Vidim da nećemo ni danas proći očito bez stanke. Uvaženi zastupnik Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju 10 minuta kako bih još jednom upozorio na štetnost Zakona CETA-e koje danas mislimo usvojiti.
Hvala. Ali ja mislim da po Poslovniku mi ne možemo imati stanku o točci koja je na dnevnom redu. Dajte da provjerimo samo ako se ja dobro sjećam Poslovnika. Dobro, budući da ne možemo naći, O.K, odobravam stanku, pa ćemo poslije provjeriti moje sjećanje ali odobravam stanku. Netko drugi? Netko drugi još, ne? Uvažena zastupnica.
Ja tražim pauzu u ime kluba MOST-a kako bih progovorila o nasilju nad liječnicima koje ponovno eskalira u Hrvatskoj.
Hvala lijepo. Još netko? Ne. Hvala. Onda se vidimo 9,45. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Kolegice i kolege, molim da zauzmemo mjesta. Evo, nakon stanke prvi će govoriti u ime kluba Živog zida i SNAGA-e, uvaženi zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, htio bih još jednom upozoriti na ono što danas neki zastupnici misle izglasati a to je sporazum CETA, trgovinski sporazum sa Kanadom. Jučer smo imali arbitražnu presudu u sporu Hrvatske i Slovenije, i možemo biti sretni što smo iz te arbitraže istupili pa smo se to spasili blamaže. Ali ako prihvatimo sporazum CETA, imat ćemo arbitražu svaki dan. Svaki dan će biti arbitraža. Iz te arbitraže nema van. Nitko nas neće pomoći spasiti, ni Trump, ni Merkel ni ne znam tko. Mi sporazumom CETA stvaramo paralelni sustav u RH u kojoj bilo koja tvrtka, korporacija, američka, kanadska, znači u Kanadi djeluje 42 tisuće podružnice američkih tvrtki , ima pravo tužiti Hrvatsku, međunarodnom sudu da se provede arbitraža. I znate kome ćete se moći žaliti? Nikom. Ne vjerujete mi? Provjerite sporazum predmet Eureko gdje je korporacija tužila poljsku Vladu. Poljska Vlada je morala platiti korporaciji 2 milijarde eura. 2 milijarde eura. Ajde si vi sad zamislite kad će ista takva neka korporacija reći ću napamet Coca-Cola, Microsoft ili ne znam tko, tužiti Hrvatsku i onda će morati 2 milijarde eura platiti zato što vi danas to mislite dozvoliti. Pa imali gorega kolonijalnog ugovora od ove CETA-e koju mi mislimo… [[Govornik se ne razumije.]] Jesu li uopće naši neki ljudi pročitali šta piše u tom ugovoru? U tom ugovoru doslovce piše da sve što nije dio sporazuma, sve što nije navedeno u sporazumu, je dio sporazuma. Možete li to zamisliti? A recimo u sporazumu se ne spominje riječ zaštita prirode. Ako se ne spominje zaštita prirode, što znači da se priroda smije uništavati koliko se god hoće, to je ta logika. Logika sporazuma CETA-e. Sporazum CETA-e previđa da predstavnici korporacija imaju pravo suodlučivati o donošenju propisa u RH, čak i na lokalnoj razini. Oni će određivati kako će se naplaćivati i provoditi javne i komunalne usluge. Ako nećete htjeti slušati, opet ćete bit tuženi. Opet ćete imati arbitražu. S ovim ugovorom kojim Hrvatskoj donosi samo 1%, jednu tisućinku rasta BDP-a, domaća proizvodnja biti će u potpunosti uništena. Već je sad uništena a s ovim sporazumom će nestati. Morat ćemo davati vodu u koncesiju, bez ikakvog otpora. Morat ćemo dozvoliti uvođenje GMO-a bez ikakvog otpora već sada 8% usjeva je GMO, 80% stočne hrane je GMO, police su prepune GMO hrane, sve je brendirana hrana, sva brendirana kozmetika vam je već sad GMO. Svakog dana u Hrvatskoj umire 40 ljudi od raka, mi smo po smrtnosti od raka 6. država u svijetu, nitko se ne pita otkuda dolaze ti otrovi, a od nekuda dolaze. I koliko će tih otrova još biti i koliko će ova još biti potrebno da netko u našem društvu shvati da je ovakav zakon ne samo antihrvatski, nego i duboko anticivilizacijski. Ako niste dosada proučili, proučite između ostalog i slučaj na Novom Zelandu gdje su se zbog utjecaja korporacija zabranjen uzgoj hrane u vrtovima, Ponavljam, zabranjen je uzgoj hrane u vrtu i zabranjena je prodaja sjemenja. Ja podsjećam da je EU već htjela donijeti zakon ali zasada ga nije, da će biti zabranjeno uzgajanje povrća i voća iz autohtonih sorti. To su posljedice zakona CETA koji danas u 12 sati će biti predložen Hrvatskom saboru na usvajanje. Ponavljam još jednom da duboko razmislimo što činimo dizanjem ruku za takav zakon i pozivam sve zastupnike bez obzira iz koje stranke glasaju, da glasaju protiv jer danas odbijanju sporazuma CETA-e, doista možemo učiniti nešto veliko, razmislimo o tome. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti uvažena zastupnica Strenja-Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani zastupnici na prilici da danas promptno progovorimo o nasilju nad liječnicima koje ponukano najnovijim događajima koji su se desili u Osijeku mi smo dužni kao zastupnici reagirati u iznalaženju konačnog zakonodavnog pravnog okvira koji bi zaštitio liječnike i druge zdravstvene radnike i u obavljanju zdravstvene djelatnosti kao Ustavom zagarantiranog dobra. Samo ukratko. U Osijeku je pacijent u apstinencijskoj krizi ponovno napao liječnika i medicinsku sestru. Nakon što je savladan policija je podnijela prekršajnu prijavu protiv liječnika i protiv pacijenta s tim da se pacijent nakon što je bio zbrinut jer je imao neku manju ozljedu lakta vratio ponovno u ambulantu i ponovo pokušao doći do ormarića sa narkoticima kada je ponovno savladan sa policijom. Zamislite prijavljen je i liječnik i pacijent i ne samo to, u medijima je izišlo ime liječnika ali pacijent je sa inicijalima. Naravno policija se za to nakon par sati ispričala, jer su svi odreagirali. Ali mislim da to ukazuje da liječnici su u izuzetno neravnopravnom položaju. Dakle, prošle godine u 2016. napravljeno je istraživanje na 1624 liječnika i među 100 ravnatelja zdravstvenih ustanova i došlo se do zabrinjavajućih podataka, a to je da je čak 93% anketiranih liječnika doživjelo na poslu neki oblik verbalnog ili fizičkog nasilja, a fizički napad na liječnike dogodio se u 22% zdravstvenih ustanova. Znači u 77 njih oni su, ravnatelji su izjavili da je kod njih napadnut liječnik. 27 napada dogodilo se izvan zdravstvene ustanove. 83% liječnika je reklo da su napadnuto verbalno, a 17% liječnika napadnuto je fizički. Dakle, razlozi i 72% liječnika nije prijavilo taj napad. Razlog tome je neprijavljivanju da najčešće navode strah od stvaranja dodatnih problema, moguću reakciju okoline i strah od ponovnog napada. Dakle, upravo zbog ovakvih zabrinjavajućih rezultata koji ukazuju da je ogroman broj liječnika u Hrvatskoj, ali i zdravstvenih djelatnika doživio neki oblik nasilja predložit ćemo ovom Visokom domu u ime kluba MOST-a poduzimanje hitnih aktivnosti i mjera u izmjeni zakonskih propisa kojim bi se adekvatno i žurno kaznilo počinitelje ovakvih nedopuštenih djela preveniralo buduća slična djela i pravno zaštitilo sve zdravstvene radnike u obavljanju zdravstvene zaštite. Dakle, ne smijemo više okretati glavu. Pitanje je dana kada će se desiti i smrtni ishod nekog od zdravstvenih djelatnika. Dakle, konkretno nužno je intervenirati u Kazneni zakon RH na način da se konačno na temeljit i jasan način riješi problem pružanja adekvatne i potrebne pravne zaštite liječniku i drugim zdravstvenim radnicima s ciljem nesmetane provedbe zdravstvene zaštite kao temeljem Ustavom Republike Hrvatske zagarantiranog pravnog dobra. Što predlažemo? Predlažemo dodati kao novu zakonsku odredbu članak, iza članka 181. u Kaznenom zakonu prisila prema zdravstvenom radniku. Dakle, tko doktora, kao prvi stavak, tko doktora medicine, doktora dentalne medicine ili drugog zdravstvenog radnika silom, prijetnjom, kakvim zlom ili napadom spriječi ili onemogući u obavljanju njegove djelatnosti kaznit će se kaznom zatvora od 6 mjeseci do 5 godina. I drugo, ako je kaznenim djelom navedenim u stavku 1. ovog članka dulje vrijem ugroženo ili onemogućeno pružanje zdravstvene zaštite trećoj osobi počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od jedne do osam godina. Naše obrazloženje. Temeljem predmetnih izmjena i dopuna ogleda se u potrebi provedbe odredbe članka 16. Ustava RH kojim se štiti zdravlje kao temeljna društvena odrednica uz pravni poredak i javni moral. Zaštita zdravlja kao posebno dobro zaštićeno je našim Ustavom i zakonima i navodi se izrijekom u članku 32., 34., 50., 59., 65., 70. i 135. Ustava RH, a Ustavom RH u članku 59. jamči se svakom društvu i pojedincu pravo na zdravstvenu zaštitu u skladu sa zakonom. Dakle, Kaznenim zakonom nadalje utvrđena je posebna glava XIX. sa kaznenim djelima protiv zdravlja ljudi. Istim utvrđenim kaznenim djelom i kaznama štiti se i zdravlje ljudi kao temeljno dobro od potencijalnih počinitelja. To je u redu. Počinitelji u predmetnom smislu a koji zakon sada jedino poznaje jesu liječnici i drugi zdravstveni radnici. Dakle, mi možemo biti samo počinitelji u nesvjesnom, odnosno pogrešnom obavljanju svoje djelatnosti. A s druge strane, sadašnjim zakonskim pretpostavkama nije utvrđeno sankcioniranje drugih osoba koje na bilo koji način onemogućuju pružanje zdravstvene zaštite, odnosno onemogućuje liječnika i zdravstvenog radnika u obavljanju njegove djelatnosti [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dakle, samo mi možemo bit kažnjeni, samo jednu sekundu, evo završavam. Dakle, zaključno smatram da bi ovakav prijedlog odredbe u potpunosti zadovoljio formu i sadržaj u zaštiti već postojećeg Ustavom zagarantiranog … [[Govornica se ne razumije.]] dobra, dobra na život, zdravlje [[Upadica Reiner: Hvala.]] i zdravstvenu zaštitu. Hvala lijepa.
Hvala. Molim? Stanku? Uvaženi zastupniče s čime u svezi?
Hvala lijepa predsjedavajući. U ime kluba MOST-a tražim 10 minuta stanku zbog toga što će se danas naći zakon koji je trebao biti prošli tjedan na glasanju, Zakon o koncesijama pomorskog dobra, tj. Zakon o koncesijama. Hvala.
