Kolegice i kolege, želim vam dobar dan. Nastavljamo sa radom i po dogovoru sa objedinjenom raspravom o sljedećim zakonima - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o područjima posebne državne skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 517. - Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o brdsko-planinskim područjima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 518. - Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o obnovi i razvoju Grada Vukovara, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 522. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge akata primili ste. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će nam prijedloge zakona obrazložiti zamjenik ministra regionalnog razvoja i europskih fondova gospodin Jakša Puljiz. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo potpredsjednice, uvažene zastupnice i zastupnici pred vama se nalaze izmjene tri zakona koji čine zapravo jedan paket zakona kojima se redefiniraju mjere na područjima posebne državne skrbi, dakle poticajne mjere na područjima posebne državne skrbi, brdsko-planinskim područjima i na području Grada Vukovara. Ova tri zakona čine jedan jedinstveni zakonski paket zajedno sa drugim zakonima u nadležnosti Ministarstva financija. Dakle, Zakonom o porezu na dohodak i Zakonu o porezu na dobit, te Zakonu o izvršenju državnoga proračuna. Koja je svrha prijedloga promjene ovih zakona? Glavni cilj je da se postojeće olakšice, poticajne mjere za područje posebne državne skrbi, brdsko-planinska područja usklade sa novim sustavom kategorizacije područja prema stupnju razvijenosti onako kako je to propisao Zakon o regionalnom razvoju još 2010. godine. 2010. godine Zakon o regionalnom razvoju utvrđene su kategorije područja prema stupnju razvijenosti na lokalnoj i na regionalnoj razini. Podijeljene su na lokalnoj razini jedinice u pet skupina i određeno je da su jedinice koje su u prvoj i drugoj skupini da sačinjavaju područja tzv. potpomognuta područja. To su one jedinice čiji indeks razvijenosti je ispod 75% prosjeka Republike Hrvatske, odnosno koje zaostaju više od 25% za prosjekom Republike Hrvatske. Međutim, nakon donošenja toga zakona nije se otišlo korak dalje da se ista ta kategorizacija konkretno i primijeni. I nastavili smo funkcionirati u jednom sistemu gdje imamo paralelne kategorije područja. Imamo i područja posebne državne skrbi sa svojim skupom mjera, imamo i brdsko-planinska područja i imamo ta nova potpomognuta područja iza kojih nisu stajale konkretne poticajne mjere. Ideja je da konačno zaživi ta kategorizacija. Nova kategorizacija bi zaživjela donošenjem novog Zakona o regionalnom razvoju sa 1.1.2015. godine, a ovim izmjenama zakona se zapravo usklađuju sadašnji poticaji na PPDS-u sa novom kategorizacijom na jedan vrlo jednostavan način. Primjer za to iz Zakona o područjima posebne državne skrbi. Dakle, u Zakonu o području posebne državne skrbi postoji mjera kojom se kompletni prihodi od poreza na dobit prepuštaju lokalnoj samoupravi. Predloženim izmjenama ta bi se mjera redefinirala na sljedeći način. Da bi se kompletni prihodi od poreza na dobit prepuštali onim jedinicama lokalne samouprave na područjima posebne državne skrbi čiji je indeks razvijenosti ispod 75% prosjeka Republike Hrvatske. Dakle, onim jedinicama koji udovoljavaju kriterijima za stjecanje statusa potpomognutih područja prema Zakonu o regionalnom razvoju. Za lokalne jedinice čiji je indeks razvijenosti između 75 i 100% prosjeka Republike Hrvatske država bi se odricala 75% poreznih prihoda. Drugim riječima, za njih bi bilo umanjenje od 25% poreznih prihoda u odnosu na sadašnju situaciju. Za jedinice čiji je indeks razvijenosti između 100 i 125% indeksa razvijenosti umanjenje bi iznosilo 40%, drugim riječima njima bi pripalo 60% ukupnih prihoda od poreza na dobit na svom području. I za lokalne jedinice čiji indeks razvijenosti prelazi 125% njima bi ostajalo 40% poreznih prihoda odnosno umanjenje bi iznosilo 60%. Šta pokazuje ovaj model? Ovaj model između ostaloga pokazuje da postoji značajan broj jedinica na područjima posebne državne skrbi čiji indeks razvijenosti prelazi 75% prosjeka Republike Hrvatske. I to je zapravo bio i glavni motiv da se konačno primijeni ta kategorizacija. Naime, sadašnji sustav kategorizacije i područja posebne državne skrbi i pogotovo brdsko-planinskih područja jednostavno nije dovoljno objektivan, on se ne koristi u uobičajenim socio-ekonomskim indikatorima kakvi su svugdje u svijetu uobičajeni kada govorimo o kategorizaciji slabije razvijenih područja i zbog toga imamo velika odstupanja i zapravo nejednakosti. Istovremeno uz to što imamo veliku grupu jedinica obuhvaćenih pogotovo u područjima, brdsko-planinskim područjima koji ne udovoljavaju tim kriterijima. Imamo jako veliku grupu, još veću grupu jedinica i izvan područja posebne državne skrbi i izvan brdsko-planinskih područja koji udovoljavaju uobičajenim socio-ekonomskim kriterijima za stjecanje statusa potpomognutih područja, drugim riječima koji su izuzetno nerazvijeni. I to je ono što ćemo napraviti 1.1.2015. godine. Donijet ćemo sustav koji će te jedinice uključiti. Da se vratim na olakšice. Osim ove olakšice, dakle koja se odnosi na prihode od poreza na dobit, jedna mjera se prenosi u Zakonu na porezu na dobit, dakle intencija je da sve one mjere koje se odnose na porez na dobit koje reguliraju pitanje direktna olakšica kod korisnika odnosno obveznika poreza na dobit da se prebace u temeljni zakon, dakle u Zakon o porezu na dobit tako da se mjera koja se odnosi na olakšice za poslovne subjekte prenosi iz Zakona o područjima posebne državne skrbi u Zakon o porezu na dobit s tim, s tom velikom promjenom da se ukida vremensko ograničenje primjene te porezne olakšice. Dakle vi znate da sadašnje rješenje Zakona o područjima posebne državne skrbi, porezna olakšica za gospodarske subjekte izvan djelatnosti poljoprivrede i ribarstva je bila vremenski ograničena. Dakle ukidamo vremensko ograničenje, ona postaje vremenski neograničena ali je vežemo iznosom za pravila potrebama dodijele male vrijednosti. Dakle pravila o dodjeli potpora male vrijednosti kažu da iznos olakšice za gospodarski subjekt ne može prijeći 200 tisuća eura u tri godine. Dakle, to je ograničenje ali ovo vremensko ograničenje koje je postojalo više ne postoji tako da će gospodarski subjekti na potpomognutim područjima moći uživati trajno ove povlastice. S tim da je isto tako važno napomenuti da se s ovom izmjenom odmah kreće na sustav potpomognutih područja, dakle u Zakonu o porezu na dobit će se odmah primijeniti nova kategorizacija prema indeksu razvijenosti. Također jedan dio izmjena zakona o područjima posebne državne skrbi se odnosi na brisanje mjera za koje se procijenilo da ili nisu ostvarili očekivani učinak ili se uopće nisu primjenjivale zbog različitih razloga. Dakle mjere kao što su novčana naknada na površine koje su posebno u sustavu zaštite okoliša, kojom se dakle obeštećuje dakle jedinica lokalne samouprave koja na svom području ima zaštićene prirodne površine te mjera koja se odnosi na pravo na naknadu troška boravka djece i dječjim vrtićima i jaslicama iz državnog proračuna se brišu. Naime, te mjere nikad nisu bile provedene do sada. Za njih nikad nisu bila osigurana sredstva. Pravilnik koji bi regulirao novčanu naknadu za zaštićeni prirodne površine nije nikad bio donesen a financijska situacija je takva da ne postoji prostor u proračunu da se ova sredstva osiguranju u sljedećem trogodišnjem razdoblju i zbog toga predlažemo brisanje ovih odredbi. Također ukida se prijedlog da se ukine porezna olakšica kod plaćanja poreza na promet nekretnina budući da je procijenjeno da ova mjera nije polučila one željene efekte da jednostavno obzirom na nisku cijenu nekretnina taj iznos olakšice je toliko nizak da ne predstavlja realno pravi poticaj za razvoj tržišta nekretnina na tom području te se stoga predlaže ukinuće ove olakšice. Što se tiče Zakona o brdsko-planinskim područjima tu imamo jednu izmjenu mjere. Dakle, analogno izmjenama u Zakonu o području posebne državne skrbi i u ovome zakonu se predviđa da se prihodi od poreza na dobit isplaćuju sukladno kategorizaciji jedinice lokalne samouprave prema indeksu razvijenosti, dakle jednako kao što je napravljeno u Zakonu o područjima posebne državne skrbi. One jedinice na brdsko planinskim područjima čiji je indeks razvijenosti ispod 75% imale bi pravo na i dalje bi imala ista prava. One jedinice koje se nalaze u razredu između 75 i 100% prosjeka RH imale bi umanjenje poreznih prihoda za 25%. One jedinice koje su u razredu između 100 i 125, njihovi se prihodi umanjuju za 40%, a one jedinice koje prelaze 125% prosjeka RH njima bi se umanjenje iznosilo, kod njih bi umanjenje iznosilo 60%. To je izmjena što se tiče Zakona o brdsko-planinskim područjima i kod Zakona o obnovi i razvoj grada Vukovar i jedina je promjena da se olakšica koja se tiče poreza na dobit prenosi u Zakon o porezu na dobit, dakle sukladno onome što sam ranije rekao da se kompletna problematika koja se odnosi na porez na dobit regulira sa jednoga mjesta a to je Zakon o porezu na dobit. Evo to su ukratko ključne izmjene. Nadam se da ćete razumjeti da je jednostavno bilo nužno napraviti ovu prilagodbu. Nažalost moram biti otvoren i isto tako reći i u potpunosti da je i situacija u proračunu takva da smo određene rezove morali povuć. Pokušali smo maksimalno smanjiti razinu tih rezova budući da se zaista radi o područjima koja nikako ne može nazvati razvijena, radi se o manje ili više slabije razvijenih područjima RH, ali neke smo poteze morali povuć pogotovo kada znamo da nam je konačni cilj da 1.1.2015. u potpunosti zaživi nova kategorizacija prema indeksu razvijenosti i zbog toga smo u 2014.godini napravili ovaj prijelaz. Dakle, smanjili smo ali zaista vrlo ograničeno razinu potpora za ova područja. Morate znati da država godišnje za područje posebne državne skrbi, brdsko-planinska područja i grad Vukovar izdvaja samo kroz porezne olakšice, samo kroz transfere, dakle dotacije iz državnog proračuna da ne govorim sad o sufinanciranju kapitalnih ulaganja kroz druge programe, dakle bez tog sufinanciranja 1,3 milijarde kuna godišnje. A ove tu mjere koje predlažemo u ovim zakonima imaju daleko manji financijski učinaka. Dakle, u slučaju Zakona o područjima posebne državne skrbi govorimo o 35-40 milijuna, 40-45 milijuna kuna učinka na prihode lokalne samouprave. Dakle, zaista i to samo za one koji ne udovoljavaju kriterijima stjecanja statusa potpomognutih područja a na brdsko-planinskim područjima predviđeno je umanjenje prihoda jedinica lokalne samouprave iznosi 10 milijuna kuna. Dakle zaista smo išli na jedno vrlo, blago, blago smanjenje, postupno 2015. će zaživjeti novi sustav. Također je važno istaknuti da mi pripremamo i za 2015. još jedan poseban fond koji ćemo nastaviti sufinancirati jedinice koje gube status koje odnosno neće steći status potpomognutih područja a sada imaju status brdsko-planinskih područja i područja posebne državne skrbi ovisno o stupnju njihovog fiskalnog kapaciteta. Dakle i dalje ćemo nakon 1.1.2015.podržavati ove jedinice koje će izgubiti kategoriju potpomognutog područja. Evo hvala na pažnji nadam se vašoj podršci do usvajanja ovih zakonskih izmjena.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na replike. Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Nije dobro iznositi velike cifre koje se izdvajaju iz proračuna … ova milijarda i 300 gospodine zamjeniče ministra vam je sredstva za decentralizirane funkcije što dobiva između ostalog i grad Zagreb od tih sredstava. Dakle od ovih milijardu 300. Druga stvar, ključnu pomoć koje jedinice lokalne samouprave imaju ona vam je ugrađena u Zakon o izvršenju državnog proračuna od 2004.godine,a to je da povrat poreza na dohodak i povrat poreza na dobit koji podnose građani i pravne osobe u RH umjesto jedinica sa područja od posebne državne skrbi ili kako ćemo ih sada zvati po novome je vršila država. I to je ključna odredba i ona ako se neće naći a mislim da je nema u prijedlogu proračuna za 2014.godinu to je ključna funkcija za jedinice lokalne samouprave. Ovaj prijedlog zakona mislim da nije trebao doći na klupe trebao je ići kao jedinstveni novi zakon o regionalnom razvoju jer onda treba vidjeti jedan veliki dio jedinica lokalne samouprave će izgubiti taj status, ali isto tako jedan dio jedinica lokalne samouprave koje se nalaze na područjima koja nisu bila zahvaćena ratom će dobiti taj status. Ali kažem ovih milijardu i 300 milijuna kuna vam se nalazi sufinanciranje osnovnog i srednjeg školstva dakle to je ono što jedinice lokalne samouprave dobiju temeljem Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i onda se iz državnog proračuna uplaćuje onaj dio koji ide do minimalnog standarda i od ovih milijardu 300 milijuna kuna … i taj dio i ovaj dio što se tiče povrata poreza na dohodak. A što se tiče ustupanja poreza na dobit znate i sami da nažalost na područjima od posebne državne skrbi ako zanemarimo ona područja koja su vezana uz gradove koji su itekako razvijene a ušli su u to područje samo zbog toga što su bili rubno zahvaćeni i tako i tako nikakva. Prema tome smatram da ovaj zakon je trebao ići cjelovit jer ovako će samo izazvati zbrku i paniku i s tim se neće ništa postići.
Odgovor na repliku Jakša Puljiz.
… [[Govornik nije uključen.]] dakle povrat poreza države građanima koji iznosi 460 milijuna kuna u prošloj godini ostaje i to se ne dira. Dakle to ćete naći u državnom proračunu dakle taj iznos se ne dira on ostaje. On nije u ovome u Zakonu o izvršenju državnoga proračuna, molim lijepo znate i sami. A što se tiče ovih ostalih mjera ipak su to značajnija sredstva. Ustupanje prihoda poreza na dobit dakle država je prepustila 266 milijuna kuna u prošloj godini nije mali iznos. 266, a uvećanje udjela u porezu na dohodak država je prepustila 360 milijuna kuna tim lokalnim jedinicama, tako da se radi o značajnim iznosima zaista.
Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče vi ste u svom uvodnom izlaganju rekli kako je jedan od temeljnih razloga zbog čega se ide u izmjenu ova tri zakona. činjenica da Zakon o regionalnom razvoju iz 2010.nije do kraja realiziran jer je on uveo potpomognuta područja koja nisu primala potporu iz državnog proračuna jer su se potpore dijelile sukladno ova tri zakona. Međutim taj nedostatak i dalje ostaje. Mi danas sa ovom izmjenom samo određenom broju jedinica lokalne samouprave koji su bili u sustavu brdsko-planinskih područja koja su u sustavu područja od posebne državne skrbi sada ukidamo određene potpore ali onim istim i onim drugim jedinicama lokalne samouprave koje bi prema Zakonu o regionalnom razvoju možda bile ušle u sustav državne potpore to ne radimo. Prema tome ovom izmjenom zakona nismo postigli ništa osim što smo određenim jedinicama lokalne samouprave uzeli značajna sredstva temeljem kojih su oni mogli funkcionirati kao jedinice lokalne samouprave. Prema tome, bili bi Vlada je bila vjerodostojna da je donijela Zakon o regionalnom razvoju novi, utvrdila koja su to potpomognuta područja kao što je to u prijedlogu zakona i navedeno i onda tek možda stavila van snage ova tri zakona i pri tome u prijelaznim i završnim odredbama se odredila prema onim područjima koji će sada prema novom zakonu o regionalnom razvoju ispasti iz područja kojima su bila iz državnog proračuna prosljeđivana sredstva primjerice poreza na dobit. Prema tome nismo ništa postigli s ovim osim što smo značajan iznos sredstava ukinuli odnosno uzeli jedinicama lokalne samouprave koje su prema sadašnjim zakonima bili dio njihovog proračuna i temeljem čega su mogli funkcionirati. Ovako ja ne vidim koji je doseg osim što ste vi sami na kraju ćemo pomoći državnom proračunu ali ćemo u isto vrijeme jedinicama lokalne samouprave uzeti velika sredstva. Hvala.
Odgovor na repliku Jakša Puljiz.
kao što sam rekao 1.1.2015.stupa na snagu novi Zakon o regionalnom razvoju i sve te jedince koje su trenutno izvan sustava, a udovoljavaju kriterijima će onda imati pravo na državnu potporu. Međutim jednostavno i zbog situacije u državnom proračunu, a i zbog činjenice da zaista postoji veliki broj jedinica na područjima od posebne državne skrbi pogotovo na brdsko-planinskim područjima koji apsolutno ne udovoljavaju kriterijima napravili smo jedan prijelazni model da se već od ove godine ide na određeno umanjenje postojećih prava jer će od 1.1.2015.to umanjenje biti još puno veće. Tako da ovo treba shvatiti kao prilagodbu proračuna onih jedinica koje ne udovoljavaju novim kriterijima, a nove jedinice i to značajan broj preko 100 jedinica će steći status potpomognutih područja ali od 1.1.2015. jednostavno je pozicija u državnom proračunu takva da to možemo praviti od 1.1.2015.godine.
Goran Marić replika.
Hvala lijepa. Gospodine zamjeniče, kazali ste ovim zakonom se donose mjere kojima se redefiniraju poticaji. To nije redefiniranje poticaja nego je ovo smanjenje ili ukidanje poticaja jeste ovim zakonima predvidjeli da se na ovim osjetljivim područjima brdsko-planinskim područjima i područjima od posebne državne skrbi i gradu Vukovaru poticaji daju iz poreza na dobit. Pa minimalan i najmanji iznos poreza na dobit se ostvaruje na tim područjima. pa cijelu Hrvatsku je pogodila kriza, a ta područja pogotovo. Kao će tamo poduzetnici uopće ostvariti dobit? A drugo, u Vukovaru ste jučerašnjim Zakonom o porezu na dobit oslobodili poduzetnike plaćanja poreza na dobit. Pa iz čega će onda biti poticaj ako nema poreza na dobit tamo nikako? A tamo stimulirate otvaranje trgovačkih centara u Vukovaru gdje još se ne može ni na tržnici prodati ništa da i te malo tržnice dokrajčimo i da se otvaraju veliki trgovački centri umjesto da ste oslobodili poreza na dobit proizvodnu djelatnost na području Vukovara vi otvarate i tamo da dokrajčimo ono jadno malo proizvodnje. Vi pokušavate ove nove mjere nazivati nekim novim ljepšim izrazima. Vi možete i najbolji potez nazvati najljepšim nekim novim terminom. Možete vi i grablje zvati vrtlarskom opremom ali grablje ostaju uvijek grablje. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Jakša Puljiz.
Naše je shvaćanje da je produljenje i povećanje olakšica za porez na dobit doprinos razvoju gospodarstva. Mi to vidimo kao doprinos i kao direktnu pomoć, konkretnu pomoć. Dakle, kada imamo situaciju da po sadašnjem za dvije godine bi i grad Vukovar ostao, odnosno gospodarstvenici iz tog područja ostali bez olakšica na porez na dobit. I kada imamo situaciju u kojoj mi ukidamo bilo kakva vremenska ograničenja primjene te olakšice ja mislim da mi pomažemo gospodarstvu da se razvije u tom području. A jako dobro znate da mi ne možemo selektivno ići na djelatnosti pojedine u Zakonu o porezu na dobit. Prema tome, mislim da Vlada čini dobru stvar.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra. Za jedan zakon koji smanjuje sredstva lokalnoj samoupravi ja nikada neću dići ruku zato jer znamo da je Hrvatska toliko centralizirana fiskalno da jednostavno lokalna samouprava jedva i ovako preživljava. Meni ovo izgleda kao određena parcijalna kratkoročna rješenja sa dugoročnim posljedicama. Vi spominjete 1.1.2015. godine kada će se kao sve riješiti. Ali nakon ovih zakona vjerojatno će se nekim jedinicama lokalne samouprave u ovim područjima dokazivati da nisu sposobne fiskalno opstajati pa će onda doći naredna runda dokazivanja da ih treba ukinuti. E sada da li su one zaslužile to ukidanje ako smo im prethodno onemogućili financiranje ovakvim izmjenama zakona. Moramo biti svjesni toga da su, da je lokalna samouprava stvarno u veliki problemima. Da zbog gospodarske loše situacije u Hrvatskoj se zatvaraju pogoni, da ljudi ostaju bez radnih mjesta i da nema onog osnovnog izvora financiranja lokalne samouprave iz poreza na dohodak. Tako da je situacija i ovako krizna i kaotična, jednostavno nije dobra poruka da se šalje poruka građanima da građani Republike Hrvatske ne mogu živjeti na mjestu gdje žele živjeti barem pod približno jednakim uvjetima. I ja predlažem vam u ovom dijelu kada ćete još raspravljati o ovim modelima decentralizacije fiskalne za i … [[Govornik se ne razumije.]] razvoja za 2015. godinu 1.1., probajte razmišljati o modelu fiskalna decentralizacija po glavi stanovnika. Ona je najpoštenija. Neka svaki Hrvat ima pravo na minimum nekakvih buđetskih sredstava tamo gdje živi. Onda ćemo imati ravnomjerni razvoj.
Odgovor na repliku Jakša Puljiz.
Želim naglasiti da onim jedinicama lokalne samouprave koje imaju indeks razvijenosti ispod 75% se ništa ne uzima, ovim izmjenama zakona ništa se ne uzima. Ukupni fiskalni efekti ovih promjena su procijenjeni na razinu oko 50 do 60 milijuna kuna u 2014. godini. A što se tiče ovoga zadnjega, to je, ovo što ste zadnje spomenuli to je ključno i to ćemo napraviti. Dakle, iduće godine ćemo donijeti novi model fiskalnoga poravnanja koji će biti temeljen na per kapita pokazateljima fiskalne snage jedinica lokalne samouprave. I umjesto modela koji imamo sada u Zakonu o izvršenju državnog proračuna biti će puno jednostavniji i rekao bih pravedniji model fiskalnoga poravnanja temeljenog na per kapita indikatoru.
