasno je definiran u samom izvješću da je to o teritorijalnom nekoj podijeljenosti najveći, najviše zastupljen upravo u Istri, i zbog toga normalno da apeliram i na vas kao zastupnika u ovom Saboru, a normalno i na lokalnu vlast u kojoj opet vi participirate, da sve poduzme da se ne samo na Istru, nego općenito na sve druge isto tako lokalne vlasti, da se sve poduzme kako bi se stalo na kraj i pomoglo Državnom odvjetništvu, policiji itd. Jer znate nema toga niti takve priče da mi ne znamo svak o svom kvartu tko je otprilike neki mali diler ili konzument. I tu se može itekako pomoći. A što se tiče privatizacije, znate to je jedno područje gdje je dosta sklisko i za Istru, jer i ja imam tu jedan cijeli niz popisa dosta interesantnih privatizacijskih postupaka i provedba koje su se za vrijeme pretvorbe i privatizacije provodile od mljekare Pule, Prvomajske, Pazinke, Purisa, itd., sad da ne nabrajam i dalje do Istarske banke. Znači sigurno da i tu treba voditi računa, to je ono što je upravo Ustavom definirano da ne zastarijevaju te pretvorbe i privatizacije koje imaju imalo kriminala u sebi, i da ih treba normalno otvoriti, normalno ljudima se ne može tu pomoći, ali satisfakcija za građane može biti velika i za sve nas.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, u čemu je povreda Poslovnika? Damir Kajin.
Pa on imputira da netko nije nešto učinio šta je moglo. A kad je riječ o drogi.
Molim vas, o čemu je povreda Poslovnika?
Pa zato jer je gospodin Kunst nekada bio … [[Ne razumije se.]]
Hvala lijepa. To nije povreda Poslovnika.
… [[Ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravom. Na redu je uvažena. Uvaženi zastupniče! Molim vas, pa dajte se disciplinirajte. … [[Upadica se ne razumije.]] Uvaženi zastupniče, uzeo sam i to u obzir, ali nemre bit, svejedno je previše. Na redu je uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani glavni državni odvjetniče, kolegice i kolege. Nova uloga i nova pozicija državnog odvjetnika i Državnog odvjetništva u cjelini, kakvu danas imamo i koju svi tu poziciju zakonsku kako je stipulirana i ugrađena odobravamo, instalirana je sada već davne 2000., odnosno 2001. godine, kada smo donošenjem prvi put cjelovitog Zakona o Državnom odvjetništvu ustanovili Državno odvjetništvo, i državnog odvjetnika kao dio sudbene neovisne vlasti. Odmah potom osnovan je i USKOK. Donijeli smo zatim i zakon koji smo izjednačili plaće, po prvi puta istog ranga državnih odvjetnika sa sucima, jer su oni bili daleko bolje plaćeni. Ja se sada neću vraćati u daleku prošlost, i govoriti o svima onima koji su bili protiv donošenja tih zakona i takvog odnosa unutar pravosuđa Državnog odvjetništva. Dobro je da sada svi deklaratorno se za to zalažemo, i taj sustav unapređujemo. I to je dobro. Međutim da li je to dovoljno? Da li je dovoljno u zakonu samo reći da je državni odvjetnik neovisan i da imamo neovisno i pravosuđe u cjelini, i Državno odvjetništvo? Kao što ni u Ustavu nije dovoljno za jednu zemlju jer i najrigidnije zemlje imaju u svojim ustavima napisano da su to demokratske i slobodne zemlje, ali put dakle od deklaracije, do istine i do oživotvorenja takve riječi dalek je zapravo nema mu kraja. Ali to je jedan ideal kojem trebamo težiti i koji svi mi ovdje političari smo dužni da se uloga i neovisnost pravosuđa u cjelini uzvisi, a ne unizi. Postupcima i ratovima koji se vode, da bi se stvorile neke jednadžbe jednakosti pogrešan su put. Rad državnog odvjetnika, Državnog odvjetništva u cjelini je takav da ga baš briga koja će politička stranka ili opcija biti zadovoljna. Možda je najbolja pozicija onda kad su svi nezadovoljni, jer takva pozicija je vrlo neudobna i nekomforna pozicija. Ona je inače po samoj svojoj prirodi takva, a pogotovo u ovim našim teškim vremenima u kojoj je Hrvatska zarobljena zemlja, zarobljena korupcijom i teškim kriminalom. Državno odvjetništvo i sudstvo u cjelini nisu stvoreni za izvanredne situacije niti mogu imati te kapacitete, zato je važno ovo što ću reći. Dakle unatoč tome što se svi oko toga slažemo u tom normativnom smislu, kakva pozicija mora biti, međutim još je važnije, to je ono u biti mi se deklariramo kakvi bismo htjeli biti, ali ono što čini, što mi svakodnevno činimo, pokazuje kakvi mi u biti i jesmo. Kakva je molim vas politička klima u kojoj se odvija danas rad pravosuđa? Kakva je to politička klima? A kakva je politička klima ovisi prije svega o vladajućima. Što vladajući misle kakva je pozicija, ne samo i takvih institucija represivnog sustava, nego jednostavno tako i kakva je pozicija čovjeka. Vidjeli smo kakvo je izvješće dao prije toga ove točke pučki pravobranitelj, vidjeli smo ignoranciju vladajućih na sva ona bezakonja baš nas briga, primili na znanje, ali ne i ravnanje i kakva je to onda poruka. Ako se gaze prava jednog malog čovjeka, bio on pogažen u svojim elementarnim radničkim pravima ili kao žrtva kriminala, trebamo tako kao političari shvatiti da su svačija onda prava ugrožena. Prema tome politička klima u kojoj se događa i u kojoj se treba odvijati reforma pravosuđa nije podobna klima. Pitanje političke korupcije je pitanje par excellence u Hrvatskoj. Kakvi se zakoni donose? Zakon o golfu? Kojeg je Vlada hitno mijenjala zato što smo mi kao klub SDP-a podnijeli zahtjev za zaštitu ustavnosti Ustavnom sudu. Sada se tako na identičan način mijenja i Zakon o poljoprivrednom zemljištu, jer Ustavni sud nije riješio po našim ustavnim tužbama, ali je takvo bezakonje da vladajući sada reagiraju na nekoliko odredbi. Prema tome, o čemu ovdje sada govorim? Govorim o zakonima u kojima je ugrađena korupcija. Jel tu može pomoći državni odvjetnik? Jel tu Državno odvjetništvo može pomoći? Pa naravno da ne može pomoći jer borba protiv korupcije i organiziranog kriminaliteta svake vrste nije samo borba Državnog odvjetništva i USKOK-a to je borba u cjelini društva koje se zaista odlučilo boriti. I ako je i griješilo u prošlosti bez obzira kroz koje strukture i koje kadrovske kombinacije ako je ona to čvrsto odlučila onda prije svega zakone kakve donosi takvim se legitimira. Naši zakoni vrve takvim situacijama u kojima je ugrađena korupcija. Državno odvjetništvo u mnogim zakonima, odnosno u donošenju zakona sudjeluje. Daje svoja mišljenja, naročito kroz građanski odjel. Ta mišljenja se ignoriraju od strane vladajućih. Jel to dobra poruka? Pa to ljudi sve vide. Oni ne vide situaciju kad se to donosi, ali vide posljedice, vide da su osiromašeni. Svakim danom sve više. I kroz ovaj neizravni način. Politički reket je također nešto što govori o toj političkoj klimi. Ako kritiziraš Vladu e onda ćeš ti vidjeti, onda se pozivaju na red i u akciju tijela progona. A zašto ako je to tako? Zašto taj govornik ne bude prozvan i onda kada hvali vlast? I to su te poruke koje građani čuju, a oni nisu ni naivni ni ludi. A ponekad oni kojima je dozlogrdilo kad su digli svoj glas loše su prošli. Kako su prošli ti zviždači? I ne oni samo poznati nego oni koji su u svojoj maloj mikro sredini govorili o lokalnim moćnicima koji drže cijeli kraj u strahu, da ne govorimo o tijelima represije. Loše su se prošli. Auti lete u zrak, nikad nitko nije bio otkriven za takve stvari, a u pozadini su sve upravo pokušaji ljudi da se tome stane na kraj. Dakle, ta jedna kultura straha koja paralizira građane, koja paralizira onda i institucije bar ih sputava da rade u svojoj potpunoj slobodi i u svojim ovlastima, a onda se to kao nekakav začarani krug ponovno vraća kod građana gdje se javlja jedna nemoć da se išta može tu učiniti. I vlada zakon šutnje – OMERTA. I onda nemate svjedoka, ljudi se plaše govoriti, svi znaju sve, a nitko ne zna ništa. I tek kada se neke stvari stjecajem okolnosti jer po ovakvom redovnom stanju stvari se možda i ne bi dogodile, ali kod nas su se uvijek dogodile stvari i nekakve iznenadne počnu stvari se otvarati. I običan građanin pa čak i oni koji su bili učesnici i svjedoci i političkih zbivanja kažu pa kako to nismo mogli prije vidjeti. Ali, očito da je ipak eto to krenulo stjecajem i takvih okolnosti da je istina krenula i da je više ništa ne može zaustaviti. Pitanje te klime, odnosno sijanje klime straha je u nekim zemljama uređeno kao posebno kazneno djelo. Poznatoj ovoj skupini narkodilera, narkobossova i narkomafije koja se odvija u Milanu, njima se prije svega osim za ubojstva i za iznudu kao prva točka optužnice stavlja na teret širenje klime straha. I mi bez takvog jednog kaznenog djela koje ima ovako dosta pjesnički naziv, a koji vrlo ima konkretno biće djela, ne možemo puno učiniti na suzbijanju, odnosno prije svega na prevenciji kriminaliteta, a pogotovo korupcije i organiziranog kriminaliteta. Onda kad vladajući kažu, to se često uobičajilo, kasnije se izobičajilo bar javno govoriti kroz usta bivšeg premijera – izdao sam nalog Državnom odvjetništvu. Pa kakve su to molim vas poruke? Bez obzira što njega nitko nije poslušao ili je ili nije, ali kakve su to poruke?
Privedite kraju, vrijeme je.
Prema tome, evo želeći još jednom spomenuti da je ovo, da su ovo najvažnija pitanja kako bismo zaista mogli doći do potpune jedne neovisnosti, do čovjeka i do nas koji nećemo biti popularni nego koji ćemo sagorjeti jer takva su jednostavno vremena ispunjavajući vlastitu misiju.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
E, hvala vam gospodine predsjedniče. Kolegice Antičević evo želja mi je da vas ispravim, ali evo obzirom i da ste govorili da ste 2001. godine osnovali, odnosno Državno odvjetništvo je ustoličeno, međutim od 2000. do 2003. dok ste bili na vlasti ne znamo niti za jedan postupak koji je proveden pa evo, a to je sada ono što želim ispraviti da je politička klima sada nije podobna i da se širi klima straha. Pa upravo posljednje izvješće Europske komisije govori da je unatrag godinu dana i daje priznanje ovoj Vladi i gospođi Kosor, vidni napredak u borbi protiv korupcije. I zato mislim da treba to uzeti na znanje.