Dobro, naravno ja ću vama odobriti stanku, ali mislim mogli ste iskoristiti onu stanku koja je bila do sada, možemo tako cijeli dan svako toliko raditi stanku. Ali uredu, ja vam odobravam stanku. STANKA U 10,05 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,15 SATI]] Evo kolegice i kolege vrijeme stanke je isteklo pa će u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista govoriti uvaženi zastupnik Miro Bulj. Ja vas lijepo molim da ubuduće ne radimo to. To je poslovnički moguće i to je sukladno Poslovniku ali to nije korektno. Jer sve ove stanke ionako ujutro su poprimile nešto što institucija stanke uopće nije bila tako zamišljena. A ovako ako svakih 10-ak minuta tražimo stanku bojim se da i to doprinosi slici ovog našeg Sabora u očima naroda. No, u svakom slučaju sukladno Poslovniku naravno imate pravo stanku. Izvolite.
Svi smo upoznati da Zakon o koncesijama je donio brojne prosvjede poglavito nakon Zlatnoga Rata i činjenice šta se je napravilo na Zlatnome Ratu, koje su štete imale se namjeru napraviti ali narod Brača, Bola, cijele Dalmacije se digao i kazao kako se upravlja našim pomorskim dobrom, a ovim zakonom ne samo pomorsko dobro nego kompletno javno dobro koje imamo u RH od voda, poljoprivrednoga zemljišta, pomorskoga dobra, cijelo bogatstvo u biti je ugroženo ovim zakonima i namijenjeno je samo onim odanima. Pa primjera, dovoljno je bilo biti dobar sa županom da bi otvorili tvrtku bez ijednoga zaposlenoga, bez kune, to gospodin Bačić dobro zna, on je iz Dalmacije, gospodin Zekanović, dovoljno je bilo imati samo tvrtku bez kune, bez zaposlenoga i dobiti koncesiju. Ovim zakonom taj župan, taj šerif lokalni ima mogućnost dati na upravljanje koncesijom, a tu koncesiju onaj tko dobije ima pravo dignuti hipotekarni kredit, to se, ili založno pravo. S time da ima pravo to prebaciti na treću osobu, pravo hipoteke prebaciti na treću osobu, to je u članku 66. opisano, stavkom 4. Narod se digao 30 udruga, 30 općina i lokalnih samouprava i gradova uz obalu i priobalje i kazali su ne ovome zakonu. I jedino što su tražili treće čitanje. Prošli tjedan je trebalo biti glasanje ali da se primiri situacija zbog prosvjeda gospodo saborski zastupnici iz Dalmacije, gospodine Bačiću, gospodine Šipiću, gospodine Zekanoviću i vi ostali zamolio bih vas da ovaj put stanete na stranu u zaštiti javnoga interesa. Ovaj zakon se sad podvukao i ovo je nekorektno i nepošteno predsjedavajući jer ste nas upozoravali da jednostavno, upozoravali ste nas da ovo nije korektno, ova stanka. Da, zastupnik je obavezan stati iza naroda i kazati šta treba. Pitam gospodina Gjurkovića iz Splita i gospodin iz HNS-a da li će dozvoliti na ovaj način da se koncesionira naše dobro? Da li će se dozvoliti da se vode, punionica u Agrokoru, poljoprivredno zemljište prebaci na treću osobu koju, bilo koga, bez kontrole naše dobro 700 hektara našega zemljišta i sve ostale koncesije koje imamo. Šta kažete na to? Hoćete li tražiti sada stanku i vi i kazati da se posluša glas naroda? Da se posluša da lokalna samouprava ima pravo suodlučivati o koncesijama, da ti građani koji žive i odlaze zbog ovih koncesija, njihove obitelji u treće zemlje jer netko iz Zagreba odlučuje o njihovome dobru gdje bi oni trebali živjeti. Zbog toga su nam otoci prazni, zbog toga nam je Dalmatinska zagora prazna i cijelo zaleđe a i Slavonija. Mi se protivimo glasno da se podvali na ovaj način sada kada se primirilo, kada ljudi se u turističkoj sezoni bave svojim turističkim djelatnostima jer je prošli tjedan bio prosvjed ovdje i sada želite podvući ovo glasanje. Zamolio bih vas još jednom, čak je i ministar financija nije bio ovdje kada je ovaj zakon bio nego je tajnik ministarstva koji nije bio spreman dati odgovore na ova pitanja da se zbog javnosti ide u treće čitanje, ono što su tražile znači udruge i lokalne samouprave, sa tih naših područja, sa otoka i priobalja. Kako smo mogli imati treće čitanje, nedavno za Zakon o oružju, zbog čega, koga se štiti ovim zakonom? Kako se upravlja hrvatskim lukama? Hrvatskim plažama? Od Dubrovnika do Zrća? Do splitskih plaža, naravno. Sad ćemo vidjeti i koaliciju tko će biti u Splitu zbog tih koncesija. Vidjet ćemo tko je koga napadao, bit će dogovorena u Milanu zbog koncesija koalicija u Splitu i Splitsko-dalmatinskoj županiji. Nemojte podređivati interese nas saborskih zastupnika, nas saborski zastupnika mora samo interesirati i zanimati, interes javni. Zbog toga pozivam vas da ovome zakonu ne glasamo, još jednom pozivam da ide u treće čitanje, i da postupimo u javnom interesu, u interesu svih nas, a poglavito ljudi sa tih područja gdje je njihov interes i gdje trebamo sve naše dobrobiti staviti u javnom interesu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ja molim sve saborske zastupnike da mi najave možda, mi smo sad imali dvije stanke. Jedna je bila vezana uz točku o kojoj smo jučer pola danas raspravljali, više od pola dana. Druga je bila vezana uz točku od koje smo svojedobno raspravljali gotovo cijeli dan. I ako mislite da trebamo raspravljati još o kojoj točci, o kojoj smo već raspravljali pola dana, cijeli dan, 5 dana, najavite to sada pa ajmo napraviti sad, opet stanku pa onda da ispadne ovaj, sve onako kako želite. Izvolite. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Uvaženi predsjedniče, povrijedili ste članak 238., 239. zbog toga šta jednostavno vi nemate pravo govoriti ako saborski zastupnik nije povrijedio Poslovnik. Ako sam ja povrijedio Poslovnik, vi ne možete napominjati i pozivati saborske zastupnike kad će tražiti stanku, saborski zastupnik će tražiti stanku po Poslovniku kad osjeti potrebu da je traži ili kad ima nešto značajno kazati svojim kolegama saborskim zastupnicima a poglavito o ovome sad kriminalnome Zakonu o koncesija koji ne idu u interesu javnom. Znači, vi nemate pravo 10 minuta prije nego što sam stupio, na binu govoriti o korektnosti ili nekorektnosti. Nekorektno je ovo što ste napravili danas, što je uvrštena ova točka dnevnog reda za glasanje a nije u interesu javnosti i nije u interesu ljudi s ovim područja. Hvala lijepo.
Kolega Bulj, ja naravno imam pravo govoriti kad god ja hoću i pogledajte si malo Poslovnik, to je jedna stvar, a druga, ja ne vidim čim sam ja bilo šta ugrozio neko vaše pravo, dapače, ja sam pozvao saborske zastupnike ako žele raspravljati o nečemu o čem je naveliko raspravljano i na dugo i na široko, da to učine još jedanput. Možemo 5 puta raspravljati jer im nažalost to, omogućava ovaj postojeći Poslovnik. Naravno da nije povrijeđen nikakvi članak, 238. uopće nema veze s time, jel.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,00 SATI]] Gospođe i gospodo zastupnici, ja vas molim za tišinu. Prelazimo na glasovanje. Imam podignutu ruku uvaženog kolege Bože Petrova. Izvolite.
Predsjedavajući molim u ime kluba MOST-a nezavisnih lista stanku u trajanju od 10 minuta radi dnevno-političke situacije. Hvala.
Sukladno Poslovniku moramo dati stanku u trajanju od 10 minuta pa vas pozivam da se … Da li možemo bez stanke pa da odmah kažete što trebate kazati ili želite 10 minuta? Možemo odmah. Izvolite kolegica Ninčević-Lesandrić.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici, tražila sam stanku da nas podsjetim, odnosno mogla bih reći upozorim što to mi danas radimo ovdje u ovom Visokom domu. Vi se danas ovdje borite protiv naroda, protiv istog onog naroda koji vas je doveo ovdje u ovu Sabornicu, protiv naroda koji je bio prisiljen doći ovdje na Markov trg ne bi li se možda njihov glas čuo. Protiv istog naroda koji je ujedinio sve naše otoke, obale, poljoprivrednike, protiv istog naroda koji je do ovog trenutka vjerovao u ovu državu, a sve što su tražili je treće čitanje ne bi li možda čuli njihov glas. Zbog ovog nasilnog guranja zakona i o koncesijama i o CETA-i gdje pogotovo nema nikakve prepreke da ide u drugo čitanje, jer ovaj Sporazum se primjenjuje tek nakon što ga ratificiraju sve države članice, a jako dobro znamo da su ga tek ratificirale dvije države članice Danska i Latvija, a neke su čak najavile svoju ratifikaciju u 2018. godini. Dakle, nema apsolutno nikakve prepreke da ovaj zakon ide u drugo čitanje. Štoviše, čak i zemlje koje su jednoglasno kao i Hrvatska podržale ovaj sporazum u Europskom parlamentu najavile su svoje potpisivanje u 2011. godini. One imaju vremena za raspravljati i oni imaju vremena za poslušati glas svog naroda. Zašto mi nemamo? Zbog čega to mi ne možemo poslušati glas svog naroda upravo onoga koji nas je doveo ovdje u ovu sabornicu. Javna rasprava o CETA-i koju tražimo pridonijet će i tome da se hrvatski poduzetnici, poljoprivrednici i drugi stručnjaci i profesionalci pripreme za punu pripremu CETA-e i da na taj način ostare namjeravani cilj ovog međunarodnog ugovora. Molimo sve saborske zastupnike i druge zainteresirane dionike da demokratsku javnu raspravu o CETA-i iskoristimo kao mjesto promicanja i jačanja odnosa između ove dvije prijateljske zemlje. Zbog odbijanja prava na demokratsku raspravu klub MOST-a neće sudjelovati u glasovanju o ovim točkama. Hvala.
Molim vas nemojmo dobacivati!