Ivanka Roksandić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Zamjeniče ministra Puljiz, ne mogu se složiti s jednom vašom konstatacijom. Rekli ste da zbog financijske situacije u iduće tri godine morate brisati članak 28. kojim se u postojećem zakonu osiguravala sredstva za trošak boravka djece u dječjim vrtićima. Pa kao da radite u dvije Vlade. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa donijelo je pred nekoliko mjeseci i mi za to gotovo digli ruku oni koji su za to glasovali za obvezno uvođenje predškole. Kako mislite da će jedna Hrvatska kostajnica koja već sada ima užasno veliki problem financirati dječji vrtić a vidim da je opet su smanjena sredstva pomoći iz državnog proračuna, kako će oni osigurati normalni rad dječjeg vrtića a kamoli polazak djece šestogodišnjaka u predškolu. To će vam se desiti u svim jedinicama lokalne samouprave na područjima od posebne skrbi, za koji tjedan, za koji mjesec. Znate li vi gospodine Puljiz da djeca iz osnovne škole Hrvatska dubica, Hrvatska kostajnica idu po obrok za vrijeme velikog odmora jer im je jeftiniji preko u Bosnu i Hercegovinu. Znate li vi da ljudi svaki dan kupuju kruh i mlijeko, ne živežne namirnice povrće i voće upravo iz Hrvatske dubice prelaze u Bosansku dubicu. Upravo zato što nemaju od čega živjeti. Dakle, kao da sjedite u dvije različite Vlade. Jedno ministarstvo nameće obvezu bez obzira gdje živite u Zagrebu, Splitu, Rijeci, Sisku ili Hrvatskoj dubici, Hrvatskoj kostajnici a da ne govorim u Dvoru. Dođite sada u ovo vrijeme u Dvor nećete naći nikoga na ulici. Provezite se između Gline i Dvora cestom, državnom cestom neće vam u susret doći niti jedan automobil a nećete susresti ni čovjeka. Zašto to govorim? Zato što je jedina mogućnost tih ljudi da prožive da se isele iz tih krajeva.
Hvala. Odgovor na repliku Jakša Puljiz.
Itekako smo svjesni regionalnih nejednakosti … [[Govornik se ne razumije.]] Ministarstva regionalnog razvoja, vjerujete. Ali smo isto tako svjesni i nekih općih zadanosti koje imamo a koji se prije svega tiču mogućnosti državnoga proračuna. Što se tiče konkretno i Dvora i Kostajnice ništa im se neće promijenit ovom izmjenom zakona. Oni su ispod 75% prosjeka Republike Hrvatske, zaista su među najslabije razvijenijim jedinicama i za njih neće biti promjene. A uvođenje novog modela fiskalnog poravnanja za očekivati je da će i sredine poput Hrvatske Kostajnice i Dvora dobiti dodatna sredstva koja će onda moći utrošiti za adekvatnu predškolsku skrb za djecu na svom području. Međutim, jednostavno za ovu mjeru za koju se nije znalo od samog donošenja, dakle od 2008. kada je donesena ova mjera Zakon o PPDS-u nažalost sad pogotovo nema uvjeta da se osiguraju dodatna sredstva. Mi možemo pojedinačno intervenirat za neke slučajeve, ali mi nemamo sredstava za program, a zakonom mi hoćemo financirati program, ne pojedinačne slučajeve.
Ante Sanader, replika.
Gospođo potpredsjednice, uvaženi zamjeniče. Vi ste rekli da ove mjere uvodite zbog problema u proračunu i stanja u društvu i shvaćam vas, svi smo svjesni stanja u društvu, ali je nevjerojatno da je ovo protiv vaše odluke u Planu 21, vi ste rekli da se zalažete za ravnomjerni razvoj Hrvatske, a ovom mjerom vi kažnjavate, vi i dalje potičete velike gradove da ostanu, ona četiri velika centra mogu preživjeti. A male općine, načelnici, ljudi koji su i uspjeli nešto napravit, koji su uspjeli malo podignut svoje općine, koji su uspjeli nekakav uspjeh postići u tim općinama, vi ih dalje nastavljat kažnjavat ovom mjerom i nije rješenje Hrvatske da u četiri velika grada žive svi Hrvati, to je vama jasno i vjerujem da se i vi za to zalažete. Ali ovo je nova centralizacija, vi uzimate sredstva lokalnoj upravi. Tko razuman za to može bit danas? Umjesto da nas potičete u vašem Planu 21 bilo je rečeno da ćete vi decentralizirat Hrvatsku, da ćete dati nova sredstva, ja sam očekivao da ćete vi od PDV-a nešto prepustit jedinicama lokalne i regionalne samouprave, a vi ponovno uzimate tima i dovodite nas u situaciju da će mnoge općine nestat, odnosno neće moći preživjeti ovo i kažete da ćete poslije dati potporu od 1.1.2015., a tada mnogih već neće bit odnosno neće bit u stanju funkcionirat … kako su oni nerazumni. Ukidate porez na nekretnine na tim jedinicama jer se nije pokazao rezultat. Gospodarstvo, je li potičemo gospodarstvo da dođe u ta naša najnerazvijenija područja i da na tim područjima se naprave nove tvornice? Ne vidim iz ovih mjera da ste to potakli, odnosno ne vidim koji je sad poziv, koji je motiv ljudima iz velikih gradova koji su eventualno tamo podstanari, a posebno poduzetnicima da dođu i ulažu u mala područja. Sigurno sa ovim mjerama to niste napravili i nećete napravit, znači daljnje bušenje tih najslabijih i najsiromašnijih.
Odgovor na repliku, Jakša Puljiz.
Kad govorimo o velikim gradovima onda vjerojatno znate da jedan dobar dio velikih gradova trenutno prima državnu pomoć temeljem istih ovih zakona, a koji u 2014. će primit eto manju pomoć. Dakle gradovi koji su u kategoriji velikih gradova primaju milijune kuna trenutno iz državnog proračuna kao potporu za svoj proračun. Je li to u redu? Ja mislim da nije u redu. Mi u ministarstvu i Vladi držimo da to nije u redu i mislimo da što se tiče regionalnog razvoja svakako treba napraviti sustav koji će biti što objektivniji jer ovaj postojeći nije objektivan. Mi ne diramo ništa za jedinice koje udovoljavaju kriterijima za stjecanje statusa potpomognutih područja. Još jedanput naglašavam, ništa osim što dodatno dajemo olakšice gospodarstvenicima na tim područjima, ukidanje vremenskih ograničenja za primjenu olakšica poreza na dobit. Ali moramo bit svjesni da neke jedinice koje trenutno primaju milijune kuna iz državnog proračuna nisu nerazvijena područja u hrvatskom kontekstu. U europskom jesu, ali u našem kontekstu nisu i mi moramo optimizirati i bolje usmjeravati sredstva iz državnog proračuna koja su ograničena. To je cijela ideja.
Ante Babić, replika. Molim vas nemojte iz klupa dobacivat.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Poštovani zamjeniče ministra, mi ne živimo izvan Hrvatske, mi živimo u Hrvatskoj i dolazimo iz područja, konkretno ja, brdsko-planinskog područja. Simulacije koje su pokazale recimo za grad Imotski ovim izmjenama i dopunama zakona mi ćemo izgubiti 7 milijuna kuna u proračunu što je 20% naših prihoda. Sad zamislite što bi se dogodilo recimo ministru Liniću da izgubi 20% prihoda. Vi kažete da se odmah kreće sa novom kategorizacijom prema indeksu razvijenosti i da će se time određene mjere ukidati o čemu je govorio i kolega Babić, a posebno kolegica Roksandić vezano za dječje vrtiće, da se ne bih sada ponavljao. No te mjere koje se brišu, a kažete da ostaju recimo mjere poreza na promet nekretnina na tom području u tim jedinicama lokalne samouprave možete zamisliti koliko su te nekretnine atraktivne i koliko će jedinice lokalne samouprave dobiti sredstava od prodaje tih nekretnina. Zaključno, možda bi se moglo reći a nije pretenciozno, da sve ono što nije možda uništeno oružjem u ratu velikosrpskom agresijom to će se sada učiniti perom, namjerno ili nenamjerno vidjet ćemo to novim Zakonom o regionalizaciji. Hvala.
Odgovor na repliku, Jakša Puljiz.
Pa ne mogu se složit da će se izmjenom ovog zakona uništiti nešto na tim područjima, mislim da će se samo dogoditi jedna bolja preraspodjela sredstava i da će pomoć ići zaista tamo gdje najviše treba. Naravno da za određene jedinice će doći do rezanja i da će morat napravit određene prilagodbe, ali sam uvjeren da sa ovim modelom koji vam predlažemo da će ta prilagodba biti moguća, prihvatljiva, bez da izazove nazovimo tako teže socioekonomske posljedice. Ali nemojmo zaboravit, postoji značajan broj jedinica izvan bilo kojeg sustava pomoći koji trenutno ne uživa niti jedne kune pomoći državnom proračunu, a itekako su nerazvijeni odnosno slabo su razvijeni i to je ta ključna stvar koja će se dogoditi 1.1.2015. Prema našim procjenama više od 380 000 stanovnika je na takvim područjima i mi moramo zaista osigurati novac u proračunu za ta područja, a istovremeno ne možemo zatvarati oči i dalje držati u sustavu potpore ona područja koja ne udovoljavaju tim kriterijima, koja ne udovoljavaju nekim uobičajenim socioekonomskim indikatorima mjerenja razvijenosti. Toliko bogati nismo.
I Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo uvažena potpredsjedniče, zamjeniče ministra. Vi sad nas uvjeravate u nešto što mi svi vidimo drugačije nego vi i nisam baš siguran da onda smo na istoj valnoj duljini. Mislim da ste, potpisujem sve ovo što su kolege prije mene rekli. Ali završetak vaše rasprave je u stvari odgovor čemu ovaj zakon. Kad ste rekli da stvarni razlog je stanje u proračunu. Sad kažete nitko od onih koji su stvarno potrebiti, a sad su ušli i neki novi u priču neće dobit manje novaca. No međutim, u ovom materijalu stoji da je ušteda za državni proračun između 35 i 40 milijuna kuna. Ovi problemi u Hrvatskoj Kostajnici, Dubici šta vam je kolegica Roksandić spominjala ne da će narasti, nego će postati nerješivi. A mislim da je kolega Sanader vam spomenuo i oko prodaje zemljišta, odnosno porez na nekretninu. Dole ni sad nemate, pričam o Baniji, o Banovini. Dole sad nemate stanovništva, cijeli potez, evo kolegica vam je to navela, cijeli potez možete proći. Pet, šest puta prođite za redom tim potezom nećete naći živog čovjeka i sad još idete tu poreznu olakšicu za koju ionako kažete da je mala, da je bilo neznatna sredstva. Pa zašto je onda ukidate? Zašto je ukidate? Ako netko se odluči nešto dole raditi, pa zašto mu onda praktički na ovaj način vi režete i tu mogućnost, tu stimulaciju koja je bila zanemariva kako ste naveli u materijalima. Hvala.
I odgovor, Jakša Puljiz. Izvolite.
Mislim da se možemo složiti da za one mjere koje nisu pokazale opravdanja u smislu učinka da nema potrebe držati ih u zakonu. To bi bila naša intencija, a taj određeni prihod koji će se ipak ostvariti porez na promet nekretnina će prvenstveno pripasti lokalnim proračunima. 60% toga prihoda ide lokalnim proračunima. To jesu zaista mali iznosi, to je mali promet koji se događa na tim područjima, ali će on ići 60% u ruke lokalnih proračuna. A ja se opet vraćam na onu osnovnu tezu. Dakle, ovim promjenama se ništa ne događa za jedinice koje su ispod 75% prosjeka Republike Hrvatske, koje zaista su objektivno najslabije razvijena područja. A za ove druge jednostavno radimo ovu prilagodbu koja je postupna, ali koja se mora dogoditi. Mislim da je bolje ovako, nego da se 1.1.2015. dogodilo i da ostanu bez 90% potpora koje primaju sad, pa bi onda prilagodba išla puno, puno teže.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. S obzirom na objedinjenu raspravu dogovor je da predstavnici klubova govore 20 minuta. U ime kluba nezavisnih zastupnika govorit će kolege Ivan Grubišić i Damir Kajin. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Ovaj zakon sasvim sigurno da bi trebao ići u suprotnom pravcu rješavanja nagomilanih državnih problema u Hrvatskoj. Hrvatska premda je mala brojčano, pa i geografski je jako centralizirana i svi se konci vuku iz jednog središta bilo Sabora, bilo Vlade i kao mi smo najpametniji u rješavanju određenih problema. Ima jedan zakon u katoličkom društvenom nauku o supsidijarnosti, ono što može rješavati niža upravna jedinica nek' ne rješava viša upravna jedinica. Zato bih se ja založio ovdje ne toliko za podršku ovom Zakonu o kategorizaciji područja u Hrvatskoj i izmjeni pomoći, nego bih se založio za regionalizaciju Hrvatske bez ikakvih dogmi da na početku polazimo je li to pet regija, šest ili sedam ali bez regionalizacije Hrvatske mi uspješno nećemo moći rješavati ove probleme. Inače što se tiče rada ovoga Doma meni je žao zastupnik sam u ovom Domu izabran voljom naroda kao i vi, ali mi je žao što dobivamo ocjenu, tek prolaznu ocjenu to je plus dva ili dva. To mi je žao. A od jednog novinara sam čuo prošlih dana da je po kompetenciji ovaj saziv Sabora možda jedan od najgorih saziva Sabora kroz ovih 20 godina. To može biti subjektivno mišljenje, ali ne pokazujemo svojim radom u recepciji naroda bez obzira na pojedinačne istupe i vrijednosti, ne dobivamo, dobivamo prolaznu ocjenu ali jedva prolaznu ocjenu. Stoga bi trebalo i retoriku u ovom Visokom domu promijeniti. Nisu na rang listi popularnosti oni koji najviše govore u ovom domu nego oni koji izgleda pametno šute. To isto nije rješenje, ne govoriti o problemima ne znači ispravno postupati prema problemima. Svakako mi smo za kao nezavisni zastupnici zalažemo za regionalni ustroj i neka regionalne jedinice koliko ćete ih biti ostaje otvoreno pitanje, nek se iznesu svi razlozi za i protiv, nek oni rješavaju nerazvijenost i kategorizaciju određenih područja. Ali svakako da Hrvatska ne može ostati na četiri milijuna stanovnika na 560 regionalnih samoupravnih jedinica, da je to previše za budžet i da ne ostaje ništa novca za razvoj i za infrastrukturu. Kad se radi o ovom Zakonu o regionalnom ustroji ili novoj regionalnoj podjeli Hrvatske mi ćemo vidjeti kako će teći rasprava, kako će se nizati argumenti za i protiv ali smo za obrnuti red rješavati decentralizaciju Hrvatske i decentralizaciju sredstava pa neka regionalne jedinice rješavaju probleme kako najbolje znaju, ali decentralizacija nam je potrebna. U našem Domu čiji sam član jučer je bilo spominjato da sve vode u politiku u raspravama ali ja bih zaključio da ne vode u politiku kao brigu za opće dobro, ne isključujući subjektivne razloge nego da idemo u politikantstvo i već nekako borbu za opredjeljenje građana kome će dati novo povjerenje u izboru svojih zastupnika u ovaj Dom. Politikantstvo je različito od politike, politikantstvo je bavljenje općim stvarima kroz vlastiti interes a politika bi mogla biti da se osobni interes isključi koliko god je to moguće i da radimo za opće dobro naroda. U kriznim vremenima u kojima Hrvatska živi, u kojima se nalazi i ne samo u materijalnim vrijednostima i novcu nego su još problematičnije duhovne i moralne vrijednosti i krize u kojima se nalazimo. Zato je potrebno uz mnoštvo zakona i propisa koje donosimo raditi na pedagoškoj razini podizanja sustava vrijednosti bez kojih nema opstanka ni ovog naroda, ni naše civilizacije. Zato ostajemo otvoreni raspravama u ovom Domu. Bilo bi dobro da možda ovo bude prvo čitanje, a da drugo čitanje uvažavajući opravdane primjedbe i činjenice uslijedi nakon određenog vremena. Hvala lijepo. A sada će nastaviti gospodin Damir Kajin na istu temu u ime nezavisnog kluba zastupnika. Hvala lijepa.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra. Ajde prvo jedna mala lakša tema. Uvijek sam doživljavao taj odnos brdsko-planinskog područja i područja od posebne državne skrbi da bi trebao biti isti. Međutim znate šta se dogodilo u Buzetu ili dolje na području oko Motovunske šume? Stanovnici brdsko-planinskog područja imaju pravo na skupljanje recimo tartufa bez plaćanja naknade šumariji a ovi koji žive u tom području a u jedinicama su posebne državne skrbi, e oni moraju plaćati dozvolu za skupljanje tartufa. Dajte gospodine zamjeniče jedan naputak ravnatelju šumarije da se naprosto taj status izjednači. To nikoga nitko ne košta, jede tartufe. Tartufi koštaju 1000 do 2000 eura ali ih treba pronaći. Ali ne možemo činiti takvu jednu distinkciju između ljudi koji dolje žive. Ali pustimo sada taj manji problem. Da se vratim na ovaj bit zakona. Status se smanjuje i to je nedvosmisleno barem kada je riječ o nama koji živimo u tim jedinicama u Istri. Ja znam što sam u sabornici, u ministarstvima, za govornicom izvodio tamo 2003.godine da grad Buzet dobije taj status, iako najzaslužnije smatram što smo 2003. uvršteni u područje, brdsko-planinsko područje. Najzaslužnije smatram ondašnjeg gradonačelnika Pina Josipa Batića, gospođu Ornelu Rumen i Darka Kranjčića. Uz grad Buzet u Istri, znači status brdsko-planinskog područja imaju i Motovun, Cerovlje i Gračišće a područja državne skrbi Lanišće, Opeka, Grožnjan i Lupoglav. Znači osam jedinica lokalne samouprave od 41 plus 1, 42 u Istri ima status brdsko-planinskog područja. U Hrvatskoj imamo ako se varam 256 jedinice koje imaju tzv. potpomognuti status i što to konkretno znači u jednom trenutku je rekao i zamjenik ministra a to znači de facto da kao pomoć jedinicama od posebne državne skrbi iz proračuna RH u ovoj godini biti će isplaćeno 84 milijuna kuna, pomoć na osnovi dobiti iznosila je ili iznosit će 267 milijuna kuna te građanima kroz povrat poreza 450 milijuna kuna što je ukupno negdje 800 milijuna kuna. Zamjenik ministra je spominjao cifru s onim decentraliziranim sredstvima od cca milijardu 300 ili 400 milijuna kuna. Što to konkretno znači recimo za jedan grad Buzet i ostale u Istri? U 10 godina grad Buzet uprihodovao je po tom osnovu 130 milijuna kuna. u 10 godina gradonačelnici su raspolagali sa proračunima od 450 milijuna kuna plus recimo samo u gradu Buzetu još od komunalnih poduzeća oko 600 milijuna kuna, ali daleko bitnije ili najbitnije u svemu tome da su ogromna sredstva uprihodovali povratom građani tih prostora odnosno naše gospodarstvo. Grad Buzet znači kao brdsko-planinska područje u 2013.ima proračun od nekih 42 milijuna kuna, 30% proračuna jeste upravo ovaj "potpomognuti" status. Što to znači za građane? Mi koji dolazimo s tog prostora jako dobro znamo, to je otprilike po obitelji povrat u iznosu od 5 tisuća kuna jedne prosječne plaće recimo tako na što točno nemaju recimo u našem najbližem susjedstvu recimo u jednome Pazinu koji danas recimo razmišlja o dizanju prireza sa 7 na 9% i nadam se da to neće učiniti. Inače godišnje ovih 8 mjesta u Istri ostvaruje 25 milijuna kuna znači po tom osnovu i znatan dio građani odnosno gospodarstvo. Ponekad ja bi se usudio reći da je bilo novaca da se nije znalo ni kako ga potrošiti. Usuđujem se reći da uz ovaj zakon onaj zakon kojega mi još nemamo koji će tek stupiti na snagu 1.1.2015.može izazvati još veće probleme. Ja se mogu složiti da se neke sredine umjetno dizale standard, sve je to uredu. Lijepo je imati ne znam od inoxa one rukohvate, možda ne trebaju biti takvi ali ajde u nekim sredinama su bili kao što bi rekao i nadbiskup Bozanić ono što je u početku skuplje kasnije postaje jeftinije, ali slažem se netko to treba platiti. Dok s druge strane kako se dizao standard nije se podjednako ulagalo u industrijske zone i to danas dolazi na naplatu. Standard je recimo u mom gradu slobodno mogu reći bio visok. Gospodarstvo poglavito ono malo se zapostavljalo iako su ta sredstva između ostalog trebala biti namijenjena i za njegovo poticanje. Uz ovih u Buzetu 130 milijuna kuna preko Hrvatskih cesta, voda itd. povuklo se iz proračuna otprilike još toliko novaca bez izgradnje Butonige. E sada dolazi puno toga u pitanje i puno toga dolazi u naplatu. I sva je sreća da kao grad imamo jedan Cimos gdje radi 1350 ljudi u Buzetu u Roču 900 što izvoze 60 milijuna eura jer sve drugo je na koljenima. Pustimo sada priču o Buzetu. U 10 godina Istra je povukla slobodno se može reći negdje po tom osnovu Istra kada kažem Istra mislim na ove jedinice Lanišće, Buzet, Oprtalj, Gračišće, Grožnjan, Cerovlje, LUpoglav, Motovun povukli smo negdje oko 500 milijuna kuna. Problem je što su si uprave nabijale plaće iznad zakonskih limita ali o tome drugom prilikom. Što će se dogodili konkretno po ovom zakonu? mi u Buzetu ili lokalna samouprava izgubit će od onih 13 do 14 milijuna kuna u ovoj godini, 2,6 milijuna kuna. Istra oko 6 milijuna kuna. možemo preživjeti ali radije bi imali taj novac. Što znači konkretno ovi zakoni? Da nekih stotinjak drugih općina ući će u status potpomognutog područja i ono što je najbitnije za područja od posebne državne skrbi da se ukida vremensko ograničenje povrata onog dohotka ili dobiti kod gospodarstvenika. Svi znamo, pustimo sada plaće nečije, gdje su u lokalnoj samoupravi u pravilu 20 do 40% veće nego plaće u državnoj upravi što je pokušala gospođa Jadranka Kosor dovesti u red 2010.godine ali vidimo da nije išlo. Znači gro tih novaca išlo je za vrtiće, išlo je za prijevoz, išlo je za standard umirovljenika, za škole, za marende, dobro za fešte nije bitno. I ono što bi ja najsretniji da građani prije svega zadrže standard kojega su imali taj povrat poreza da gospodarstvo zadrži ono što su imali a nakon toga i sama lokalna samouprava. Prvi sam da se Hrvatska decentralizira, u ovim okolnostima sumnjam da će se to tako skoro dogoditi ali daj Bože da o tome počnemo barem razgovarati. Znači decentralizacija na način da s spuštaju ovlasti ali da te ovlasti paralelno prati i novac. Ovaj paket zakona iako se u onoj ocjeni sredstava spominju iznosi od 45 milijuna kuna zajedno po mom izračunu težak je negdje oko 100 milijuna kuna. znači 100 milijuna kuna si vraća država, bez 100 milijuna kuna možda bi mogla i država. Sigurno je da će to daleko više pogoditi lokalnu samoupravu nego što će država time zapravo dobiti. Ono što je zanimljivo kod Zakona o područja od posebne državne skrbi to je ovaj porez na nekretnine. Problem i kod jednih i drugih su danas svugdje radna mjesta. Ponavljam, samouprava će se naći u problemima ali gospodarstvo će se na tim prostorima naći u još većim problemima, a građani u još većem možda i od gospodarstva. Ono što mene možda pomalo smeta, to je taj nesretni zakon iz 2010. godine i standardi izračuna ovog prvog i drugog potpomognutom prostora. Po tom izračunu čak ni jedno Lanišće kojega ja volim nazvati istarskom Kozarom je jer je u jednom danu '44. tamo zapaljeno 1000 što obiteljskih, što stambenih zgrada, ima jedan nadprosječan standard. Ja ću, tko god želi vidjeti kako izgleda općina Lanišće njega staviti u auto, odvesti ga dole, pokazati mu pa onda neka sam naprosto prosuđuje. Ja mislim da o tome naprosto treba progovarati. Ali ono što mene možda najviše zapravo brine što će se sve dogoditi tamo 1.1.2015. godine. Neću reći da ovi zakoni mogu pridonijeti gašenju nekih općina ali ako neka općina ostane ili grad bez 30 do 40% prihoda onda se takvoj općini ili gradu naprosto loše piše. Ja se slažem sa mojim prethodnikom kada kaže da je 556 jedinica lokalne samouprave previše, slažem se da i 20 županija je previše, složiti ćemo se da je valjda 310 turističkih zajednica u Hrvatskoj previše. Toliki doprinosi za komore, vidjeli smo za šta se naprosto ti doprinosi troše, to je pretjerivanje. I činjenica je isto tako usuđujem se kazati da se Hrvatska nikada nije brže razvijala no po Ustavu iz '74. između ostaloga možda i stoga jer je u onom periodu država bila najviše decentralizirana. Priznati ću i to da taj sustav malih općina koje su dobile proračune, koje su od mjesnih zajednica postale općine i u pravilu su se te općine poklapale sa župama, županijskim biskupijama ipak su potakle i digle jedan komunalni standard. Da, ono što se nije moglo predvidjeti to je ta kriza, vrijeđa one kada se bildaju plaće da iz vlastitih sredstava 30, 40% ide za plaće, da za materijalne i plaće, troškove i plaće ide 50% proračuna, ali sve u svemu mislim da su te male općine u jednom periodu u velikoj mjeri podigle standard življenja na pojedinim područjima. Treba jasno vidjeti koji su trendovi u svijetu, okrupnjavanje općina je i u Skandinavskim zemljama, u Engleskoj, Danskoj, drugdje je možda drugačije. Ali sve u svemu ono što bi bilo bit i što je zaključak našeg kluba, što je najpotrebnije da ovaj zakon ili ovaj set zakona o brdsko-planinskom području i potpomognutim područjima, odnosno područjima od posebne državne skrbi ide u dva čitanja.