Hvala lijepa. I imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Slažem se gospođo zastupnice najgore bi bilo relativizirati kriminal. Ima ga apsolutno svugdje, kriminal je kriminal i ima ga pretpostavljam i u IDS-u i u SDP-u i u HSS-u. Evo, Jambo je rekao maloprije da su i njega vodili tamo negdje do '93. sa lisicama po gradu Metkoviću. Ima ga u HDZ-u itd. … [[Upadica se ne razumije.]] 2003? Dobro, ajde. E, znači nije HDZ jedini, ali bogami tamo gdje ga je najviše zasigurno ga je tamo gdje ima i najviše novaca, a to je oni koji vode proračunske i vanproračunske fondove, a bogami i javna poduzeća. Slažem se da je za neku malu sredinu neki nepotizam što ja znam namještanje poslova, neki privilegij, neki lopovluk jednako loše i nema tu nikakvog relativiziranja kao i u nekoj većoj sredini. Jasno pogubno je jedno i drugo. Međutim, što mi danas gospodo radimo? Mi kompletan teret pokušavamo prebaciti na jednog čovjeka. A što je sa ostalima? Što je sa torbarom danas vidimo, a što je sa onima koji su čuvali torbe? E vidite, ništa. I tu sada postaje jedan veliki problem. Mi se evo barem ja se zalažem samo za jednu stvar, za jedno pošteno suđenje, za pošteno postupanje. Da naprosto bude prema svima isto, a samim time zalažem se za jedno hrabro, pošteno, normalno pravosuđe jer kad bi to doveli u pitanje naprosto bi doveli u pitanje i same temelje jedne zajednice. S time da svatko u ovoj zemlji može pogriješiti, ali uzeti ne smije ništa. Ako je netko uzeto e pa onda bogami po njemu treba svim mogućim ne znam kako da se izrazim udariti, kako bi to postalo opomena i svakome drugome.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Nema je. Hvala. Idemo dalje sa raspravom. Uvaženi zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Štovani glavni državni odvjetniče, poštovane kolegice i kolege. Ja prije svega moram reći da za mene zaista pojam neovisnosti pravosuđa mi jasno govori da nitko ne može prisvajati rezultate rada državnih odvjetništva osim onoga tko je njemu na čelu i koji izvještava ovaj Sabor o tome. Ja bih zapravo želio na glasiti da svi oni koji kažu da je sad krenuo državni odvjetnik, zapravo bacaju i daju pljusku svom kompletnom radu koji je bio u ovom Saboru bez obzira tko je kako glasao prihvaćen Izvještaj o radu i za 2007. i 2008. godinu kada na čelu Vlade nije bila gospođa Jadranka Kosor, dipl. iur. Zašto to naglašavam? Zato što i u onom zadnjem kada smo imali oko Vlade se lijepo uredno kaže da je u vrijeme Vlade dok je na čelu Jadranka Kosor dipl. iur. Borba protiv korupcije po privi puta od kada postoji Demokratske Hrvatske države je napokon krenut. Ja se s tim ne mogu složiti jer moram vas podsjetiti jer vidim da je političko pamćenje puno kraće od onoga što bi trebalo biti, ali 2002. godine je glavni državni odvjetnik postao gospodin Mladen Bajić. Tada je u tri godine od 2001. do 2004. godine sa tek osnovanim USKOK-om oduzeto 12,5 milijardi kuna odnosno utvrđeno 12,5 milijardi kuna štete u gospodarskom poslovanju. Ja bih vas podsjetio na Gucić grupu, Amforu, da ne nabrajam dalje, SAlonit i sve ostale pojedinačne slučajeve, pa i ministre iz ondašnje Vlade koji su jednako tako privedeni. Podsjetio bih i gospodina Jamba isto tako na 2003. godinu kada je prijavo HDZ za tajne račune. Možda bi to bilo dobro da i te rezultate istrage itekako čuje. Ali neću o tim kako se kaže konkretnim i pojedinačnim predmetima. Mislim da je puno važnije govoriti o tome kako da danas ovo ne bude antikorupcijska kampanja kako se pokušava prikazati. To ne smije biti tako. Mi govorimo o sustavnom radu Državnog odvjetništva, odnosno svih njegovih segmenata. I u tom dijelu je za mene najvažnija poruka koju šalje glavni državni odvjetnik, a to je da i sada imaju poteškoća sa materijalnim uvjetima, da i sada imaju problema. A što će tek biti kada počne primjena ZKP-a i za sve ostale druge dijelove Državnog odvjetništva. To je po meni glavna poruka. 570 ljudi koji tamo rade da li može podnijeti sav ovaj teret uz poruku koju sam danas čuo od glavnog državnog odvjetnika, a to je da postoje i druge značajne, brojne itekako važne institucije unutar Hrvatske države koje moraju biti karike u lancu u borbi protiv korupcije. A pitanje je da li oni rade svoj posao? Kako ćemo mi to saznati? Tek onda kada to izvješće napokon bude na dnevnom redu. A na dnevnom redu Hrvatskog sabora u 3. mjesecu ove godine je stavljeno izvješće ministra unutarnjih poslova. Znači ono što je pod direktnom ingerencijom Vlade Republike Hrvatske, njega kao što vidite redovito šeta od 50. do 36. točke dnevnog reda. Ja bih podsjetio jednako tako da Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost prilikom usvajanja izvješća za 2008. godinu, već tada tražio da zajedno bude izvješće i glavnog državnog odvjetnika i ministra unutarnjih poslova koje zakonom propisano da se najmanje jedanputa godišnje podnijeti ovom Saboru. Kada bi mogli znati koliko je zaista Vlada napravila u servisu jer trebamo se svaki puta ponovno podsjetiti što je zapravo državni odvjetnik. Državni odvjetnik i Državno odvjetništvo progoni na temelju onoga što mu se servira. Nažalost, mi danas imamo zapravo situaciju da najviše odrađuje USKOK znači jedan mali broj ljudi koji to radi zahvaljujući alatu koji mu je dat. I to je istina. I taj alat mu nije dala Vlada Republike Hrvatske nego ovaj Sabor. I sve ovlasti koje su date Državnom odvjetništvu da bi bilo efikasnije usvojene su u ovom Saboru. ono što je puno važnije jednako tako je i oduzet drugi alat, a to je da se jednostavno više ne može spriječiti rad Državnog odvjetništva. I to je ono što ja moram primijetiti da se dogodilo. Prije su morali slati požurnice, moliti, tražiti, od državne administracije, znači od Ministarstva unutarnjih organa da obave određeni dio posla. Sada to mogu raditi sami. I tek kada to izvješće budemo imali na dnevnom redu mi ćemo moći reći da li Vlada zaista na pravi način podupire borbu protiv korupcije, kada budemo vidjeli sve te konkretne slučajeve i da se ne dogodi ono što se dogodilo u slučaju Brodosplit, a to je da nakon opstruiranja i nakon svega imamo situaciju da državni odvjetnik mora podizati neposrednu optužnicu. Mogli bi se sada nabacivati sa tko zna koliko slučajeva koji zapravo žive od 2000. godine i gdje bi svatko od nas mogao navesti određenu frustraciju. Ali nepošteno je i licemjerno je govoriti da u Crnim kronikama osvane nečije ime ... kriteriju. To ne može tako ići. Znači vuku se imena i ljudi kojima su državni odvjetnici odavno odbacili kaznene prijave i to je ono što bi trebalo biti pravilo za sve. Ne može biti dvostrukih kriterija po tom pitanju. Ja mislim da je organizacijsko kadrovsko ekipiranje Državnog odvjetništva nešto što je postalo kao jasna poruka. Drugo, pitanje pritisaka, to je bilo ono radi čega je i SDP reagirao i tražio drugačiji način rada državnog odvjetnika. I tu ne vidim nikakvu lošu poruku. Ono što je bilo najbitnije, Državno odvjetništvo, svi njegovi segmenti itekako imaju otvorena vrata od strane SDP-a. i to uopće nije sporno. I to ne treba gledati niti malo osobno, niti malo na poziciji imena Mladena Bajića ili bilo koga drugoga. Ali se treba kloniti pritisaka bilo čijih. Ja ću samo podsjetiti da je bilo rečeno da postoji autocenzura. Te poruke su slane iz redova vladajuće stranke. Ono što je po meni najbitnije, kada se najviše grmi odnosno kada je najčešća grmljavina, onda najmanje kiša pada. Zato sam ja sklon sustavnom radu, izgradnji Državnog odvjetništva na način da zaista dobije potpunu poruku. Ono što je potrebno što se tiče kvalitete rada i ono što je po meni najbitnije, da mi razgovaramo o izvješćima državnog odvjetnika, jednako tako svih drugih institucija u ovom Saboru. Bez toga nećemo dobiti kompletnu sliku. Ono što imamo redovito imamo redovito Izvješće državnog odvjetnika ali drugih segmenata nema. U 95% slučajeva utvrđene su nezakonitosti pri pretvorbi i privatizaciji. To je radila Državna revizija. Izostaju njihove kaznene prijave. To je jednako tako napisano u ovom Izvješću, ali i u izvješćima za 2007. i 2008. godinu. To su poruke koje sam ja shvatio ovdje da je potrebno promijeniti u Hrvatskom saboru i da je tu potrebno dati podršku zaista pravoj borbi protiv kriminala. Ja mogu razumjeti nastojanja da se na neki način i radi dojma promatra rad na određenom dijelu sigurnosnih slučajeva, ali moram se osvrnuti i jednako tako i dati argument za sve ovo što govorim o Izvješću, a to je rast koji očito nikog ne zabrinjava odbačaja kaznenih prijava. 37,3 je bio trend koji smo imali prije dvije godine. Sad je već to na 41%. Ljudi moji to znači da je od sto prijava 41 u odbačaju. Govorimo o onoj situaciji koja se može pravdati i privatnim anonimnim prijavama itd. Ali na žalost veliki dio toga se događa i unutar službenih, znači onih koje gledamo a to su policijske prijave. Tu mislim da leži problem. I ja se nadam da će nama glavni državni odvjetnik danas dati odgovor točno kakvo je stanje i sa tim prijavama, šta se zapravo događa i leži li u efikasnosti, odnosno u kvaliteti toga rada da li je trend prema dole ili je trend poboljšanja, a to znači da se bolje obavlja posao. Ja ću svoj dio znači rasprave oko glavnog državnog odvjetnika i njegovog Izvješća danas locirat na način da nemamo što pravdati ni jednu stranku koja se ponaša prema određenom izvješću i kaže mi smo s tim zadovoljni ili nismo zadovoljni. Mi nismo bili zadovoljni sa pritiskom kojem se nije odolijevalo. To je ono što je bitno i to je ono što je važno. To i vi potvrđujete u svojim govorima koji kažete da se tek danas kreće. Ono što je najbitnije glavni državni odvjetnik od 2002. godine je na tom mjestu i ja želim samo reći da je meni jasno oduševljenje HDZ-a jer je zaista uspio [[Upadica Jarnjak: Privedite kraju. Vrijeme vam je isteklo.]] kad uopće organi progona rade s vama. To je ono što je problem. Nemojte se s tim oduševljavati.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Kolega Ostojiću, pažljivo sam slušao satima ovu raspravu i moram reći da sam na vašoj liniji razmišljanja. Znate, građane koje mi zastupamo njih ne zanima ovo Izvješće kao izvješće, brojke, postoci. 4 milijuna hrvatskih građana vjerojatno jako, jako dobro zna koja je dijagnoza stanja u Hrvatskoj u području nadležnosti Državnog odvjetništva. Njih zanima terapija, njih zanimaju rješenja. I zato vaš pristup ovom Izvješću čini mi se najkorektniji. Koliko će nas podržati ili ne podržati manje je važno nego kakve ćemo stvarne pomake napraviti da poboljšamo stanje u ovom području. Tu smo odgovorni mi u Saboru i Vlada. Ako DORH-u treba više sredstava, više kadrova, više obuke. Tu je naš dio odgovornosti. DORH iz ovih brojeva i struka sigurno može iščitati što im je činiti budućih godina, ali čini mi se da kolegice i kolege moramo se manje prestati baviti dijagnozom stanja, a više baviti terapijom stanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa pojedinačnom raspravom. Na redu je uvažena zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni odvjetniče, kolegice i kolege. Ja ću podržati ovo Izvješće o radu državnih odvjetništava za 2009. godinu kao što sam podržala i dosadašnja izvješća o radu državnih odvjetništava zato što se radi o jednom sustavnom, temeljitom Izvješću iz kojega vidimo, koje nam govori o kretanju kriminaliteta u Republici Hrvatskoj i o radu Državnog odvjetništva i državnih odvjetništava u Republici Hrvatskoj. Dakle, u ovom Izvješću prikazano je kretanje i struktura kriminaliteta, analiza prijava u odnosu na poznate i nepoznate počinitelje, analiza teritorijalne rasprostranjenosti pojedinih vrsta kriminaliteta, analiza dobne strukture počinitelja i to nam naravno osim recentne slike o kretanju kriminaliteta za proteklu godinu uspoređivanjem sa prethodnim izvješćima onda daje i u određenom smislu smjernice za stručna promišljanja, ali isto tako i za donošenje političkih odluka, izmjene potrebne legislative kako bi borba protiv kriminaliteta i kriminala i organiziranog kriminala, općeg kriminala i korupcijskih kaznenih djela bila što učinkovitija. Ja ću se osvrnuti na ono što mi se čini posebno ovako zanimljivo iz ovoga Izvješća. Evo vidimo što se tiče pitanja kadrovske ekipiranosti. Dakle, primjećujemo u ovom Izvješću da je ukupan broj zaposlenih u Državnom odvjetništvu pao u odnosu na 2008. godinu što svakako bi se reklo da nije dobro. Ali ono što je dobro u tom svemu da je u tom padu od ne znam 8 osoba zapravo povećan broj dužnosnika u Državnom odvjetništvu. Dakle, to smo u nekim pratećim službama izgubili, pa to ohrabruje. Ali moram reći da i dalje treba vrlo intenzivno raditi na ekipiranju Državnog odvjetništva kako kadrovski tako i materijalno. U Godišnjem izvješću za 2009. Državnog odvjetništva također po prvi puta imamo prigodu raspravljati o onome što je specifičnog ovoga Izvješća, a to je primjena novog Zakona o kaznenom postupku koji je stupio na snagu 1. srpnja 2009. godine. Novi zakon u svojoj primjeni pokazao je da državnom odvjetniku stoje na raspolaganju procesne odredbe po kojima on može u znatno kraćem vremenu prikupiti potrebne dokaze za donošenje odluka, podizanje optužnice ili odustajanje od progona. Naravno to sve zahtijeva dodatna znanja i vještine, pojačani rad odvjetnika koji u cijelosti preuzima istragu, a k tome su rokovi iznimno kratki radi učinkovitosti kaznenog postupka, a propust tih rokova može dovesti do obustave postupka i pritom treba imati na umu da se radi o sve složenijim kaznenim djelima organiziranog kriminala, korupcije pa i drugih financijskih kaznenih djela koji zahtijevaju angažiranje cijelih timova i izvan odvjetništva i upotrebu složenih tehnologija. Kako kaže izvješće rad na uskočkim predmetima u ovom kratkom roku zorno pokazuje rezultate novih alata po novom ZKP-u, pa također i izvješća proizlazi da bi mnogi predmeti koji su sada pri kraju, da su bili vođeni prema starom Zakonu o kaznenom postupku, vjerojatno bili tek na svojim počecima. No ovo izvješće također upozorava na to, da treba osigurati sredstva, kadrove i prostore za rad, a poglavito nakon 1. rujna 2011., kada zakon stupi na snagu u odnosu na sva kaznena djela, dakle kada cjelovito stupi na snagu zakon, bit će potrebna nova zapošljavanja, dodatna edukacija, dodatna oprema i prostori. Ovdje