Dobro jutro kolegice i kolege, mi bismo započeli sa današnjim radom i prva točka koja nam je na dnevnom redu je Prijedlog zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 143. Sad ćemo prijeći na - Prijedlog zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 143. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal je dostavljen otpremom Sabora. Prilozi uz prijedlog nisu umnoženi već se nalaze na web stranici Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Njihova izvješća primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi državni tajnik Tomislav Mihotić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ovim zakonom se uređuje sigurnosna zaštita hrvatskih luka u koje pristaju brodovi u međunarodnoj plovidbi kao i sigurnosna zaštita brodova hrvatske državne pripadnosti. Glavni razlog donošenja ovog zakona je stvaranje uvjeta za izravnu primjenu Uredbe Europske zajednice broj 725/2004, te prenošenje u hrvatsko zakonodavstvo Direktive 2005/65 Europske zajednice. Naime, važećim zakonom koji je donesen prije pristupanje Hrvatske EU, Uredba 725/2004 je prenesena u tekst zakona, te je sada potrebno preoblikovati tekst zakona na način da se stvore uvjeti za izravnu primjenu Uredbe. Ujedno, vrši se dodatno usklađivanje sa Direktivom 2005/65 na primjer, uvođenjem osobe za vezu, koju imenuje ministar nadležan za pomorstvo i koji je glavni zadatak koordinacija komunikacije sa Europskom komisijom i ostalim državama članicama EU, vezano za pitanje sigurnosne zaštite. Osoba za vezu, također dostavlja Europskoj komisiji popis luka na koje se odnosi na ovaj zakon i izvješćuje o svim izmjenama i dopunama propisa. Ovaj zakon primjenjuje se na hrvatske luke u kojoj pristaju putnički brodovi u međunarodnoj plovidbi i teretni brodovi od 500 bruto registarskih tona i veći u međunarodnoj plovidbi, na luke u koje pristaju putnički brodovi u nacionalnoj plovidbi, zakon se primjenjuje samo ako se takvi brodovi udaljavaju više od 20 nautičkih milja od obale, kojoj osobe u opasnosti mogu sigurno pristupiti, ali to u Hrvatskoj nije slučaj. U skladu sa ovim zakonom, lučka uprava, odnosno ovlašteni ovlaštenik koncesije luke posebne namjene, odgovoran je za sigurno zaštitu luke, a to se prije svega odnosi na izradu procjene i plana sigurnosne zaštite luke, odnosno, lučkog operativnog područja i na primjeru mjera utvrđenih planom sigurnosne zaštite. Svaka luka, odnosno lučko operativno područje kao di luke, na koje se primjenjuje ovaj zakon, a takvih je u RH 33 luke i unutar njih 54 lučka operativna područja, mora imati procjenu sigurnosne zaštite luke. Na temelju rezultata procjene izrađuje se plan sigurnosne zaštite luke kojim se utvrđuju detaljne mjere sigurnosne zaštite, nadzor njihove primjene, te poduzimanje korektivnih mjera kada je to potrebno. Obveze izrade procjene i planova sigurnosne zaštite luka, nije novost i takva obveza je postajala i po važećem zakonu iz 2009. godine, sa izmjenama iz 2012. Luke već imaju izrađene procjene i planovi i neće morati izrađivati nove do isteka važećih. Izradu procjenu i planova sigurnosnih zaštita luka i do sada su obavljale priznate organizacije za sigurnosnu zaštitu luka, a ovim zakonom su razrađeni uvjeti, kojima priznate organizacije moraju udovoljavati. U ovom trenutku u Hrvatskoj imamo 3 priznate organizacije za sigurnosnu zaštitu luka, a može se reći da bi okvirni broj od 3 do 4 priznatih organizacija zadovoljavao sve zahtjeve hrvatskih luka. Provjeru udovoljavaju li priznate organizacije za sigurnosnu zaštitu luka u uvjetima u skladu s ovim zakonom obavlja povjerenstvo koje imenuje ministar nadležan za pomorstvo, a sastoji se od 3 predstavnika ministarstva i 2 predstavnika ministarstva, nadležnog za unutarnje poslove. Temeljem mišljenja povjerenstva, ministarstvo ovlašćuje priznatu organizaciju. Dio zakona koji se odnosi na sigurnosnu zaštitu brodova, kao i dio koji se odnosi na sigurnosnu zaštitu brodova hrvatske državne pripadnosti od piratskih napada i oružane pljačke nema bitnih sadržajnih izmjena osim pozivanja na izravnu primjedbu Uredbe. Ovaj zakon primjenjuje se na putničke brodove u međunarodnoj plovidbi. Na putničke brodove u nacionalnoj plovidbi primjenjuju se samo ako se takvi brodovi udaljavaju više od 20 nautičkih milja od obale kojoj osobe u opasnosti mogu sigurno pristupiti a takvih brodova mi nemamo. Slijedom navedeno, u ovom trenutku, imamo ukupno 43 hrvatska broda, na koje se primjenjuje ovaj zakon, odnosno mjere sigurnosne zaštite koje su njime propisane. Poslove statutarne certifikacije u svezi sigurnosne zaštite hrvatskih brodova, obavlja Hrvatski registar brodova, koji su ti poslovi provjereni Zakonom o hrvatskom registru brodova. Prekršajnim odredbama utvrđuju se povrede pojedinih odredba ovog zakona, kao pomorski prekršaju kojim u prvom stupnju odlučuju lučke kapetanije. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani tajniče, znači ovo je direktiva isključivanje … [[Govornik se ne razumije.]] EU i usklađivanje sa zakonodavstvom o sigurnosti zaštite luka i naših brodova. Vidim ovdje, ima izmjena, znači da će trebati postati osoba za vezu. Možete mi kazati koliko su to troškovi? Tko plaća te troškove tih osoba koje su za vezu? Možete li kazati za da te 2, 3 tvrtke, kao što ste rekli, pravne osobe za sigurnost i zaštitu, na koji način se one biraju, kojim kriterijima za zaštitu luka i brodova? U Hrvatskoj ste naveli samo 2, 3 da postoje takve pravne osobe. Međutim, ovdje je puno bitnije naše luke, iskorištenost luka, a to je, pošto je vaše ministarstvo, Zakon o pomorskom dobru i lukama, znamo da imamo brojne probleme po pitanju koncesiju, nemamo određenu granicu pomorskog dobra koja koče razvoj lokalnih samouprava, potoka i priobalja, gdje ljudi ne mogu svoje, gdje čelnici tih samouprava ne mogu svoje projekte razvijati bez granica pomorskog dobra. Šta ste poduzeli po tom pitanju? To je puno bitnije od samoga prepisivanja Zakona Europske zajednice i usklađivanje sa direktivama koje u biti kako i sami kažete ne mijenjaju ništa osim što imamo još nekoliko zaposlenih za vezu jel inače usklađivanje zakona iz 2009. godine već postojećega. Vrlo bitno je pomorsko dobro, Zakon o koncesijama znate da u Splitsko-dalmatinskoj županiji imamo brojne luke i lokalne i županijska lučka uprava je na vlasti, da nije transparentno, nije jasno ali od toga lokalne samouprave nemaju nikakvu vezu. Vaša odgovornost je ogromna i vašega ministarstva za pomorsko dobro pa bi vas molio da ovdje javnosti kažete šta sa pomorskim dobrom u RH … u interesu naroda i općeg dobra? Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog državnog tajnika.
… troškova vezano za osobe za vezu nema jer će te osobe biti unutar ministarstva, prema tome neće se nikakvi dodatni za njih otvarati ni poslovi ni troškovi. A što se tiče pomorskog dobra, tu se radi na novom Zakonu o pomorskom dobru koji će regulirati sve ove stvari o kojima se pitalo. Hvala.
Ja vas molim da nastavimo dalje, pa onda želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda idemo na raspravu, prvi se u ime Kluba zastupnika HDZ-a javio uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Klub HDZ-a podržati će prijedlog Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, kojim se naše zakonodavstvo u dijelu pomorstva usklađuje sa direktivama EU-a i to iz 2004. i 2005. godine. Kada govorimo o tom usklađenju, sa zakonodavstvom EU-a, onda trebam reći da je prvi zakon kojim je definirana sigurnosna zaštita luka i brodova donesen 2004. godine, kasnije je taj zakon stavljen van snage jer je 2009. godine napravljen novi zakon, kao dio potpunog usklađenja sa pravnom stečevinom EU-a onda smo ga još naknadno u ovom Saboru mijenjali 2012. godine. Inače, potreba za sigurnosnoj zaštitom luka i brodova nastala je kao posljedica onih događanja 11. rujna 2001. godine u New Yorku i kada je odlučeno da se svi oblici prometala, pogotovo oni koji ili plove ili lete ili voze u međunarodnoj plovidbi ili međunarodnom zračnom prometu ili međunarodnom cestovnom prometu, moraju ispunjavati kudikamo veće sigurnosne uvjete nego što to ispunjavaju ta ista prometala koja plove u nacionalnoj ili voze ili lete u nacionalnoj plovidbi. U tom smislu je dakle tada 2004. godine izrađena zakonodavna podloga temeljem koje se već tada krenulo u posebne mjere koje se odnose na sigurnost hrvatskih luka i hrvatskih brodova, kao i svih međunarodnih luka diljem svijeta i brodova koji plove u međunarodnoj plovidbi a veći su od 5 bruto tona. Na tom tragu su od 2004. pa do 2009. kada je donesen novi zakon, u brojim hrvatskim lukama od međunarodnog značaja izrađene procjene sigurnosne zaštite i planovi sigurnosne zaštite i to su radile kao što i u ovom zakonu piše ovlaštene organizacije, priznate organizacije koje su zato certificirani od strane ministarstva kao što je i maloprije državni tajnik i rekao. U Hrvatskoj je certificirano 33 luke su napravile vlastite planove, odnosno procjene sigurnosne zaštite i planove sigurnosne zaštite. A isto tako to je napravljeno i za brodove hrvatskih brodara koji plove u međunarodnoj plovidbi, koji viju hrvatsku zastavu. Čini mi se da je u ovom trenutku 43 broda koji su na taj način certificirana. Ovom izmjenom zakona dodatno se vrši usklađivanje sa tim istim direktivama koje nismo bili do kraja usuglasili prije ulaska u EU. U tom smislu jedna od najvažnijih promjena ovog zakona odnosi se na ovlaštenu osobu koja je zadužena za ove poslove i koja onda surađuje sa tijelima EU i koja je u svakoj luci točno određena i odgovorna za provedbu ovoga zakona. Svakako da ovaj zakon donosi za sve one luke koje su certificirane jasno doprinosi njihovoj konkurentnosti s jedne strane, ali s druge strane brodovi koji plove u međunarodnoj plovidbi, a ne bi proveli odredbe ovog zakona, ne bi napravili vlastite planove sigurnosne zaštite, ne bi mogli uplovljavati u one luke koje su to napravili i koje su prema ovoj uredbi, ovoj direktivi dužne napraviti. Prema tome, ovo je nešto što mi moramo donijeti sa jedne strane, ali s druge strane ovime jasno omogućavamo da se uplovljava u naše luke, a s druge strane omogućavamo da naši brodovi uplovljavaju u druge luke koje su također dužne provoditi ovaj zakon, odnosno odgovarajuću uredbu. I to je što se tiče nas u klubu Hrvatske demokratske zajednice apsolutno prihvatljivo i potrebno. Prema tome, Vlada je predlaganjem ovoga zakona provela svoju obvezu da u dijelu pomorstva, u dijelu sigurnosti plovidbe predloži Hrvatskome zakonu ovaj zakon. S obzirom da su tu predstavnici Ministarstva pomorstva, da je tu državni tajnik Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture, da smo već malo prije kroz stanku čuli i nekoliko riječi od kolege Bulja koje se odnose na pomorsko dobro. Ja bih samo rekao nekoliko riječi na tu temu, jer je opet na određeni način povezano ako široko tumačimo i ovaj zakon, jer se radi o sigurnosnoj zaštiti luka i to ne samo luka otvorenih za javni promet, ne samo luka kojima upravlja Lučka uprava nego luka kojima upravlja i ovlašteni koncesionar a koje su luke otvorene za javni promet i međunarodnog značaja. Ja bih u tom kontekstu i zamolio ministarstvo da čim prije i Vladu, da čim prije u Sabor uputi u prvo čitanje Zakon o pomorskom dobru. Mi smo Zakon o pomorskom dobru već u nekoliko, u nekoliko navrata spominjali. Proveli smo u ovome Domu i raspravu o Prijedlogu zakona kojega je radio tada Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice kao oporbeni klub 2014. godine. I držim da je s obzirom na brojne nove okolnosti koje se događaju na pomorskom dobru u odnosu na izvorni zakon koji je donesen 2003. godine, a kasnije u nekoliko navrata mijenjan, da su se sazreli svi uvjeti da se riješi pitanje koncesioniranja pomorskog dobra i inače Zakona o pomorskom dobru. Zašto? Zbog toga što ocjenjujemo da je danas u Hrvatskoj potrebno vršiti daljnju decentralizaciju kako funkcionalnu, tako i financijsku. Ne samo zakonske regulative koja se odnosi na Zakon o, na pomorsko dobro nego i inače je namjera, plan ove Vlade da se krene u dodatnu decentralizaciju kako kažem i funkcionalnu i fiskalnu. Ja bih ipak … [[Govornik se ne razumije.]] u tom kontekstu one obveze i krovni Zakon o koncesijama, kad govorim o koncesijama u odnosu na koncesioniranje pomorskog dobra, a ako govorimo o Zakonu o koncesijama onda treba reći da je on, da je rasprava sa zainteresiranom javnošću još prošle godine u veljači i ožujku provedena. Dakle, prošle godine. Da je cjelokupna zainteresirana javnost kroz tu proceduru koja je zakonom predviđena mogla dati primjedbe i brojne su primjedbe kroz tu raspravu u tom zakonu uvažene. Da je onda došlo do krize, parlamentarne krize, da su bili novi izbori. Nakon novih izbora Vlada je ponovno krenula sa Zakonom o koncesijama kroz prvo čitanje. To smo prvo čitanje imali u veljači ove godine. U izradi tog zakona pored Ministarstva financija koje je resorno ministarstvo za izradu financija na razini Vlade, njenih stručnih tijela, koordinacija, Užeg kabineta u tome su sudjelovali i ministri koji dolaze iz kvote MOST-a u tom trenutku. Prema tome i oni su se suglasili s tim zakonom. Taj zakon je raspravljen u prvom čitanju. Sve primjedbe i sugestije u tom prvom čitanju su, Vlada ih je razmotrila i poslala ih je u Sabor kroz konačni prijedlog zakona. Na taj konačni prijedlog zakona date su određeni amandmani i od strane Odbora za financije i proračun Hrvatskoga sabora i od strane zastupnika. Čuli smo i zainteresiranu javnost i još jednom kroz očitovanja o samome zakonu. Danas je prema planu glasovanja biti će glasovanje o tome i odrađivanje naspram prijedloga zastupnika iz kluba MOST-a da se o tome ide u treće čitanje. Prema tome, što se tiče tog postupka, te procedure zakon je mogu reći više nego što je uobičajeno prošao demokratsku proceduru, demokratsku raspravu, pa eto danas će se vjerojatno Vlada očitovati u prvom redu na zaključak MOST-a a s druge strane i na amandmane iznesene u samoj raspravi. Ali da zaključim. Vratim se na ono što je bitno za ovaj zakon. Prije svega, bilo bi dobro upravo zbog uređenja luka da donesemo Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama to je jedna stvar. Druga stvar, zbog koncesioniranja plaža, luka da donesemo taj isti zakon. A treća stvar, ovaj zakon što je najvažnije i o čemu ja želim i govoriti i o čemu sam i u ime kluba govorio to je da se ovaj zakon je nužan, potreban, on značajno povećava sigurnost kako u lukama, tako i sigurnost brodova pogotovo u onom dijelu od mogućih napada gusara i pirata na naše brodove ovaj zakon omogućava da se na te brodove ukrcavaju osobe sa naoružanjem kako bi u tim tjesnacima i prostorima, područjima, morskim područjima u svijetu i na otvorenom moru gdje do takvih napada dolazi da se naši brodovi hrvatskih brodovlasnika, hrvatskih brodara, mogu dodatno osigurati i čuvati kako bi onda bili još dodatno konkurentni na svjetskom tržištu, a upravo na tim prostorima brodovi naših brodara, a svjesni smo da su i oni bili jednom žrtve tih istih napada. Prema tome, ovaj zakon je potrebno donijeti, kako bi pomogli našim lukama, našom lučkom sustavu, ali i našim brodarima. Hvala.
Hvala. Evo vaše izlaganje je izazvalo nekoliko replika. Prva je uvažene zastupnice Anke Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bačić, dakle, vi ste u svom izlaganju vezano uz temu ovog zakona, spomenuli nešto što je izuzetno važno, a to je Zakon o pomorskom dobru. Zaista, prvo i osnovno, mi imamo zakon iz 2003. i vi jednako dobro kao i ja znamo da je Zakon o pomorskom dobru, 2 puta, prošao skoro cijelu proceduru, što javne rasprave, što svega ostaloga, no međutim nije došao u ovaj Sabor. I sigurna sam da je uloga svih nas, štiti javni interes. Nema većeg javnog interesa, nego što su interesi na pomorskom dobru, korištenje pomorskog dobra, Hrvatska kao pomorska zemlja, zaista ima tu obvezu i ono što ja mogu kroz ovu repliku zapravo vama iskoristiti i reći važnost i značaj takvog jednog zakona. Kada se takav zakon donese, kada definiramo niz stvari, koji imamo problem, mislim da će neke stvari se otvoriti i vidjeti o čemu govorimo. Govorimo o velikoj bespravnoj gradnji koja se desila na pomorskom dobru, i danas se to koristi tu, da se to iskoncesionira. Sigurna sam da u našem proračunu bi bilo znatno više sredstava nego što imamo sada. Pogledajte samo naše otoke. Mi smo na otocima dopustili i omogućili kroz legalizaciju zgrada da se zgrade legaliziraju. Ono što u smislu turizmu na otocima, te zgrade se koriste i u turističke svrhe. Ispred njih su molovi. Molovi koji su za 10 vezova, za 12 vezova, svi oni su van sustava. Niti oni ništa ne plaćaju za to korištenje, nije iskoncesionirano. Ono što je koristim jednako tako priliku, vi ste u raspravi govorili o tom zakonu, pa ja koristim priliku, ono što je hitno i što bi zaista resorno ministarstvo trebalo, to je takav jedan zakon. On nam je neophodno potreban. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bačića.
I zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, rekao sam u svom izlaganju potreba držanju Zakona o pomorskom dobru, prvenstveno potaknut stankom zastupnika Mosta. Pa onda sam iskoristio priliku, s obzirom da je to negdje se dodiruje ovaj zakon sa Zakonom dobru i morskim lukama, da je nužno, čim prije donijet u Sabor taj zakon. Taj zakon, novi Zakon o pomorskom dobru, koji je još uvijek na snazi od 2003. uz 6 ili 7 izmjena zakon ili dopuna koje su međuvremenu u tih 14 godina donesene. Ministarstvo je u onim Vladama do 2011. godine, pisalo 3 prijedloga zakona, koji nisu dolazili do Sabora, Vlada u kojoj ste vi bili, je također pripremala zakon koji nije raspravljen u Sabor. Mi smo u klubu kao oporba, Klub HDZ-a napisao zakon kojega smo raspravili, koji je znatno išao ka centralizaciji, decentralizaciju upravljanja pomorskog dobrom, na način da smo spuštali razinu odlučivanja koncesijoniranja, sa država na županiju, županiju na gradove i općine. I pri tome treba voditi računa da sve jedinice lokalne samouprave niti su kapacitirane da mogu kvalitetno provoditi koncesioniranje, značajnih projekata na pomorskom dobru. Neću reći što se tiče plaža i manjih koncesija u financijskom smislu, ali onih pravih i velikih projekata na pomorskom dobru, da to treba biti prilično obučen i pripreman za takvu proceduru provoditi, s obzirom da je koncesioniranje iznimno zahtjevan posao i postupak. Što se tiče nelegalne gradnje, vi znate da mi zakonom koji je donesen 2011. onda kasnije kada ste ga vi mijenjali, 2011. nismo omogućili legalizaciju, opću legalizaciju na pomorskom dobru, ali smo omogućili jedinicama lokalne samouprave da i ovakvim malim mostićem, kojima ste vi rekli, koji su na obali, da ih mogu legalizirati, ali je prije toga potrebno mijenjati prostorne planove, urbanističke planove uređenja, kako bi se pojedini objekti sačuvati, a oni koji ne mogu da se onda ruše. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika, poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Bačiću, slažem se da su bila dva čitanja, jer je činjenica da je javnost onako Zlatnoga rata i događanja oko Zlatnoga rata, a svi smo svjedoci toga, mi cijela javnost, pogotovo ljudi iz priobalja i otoka, koja je bila zainteresirana, vidljivo je da se pomorskim dobrom nije upravljalo. Zlatni rat je samo vrh sante leda, jer je činjenica da je način davanja koncesija loš. Činjenica je da je prošla 2, tj.1 čitanje, koje je bilo prvo čitanje, ali poslije toga se događa Zlatni rat i vidljivo je šta se događa. Mi imamo ovaj članak, koji je problematičan, to je znači davanje koncesija na način kako je davano. Dovoljno je imati tvrtku, otvoriti je bez kune, samo navesti nekakva ulaganja, dobro bi bilo provjeriti kolika su u natječaju ta ulaganja tvrtke koje su dobile upravljanje koncesija, to ne znamo ništa, jednostavno davano je kako kome se želi, kako se hoće, ali to se može vidjeti od Dubrovnika, vi to dobro znate, kao što sam rekao, gore do Zrča. Zlatni rat je samo vrh sante leda. Vrlo bitno je da pomorsko dobro, lokalne samouprave, ne mogu utjecati ni na ništa, ni na razvoj, ni na svoje projekte, ni planove, ni kandidiranje za europske fondove, ni fondove ministarstvima, zbog toga što nemaju granicu pomorskoga dobra. Dok je normalno da se u Makarskoj botanizira 3 km, dok se ušće rječice Žrnovnice botanizira, ne uređuje pod krinkom uređenja. Čak se ne poštivaju ni prostorni planovi, gdje se te djelatnosti i ti poslovi u lokalnim samoupravama. To je problem županije, lokalne samouprave ne mogu ostvariti svoje projekte i planove, lokalni čelnici zajedno sa ministrom ništa … [[Govornik se ne razumije.]] i moramo ovaj zakon dati u treće čitanje zbog tih ljudi da se uključe. Nebitno je sada je li prvo čitanje bilo, drugo čitanje, nego je bitno, ako smo mogli o Zakon o oružjima ne bi bilo po prvi put treće čitanje, da se uključi da se u jednoj kratkoj javnoj raspravi još više ljude uključi jer su ljudi razočarani sa tih područja, vi to vrlo dobro znate. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, malo je dvije minute za sve ono što bi vam htio odgovoriti na ovo vaše pitanje. Dakle prva stvar, ako govorite o problemu ili aferi, kako god hoćemo nazvati Zlatni rat Bol na Braču, dakle on je nastao zbog toga što je takvo koncesioniranje koje je kao što to dobro znate Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture utvrdilo da nije bilo u skladu sa zakonom niti sa uredbom o koncesioniranju pomorskog dobra, nastali na temelju Zakona o pomorskom dobru. I čitava ta procedura nezakonita koju je ministarstvo rušilo provodila na temelju Zakona o pomorskom dobru, ne na temelju Zakona o koncesijama. Da je bio ne znam kako dobar, po čijem ukusu Zakon o koncesijama opet mi bi bili, mi županija, koncesionirala Zlatni rat prema Zakonu o pomorskom dobru. Dakle prioritetno da se ne bi ponovilo, ne ponovilo nego da bi se izišlo u susret građanima Bola, Brača, moje Korčule, bilo kog dijela primorske obalne Hrvatske, da bi oni neposredno preko svojih općinskih gradskih vijeća, a ne preko županijske skupštine, iako je i županijska skupština predstavničko tijelo Boljana, Bračana i mojih Korčulana Dubrovačko-neretvanska županija i njena skupština. Ali ako ćemo ići niže na daljnju decentralizaciju da bimo mogli omogućiti mojim Korčulanima da više participiraju u koncesioniranju bilo koje plaće na otoku Korčuli nužno je mijenjati Zakon o pomorskom dobru. Dakle on je zakon lex specialis ovaj Zakon o koncesijama kojega vi govorite, da je ne znam kako dobar, da je ne znam po čijem ukusu pa i svih ovih građana koji su se uključili u njegovu izmjenu i treće čitanje opet bi ako ne mijenjamo Zakon o pomorskom dobru koncesionirali pomorsko dobro na onome zakonu za kojega ja mislim da ga treba mijenjati, to sam rekao tri puta, a to je Zakon o pomorskom dobru. I to molim ministarstvo da to čim prije dođe u Sabor s tim.