Hvala. Na izlaganje kolege Grubišića Replika Branko Vukšić.
Uvaženi kolega vi ste spomenuli sistem supsidijarnosti. Ono što može rješavati lokalna jedinica neka ne rješava … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, ovi zakoni o kojima danas raspravljamo pokazuju kako Vlada pokušava parcijalno rješavati probleme. Kako ne želi suštinski, zapravo dubinski rješavati probleme. Sasvim sigurno da da bismo mogli pravilno ocijeniti ove zakone a trebali smo govoriti o reformi lokalne samouprave, državne uprave na što se sve troši novac. Možemo i bez obzira na trenutačno stanje i dalje imati 556 jedinica lokalne samouprave više recimo nego jedna Velika Britanija. Do odgovora na ta i slična pitanja ne možemo doći u jednoj raspravi. Te probleme ne možemo rješavati u mjesec dva ili sa neka dva zakona koji su zapravo početak smanjivanja nečiji prava koji kaže zamjenik ministra to će 2015. će se rješavati međutim jedinice lokalne samouprave trebaju preživjeti do toga. Međutim, moramo početi razgovarati o reformi lokalne samouprave ali na temelju nekakvog dokumenta, na temelju stručnih analiza, na temelju zadanih ciljeva te političkih i naravno ekonomskih specifičnosti. Ova Vlada čini mi se pokušava aspirinima liječiti tešku bolest. Mi ovdje u dvije godine iako smo dobili obećanje nismo niti jedanputa ozbiljno razgovarali o lokalnim jedinicama koje su vrlo važne za funkcioniranje države. I da bismo mogli decentralizirati stvarno državu trebamo razgovarati o tome i trebamo se početi pripremati za reformu lokalnih jedinica koja će sprovesti iduća ili ona neka druga … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor na repliku Ivan Grubišić.
Zastupniče da se u jednoj raspravi ne može i ne treba donositi povijesne odluke ali je potrebno otvoriti pitanja i raspravi naširoko i istinski rješavati probleme. Ne može se država funkcionirati sa 565 lokalnih samoupravnih jedinica o kojoj brizi, a brigu o njima vodi centralna državna uprava. Tome mora se sniziti supsidijarnost. Su uključili u svoj program jedna inicijativa iz Bruxellesa kao četiri svoja stožerna stupa unutar Europske unije da jedan od tih stupova je supsidijarnost. Oni smatraju da današnji birokrati u Europskoj uniji su daleko od izvornih načela Europske unije i oni se zalažu za supsidijarnost, transparentnost, pluralnost i demokratičnost. Mi moramo biti otvoreni da nam je potrebna regionalna rekonstrukcija Hrvatske. Da ovoliko samoupravnih jedinica ne možemo opsluživati i da kočimo razvoj Hrvatske. Zato vam zahvaljujem na primjedbi i nadam se da ćemo zajednički gurati ovaj problem. Hvala lijepo.
Damir Mateljan, replika na izlaganje Damira Kajina.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega, ima jedna vrlo strašna kletva, otprilike glasi ovako: dabogda imao pa nemao. Ja se slažem da je ovaj zakon nepravedan, ali nepravedan je spram 40% onih općina i gradova čiji je indeks razvijenosti ispod 75%, a ne nalaze u PPDS-u niti u brdsko-planinskom području i ne dobivaju nikakva sredstva i dotacije kao što dobivaju recimo gradovi i općine koje ste vi nabrojali u Istri, a indeks razvijenosti evo i Laništa i Buzeta i Buja je iznad 100%. Recite vi meni, ono svi smo mi lokalpatrioti ali da li je to pravedno, ja mislim da nije. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Ma ja se slažem da treba ispraviti nepravdu, ali ne treba uzeti onima koji "imaju". Rekoh isto tako, to je nama 2,6 milijuna kuna. Slažem se sa svima onima koji govore o tome da državu treba radikalno decentralizirati. I rekoh ne jedanput za ovom saborskom govornicom da se Hrvatska ili onaj prostor, nije bitno, socijalistička republika Hrvatska najbrže razvijala od '74. pa do '90. godine nego će reći od '60. do '80. godine. Svidjelo se to nekome ili ne, ali tada se najbrže razvijala možda i zbog toga što smo bili najviše decentralizirani. Ja se slažem, od '91. do '95. bio je rat, bila je ta izbjeglička drama, događala se nakon toga obnova, događala se ta europska kriza i tome slično. Ali je činjenica da u onom ustroju što god netko mislio, stvorena je ja bih rekao turistička osnova koja je '90.-tih samo tako rasprodana, zemlja je elektrificirana, položena je infrastruktura, industrijalizirana, imali smo 2 milijuna zaposlenih godine '90., postavljena je ta školska osnova, postavljene su luke i tome slično. Dobro, zašto je to tada bilo moguće? Vjerojatno su ljudi imali neusporedivo više poleta, elana, bili su sve prisutniji, lokalna vlast je bila racionalnija, imali smo 107 ako se ne varam općina na prostoru ondašnje SR Hrvatske. To je zasigurno danas neodrživo malo, ali sigurno da treba učiniti čitav niz promjena kako bi sustav bio pravičan i kako bi u dogledno vrijeme mogao zaživjeti. A slažem se da ni postojeći zakoni nisu bili pravični, ali jedna općina u Istri ako nitko ne zaslužuje povlašteni status, zaslužuje ….
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDZ-a podijelit će raspravu Branko Kutija i kolega Zvonko Milas.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče s pomoćnikom, kolegice i kolege. Evo PPDS u Hrvatskoj su utvrđena kao područja državnog teritorija Republike Hrvatske koja su zbog agresije tijekom Domovinskog rata i stanja okupiranosti pretrpjela štete rata, ratnog razaranja i suočila se sa teškim demografskim, socijalnim i gospodarskim problemima. U razdoblju od '96. do danas obuhvat PPDS-a mijenjao se u skladu s promjenama okolnosti u tim i drugim dijelovima Republike Hrvatske tako da današnji PPDS obuhvaćaju jedinice lokalne samouprave koje nisu izravno pretrpjele posljedice agresije, ali zaostaju u razvitku od drugih dijelova Hrvatske. Iako se PPDS znatno razlikuju po svojim zemljopisnim obilježjima svima njima zajedničko je demografsko, socijalno i gospodarsko zaostajanje za ostalim dijelom Republike Hrvatske. Socijalnu sliku ovih područja opterećuje nepovoljna dobna struktura stanovništva te velika nezaposlenost. Prihodi općina i gradova na PPDS-u su praktički dvostruko niži u odnosu na ostatak Republike Hrvatske što je još jedan razlog zašto jedinice lokalne samouprave na ovim područjima ne mogu same okrenuti vlastiti razvitak. PPDS utvrđena su upravo radi postizanja što ravnomjernijeg razvitka svih područja Republike Hrvatske, poticanja demografskog i gospodarskog napretka, završetka programa obnove trajnog stambenog zbrinjavanja. Međutim, dosadašnje stanje na ovim područjima pokazalo je da za njegov brži gospodarski i ukupni oporavak i razvoj postojeće poticajne mjere nisu bile dostatne, stoga je prethodna Vlada upravo ovim zakonom predložila dodatne mjere i poticaje oporavku i razvitku ovih područja. Međutim, današnjim predloženim Zakonom o izmjenama Zakona o PPDS-u porez na dobit umanjuje se prema indeksu razvijenosti lokalne samouprave što će gradovi i općine itekako osjetiti u svojim blagajnama, a to uzrokovati otežano i normalno funkcioniranje lokalnih samouprava. Interesantno je isto tako da u 1. članku izmjena predlagatelj tumači ukidanje članka 21. dosadašnjeg zakona pa kaže da će jedinice lokalne samouprave povećati prihode po osnovi poreza na promet nekretnina koji će se dijeliti 60:40 u korist jedinica lokalne samouprave, a što bi tim jedinicama lokalne samouprave trebalo donijeti 33 milijuna kuna. A stranicu prije u onom uvodnom dijelu prijedloga zakona kažete da su efekti oslobađanja od poreza na promet nekretnina zanemarivi. Ne znam što je ispravno, da li ono prvo ili ovo drugo što tvrdite. Nadalje, osim uvođenja stope poreza na dobit na PPDS-u prema indeksu razvijenosti člankom 4. ovog prijedloga zakona briše se članak 26. važećeg zakona kojim se ukida jedinicama lokalne samouprave na PPDS-u financijska potpora gradovima i općinama koje imaju evidentirano područje određenog stupnja zaštite okoliša, odnosno imaju rezervat, nacionalni park, poseban rezervat i park prirode ili vodozaštitno područje. Člankom 5. briše se članak 28. postojećeg zakona kojim se ukida novčana naknada u postotku za sve tri skupine PPDS-a. Stoga ukidanjem određenih poticajnih i financijskih mjera jedinice lokalne samouprave na PPDS-u ostat će bez dijela svojih dosadašnjih prihoda i neće više moći normalno i učinkovito funkcionirati. Osim toga, većina općina i gradova će ostati bez mogućnosti isplate redovitih davanja, a jednako tako izostat će i potpuni, odnosno izostat će gospodarski oporavak. PPDS nikada nije bio u težoj poziciji nego što je danas prema svim ozbiljnim procjenama. Znači, nezaposlenost na PPDS-u je skoro 2 i pol puta veća u odnosu na stopu nezaposlenosti u ostalom dijelu Republike Hrvatske. Želim samo podsjetiti da je '99. godine Državno povjerenstvo za popis i procjenu ratnih šteta u svom završnom izvješću procijenilo je da te iste štete iznose oko 136 milijardi kuna. Hrvatska do danas u obnovu kuća, stanova, komunalne i socijalne infrastrukture uložila je nešto više od 40 milijardi kuna. 136 minus 40 lako ćete doći do brojke koja je razlika. Ovi podatci jasno pokazuju na činjenicu da će ta ratom stradala, uništena, devastirana područja trebati državnu pomoć još dugo vremena. Od dolaska Vlade premijera Milanovića zaustavljeni su praktički svi procesi stambenog zbrinjavanja na PPDS-u. Treći puta rade se liste prioriteta, a zanemariv broj korisnika je dobio građevinski materijal, kuću ili stan. Stalo je darovanje državnih kuća i stanova na PPDS-u braniteljima, stala je prodaja državnih kuća i stanova povratnicima koji nemaju status branitelja, jednom riječju razbijen je cijeli sustav mjera koji je godinama stvaran da bi se popravilo stanje na PPDS-u. Kao posljedicu vođenja takve politike unazad dvije godine imamo iseljavanje mnogih obitelji iz Republike Hrvatske, a daleko najveći postotak je sa područja posebne državne skrbi, jer na tim područjima ne vide više nikakvu perspektivu. Najgore je u svemu tome što se radi o mladim i obrazovanim ljudima, a bez mladosti i pameti ta područja nemaju nikakve šanse. Mislim da je interesantno čuti kako je postupila Njemačka rušenjem Berlinskog zida '89. godine da bi se ujednačili uvjeti života u istočnoj i bivšoj zapadnoj Njemačkoj. Donesen je tzv. Pakt solidarnosti temeljem kojega je uvedena stopa solidarnosti od tri i pol posto na sve bruto prihode. Nakon toga je stopa povećana na sedam i pol posto i trajala je do kraja 2004. godine jer se smatralo da bi to bilo dostatno za obnovu bivše Istočne Njemačke. Međutim, pokazalo se da to nije tako i da će za obnovu infrastrukture gospodarstva trebati još dosta pomoći zbog čega je taj isti Pakt solidarnosti produžen do 2019. Što mi danas u Hrvatskoj imamo pred sobom odnosno koje zakone? Znači ta upravo ratom stradala područja se dovode u poziciju da budu još u goroj poziciji u odnosu na ostali dio gdje rata nije bilo. Mislim da ste napravili zamjenu teza. Kolega Bačić i Šuker su kazali, temeljno je to da je najprije trebalo donijeti Zakon o regionalnom razvoju i staviti svakoga di mu pripada mjesto. Iza toga onda razgovarati o ovome. Kao što znate, dva su temeljna prihoda jedinica lokalne samouprave. To je porez na dohodak i komunalna naknada. Znači sa uvođenjem i donošenjem ovakvoga zakona vi nas dovodite u jedinicama lokalne samouprave da povećavamo lokalne poreze, prije svega komunalnu naknadu, zatim prireze itd. Znači, opet na štetu tih istih građana. Evo zaključno, klub Hrvatske demokratske zajednice naravno da neće podržati izmjene ovoga zakona. Zahvaljujem se.
Gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Dakle, Zakon o obnovi i razvoju Grada Vukovara donesen je 2001. godine i njime se uređuju poticajne mjere za prijeko potrebnu obnovu i razvoj Grada Vukovara. U tom zakonu, dakle nalazi se i odredba koja je govorila o porezu na dobit prema kojoj su, dakle svi oni porezni obveznici koji obavljaju djelatnost na području Grada Vukovara imali poreznu olakšicu prilikom plaćanja tog poreza. Međutim, propisana porezna oslobođenja i olakšice u hrvatskom zakonodavstvu ocijenjena su od strane Europske komisije neusklađena sa europskim zakonodavstvom i nekompatibilnima jedinstvenom europskom tržištu. Dakle, prema pravilima EU i smjernicama za nacionalnu regionalnu potporu regionalne potpore namijenjene su dvjema vrstama regija onima gdje je vrlo nizak standard, velika nezaposlenost, te manje razvijenim ali opet sve na prijedlog zemalja članica. Potpore se mogu provoditi kao potpore za početna ulaganja pri osnivanju novog poduzeća, te za rast djelatnosti ili promjenu proizvodnog programa postojećeg poduzeća. Navest ću jedan od primjera. Dakle drugačijih poreznih politika od strane EU, dakle slučaj 2006. kada je EU u kontekstu porezne politike i primjene poreznih olakšica naložila luksemburškoj Vladi da ukine porez na olakšice koje su u tom slučaju imale financijske tvrtke, a koje su u Luxembourgu na snazi bile gotovo 80 godina. Dakle, iz razloga prilagođavanja europskoj poreznoj politici došlo je do izmjena i hrvatskog zakonodavstva, točnije odredbe o poreznoj olakšici koja se izmijenila na način da se iznos oslobođenja od plaćanja poreza na dobit ne može bit veći od iznosa utvrđenog u pravilima EU o potporama male vrijednosti. Zakonski prijedlog koji danas raspravljamo ide u smjeru brisanja te mjere iz ovog zakona i prenošenja u Zakon o porezu na dobit kako je to zapravo i bilo na samom početku, ali na način da se poštuju uvjeti i kriteriji koji su utvrđeni pravilima o potporama male vrijednosti, odnosno maksimalno oslobođenje u iznosu od 200000 eura tijekom bilo kojeg razdoblja od tri fiskalne godine. Ovaj zakonski prijedlog predlaže za donošenje, predlaže se za donošenje po hitnom postupku radi opravdanih državnih razloga, odnosno ovaj bi zakon bio jedan od sastavnica paketa zakona koji bi uzimajući u obzir smjernice ekonomske i fiskalne politike 2014. do 2016. dali prilog ublažavanju deficita državnog proračuna RH. U tom kontekstu koji će prema prijedlogu proračuna za 2014., dakle iznositi 17 i pol milijardi kuna smatram da ova mjera neće biti od velikog značaja za proračun, ali za Vukovar hoće imat značaj. Izmjene zakona pred nama potrebno je promatrati u kontekstu izmjena Zakona o regionalnom razvoju Republike Hrvatske kojim se između ostalog prelazi na novi sustav kategorizacije jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i to prema indeksu razvijenosti, a čime bi se riješio problem paralelnog postojanja više zakona kojima se potiče razvoj slabije razvijenih područja. Dakle, u regionalnoj politici Hrvatske naglašava se reaktivni pristup razvoju koji je uzrokovan nasljeđem komunizma i ratnim razaranjima s početka 90-tih godina. Poticaj, prijelaz i novo derniji pristup regionalnoj politici dolazi kroz nekoliko međunarodnih projekata pod čijim okriljem postupno nastaje kontura novog sustava vođenja regionalne politike. Međutim preporuke i dokumenti nastali u okviru projekata financijske strane EU više-manje su ignorirani. Tek je donošenjem Zakona o regionalnom razvoju koncem 2009. započeo ozbiljni proces oblikovanja novog sustava regionalne politike, ali do potpunog prelaska trebat će savladati još nekoliko prepreka. Na sreću grada Vukovara izmjene Zakona o regionalnom razvoju neće zadirati u grad Vukovar kao i na otoke prema kojima je ipak zadržana zasebna politika. A ovdje naglašavam da je Vukovar svojim povijesnim značenjem i svojom simbolikom i zaslužio takav status. Zakon stupa na snagu 1.siječnja 2014. i prijava poreza na dobit za 2013. odvijat će se prema ranije važećem pravilniku o načinu ostvarivanja porezne olakšice obveznika poreza na dobit dakle na područjima posebne državne skrbi. Kad već govorimo o Zakonu o obnovi o razvoju Vukovara, iskoristit ću priliku i reć ću nešto o aktualnoj slici Vukovara, dakle o najvećem problemu Vukovaraca a i Hrvatske, to je ono dakle što muči svakog našeg građanina. To je teška gospodarska situacija i jedan od najvećih problema nezaposlenosti. Od ukupno 27 tisuća i 673 stanovnika na području Vukovara tijekom listopada 2013. u zavodu za zapošljavanje evidentirano je 3015 nezaposlenih osoba, dakle od 18 367 radno sposobnih je to otprilike 16%. Povećanje u odnosu na prethodi mjesec je 6,7% dok na isti mjesec u 2012. je povećano za 9,9%. ukupno je tijekom listopada 2013., dakle, iz zavoda temeljem radnog odnosa zaposleno 66 osoba čije je mjesto stanovanja grad Vukovar što je 37% manje u odnosu na prethodni mjesec. U dobnoj skupini nezaposlenih u listopadu 2013. u Vukovaru je najviše bilo nezaposlenih od 25-29 godina, dakle 422 osobe ili 14% dok je ukupno broju nezaposlenih najveći dio onih koji imaju preko 45 godina. Međutim nakupljeni problemi u Vukovaru neće se riješiti brzim mjerama koje se namjeravaju provest u kratkom vremenu. Potrebno je puno volje, truda, razumijevanja, potpore Vlade i hrvatske uprave, dobre koordinacije kako bi se postigli određeni rezultati i mislim da tu polako nešto se događa ali početak je svaki težak i treba nastaviti dalje. S tim ciljem osnovani je fond 2001. za razvoj i obnovu Vukovar koji je uglavnom financirao projekte iz državnog proračuna i danas imamo na stranicama fonda za obnovu i razvoj grada Vukovara javni poziv svim zainteresiranima da se podnesu prijedlozi projekata za uvrštavanje strategije, obnove i razvoja grada dakle do 31.12.2020.godine i nadamo se da će ti projekti zaista biti projekti koji će biti od značaja za Vukovar i njegov razvoj, za poboljšanje kvalitete života. Ono što nije najbolje da će uglavnom biti financirani iz državnog proračuna premda se tu moglo učiniti puno više za provlačenje sredstava iz europskih fondova a tu bi bila i određena ušteda za državni proračun. I na kraju htio bih samo reći da nikad ne smijemo zaboraviti da je Vukovar devastiran i gospodarski i demografski još 1991. I bez obzira na sve učinjeno on je još ipak danas bijeda preslika grada od prije 20 i nešto godina. Mi danas još uvijek govorimo o 297 nasilno odvedenih osoba koje nismo pronašli, o 22 tisuće prognanin od kojih se mnogi nisu vratili ili su umrli, ili su možda sredili nekakav život u nekakvoj novoj sredini, o ubijenima i smrtima ne želim govoriti o brojkama, reći ću samo da su samo dosad pronađene 52 masovne grobnice. U grad se vratilo negdje oko dvije trećine ljudi a Vukovar je nekad bio najveća hrvatska luka na rijeci Dunav, prosvjetno, gospodarsko i kulturno središte dakle Vukovarsko srijemske županije i zbog svega toga grad zaslužuje i zbog svega onog što je značio i znači za Hrvatsku, zbog svoje svakodnevnice, otežanom dramatičnom prošlošću da svi zajedno učinimo napore kako bi oporavak gospodarstva i života u Vukovaru bio i osiguranje opstanka hrvatskog naroda na tom području. Hvala.