smo čuli već u raspravi, bilo je dosta o tome govora, čuli smo također i o mogućim opstrukcijama rada Državnog odvjetništva od strane politike, primjerice recimo da im se ne osiguraju proračunska sredstva za rad dostatna za sve što je potrebno po novom ZKP-u, ali ja vjerujem da se to na sreću ovdje neće dogoditi i da ćemo mi svi podržati prilikom donošenja državnoga proračuna, da ćemo podržati prijedlog Ministarstva pravosuđa za proračun za 2011. godinu, a kojim se predlaže da se sredstva za državna odvjetništva uvećaju za nešto više od 25% u odnosu na sredstva koja su bila osigurana u proračunu za 2010. godinu, čime se osiguravaju sredstva za dodatno zapošljavanje dužnosnika u Državnom odvjetništvu, za dodanu edukaciju i za nabavu 75 uređaja za audivizuelno snimanje, kao i za opremu prostora da bi Državno odvjetništvo moglo ispuniti sve svoje zadaće sukladno novom Zakonu o kaznenom postupku. U odnosu na to što gledamo dnevno jedan vrlo aktivan rad Državnog odvjetništva, poglavito na uskočkim predmetima, a i to smo ovdje čuli da je bilo govora o tome, je pitanje primjene novoga ZKP-a u odnosu na tajnost istrage. Naime donošenjem novog Zakona o kaznenom postupku, člankom 231. jasno i nedvosmisleno je zajamčena tajnost istrage u kaznenom postupku na kojoj je prilikom donošenja zakona i prilikom izrade zakonskog teksta inzistirala Europska Komisija baš radi osiguranja učinkovitosti istrage, radi zaštite svjedoka u istrazi, potaknuta tada jednim recentnim slučajem koji se vodio slučajem ratnog zločina. Taj rezultat toga, takvih sugestija i traženja bilo da je u prvom tekstu Zakona o kaznenom postupku utvrđeno je da je postupanje tijekom istrage tajno i da sve osobe koje saznaju sadržaj postupanja radnje tijekom istrage dužne su kao tajnu čuvati te činjenice ili podatke, a tijelo koje poduzima radnju upozorit će ih da je odavanje tajne kazneno djelo. Međutim ova odredba je pretrpjela izmjenu već tijekom 2009. godine, upravo na, ajde da tako kažem na inicijativu medija, koji su tražili da se utvrdi jedna ravnoteža između opravdanog javnog interesa i zaštite podataka radi učinkovitosti istrage, i tada također i da tako kažem uz suglasnost Europske Komisije u pogledu pravne stečevine europske, taj je članak ublažen na način da je također određuje da postupanje tijekom istrage tajno, a tijelo koje poduzima radnju da mora sudionike upozoriti da se radi o kaznenom djelu. I stavak 3. kada za to postoji interes javnosti ili drugi opravdani interes koji nije u suprotnosti sa interesima istrage i drugim odredbama, da tijelo koje vodi može odlučiti da se određena dokazna radnja ili dokazne radnje da nisu tajna. Kako dnevno svjedočimo situacijama u kojima čitamo u novinama gotovo u roku od sat vremena što je bilo u istrazi, bilo to istinito ili neistinito, ali činjenica je da se spominju uvijek neki izvori i da se spominje da su to podaci iz istrage, ja ne znam poduzima li išta Državno odvjetništvo u tom smislu da se, da propita prvo kako, ako jest točno kako curi, ako nije točno da se na bilo koji način oglasi da to nisu podaci iz istrage, odnosno da poduzme one mjere koje stoje na raspolaganju, sukladno Kaznenom zakonu i Zakonu o kaznenom postupku i Zakonu o USKOK-u, da eventualno poduzme nešto da bi si osiguralo učinkovitost istrage, jer vjerujem da vrlo često onda to škodi ozbiljnosti istrage, škodi učinkovitosti postupka, a da ne kažem da često pravi zapravo pozornicu od ozbiljnih poslova i ozbiljnog posla kojim se bavi Državno odvjetništvo. Dakle stoga u cijelosti treba podržati rad Državnog odvjetništva, poglavito u sklopu novog Zakona o kaznenom postupku, založiti se svi zajedno da se Državnom odvjetništvu osiguraju sredstva i kadrovi za rad, ali jednako tako da mu se osigura i miran rad na složenim predmetima. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni odvjetniče, kolegice i kolege zastupnici. Pa najprije treba reći da je Ustavom Republike Hrvatske, člankom 124. Državno odvjetništvo ekskluzivno, dakle jedino ono ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i kažnjivih djela. Zato je neobično važno sa dužnom pažnjom promatrati izvješće državnog odvjetnika i poziciju državnog odvjetnika u društvu. Zašto? Zato što samo političari i politike mogu stvoriti uvjete materijalne, zakonske i političke za djelovanje pravne države, a pravna država na čelu sa … [[Ne razumije se.]] , odnosno DORH-om i sudovima može jedina zakonito kontrolirati politiku i političare. Ako to ne bi bilo, onda bi političari, a to bi bilo pogubno, imali pravo na procjenu, ocjenu i suđenje. To ne bi zvali demokracijom. To ne bi bila demokracija. Sada konkretno na sam ovaj izvještaj. Odmah u sredinu stvari. Odlučnost i upornost Državnog odvjetništva u zadnje vrijeme zaslužuje našu pažnju i našu potporu. Njegova efikasnost u zadnje vrijeme može biti pripisana, obrazložena promjenama zakona i zakonskih ovlaštenja samog Državnog odvjetništva. Ta odlučnost i upornost su odluka rada radnika, a efikasnost ponavljam mogućnost zakonska. Međutim, zbog čega je to izrazito naglašeno u zadnje vrijeme dužnost je i nas u Saboru, ali i državnog odvjetnika da nama i građanima obrazloži zašto se to dogodilo. Mislim da bez takvog obrazloženja bilo bi izvješće nepotpuno. Istodobno, zbog toga što je ovaj Sabor donoseći zakon, mijenjajući Zakon o kaznenom postupku zaista dao ogromnu moć, doduše demokratsku moć, kontroliranu moć, državnom odvjetništvu koje mora biti kontrolirano iz S abora da li se koristi principijelno, stalno, kontinuirano i zakonito ili je moć korištenja pod utjecajem politike ili sufliranjem ili šaptanjem politike i političara. To moramo rasvijetliti u Parlamentu. Moram reći da efikasnost Državnog odvjetništva koja se spominje na str. 75. ovog izvještaja više je nego zadovoljavajuća. 94,2% optuženih dobilo je osuđujuću presudu. To je čak moglo bi se reći više nego što se može očekivati u efikasnosti Državnog odvjetništva. Ali, kolegice i kolege, nažalost rad Državnog odvjetništva i državnih odvjetništava ne percipira se samo statistikom. Pa ni mi ni građani RH neće reći iz statističkih razloga Državno odvjetništvo je efikasno, uporno i zakonito. To sam siguran zna i Glavni državni odvjetnik. Njegovo postupanje procjenjuje se koliko je uspješno, efikasno, hrabro i odlučno razriješio afere vezane za politiku i političare. Jer jedino Državno odvjetništvo može kontrolirati politiku i političare. Zbog toga ja mislim, a zbog hrvatske javnosti treba reći da je kolega Šeks apsurdno i zakašnjelo se predstavio ovdje kao zaštitnik rada i djela državnog odvjetništva nakon 7 godina se javlja u toj ulozi u ime kluba HDZ-a. Nakon 7 godina. Dakle, ako je riječ o zaštiti integriteta, odnosno stvaranja uvjeta za pravnu državu, onda ja vam javno garantiram da je SDP od prvog dana za to. I ja zato neću dijeliti afere iz čije sredine dolaze, tko je politički mentor, tko je politički kreator tih afera. Molim Državno odvjetništvo na čelu sa Glavnim državnim odvjetnikom da što prije iz potreba samog Državnog odvjetništva, ali još važnije iz potreba hrvatskog društva, a posebno povjerenja u institucije pravne države i same političare rasvijetli i okonča afere "Brodosplit", valjda je poznato koliko SDP inzistira na tome da se otvori taj postupak i utvrdi je li ima ili nema korupcije i kaznenog djela u toj aferi. Da se zatim otvori i meritorno riješi "Sunčani Hvar". SDP i ja osobno nekoliko puta sam govorio s ove govornice da je "Sunčani Hvar" prodan mimo Zakona o privatizaciji, to je izričito kazano od Vlade RH, ove Vlade, kad nije postojao Zakon o javnom privatnom partnerstvu, dakle nije ni po tom zakonu prodan, a posljedice su za javnost vrlo velike. A najviše su posljedice za sam ugled hrvatskog turizma, ali i institucija kao što je Državno odvjetništvo i sudovi. Zatim je vrlo važno da se zbog ugleda u hrvatske institucije pravne države i vladavinu prava što prije dobiju i konačno razriješi i "afera Daimler". Ne može se ta afera koristiti za političko razračunavanje. Dragom Bogu i hrvatskim građanima je tako svejedno tko je tu aferu iskoristio ako ju je iskoristio za sebe. Zatim, "Rijeka tržnice" što prije to bolje. Stavite točku na i, onda je to dobar rad pravne države, onda možemo zvati to država da je vladavina prava. O "Podravki", "Maestru", "FIMA MEDIJI", "HAC-u", "HŽ-u", nebitno iz koje sredine dolazi, tko ih je kreira, koji im je bio politički patron i kome su koristile. Hrvatskim građanima sasvim sigurno nisu, a niti su Državnom odvjetništvu u to sam uvjeren. Imate moju osobnu, a uvjeren sam i opću potporu hrvatskih građana i svih zastupnika barem što se tiče kluba SDP-a da to beskompromisno, zakonito, bez sufliranja politike i političara, bez žrtvenih jaraca nego kako kome pripada dovedete do kraja. Još jednu rečenicu. Mi možemo, a naravno to ponekad radimo iz interesa tzv. veće vrijednosti pa govoriti da su zaštićeni svjedoci doprinijeli nekom rješavanju. Čuo sam to i danas. Vrlo je važno da postupanje državnog odvjetnika bude principijelno i mogao bih reći potpuno slijepo na traženje ili sufliranje politike ili moćnika iz bilo koje strane. Jedino tako možemo pred Europom, pred nama samima, zagarantirati građanima da se Hrvatska kreće u pravom putu, i da će to biti zalog za podizanje standarda hrvatskih građana, a ne korupciju, krađu i … [[Ne razumije se.]] Zaboravio sam još jednu stvar reći, vrlo je važno čini mi se utvrditi i kako su se gradile ceste bez obzira tko ih je gradio, jer nelogično je da jedna dionica od 5 kilometara košta 16 milijuna, a sljedeća dionica od 5 kilometara 160 milijuna.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. Uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Nema ga. Gubi pravo rasprave. I sada je na redu uvaženi zastupnik Ivica Pančić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, gospodine državni odvjetniče, kolegice i kolege. Ne možemo griješiti dušu i ne reći da je Državno odvjetništvo u zadnje vrijeme 2009., posebno 2010. godina bitno ozbiljno se uhvatila u koštac sa naraslim ključnim problemom u hrvatskom društvu, a to je organizirani kriminal i korupcija. Tvrditi suprotno bilo bi jednostavno netočno. Pomaci su vidljivi. Po razlozima zbog čega je unazad godinu i po dana došlo do toga bitnoga pomaka, možemo raspravljati, možda su to zakonske ovlasti o kojima smo slušali, možda je to urušavanje hijerarhijske strukture unutar stranačkih obračuna, možda je to pritisak Europske unije, možda je probuđena pravdoljubivost državnih službenika, možda je kombinacija svega toga, uistinu dovela do toga da ove teme u hrvatskom društvu postaju dominantne, i da pokazujemo koliko toliko i volju i odlučnost da se sa time suočimo. Da parafraziram druga Mao Ce Tunga i njegove mačke i miševe, mačka je konačno počela loviti miševe, jedino što još pravi razliku između ubojitih miševa, odnosno u vrsti glodavaca. Izgleda da su na udaru oni miševi koji su ispali iz legla. Ja se zalažem za time da boje između tih miševa se ne pravi, odnosno da se ne pravi ta razlika, jer miš je miš, glodavac je glodavac. A konkretno da se baziram na jednoj stvari, ako ste mislili da neću postaviti to pitanje, bili ste u krivu. Prije dvije godine sam isto na raspravi oko izvješća o radu državnih odvjetništava pitao što je sa onom mojom kaznenom prijavom koju sam sa grupom zastupnika podnio prije godinu dana. E sada ponavljam to pitanje malo formulirano, što je sa onom kaznenom prijavom koju sam prije tri godine podnio Državnome odvjetništvu? To nije 5 kubika šljunka, to nije par milijuna kuna, jer i sami ste rekli da je Državno odvjetništvo zatrpano hrpom prijava koje jednostavno su sitne, i koje onemogućavaju Državnome odvjetništvu sad da sa ograničenim brojem ljudi, ograničenim resursima ozbiljno riješi ona pitanja koja su ključna po funkcioniranje ovoga društva. Zato ovo sve što se, što je vrijedno nekoliko milijuna kuna ostavimo po strani. Ja sam postavio pitanje za jedno 300 milijuna kuna, ali čak i da je sve završilo na tih 300 milijuna kuna, onda bi rekli pa dobro što je to 300 milijuna kuna u ovih 6, 7 godina, ali tih 300 milijuna kuna je naraslo brat bratu na 15 do 20 milijardi kuna, kako neke procjene govore. Govorim o najvećem infrastrukturnom projektu u Hrvatskoj, gdje se najveći novac slijevao, pa naravno da je onda bilo i najviše nezakonitosti. Govorim o cestogradnji. A da to nije cestogradnja, mogle su biti željeznice, kao što su i bile planirane sljedeće na redu, ali hvala Bogu došla je ekonomska kriza, nestalo je novca, pa i vjerojatno sve ovo što se danas otvara je rezultat pomanjkanja toga novca. Puno je miševa, a sira je sve manje. Znači da se vratim na tu famoznu brzu cestu Zadar-Gaženica. Znači sve je napisano, i samo je trebalo provjeriti i vidjeti da li to stoji, odbaciti prijavu ili je potvrditi, jer tamo imamo i HEP, imamo i trafostanice, imamo osiguranje, nezakonito osiguranje novca, tih 300 milijuna kuna, imamo dogovoreni natječaj, imamo prenapuhane cijene. Od te tri stvari, jedna može biti sporna, ali sve tri nikako ne mogu. Ali što je najbolje to je bio samo uvod, ako se kaže da je to bio određeni, određena greška u sustavu i takve greške su moguće, ali to je bio samo uvertira ka onome što će uslijediti. Znači ako se tada govorilo da nisam u pravu, što je onda bilo sa sljedećim primjerom, recimo Rijeka-Zagreb, natječaji namješteni, firme koje su sudjelovale u poslovima međusobno su nakladno podijelile međusobno te poslove, cijene su za nekoliko puta uvećane, se financirala Europska banka za obnovu i razvoja, Europska investicijska banka, znači trošimo kredite koje će buduće generacije vraćati, i opet nikome ništa. Znam da je … [[Ne razumije se.]] , znam da je policija uzela sve, svu dokumentaciju, ali rezultata nema. A onda sada dalje idemo, pa autocesta Zagreb-Sisak, zbog čega je tri, četiri puta uvećana prvotna cijena, zbog čega se trasa mijenjala, kao što se mijenjala i npr. u Zadar-Gaženica. Zbog čega je cesta od 752 metra Macelj granica koštala 156 milijuna kuna, a bila je neka isto meni velika ponuda od 56 milijuna kuna, koja je zbog tehničkih nekih sitnih razloga odbačena. Svi znamo da su tri čovjeka sjela i pozvala još 15 drugih hrvatskih muževa za janjetinom i bocom vina, i dogovorila kako će