Hvala. Ja sam dopustio i većinu onoga što je rekao kolega Bulj i većinu što ste vi rekli, ali ja vas lijepo molim držimo se teme. Tema je sigurnosna zaštita pomorskih brodova i luka, ne Zakon o koncesijama, ne Bol itd. dobro? Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović.
Uvaženi gospodine dopredsjedniče. Bez obzira što ste nas upozorili ja isto moram malo skrenuti s teme jer teme su jako srodne. Znači radi se o lukama, radi se o brodovima. Luke su također u koncesiji. A ovdje bi ja postavio kolegi Bačiću jedno pitanje kolega Bulj je malo prije istakao kao najveći problem koncesioniranja, to što se može sa tvrtkom koja je tek osnovana bez zaposlenika tražiti koncesiju. Koliko ja znam onome tko daje koncesije bitan je isključivo ekonomski interes. To će sutra biti jedinica lokalne samouprave, danas je to jedinica regionalne samouprave odnosno biznis plan koji se mora ispoštovati i tu priča staje. Znači ne postoji drugi interes nego ekonomski interes onoga tko daje, da lokalna zajednica dobija novac odnosno da dobija novac regionalna samouprava. Kako će neki mladi bolski ili ne znam korčulanski ili šibenski poduzetnik start up poduzetnik koji tek osniva firmu moći dobiti koncesiju? Kako će on moći uopće početi raditi i funkcionirati ako mu nije omogućeno da sa tvrtkom koju je tek osnovao dobije koncesiju? Ovo je jedna praksa koja je meni malo moram priznati čudnovata. Kod javne nabave također odnosno kod svih mogućih nabava također imamo situaciju da tražimo reference. Trebaš obaviti sto poslova koji imaju određenu vrijednost. Na koncu, mlade firme, nove firme start up firme one jednostavno ne mogu doć u priliku ući u taj jedan zatvoreni krug poslova. Mislim da se ovdje radi ipak na koncu o jednom populizmu, o jednoj temi koja se na krivi način prezentira javnosti. I reći ću i ovo, ima jako mnogo komunalnih firmi, malih lokalnih samouprava koji su koncesionari i koji taj posao rade jako loše jer se radi isključivo o političkom uhljebljivanju ljudi gdje bi privatnik odrađivao posao sa tri put manje ljudi i tri puta bolje. Znači ovdje je istina negdje između. Treba slušati lokalnu samoupravu, lokalnu zajednicu, ali smatram da se treba pružiti prilika i novim mladim poduzetnicima jer oni jednostavno nemaju priliku ući u posao. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Zekanović. To sam već malo prije rekao, dakle pomorsko dobro pa onda i plaže se koncesiniraju temeljem uredbe Vladine koja je propisala pet temeljnih kriterija i po meni su ti kriteriji jako dobro posloženi, a to je dakle prije svega da to mora biti u skladu sa prostornim planovima, urbanističkim planovima uređenja, da više bodova i prednost ima onaj koji ima veće ulaganje, koji ponudi veći dio fiksnog plaćanja naknade i varijabilni dio, da se radi o broju zaposlenih i da se radi o zaštiti okoliša. Prema tome, tko ispuni najbolje kriterije od ovih pet kriterija taj dobija na korištenje pomorsko dobro. Međutim ono što se ovdje temeljno predbacuje ne definiranje kriterija o kojima ste vi govorili nego se ovdje temeljna primjedba jest ta da prilikom koncesioniranja tako važnih prostora za pojedine jedinice lokalne samouprave pa i na otocima, a i na obali, da ne sudjeluje u dovoljnoj mjeri lokalna samouprava već da u njeno ime taj posao radi područna odnosno regionalna samouprave i da to nije dobro jer da oni koji su time najviše povezani ne odlučuju u dovoljnoj mjeri. Da bimo to izbjegnuli potrebno je mijenjati Zakon o pomorskom dobru koji će propisati što koncesionara država, što županija, što grad, što općina, koje prostore, na koliko vrijeme i koje su ovlasti jedinica lokalne samouprave u koncesioniranju pomorskog dobra. I to je prijepor koji se ovih dana događa u Hrvatskoj, a nastao je na temelju činjenice da Sabor raspravlja o Zakonu o koncesijama pa je taj zakon bio zgodan da se može u javnosti izići sa ovim primjerom ako ima građani, koji građani očito ističu u ovom zakonu.
Hvala. Sljedeći će u Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Vedran Babić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo ja iako nisam vaša opcija ali ću vas kao potpredsjednika poslušati i neću komentirati ništa niti raspravljati na temu koncesija koje stvarno nisu bile predmet ove rasprave ali vidim isto tako da sve ovo o čemu smo raspravljali, o čemu je tajnik iz ministarstva govorio nije potaklo nekakve replike na istu temu pa neću ni davati nekakva svoja viđenja, odnosno prenositi ono što je usklađivanje sa pravosuđem, odnosno zakonodavstvom i pravnom stečevinom EU. Reći ću samo da će klub SDP-a ovaj zakon podržati. Hvala.
Hvala lijepo posebno na kratkoći. Ali svejedno je ona izazvala repliku uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Kolega Babić, slažem se da sigurnost luka koje je samo usklađivanje sa propisima EU sigurnost i zaštiti, da imamo neke izmjene o sigurnosti gdje imamo jednu osobu koja je u bit veza ili neke osobe koje su veza sa Europskom komisijom u slučaju ugroze sigurnosti. Znači ovaj zakon u biti samo se, iz 2009. samo se proširiva sa direktivama i usklađivanjima sa zakonom koji su u biti u EU već otprije. Što se tiče samoga pomorskoga dobra morate znati da je pomorsko dobro i luke, da nemamo granicu pomorskog dobra, da imamo loše gospodarenje lukama, da imamo lučke uprave, da imamo lučke uprave poglavito županijske gdje je to bankomat. To znači lokalna uprava ništa, znači sve je to povezano. A ovaj zakon što se tiče sigurnosti samo je usklađivanje da direktivama i propisima već postojećim u EU. I vrlo je povezana ova priča koncesije i zbog toga me i je ponukalo malo prije ona stanka da se izađe u susret ovome lošemu Zakonu o koncesijama, da se ide u treće čitanje kao što je traženo i kao što su brojni građani, udruge, čelnici lokalnih samouprava tražili da se ide u treće čitanje Zakona o koncesijama. Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Vedrana Babića.
Kolega ja apsolutno razumijem stvari na koje vi upozoravate ali evo podsjetiti ću vas, isto jednu činjenicu i stvari, dobru praksu u Hrvatskom saboru da i oporba može pisati zakonske prijedloge ako vidimo da vladajući to ne provode dobro kako treba. I možemo skupiti glave pa napraviti neki zakonski prijedlog koji ćemo dati u saborsku proceduru i sami na taj način dati inicijativu kako bi popravili stvari koje ne valjaju. Hvala.
Hvala lijepo. Sada prelazim na pojedinačnu raspravu i prvi se javio uvaženi zastupnik Miro Bulj. Kolega Bulj vi ste za pojedinačnu raspravu se javili?
Hvala uvaženi predsjedniče, kolege i kolegice. Evo imamo danas znači zakon, tj. usklađivanje Zakona o sigurnosti u lukama i našim brodovima. To je usklađivanje u biti sa europskim direktivama i već postojećim zakonima. Ovaj zakon je već donesen 2009., tu su neke preinake. Postavio sam ovo i pitanje malo prije na repliku državnome tajniku Mihotiću da troškovi koliko će biti povećani i tko će plaćati troškove svih ovih izmjena i po pitanju veze, znači osoba koja će biti veza između ovih svih. Međutim, bio sam i upozorio ono što je vrlo bitno jer luke se nalaze na pomorskom dobru. Znači imamo nadležnu državu gdje luke imamo županijske luke, imamo manje lučice i luke na pomorskome dobru koje su znači lokalna samouprava upravlja ali je činjenica da je to pomorsko dobro bogatstvo, činjenica da je to pomorsko dobro ono što treba poslužiti lokalnoj upravi i kroz sigurnost luka ali naravno i kroz implementaciju novog zakona tj. novog Zakona o pomorskom dobru jer je činjenica da imamo probleme i upravljanje lukama, da su ljudi sa otoka i priobalja sa tih područja nisu zadovoljni i čelnici lokalnih samouprava i narod a poglavito pomorsko dobro je u vašem resoru. I to je vrlo bitan segment jer znamo da imamo veliki potencijal na Jadranu i turistički i kapacitete. I žalosno je što mi danas u brojnim lokalnim samoupravama nemamo granicu pomorskoga dobra gdje bi ljudi i brojne lokalne samouprave sa tih područja i tih gradova htjeli imati i luke i druge projekte u interesu svoje zajednice. Ja mogu i nabrojiti određene gradove u kojima sam osobno bio, kontaktirao sa ljudima, čelnicima, koče razvoj tih sredina kako i turistički, tako i u drugim granama tih naših lokalnih samouprava. I činjenica je da pomorsko dobro i luke moraju biti u interesu javnome a nikako skupina koje su na čelu županija a to je najbolji i najočitiji primjer je Splitsko-dalmatinska županija gdje je vidljivo da ogroman prostor naše pomorsko dobro gdje spadaju i luke da se koristi a u biti da nam cure novac po nekakvim izračunima na pomorskom dobru negdje oko 2 milijarde kuna. Samo u Splitsko-dalmatinskoj županiji godišnje ode u vjetar dok nam mladi s tih područja odlaze. Još jednom apel, da vi kao nadležno ministarstvo kao što ste reagirali, nakon što su građani reagirali, ja tada kao saborski zastupnik pa ste naknadno i vi donijeli odluku o poništenju koncesije u Zlatnom Ratu da čim prije izmjenom Zakona o pomorskom dobru uputite i županiji da se …. [[Govornik se ne razumije.]] granica pomorskoga dobra, da služi pomorsko dobro u javnom interesu tih područja a nikako u interesu pojedinaca koji rade šta žele, betoniziraju, koriste kako hoće pomorsko dobro pa i luke između ostaloga. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća je pojedinačna rasprava ona uvažene zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić. Nema je ovdje. Gubi pravo na raspravu. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Nikole Grmoje, nema ga, gubi pravo na raspravu. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Sada imamo 2 zakona, koje smo danas raspravili. To je prijedlog Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, prvo čitanje P.Z.E. br. 143. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Prijedlog Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka i sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim uključite se i glasujmo. Utvrđujem da jednoglasno, sa 96 glasova za, donijeti zaključak kako su ga predložila saborskog radna tijela.