Eto kolega. Idemo na replike, najprije na izlaganje kolege Branka Kutije. Ivan Klarin.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Gospodine Kutija, vi u HDZ-u ste se po meni izgubili, svjesno obmanjujete dakle hrvatsku javnost. Veliki broj jedinica lokalne samouprave koji imaju indeks razvijenosti manje od 75% što je državni prosjek ne prima nikakvu naknadu. A oni koji su upali po PPDS i koji ima indeks razvijenosti veći od 100% dakle, pripadaju u četvrtu ili petu skupinu ako su bili ratom okupirani. Dakle, oni ostvaruju pomoć na uštrb koga, ovih dakle manje od 75%. Dakle vi se ovdje u vašoj raspravi svjesno zalažete da vaš grad Benkovac, evo ja sam se potrudio pa sam izvadio dakle tko ima indeks razvijenosti 66,85% i pripada u drugu skupinu, dakle ne dobije novac iz državnog proračuna na uštrb koga, Dubrovnika, očete dalje, Novog Vinodolskog, grada Vodica itd. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku, Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Pa kolega Klarin vi ste pobrkali lončiće, jeste, jeste, jako. Ja sam kazao da je najprije trebalo donijeti Zakon o regionalnom razvoju, jasnije kriterije odrediti i svaka jedinica lokalne samouprave da dođe u svoju kockicu, jel to prva skupina ili to četvrta skupina i kad se to bude znalo onda razgovarajte o ovome što je pred nama danas.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. kolega Kutija, pogledajte obrazloženje prijedloga za donošenje zakona po hitnom postupku, za područja od posebne državne skrbi, za grad Vukovar i za brdsko-planinska područja. U točku i zarez je identično. I pročitat ću samo zadnju rečenicu kojom se pridonosi ublažavanju deficita državnog proračuna RH i taj zakon se treba podnest po hitnom postupku a jadan je onaj koji na račun sirotinje, na račun onih koji su ginuli u ratu, na račun onih koji su rušeni u ratu, na račun onih koji su prognani, na račun onima kojima su zatvorene i tvornice u brdsko-planinskim područjima ide spašavat državni proračun. I zato jesmo rekli da se donese novi Zakon o regionalnom razvoju i netko svako uđe u kučicu gdje mu pripada. Ima i na područjima Hrvatske gdje nije bilo rata jedinice lokalne samouprave koje su naprosto potonule i to je bio razlog zašto smo rekli da ovaj zakon treba donesti. S druge strane kada pogledate nekonzistentnost cijele priče pogledajte Zakon o porezu na dobit, pogledajte njegove odredbe, pogledajte odredbe koje su u Zakonu o područja od posebne državne skrbi, Zakonu o gradu Vukovaru i Zakonu o brdsko-planinska područjima i onda se još to sve ubacivati u Zakon o izvršenju državnog proračuna. Pa nije mi jasno ako ste to stavili u Zakon o područja od posebne državne skrbi zašto u članak 38. Zakona o izvršenju državnog proračuna unosite potpuno identičnu priču? A još da smo jučer raspravili o Zakonu o porezu na dohodak onda bi tek napravili totalni kaos. Ne može se odlučivati o sudbinama ljudi ako ne donesete temeljni zakon i ako se moralo intervenirati u jednom dijelu poreza na dobit zbog 2014.to se moglo intervenirati. Druga stvar, niste rekli ključnu stvar. Po direktivama EU porezne olakšice ne mogu biti u ovakvim zakonima nego mogu biti isključivo u poreznim zakonima. Ali ponavljam, bez novog zakona o regionalnom razvoju ovo je smiješno.
… [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Zahvaljujem se. Znači vrijedi ona stara sirotinjo i Bogu si teška. Prije je nekoliko kolega spominjalo brojku od 556 jedinica lokalne samouprave od toga broja 325 je obuhvaćeno sa dosadašnjim Zakonom o područja od posebne državne skrbi. Evo sama ta brojka govori dovoljno sama za sebe koliko općina i gradova je obuhvaćeno sa ovim zakonom i koliko će nereda donijeti ove izmjene zakona. Kolega Klarin vi dolazite iz općine.
Odgovarate na repliku Ivanu Šukeru.
Je, je sve uredu. Kolega Klarin. Sve uredu hvala vam. Znači veliki broj općina i gradova će biti u poziciji da neće moći normalno funkcionirati. Da li je to cilj Vlade RH? ja se toplo nadam da nije. Ali uvjeravam da će mnoge općine i gradovi biti u poziciji da neće moći normalno funkcionirati sa donošenjem ovih izmjena zakona.
Ante Jerolimov replika.
Zahvaljujem potpredsjednice. Kolega Kutija govorili ste o ukidanju o nezaposlenosti o iseljavanju pa se pitam tko će ostati živjeti na tim područjima, tko će ulagati na tim područjima gdje se financijski ubija motivacija poduzetnika da ulažu na tim područjima u kojima je ionako nezaposlenost već veća nego u ostatku Hrvatske. Pitam vas što će se dogoditi sa 80 jedinice lokalne samouprave koji znatni dio sredstava crpe upravo iz ovog zakona, a kojima je nerijetko to i do 30% ukupnog proračuna jel ovo uopće korak do njihovog ukidanja? Posebna priča je indeks razvijenosti, indeks razvijenosti koji je mjeren 2010. Danas je kraj 2013.početak 2014.jesu li se promijenile okolnosti, kakvi su danas pokazatelji, koliko ima u tim jedinicama manji proračun, koliko je veća nezaposlenost, da li to zakonodavac zna? On sigurno ne zna to u ovom momentu jer ne može ni znati ali znaju naši ljudi, znaju u Polači, u Zemuniku, … u Starigradu, Novigradu, u Jasenicama koji će izgubiti ovaj status a ovo je bio jedini zakon gdje su oni crpili nekakva sredstva najvažniji i najbitniji zakon za njih i pomoću ovog zakona i ovih sredstava su funkcionirali, radili svoje projekte i približavali se ostatku Hrvatske. A mi ćemo ih potezom pera vratiti 10 godina unatrag.
Odgovor na repliku Branko Kutija.
Zahvaljujem se. Pa ja sam u svom izlaganju kazao da je otprilike stopa nezaposlenosti na PPDS-u 2,5 puta veća u odnosu na ostatak RH a to je posebno izraženo na istoku RH i na Baniji. To je činjenica. Od te činjenice htjeli mi ne htjeli ne možemo pobjeći. imamo s jedne strane tu sliku i takvo stanje, a s druge strane imamo vladine mjere i aktivnosti za popravak toga stanja. A isto tak rezultat nam je svima jako vidljiv kakav jeste, znači nema rezultata.
Vesna Želježnjak replika.
Pa poštovani saborski zastupniče u vašoj diskusiji rekli ste da demografska i socijalna slika područja od posebne državne skrbi nije dala rezultate i da i dalje zaostaje. Pa se pitam ja očito je da ne možemo više tako davati ova davanja koja su bila od države i očito da nisu dali rezultate. A pitanje je da li sva područja 325 jedinice lokalne samouprave zaslužuje sve ono što je do sada dobivalo. A demografska slika cijele Hrvatske je takva kakva jeste. Dolazim iz grada gdje na sreću imamo 7 stanovnika više nego što smo imali po zadnjem popisu stanovnika. Tako da demografska slika svih područja RH je slična i ne može to biti razlog zašto ste vi naveli da demografsko i socijalno zaostajanje ovih područja.
Odgovor na repliku Branko Kutija.
Zahvaljujem se. Kolegice ja dolazim upravo iz toga prostora i živim u takvom prostoru. prije kolegica Ivanka je spominjala Baniju kako je stanje tamo da nema stanovnika da nema gospodarskih aktivnosti da nema vrtića itd. a što bi tek bilo da nije bilo ovih dosadašnjih vladinih mjera odnosno ovoga Zakona o PPDS-u? na što bi tek tada ličio taj prostor? Znači imamo stanje takvo kakvo jeste, zato i kažem najprije se trebao donijeti Zakon o regionalnom razvoju i staviti svakoga tamo gdje mu je mjesto i popravljati stanje na taj način, a ne na ovaj način kako se sada radi.
Frano Matušić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Kutija slažem s vama da je trebalo prije donošenja ovih zakona apsolutno donijeti Zakon o regionalnom razvoju i staviti stvari na svoje mjesto i tek onda ulaziti u izmjene ovih zakona. dakle to je temeljna stvar. Ali nažalost izgleda da je Vladi bitnije uzeti nerazvijenima 35 do 40 milijuna kuna što otvoreno govore. Tragedija je da to oni otvoreno govore da ih podržavaju njihovi, njihova koalicija ovdje u Saboru jer jasno kažu da je cilj ovoga zakona smanjiti deficit, uzeti onima koji su najsiromašniji 40 milijuna ili 50 milijuna kuna i to je njima jedini cilj. Dakle nije briga o razvoju Hrvatske kao što ste rekli, jedna odgovorna država kao što je Njemačka koja dan danas ulaže u istočnu Njemačku porez solidarnosti mislim je negdje oko 5% danas kojega plaća svi u zapadnoj Njemačkoj. Bivša zapadna Njemačka 5,5%. Dakle, imali su komunizam, mi smo imali i komunizam i rat. Mi smo imali i komunizam i rat i jedno i drugo je pošast. I jedno i drugo je pošast. I jedno i drugo je pošast. Prema tome, sasvim je jasno da je riječ o grubom, o grubom zadiranju u proračune jedinica lokalne samouprave koje su koliko toliko opstale, koliko toliko opstale i koliko toliko su se razvijale. Na ovaj način ćemo doista doći u velike probleme i doći će naravno i do iseljavanja. Ali izgleda da im nije bilo dovoljno evo što su se neki dan zadužili premda su najavljivali kolege iz kukuriku koalicije su najavljivale, konkretno ministar Linić je najavljivao da se neće više zaduživati do kraja godine. Prije par dana su se zadužili za 10 milijardi kuna. Za milijardu i 750 milijuna dolara. Dakle nije im dosta. I evo konačno možemo samo zaključiti da će kukuriku koalicija krčmiti a da će nažalost najsiromašniji dio Hrvatske plaćati.
Odgovor na repliku Branko Kutija.
Zahvaljujem se.
Molim vas, dozvolite da kolega može odgovoriti na repliku.
Moguće da naoko ne izgleda veliki iznos od 30 i 33 milijuna kuna za proračun Republike Hrvatske ali stavite se u poziciju načelnika jedne male općine koja će dobiti ne znam 50 do 100 tisuća kuna manje na godišnjoj razini. To je ogroman novac za njega. Konkretno kod mene općine Lišane Ostrovičke. Za njih je 100 tisuća kuna ogroman novac. Ako će on dobiti manje tu količinu novaca a s ovim prijedlogom zakona vjerojatno hoće, postavljam pitanja na koji način će funkcionirati. Znači, dovodi se svjesno općine i gradove u poziciju da nemaju novaca za normalno funkcioniranje to je s jedne strane. Alternativa tome jeste povećanje lokalnih poreza. Znači to je komunalna naknada ili porez na, odnosno prirez na porez na dohodak i nema drugoga. Znači opet po leđima tih istih ljudi koji tako teško žive u tome prostoru.
Branko Vukšić ima repliku na izlaganje gospodina Milasa.
Uvaženi kolega Milas, upravo je Vukova o kojem ste vi dosta govorili o svom izlaganju primjer licemjernosti hrvatske politike. Ali ne samo jedne politike nego svih dosadašnjih politika, svih vlasti. Ali ne samo politike već i raznih stožera i stožernika koji obmanjuju javnost. Da, problem u Vukovaru su još uvijek vidljive ruševine. Problem u Vukovaru su nezaposlenost, uništena proizvodnja. Vukovar je danas mogao izgledati i morao je izgledati recimo poput sjedišta Hrvatskse biskupske konferencije s pročelima od oniska. Vukovar je to zaslužio jer Vukovar jest grad heroj. I Vukovar je bilo moguće obnoviti. Ali u Vukovar su oči uprte samo uoči i na sam dan 18.11., nakon toga o Vukovaru više ne razmišljamo, o Vukovaru više ne razgovaramo. Da je bilo volje i da se nije dva desetljeća uništavalo Vukovar bi danas, ne bi bio Vukovar problem nego bi bio ponos kao grad koji zaslužuje daleko bolje. I mada niste vi o tome govorili, veća pošast od komunizma su sasvim sigurno ljudi poput Sanadera i Vidoševića.
Odgovor na repliku Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Vukšiću ja se mogu s dijelom vašeg izlaganja složiti, dakle sve ovo što ste govorili o Vukovaru, posebice ovaj dio da se o Vukovaru priča, govori, odnosno da se Vukovar osjeća i da se misli na njega nažalost samo 18.-ga, dakle na dan kada se dogodilo što se dogodilo. Ja sam to uvijek isticao da Vukovar nije Vukovar kojeg treba posjećivati, o kojem treba misliti, o kojem treba govoriti o onom svemu što je bilo samo 18.-og nego svakodnevno ili u svakoj prilici koju taj grad zaslužuje i ti ljudi koji tamo jesu, koji su se vratili. Ali ono što je problem Vukovara, dakle Vukovar će demografski izumrijeti. A problem toga je rat, problem toga je što je 22 tisuće ljudi otišlo u progonstvo i velik dio se njih nije vratio, umrli su ili su stvorili život jednostavno negdje drugdje. Jer, definitivno je da je ljeto '91. i siječanj '98., to je u Vukovarskoj povijesti dakle najteži period života Vukovara i njegovih građana. I nakon toga, 15 godina ja osobno mislim, u smislu obnove da se u Vukovaru napravilo jako puno. I sustavno i govorim dakle o stambenim objektima, međutim, Vukovar dijeli sudbinu nažalost. Ja mislim da je, ja ipak tamo dolazim svaki dan, tamo mi žive, na koncu rođen sam tamo, dakle u smislu obnove Vukovar je. Pogledajte malo u povijesti koja država je nakon rata obnavljala na taj način domove, objekte i tako, problem je u gospodarskom smislu. Problem je ono što se govori. Dakle, nezaposlenost, ne postojanje … [[Govornik se ne razumije.]] perspektive budućnosti. To je najveći što će Vukovar u idućih 10 godina ukoliko se zaista u ovoj državi nešto ne dogodi, ukoliko svi zajedno ne počnemo vući za taj Vukovar i uopće za Hrvatsku on će ostati mrtav, demografski mrtav grad. Dakle, ljudi će otići jednostavno neće nitko ostati.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HNS-a, kolega Jozo Radoš. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Zakon o brdsko-planinskim područjima je donesen 2002. godine, Zakon o Vukovaru 2001. godine a Zakon o PPDS-u 1996. godine, znači primjenjuje se već punih 17 godina, pa onda bi ti zakoni ako su dobri trebali do sada dati neke rezultate. Pa ću ja početi sa onim što je gospodin Kutija rekao govoreći u ime Kluba zastupnika HDZ-a da stanje na PPDS-u nikada nije bilo teže nego što je danas i da je stopa nezaposlenosti na tim područjima 2,5 puta veća nego što je stopa nezaposlenosti na ostalom području Hrvatske. Zar to nije dovoljan razlog da se ta politika preispita, dakle ta politika koja je do sada vođena očito nije dala rezultate. Jedinice lokalne samouprave na PPDS-u i brdsko-planinskim područjima su vjerojatno više pogođene aktualnom krizom, ali i prije krize njihovo stanje je bilo takvo da se moglo reći da politika prema tim područjima nije dobra, ne daje rezultate. Naime, osim davanja, kolega Kajin je govorio o povlačenju. Nije to nikakvo povlačenje, to je samo davanje, taj smiješni termin povlačenje iz fondova Europske unije pretpostavlja neke uvjete, neki rad, neke pretpostavke da bi se sredstva dobila, a za ovo povlačenje kako ga zove kolega Kajin dovoljno je bilo samo da vas stave na taj popis i vi povlačite sredstva, a nemate zapravo nikakvu obvezu niti središnja vlast niti lokalna vlast da stvori uvjete da s tim povlačenjem nešto napravi za ta područja. Dakle osim olakšica i povlačenja, najčešće bez sadržaja i bez kriterija. Kako je apsurdna situacija na ovim područjima govori činjenica da smo došli u situaciju da jedinica lokalne samouprave koja je ispod 75% razvijenosti Republike Hrvatske de facto potpomaže onu koja je iznad 125% razvijenosti. Pa mi moramo shvatiti da ako nekome nešto dajemo, nekome drugome to uzimamo, ne postoji beskonačan izvor novca koji se onda može dati našom dobrotom. Čim smo nekome nešto dali nekom smo izravno ili posredno nešto uzeli. Kako možemo dopustiti takvu apsurdnu situaciju da netko tko je gotovo dvostruko siromašniji pomaže nekoga tko je dva puta bogatiji? Zar nije vrijeme da se takva politika promijeni? Dakle osim toga da donesete propis i da nekome nešto dajete zapravo nikakve sustavne politike prema ovim područjima nije bilo i zato nema rezultata. Nije vođena nikakova obrazovna, gospodarska, prometna, demografska politika, specifična prema pojedinom dijelu Republike Hrvatske koji treba neku politiku i zbog izostanka tih politika, zbog izostanka kriterija kako su neke jedinice postale jedinice na PPDS-u je došlo zapravo do neuspjeha te politike i konačno je vrijeme da se ta politika mijenja. Krupni je interes Republike Hrvatske ravnomjeran razvoj svih njenih područja i taj cilj koji je dakle ključni za razvoj ove zemlje i to svi deklarirano govorimo, nije postignut. Vrijeme je da se ta politika promijeni. Ovim zakonom se ukidaju neke povlastice. Potpuno je besmisleno, jedna od rijetkih mjera koja ima u sebi neke elemente politike, demografske politike je bilo poticanje ili naknada za djecu u vrtićima. Ta mjera koja ima u sebi elemente neke sustavnosti demografske politike nije bila primjenjivana jer tijekom godina za nju nisu bila osigurana sredstva, a sve ostale su bile politike samo uzmi jednome i daj drugome. To ne može biti nikakva politika, kad ćemo shvatiti da to ne može biti politika i to naravno nije uzimanje siromašnima nego je pokušaj da se te nepravde koje de facto postoje pri tome još i neefikasne, da se pokušaju ispraviti. To je smisao ove politike. Pri tome se ove potpore koje se smanjuju za jedinice lokalne samouprave koji su iznad 75% razvijenosti se postupno smanjuju, dakle uzima se u obzir zatečeno stanje. Činjenica je da će neke jedinice lokalne samouprave teže funkcionirati sada jer su se navikle na tu vrstu funkcioniranja. Zato se ide sa postupnim ukidanjem tih makar i dalje ostaje nepravda. I dalje će jedinice koje su 75% razvijenosti Republike Hrvatske i manje potpomagati one koje su razvijene 125% u odnosu na prosjek Republike Hrvatske, ali ta se dakle nepravda postupno ukida jer bi došlo doista do velikih šokova i nemogućnosti funkcioniranja nekih jedinica lokalne samouprave. Ali zato treba biti vrlo oprezan kada se daju prava jer se prava vrlo teško ukidaju. Uvijek ćete imati više nezadovoljstva ako nekome pravo ukinete nego ćete imati zadovoljstva ako nekome pravo date. Svatko smatra ako je nešto dobio da je to dobio po svojoj zasluzi, a svakome kome nešto ukinete izazivate teške šokove i lomove i zato odgovorna vlast mora bit ta koja će dobro paziti kada se neka prava daju. I sad se nalazimo u situaciji da moramo taj sustav regionalnog razvoja učiniti takvim da bude efikasan, da Republika Hrvatska doista bude ravnomjerno ili ravnomjernije razvijena zemlja nego što je danas i pri tome se suočavamo s ovim poteškoćama koje su nastale. I pri tome se naravno u ovim raspravama potpuno zaboravlja tko je odgovoran za te politike. Dok se u ovom Saboru i u našoj javnosti bude zaboravljalo tko je što učinio i tko je za što odgovoran neće biti dobrih rješenja. Svi koji sudjelujemo u raspravama, svi koji slušaju rasprave moraju to znati. Ako se to ne zna, onda se može raditi što se god hoće. Dovoljno je imati samo dobru retoriku i sve što ste činili postaje nevažno. To nije način na koji se može voditi jedna odgovorna politika i voditi država koja će ići prema putu napretka. I druga stvar. Ako se razgovara o onome što nije tema, a to se često događa u ovom Saboru opet ne možete toj temi posvetiti dovoljno pozornosti, ne može se razumjeti o čemu se radi i opet postoji mogućnost zamagljivanja. Tako se ovdje govori o broju jedinica lokalne samouprave, o tome se pitanju često govori. Često puta neutemeljeno, bez argumenata, bez analiza sa pukim demagoškim opravdanjem zbog trošenja sredstava. Tako je i danas rasprava o broju jedinica lokalne samouprave apsolutno nema nikakve veze sa ovom raspravom. Sasvim je svejedno da li je na jednom području jedna jedinica lokalne samouprave nerazvijena ili njih pet zajedno. Politika prema njima treba biti jednaka. I dok dakle budemo zamjenjivali teze, raspravljali o onome što nije tema, važne stvari zanemarivali neće biti napretka ni na područjima od posebne državne skrbi, niti generalno u našim politikama. Što se tiče specifičnih zakona, dakle oni ukidaju neke povlastice koje nisu bile učinkovite. Dakle, bile su više-manje besmislene kao što je oslobađanje od poreza na promet nekretnina u ne znam Osječkoj županiji u godišnjem iznosu od 2000 kuna. Kakva je ta mjera? Pa samo pisanje teksta po silnim zakonima i Narodnim novinama košta toliko za tu istu odredbu. Zatim se ukidaju neke povlastice ili neke olakšice, neke pogodnosti za kojih nije bilo sredstava u državnom proračunu što je isto naravno besmislica i neodgovorna politika. Ako ste nešto stavili u zakon, pa onda ne možete učiniti da to što ste stavili u zakon ne bude realizirano kao što je naknada za površine pod zaštitom okoliša na područjima od posebne državne skrbi i brdsko-planinskim područjima koje općine ovih godina nisu dobivale, jer za to nije bilo novaca u državnom proračunu. Je li to možda odnos prema sirotinji ako već govorimo na takav način i ako koristimo taj diskurs. Naknada za boravak djece u vrtićima i jaslicama također nije bila isplaćivana, a vrlo je jasno stajala u zakonu i kolege su ovih dana postavile pitanje zašto se to nije isplaćivalo. Pa bilo bi logičnije to pitanje postaviti onima koji su to stavili u zakon i nisu osigurali novac za provođenje te korisne mjere. Što se tiče Zakona o gradu Vukovaru ovim zakonom ostaje stanje kao što je što se tiče olakšica, zapravo biva na neki način bolje uz on nužno poštivanje uredbe o malim potporama EU što je naša naravno obveza, tako da oslobođenje za područja koja spadaju u prvu skupinu do sada je bilo 25%, odnosno plaćao se porez na dobit 25%. Po ovom zakonu je to 0% za područja u prvoj skupini, makar nije jasno, ja ne razumijem, da Vukovar se nalazi u prvoj i drugoj skupini. Da li se on unutar sebe dijeli na prvu i drugu skupinu. Ali iza 2014. 