se poslovi dalje raditi. Znamo i koja su to dva konzorcija, seniorski i juniorski, kako su se poslovi dogovarali. Sve znamo ali opet rezultata nema. Da li zato što su to malo krupniji miševi, i zato što su malo brojniji, pa bi onda to dovelo u pitanju urušavanje cjelokupne strukture? Možda se ide etapno. I to je isto logično, pa ćemo reći to ćemo ostaviti za kraj. Ne znam. Ali činjenica je da se ovdje radi ponavljam petnaestak, do dvadeset, 10 do 15 milijardi kuna koje su isisane što iz državnog proračuna, što od kredita koje još jednom kažemo ćemo morati vraćati. A ako to sada Državno odvjetništvo ne otvori, pitanje je kada će. Jer kada kosturi počinu ispadati iz ormara, a mi ormar pravo nismo niti otvorili, ovi ljudi što rade u DRžavnom odvjetništvu bit će nedostatni. Trebat će nekoliko puta više ljudi da se makar onaj vrh korupcije sredi. Jer kako se žalio ministar čini mi se unutarnjih poslova Srbije nakon one akcije Sablja. Kaže ušli smo u hotel u kojem je učinjen pokolj, riješili smo 80% soba, ali javnost je i dalje ostala nezadovoljna zato što su pitali a što je s onim leševima u onim sobama na vrhu hotela. Isto to će se dogoditi i sa vama. Vas nisu prozivali kada se nije baš bog zna šta puno radilo odnosno kada se nije doticao vrh. Ali kada se ozbiljno bude krenulo javnost će biti nezadovoljna zato što se nije riješilo sve. A onda budući ne možemo riješiti sve, ostavimo se bojanja tunela, bez obzira što je 40 milijuna, 40 milijuna, ostavimo se zloupotreba korištenja automobila u Hrvatskim autocestama, bez obzira što je državni tajnik zbog toga otišao, zbog korištenja automobila. Ovdje govorimo daleko ozbiljnijim stvarima, o milijardama kuna, a ne o zloupotrebi automobila. I ona opasnost, to ja sada načelno što govorim nadam se da ću 2011. dočekati i da vidim što je sa ovom kaznenom prijavom ili nekim još ozbiljnijim stvarima koje su vezane uz tu kaznenu prijavu, načelno postoji opasnost također da dođe do jednog urušavanja cjelokupnog sustava u Hrvatskoj ukoliko se politička odgovornost bude izjednačila sa kaznenom odgovornošću. Jer to je problem ovog društva što mi do jučer nismo znali ili poznavali što je to politička odgovornost. I danas ako želite političkog protivnika eliminirati, onda mu treba najmanje napakovati jednu kaznenu prijavu jer je jedino to onda dokaz da je on politički odgovoran. Hvala.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik Goran Beus Richemberg. Nema ga, gubi pravo rasprave. Dinko Burić, nema ga, ali nema pravo raspravljati jer je kažnjen, oduzimanje riječi po točci. Boro Grubišić, nema ga, gubi pravo rasprave. Ivo Sanader, nema ga, gubi pravo rasprave. Danil Srb. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine glavni državni odvjetniče. Prilikom ovog izvješća bilo je dosta govora prije svega o borbi protiv korupcije, pa ja želim progovoriti s jednog drugačijeg stanovništva, s jednog drugačijega aspekta. Prije svega procjenjujući i pozivajući i vas da u ovom trenutku ocijenite i procijenite utjecaj upravo glavnog državnog odvjetnika na stanje u hrvatskom gospodarstvu, odnosno na rast i pad hrvatskog bruto društvenog proizvoda. Ja se bojim da je u ovom trenutku zbog tako silne borbe protiv korupcije, zapravo je vaš utjecaj na stanje u gospodarstvu daleko veće od onog premijerke ili ministra gospodarstva jer je blokada koja je nastala u cijeloj državnoj upravi, u tvrtkama u državnom vlasništvu, kao posljedica te borbe takva da u ovom trenutku mnogi državni činovnici bojeći se da ne budu predmet političkih prepucavanja preko njihovih leđa traže zaštitu samo dodatne dokumentacije, čime usporavaju naravno pokretanje brojnih projekata koji utječu na zaposlenost i cijelu gospodarsku aktivnost. U tom smislu apeliram i na vas da i vi sa svog stanovišta budete iznimno oprezni prilikom podizanja optužnica ukoliko u ovom trenutku ne postoje dovoljno čvrsti dokazi ili da ne budu rezultat određenih političkih pritisaka te na taj način utječu na ohrabrivanje prije svega državne administracije koja mora svoj posao raditi odgovorno, savjesno, zakonito, korektno i bez straha da će se zbog prepucavanja različitih političkih opcija preko njihovih leđa kočiti razvoj hrvatskog gospodarstva. U tom smislu vidim u ovom trenutku upravo vašu odgovornost za ono što se u Hrvatskoj događa upravo kada je u pitanje gospodarski razvoj. Ali ono na što bih još želio posebno skrenuti pozornost je pitanje pretvorbe i privatizacije. Činjenica da je u hrvatski Ustav određena odredba o nezastarijevanju tih zločina. Ali je moje pitanje, u kojoj mjeri je to realno provedivo obzirom na čitav niz drugih zakona koji su ta kaznena djela praktički dovela do toga da nije bilo obavezno po tim zakonima čuvanje dokumentacije, te zbog toga u ovom trenutku realno ne postoje dokazi za provođenje takvih procesa. Što bi značilo u konačnici da i ta ustavna odredba, ukoliko je to tako, stvarno neprovediva. Posebno sam osjetljiv na pitanja zločina iz Domovinskog rata. Naime, kada je to područje u pitanju postoji iznimna senzibilnost hrvatske javnosti, kako to da mnogi zločini počinjeni posebice početkom Domovinskog rata nisu procesuirani, a zapravo dogodi se vrlo često oni zločini koji se potaknu čije se rasvjetljavanje potakne i sa saborskih govornica, vrlo brzo budu procesuirani kao što je bio slučaj karlovačke jedne obitelji. Dakle, tu je nakon izlaganja gospodin Pupovca vrlo brzo se pokrenuli kazneni procesi. Nasuprot tome pokolj hrvatskih redarstvenika u Borovu selu nije procesurino. I ostaje pitanje zašto je to? Da li je u pitanju nedostatak dokaza što je meni teško povjerovati da Hrvatska policija nije za svoje kolege, za masakriranje svojih kolega potrudila se pribavit dovoljno dokaza iako ne isključujem niti takvu mogućnost ili je u pitanju zapravo određeni politički dogovor o tome da se ili ti dokazi ne dostavljaju ili ne procesuira te zločine. Isto tako, proljetos je bio veliki prosvjed braniteljskih udruga u Slatini, u podravsko slatinskom kraju upravo zbog nekažnjavanja ratnih zločinaca koji su počinili početkom Domovinskog rata, dakle '91. sjećamo se Čojluga, Četekovca, Balinaca, kasnije nešto Voćina i stravičnih zločina koji su počinili tzv. rezervisti dakle pripadnici JNA na tom području koji isto tako nisu procesuirani i što sve skupa zajedno stvara jedan dojam da nakon ovog Domovinskog rata masa zločina koji su počinjeni nad hrvatskim stanovništvom se ne procesuiraju dok nasuprot tome zločini koji su počinili pripadnici hrvatskih postrojbi vrlo promptno, promptno se procesuiraju. I ostaje zapravo za povijest jedna dosta krajnje problematična poruka, a to je da je u ovakvim sukobima kao što je bio i posljednji Domovinski rat a i Drugi svjetski rat nekažnjeno su prošli oni koji su počinili masovne zločine nad hrvatskim stanovništvom dok naprotiv s druge strane svi zločini praktično su iznimno promptno bili sankcionirani. To je jedna loša poruka koja ne smije kao takva ostati. Svjesni smo da kada je u pitanju Drugi svjetski rat, protek vremena učinio svoje. Ali isto tako postoje i brojni dokazi o odgovornima za počinjena stravičnih kaznenih djela jer se i u posljednje vrijeme pronalaze stratišta upravo pripadnika hrvatskih domovinskih postrojbi iz Drugog svjetskog rata. Stoga na kraju želim ovo izlaganje zaključiti jednom potrebom da se pošalje upravo iz Državnog odvjetništva jedna poruka da ne mogu ostati nekažnjeni zločini nad Hrvatima počinjeni u Domovinskom ratu, da će oni biti sankcionirani, posebice oni koji su najviše zgrozili hrvatsku javnost. Dakle, Borovo Selo, podravsko slatinski kraj i drugi masovni zločini. Isto tako pozivam i na prepoznavanje odgovornosti za stanje u hrvatskom gospodarstvu i kretanje bruto društvenog proizvoda i aktivnosti hrvatskog gospodarstva koje može imati itekakve posljedice upravo kroz djelovanje Državnog odvjetništva jer se mora prepoznati ono što se prije svega političkim prepucavanjima različitih opcija stvorilo zapravo jedno nedovoljno prepoznavanje granice između poslovnih odluka, političkih odluka i kaznenih djela. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Time smo završili pojedinačnu raspravu. Završno glavni državni odvjetnik, uvaženi Mladen Bajić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnici. Moram priznati da mi je današnja rasprava i dobar dio vas koji ste dali konstruktivne prijedloge o budućem radu Državnog odvjetništva da sam ih pažljivo zapisao i mislim da ćemo ih koristiti prilikom rada i do kraja ove godine, a i u narednom razdoblju. To sam u to siguran kako sa kazneno-pravnog aspekta tako i u građanskim predmetima. Samo nekoliko stvari na koje bih se osvrnuo a vezano za današnja vaša izlaganja. Evo prvo izlaganje zastupnice Pusić koja je napravila jednu zanimljivu analizu različitog stanja i pristupa rada državnih odvjetnika po pojedinim županijama, odnosno državnim odvjetništvima. Ne želeći sad ponavljati te brojčane pokazatelje koje imate u tabelarnim prikazima koji su prilog izvješća doista postoji razlika kod pojedinih državnih odvjetništava iz bezbroj razloga. Ali najviši razlozi leže u različitim okruženjima, različitom pristupu policije, pa i građana i drugih nadležnih tijela. Primjerice, danas se često puta spominjala Istra. To je već godinama poznato da Istra po glavi stanovnika ili na sto tisuća stanovnika bolje rečeno ima najveći broj kaznenih prijava. To nije čudo, jer u analizama se vidi da su te kaznene prijave podnesene prvenstveno zbog tranzicijskog kriminala, zbog velikog broja turista koji ulaze u zemlju, zbog velikog broja turista koji ulaze u zemlju, zbog velikog broja tih imovinskih kaznenih djela kao i lakših oblika zlouporaba opojnih droga. To piše u tom izvješću tako da u tom pravcu i to mogu objasniti. S druge strane evo primjer Čakovca. Danas je rečeno zašto u Čakovcu ima najmanji broj odbačaja. Zato što je Čakovec jedna mirna sredina u kojoj su relativno mali broj i stanovnika i kaznenih predmeta i odnos između lokalne policije i Državnog odvjetništva je tamo skoro pa idiličan otprilike, čak tako dobar da oni te kaznene prijave možda rješavaju i na jedan neformalan način i prije negoli se kaznene prijave podnesu, odnosno dogovaraju se o tome što sve ta kaznena prijava mora sadržavati da bi bila kvalitetnija, uspješnija itd. Možda bi bio primjer i za druge sredine. S druge strane sama činjenica da u različitim državnim odvjetništvima postoji različiti pristup donošenju odluka pokazuje i ono što je danas netko od saborskih zastupnika govorio. Mislim da je predstavnik HSS-a to dobro uočio u mom Izvješću, a to je da je svaki državni odvjetnik slobodan u svom radu i odlučivanju ma što tko misli o tome. To zakon mu kaže i nalaže. Budite sigurni da nema tog državnog odvjetnika na svijetu koji će svih 577 državnih odvjetnika prisiliti da radi onako kako on hoće. To nema šanse. S druge strane, mi smo inzistirali i dobili i dobili projekt Informatizacije Državnog odvjetništva koji je sad upravo u implementaciji, odnosno radi se taj veoma skupi software koji je na određen način korišten iz austrijskih, njemačkih oglednih primjera sustava kako je to razrađeno znamo a taj software će omogućiti istovrsniji pristup državnih odvjetnika, korištenje međusobne baze podataka i informacije koje oni imaju, brži protok informacija, a time i lakše i brže odlučivanje. Pitanje racionalizacije. Što to znači? To isto pitanje je postavila gospođa Pusić. Državno odvjetništvo smatra i ja osobno, a iz jednog objektivnog razloga da eliminiramo ove subjektivne razloge, a to je da ne može svako selo imati ni sud ni državno odvjetništvo, jer jedan tužitelj ili jedan tužitelj, jedan zamjenik ne mogu raditi onako kako se to od njih očekuje, ne mogu raditi ni kvalitetno, ne mogu se usavršavati, ne mogu čak neću reći biti objektivni, jer bi povrijedio njihov osobni pristup u pogledu toga, ali u svakom slučaju nemaju uvjete za jedan pravilan, objektivan i kvalitetan rad. S druge strane novi ZKP onemogućuje upravo rad takvih državnih odvjetništava, odnosno sudova, jer sad mora veći, puno veći broj ljudi biti u tom timu koji će raditi na tim konkretnim predmetima, puno više sudaca mora biti koji će odlučivati o kontroli zakonitosti rada državnih odvjetnika itd., i zbog toga mora doći do grupiranja tih državnih odvjetništava, odnosno sudova. Mi smo negdje 8. ožujka 2010. napravili jednu studiju, opsežnu studiju koju smo poslali Ministarstvu pravosuđa, u kojoj smo kazali što mislimo o tome, pa smo kazali da po jednom radikalnom konceptu bi trebalo najviše 7, 8 županijskih državnih odvjetništava biti u zemlji, odnosno sudova, da bi trebalo prepoloviti broj općinskih odvjetništava, otprilike takav je stav i Ministarstva unutarnjih poslova u pogledu policijskih uprava, mislim to znam iz razmjene informacija, isto tako smo kazali da nam treba još najmanje stotinjak novih državnih odvjetnika, odnosno zamjenika, jedno 60-ak novih poslovnih prostora itd., te druge tehničke opreme, da vam sve to skupa ne govorim, to je u toj studiji detaljno napravljeno, i u dva navrata dostavljeno Ministarstvu pravosuđa. Analiza i usporedba dobijenih i izgubljenih sporova u građanskim parnicama. Mislim to je relativno lako objasniti. Tamo gdje država tužena, tamo državno odvjetništvo nije gospodar situacije, bar ne ovako kako su stvari zasad postavljene, trebalo bi osigurati veća sredstva u proračunu kako bi državno odvjetništvo moglo priznavati tužbene zahtjeve i napraviti ono što mu zakon dopušta, ali zbog nedostatka financijskih sredstava, jednostavno ne može sklopiti nagodbe sudske, ne može se dogovoriti sa tužiteljima koji su apsolutno u pravu, pogotovo, to je u većini slučajeva u radnim sporovima, ali i tu se stvari iz godine u godinu poboljšavaju tako da mislim da ide relativno dobro. Dalje bilo je riječi danas i o famoznim oprosnicama koje se u zadnje vrijeme medijski strašno puno eksponiraju, a to nije uopće pojam koji postoji u bilo kojem zakonu koji je donesen u Republici Hrvatskoj, pogotovo ne u onim zakonima koje mi primjenjujemo. Međutim postoji jedan institut koji se zove parcijalni imunitet svjedoka, naglašavam svjedoka, ne okrivljenika, jer se nijednom okrivljeniku ne može dati oprosnica. Prema tome državno odvjetništvo je u USKOK-u u proteklom razdoblju