Sada bismo prešli na slijedeću točku, to je: - Prijedlog zakona o prijenosu mirovinskih prava, prvo čitanje, P.Z.E. br. 127. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora, materijal vam je dostavljen u pretince, prigodom rasprava o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski susta v i socijalno partnerstvo. Izvješća njihova primili ste na sjednici, želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, uvažena državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava, Katarina Ivanković-Knežević. Izvolite.
Poštovani zastupnice i zastupnici, pred nama je još jedan ovotjedni zakon koji dolazi iz Ministarstva rada i mirovinskog sustava, vjerujem da ćemo ga svu skupa ocijeniti u visokom konsenzusu kao što su i prethodna dva bila ovoga tjedna, a to je Zakon o prijenosu mirovinskih prava. Naime, pristupanjem RH EU-u i otvaranju mogućnosti za zapošljavanje hrvatskih državljana u tijelima EU-a, pokazala se potreba za reguliranje mogućnosti prijenosa mirovinskih prava u cilju osiguranja kontinuiteta socijalne sigurnosti takvih osiguranika. Ovdje se radi o dužnosnicima odnosno o članovima ugovornom i privremenog osoblja odnosno službenicima koji jedna dio svog vijeka su proveli u mirovinskom osiguranju RH a jedan dio u mirovinskom osiguranju i institucijama, tijelima, uredima i agencijama EU-a. To su primjerice službenici u Europskoj komisiji ili u nekim specijaliziranim agencijama, isto tako službenici u Europskom parlamentu ali moramo voditi računa ne i europarlamentarci, oni su određeni drugim zakonom, te zaposleni u svim ostalim eu-agencijama. Prava i obveze iz radnog odnosa kao i mirovinskog osiguranja dužnosnika, člana privremenog osoblja ili člana ugovornog osoblja, odnosno službenika regulirani su dvjema uredbama, jednom iz '68. godine, jednom iz 2008. godine. Temeljem tih odredbi sastavljen je, odnosno Europska komisija je donijela i Pravilnik o osoblju gdje pravo na starosnu mirovinu može ostvariti dužnosnik odnosno službenik koji navrši 10 godina razdoblja osiguranja na poslovima u tijelima EU-a. Ako radi kraće od 10 godina može ostvariti neka druga prava, ovisno naravno o ispunjenju uvjeta. Kako dužnosnik odnosno službenik koji je dio svog radnog vijeka navršio u RH, a dio u institucijama EU-a, ne bi izgubio stečena prava, potrebno je omogućiti da kod stjecanja prava na mirovinu prenese svoja mirovinska prava iz jedno u drugi mirovinski sustav. I to je temelj ovog zakona. Na taj način će moći ostvariti pravo na mirovinu u jednom sustavu uz prijenos prava iz drugog sustava. Čime će se osigurati adekvatnu razinu prav na temelju svih razdoblja koje je proveo u osiguranju. Slijedom svega navedenog, ovim zakonom uređuje materija prijenosa mirovinskih prava iz obveznog mirovinskog osiguranja generacijske solidarnosti kao i mirovinskih prava iz kapitaliziranog sustava odnosno kapitaliziranih doprinosa na osobnim računima članova obveznih mirovinskih fondova u RH, prije zaposlenja u tijelima EU-a, u mirovinsko osiguranje koje se primjenjuje na dužnosnike i službenike EU-a kao i prijenos mirovinskih prava iz EU-a u naš sustav mirovinskog osiguranja nakon prestanka zaposlenja u tijelima EU-a., a sve u skladu s odredbom članka 11. Pravilnika o osoblju. Osnovna pitanja koja se uređuju ovim zakonom su status osiguranika koji prelazi iz hrvatskog mirovinskog osiguranja generacijske solidarnosti u mirovinsko osiguranje EU-a, temeljem zaposlenja u tijelima EU-a. Zatim status članova obveznih mirovinskih fondova koji prelaze iz hrvatskog kapitaliziranog mirovinskog osiguranja u mirovinsko osiguranje EU-a temeljem zaposlenja u EU-u, zatim status osiguranika koji prelaze iz mirovinskog osiguranja EU-a u hrvatsko obvezno mirovinsko osiguranje nakon prestanka zaposlenja u tijelima EU-a. Cijeli postupak prijenosa tih prava odnosno jednako tako i prijenosa i izračuna tih prava, zatim tijela koja sudjeluju u postupku prijenosa mirovinskih prava, način prihvata mirovinskih prava prenesenih iz sustava EU-a u RH i vođenje evidencija o prenesenim mirovinskim pravima. Ovim zakonom se zapravo osiguravaju preduvjeti za ostvarivanje prava iz mirovinskog osiguranja osobama koje su svojim radom veliki dio razdoblja ili dio razdoblja osiguranja navršili u mirovinskom osiguranju RH prema propisima RH a dio radom u tijelima u EU-u. Nacrt prijedloga ovog zakona bio je na e-savjetovanju od 13. siječnja 2017. do 28. siječnja 2017. godine, na njega nije bilo primjedbi, i tijekom javne rasprave i tijekom svih komunikacija o ovom zakonu, ovaj zakon je apsolutno nesporan u bilo kojem aspektu. Obo što je ključno je da ovdje zapravo sada po prvi puta reguliramo ona prava koje naši osobe koje rade u tijelima EU ostvaruju još od 2013. godine. On se primjenjuje na sve njih. Znači, svi oni koji su od 1. srpnja 2013. otišli raditi u tijela EU i zapravo na jedan jasan i nedvosmislen način uređuje tu materiju on nema trošak u smislu troška, trenutnog troška za državni proračun. Čak možemo reći niti u nekom dužem periodu ne očekuju se i ne mogu se dogoditi neki potresi ili neka veća izdavanja u kontekstu njihovih mirovina koje će biti iznivelirane ovim segmentom kojeg su radili u tijelima EU. Stoga predlažemo da usvojite ovaj zakon, da ga uputimo u drugo čitanje i da zapravo po prvi puta uredimo mogućnost prijenosa prava koje su naši sugrađani ostvarili radom u tijelima EU. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice. Možda bi bilo lakše da ste odmah na početku rekli da je ovaj zakon trebao biti donesen za vrijeme Kukuriku koalicije, znači do 1.7.2014. godine kada smo ušli u EU i da su se ova prava već tada regulirala. Ali ću vam samo napomenuti neke nomotehničke stvari u ovih dvije minute koliko je to moguće vezano za sam zakon ono što sam vidio iščitavajući njega. Dakle, u članku 3. kojim se određuje značenje pojmova koji se koriste u predloženom zakonskom tekstu u točci 10. umjesto teksta „sustav EU, sustav mirovinskog osiguranja i EU“ predlažemo samo tekst sustav EU, sustav mirovinskog osiguranja tijela EU a to i iz razloga što dalje navodite pod točkom 11. tijela EU su institucije, tijela, uredi, agencije EU koji zapošljavaju dužnosnike te privremene ili ugovorne službenike. U odnosu na uvod i obrazloženja još je primjedba vezana na stranici 3. gdje bi se trebalo brisati riječi „bez umanjenja“, onda bi tekst glasio zapravo isto tako samo bi se izbrisao taj dio bez umanjenja. To govorim iz razloga što je to opet navedeno u samom zakonu i dva puta se zapravo kao takvo spominje. Nadalje, u tom istom dijelu predlažemo brisanje teksta s obzirom na to da je europska regulativa izričito zabranjuje dvostruko osiguranje, odnosno obavezno primjenjuje načelo obuhvaćenosti osiguranika zakonodavstva samo jedne države i uplate doprinosa za osiguranje samo u jednoj državi. Ovom odredbom omogućava se zapravo povrat doprinosa u slučaju preklapanja osiguranja. Mislim da je to bitno naglasiti i mislim da bi bilo dobro ispraviti čisto zbog nomotehnike, a i u suglasnosti sa Hrvatskim zavodom za mirovinsko osiguranje što su mi zapravo i u ovom dijelu sugerirali. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Mladen Karlić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice i suradnice, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je Nacrt prijedlog zakona o prijenosu mirovinskih prava. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovaj prijedlog zakona obzirom da se ovim prijedlogom zakona usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Članstvo u EU otvorilo je mogućnost zapošljavanja državljana RH u tijelima EU pa s tim u vezi pokazala potreba reguliranja mogućnosti prijenosa mirovinskih prava kako bi se tim državljanima osigurao kontinuitet prava iz sustava socijalne sigurnosti. Slijedom toga, ovim zakonskim prijedlogom uređuje se materija prijenosa mirovinskih prava iz obveznog mirovinskog osiguranja u RH prije zaposlenja u tijelima EU u mirovinsko osiguranje koje se primjenjuje na dužnosnike, službenike EU kao i prijenos mirovinskih prava iz mirovinskog osiguranja EU u mirovinsko osiguranje RH nakon prestanka zaposlenja u tijelima EU. Time će se ostvariti pravo na mirovinu u jednom sustavu uz adekvatnu razinu prava obzirom na godine radnog staža. Zapošljavanje i prava iz sustava socijalne sigurnosti osoba koje se zapošljavaju u tijelima EU uređeno je Uredbom Vijeća prvo EZ-e iz 1968. godine a posljednji put je dorađena Uredba EU iz 2013. godine o određivanju pravila za zapošljavanje službenika i dužnosnika koja obavezuje države članice da osoblje zaposleno u tim tijelima nadoknadi mirovinski doprinos uplaćen prije zapošljavanja u tijelima EU. Metoda izračuna mirovinskih prava koji se odnose, prenose iz nacionalnog sustava u mirovinski sustav EU ostavljena su na izbor državama članicama, dok je metoda izračuna mirovinskih prava koja se prenose iz sustava EU u nacionalni mirovinski sustav nakon prestanka zaposlenja u tijelima EU propisana Pravilnikom o osoblju koji je sastavni dio ove uredbe. Osim metode izračuna vrijednosti mirovinskih prava koja se prenose iz mirovinskog osiguranja i EU u hrvatsko u obvezno mirovinsko osiguranje ovim zakonskim prijedlogom utvrđuje se i postupak prijenosa mirovinskih prava tijela koja sudjeluju u postupku prijenosa, način prihvata mirovinskih prava prenesenih iz sustava EU i izračuna vrijednosti tih prava u cilju ostvarivanja prava iz mirovinskog osiguranja u RH kao i način vođenja evidencija o prenesenim mirovinskim pravima. Evo zbog toga mislim da ovaj prijedlog zakona trebamo prihvatiti upravo zbog naših osiguranika kojih će biti ja sam uvjeren sve više u sljedećim godinama u sustavu EU. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Izvolite.