75% je po postojećem zakonu se trebalo plaćati poreza na dobit za poduzeća koja zapošljavaju više od 5 djelatnika, koji prebivaju njih 50% na području grada Vukovara, a sada je to 50%. Osim toga, ograničenje koje je prije bilo da se ti poticaji, odnosno ta oslobođenja neće davati za poljoprivredu i ribarstvo dvije vrlo važne djelatnosti na području Grada Vukovara to izuzeće više ne postoji. Dakle, te olakšice postaju i za poduzeća koja se bave poljoprivredom i ribarstvom, a zapošljavaju i više od 5 djelatnika od kojih 50% živi na području Grada Vukovara. Dakle što treba očekivati? Treba očekivati da novi Zakon o regionalnom razvoju koji je u javnoj raspravi najprije odredi područja od posebne državne skrbi, makar se neće tako zvati nego se radi o regionalnom razvoju temeljem nekakvih jasnih kriterija da se izbjegnu nepravde, anomalije koje su nepravedne, štetne. I drugo je da se u tom zakonu postave neke politike, a ne samo davanja, ne samo darivanja, da se postave neke aktivne politike koje će Vladu prisiliti, dakle oni koji upravljaju, središnju vlast da formulira neke politike, a jedinice lokalne samouprave na neki način stimulirati, dovesti u situaciju da koriste te politike. To je način. Nije način da nekome date oslobođenje od toga, pokazalo se do sada nema ništa. I zato treba staviti naglasak na tome da taj zakon osim što, dakle treba počivati na jasnim kriterijima, a ne političkom voluntarizmu tko ima veći utjecaj, tko ima većinu u nekom času, samo ubacuje jedinice lokalne samouprave u jedan ili drugi popis. To ne smije biti tako. To uvijek ide na štetu nekoga drugoga, neke druge jedinice, nekog drugog građanina koji živi u drugoj jedinici lokalne samouprave i da se naravno, dakle formuliraju specifične politike prema pojedinim regijama, pojedinim područjima Republike Hrvatske koji će uz ove nužne olakšice koje su samo instrumenti tih politika a nisu i konačne politike dovesti do toga da doista dođe do ravnomjernog regionalnog razvoja RH. Zbog svih tih razloga i naravno posebno obraćajući pozornost na Zakon o regionalnom razvoju koji bi trebao ispuniti ove uvjete i ovaj zahtjev i ova očekivanja Klub zastupnika HNS-a će podržati ova tri prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Kolega Radoš, očito ste vrlo provokativno govorili jer imate 14 replika. Branko Bačić:
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Radoš nadam se da ćete poslije podne pročitati tekst vašeg izlaganja pa ćete vidjeti koliko je tu kontradiktornosti. Naime vi ste započeli uvodno svoje izlaganje konstatacijom da je gospodin Kutija u ime Kluba HDZ-a rekao kako se na ovim prostorima područja posebne državne skrbi nikada nije lošije i teže živjelo i da se i vi s time slažete. I kažete pa, i konstatirate to je vjerojatno razlog zbog toga što se ova tri zakona koja danas mijenjamo loši i nisu uspjeli u svojoj namjeri a to da pomognu tim krajevima da se tamo živi bolje i onda u nastavku se očekivalo kako ćete vi reći zbog toga ćemo te zakone primijeniti i mi donosimo zakon koji će sada tamo donijeti brojne potpore u gospodarstvu, omogućiti da se tamo lakše zapošljava, da ljudi koji tamo žive ostane, da oni koji su otišli, da se vrate i da se taj prostor učini atraktivnim za sve one koji tamo žele živjeti i raditi. Ali vi ustvari podržavate zakon koji će i to malo što su postojeći zakoni po vama malo tamo sredstava iz državnog proračuna prosljeđivali, sad se u velikom djelu i to malo ukida i vi to podržavate da ono što je se u početku konstatiralo da je loše da sad i to što je loše ne bude od toga apsolutno ništa. I na kraju se slažem s vama, vi završavate svoj dio, svoje izlaganje, trebamo napraviti sustavne promjene i zbog roga podržavam Zakon o regionalnom razvoju koji je sada u pripremi, koji je sada u tijeku donošenja. E tu sad još ono što mi od prvog trenutka govorimo. Trebalo je najprije taj zakon donijeti, propisati mjere, pa onda ići u stavljanje van snage ova tri zakona koji su po vama loši a po meni još uvijek bolji nego ovo što danas Vlada predlaže.
Vi zaboravljate da mi imamo Zakon o regionalnom razvoju. Odgovor na repliku, Jozo Radoš.
Kolega Bačiću, ne vidim u čemu sam ja bio kontradiktoran i nije točno da se ja nisam složio sa gospodinom Kutijom kada je on rekao da je stanje na području posebne državne skrbi takvo da nikada nije bilo gore. Ja sam se složio s tom konstatacijom, govorio sam o putu kako treba doći do prave politike. Ja doista nisam bio ni na koji način kontradiktoran. Da li je trebalo prije donijeti Zakon o regionalnom razvoju ili je ovo put kako treba riješiti to pitanje, najprije preko ovih zakona. To nije relevantna primjedba kolega Bačić, to nije bitno. To nije bitno. Ja sam na kraju svoga izlaganja stavio naglasak na tome, na načelima na kojima treba počivati taj zakon. Ako je vama važan argument, procedura donošenja toga zakona, odnosno promjena ovih pa donošenje toga zakona a sve se događa u nekakvom vremenskom periodu od nekoliko mjeseci za krivu politiku koja se vodila 17 godina od donošenja Zakona o područjima od posebne državne skrbi onda se i ja i vi u tome slažemo.
Željko Sabo, replika.
Poštovani kolega, u svom uvodnom dijelu ste rekli da zakoni objedinili ste posebno Zakon o području posebne državne skrbi da nije polučio dovoljne rezultate i da je dobro usklađivanje u kontekstu usklađivanja ili podržavanja tu se slažemo. Međutim evo možda jedna korekcija ili dopuna kako god želite. Da smo imali za sve ove godine kontrolne mehanizme mnogih zakona pa i ovih o kojima danas razgovaramo posebno kako je ovdje puno spomenut grad Vukovar, pa i Zakon o gradu Vukovaru sigurno da bi ti rezultati bili bolji, ali mi je drago ali oprostite, možda nije dio replike, mi je drago kako se vi pa gradonačelnik grada Vukovara i da smo se ovdje i sve političke opcije ujedinili u želji da se pomogne gradu Vukovaru. Ali vam moram reć da je grad Vukovar 75,3 razvijenosti i da nije tako crna slika kako to netko želi reć. Ako je upozoravanje nekoga ili želja da se gradu Vukovaru pomogne onda je upravo ovo mjesto i zamolio bih i hvala vam da je to tako u ime svih Vukovaraca da Vukovar ne koristimo za samo političku tribinu i da ga žrtvujemo za svoje političke interese. Nego ovdje upravo kako ste danas nastupili ajmo vidjeti i predlagati neke zakone pa i poboljšati ove zakone koji kako je rečeno Zakon o gradu Vukovaru od 2001.godine.
Franjo Lucić, replika.
Hvala lijepo. Pa evo osvrnjujem se na izlaganje gospodina Radoša i doista me začuđuje da ovako čovjek koji sjedi u ovome parlamentu izgleda da nikada nije bio na području posebne državne skrbi kada ovako kontradiktorno govori kako je bila loša politika, kako nije bilo rezultata i kako su upravo jedinice koje se nalaze na području posebne skrbi doživjele neuspjeh. Ma gospodine Radošu, ja bih vas rado odveo u moj Pakrac koji je razoren u ovome ratnom vihoru Domovinskog rata i da vam samo kažem da industrije uopće nije bilo. Upravo ovom politikom koja je do sada bila na područjima posebne državne skrbi otvoreno je osam tvrtki na području Pakraca. Zaposleno je 400 ljudi ali osam tvrtki koje su došle iz zemalja kao Italije, Austrije i drugih zaposleno je 400 ljudi. Isti taj poduzetnički centar i gospodarstvo koje je bilo razrušeno do temelja proglašeno 2008.godinom najboljim poduzetničkim centrom, 2010.najboljom poduzetničkom zonom u Hrvatskoj i 2011.najboljem inkubatorom u RH. Pa poštovani kolega da li može biti bolji primjer od ovoga primjera Pakraca, Lipika, Velike a to su sve područja u Požeško-slavonskoj županiji i to su područja koja su kao što sam rekao uništena u Domovinskom ratu, a vi pričate ovako kontradiktorno i vaša retorika se isključivo svodi na politiku. a vaša politika će upravo stojati glave sve ove ljude i gospodarstvo u RH jer želite uništiti i ono što je do sada bilo dobro i stvarano u teškim vremenskim uvjetima. Vi ćete upravo vašom politikom uništiti u potpunosti i dokrajčiti.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku Jozo Radoš.
Kolega Luciću sasvim je neprimjereno da me osobno prozivate. Teško da ste prošli veći dio Hrvatske nego što sam ja. Ja se ovim poslom bavim preko 20 godina i teško je da ima općina u Hrvatskoj u kojoj ja nisam bio tako da je besmislena ta priča koju pričate to nema nikakvog smisla. Ja sam se pozvao na konstataciju predstavnika kluba HDZ-a ja sam se s tom konstatacijom složio. Rat je bio RH je uložila velike napore za obnovu ratom pogođenih područja ali rat nije bio izlika mnogima da se u privatizaciji i u samom toku rata bogate i to je prava tema. Što se Pakraca tiče Lipika ako je to tako kao što vi govorite onda je to dobar primjer, tako treba biti, ali onda bi Pakrac i Lipik, ako su temeljem toga došli do više stope razvijenosti treba onda pomagati i ostalima ako je to tako. To bi bilo dobro za sve one ostale koji su ispod 75% indeksa razvijenosti RH.
Deneš Šoja replika.
Hvala lijepo potpredsjednice. Kolega Radoš vi ste u vašem izlaganju naglasili da postoji često puta povlačenje određenih sredstava bez kvalitetnih kriterija ili nedovoljno kvalitetnih. Ovim bi se apsolutno mogao složiti. Mi znamo da o ovim materijalima jedini kriterij je ovaj sintetički pokazatelj o razvijenosti. Međutim osobno smatram da bi u kriterijima trebalo ugraditi i određene specifičnosti koji se tiču rashodne strane proračuna pojedinih lokalnih zajednica. Nije isto nisu isti rashodi u jednoj heterogenoj i po nacionalnom i po … sastavu lokalne zajednice ili u jednoj homogenoj sredini počevši od vrtića pa ne znam objekata sakralnih gdje u 6 sela imate 16 sakralnih objekata i 16 groblja na različitim lokacijama i gdje gotovo nijedan dokumenat iz lokalne samouprave izlazi samo na jednom jeziku nego dvojezično, a često puta radi mira u kući i trojezično a to su dodatni troškovi. Osim toga sada pod cijenom demokracije i u maloj općini od 4,5 tisuće stanovnika tri zamjenika načelnika profesionalnih koji nose 8 do 9% izvornih prihoda proračuna. prema tome svim se tim mogu složiti ali mislim da bi trebalo uvažiti da su to specifični rashodi i uzeti u obzir. Moram još jednu rečenicu reći, gledajući ove sintetičke pokazatelje nažalost može se konstatirati da grad Osijek kao sjedište istočne Slavonije po razvijenosti je negdje na 103. ili 4.mjestu pa možete pretpostaviti gdje su onda ostale lokalne samouprave.
Odgovor na repliku Jozo Radoš.
Kolega Šoja ja se s vama slažem da bi bilo dobro da se uz ovaj kako vi to zovete sintetički indeks razvijenosti mogu postaviti i neki posebni kriteriji koji bi pokazali stvarne potrebe pojedinih jedinica lokalne samouprave odnosno pojedinih područja RH. to sigurno neće biti jednostavno. Treba pokušati postaviti i takove kriterije. Ali indeks razvijenosti je sintetički pokazatelj ali on je po sebi bolji nego da nemate nikakav kriterij jedinice lokalne samouprave svrstate u pojedine skupine ovisno o političkim odnosima, utjecaju, lobiranju itd. jer to izaziva nepravdu prema drugim jedinicama lokalne samouprave koje to nisu učinile. Ista je situacija i sa proglašavanjem općina i gradova, ovisno o političkim utjecajima lobiranju itd. neka općina postoje grad, a neka druga ostaje općina to ne može biti tako. Dakle ja se svakako s vama slažem da bi trebalo pokušati iznaći neke supstancijalne kriterije koji pogađaju pojedina područja RH i treba uložiti trud da bi to doista bilo u budućem zakonu o regionalnom razvoju RH. Ako jedna općina koja prima potpore iz državnog proračuna ima tri profesionalna zamjenika gradonačelnika to nije u interesu građana i to nije namjensko trošenje javnoga novca.
Branko Kutija replika.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Pa u pravu ste bili na početku kada ste kazali da je bio provokativan nastup izraz i darivanje ukidanje povlastica zamagljivanje itd. darivanje, ukidanje povlastica, zamagljivanje itd. je li, isto tako kolega Radoš spominjali ste demografsku politiku odnosno Vrtiće. Da se radi o pravom zamagljivanju dokaz je nedavno donesen Zakon o predškolskom odgoju temeljem kojega jedinice lokalne samouprave imaju obavezu organizirati prijevoz djece toga uzrasta do vrtića. S obzirom da su sada u pripremi i proračun jedinica lokalne samouprave pa sam i ja tako kod sebe radio izračun koliko će me koštati na mjesečnoj razini prijevoz te iste djece do vrtića. I taj iznos vam je gospodine Radoš 108 tisuća kuna na mjesečnoj razini. 108 tisuća kuna na mjesečnoj razini. 4 naselje, 516 kvadratnih kilometara. Iz kojih izvora da ja to podmirim dajte mi odgovor.
Odgovor na repliku Jozo Radoš.
Kolega Kutija ja sam govorio o darivanju jer to je oblik darivanja i to bez kriterija i darivanje tuđega, kada darujete, možete darivati svoje. Javni novac nije vaš novac. Javni novac je novac građana Republike Hrvatske i nitko ga ne smije darivati olako. A i još je gore kada se zamagljuju politike koje i odgovornost za neke politike koje su vođene. Ako te odgovornosti nema, nećemo doći nikada do pravoga rješenja. Ako je korištenje tih izraza a to je govorenje istine, provokativnost, onda ja moram biti provokativan.
Marijan Škvarić replika.
Uvaženi kolega u ovom svojem izvješću odnosno raspravi ste istaknuli nekoliko stvari, ja bih ih spomenuo dvije. Prije svega ste rekli, naravno, uvijek je teško ukidati potpore i prava na subvencije koje netko dobiva, puno je lakše kada se netko nauči na to. Ali pitanje zbog čega je to? Koda bi mi svi htjeli biti što duže siromašni i samo primati sredstva i potpore da živimo samo od toga. Trebamo se okrenuti realnim izvorima sredstava i vani ipak … [[Govornik se ne razumije.]] što bi trebali da što prije izađemo iz tog siromaštva, da ne velimo siromaštva, da budemo bogati i da pomažemo drugima. Bilo bi jednostavnije. Zašto takav mentalni sklop jer mislim da ipak to je bio ovih 8 godina se tako radilo a sada mi svi bi htjeli da to bude i što dalje. A to je onda vezano i broj i efikasnost lokalnih jedinica koje ste spomenuli na način da, što sprječava i lokalne jedinice a što ima sad u trenutnom Zakonu o lokalnoj i područnoj samoupravi, Zakon o financiranju lokalnih jedinica, da mogu objedinjavati određene svoje aktivnosti i sadržaje gdje bi itekako bile efikasnije. Zato što želimo što manje biti efikasni, što duže da živimo na mogu reći otvoreno tuđoj grbači.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Radoš, ja uživam u moralkama HNS-ovih zastupnika o čemu vrijedi, treba ili se smije raspravljati, o kojoj temi se smije. Vi ste jedan dio svoga izlaganja posvetili tome o čemu se raspravlja, o čemu se ne raspravlja, što je bilo dobro u raspravama, što nije bilo dobro u raspravama. A što jest vezano uz temu najbolje, vjerojatno vi znate mi ostali zastupnici ne znamo kako treba politički istupati. Ja ću predložiti Klubu zastupnika laburista da se prije rasprava konzultiramo sa nekim od HNS-ovih zastupnika. Govorili ste da treba [[Upadica: ZGREBEC: Kolega Vukšić, molim vas lijepo.]] Ja repliciram gospodinu Radošu, on je govorio o tome [[Upadica: ZGREBEC: Replicirajte ali nemojte na takav način, molim vas.]] Zašto? On je podcjenjivao sve saborske zastupnike time dijeleći lekcije kako treba raspravljati u Saboru. Ja samo odgovaram da ćemo se konzultirati. I govorili ste o tome da treba uspostaviti kriterije tko, opozicija?
Odgovor na repliku Jozo Radoš.
Kolega Vukšić ja nisam ništa moralizirao, nisam dijelio nikome lekcije od toga nema velike koristi. Ja sam samo bio praktičan i rekao da ako se govori o nekoj temi onda se ta tema treba sagledati sa svim stajališta da bi se mogla donijeti odgovarajuća odluka. A ne uvijek govoriti isto bez obzira o čemu se govori i to je jedna demagogija koja možda vama donosi neke rezultate. Ali to nije način na koji se treba voditi javna politika. Kada se govori o područjima od posebne državne skrbi odnosno o nerazvijenim područjima Republike Hrvatske tema broja jedinica lokalne samouprave potpuno je relevantna. To sam rekao i na tome ostajem. Što se tiče konzultacija u Klubu HNS-a prije vaših izlaganja to nije dobra ideja. Mi bi te konzultacije i pružili ali od toga za vas ne bi bilo koristi.
Ivan Grubišić replika.
Također bih replicirao na izlaganje gospodina zastupnika Radoša, premda me osobno nije spomenuo ali u nekoliko svojih istupa slažem se da nisam bio u skladu proklamirane teme dnevnog reda. Ali što se tiče načina rasprave i prava na raspravu i slobodu da se dodirnem aktualnih pitanja ostavljam sebi za pravo kao saborskom zastupniku. Kada se radi o regionalnoj, decentralizaciji i regionalizaciji Hrvatske ne prilazim ovom problemu s nikakvim unaprijed dogovorenim rješenjima niti sam za to da se stvaraju nove metropole nego sam za to da se svi gradovi razvijaju autonomno, slobodno ali da moramo naći zajednički jezik kada se radi o ovim programskim projektima za pojedinu regiju, da tu moramo biti jedinstveni i da nam regije postanu izborne jedinice. Za to se zalažem i mislim da na to imam pravo. Hvala lijepo.
Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo. Kolega Radoš, ja vam vjerujem da vjerojatno ste bili u svim općinama i gradovima u Republici Hrvatskoj, samo vjerujte mi nije isto biti u jednodnevnom posjetu i živjet cijeli svoj život i radit ako imate priliku da radite u tim područjima. Ali osvrnut ću se na dva vaša komentara koji se odnose direktno na ovaj zakon, a to je citiram besmislica i neodgovorno ponašanje je bio porez na promet u oslobađanju od poreza na promet nekretnina. Pa gospodo zastupnici i zastupnice iz SDP-a, vi ste očito na tragu da izgovarate besmislice i neodgovorno se ponašate jer upravo smo dobili vaš amandman koji govori o tome…
Kolega Novak, replika ne klubu SDP-a nego kolegi Radošu.