nije se razbacivao nikakvim oprosnicama, niti ih je dijelio onako kako se to u medijima često puta pokušava prezentirati, a što je najvažnije, čak i neki od uglednih profesora su uletili u varijantu, eto moram biti slobodan pa tako kazati, kad su komentirali taj pristup o nekim blogovima ili na nekim portalima. Što znači parcijalni imunitet svjedoka? To znači to da čovjek koji svjedoči u konkretnom predmetu, u kojem inače za njega nema nikakvih dokaza i informacija o tome da je on počinitelj kaznenog djela, pogotovo ne onih grubih kaznenih djela o kojima se isto tako pisalo, silovanje i slične stvari, itd., ako on u jednom trenutku, a to je opće poznata stvar da svaki svjedok nije dužan odgovarati na ona pitanja kojima bi sebe ili neke svoje bližnje doveo u mogućnost kaznenog progona. Ako on kaže e čekajte tužitelju ja neću odgovoriti na to pitanje mogao bih sebe dovesti u nezgodnu situaciju. E sad onda u toj situaciji postoji mogućnost da mi s tim čovjekom razgovaramo i kažemo ok sad nam reci neformalno što nam to možeš reći. I ako on to kaže i ako se to uklapa u mogućnost primjene parcijalnog imuniteta svjedoka, onda stvar ide dalje. Zasad u svega tri slučaja, odnosno u tri, kod tri je osobe, a u jednom slučaju smo primijenili parcijalni imunitet svjedoka. Eto to je odgovorno tvrdim i to su činjenice koje morate znati. Međutim pored toga postoji još čitav niz drugih instrumenata koji su uvedeni novim Zakonom o kaznenom postupku, a primjenjujući naravno iskustva iz anglosaksonskih zemalja prije svega iz Sjedinjenih Američkih Država, Velike Britanije, ali i iskustva koje su primijenile i švicarski zakon, njemački, austrijski itd., po čijim je uzorima i napravljen ovaj naš novi ZKP, koji omogućuju jednu bolju ulogu Državnog odvjetništva u komunikaciji i sa okrivljenicima od njihovog priznanja, sklapanja nagodbi i slično itd., itd. Dakle toliko o tim oprosnicama. Gospodine Pupovac, odnosno zastupnik Pupovac je iznio određene primjedbe vezano za onaj dio izvješća koji govori o uknjižbi državne imovine, i određenih tehničkih pogreški vezano za naše zahtjeve za uknjižbu. Dijelom je u pravu, to moram priznati. Ako se sjećate zadnji rok za uknjižbu državne imovine je bio kraj 2010., odnosno godinu dana prije, pa opet smo te rokove prolongirali, tu je bivša ministrica Lovrin, pa se sjećam da smo u tom pravcu pregovarali kako da spasimo rokove. U tom vremenu nije se moglo uknjižiti ili postaviti zahtjeve za svu imovinu Republike Hrvatske, i postojala je velika opasnost da dođe do velikog otuđenja te imovine, i zbog toga se išlo jednim širokim zahvatom, ne provjeravajući u svakom trenutku da li je u međuvremenu netko postao vlasnik ili dugogodišnji posjednik te imovine Republike Hrvatske, ali to su stvari koje će se tehnički veoma lako riješiti u daljnjem postupku knjiženja tako da nema nikakve štete ni za ovu drugu stranu, a pogotovo nema štete za Republiku Hrvatsku. Doista Zakon o naknadi štete uslijed terorizma itd., kako se popularno zna nazivati, o čemu je također govorio zastupnik Pupovac, je također jedan ozbiljna stvar, ali to je stvar političke volje Hrvatskog sabora, odnosno vas saborskih zastupnika a ne prije svega Državnog odvjetništva. Nekoliko zastupnika je govorilo o izmjeni Ustava i pretvorbi i privatizaciji, kapacitetima DORH-a, spremnosti itd., itd. Da, to je doista veliki problem. Ustav je ukinio sve moguće zastarne rokove i omogućio da se i u narednom razdoblju radi na tim predmetima. Još u pripremama donošenja Ustava, ja sam donio jednu obveznu uputu državnim odvjetnicima, da ne poštuju više one rokove oko uništavanja da ne kažem arhiviranja spisa, koji se odnose na pretvorbu i privatizaciju kako bi sačuvali što više dokumenata iz tog vremena i omogućili kad se Ustav donese, a sad se mora donijeti Kazneni zakon da bi se to moglo procesuirati i to morate znati, a to sigurno znate bolje nego ja, onda postoji mogućnost da se, da vratimo u neke od predmeta koji su zbog zastare bili u nemogućnosti da ih progonimo. Naravno to će biti težak posao, slažem se s vama, pogotovo u onom dijelu u onom dijelu u kojem je ta dokumentacija već nestala ili uništena. Srećom, u Fondu za privatizaciju bar postoji, to sam se uvjerio u kontaktima sa rukovoditeljem Fonda za privatizaciju i još dosta dokumentacije koja se tiče pretvorbe i privatizacije pa će to biti jedan izlaz ili ulaz bolje rečeno u te predmete itd. U međuvremenu zatražio sam od svih državnih odvjetnika da naprave svaki na svom području analizu svih predmeta kojima oni raspolažu, a koji bi mogli biti neki od predmeta koji su vezani za pretvorbu i privatizaciju kako bi se pripremili što prije nakon što Sabor donese, izmijeni Kazneni zakon i produži rokove, odnosno ukine rokove za zastaru kako bi se u tim predmetima vratili u igru. Pozorno ćemo pratiti svaki od tih predmeta i nastojati, kako netko kaže ovdje, pogurati županijska odvjetništva da u tim predmetima budu što brži i efikasniji. Također je bilo govora i o profesionalnoj etici državnih odvjetnika, odnosno različitih zamjenika u njihovom radu ili postupanju ili nepostupanju. Državno odvjetništvo RH je prošle godine formiralo Odjel za nadzor koji bi trebao biti taj koji će kontrolirati zakonitost i profesionalnost rada državnih odvjetništava. Sukladno preporukama iz Europske komisije ojačana je uloga Državno-odvjetničkog vijeća koji ima pojačanu ulogu u kontroliranju rada zamjenika i stegovnoj i drugoj odgovornosti u pogledu njihovog rada ili nerada. Naravno, gdje ima toliki broj zaposlenika, odnosno dužnosnika, da uvijek postoji mogućnost da neki od njih pređe okvir zakonitog rada, što se i događalo ranijih godina i zbog čega smo i provodili desetke stegovnih postupaka pa i isključenja iz sustava Državnog odvjetništva. Curenje podataka – curenje podataka je predmet rasprave nekolicine saborskih zastupnika, ali to je jedna najveća šteta koju trpi Državno odvjetništvo, pogotovo u predmetima USKOK-a iz više razloga. Prvo, što nam vanka izlaze informacije koje ne bi smjele izaći prije svega, ajde sad da budem fin, iako nije mi to meni prioritet zaštite onih koji su u postupcima. Moram priznati da je to tako, ali je u redu, na prvo mjesto ga treba staviti. Međutim, nama je važnije što nam to smeta zbog mogućih probitaka budućeg kaznenog postupka jer onda se vanka zna ono što radimo, a s druge strane svjedoci već znaju što se događa i mogu svoje iskaze prilagoditi onome što su pročitali u novinama. Međutim, ja vam moram kazati da puno onoga što piše u novinama nije točno. To je jedino što nas spašava u svemu tome. Mi smo u nekoliko navrata na našim web stranicama objavili da te informacije nisu točne i da mi ne stojimo iza njih. S druge strane stavili smo policiji u nekoliko navrata zahtjev za kriminalističkim istraživanjem itd. Morate voditi računa tko je sve u situaciji da raspolaže tim informacijama. Prema Zakonu o USKOK-u, prema Zakonu o kaznenom postupku u ovom prethodnom postupku, odnosno istražnom postupku ili postupku istrage sudjeluju državni odvjetnici, odnosno zamjenici ravnatelja, sudjeluju okrivljenici, sudjeluju svjedoci i sudjeluju branitelji. Dakle, relativno široki krug ljudi je unutra i zbog toga povremeno izlaze takve informacije koje izlaze. Nažalost, zakonodavno nismo riješili problem tako da objektivna činjenica da netko napiše ili zucne riječ o tome predstavlja nekakav prekršaj, odnosno kazneno djelo itd. tako da je problem dokazivanja tko je odao tajnu je problem koji se na ovim prostorima vrti već duže vremena i nije vezan samo za ovih zadnjih nekoliko godina. Zastupnik Ostojić je postavio pitanje što je sa kaznenim prijavama policije, odnosno MUP-a? Obzirom da skoro 41% kaznenih prijava se odbacuje, … kaznenih prijava policije je znatno manji. On je negdje prosječno oko 20-ak%, dakle upola manji, ali je zanimljivo da i tu varira veliki broj od 12% u Čakovcu do 40% u Dubrovniku. Dakle, i tu pokazujemo različiti pristup policijskih uprava pojedinih, ali to je stvar velike analize koju sad pripremamo upravo u pripremama jednog zajedničkog sastanka sa ravnateljstvom policije na ovu temu između svih načelnika policijskih uprava i županijskih državnih odvjetnika kako bi upravo pokušali otkloniti sve ove probleme koji se javljaju u radu. Zastupnik Leko je postavio pitanje na koje sam ja uvodno već pokušao odgovoriti, zašto ovi pomaci zadnji u godinu i pol dana ili dvije godine svejedno. Zato jer prema stajalištu Državnog odvjetništva isključivo zato što je donesen novi ZKP. Tvrdim to i dalje, dijelom bi se naslonio i na pitanje ili bolje rečeno i raspravu zastupnika Ostojića tu jer jednostavno državni odvjetnici koji vode istragu imaju mogućnost da maksimalno motivirani da raščiste stanje predmeta rade brže i efikasnije i da ispitivanje tih svjedoka bude i okrivljenika naravno, odnosno osumnjičenika, da bude onako kako bi saznali što više činjenica koji su im bitni za donošenje odluke bilo za daljnji postupak optuženja, bilo pak za obustavu postupka itd. Naravno, ja ne govorim o političkim okvirima i svim onim stvarima o kojima se ovdje čulo u Hrvatskom saboru, ali to nije stvar za mene nego prije svega za vas, bilo sa jedne ili druge ili srednje političke opcije. O konkretnim predmetima neću govoriti to je nesporno, međutim moram kazati da često puta posebice u gospodarskim predmetima ja bih bio najsretniji kad bi mogli donijeti u tim predmetima odluku odmah. Ali, donošenje odluke u kaznenom predmetu, pogotovo ako sve stvari nisu u startu čiste je veoma teško. Donijeti rješenje o odbačaju tamo gdje nismo sve provjerili činjenice je izuzetno za državnog odvjetnika opasno i ono je podležno opravdanoj kritici i podnositelja prijave, ali s druge strane ja znam da trpi i prijavljenik zbog toga što se to dugo rasteže, pogotovo ako se radi o medijski eksponiranim predmetima gdje se zbog toga događaju ove ili one stvari koje sad direktno nisu u ingerenciji Državnog odvjetništva, ali imaju posljedice i na njegov rad, budimo realni. Jer smo izloženi pritiscima zbog činjenice da odluke se u tim predmetima ne donose pa onda jedna ili druga ili treća strana sad zavisi koliko ima strana u svim postupcima sa svoje pozicije izlaže svoja stajališta opet po našim leđima. Ali, pokušat ćemo i pokušavamo kroz sve moguće institucije da što prije dođemo do informacija kako bi donijeli odgovarajuće odluke. Državno odvjetništvo bez obzira možda posredno o čemu je govorio zastupnik Srb, možda posredno pozivajući na nas neopravdano utječe na stanje gospodarstva, blokade itd. ali to je zato što oni ljudi koji trebaju donijeti te odluke se kriju iz nečijih tuđih leđa u konkretnom slučaju iza Državnog odvjetništva, jer kazneni postupak nema veze s njihovim radom i odlučivanjem, svatko odgovara za svoj dio posla. Mi ne dajmo blagoslov i mišljenje za gospodarske odluke, Bože sačuvaj, bilo u gospodarskim subjektima, bilo u državnim tijelima. Državno odvjetništvo daje jedino mišljenje za promet nekretnina. I još nešto oko pomorskog dobra. To je sve govorimo o građanskom dijelu posla. Zločin iz Domovinskog rata, također zastupnik Srb. Govorili smo u više navrata o Zakonu o općem oprostu, odnosno Zakonu o oprostu jer su donesena istovremeno tri, istovremeno '91. i šeste i u međuvremenu jedan izmijenjeni, je abolirao zločine, ali ne ratne zločine nego je abolirao kaznena djela oružane pobune u širem smislu riječi i u odnosu na ta kaznena djela nema više povratka, govorim o tim kaznenim djelima. Što se tiče percepcije da Državno odvjetništvo progoni jedne ili druge. I tu su različita stajališta zavisi od toga sa koje pozicije govorite, ali jednostavno to nije točno. Mi u Državnom odvjetništvu ne radimo evidencije ili analize jeli netko Hrvat, Srbin, Eskim kako god hoćete svejedno mislim, ne izrugujem se nego samo govorim sa te pozicije. Jedine evidencije koje imamo u tom pravcu da je li pripadnik Hrvatskih oružanih snaga ili neka druga paravojna postrojbi jel se to vidi iz evidencija odnosno baze podataka koju tamo imamo. A mislim da situacija i brojčani pokazatelji koji govore o tome su bitno drugačija. S druge strane danas je netko spomenuo jedan predmet neću mu reći ime iz principijelnih razloga, ali isto također ratnog zločina, ali moraju voditi računa i o jednoj drugoj činjenici da su neki od tih predmeta preuzeti od strane Haškog suda i da se o tim predmetima moralo u prvoj fazi postupati onako kako je upravo preuzimanje predmeta od strane Haaga bilo u obvezi RH odnosno Državnog odvjetništva. Ja se nadam da sam odgovorio manje više na sva pitanja. Ako sam koje zaboravio onda moja isprika, ali nije bilo namjerno. Hvala.
Zahvaljujem glavnom državnom odvjetniku. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Izvješće o radu Državnog odvjetništva u 2009. godini. Podnositelj Državno odvjetništvo Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu državnih odvjetništava u 2009. godini. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovo izvješće je prihvaćeno većinom glasova, 82 glasa za, 37 suzdržanih i 3 protiv. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina predložio je Hrvatskom saboru donošenje još jednog zaključka koji glasi: Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u državnom proračunu za 2011. godinu osigura potrebna sredstva za kadrovsko i materijalno jačanje državnih odvjetništava Republike Hrvatske i Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta za izvršavanje njihovih obveza utvrđenih izmjenom Ustava i zakonima Republike Hrvatske. Sredstva su predviđena proračunom te je bespredmetno glasovati o ovom zaključku. Želi li to nešto Vlada u vezi toga reći? Ne treba. Mislim da je predviđena su sredstva, a proračun smo donijeli. Prema tome, evo Odbor za ljudska prava. Izvolite, gospodin Furio Radin.
Trebalo je to dati na glasovanje prije jednostavno. Ali međutim, ima nešto sredstava više ove godine po raznim stavkama za državno odvjetništvo, ali još uvijek premalo. Ja bih molio da o tim stvarima kad se radi o državnom odvjetništvu i kad se radi o borbi protiv korupcije da se vodi više računa o stavovima Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Hvala gospodine predsjedniče.
Jel' povlačite ovaj prijedlog zaključka, jer je on već apsolviran, mislim. Dakle povučen. Hvala.