Poštovani kolega Karlić ovo pitanje je upućeno vama, odnosno i predlagatelju. Ovaj zakon koji ćemo mi uskoro usvojiti on za Hrvatsku znači, dakle obveze financijske. Nisam čuo o koliko se zapravo, koje su projekcije uopće, o koliko se ljudi trenutno radi koji rade u tijelima EU i kakve su projekcije za sljedeći period? Uglavnom se radi o maržu populacije, još uvijek nemamo umirovljenika, ali evo, čisto da malo osjetimo koliko će u sljedećem periodu, sljedećih godina, koštati hrvatski proračun. I možda još ovaj problem koji nije spomenut, što ako je netko radio, ostvaruje mirovinu iz više država, kako će onda biti taj problem riješen? Ovo je pitanje vama, odnosno predlagatelju. Hvala.
Predlagatelj, vam naravno ne može odgovoriti, ali će pokušati uvaženi zastupnik Karlić. Izvolite.
Hvala gospodine Zekanoviću na pitanju. Pa evo ovo pitanje na koje, moram priznati ne znam kompletan odgovor, ali ono što je važno da sad, ove godine i u prvim godinama, neće biti većeg financijskog opterećenja za mirovinski i za naravno Ministarstvo financija, a u sljedećim godinama, naravno da očekujemo što veći broj hrvatskih građana koji će raditi u sustavu EU, na tom području i tako zapravo, uvjeren sam i da će ministarstvo napraviti projekcije ukoliko će to biti opterećenje, ali siguran sam da će vrlo brzo i iz EU raditi u hrvatskom sustavu, tako da će doći onda ta mirovinska zapravo prava i financijska sredstva u sustav, mirovinskog sustava RH.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika nezavisnih zastupnika i HSU-a govoriti uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo prvi put da imamo usklađivanje jednog zakona sa Uredbom Europskog parlamenta i Vijeće Europe i pravilnikom o osoblju, što znači da nećemo naše zakone usklađivati samo sa direktivama, nego i sa ostalim aktima EU i on je, ovaj prijedlog zakona uređuje nešto na potpuni različiti način u odnosu na što je do sadašnja praksa u odnosima, u sporazumima o socijalnim pravima građana između država EU. I to je logično jer EU, je nadržava i nema taj pravni legitimitet da bi mogla socijalne sporazume sa pojedinom državom sklapati, već to rješava uredbama, pravilnika, dakle svojim normativnim aktima. Zašto je ovo različito? Pa recimo do sada se mirovina, po osnovi rada u različitim zemljama uživala po principu razmjernosti, s time da se samo u jednoj zemlji se trebalo postići pravo, onaj minimalni broj godina da bi se ostvarila mirovina, tako da se onda u svim ostalim zemljama gdje je netko radio, isto tako ostvari pravo na mirovinu razmjenu broju godina koliko je netko radio u nekoj zemlji. Ovdje je prvi put nešto drugačije uređene. Nema tog sustava razmjernosti, on je samo u akterskim izračunanima, ali nije u izvornom smislu da primam i dalje mirovinu iz različitih zemalja. Ovdje, recimo konkretno imamo hrvatskog građanina koji, ili građanka koja će otići raditi kao dužnosnica, službenica u Europski parlament ili Europsko vijeće ili bilo koju agenciju, ima ovdje 15 godina staža, dakle, profilirana je, ona će sa ovim, sa zahtjevima Europskog vijeća, kod, odnosno prema Pravilniku o osoblju, ona će dati zahtjev kojim će se iz hrvatskog fonda za mirovinsko osiguranje, iz prvog stupa, i iz drugog stupa, dakle iz kapitalizirane štednje, ako je, a je i biti će obveznici uplate drugog stupa, kojima će se prenijeti novac u europski fond, zajednički fond. I šta se dalje događa? Ako netko bude imao sreće raditi 10 i više godina, odnosno više od 10 godina, ostvariti će pravo na tzv. europsku mirovinu, kojoj će se pridodati, ako ne želi dalje raditi, kojoj će se pridodati i ono što je ostvario ovdje, imati će jednu jedinstvenu mirovinu. Dakle, neće imati mirovinu iz više izvora. Ako bude želio dalje nastaviti raditi u Hrvatskoj, onda može taj sav novac koji je tamo kapitaliziran, prebaciti opet u hrvatski mirovinski sustav. Dakle, to je jedan potpuno novi način utvrđivanja i jedinstvene europske mirovine, da je tako nazovem. Naravno, nemam primjedbi na ovaj zakon, osim detalja koji je govorio i kolega Babić, naravno da imamo problem i sada s onima koji su otišli na rad 2013. a ovog zakona nismo imali, vjerojatno ćemo im to naknadno, moći isto tako stupanjem na snagu ovog zakona urediti sva njihova prava. Ono što je još bitno za reći ovime, ovim zakonom taj problem nije u potpunosti riješen. Dakle, mi moramo na adekvatan način izmijeniti i Zakon o mirovinskom osiguranju, da se dozvole takve isplate, i na odgovarajući način moramo izmijeniti Zakon o obveznim mirovinskim fondovima, jer tamo nemamo predviđenih ovakvih slučajeva za ovakve isplate. Dakle, kada radite zakone, ovo samo po sebi dokazuje da je uređivanje pravnih okvira, jedan posao koji traje i koji se mijenja u skladu sa okolnostima, sa vremenom, sa situacijama, prema tome, nikada ne donosimo jedan zakon za sva vremena, nego ga moramo nadograđivati, oplemenjivati, ići naprijed, regulirati nove momente. Nemam puno što ovdje reći o samom sadržaju zakona, jer je on nomotehnički korektan, on je bio u javnoj raspravi, imali su ga i socijalni partneri pravo davati primjedbama. Nisu imali previše interesa jer smatraju da to nije veliki broj članova ni sindikata niti su poslodavci baš previše pokazali interes, ali imam opravdanje da je zakon ispravan, da je bio na javnoj raspravi, da nije bilo primjedbi, da se socijalni partneri isto tako nisu imali nikakvih primjedbi prema tome možemo mirno usvojiti ovaj zakon i Klub nezavisnih zastupnika i HSU-a će podržati ovaj zakon s time da još jednom kažem morat ćemo u nekom narednom vremenu riješiti ove probleme dodatnog uređivanja u ZOM-u i u Zakonu o mirovinskim fondovima. Evo toliko, vrijedi skratiti, ne treba trošiti energiju uzalud. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Hrelja. Mislio sam kada ste govorili o prijenosu sredstava korisnika od mirovinski doprinosa u Mirovinski fond RH da ćete se dalje nadovezati na to pa reći da je ovim zakonom s obzorom da je on lex specialis da se omogući dokup staža jer su to velika sredstva, a ovim bi se zakonom to moglo omogućiti jer onim Zakonom o mirovinskom osiguranju znate da to više nije moguće. Ali treba razmisliti o ovome. A onda ste govorili, nadovezujem se na gospodina Zekanovića koji je pitao koliki bi taj trošak bio za proračun RH. Jasno stoji u zakonu u obrazloženju koliko ja znam da u ovom trenutku nema troška za proračun RH. Međutim govoreći o tim simulacijama o kojima je on govorio to je jako teško jer ne znamo broj korisnika, mi zapravo ne znamo njihovu osnovicu u tijelima EU i ne znamo period proboravili u tijelima EU odnosno koliki je broj doprinosa uplaćivan kroz to. Ali o ovome bi trebalo razmisliti jer to neke članice EU imaju. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovorit će na repliku uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Ja mislim da ovdje ne treba razmatrati nikakve mogućnosti ni dokupa staža, ni dokupa mirovine. Ovdje svaki osiguranik ima pravo izbora. Dakle najbolje bi mu bilo da nakon deset godina rada u institucijama EU postane europski umirovljenik. Ako mu je to malo jer to će biti prva grupacija nakon deset godina rada koji će stvarno biti europski umirovljenici sa jedinstvenim mirovinama. Da li će to njemu biti dosta ili ne, to je druga stvar, da li će dalje raditi ili neće opet njegov izbor. Mislim da ne trebamo neke hibride predviđati koje su se pokazali više neki manje uspješnima. A što se tiče, drago mi je da ste spomenuli ja nisam namjerno htio govoriti o novcu jer to nije doista problem ovog zakona, to je problem eventualno proračuna jer će se iz proračuna zahtijevati novac, a mi ne znamo koliko će tih ljudi biti u ovome trenutku. Možemo otprilike znati koliko je tih ljudi, ali taj novac nije nepovratno izgubljen, taj novac ako smo isplatili nekome i ako se taj novac neće vratiti mirovina će se primati iz nekog drugog izvora, ali to je nešto što je uplaćivao godinama jedino što naš sustav štednja nego je generacijska solidarnost u većini odnosno je i štednja u ovom drugom dijelu drugog mirovinskog stupa gdje se radi o individualnoj kapitaliziranoj štednji. Dakle to bi odgovaralo prvenstveno drugom stupu i tu nema opterećenja za proračun. Za proračun ima opterećenje samo uplate doprinosa iz prvog mirovinskog stupa i morat će se tako postupit. Ja se nadam da to neće biti šokantno za proračun, da će odjednom dvije tisuće ljudi dobiti posao, iako bi im ja to želio da dobije dvije tisuće ljudi posao u institucijama EU jer to znači i bolje plaće njihove i možda njihova bolja budućnost. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana državna tajnice. Nadovezat ću se na ovo što je rekao gospodin Karlić u ime kluba HDZ-a i onome što ste vi uvodno govorili, a dobro je ponoviti da se radi o uređuje se prijenos tih mirovinskih prava u sustavu mirovinskog osiguranja EU stečenim u sustavu obaveznog mirovinskog osiguranja, a i mogućnosti za djelatnike u ovom slučaju dužnosnike i službenike EU koji mogu birati svoj prijenos sredstava iz mirovinskog osiguranja RH u EU odnosno u sustav EU i obrnuto iz EU u sustav RH. Dakle radi se o osiguranicima, radi se o građanima RH korisnicima čija su to stečena prava. Za razliku od postojanja koordinacije sustava socijalne sigurnosti između država članica EU, a na temelju ovih relevantnih uredbi o kojima je govorio gospodin Karlić iz 1968. godine, pa i 2008. godine i ovog Pravilnika o osoblju oni imaju na to pravo. EU ne koordiniraju svoj sustav socijalne sigurnosti sa sustavima država članica i to je točno, pa se tako recimo taj mirovinski sustav zbog načela asimilacije pravnih činjenica u odnosima između institucija EU i država članica uopće ne primjenjuje. E sada o tome možemo imati različita mišljenja, ali pravno ne možemo mijenjati navedenu situaciju i to je točno. Ovaj navedeni propis, znači ovaj zakon on može derogirati odredbe i načela domaćeg zakonodavstva u mirovinskom osiguranju, dakle može ih derogirati jer je u odnosu na ovaj zakon lex specialis o čemu sam govorio. No ono što bih želio reći, a i gospodin Hrelja se dotakao, a to stoji i u ovome zakonu, a radi se o članku 10. načinu izračuna prijenosa vrijednosti, znači faktor korekcije iznosi 0,7 služi za korekciju prijenosne vrijednosti iz obaveznog mirovinskog osiguranja na temelju generacijske solidarnosti što bi zapravo značilo kada bi korisnik iz RH prenosio ta sredstva u mirovinski sustava EU, značilo bi da bi 70% svojih sredstava mogao prenijeti u sustav EU dok bi se 30% zadržavalo na ime solidarnosti. E sad, činjenica je recimo da u Hrvatskoj u ovom našem sustavu mirovinskog osiguranja nema više instituta dokupa staža. Ali bi bilo dobro razmisliti o tome kao što sam i rekao gospodinu Hrelji, recimo u Španjolskoj je to moguće. Dakle sredstva koja španjolski dužnosnici ili službenici koji su radili u tijelima EU ta sredstva mogu u svom nacionalnom zakonodavstvu dokupiti za taj efektivni dio u EU, dokupiti dio staža u Španjolskoj što bi možda mogli i mi razmisliti o tome dijelu. Što se tiče ovog dijela što sam govorio vezano za faktor korekcije u iznosu od 0,7%, također postoje recimo zemlje članice EU koji imaju malo restriktivniji stav, recimo Češka ima 0,6. Prema mirovinskom sustavu institucija EU novac što bi ga primili od Hrvatske bi preračunali prema svojim propisima sukladno vrijednostima godina staža u institucijama EU-a. Mislim da se može o tome razmišljati i da bi se to moglo, da bi se to moglo regulirati ovim zakonom. To je ono što sam recimo u ovom prvom čitanju želio reći, sugerirati vam da razmislimo o tome do drugoga čitanja uz ove nomotehničke izmjene i mislim da bi to bilo dobro i da bi to zapravo koristilo korisnicima, hrvatskim građanima koji su svoja prava ostvarili u tijelima EU i kažem dobro je, jer ste vi u vašem izlaganju to iznijeli. Ali ponoviti ću, ovaj zakon se trebao donijeti do 1.7.2013. godine za vrijeme kukuriku koalicije, to bi bilo kudikamo korisnije i bolje, do sada bismo regulirali određene stvari. Još nešto možda napominjem, ne samo vezano za ovaj Zakon o prijenosu mirovinskih prava već i u zadiranje, bilo koje zadiranje u Zakon o mirovinskom osiguranju koji se možda i zbog političke volje donosi, to nekada zna stvarati probleme Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje jer znate da svaka takva stvar i promjena u zakonu zadire zapravo i u onaj informatički dio vezan za Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje što zbog određenih stvari koje se mogu dogoditi u samom poslovnom procesu ponajprije vezano za nepripadne isplate koje u ovom trenutku u RH iznose oko 111 milijuna kuna što nije mali iznos. Dakle to je jedan pristojan iznos pa je i uvijek dobro paziti na takve stvari u suglasnosti sa Hrvatskim zavodom za mirovinsko osiguranje koji uvijek mogu dati dobre i korisne primjedbe. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Silvana Hrelje.