I drugi dio se odnosi na naknade za vrtiće i jaslice. Pa ja se nadam, toplo se nadam da se vi slažete s tim da je trebalo bit naknada, da su trebale bit isplaćivane naknade za vrtiće i jaslice i da bi to trebalo i ubuduće biti. Ali taj zakon je dvije godine ove vaše vlasti bio na snazi, zašto ga nismo poštivali jer mislim da se svi slažemo da bi od provedbe te odredbe bilo koristi. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Jozo Radoš.
Kolega Novak, pa ja zapravo živim na području, trebao bih živjeti na PPDS-u jer svako područje Republike Hrvatske treba biti PPDS. To se samo po sebi podrazumijeva. Ja ne mogu živjeti na više mjesta, živim u jednome gradu. To što sam bio u jedinicama lokalne samouprave diljem Hrvatske govori u prilog tome da bi mogao imati uvid kako se tamo živi, ništa više od toga nisam rekao. Da su to besmislice što se tiče poreza na oslobađanje od nekretnina piše u obrazloženju ovoga zakona kojemu treba vjerovati. Dakle na području Porezne uprave Osijek ta olakšica je iznosila dakle ukupna olakšica svih mogućih prometa po toj osnovi je bila 2174 kune. Na području Porezne uprave Slavonski Brod 1808 kuna, Požega 1938, Bjelovar 1168 i Sisak će vas osobito zanimati, 2279. Zar to nije besmisleno? Dakle, imali ste jednu odredbu koja je bila u zakonu teška na području dakle jedne Porezne uprave 2000 kuna, pa ta odredba je dakle očito kriva odredba. A što se vrtića tiče, slažem se sa vama i rekao sam da je to jedna od boljih, smislenijih mjera, ali očito nije bilo novca u državnom proračunu da se ta mjera provodi.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Radoš, ukazivali ste na stopu indeksa razvijenosti kako netko reče sintetički pokazatelj dakle indeks razvijenosti općina u Republici Hrvatskoj. No ono što moram istaći da je kada smo imali i raspravu o podjelu na NUC regije Republike Hrvatske da cijela Slavonija i Baranja i Srijem imaju 35% dakle od BDP-a Europske unije, a grad Zagreb ima 120% dakle prosjeka BDP-a Europske unije. Sada smo mi u statistički istoj regiji, dakle Zagreb sa 120% razvijenosti odnosno od BDP-a i Slavonija, cijela Slavonija i Baranja sa 35%. Ukazivali smo na problematiku koja će nastati ovim ovakvim smještajem pet slavonskih županija u zajednicu sa Zagrebom, Varaždinom i ostalima. Ali evo, mi imamo ovaj puta stopu odnosno indeks razvijenosti Republike Hrvatske kao nekakav pokazatelj. Dakle postoji problem u izradi novoga Zakona o regionalnom razvoju koji je u pripremi i koji će nadam se, samo se nadam s obzirom na riječi i premijera u početku mandata ukazati i iznjedriti zapravo upravo mnogobrojne općine u Slavoniji i Baranji koje su po jednom i drugom, i indeksu razvijenosti ili pak nerazvijenosti i po prosjeku BDP-a u odnosu na ostale krajeve Republike Hrvatske značajno ispod. No ono što sam posebno htio istaći, to je vaša riječ da se obveza ministarstva nadležnog za regionalnog razvoj, za osiguranje naknade troška boravka djece u dječjim vrtićima i jaslicama nije mogla isplaćivati zato što nije bilo novaca. Pa koje je to uopće obrazloženje zato što nije bilo novaca, ni u onoj Vladi ni u ovoj Vladi. I pitat će se tko je tu kriv. Odgovorite mi tko je kriv.
Hvala. Odgovor na repliku, Jozo Radoš.
Kolega Grubišić, dakle ovaj zakon koji se treba donijeti, Zakon o regionalnom razvoju bi trebao imati sadržaj specifičnih politika koje se vode prema specifičnim regijama i Slavonija i Baranja zaslužuje posebnu politiku. Taj zakon bi u tom dijelu trebao biti neka vrsta strateškog nadzakona koji bi određivao koja je generalna politika svih ostalih tijela ove države i generalna politika dakle ukupno prema Slavoniji i Baranji. To bi zacijelo trebala biti koliko ja razumijem poljoprivredna politika, ali taj zakon bi to trebao postaviti kao neku vrstu generalne strateške orijentacije koja bi bila orijentir za sve ostale odgovorne u državi koji bi tu politiku trebali formulirati, od središnje državne vlasti do jedinica regionalne i lokalne samouprave. To je smisao toga. Ja naravno podržavam, očekujem i nastojat ću da takve odrednice budu u novom Zakonu o regionalnom razvoju Republike Hrvatske.
Od '96. godine nije ni u jednoj godini to osigurano. To vam je dosta. Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Radoš, hvala što ste nas podučili kako trebamo raspravljati i o čemu raspravljati. Možda mi ovdje u ovom Visokom domu nismo svi najvještiji oratori, ne znamo ucelofaniti ono što bi željeli reći. Ali držimo nužnim da moramo problematizirati i naglašavati probleme sredine iz koje dolazim. Ja sam osobno ponosan da sam puno puta naglašavao probleme ruralnih sredina s kojima se susreću i vjerujte da su uistinu velike bez obzira iz kog dijela se dolazi. Ali vi ste govorili isto tako o velikim davanjima, darivanjima itd. što bi čovjek stekao dojam da se to sa kamionom dovozi, da se daje. A mi u lokalnim, jedinicama lokalne samouprave svjedočimo naprotiv da se sve više tovari na jedinice lokalne samouprave i da imaju sve više teškoća i da ljudi uistinu teško funkcioniraju poglavito u ovim ruralnim dijelovima gdje je stočarstvo i poljoprivreda temeljna gospodarska djelatnost zasigurno teško. I sad mi onda na kraju kažete, e sad tu treba uvesti reda, napraviti kriterije bez da bi se nekom po političkom ključu radilo ili ovako … [[Govornik se ne razumije.]] ali ja vas pitam ovdje kolege baš iz HNS-a da li vi niste nitko od vas kod vašeg nekog ministra trčali, tražili i pitali da li bi se moglo ovdje u moju općinu, u moju sredinu nešto napraviti. Sigurno neka pošteno kaže tko nije. Ali vjerujte znate to je sigurno istina i ako se dade tamo onda će sigurno nedostajati u nekom drugom dijelu. Naš bi narod rekao vrlo jednostavno ovo sve "dajte najte".
Molim vas! Dajte malo mira! Odgovor na repliku Jozo Radoš.
Kolega Milinković, nema smisla vas poučavati kako govorite, kao što nema smisla niti kolegu Vukšića jer vi govorite kako govorite i drugačije ja mislim da govoriti ne želite. Možda možete ali ne želite. Kada se govori o prometnoj politici, vi govorite o kravama, kada se govori o nuklearnoj sigurnosti vi govorite o kravama [[Upadica Zgrebec: Molim vas tišine!]] Kada se govori o svemirskim programima, vi govorite o kravama. To je vaš stav. Ja vas ne želim poučavati o tome. Ali ja ne mislim da je taj način diskusije u Hrvatskom saboru dobar. Kada se govori o nečemu trebalo bi ući u taj problem da bi se taj problem bolje riješio. Što se tiče darivanja kamionima. Pitajte one koji imaju manje od vas, a daju. Pitajte njih što oni misle o tim kamionima i tim darivanjima. Prema tome, u taj postupak treba … [[Govornik se ne razumije.]] kriterije i neku elementarnu pravednost. I to je sve za što sam se ja zauzimao u svome izlaganju.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Radoš, vi [[Upadica Zgrebec: Dozvolite da kolega Radoš kakvu repliku ima. Molim vas lijepo!]] Kolega Radoš, vi ste rekli da je bilo i zamagljivanja u nekim raspravama, a ja bih rekao da je u vašoj raspravi bilo farbanja ili barem pokušaja farbanja ili uljepšavanja ovog prijedloga zakona, možemo to tako i nazvati. Naime, bez obzira na taj pokušaj ne možete prefarbati rečenicu koja kaže da će očekivani financijski efekti primjene ovog zakona za državni proračun biti godišnja ušteda od 35 do 40 milijuna kuna. Dakle, to je u skladu sa onim vašim da bi se nekome dalo mora se nekome uzeti. Pa evo izgleda da se Vlada odlučila kao i onaj lik iz Alan Forda koji se zove Super Hik odlučila se da uzme siromašnima a da bi dala možda nekim bogatijima a to ćemo vidjeti iz prijedloga državnog proračuna za sljedeću godinu, kolega Radoš, kojim će se to gradovima i općinama dati tih 35, 40 milijuna kuna koji će se uštediti na ovim općinama. I drugo, možda nam vi možete objasniti kontradiktornost o kojoj ste govorili, a to je pitanje ukidanja porezne olakšice kod plaćanja poreza na promet nekretninama, pa ste spomenuli kao što i ovdje piše da su neke porezne uprave naplaćivale recimo 2000. kuna ili 1900, 1600 kuna. A u istom ovom zakonu malo kasnije govorite kako će ukidanje ove porezne olakšice kod kupnje nekretnina itd. imati učinak na povećanje prihoda jedinica lokalne samouprave i ukupno povećanje tih prihoda će bit 33,5 milijuna kuna. Temeljem čega ste došli do tog izračuna vi ili ministarstvo? Temeljem čega? S jedne strane govorite da treba ukinuti taj porez, jer kao što se vidi iz raznih poreznih uprava donosi prihod od par tisuća kuna, a s druge strane govorite da će ukidanje tog poreza donijeti zapravo prihod povećani i jedinicama lokalne samouprave i državnom proračunu od 33 milijuna kuna.
Hvala. Odgovor na repliku, Jozo Radoš.
Vi naravno kolega Matušiću računate na zaborav. Ja apsolutno nisam govorio o tome da će se ukidanjem olakšice poreza na promet nekretnina zaraditi 35 milijuna kuna, niti sam ja uopće o tome govorio. To je procjena Vlade Republike Hrvatske. Prema tome, nemojte govoriti nešto o čemu ja govorio nisam. To je vaša tehnika u kojoj zapravo zbunjujete javnost i to je zamagljivanje. Ja farbao nisam. Ja sam možda bio plastičan, kolega Matušiću, da bi stvari bile jasnije ja sam ih nazivao pravim imenima. Ali ako jesam farbao, tunele nisam farbao.
Nadica Jelaš, replika.
Zahvaljujem. Kolega Radoš, vi ste u svojoj raspravi dobro primijetili da je u provedbi politike prema jedinicama lokalne samouprave u sustavu PPDS-a i BPP-a bilo dosta nepravde. Dakle, da su jedinice koje su slabije razvijenije pomagale zapravo one jače razvijene. Dokumentirat ću to sasvim određenim i sasvim konkretnim podatcima. Među 320 jedinica lokalne samouprave u skupini PPDS-a i BPP-a je 80 jedinica lokalne samouprave, dakle svaka četvrta koje su razvijenije od prosječne razvijenosti Hrvatske. Isto tako van sustava PPDS-a ima stotinu jedinica lokalne samouprave koje su manje razvijene od prosječne razvijenosti RH a ne primaju državnu pomoć. Te nepravde je potrebno ukloniti, temeljem sasvim objektivnih kriterija odnosno usklađenja sa Zakonom o regionalnom razvoju koji je donesen a propis 2010.godine dakle u mandatu HDZ-a i upravo je nevjerojatno slušati kako licemjerno zastupnici HDZ-a sada plaču nad sudbinom jedinica lokalne samouprave i kako namjerno iskrivljuju odredbe ovoga zakona i nastojanja ove Vlade. Dakle, moram reći sljedeće. Neće se dogoditi nikakvi šokovi u proračunima općina i gradova jer će se u ovom prijelaznom razdoblju dakle do 1.102015.kada stupa na snagu novi Zakon o regionalnom razvoju, dakle formirat će se poseban fond iz kojeg će se kompenzirati smanjena sredstva pomoći odnosno za one jedinice koje su po kriterijima sada važećeg Zakona o regionalnom razvoju doista nerazvijene. Neće se ništa promijeniti. Njima će država i dalje pomagati jednako kao što je i pomagala do sada. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Nema odgovora na repliku što je dobro, bilo ih je dosta. Poštovane kolegice i kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, iscrpili smo glasovanje o obrađenim temama za danas a sada ćemo nastaviti raspravu po klubovima zastupnika o prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o područjima posebne državne skrbi s konačnim prijedlogom zakona kako je i počela rasprava u sva tri prijedloga Zakona. Na redu su poštovane kolegice i kolege, na redu su Hrvatski laburisti u Hrvatskom Saboru i poštovani zastupnik Mladen Novak. Izvolite poštovani zastupniče u ime Kluba, malo ćemo pričekat.
Malo ćemo pričekati da one koje rasprava ne zanima izađu iz sabornice, a vas koji ostajete unutra molim za malo pažnje kako bismo omogućili kolegu Novaku da iznese stajalište svoga kluba. Kolega Novak izvolite.
Hvala lijepo. Počet ću svoju raspravu sa jednim podsjetnikom, ove godine negdje u proljeće podneso sam prijedlog zakona jednog od ova tri zakona, Zakona o područja od posebne državne skrbi, s ciljem da se omogući povoljnija legalizacija objekata stanovnicima koji su živjeli upravo i žive i sada upravo u jednom od tih područja koji su bili ratom zahvaćene Sisačkom prigradskom naselju KOmarevu. Cilj toga je bio normalno da upravo tim ljudima koji su prošli ta ratna stradavanja odnosno ta naselja koja su uslijed ratnih razaranja više-manje devastirana da im se barem na neki način pruži mogućnost da lakše financijski otrpe taj dio. Međutim sluha nije bilo i onda smo dobili prijedlog ne jednog nego ova tri zakona u kojem predlagatelj kaže da je cilj uravnoteženi razvoj što je ustvari kao prelazno razdoblje do donošenja novog zakona o regionalnom razvoju. Moje osobno mišljenje, a i mišljenje Kluba zastupnika Hrvatskih laburista je da ovo prijelazno razdoblje kako je ovdje naznačeno da će ustvari samo pogoršati situaciju. Apsolutno podupiremo ideju da treba pomoći svima onima kojima je pomoć potrebna da to nisu samo područja koja su ratom zahvaćena, ona iz prve i druge skupine Zakona o područja od posebne državne skrbi ali mi sada dolazimo u situaciju da predlagatelj kaže sada ćemo to proširiti jel nisu samo ta područja zahvaćena sa teškoćama nego su to i druga područja koja nisu bila u ratnim sukobima. I onda kaže proširujemo područje na koje će se to odnositi i ušteda za državni proračun će iznositi 35 do 40 milijuna kuna. pa to još samo iluzionisti mogu napraviti David Copperfield i slični da određenu sumu novaca dijelim na vas više i sada će mi na kraju još ostati. Mislim da ovo stvarno malo kontradiktorno samo sa samim sobom. Jednostavno nemoguća misija, ne možete podmiriti sada najedanput više općina i više gradova i tvrditi da vam ja na osnovu takve podjele ostalo 35 do 40 milijuna kuna što stoji u ocjeni potrebnih sredstava. Moram podsjetiti da su direktne štete, ratne štete na ovim područjima, govorim prvenstveno o područjima od posebne državne skrbi i gradu Vukovaru direktne štete su bile negdje oko 140 milijardi kuna i mislim da je to netko već danas spominjao da je RH do sada uložila negdje oko 40-ak milijardi kuna i to je razlika od cca nešto manja li recimo otprilike oko 100 milijardi kuna. ta razlika se ne može s ničim nadoknaditi osim ako sredstava se ulože. Znači nikakvim uljepšavanjem izraza jel ovo nešto drugo nije nego ajmo terminološki promijeniti stvari pa reći e sada će biti bolje. U nekoliko navrata su replike bile i puno govornika je upozorilo na to da porez na promet nekretninama će sigurno biti destimulirajući faktor i da obrazloženje koje je predlagatelj ovdje naveo je u najmanju ruku sporno. Nekoliko kolega je našlo za shodno da to obrazlaže ako neka mjera nije dala očekivane rezultate onda ćemo ju ukinuti. Stvar je u tome da ta mjera nije dala očekivane rezultate zato što nije bila dovoljna a ne zato što je bila loša. Ali sada dolazimo opet do jednog paradoksa gdje predlagatelj konstatira da su to iznosi od 1,800 do 2,000 čak 1,168 kuna za Bjelovar do 2,000 i nešto kuna za područje Siska i da su to stvarno zanemarivi iznosi. Ali onda u završnoj rečenici konstatira da ukupan iznos povećanih prihoda za jedinice lokalne samouprave ali i državni proračun samo sa ove stavke 33,5 milijuna kuna. pa sada tu nešto ne štima, ako je to zanemarivi iznos za ljude i očito nije dao neke rezultate ali zašto ga onda država uzima, a očito da ga uzima i to 33,5 milijuna kuna jednoj državi sigurno ne znači toliko koliko bi značio bilo kojoj od ovih jedinice lokalne samouprave. Kolega Radoš je spomenuo čak što više mislim da na neprimjeren način i odredbu o dječjim vrtićima, pomoći za dječje vrtiće i jaslice na područjima od posebne državne skrbi. Gledajte kada vas nešto ne boli onda o tome možete pričati na sasvim drugačiji način nego kada vas se to nešto direktno tiče. Ali sada bi ja postavio kontra pitanje pa ću reći na daleko primjereniji način. Što mislite sa aspekta stanovnika Hrvatske Kostajnice jel taj vrtić je najapostrofiraniji u zadnje vrijeme kako gledaju na kupovinu automobila MUP-a kada se recimo odlučilo na kupovinu novih Toyota umjesto Mitsubishi. A razlika u cijeni vam je 230 tisuća kuna po komadu. Pa tko je sada tu lud? Država s jedne strane 230 tisuća po jednom vozilu daje više a ovdje im je žao dati za vrtiće. Za dječje vrtiće i jaslice. I sada mi kažemo država voditi brigu o tom područjima. Na koji način? Uvjeravati te ljude stvarno nema smisla da živite na tim područjima jer tamo ionako nema potrebe živjeti, to nije, to je ionako periferno. Jedan dio kolega je danas u raspravi se postavio na način, gledajte je to Hrvatska ali nije, nećemo sada o tome, znate, tamo je loše pa nećemo ni pričati o tome. Ajmo se samo okrenuti tamo gdje je dobro pa pričati o nečem drugom. Evo gledam sada kolege iz Istre i sjetio sam se rasprave kolege Kajina. Ja nemam ništa protiv da Istra iskoristi sve svoje potencijale i da im bude dobro. Ali to ne znači da onima koji su nažalost i rat iznesli i protiv sam toga da se stalno apostrofira rat. Ali ako nećemo uvažiti to i ako nećemo tim ljudima pomoći da to krene, da tamo bude na kraju krajeva i djece. Jer ako ćemo ukidati vrtiće, ako ćemo ukinuti, ako nema novaca za prijevoz djece u školu, tko će ostati živjeti dolje, mislim to je iluzorno. Danas je kolegica spomenula da djeca iz škole idu kupovati gablec preko granice u Bosnu i Hercegovinu. Pa ja ću vam reći još jedan gori primjer. Još jedan gori primjer što je za ne vjerovati da djeca iz Hrvatske nažalost idu u školu u Bosnu i Hercegovinu. U Republiku Srpsku. Ne zato što je to sada Republika Srpska nego je ona preko granice. Pa koja je to naša poruka? I sada veli, vodimo brigu o područjima od posebne državne skrbi. Apsolutno se slažem i ova druga brdsko-planinskom području i ovo kada kažem posebne državne skrbi uključujem i Vukovar i tu priču da ga ne naglašavam posebno. Što se tiče brige ovog ministarstva moram spomenuti, jučer smo dobili na naše klupe odgovor na moje zastupničko pitanje koje je postavljeno prilično davno, sada ne znam točno datum, u kojem se postavlja pitanje, odnosno ja sam ga postavio kao zastupnik ali pitanje je upućeno od jednog građanina da li je donesena uredba predviđena člankom 10.b stavkom 3. Zakona o područjima od posebne državne skrbi kojom bi se uredio način povrata sredstava hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji koji su kupili kuće iz vlastitih sredstava na područjima od posebne državne skrbi. Rok za donošenje ove uredbe je bio 90 dana od stupanja na snagu, drugim riječima 2.9.2011. a rok za isplatu tih sredstava ističe 2. lipnja 2014. godine. I sada, pazite odgovor, odgovor je stvarno za anale . Za izradu predmetne uredbe potrebno je prikupiti i materijale radi utvrđivanja činjenica po kojim modelima su hrvatski branitelji kupili stanove i kuće u državnom vlasništvu, koliko je hrvatskih branitelja kupilo stanove i kuće u državnom vlasništvu te kolika su vlastita sredstava utrošili za kupnju stanova. Slijedom toga, državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje u prijedlogu proračuna za 2014. godinu zatražio je sredstva za provedbu ove aktivnosti. Znači samo za prikupljanje podataka a ne za isplatu. Barem ja ovo tumačim ovako. A kada će onda biti isplata? Pa šta radimo tim ljudima, mislim, stvarno to su područja od posebne državne skrbi jedino po nazivu. Čime smo mi pokazali svoju stvarnu skrb prema tim područjima. Mislim da sam već spomenuo ovih 100 milijardi, razlike, 100 milijardi kuna razlike između iznosa koji je bio direktna šteta, ratna šteta i onoga što je do sada uloženo. Predškolski odgoj i obrazovanje, mislim da je kolegica Roksandić danas to spominjala, ovaj saziv, ove godine smo propisali novu obvezu jedinicama lokalne samouprave iz tog područja. Ali, tada smo upozoravali s kojim sredstvima, na koji način to provesti. To nikoga nije briga. A to stvarno postoji, dajemo do znanja da postoje dvije Hrvatske. Jedna ona jako urbana, to je isto netko spominjao 4 velika grada i svi ovi ostali. Pa mislim da nismo zbog toga tu, da bi trebali dignuti svoj glas protiv ovakvih rješenja. Stvarni razlog zbog čega se donosi ovaj zakon nije nikakvo prijelazno razdoblje, ja pozdravljam ideju da se to riješi na kvalitetan način jer slažem se sa time da ovaj nije dobar ali stvarni razlog donošenja ovoga zakona piše ovdje u uvodnom dijelu gdje kaže nema novaca u državnom proračunu. To je jedini razlog, sve ovo ostalo je zamagljivanje. Hvala vam lijepo.