Danas ćemo odraditi još jednu točku, a to je - Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2010. godine Vlada je podnijela ovo izvješće na temelju članka 108. i članka 109. Zakona o proračunu. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Zdravko Marić državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Dakle vrlo kratko, nekoliko tehničkih podataka i općenito statistike javnih financija, iz prvih 6 mjeseci. Mislim da smo o toj temi i u ovom Saboru već nekoliko puta raspravljali, naravno najviše tijekom rasprave oko rebalansa proračuna za 2010. godinu i sami znate da je upravo ovo izvršenje, ovih 6 dobrim dijelom i bilo osnova za sam izračun, odnosno izradu tog rebalansa. Što se tiče ovog našeg i naravno zakonske obveze da prema Hrvatskom saboru Vlada izvijesti kakvo je bilo izvršenje prihodne, rashodne strane proračuna u prvih 6 mjeseci, slijedom toga ću zapravo ja iščitati nekoliko brojki. Dakle ukupni prihod je državnog proračuna u prvoj polovici 2010. godine ostvareni su iznosi od 52 milijarde kuna, što je u odnosu na isto razdoblje 2009. godine jedan i pol posto manje. Pri tome treba reći da su porezni prihodi ostvareni u iznosu od 29,2 milijarde kuna, čime bilježi međugodišnji rast od 4,1% i to prvenstveno zahvaljujući određenim izmjenama u sustavu poreznog sustava sredinom 2009. godine, ali isto tako i dijelom dobrog prikupljanja, odnosno rasta trošarina. Što se tiče prihoda od poreza na dodanu vrijednost, on je u prvih 6 mjeseci ostvaren u iznosu od 17,4 milijarde što je u odnosu na isto razdoblje prethodne godine povećanje od 1,7%, naravno tu treba svakako napomenuti da imamo i taj tzv. bazni efekt obzirom da je u drugoj polovici 2009. godine, od druge polovice 2009. godine na snazi povećana ona standardna osnovna stopa poreza na dodanu vrijednost 22, na 23. Što se tiče prihoda od trošarina, u prvoj polovici godine on iznose 4,8 milijardi kuna, i međugodišnje to povećanje od 41,7%, međutim u samom obrazloženju izvršenja proračuna u prvih 6 mjeseci mi smo vam napomenuli da tu ima jedan metodološki, metodološka napomena, dakle od 2010. godine naknade za ceste koje su prethodnih godina vođene pod prihodima od nefinancijske imovine, sada se računovodstveno zapravo vode pod trošarinama, što ona zapravo u suštini pa između ostalog imamo i ovako visoku stopu rasta. Međutim isto tako treba reći da su u pravoj polovici godine trošarine na duhanske proizvode, duhan i duhanske proizvode i trošarine na alkohol također zabilježile rast. Što se tiče prihoda od poreza na dobit, taj prihod 3,7 milijardi u prvih 6 mjeseci i zapravo na međugodišnjoj razini jedan od onih poreznih oblika koji je naravno u skladu sa ukupnom gospodarskom aktivnosti zabilježio i najveći pad a to je smanjenje 30,7%. Što se tiče prihoda od doprinosa oni su u prvih 6 mjeseci ostvareni u iznosu od 18,9 milijardi, što je navedeno smanjenje od 5% u odnosu na isto razdoblje prethodne godine. Što se tiče rashodne strane proračuna, ukupno izvršenje rashoda u prvom polugodištu 2010. godine iznosilo je 59,7 milijardi kuna, što je u odnosu na planirana sredstva, originalno planirana 121,4 milijarde 49% izvršenja. Pri tome naravno treba reći da su pojedini rashodi izvršeni u prvih 6 mjeseci, u odnosu na onaj originalni plan u temelju kojeg smo i radili ovo izvršenje, i temeljem kojeg imate ispred sebe u klupama tablice i brojke, kod nekih skupina rashoda smo imali izvršenje i preko 50%, to je prije svega kod financijskih rashoda, prije svega su to naravno rashodi za kamate, ali isto tako i kod rashoda za subvencije, obzirom da je pojačana dinamika u prvih 6 mjeseci, rezultat ponajprije, naravno visoko izvršenje na pozicijama subvencija Ministarstva poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja. Što se tiče rashoda za zaposlene, oni su izvršeni ukupno u iznosu od 11 milijardi kuna, što u odnosu na već prethodno spomenuti originalni plan iznosi 48,8% plana i tu mislim da treba reći svakako da dvije su osnovne mjere Vlade koje su utjecale na ovakvo izvršenje i ja bih rekao i u prvih 6 mjeseci držanje pod kontrolom ove rashodne kategorije, a to je prije svega odluka o smanjivanju osnovice za obračun plaća i isto tako odluka, odnosno zaključak Vlade o zabrani novog zapošljavanja, naravno izuzev zapošljavanja državnih službenika koji su neophodni za izvršavanje obveza preuzetih prema Europskoj uniji. Što se tiče naknada građanima i kućanstvima oni su izvršeni u iznosu od 31,9 milijardi kuna. Naravno da od ove stavke najveći iznos otpada na mirovine i mirovinska primanja koja su izvršena u ukupnom iznosu od 17,5 milijardi kuna. Samo jedna kratka crtica sa prihodnom stranom proračuna. U istih ovih prvih šest mjeseci ukupno je doprinosa za mirovinsko osiguranje, dakle onaj prvi stup prikupljeno 9,4 milijarde kuna što kada usporedite sa ukupnim rashodima za mirovinu u prvih 6 mjeseci imate zapravo izravni deficit 8,1 milijardu kuna. Dakle, iz ostalih izvora prihoda je bilo potrebno namaknuti ovu razliku. Što se tiče i rashoda za nefinancijsku imovinu oni su u prvom polugodištu izvršeni u iznosu od 565,6 milijuna kuna, odnosno gledano na ukupno originalni plan svega četvrtina planiranih sredstava. Što se tiče ukupnog rezultata, dakle razlike između prihoda i rashoda ukupni manjak državnog proračuna u prvoj polovici 2010. godine iznosio je 7,7 milijardi kuna. Obzirom da su izvan proračunski korisnici bili u blagom suficitu isto kao i lokalna samouprava koja je bila otprilike na uravnoteženom proračunu mi imamo ukupni deficit opće države u prvih šest mjeseci 7,5 milijardi kuna što prevedeno u terminima postotka bruto domaćeg proizvoda iznosi 2,3 posto. Evo toliko za uvod. Hvala lijepo.
Hvala lijepo državnom tajniku. Žele li izvjestitelji sa odbora uzeti riječ? Gospođo Zgrebec? Ne. Kolega Marić? Ne. Prelazimo onda na raspravu po klubovima. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice, uvaženi kolega Goran Marić. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, cijenjeni kolegice i kolege. S obzirom da je u međuvremenu i bio rebalans državnog proračuna a radi se doista o tehničkom izvješću. Pitanje je uopće i potrebe rasprave o polugodišnjem izvješću. Ali naglasio bih da klub HDZ-a podržava ovo Polugodišnje izvješće o izvršenju državnog proračuna za prvo polugodište 2010. godine koje se izvršenje odvijalo u posebnim i iznimnim zahtjevnim gospodarskim uvjetima. Naime, pad bruto domaćeg proizvoda bio je 2 i pol posto, a najviše se osjetile poteškoće u padu investicija od čak 14%. Industrijska proizvodnja je pala za 2%, trgovinama za malo više od 5%. Isto tako, broj nezaposlenih je porastao za 38% ili 15 cijelih, za 38693 ili 15,7%. Izvoz također je rezultirao negativnim trendom i reagirao na ekonomsku krizu, tako da je robni izvoz smanjen za 7,7%. Od fiskalnih pokazatelja vidljivo je da su ukupni prihodi ostvareni u prvih šest mjeseci manje za 1 i pol posto u odnosu na isto razdoblje 2009. godine, a da su porezni prihodi rasli za 4,1% i to ponajprije uvođenju, zahvaljujući uvođenju novih trošarina ali i poreznim izmjenama. Prihod od poreza na dodanu vrijednost je također povećan iznosio je 17,4 milijarde i on je dijelom i zbog povećanja porezne stope sa 22 na 23%, a dijelom i zbog ažurnije naplate PDV-a. Prihodi od trošarina su iznosili 4,8 milijardi kuna i bilježe povećanje od 41,7%. Ovdje je vidljivo da je kao što je i državni tajnik napomenuo poseban porez na naftne derivate je, bilježi rast od 201% ali to je posljedica samo različitog knjiženja. Naime, sada se naknada za ceste knjiže u poziciju trošarina posebni porez na naftne derivate, a ne više na prihode od imovina. Zato je na stavci prihodi od imovina pad pozicije sa 2 milijarde i 712 milijuna na prvih šest mjeseci u ovoj godini milijardu i 553 milijuna kuna. Što se tiče rashoda, ukupni rashodi su izvršeni 49,1%. I dobro je da su većina pozicija na rashodovnoj strani ispod 50% za prvo polugodište 2010. godine i to su ohrabrujući podaci. Samo dvije pozicije prelaze 50%. To su subvencije i financijski rashodi. Iz svega proizlazi da je ukupni manjak državnog proračuna 7,7 milijarda kuna i ukupni manjak konsolidirane opće države za prvu polovicu 2000. čini 2,3% BDP-a. Kad se god govori ili o državnom proračunu ili o rebalansu ili o izvršenju državnog proračuna ne možemo nikako proći, a da se ne spominje i Međunarodni monetarni fond i da mnogi ne prizivaju dolazak Međunarodnog monetarnog fonda, pa je ovo prigoda da kažemo nešto i o tom. Na žalost, pitanje MMF-a u Hrvatskoj je postalo instrument političke borbe protiv Vlade Republike Hrvatske, a ne predmet ozbiljne ekonomske rasprave. I to je problem. Međunarodni monetarni fond pokazalo je iskustvo u ovih proteklih 20 godina ponajprije koristi šok terapiju koja se nije pokazala uspješnom u hrvatskim okvirima i koja ne može biti učinkovita u našim specifičnim uvjetima. Ta šok terapija podrazumijeva ponajprije smanjenje mirovina, socijalnih davanja, smanjenje plaća. A Hrvatska zapravo ima glavni i strukturni problem nedovoljan broj zaposlenih u odnosu na ukupno aktivno radno stanovništvo. I takva šok terapija, takvo smanjenje plaća, smanjenje mirovina, smanjenje naknada socijalnih ne može nikako pridonijeti novozaposlenima u Hrvatskoj. Naprotiv, smanjenje svih tih pozicija bi pridonijelo smanjenju potražnje ukupne, a smanjenje potražnje djeluje na smanjenje ukupne agregirane ponude, a smanjenje ukupne ponude u konačnici dugoročno prouzroči, odnosno dovodi do smanjenja proizvodnje, a smanjenje proizvodnje dovodi i do manjeg broja radnih mjesta. Toliko o tomu je li u ovom trenutku može MMF pomoći Hrvatskoj i novim radnim mjestima i povećanju proizvodnje i BDP-a. A i oni koji misle kad dođu na vlast da treba pozvati MMF to je potvrda vlastite nesposobnosti da nisu u stanju nosit se sami sa problemima ekonomskim i gospodarskim u RH nego da im to netko treba sa strane raditi umjesto njih. Klub HDZ-a podržava ovo Izvješće polugodišnje o izvršenju Državnog proračuna za 2010. godinu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega Marić. Kolega Gordan Maras u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Ministarstva financija. Iako je već rečeno da je ovo izvješće polugodišnje na neki način već i raspravljeno s obzirom da smo imali rebalans proračuna moramo reći neke bitne činjenice i zbog čega nećemo podržati ovo izvješće i zbog čega mislimo da je i takvo planiranje ja bih rekao loš odnos Vlade RH prema javnim financijama doveo do ovako katastrofalne gospodarske situacije koju imamo danas u Hrvatskoj. Bez obzira, evo kolega Marić je rekao nekoliko rečenica o MMF-u, činjenica je da i relevantni stručnjaci pa i guverner Rohatinski žale zbog toga što MMF već nije u Hrvatskoj ne zbog toga što nam treba netko dijeliti savjet i pomoći da napravimo ono što bi trebalo napraviti nego zbog toga što sami nismo napravili ništa da se stvari dovedu u one okvire koje Hrvatska može podnijeti i da sami preokrenemo negativne trendove koje Hrvatska u ovom trenutku ima na dijelu. Da podsjetim neke od tih su 7 kvartala kontinuirani pad BDP-a, ova godina će završiti i vjerojatno sa minusom od 2 i nešto posto. Jedna smo od rijetkih zemalja koja se ne oporavlja ovu godinu. Ne može nitko reći da planiranje javnih financija nije tome doprinijelo. Sada smo izgubili sve moguće isprike o uvezenim krizama, o tome da je svjetsko gospodarstvo utjecalo na to da se Hrvatska ne oporavlja jer drugi se oporavljaju, drugi imaju pozitivne trendove. Pa čak i neozbiljno zvuči tvrdnja da smo kasnije ušli u krizu pa ćemo kasnije i izaći s obzirom da smo 2009. završili otprilike sa nešto manjim minusom od 6%. Znači, vrlo loši ekonomski pokazatelji, neoporavak hrvatskog gospodarstva, veliki broj nezaposlenih u ovom trenutku 307 tisuća sve su bilanca nažalost i lošeg upravljanja javnim financijama. Kako se njima planiralo i upravljalo govori dovoljno i najave ministra Šukera od prošle godine, negdje 9, 10 mjesec, kada je rekao da ćemo imati deficit državnog proračuna od 2,2%. Sad smo čuli državnog tajnika da on kaže da je bio otprilike tu negdje deficit, ali nažalost u prvih 6 mjeseci. Drugih 6 mjeseci će on biti neusporedivo veći. I na kraju ću završiti preko 4%, ali kada se još dodaju i određena jamstva i one obveze koje država nije uključila u proračun, analitičari i međunarodne institucije govore da je taj deficit i preko 6%. Ono što se može vidjeti iz prihoda poslovanja i prihoda državnog proračuna u prvih 6 mjeseci ja bih sveo na jedan zaključak. Vidimo porast poreznih prihoda od PDV-a i od određenih poreznih reformi koje smo napravili koje su platili hrvatski građani i koji su na kraju krajeva ukidanjem kriznog poreza harača u 11. mjesecu ove godine otprilike nešto manje od 3 milijarde kuna financirali ovu visoku javnu potrošnju koju je HDZ inaugurirao. I samim time ti porezni prihodi koji su porasli su direktno utjecali na ove porezne podbačaje. Ja bih rekao da je ta porezna politika imala prorecesijski učinak na cijelu situaciju u Hrvatskoj i zbog toga što smo digli stopu PDV-a, što smo uveli krizni porez, smanjili potrošnju doveli smo do toga da gospodarstvo padne. Rekao sam koliko, skoro 6% u prošloj godini, da je prihod od poreza na dobit manji za 30,7%, poreza na imovinu 20,7%, poreza na dohodak 13,8% zbog toga što je pala gospodarska aktivnost. I tko to ne vidi ili ne razumije zbilja razumije jako malo. Druge zemlje su svojim javnim financijama išle pomoći gospodarstvu, imale su deficit i deficit kao takav ne bi bio problem da je struktura drugačija, da smo išli stimulirati potrošnju, da smo pomogli gospodarstvu i da smo zabilježili pozitivan trend rasta BDP-a u ovoj godini. No, mi to nismo napravili. Naravno, još neke stvari koje su pale. Doprinosi 5% i to je jedan od značajnijih prihoda zbog pada broja zaposlenosti. Sa druge strane rashodi su nažalost rasli tempom koji je bio planiran otprilike 49,1% rashoda je ostvareno u prvih 6 mjeseci i tu je spomenut deficit od 7,5 milijardi kuna, odnosno 89% predviđeno za 2010. godinu. Toliko o planiranju, toliko o onome što nas očekuje i toliko o onome kako smo pripremili javne financije za krizu i 2009. i 2010. godine. Mi imamo prijedloge proračuna koje ne rebalansiramo u malim iznosima niti zbog nepredviđenih okolnosti. To su iznosi koje rebalansiramo mjere se u milijardama kuna, deficit koji smo planirali 8,6% milijardi kuna je skoro pa duplo veći koji će se ostvariti ove godine. I pitanje je što će biti na kraju krajeva sa izvršenjem proračuna na kraju godine i kakav će rezultat polučiti i kako ćemo raspravljati o izvršenju proračuna kad dođe ovdje na dnevni red Sabora. Sve to govorim zbog toga što nemamo iluziju niti da HDZ i koalicijski partneri imaju snage napraviti pozitivan korak naredne godine. Bez obzira što Hrvatska sve više i više tone i zadužuje se. Vi ćete vidjeti i u ovom izvješću da je porast rashoda koje smo isplatili za kamate veći nego što je bio godinu dana ranije. Ove godine će vjerojatno biti još milijardu kuna veći nego što je to bilo prethodne godine i Hrvatska se jedino rješenje koje HDZ nalazi je da se Hrvatska zadužuje svake godine 15 milijardi kuna koje opet odlaze u krivom smjeru i ne daju nikakav rezultat. Javni dug države krajem lipnja je iznosio 122 milijarde kuna, što je 37% procijenjenog BDP-a doda li se tom dugu i dug HBOR-a i drugih potencijalnih obaveza i državnih jamstava, taj dug je bio krajem lipnja čak 53,5% BDP-a. to je ozbiljan iznos kojem tu nije kraj, jer tu još nismo uračunali i zaduživanje države na inozemnom tržištu od 1,25 milijarde dolara koje je realiziran u srpnju. Znači približavamo se stopi javnog duga od 60% i to je ono što HDZ i koalicijski partneri ostavljaju budućim generacijama i budućim vladama, ne znajući se nikako nositi sa situacijom u kojoj se Hrvatska našla. Mi moramo ukoliko koristimo deficit i zadužujemo državu, moramo imati i gospodarski rezultat koji se vidi iz tog deficita, odnosno u što je novac otišao. I priče o najavljenom gospodarskom oporavku sljedeće godine po meni su smiješne. On neće biti ne značajan, nego neće biti ga uopće. Ako bude stagnacija ako budemo oko 0% mislim da ćemo dobro proći. Sve te mjere su isključivo usmjerene ka održavanju vlasti još godinu dana, a nikako onome što HRvatskoj treba, a to je da se napravi realna analiza u što se javni novac troši i da se struktura te potrošnje promijeni. I zbog toga je malo čudno čuti kada klub HDZ-a jedino što analizira, analizira da li je netko ili nije pozvao MMF. Nažalost, kako situacija u Hrvatskoj sada ide i kako HDZ vodi financije, rješenje MMF-a nije i nemoguće. Nažalost, kažem zbog toga što se nismo sami bolje nositi sa situacijom u kojoj smo se našli. Kažem SDP neće podržati ovo izvješće, zbog toga što se ne slažemo s ovim načinom vođenja javnih financija. Sutra će se vjerojatno predložiti novi proračun za 2011. godinu. Vjerojatno još 15 milijardi deficita, vjerojatno još zaduženja, vjerojatno još porast javnog duga i vjerojatno zaduživanje budućih generacija koje će to kako vidimo ministar financija obično uzimati ono 10 godina obveznice izdaje na 10 godina, vjerojatno će to plaćati tko zna koja vlada nakon dva, tri izbora koja prođe. Tako se odgovorno ne vode javne financije i normalno da to ne možemo podržati. Hvala lijepo.