Uvaženi kolega Babić, zahvalan sam što ste i meni i drugima usmjerili pažnju na članak 10. Naime, išao sam još analizirati šta tu piše, OK, trebalo bi napraviti jedan primjer izračuna i koliko to iznosi jer ovdje mora doista biti uključeno unutra, ovdje se radi o obračunu prema zadnjoj plaći. Znači da su, da se aktualna situacija stavlja u prvi plan. Dakle ne ono kako je uplaćivano kroz, pred ne znam 10 godina pa se množi sa kamatama nego se sve svodi na zadnju godinu i aktualnu vrijednost mirovine što znači da su i sva usklađivanja uključena itd.. I jedino što me ovdje zaintrigiralo, mislim da je to OK, sad, da li je taj 0,7 faktor dovoljan ili nije, to bi trebali izračuni pokazati. Ali me nešto drugo zaintrigiralo jer po ovome ispada da će i za prvi i za drugi stup uplatiti se iz državnog proračuna pa će eventualno državni proračun ili Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje potraživati preko REGOS-a od obveznih mirovinskih fondova jer po ovom članku se vidi da se na jednak način tretiraju i uplate koje se pretvaraju u osobne, uplate u obvezni mirovinski fond koji se pretvaraju u svoje osobne bodove koji pak imaju svoju vrijednost. Dakle, vjerojatno je ovdje rješenje ali mislim da ćemo morati stvarno to i Zakonom o obveznim mirovinskim fondovima predvidjeti tko daje zahtjev, kome se uplaćuju ti novci, odnosno ta sredstva i puno drugih detalja. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Ante Babića.
Pa da, simulacije izračuna, rekli smo teško je znati bez broja korisnika njihove osnovica, zapravo razdoblja koje su proveli tamo. Ovo što možda govorite ne treba, nisu iste stvari, recimo koeficijent za izračune mirovine u odnosu na ono što sam govorio a vezano je za korekciju iznosa od 0,7, odnosno 70% prijenosa sredstava u mirovinski sustav EU. Znajući da recimo izračuni naše mirovine se koristi zapravo prosječnim onim vrijednosnim bodom, mirovinskim stažem ali i polaznim faktorom vezano za izračun mirovina. A taj prosječni vrijednosni bod se zapravo računa na temelju ostvarenih svih plaća za vrijeme radnoga staža u RH u odnosu na prosjek plaća u RH. Hvala.
Hvala lijepa. Završno će reći nešto uvažena državna tajnica Katarina Ivanković Knežević.
Evo prije nego što vas zatražim da donesete odluku o usvajanju predmetnog zakona samo nekoliko klarifikacija. Znači što se tiče 2013. godine i osoba koje su od 1. srpnja 2013. godine jasno je u zakonu napisano da se retroaktivno primjenjuje i na njih, znači svi oni koji su od tada rade u tijelima državne uprave, bez obzira jesu li i prije radili, ali ovaj zakon se primjenjuje od našeg naravno ulaska u EU. Što se tiče segmenata kako je to regulirano u drugim zemljama, znači Pravilnik o osoblju daje mogućnost zemljama da urede samo na dva načina. Znači, jedan način je putem nacionalnog propisa zakona, tako su uredile Slovenija, Austrija, Bugarska, Luksemburg, Njemačka i Češka ili putem sporazuma s EU-om, što je dio zemalja tako uredio. Što se tile ovog zadnjeg pitanja, mislim svi znamo da se u prvom stupnju gledaju osnovni bodovi u skladu sa Zakonom o mirovinskom, u drugom stupnju je to pitanje formule za osnovnu mirovinu, tako da taj segment i dalje ostaje ovakav i mi smo se opredijelili upravo za sustav aktuarskog izračuna jer je bliži našem mirovinskom sustavu i to su oni osnovni razlozi zašto ga tako primjenjujemo. Evo ga, svima još jednom hvala na konstruktivnoj i pozitivnoj raspravi i očekujemo da će čim prije zakon biti i u drugom čitanju. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku na vaše izlaganje uvaženog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice, dobro je da ste ovo sada naveli na kraju vezano za ostvarivanje prava odnosno za osiguranike koji su po HZMO-u ostvarili već svoje pravo. Dakle, što s njima, donošenjem ovog zakona oni će zapravo moći ponovno zatražiti određivanje i ostvarivanje svojih prava što je jako bitno i zbog svih onih koji su već išli u mirovinu. Hvala.
Vidim da uvažena zastupnica, dakle time zaključujemo raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad ste steknu uvjeti. Vidim da uvažena zastupnica Ninčević-Lesandrić nešto želi reći. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Tražim stanku vezano za konzultacije s klubom zastupnika oko glasanja o zakonima danas [[Upadica Reiner: Oko?]] Oko glasovanja o Zakonu o koncesiji i CETA-i.
Kolegice Ninčević-Lesandrić, oko toga je vaš klub već tražio stanku [[Upadica Ninčević-Lesandrić: Ali ja imam pravo tražiti stanku za sve ono…]] Za istu točku o istoj stvari, isti klub, nema pravo.
Dakle, kolega Bulj je tražio stanku za Zakon o koncesijama, ako se ja ne varam, nije spominjao CETA-u i nije o tome tražio stanku, pa evo ako je to problem onda ću ja tražiti stanku samo o tome zakonu [[Upadica Reiner: Bila je stanka o CETA-i, pogledajte, vi možete…]] Stanka o CETA-i je bila od strane gospodine Bunjca i Živoga zida [[Upadica Reiner: Pogledajte, vi možete zlorabiti Poslovnik kako god hoćete.]] Ne zlorabim Poslovnik već želim stanku [[Upadica Reiner: Je, zlorabite, i to je po treći puta danas da se traži stanka o stvarima koje su kompletno raspravljene.]] Potpredsjedniče Hrvatskog sabora [[Upadica Reiner: Ja ne odobravam stanku a vi molim vas ako mislite da ste u pravu obratite se…]] Šta ste rekli, da ne odobravate ili odobravate stanku? [[Upadica Reiner: Ne odobravam stanku jer je to raspravljeno…]] Iz kojeg razloga ne odobravate stanku? [[Upadica Reiner: O tome je raspravljano već i danas su bile stanke zbog toga, prema tome, nema nikakvog razloga da se dodatno o tome raspravlja. Ako smatrate da sam povrijedio…]] Ali ja smatram da imam pravo na stanku [[Upadica Reiner: Pa vi ste obratite Odboru za Poslovnik, Ustav i politički sustav.]] Ali tada nam ta stanka neće trebati.
Sad ćemo proglasiti stanku, da, sad ćemo imati stanku do 12 sati. I onda će biti glasovanje po planu. STANKA U 11,30 SATI
Prijedlog Zakona o prijenosu mirovinskih prava, prvo čitanje, P.Z.E. br. 127. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o prijenosu mirovinskih prava i drugo, sve primjedbe i prijedlozi, dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanju teksta konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 97 glasova za, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Prelazimo sada na Prijedlog odluke o izboru potpredsjednika Hrvatskog sabora. Predlagatelj je Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista. Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista sukladno članku 32., 172. i članku 272. Poslovnika Hrvatskog sabora predložio je da se za potpredsjednika Hrvatskog sabora izabere kolega Božo Petrov. Želi li predstavnik predlagatelj dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Otvaram raspravu. Javili su se imamo tri prijavnice. Prvi je u ime Kluba zastupnika Most-a uvaženi kolega Miro Bulj. Nema ga, gubi pravo. Drugi je u ime Živog zida uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nema ni njega i on gubi pravo. I pojedinačno imamo isto tako kolegu Miru Bulja, dakle nema ni njega, još jedanput ga nema. Pa onda zaključujem raspravu i za izbor potpredsjednika, podsjećam samo, potrebna je većina glasova nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog odluke da se za potpredsjednika Hrvatskoga sabora izabere zastupnik Božo Petrov. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je sa 91 glasom za i 1 suzdržanim zastupnik Božo Petrov izabran za potpredsjednika Hrvatskoga sabora. Čestitam novom potpredsjedniku na izboru i želim mu puno uspjeha. [[Pljesak.]]