Prijavljeno je 6 replika. Prvo poštovani potpredsjednik Doma, Milorad Batinić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Naime, kolega Novak imao sam dojam da ste se u raspravi kada ste spomenuli zar ćemo proširivati područja da se ne slažete sa time. Naime, ja bih za početak samo, znači članci Ustava koji govore o jedinicama lokalnih samouprava, članak 138. stavak: "Država je dužna pomagati financijski slabije jedinice lokalne samouprave u skladu sa zakonom.".. Činjenica je iz analiza, meni je samo žao, imali smo i jednu točku dnevnog reda analiza naplate, odnosno izvješće, revizorsko izvješće, analiza naplate u jedinicama lokalne samouprave gdje smo imali određenu materiju. Isto tako žao mi je što prije ovog zakona nismo mogli dobiti nacrt prijedloga zakona, on je doduše u javnoj raspravi, da se raspravi ovdje o regionalnom razvoju. Tada bi nam vjerojatno i ovi zakoni koji su bili isključivo financijske naravi bili možda jasniji. Međutim, ono što sam želio vam kazati da se zalažem za to jer pojedina PPDS danas nakon što su proteka godina imaju uređenost, prihode daleko veće nego mnoge jedinice, općine i gradovi u kontinentalnom dijelu Republike Hrvatske i da im se skine kompletan benefit koji sada po zakonu imaju. Ono što je izuzetno važno i što mislim da se ne bi smjelo raditi razlika, a po Ustavu smo svi jednaki, svi imamo jednaka prava i mogućnosti i smatram da je ovaj način indeksacije indeksa razvijenosti ključan faktor i da moramo konačno prerezati i krenuti. Ono što meni još uvijek, vjerujem da bi i vama bilo, svima nama puno jasnije da znamo da li je indeks razvijenosti u skladu sa određenim normativima, standardima koji vladaju u Republici Hrvatskoj.
Na repliku odgovara Mladen Novak.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče Sabora, imao sam prilike pogledat nacrt zakona o regionalnom razvoju, ali ja sam upozorio na to da mi sad imamo neko prijelazno razdoblje od godinu dana, da je jedinica lokalne samouprave na zdravim nogama, ako im ukinete da posluje sasvim bez problema. Ako im sad ukinete 20, ali vjerujte mi ovima svima i više od toga 20% prihoda njihovog proračuna ma imat će itekakve probleme, a kamoli ovi koji su svi u kolapsu. Činjenica je da cijeli taj potez, ovo što smo mi danas spominjali u nekoliko navrata, nemate, tu i tamo imate nekog čovjeka ali većinom nemate uopće. Ne želim, inače sam protivnik toga da svako malo apostrofiramo rat, ali sjetite se da itekako teške borbe su vođene tamo, a mi sad nekim administrativnim metodama i upravljanjem s državne razine doveli da to područje uopće nema stanovništva, da ono malo ljudi šta je tamo da je bježi ako itko ikako može, ako itko ima ikakvu slamku spasa da se nekud izvuče on odlazi odande. Ja nemam uvjete za život, taman da imam neku silnu volju, ljubav prema prirodi i ode dole živjet ali šta će, gdje? Nemate signala za mobitel, do najbliže benzinske vam je otić preko u Bosnu pod uvjetom da niste bili baš ono neki tamo u nekim postrojbama pa vas još dole i ostave. Ako želimo da to bude stvarni dio Hrvatske, a ne samo na kartama onda trebamo ga i uključit u život Hrvatske, ali to ovaj zakon sigurno ne daje doprinos tome. Čak štoviše, ovaj zakon radi suprotno od toga. Hvala.
Druga replika, Marijan Škvarić.
Hvala. Uvaženi kolega, prije svega bih htio nakon vaše rasprave da vam što prije zaželim da postanete čelnik određenog grada ili općine ili da čak u vašem klubu imate mogućnost pitati nekog čelnika koji vodi grad, općinu, županiju jer bi onda vidjeli da imaju mnoge stvari koje se definiraju, prije svega efikasnost. Da sad zbrojimo unazad 10-15 godina koliko vrijede ove potpore, 10 godina brdsko-planinskog područja koliko su se silni novci ipak uložili u ova područja i sada gledajte efikasnost što je netko napravio s tim novcima onda bi recimo rekli primjer dječjeg vrtića u Hrvatskoj Kostajnici da bi nadzirali malo stanje, onda prije svega tko je kriv. Pa prvo je kriv onaj tko je svoju općinu doveo u takvu situaciju da je toliko u dubiozi, minusu da ne može plaćati ništa niti čak svoj dječji vrtić i onda je pitanje a zašto bi mu netko trebao ići pomoći kad je sam kriv zato što si je napravio. S druge strane i trebamo pomoći jer ova djeca nisu kriva zbog toga što je to netko kriv što je napravio takvu dubiozu jer ima i puno siromašnijih općina gdje se pravilnim vođenjem, projektima i programima nije došlo u takvu situaciju. Znači bitno je visina sredstva koja su dana u takva područja i pitanje je tko je nešto iz toga iskoristio. Netko je iz tih novaca radio fontane, radio je stadione, a netko je koristio ono da si poveća kapitalnu investiciju, da si poveća komunalni standard i ostale stvari. Znači treba malo pogledati kako su se ta sredstva trošila.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Hvala lijepo prvenstveno na dobrim željama. A evo ja vas uvaženi kolega pozivam da dođete mjesec dana živjet u Dvor na moj trošak, sve vaše troškove ću snosit s obzirom da ih nećete imat struje najvjerojatnije neće bit… … [[Upadica se ne razumije.]] A možete i upravljati gradom, evo što veli kolegica. Ja vjerujem da bi dogovorili s kim god hoćete dole da bi dogovorili da bi vam svatko prepustio što god vi želite. Jedno je pričat iz perspektive, ja poštujem svaki kraj naše domovine, ja ga poštujem itekako ali imajte i vi zeru poštovanja prema tom kraju dole.
Treća replika, Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Novak, već je nekoliko puta rečeno da postoje dvije Hrvatske, postoji možda i više, postoji jedna elitistička Hrvatska u kojoj je normalno kupovati automobile ne skupe nego 230 000 skuplje nego što su trebali kupiti i tada ministar koji kaže ja nemam ništa s tim, a za njegovo ministarstvo je, nema nitko ništa s tim, a automobili su za ministarstvo, kaže da ti skuplji automobili nisu imali karakteristike koje su oni tražili, a tražili su takve karakteristike da se može samo taj automobil kupiti, samo što nisu i tablice nacrtali koje trebaju biti gore. Pazite, 230 000 kuna je skuplji automobil, što bi to značilo za vrtić u Kostajnici? Kaže ne može se to pretakat jednog ni drugog, pa ne može, može se voditi politika u kojem se želi napraviti čim manje razlike između te elitističke Hrvatske i one Hrvatske u kojima vjerujem vama a i bio sam nekoliko puta na tim područjima gdje stvarno kad ste na cesti i kad nemate signala i kad padne mrak se počnete plašiti jer nema ni žive duše na cesti, nema rasvjete, nema ničega. To je ta Hrvatska. O toj Hrvatskoj se rijetko kada želi govoriti kao da bi se htjelo gurnuti sa strane, kao da nam je gotovo žao što smo to uopće išli oslobađati, šta nam je to trebalo. Prema tome, maćehinski se odnosimo i ovaj zakon, ovi zakoni o kojima danas raspravljamo samo pridonose tome da se napravi čim veći jaz između onih koji imaju i onih koji nemaju, odnosno za nekoliko godina ćemo konstatirati da će biti ti krajevi pustiji od onih nenaseljenih otoka na Jadranu.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa evo zahvaljujem kolegama iz susjedstva iz kluba HDSSB-a koji su si dali truda pa su povadili čak i ove podatke čisto kad već spominjemo te automobile. Toyota je kupljena, Toyote su kupljene za 72,9 milijuna kuna, a Mitsubishiji bila je cijena 40. Mislim da ovo piše 9 ili 7 ne znam točno što znači da je razlika od nekih 30 i nešto milijuna kuna, tridesetak milijuna kuna s tim šta je u početku Mitsubishi bio skuplji pa je dao jeftiniju ponudu. Zato na količinu je dao sniženje, hajmo reći to tako. 132 vozila su kupljena pa sad fino 132 vozila puta 200000 kuna koliko je razlika cijene po jednom vozilu, pa ne da bi dječji vrtić u Kostajnici procvjetao, nego ja vjerujem da bi u svim tim područjima od posebne državne skrbi procvjetali vrtići. Ali moram se osvrnut na još jedan detalj koji i ovako se provukao kroz raspravu, a to je način života dole. Sad je novi Prijedlog zakona o mirovinskom osiguranju, pa je rečeno između ostaloga da mirovine će se isplaćivati na tekući račun, a samo onima koji žele, koji to naglase posebno uz plaćanje u pošti. Sad vas pitam na potezu od Dvora do Kostajnice, od Gline do Dvora, koji god hoćete potez tamo izaberite, nađite mi bilo koju poštu, nađite mi bilo koji, kakav ured gdje on to može obaviti. A prvenstveno pri tome uzmite u obzir o kojem stanovništvu pričamo. Pa i onda kad kaže premijer o sanaciji, bit će prilike.
Nova replika, Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Novak, i vi i ja dolazimo sa ovog područja i živimo život tih ljudi svakodnevno jer nam se javljaju. Vi ste u svojoj raspravi dotakli gotovo sve segmente i ono što ja nisam prvi puta naglasila što je zaista jedna opasnost na koju ni Ministarstvo obrazovanja, ni županijska vlast, nitko osim onih ljudi koji tamo žive ne upozoravaju, a to je odlazak naših srednjoškolaca na školovanje izvan teritorija Republike Hrvatske, ali ne u atraktivne škole, nego u školu iz Dvora i onoga cijelog Pounja preko bivši Bosanski Novi ili kako se to sada naziva Novigradom jer im je tamo jeftinije školovanje, jer ne plaćaju prijevoz do Kostajnice koji je skup, a kamoli do Siska i dalje. O tome bi se dalo pričati. Vi ste još nešto dotakli. Želim vas podsjetiti kolegice i kolege da mi ove godine nismo, tj. naše Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova ili ću reći bolje vladin ured u čiju smo nadležnost to prebacili. Sjetite se u proljeće smo svi raspravljali o osnivanju toga vladinog ureda koji će brinuti o stambenom zbrinjavanju na posebnoj državnoj skrbi, a nismo izdali ove godine kolegice i kolege, to ni jedno jedino rješenje za poticanje mladih, za naseljavanje u te krajeve. Do sad smo davali besplatni građevinski materijal za prvu nekretninu da se mladi ljudi naseljavaju, da im pomognemo ili obnoviti kuću ili izgraditi novu kuću. To je bio dobar program. Ove godine niti jedno rješenje. Ovolike hrpe vam stoje u vladinom uredu u Zagrebu, nije izdano. Nije izdano niti jedno rješenje za darovanje kuća ne samo hrvatskim braniteljima, nego i ostalim građanima koji žive na području posebne državne skrbi. Pa vas onda pitam zašto? Je li to možda neki novi plan? Možda će to izrasti iz ovoga novoga Zakona o regionalnom ustrojstvu. Zamjeniče ministra, kolega Novak, mi smo trebali, a i svi danas u raspravi [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] i oporba su rekli da je prvo trebalo donijeti taj zakon i postaviti osnove. Bez temelja nema kuće.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Je, hvala lijepo. To je bio i odgovor isto i uvaženom potpredsjedniku Sabora gospodinu Batiniću na njegovu raspravu. Nemam ništa protiv toga da se uvede red i svi smo za uvođenje reda. Ali to onda treba biti cjelovito rješenje. Ovo sad je iskreno rečeno alibi za pobiranje, ovo je baš pravi potez Super Hika. Uzimam onima najslabijima koji se ne mogu braniti i ulijevam to onima koji su najjači jer oni imaju mogućnost odlučit što žele i kako žele. A počeo sam u prethodnoj replici, pa ću i sad nastaviti a vezano je i na ovu vašu raspravu. Nema dugo je povodom štrajka liječnika premijer rekao da danas više nemamo u ovoj državi dva sata možemo od bilo koje točke do bilo koje točke. Je možemo samo tko i s čim? Stanovništvo s tih područja uglavnom nit ima s čim, a nit može za dva sata doći do bilo gdje. Ali i to je jedan dokaz kako se mi kao država odnosimo prema tom području. Do kuda dođu za 2 sata i s čim i tko? Oni stari ljudi koji su ostali tamo prvo niti imaju mobitel a i da ga imaju dolje signala nemaju, ako im treba hitna pomoć, koga da zovu, nema hitne pomoći do Siska. To je, mislim i to je još jedan primjer kako se odnosimo prema tim područjima.
Nova replika, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Novak, jedanput sam pričao gospođi Roksandić kako sam putovao noću od Cetingrada do Topuskog. Probajte otići danju jedanput, nijedne kuće, ni jednoga čovjeka, na 20, 30 km nema. Isto tako na području Sisačko-moslavačke županije tzv. meki trbuh Hrvatske ostao je potpuno prazan, prazan potpuno. Još sada i pošte ukidaju. Pa to je strašno. Ministarstvo regionalnog razloga i mjere koje se poduzimaju išle su zatim prije da se izrade kuće, da se dadne materijal za izgradnju kuća. Ali od kuća se ne može vidjeti, od kuća se ne mogu slati djeca u školu, ne možete im platiti autobus, nemate mobitelskog signala. Morate ići na neko brdo najbliže da bi uhvatili signal. Nemate široko pojasnog interneta, nema ništa. Slična stvar sa školovanjem je u Slavoniji, djeca iz Gunje idu u srednju školu u Brčko preko mosta, iz Slavonskog šamca u Bosanski šamac, dakle ono je … [[Govornik se ne razumije]] ovo je Republika Srpska. Vrtić u Kosta, pa šta bit će reći ljudi u Kostajnici kada vide ovaj paradoks od natječaja za mitsubishi i toyote policijskih automobila. 42 milijuna ja bih rekao pretplaćeno. Slična situacija je bila da ne sad i jednu stranu ne kudim ali i sa vojnim kamionima, sa vatrogasnim vozilima prije deset i više godina itd. Dakle, razbacuje se na jednoj strani a ovdje zaista kako ste rekli sami, onu jadnu golu sirotinju gulimo do zadnjega.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Tzv. meki trbuh ili suha međa što je zovu dolje, to je područje. Evo volio bih ne samo kolegu sam već pozvo da dođe dolje ali volio bih kad bi zamjenik ministra evo i njemu nudim iste blagodati na moj račun da dođe dolje, da mjesec dana proživi, da uživa u blagodatima područja koja su od posebne državne skrbi. Da vidimo koliko je to država skrbna prema tim i takvim područjima.
Posljednja replika, Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Novak, pozorno sam pratio vašu raspravu i suglasan sam sa svim. I posebno me ganulo onaj dio kad ste govorili o načinu života. Budući poznam taj način života i prije i za te vrijeme i poslije rata i uistinu kad se spomenu i ova prometna povezanost i ove veze i pošta nema tu govora ni k o kvaliteti nikakvog života. I kad govorite o Komarevu, koliku je žrtvu podnijelo, pa ni jedan napad ni jedan zahtjev nije suvišan za taj dio. I onda se govori o nekim kamionima novca koje se dovode. Pa molim vas lijepo, pa to je apsolutno. A posebno je zaprepašćujuće kad se kaže da su dječji, spominju dječji vrtići ili ona mala škola, predškola ili kako god je zvali, sad je to, nije potrebno, pa kakva je to ravnopravnost, jednako pravnost građana u lijepoj našoj da se ne omogućuje svoj, a govorimo o ravnomjernom razvoju naše domovine. Naravno spomenuli ste imovina legalizacije. Pa svatko je ovdje čuo, govorili smo sto puta, da je ona preskupa. Preskupa je u svakoj sredini. Ja sam govorio nebrojeno puta o toj legalizaciji, da u našem ovom dijelu koji nije osjetio rat, da je jednostavno kad naši ovi umirovljenici časni, koji su skrbili, radili godinama, oni hoće legalizirati svoje objekte, svoje vikendice itd. jednostavno im je to nedostižno. Upućivali su nema sluha, to je ona poruka koju ste vi govorili. Držim da treba imati više sluha pogotovo za ova područja koje su podnijele tako veliku žrtvu. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Hvala lijepo. Kolega slažem se sa svim u potpunosti. Sve potpisujem ali mi je ovo prilika da napomenem još jedan elemenat silne brige za to područje od posebne državne skrbi. Hrvatske željeznice kakve god jesu ali još su uvijek u državnom vlasništvu. Kao saborski zastupnik uputio sam molbu, prijedlog, upravi Hrvatskih željeznica, odnosno HŽ putničkom prijevozu da se uvede, da se vrati večernja linija koja omogućava učenicima, đacima i radnicima koji rade jer dolje nema posla, koji rade na području Siska i Zagreba. Nema sluha. To je još jedan od pokazatelja na koji način mi vodimo brigu o tim područjima, o tim građanima. Hvala.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime Kluba IDS-a govorit će poštovani kolega Valter Boljunčić.