Dalje slijedi rasprava u ime kluba HNS-a, HSU-a Zlatko Koračević. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Drugi klubovi se nisu prijavili. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. A tu je prva kolegica Dragica Zgrebec. Izvolite kolegice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče i državna tajnice, kolegice i kolege. Ako državni proračun promatramo kroz dva aspekta, jedan je da je to slika ili odraz gospodarstva, odnosno gospodarskih aktivnosti jedne države i drugi aspekt da je to redistribucija dijela društvenog proizvoda, onda promatrajući baš državni proračun i ovo njegovo ostvarenje za 6 mjeseci zapravo možemo reći da bilježimo dosta nelogičnosti ili bismo to rekli da se ne vodi logikom dobrog gospodarenja. Naime, mi već dvije godine imamo pad BDP-a. U prošloj godini 5,8% prvih 6 mjeseci 2,5%. To bi vodeći se jednom logikom dobrog gospodarenja trebali smo maksimalno racionalizirati izdatke iz državnog proračuna. Jeli to tako činimo, ovismo je s koje strane to gledamo ili s koje strane raspravljamo. Nebrojeno puta je ovdje rečeno da naši gospodarski problemi proizlaze iz naše strukture i gospodarske politike. A da oni nisu samo odraz gospodarske ili financijske krize, da je to točno zapravo se to sada potvrđuje. Jer zemlje iz našeg okruženja imaju gospodarski rast preko 3%. A HRvatska u prvih 6 mjeseci minus 2,5%. Nema naznaka da će biti bolje u drugom polugodištu. Malo je čudno da u 11. mjesecu nemamo niti prvu procjenu rasta za treći kvartal. Nekakva procjena vjerojatno postoji ali ona nije dobra, pa onda lošu vijest ne treba rano objaviti. Već je ovdje rečeno da su nam porezni prihodi zapravo rezultat veće stope PDV-a, dakle ona je veća za jedan indeksni poen nego što je to bilo godinu dana ranije, većih trošarina, povećanog poreza ili posebnog poreza na plaće i mirovine iznad određene razine. Dakle, da toga nije bilo, pitanje je što bi se desilo sa prihodima proračuna za 2010. godinu. Deficit od 8 milijardi kuna je na razini planiranog za cijelu godinu. Dakle, ovdje se pokazuje i jedno loše planiranje. Mene zabrinjava izjava predsjednice Vlade koja je rekla da se u Hrvatskoj teško planira nekoliko mjeseci unaprijed a kamoli godinu dana. To je zapravo jedna izjava koja govori o vrlo upitnoj stručnosti ljudi koji planiraju državni proračun. Nije problem deficita ako on ide u razvoj. danas se govori da Engleska ima 11% deficit ili planira 11% deficit. Ali čitav deficit idu u mjere ekonomskog razvoja, dakle idu kao gospodarske mjere. Nažalost, naš deficit koji neki kažu da će biti 15 milijardi neki kažu da će biti 20 milijardi na kraju godine, zapravo će završiti u pokrivanju rashoda. I kada se ovdje kaže govori o MMF-u s jedne strane kao o nekakvom bauku, s druge strane kao o nekakvom spasu za Hrvatsku, on vjerojatno nije ni jedno ni drugo. Sigurno je da u Hrvatskoj možemo sami povlačiti mjere koje bi nam diktirao Međunarodni monetarni fond. Međutim, čim nešto kažete da bi trebalo preispitati u proračunu onda nas iz Vlade kažu šta vi hoćete. Tako kažu nama, tako kažu evo nedavno i guverneru Rohatinskom. Što vi hoćete smanjiti plaće, mirovine, socijalna davanja. Ali koje plaće? Ja ću nešto kasnije o tome reći. Plaće koje se financiraju iz državnog proračuna, a državni proračun pune oni kojima su plaće već smanjene ili koji su ostali bez posla bi ih trebali puniti. Pa mirovine su u ovoj godini zamrznute. Dakle, one su već po toj logici što se ne primjenjuje zakon smanjene. One su smanjene i onima koji su plaćali posebni porez na mirovine. Socijalna davanja. Kad vi morate sa 15, 20 milijardi pokrivati deficit koji pokrivate zato što nemate prihoda, pokrivate i zaduženja ona prije ili kasnije postaju upitni i takvi izdaci koji bi trebali biti zadnji izdaci koji će se smanjivati. I samo nekoliko riječi o mjerama gospodarskog oporavka. Na svakoj sjednici Vlade vidimo da je to prva ili nulta točka kako se ostvaruju. Ali je pitanje koji su efekti takvih mjera. Evo, nedavno su objavljeni rezultati poslovanja poduzetnika za šest mjeseci. Ti podaci ne daju nikakav optimizam. Pogledajte, ukupni prihodi su pali za 7,3%. Ukupni rashodi su pali za 5,2%. Dakle, oni opet brže rastu nego prihodi. Bruto dobit poduzetnika koji su u obvezi da daju polugodišnje rezultate 46,5% ili 5,8 milijardi. Računajte na 5,8 milijardi bi trebalo platiti porez za 20%. To je već za prvih šest mjeseci iduće godine manji porez za milijardu kuna. Investicije preko 34% ili 18 milijardi kuna su manje za prvih šest mjeseci. Palo je i 3% zaposlenih. To je realni sektor ili 26281 manje. Pale su i neto plaće. Pogledajte objavljenu prosječnu plaću u Hrvatskoj preko 5000 kuna, u ovom realnom sektoru 4503 kune ili 2,1%. Ukupno je broj zaposlenih manji za 69400. Toliko imamo manje poreza, doprinosa, svih drugih davanja. Toliko je manja i kupovna moć jer ti ljudi su ili na Zavodu za zapošljavanje ili uopće nemaju nikakvih prihoda. Broj nezaposlenih je veći za 32300. Na svakih 100 zaposlenih dolazi 102 umirovljenika i nezaposlena. Pogledajmo šta je sa likvidnošću. U kolovozu 30764 pravne osobe su blokirane sa 26 milijardi kuna. U njima radi 40000 zaposlenih. Istovremeno 40000 obrtnika kod njih je 25000 zaposlenih sa 5,8 milijardi. To je 32 milijarde kuna blokiranih sredstava ili neplaćenih sredstava, a obuhvaćaju 105000 zaposlenih. Dakle, oni i redovito ne primaju plaću pa je i to manjak u proračunu. Međutim, ono što zabrinjava i na što nemamo odgovora. Sedam mjeseci za redom rastu nepodmirene obveze. To je rezultat ovih blokada. Za poreze i doprinose 12,7 milijardi kuna. Postavlja se pitanje zašto se dozvoljava da tvrtke ne plaćaju pet, šest, sedam mjeseci, godinu, dvije godine. Čuli smo u Kamenskom dvije godine nisu uplaćivani porezi i doprinosi. Ako se ne reagira drugi i treći mjesec, onda se dolazi u situaciju da je to više nenaplativo potraživanje, nenaplativo potraživanje za fondove i državni proračun s jedne strane, a s druge strane takve tvrtke koje ne plaćaju ni obveze državi, ne isplaćuju plaće, ne plaćaju obveze, prave samo nered u sustavu likvidnosti. I ako će sada Porezna uprava ići masovnije blokirati takve tvrtke doći će do općeg kaosa u platnom prometu, zapravo doći će do propasti najvećeg broja trgovačkih društava. Mislim da o tome treba ozbiljno razgovarati. Ovo nisu kritike radi kritika, ovo su kritike da nađemo zajednički izlaz iz ovih problema.
Hvala. Na redu je kolega Ivo Jelušić. Izvolite kolega Jelušić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, državni tajniče. Evo sada početkom 11 mjeseca, već smo u polovici 11 mjeseca mi raspravljamo o izvršenju proračuna za proteklih šest mjeseci iako on vidimo to iz dokumenata prema Saboru upućen još početkom rujna. Ali evo nakon dva mjeseca konačno da raspravljamo i u Saboru, a ja sam siguran da vjerojatno ni danas ne bi o tome raspravljali da nije vjerojatno potreba da uskoro za koji dan raspravljamo i o proračunu za sljedeću godinu, pa ne bi bilo lijepo da donosimo proračun za sljedeću godinu, a da nismo usvojili izvještaj za prvih šest mjeseci ove godine. Uvijek kad se raspravlja o izvršenju proračuna ono kaže pa šta se ima puno tu reći šta je oprihodovano, oprihodovano, što je potrošeno potrošeno. Za prolivenim mlijekom se ne treba plakati. Međutim, potrebno je reći, a ako ništa drugo ono da sutra kad budemo donosili proračun znamo zašto je mlijeko proliveno da ga ponovno ne prolijemo. Svi pokazatelji gospodarske situacije u Hrvatskoj pokazuju da je situacija loša, ali proračun se to ne vidi, odnosno ne želi se priznati, ne žele se smanjiti rashodi. Planirani prihod u prvih šest mjeseci ostvaren je sa 51 zaokružujem zarez 8 milijardi što je 46% od ukupno na državnoj razini. Dakle, nije pola, nije ostvareno pola prihoda od planiranih. S druge strane rashodi su u planiranim svotama ostvareni, gotovo dakle pola od onog što je planirano. Rezultat toga je deficit u prvih šest mjeseci od 7,6 milijardi što je gotovo cijeli planirani deficit za cijelu godinu koji je bio planiran za 8,6 milijardi. Dakle, gotovo 90% deficita je već potrošeno pod navodnicima u prvih šest mjeseci. Dakle, mi imamo situaciju da nemamo odgovarajuće ili pozitivne stope gospodarskog rasta, imamo sve veću nezaposlenost, imamo smanjenu potrošnju, a rashodi u proračunu se ne smanjuju. Bruto društveni proizvod u prvom tromjesečju ove godine na koje se odnosi dakle i ovo promatrano, ovaj promatrani period o kojem raspravljamo za proračun bio je manji za dva i pol posto. Industrijska proizvodnja je padala u svim mjesecima u prvom polugodištu. pad trgovine na malo također imamo u svim mjesecima prvih 6 mjeseci ove godine. I normalno da u takvoj situaciji da ni prihodi u proračun se ne mogu ostvarivati onako kako je planirano. Ako nema potrošnje, ako je pad trgovine na malo nema ni PDV-a ni poreznih prihoda od PDV-a. Pogotovo vidimo da je pad poreznih prihoda u odnosu na plan od poreza na dobit jer gospodarstvo se nalazi u teškoj situaciji. Prema tome, vidimo da dakle prihodi su rađeni kad je proračun rađen vrlo optimistično kao da su apstrahirali se apsolutno od onoga što se stvarno događa u gospodarstvu i kod stanovništva. Jedino što je veći u odnosu na, kad je riječ o prihodima, u odnosu na prošlu godinu, na isto razdoblje od 2009. to su porast poreznih prihoda. Dakle, porezi su veći. Ni taj porezni prihod nije zbog toga što je gospodarstvo jače ili što stanovništvo ima bolji standard i više troši nego zato što su povećane stope PDV-a sa 22 na 23% i zato što je uveden harač. Dakle, s jedne strane imamo osiromašeno gospodarstvo i građane, ali s druge strane poreznom presijom još jačom se još više osiromašuje. Tako da, ali i tako planirani, ali i tako ostvareni porezni prihodi koji su veći za gotovo 5%, 4,1% nego u istom razdoblju iste godine nisu dovoljni u odnosu, nisu u skladu s planiranim jer je u proračunu planirano da će oni biti još veći. Dakle, potrebno bi bilo još više oguliti gospodarstvo i stanovništvo, ali nije se moglo. Postavlja se pitanje je li to cilj, je li to ekonomska politika ove Vlade, jel to cilj fiskalne politike koju ova Vlada provodi da se na taj način provodi? Dakle, da se osnovica koja je manja ne vodi računa da je ona manja, ni kod stanovništva ni kod gospodarstva, ali da se povećavaju stope porezne. Pa eto bez obzira kako je svima u Hrvatskoj, kako je gospodarstvu, kako je građanima, proračun mora biti. To govorim zbog toga jer vidim da rashodi se ne smanjuju, rashodi su dakle ostvareni kao da se ništa ne događa u gospodarstvu i kod stanovništva. Očito je da je proračun pogrešno skrojen i zato je SDP bio protiv njega i sad se vidi da smo bili u pravu kad smo bili protiv ovakvog proračuna jer se on kao takav nije mogao realizirati, prihoda nema, ide se u dodatno zaduženje i imat ćemo deficit najvjerojatnije preko 14 milijardi ove godine. I to je to što se dogodilo. Rebalans je trebalo raditi puno prije čim se vidjelo nakon prvog tromjesečja kakva je situacija pa smanjiti rashode, nije se to dogodilo, ali evo sad ćemo uskoro, ja se nadam za koji dan, imati pred sobom proračun za sljedeću godinu i nadam se da će o svemu ovome o čemu sam govorio vodit se računa. Proliveno mlijeko je, ali nemojmo napraviti iste greške pa da se ponovno prolije mlijeko i sljedeće godine i da i dalje i sljedeće godine još dublje tonemo i gospodarski, a i standard građana u Hrvatskoj. Ja se nadam da ćemo, da za koji dan kad budemo raspravljali o proračunu za sljedeću godinu će biti u nešto drugačijem tonu, a ne ovako. Prema tome, iz ovog što sam rekao očito da proračun dakle nije dobro planiran, da nije mogao biti ni realiziran jer nije u skladu s onim što se očekivalo jer je apstrahirao od gospodarske situacije i od standarda stanovništva. I sigurno kao takav, ako bi kao takav kao ovaj što je bio 6-mjesečni izvršenje ako bi bilo i drugih 6 mjeseci sigurno da će biti još gora situacija kad budemo razmatrali izvršenje proračuna za ovu godinu. Imajući to u vidu budimo, predlažem da oni koji to mogu, a dakle vladajući, pri donošenju novog proračuna budu puno oprezniji, da budu puno racionalniji i da proračun ne apstrahira od stvarnosti naše gospodarske u kojoj živimo i okruženja u kojem se nalazi i stanovništvo i gospodarstvo. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu prijavu ispravka navoda, uvažena kolegica zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo zastupnik Jelušić je rekao da je proračun bio optimističan i rekao je da su prihodi ostvareni sa 46,1% rashodi sa 49,1% smatrajući da to je optimistično i da nije realno. Ja bih rekla da kada se analizira izvršenje prva do šest onda je svake godine gotovo u svim proračunima ostvarenje ispod 50%, uglavnom ispod 50% jer se do kraja godine onda izrealizira dakle 100%. Normalno, zato što još nije sve, ja bih rekla, u funkciji. Pa evo jedan primjer toga je u ovom izvješću imamo da je turistička sezona bila u podbačaju, da nije bilo dovoljno stranih turista i domaćih, tako. A znamo nakon 6 mjeseca znamo koji su to rezultati turističke sezone. Dakle, nešto što je, ove godine je zaista bila najbolja ta turistička sezona u Hrvatskoj. Prema tome, ovo je jedan osnov, jedno, možemo analizirati da bi vidjeli kako će se ostvariti do kraja godine, ali sa ovim pokazateljima 46,1% odnosno 49,1% možemo biti zadovoljni i ne možemo reći da je tu Vlada nešto da nije bila realna u projekciji proračuna.
Hvala. Dalje je na redu uvaženi kolega zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite kolega zastupniče. … [[Upadica se ne razumije.]] Odustajete? Hvala. Ante? Nema ga. Uvaženi kolega zastupnik Slavko Linić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Raspravljajući o izvršenju 6 mjeseci proračuna ove godine uvijek si postavimo pitanje što je bio cilj proračuna i da li je dio tih ciljeva ostvaren? Pa ću ja podsjetiti da je vladin gospodarski program bio očuvanje makroekonomske stabilnosti, stvaranje uvjeta za oporavak i stabilan gospodarski rast. Rast, stabilnost tržišta rada, provođenje aktivne politike zapošljavanja i stalno povećanje i konkurentnosti i izvozne snage hrvatskog gospodarstva. To su temeljni ciljevi vladinog programa koje smo trebali realizirati proračunom za 2010. godinu. Prisjetimo se kod postavljanja i određenih makroekonomskih veličina u programu državnog proračuna, išli smo optimistično sa time da će 2010. godina biti godina oporavka, gospodarskog rasta od negdje 2% i ja bih rekao državnog deficita također niskog, znači dosta, dosta optimističke prognoze, koje su bile očito nerealno postavljene. Tako da u biti nismo krenuli ka uštedama u proračunu, nismo krenuli sa rasterećenjima kroz prihode proračuna da bi porezno rasteretili gospodarstvenike, nismo krenuli k nekom vrsti ulaganja i poticaja zapošljavanja, a niti za dizanje investicijske aktivnosti. Sve to iz razloga jer smo ovdje u Saboru prihvatili prijedlog Vlade koji je optimistički govorio da i bez naših neophodnih mjera, situacija u hrvatskom gospodarstvu će biti stabilna. Danas, možemo se mi ovdje raspravljati o brojkama, govoriti o brojkama, pa da je ne govorim niti statističke jer su mjesec naprijed, mjesec nazad, ja ću ipak dati relevantne podatke Hrvatske narodne banke i gospodin Rohatinski koji daje procjene za ovu godinu, koje nas moraju itekako zabrinuti, jer je to ipak jedna od najrealnijih procjena. On procjenjuje da će pad biti od 1,9%. I nije ni čudno 6, 7 mjeseci imamo neprekidni pad gospodarske aktivnosti u RH. Ono što zabrinjava pad u ovoj godini broja zaposlenih od 4,9%. Mase plaća 6,1%, manje radnika, niže plaće. Investicije od 11,7%. Čak predviđa ono što je malo drugačije nego u ovom rebalansu koji smo usvojili, a to je deficit na skoro na 22,7 milijardi kuna što je jednostavno ogromno, jer tu se naravno pribraja i financiranje Hrvatskih autocesta. Da to su otprilike podaci koji nas itekako moraju zabrinuti, jer oni su potpuno drugačiji od zacrtanih ciljeva gospodarske politike. Ono što je evidentno a to je da imamo makroekonomsku nestabilnost, da imamo nekontrolirani pad još duže, da ne utječemo na zaustavljanje pada gospodarskih aktivnosti u RH, da imamo pad standarda, da imamo zabrinjavajući rast nezaposlenih, da imamo sve jači problem socijalne snage građana Hrvatske. A mi smo u ovoj godini išli s opterećenjem građana i sa PDV-om i sa nastavkom kriznog poreza donesenom u ljeto prošle godine. Sve su to zabrinjavajući podaci jer su suprotno od vladinih ciljeva. Ali još je nešto važno. Imamo i ono što je važno ugroženu stabilnost odnosa sa inozemstvom. Ono što je zabrinjavajuće Rohatinski je rekao da u jednom trenutku država imala problem moratorija otplate vanjskog duga. Nismo bili u stanju otplaćivati vanjski dug. Da nije bilo posebnih intervencija Narodne banke koje su tada omogućili da ipak poslovne banke se okrenu i pomognu ministru financiranje otplatu dugova i kamata ili refinanciranju, nije bitno kojem obliku, imali bi problema. Prema tome, ušli smo i u opasnu zonu. Nije da više sa mirovina uzimamo kredite, da plaće u javnom sektoru, nego i za otplatu ili refinanciranje naših dugova jednostavno ne možemo pomišljati bez intervencije domaćeg bankarskog sustava. To je onda razlog da se potpuno mijenjala i monetarna politika, jel eto rezultati fiskalne politike jesu da su ugrozili i redovitost otplate kamata i dugova. I naravno po prvi puta govorimo o deficitima, o enormnim deficitima koji su zabrinjavajući upravo iz razloga što nismo trošili zato da zaustavimo gospodarski pad, zaustavimo ja bih rekao gospodarske aktivnosti koje su evidentno iz dana u dan sve više blokirane. I naravno problem likvidnosti koji ovdje neprekidno spominjemo. Likvidnosti koju privrednici osjećaju ali nemaju nikakvu zaštitu u tome da će naplatiti svoja potraživanja. Ne želim o tome razgovarati. 2,5 godine SDP nameće temu razgovarajmo o likvidnosti. 31 milijarda neplaćenih računa nije zabrinjavajuća za Vladu koja je predlagač ovakvog dokumenta. Nije zabrinjavajuća. A privrednici shvaćaju i poduzetnici, a posebno obrtnici iz dana u dan zatvaraju obrte. Ne žele se više nositi sa frustracijama nemoguće naplate. Da to je istina. A ono o čemu se svi mi bavimo su dugovi privrednika prema državi, najviše prema doprinosima što je nemoguće da se dogodilo. To je nešto što se nije smjelo dogoditi, neplaćanje doprinosa. I to je razlog onda i problema u mirovinskom sustavu to je onda razlog problema i u zdravstvenom sustavu i financiranje zdravstvenog sustava. Da, evidentno su 12,5 milijardi nenaplaćenih poreznih prihoda i doprinosa. A koliko je ukupno nedospjelih dugova, jer je ministarstvo odobravalo po godinu dana odgodu plaćanja za neplaćanje. Netko govori da se i to približava cifri iznad 25 milijardi. Sa ovim zlom od nelikvidnosti gdje ljudi zatvaraju gospodarske aktivnosti, prestaju se s njima baviti, evidentno da iznos od 12,5 milijardi i nije tako visok u odnosu na ono što nas očekuje da će ogroman broj onih koji su imali prolongirane obveze, vjerojatno biti u nemogućnosti redovito i plaćati. I taj će se iznos neprekidno penjati. Kako rješavati te probleme? Mi danas ne želimo razgovarati o tome da ćemo morati nalaziti modele kako riješiti trgovačka društva, obrtnike koji su dužni Hrvatskoj državi za porez i obrt. Da li ste razmišljali što vam poručuju HUP-ovci iz Splita? Traže odgovornost za one koji su izmislili modele A, B i C jer su neprovedivi. To su njihove poruke. Da li to znači da smo morali preispitivati modele jer vidimo da nisu dali efikasnost koju smo htjeli i da smo ih trebali dorađivati jer nećemo moći naplatiti dvadesetak milijardi do sada nenaplaćenih potraživanja, koja su evidentno sutra opet problem i opet neki novi model da bi našli odnos i mogućnost da se ne zatvore radna mjesta ne zatvori gospodarska djelatnost. Dakle, gospodo to je rasprava o proračunu ne pet posto gore ili dole, nego čemu nam služi ovaj akt. Da razmišljamo kako riješiti svoje obaveze, ali i kako ne naštetiti gospodarstvu. Očito sa šestomjesečnim Izvješćem i ozbiljnošću oko pripreme ovog dokumenta sigurno nećemo moći riješiti.
Hvala kolegi Liniću. Za ispravak navoda javio se uvaženi kolega Dragan Kovačević. Izvolite kolega Kovačević.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih netočan navod uvaženog kolege Linića. Naime, kada je kazao da je dovedeno u pitanje otplata vanjskoga duga neovisno o tome što se pozvao na gospodina Rohatinskog. Naime, otplata vanjskog duga nije dovedena. Hvala Bogu Republika Hrvatska uredno servisira sve svoje vanjske obveze, uredno servisira sve svoje proračunske obveze od socijalnih prava, mirovina, plaća itd. Prema tome, imam osjećaj da se zapravo traže argumenti za poziv MMF-u, jer on dolazi kad država te obveze ne može izmirivati. Međutim, MMF za nas nije rješenje. On bi sigurno utjecao da se zaustave investicije i da se ide u neselektivno kresanje socijalnih prava. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Sve prijave smo iscrpili za raspravu. Predlagatelj nema potrebe za završno obraćanje. Meni onda ostaje da zaključim ovu točku. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti kao što je to uobičajeno. I za danas, odnosno za večeras nismo pripremili dalje tijek rasprave, nego ćemo nastaviti sutra u 9,30. A točka na dnevnom redu će biti po dnevnom redu, točka četiri Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2009. godinu. Želim vam ugodno večer i zaključujem sjednicu.
Prelazimo na prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2010. godine. Podnositelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Na temelju članka 109. stavka 2. Zakona o proračunu dajem na glasovanje donošenje polugodišnjeg izvještaja o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2010. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu izvještaja. Rezultat? Donijeli smo na temelju članka 109. polugodišnji izvještaj o izvršavanju državnog proračuna većinom glasova, 83 glasa za, 1 suzdržan i 39 protiv. Sukladno članku 111. Zakona o proračunu dajem na donošenje prvo Odluku o davanju suglasnosti na polugodišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za prvo polugodište 2010. godine. Molim uključimo se i glasujmo. Odluka o davanju suglasnosti na … ovoga izvješća je donesena većinom glasova, 80 glasova za, 3 suzdržana i 27 protiv. Dajem na donošenje Odluku o davanju suglasnosti na polugodišnje izvješće o izvršenju financijskih planova Hrvatskih cesta za prvo polugodište 2010. godine. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovu odluku o davanju suglasnosti na polugodišnje izvješće donijeli smo većinom glasova, 82 glasa za, 1 suzdržan i 34 protiv. Dajem na donošenje Odluku o davanju suglasnosti na polugodišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Državne agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za prvo polugodište 2010. godine. Molim uključimo se i glasujmo o davanju suglasnosti. Rezultat? Ovu odluku o davanju suglasnosti smo prihvatili većinom glasova, 81 glas za, 5 suzdržanih i 26 protiv. Dajem na donošenje Odluku o davanju suglasnosti na polugodišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Hrvatskog fonda za privatizaciju za prvo polugodište 2010. godine. Molim uključimo se i glasujmo o predloženoj odluci o davanju suglasnosti. Rezultat? Ovu odluku smo donijeli većinom glasova, 81 glas za, ništa suzdržanih i 34 protiv. Dajem na donošenje Odluku o davanju suglasnosti na polugodišnje izvješće o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za prvo polugodište 2010. godine. Molim uključimo se i glasujmo o donošenju odluke o davanju suglasnosti. Rezultat? Ovu odluku smo donijeli većinom glasova, 83 glasa za, 1 suzdržan i 33 protiv. Dobro jutro gospođe zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa radom, s točkom dnevnog reda koja je najavljena, a to je – - Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2009. godinu Predlagatelj: Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja podnijela je ovo izvješće sukladno članku 36. stavak 1. Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja. Prijedlog akta primili ste poštom. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za gospodarstvo i Odbor za razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Gospođa Olgica Spevec, predsjednica Vijeća za zaštitu tržišnog natjecanja. Izvolite.