Hvala vam poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupnici. Pa evo prije čuli evo istina kako se spominje u jednom kontekstu da ona nema tih problema, ali ona ima tih problema. U Istri postoji osam što gradova ili općina koje su bilo u sustavu brdsko-planinskog ili područja od državne skrbi, tako da ovaj problem tišti nas. Ja bih na početku htio reći samo jednu stvar sa tehničke strane jer ovaj ovdje zakon kao i šta smo slušali par zakona, recimo konkretno jučer o reorganizaciji porezne se na neki način bazira na jednom zakonu koji je još uvijek u javnoj raspravi a to je Zakon o regionalnom razvoju Hrvatske koji je izazvao veliko negodovanje u javnosti, te ja imam dojam da se nastoji s nekim drugim zakonima stvorit jedna mreža rješenja da bi na kraju taj zakon koji kažem nije baš dobro primljen mogao stupiti na snagu. Ja neću sada o dijelovima regionalnoga dijela tog zakona koje sam jučer iznio za koje mi smatramo da su neprimjereni danas u Hrvatskoj. Želio bih reći sljedeće, na prvi pogled i bilo je tak i u raspravi djeluje da ovaj zakon pošteno želi doznačiti novac onome tko je ispod nekakvog prosjeka državnog prihoda i to na način da se koristi tzv. jedan ponder koji se temelji na nekim stvarima kao što su dohodak po stanovniku, stopa nezaposlenosti, porezni prihod, demografske promjene ili stupanj obrazovanja. Na taj način što se tiče barem ovih dijelova u Istri dosta ovih dijelova rekli smo od njih 6 općina i 2 grada dolaze u područje da im se smanjuju davanja od početnog iznosa sada dobiva ili 60 ili 75%. No nažalost ja smatram da ovaj indeks koji se koristi za mjerenje razvijenosti ima ozbiljnih problema logičkih u sebi. Prvi problem je sljedeći recimo stopa nezaposlenosti u ovim krajevima je relativno malena iz jednostavnog razloga što ljudi odlaze iz toga dijela. Lanišće koja je u sustavu područja od posebne državne skrbi u 10 godina izgubila 20% stanovništva. Svatko tko se školuje ili može otiđe van iz toga grada otiđe drugdje i na taj način naravno da je stopa nezaposlenosti malo ostaju samo umirovljenici na tim područjima. Druga stvar ne uzima se u obzir otežani uvjeti u tim dijelovima. Ako ste vi u brdsko-planinska području to ima reperkusije od cestovnog prometa od veoma male gustoće naseljenosti po kvadratnom kilometru što vam s druge strane znači da vam povećava troškove bilo prijevoza ili troškove socijalnih stvari kao što su domovi, škole, vrtići. Nadalje kako većinom na tim dijelovima ostaju starije stanovništvo povećana je potreba i za staračkim domovima, za palijativnom skrbi i za nekim drugim koji nisu uzeti ovdje u obzir. Nadalje, dosta se ovdje pričalo i o činjenici da se davao novac iz manje razvijenih krajeva i da bi sada to trebalo prestati … međutim tu je isto nelogičnost. Naime, oni koji su dostigli taj posto državnog nekakvog prosjeka od 75 ili više to su dostigli sa tim primanjima koja su dobili. Ako im sada ukinete oni će opet pasti ispod onoga nivoa koji su imali prije. Isto tako dosta tih sredstava barem ovo imamo za Istru recimo u okviru Buzeta napravljeno je upravo za onu namjenu koja treba na tim prostorima od brdsko-planinska područja ili područja od posebne državne skrbi. Recimo napravljeni su izgradnja doma za stare i nemoćne 10 milijuna sufinanciranje cijene smještaja u domu, dogradnja dječjeg vrtića, dodatna sredstva za rad dječjeg vrtića zbog toga što treba odgajatelja, naročito se koristi za sanaciju nerazvrstanih cesta 13 milijuna kuna. zatim zbog male gustoće svaki infrastrukturni zahvat traje više. Vi možete u Zagrebu napraviti 100 metara neke cijevi imate 2 tisuće ljudi koji se na njega spoji. Tamo morate imati 2km cijevi za vodu da bi 2 kuće imale vodu. Znači koristi se za sufinanciranje vode, kanalizacije za dehidraciju mulja, za sufinanciranje za dogradnju osnovne škole, pomoć sufinanciranje dnevnog boravka u kući starim našim sugrađanima, socijalni i naravno još uz to pomoć prilikom subvencije za razvoj poduzetništva u tim mjestima. To su veoma značajna sredstva koja između ostaloga dolazi iz tog dijela i ako se počne primjenjivati ovaj zakon recimo već u prvoj godini bi od 11 milijuna kuna koja bi se trebala dobiti temeljem povrata dobilo bi se 4 milijuna kuna manje, a u roku od 2 godine negdje u prosjeku oko 23 milijuna kuna koja bi se dobila se ne bi više dobila na taj način što znači da bi neka mjesta izgubila i 40% svog proračuna što znači da ne bi mogla, ne da ne bi mogla imati standard veći nego što imaju sada, nego ne bi mogla održati standard koji imaju sada koja su dobivena sa tim sredstvima. Mislim da se kod ovog indeksa napravio veoma ozbiljan problem logički taj što niste uzeli u obzir da osim indeksa razvijenosti postoji otežani rad u tim područjima koja su ja mislim svima jasna. Na taj način nama je neprihvatljivo ovo, to bi bilo prihvatljivo kada bi država išla s druge strane u smjeru decentralizacije i kada bi se od onih malih par posto što dobivaju svi gradovi moglo vratiti nazad, a recimo županija kao takva možda može u većoj mjeri to pomoći. Međutim sa činjenicom da centralizacija je sve veća županija ne može imati novaca za dovoljnu potporu u tim mjestima koji traže potporu zato što su u sustavu brdsko-planinska područja ili u područja od posebne državne skrbi što će definitivno dovesti do pada standarda i što će netko je prije napomenuo za hrvatske prilike relativno Istri koja je najrazvijenija regija isto dovesti značajan broj njihovih stanovnika u nepovoljan položaj. Smatramo da je ovakav način samo jednostrano gledanje da nije uzeto u obzir uvjeti u kojima se tamo radi i živi da nije uzeto u obzir da ta sredstva trebaju da poticaj gospodarstvu i kulturnom životu tom dijelu i da ta sredstva dalje trebaju za nastavak da se dostigne taj standard. Naročito mi u Istri smo osjetljivi na to obzirom da Istra sa svojih 4 do 5% stanovništva ima 10 do 12% državnog proračuna od poreza PDV-a samo na turizam koji je bio 7 milijardi, a u Istri je 30% mi smo više nego dovoljno novaca dali u proračun da ti naši susjedni gradovi zaslužuju da se taj dio novca vrati da bi se u tim u biti lijepim krajevima gori na Ćićariji ispod Učke itd. moglo normalno živjeti. Smatramo o ovaj Prijedlog zakona o brdsko-planinska područja neprihvatljiv kako svojim sadržajem jer ne uzima u obzir stvarne potrebe tako i u biti sa svojom jednom namjerom što sam rekao ranije da jedan zakon o regionalnom razvoju HRvatske koji je izazvao niz polemika gledajući i regionalnog ustroja i što mogu dalje raditi gradovi i županije koji je još uvijek u javnoj raspravi ali na neki način se odredbe iz tog zakona počinju provlačiti kroz cijeli niz stvari od regionalnog recimo konkretno u Istri da odlazi sada će možda i porezna otići a koju sam jučer pokušao ubijediti da ona regija u kojoj je tokom ove godine od kada su udjeli fiskalne kase najmanji broj nađe nekakvih stvari koje nisu bile u redu sa zakonom. Umjesto da služi kome … [[Govornik se ne razumije.]] možda za nagradu dobije da će se ukinuti porez na sustav u Pazinu. Do toga da je otišla carina, do toga da je otišao mirovinski, da je otišao trgovački sud što je najbitnije. Dakle jednostavno dolazimo do toga da se ljudima miću osnovne stvari koje su im potrebne za zadovoljavanje svojih potreba a koje su oni platili. Budimo realni, oni su više nego preplatili to što im se sada uzima. Tako i ovdje. Dakle u mjeri u kojoj je otišlo novaca mislim da ga trebate vratiti jer mi želimo jedan ravnomjerni razvoj u cijeloj Hrvatskoj ali govorim sada prije svega o Istri. I nama nije u interesu da imamo neke dijelove koji su više a neki manje razvijeni, to su izuzetno lijepi krajevi. U Istri više-manje svi imamo i nekakvih i rodbinskih veza po cijeloj Istri. I smatramo da zatomljivanje dakle njihovog dostignutog stupnja razvoja na ovakav način samo sa jednostranim gledanjem što bi trebao biti osnov za dodjelu ili ne sredstava nije nikako u redu. Zato još jednom, mi smo mislili na neki način pogledati i sa amandmanima probati ovo riješiti. Međutim, postavka zakona je takva da smatram da on to ne dopušta i kažem nama osobno takav zakon nije prihvatljiv jer rekao sam još jednom, nekim našim gradovima itd. smanjiti će se proračun za 40%. Već je počeo odljev iz tih gradova, to su recimo kažem Lanišće ima 20% manje u 10 godina stanovnika, Grožnjan ima 7%, Oprtalj ima 14% manje stanovnika. To nisu baš male brojke. A oni sigurno ne odlaze zato što žive dobro. Odlaze zato što je težak život i njima treba pomoć da ostanu na tim dijelovima i da mogu imati jedan standard koji dolikuje 21 stoljeću u jednoj socijalnoj državi. Kažem jedan od razloga ako se ide u ovom smjeru je decentralizacija trebala biti gdje bi se povratom novca u gradove i prije svega županije dalo onda njima mogućnost da sufinanciraju njihove potrebe. Na način gdje se ne znam 5% samo novca odlazi za sve gradove, županije u Hrvatskoj osim Zagreba, to jednostavno nije moguće. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba HDSSB-a govoriti će poštovani kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Puljiz. Možda se mnogi zastupnici koju su ovdje, ne znam jesu li bili neki u prošlom sazivu ne sjećaju da je u pregovorima sa Europskom unijom dogovoreno da se do 2017. godine da kažem ukinu ili prestanu postojati PPDS, područja od posebne državne skrbi ili pak ova kategorija dakle brdsko-planinska područja u Republici Hrvatskoj. I mi sada ovdje raspravljamo o svemu i o svakom dijelu hrvatskih regija i hrvatskih krajeva, o poteškoćama na koje nailaze a zapravo je dogovoreno da se 2017. godine, ali stupnjevito, dakle ona prava koja su bila za područja od posebne državne skrbi polako se smanjuju 2011., pa 2014. to je ovo sada i na kraju se 2017. godine ne bi trebala postojati. Smatrajući valjda u tim pregovorima da će se do 2017. godine ujednačiti, ujednačiti indeks razvijenosti svih općina i gradova u Republici Hrvatskoj ili pak dosegnuti onih 75% od indeksa razvijenosti. Imam popis općina i gradova u Republici Hrvatskoj i mogu vam reći zanimljive podatke, izvukao sam zanimljive podatke iz toga da od 171 jedinice lokalne samouprave koja je ispod 75% indeksa razvijenosti ima 58 slavonskih. Više od trećine. Ako pak gledamo one jedinice lokalne samouprave koje su 100 i više posto, dakle iznad hrvatskoga prosjeka onda ima samo dakle onda postoji samo jedna i to je grad Osijek. A njih ima oko 100, iznad 100% indeksa razvijenosti, samo jedna, grad Osijek svi drugi su dakle ispod. Ako gledamo prvih 100 odnosno najlošijih 100, kada počnemo sa 50 pa prema 75, dakle kada počnemo od onih najgorih 100, 43 jedinice lokalne samouprave su iz Slavonije i Baranje. Od 100 najgorih 43 iz Slavonije i Baranje. Objašnjenje da je cilj ovih Izmjena Zakona o područjima od posebne državne skrbi je uskladiti razinu poreznih olakšica i pomoći lokalnim proračunima. Ja bih rekao da je cilj izmjene ovih zakona zapravo olakšati proračune jedinica lokalne samouprave. To bi bilo puno bolje reći. Dakle olakšati, smanjiti proračune jedinica lokalnih samouprave. Ako je cilj državne riznice pa i vaš kao zamjenika ministra, ili ovoga ministarstva da uštedi 32 i 33 milijuna, da to uđe u državnu riznicu, onda bih rekao jednu poslovicu koja se upravo u onim krajevima, sada nema Roksandić i Novaka, govori, kaže, niti bi dosta, niti osta. Dakle, niti bi dosta Liniću za njegovu državnu riznicu odnosno ministra financija dakle a niti osta jedinicama lokalne samouprave. Upravo kratko i jasno rečeno. Niti bi dosta niti osta. E sada o ovom što sam govorio u početku o tome da od 100 da kažem najlošijih po indeksu razvijenosti pripada 43 slavonske općine. Ja ih mogu pobrojati, vi ih možete potvrditi ali to su papiri, argumenti. Dakle, Čaglin, Viljevo, Nova Bukovica, Bogdanovci, Draganić, Stara Gradiška, Staro Petrovo selo, Gundinci, Borovo, Suhopolje, Slavonski Šamac, Bošnjaci, Sikirevci, Vrbanja, Punitovci, Ladislavci, Velika Kopanica, Gradište kod Županje, jel tako kažu na meteorološkoj prognozi, Lukač, Crnac, Donja Motičina, Pocrkavlje, Marijanci, Đurđenovac, Brijestova, Popovac, Nijemci, Pitomača, Gorjani, Kneževi vinogradi, Koška, Satnica Đakovačka, Privlaka, Otok, to je grad Otok, Nova Kapela, Stari Jankovci, Cernik, Davor, Rešetari, …, Erdut, Semeljci, Oprisavci, Vrpolje, Tovarnik, Lovas i Ivankovo. To su 43 općine od 100 koje su po indeksu razvijenosti u Republici Hrvatskoj dakle među onih 100 najlošijih. Što se ovim zakonom propisuje? Da se građanima koji se žele trajno nastaniti u PPDS-u ukida olakšica neplaćanja poreza na promet nekretnina i kaže da je to nekih za 2012. godinu 32-33 milijuna kuna. Ta olakšica se ukida da se valjda i zagorča život njima. A istovremeno zahtjevi za stambenu obnovu u PPDS-ima stoje netaknuti i nedirnuti u Državnom uredu za obnovu. Pitaju me mnogi putem maila, mobitelom itd., kad će biti moje riješeno, možeš li Boro intervenirati da moje dođe na red. Ne mogu intervenirat ništa jer sve stoji. Što im reći, kako im pomoći? Jedino da postavljam pitanje Ministarstvu regionalnog razvoja i ministru Grčiću kad će biti taj i taj na redu pa da ja ispunim svoju građansku odnosno saborsku dužnost narodnog zastupnika da njegovo pitanje prenesem ministru. I tako bih mogao sto pitanja postaviti i biti šampion Sabora u postavljanju pitanja upravo takve vrste. O Vukovaru. Malo smo gospodin Sabo i ja razgovarali na hodniku, ma žalosno je da mi lomimo koplja oko ovakvih stvari kao što su ovih se dana događala. Žalosno je to da pokušavamo preko Vukovara lomiti i politička koplja, a znamo dobro da je pokojni predsjednik Tuđman još '97. godine rekao ovo je prilika da obnovimo Vukovar, ovo je prilika da damo novi vjetar u leđa Vukovaru. Što smo izvršili od toga? Ja nisam, ne politiziram sa imenom pokojnog predsjednike niti ovdje ne pjevam ni hvalospjeve ali su riječi koje se pamte, koje treba upamtit iz sadašnje perspektive stanja u Vukovaru. Svaka županija je obećala po jedan da kažem kapitalni objekt izgraditi u Vukovaru pa i moja Brodska. Čini se da se radi o gimnaziji u Vukovaru, mislim da smo to ispunili, ali mnogi nisu. Radilo se o 48 objekata u gradu Vukovara, 48 ili 48 objekata u gradu Vukovara. Ne možete na PPDS-ima reći evo napravili smo ti kuću, sad se vrati i tu živi. A od čega? Ne možete kuću pojest, ne možete svaki dan jest kuću. Ne možete slat djecu u školu ako nema šoldi, ako nigdje ne radite. Ako je to živa pustoš kao što su govorili kolege na Banovini, nekada stočarski kraj, nekada bogat kraj moram reći danas je mrtvo slovo na papiru. Općine Dvor, Kostajnica, evo i za vrtić smo čuli, pa pitao bih se ako imamo ljudskosti u sebi kao zastupnici, kao ljudi, ne moramo bit zastupnici, zaista kada ljudi gledaju televizor u toj, ako imaju signala u Kostajnici jer hvata se Republika Srpska RPTPC, na ćirilici Radio televizija Republike Srpske pa se miješa sa hrvatskim signalom. Zaista se onda ljudi pitaju zašto naš vrtić u Kostajnici nema novaca i ne može raditi. Zar prebaciti samo na općinu Hrvatska Kostajnica, ona je vlasnik, osnivač vrtića u Kostajnici, pa zar smo mi u feudalnom dobu pa da se država ne može upetljati u prostor Hrvatske Kostajnice i obveza Hrvatske Kostajnice kao grada. Pa nije Sabin feud Vukovar, nije ničiji feud ili Tisno ili ne znam ni ja tko ili Milasov Vinkovci, dobro nije gradonačelnik, bit će, ajde. Ali hoću reći, država ima instrument da to promijeni. Pa ovdje kaže da zbog nedostatka novaca ovaj instrument pomoći radu i osnivanju dječjih vrtića na PPDS-ima nije zaživio pa se ljudi pitaju onda kako ima novaca preplatiti i vatrogasna vozila i vojna vozila, ali bome i policijska vozila ova nova koja su stigla, ove Toyote jel. Ništa ovim da kažem zakonom da ćemo pogoršati ili zagorčati još više život ljudima koji tamo još uvijek žive, još uvijek u nadi žive zato što prije svega vole taj svoj kraj u kojemu su se rodili i trpe i teško žive, ali žive. Možda i nisu naučili na bolje pa kažu živim tu, imam takvog i punca koji živi u Dvoru na Uni. Neću nikud odavde. Nudim mu dom da mu plaćam, ne, neću ja nikud, ja ću ovdje na njivi kako oni kažu krepat. Neće ići nikuda. Nismo donijeli novi Zakon o regionalnom razvoju, nismo njime sistematizirali ove općine i ni po kojem sustavu, ni po kojem principu, nemamo podataka sada da bi novim zakonom predvidjeli kome to treba pomoći kao što Njemačka pomaže Paktom o solidarnosti, ne o stabilnosti, Paktom solidarnosti one krajeve Istočne Njemačke, dakle koje je priključila 1990. godine nakon pada Berlinskog zida i razlike u svim segmentima od BDP-a i ostalima između zapadne, nekada bivše zapadne Njemačke i istočne Njemačke. Nekad se to u Jugoslaviji zvao čak i Fond solidarnosti pa su četiri republike pomagale druge dvije republike i tri republike i jednu pokrajinu kako bi sustigle u stupnju razvijenosti ostale. Znate da je i Hrvatska izdvajala velike novce u taj tzv. fond solidarnosti. Danas o tome ne razmišljamo. Ne kažem zato što je to nekakvo komunističko-socijalističko djelo. Ali mi kao ljudi koji smo ovdje izabrani od svih građana Republike Hrvatske o tome bi također trebali misliti. Ali trebali bi onda misliti i o kad smo donosili odluku i kad je Vlada donosila odluku o dvije regije da će Slavonija ako se ovako i u ovom obliku nastavi, dakle da bude zajedno u istoj statističkoj regiji sa Zagrebom, Varaždinom i ostalima, za kada bi to tako ostalo 10 godina biti u još gorem stanju i bit će i još više općina u Slavoniji koje će ulaziti u ovu top 100 reklo bi se. Ne top ten, nego top hundred. Bit će ih ne 43, bit će ih 70 zato što nema i nestaje kadar koji odlazi prema Zagrebu, koji bi mogao pisati programe i zato što općine nemaju financijske snage da pišu projekte, niti im ima tko pisati financijske. A u Zagrebu ima, postoji. A u jednakom su odnosu kada kandidiraju projekte prema EU slavonske općine i Zagreb jer su u istoj regiji. Neka, neka. E dakle, ima puno bi se još moglo govoriti o ovome. Ljudi sa terena postavljaju pitanja, a zapravo sve ponovo se moram vratiti na onu odredbu i pregovore sa EU kada je zapravo dogovoreno i odlučeno da 2017. godine više ne postoje područja od posebne državne skrbi. Ima li drugi način, da ne kažem zaobilazni koji će Europa odobriti, reći da u redu je, imate stvarno veliki broj općina i dijelova koji su nerazvijeni, koji imaju BDP u odnosu na europski prosjek tri puta manji kao što je cijela Slavonija i Baranja, pa će se i naći načina da im pomognete ili da im pomognemo. O tome treba razmišljati. Zato i postoji i radi se ovaj novi Zakon o regionalnom razvoju, ali se bojim da će to kasno doći, da rasprava predugo traje i da smjernice kao što su i bile za ove dvije godine ove koalicijske vlasti Kukuriku koalicije zapravo će biti prekasno jer će mnoge općine biti na koljenima nakon i ovog uzimanja ove crkavice, rekao bih crkavice od ovih 30-tak milijuna kojim su one baratale. Zbog toga će klub HDSSB-a a i zbog ne samo ove zadnje rečenice, negoli i zbog onoga što sam rekao ispočetka biti protiv ovakvog zakonskog prijedloga iako je on predviđene dogovorom Vlade, Vlade one Jadranke Kosor i EU da to tako mora ići, da je to procedura. Eto hvala lijepa i vama
Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a govorit će Željko Sabo.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra. Dvije saborske zastupnice i 5 saborskih zastupnika i vama poštovanje. Sedam, krivo sam brojao. Ja ću govoriti i dozvolite mi da budem ovdje i nemojte mi zamjeriti ukoliko se budem i pomiješao možda dužnosti saborskih zastupnika i možda i malo dotaknuo situacije i grada Vukovara kojega smo prije glasovanja mnogi kroz klubove svoje i govorili i kao gradonačelnik. A za kakvu Hrvatsku i kakvu Hrvatsku mi prije svega, mislim kad govorimo svi zakoni, svi koji ste govorili ste bili da tako kažem slušajući mene koliko sam slušao ja bih mogao reći da ste svi bili u pravu. Ali kakvu Hrvatsku mi u principu želimo? Da se Hrvatska država decentralizira ne samo u zakonskom smislu, nego i u financijskom smislu. Hrvatska država je, čini mi se da je bio neki, kako sam potpredsjednik do nedavno bio udruge gradova onda imam jedne podatke da u financijskom smislu je Hrvatska država negdje bila oko 12% prihoda, znači cijele države, da je išla na lokalne samouprave. U Grčkoj je to 8%. A mi smo željeli da se približimo negdje do 20%, pa daj bože da uspijemo i da idemo više, prema nekim drugim europskim državama a tako je to u Danskoj čini mi se podatak da je 42% prihoda Danske države pripada lokalnim samoupravama. E onda bi bilo nama lako da smo mi koji smo negdje na lokalnim razinama razvijati svoje gradove, svoje općine i danas ne bi razgovarali o uzroku, o ovim zakonima, o svemu ovome što kroz ova tri zakona imamo danas na dnevnom redu, pa da ne kažem ne samo tri nego sve nam u principu jednostavno ide, svi zakoni u principu su prouzročili nedostatak financijskih sredstava u našoj Hrvatskoj državi koja se našla nakon ja bih rekao 22 godine, evo 21 godinu od našeg osamostaljenja i stvaranja Hrvatske države. I ja bih rekao da smo mi kroz sve ove zakone o kojima i danas razgovaramo da su to zakoni, ja ću ih nazvati zakoni solidarnosti. Čuli smo ovdje da su neke države potpomagale regije, vamo tamo i tako i ovi zakoni su zakoni solidarnosti. To bi mogli reći kao što je to bilo spomena da je 97.godine naš prvi predsjednik Franjo Tuđman pozvao županije da budu solidarne oni koji tu mogu da pomognu u izgradnji grada Vukovara. I ja sam 2009.godine kada sam vidio od 45 milijuna kuna izvornog prihoda grada Vukovara kad sam zatekao 33 milijuna kuna duga nastavio sa tom solidarnošću svoga pokojnog predsjednika da podsjetim one koji to mogu da pomognu Vukovaru, da nastave sa tom solidarnošću. Tad sam bio prozvinjan od nekih da sam prosjak, da prosjačim ili tako ali u svakom slučaju u toj solidarnosti ima uvijek dobrih ljudi i ja zahvaljujem svima onima koji su nastavili i dalje sa tom solidarnošću za grad Vukovar. E sad s obzirom da mi ove 22 godine što je pravi uzrok svega ovoga smo došli tu di jesmo sa državnim proračunom i sa financijskim mogućnostima naše države. U tih 22 godine od rata, od našeg zaduživanja, od nesposobnog ja bih rekao i nerazumnog donošenja određenih odluka da li u financijskom smislu, kako, što selo 22 godine dugi vremenski period da bi mogli na neki način analizirati ili ja da sada analiziram cijelu situaciju u Hrvatskoj državi koja je dovela do toga da mi i danas moramo ovu solidarnost na neki način svesti na neki razuman oblik ili mogućnosti Hrvatske države. Jer još uvijek moramo čuvati državni proračun zbog svega onoga u kojoj smo situaciji sada a to je vraćanje dugova, i ne možemo dat. Ne može država dati koliko mi svi tražimo pa ni u Vukovaru jer mora dati bankama, mora vraćati dugove a to je sve nešto prije nas. I sad smo došli tu di jesmo i tu je pravi uzrok, svih naših rasprava. Rekli smo da očekujemo 2014.godinu rast BDP-a što će sigurno na neki određeni način olakšat ovu tešku situaciju i u svakom slučaju kroz ova tri zakona ja ću vam reć da i grad Vukovar će iz svog proračuna imati u prihođenju manje tri milijuna kuna ali ćemo im se solidarizirati sa cijelom Hrvatskom državom, sa zakonom i prihvatiti tu činjenicu da ćemo kroz ove zakone kada budemo osvojili imali prihod sigurno tri do četiri milijuna manje u svom proračunu jer je grad Vukovar, e sad vidite nažalost bolje bi bilo da je 69,8 %, ne 74,9% stopa razvijenosti nego da je 75,3 stopa razvijenosti, za ona 0,3% jer smo prešli 75% razvijenosti, mi ćemo to napraviti ali ne možemo mijenjati i prilagođavati. Sad sam ja mogao dati amandman da bude 76% i sačuvati ili da dajem amandman samo za grad Vukovar, pa da vidimo onda kako bi dobili ruke svi nego ćemo pisati određene projekte, tražit ćemo novce iz europskih fondova i tu svakako očekujem od Ministarstva regionalnog razvoja i integracija i projekta Ministarstva da budemo partneri u svakom slučaju ravnomjerno zastupljeni a posebno grad Vukovar. Sigurno da Zakon o brdsko-planinskim područjima i Zakon o područjima posebne državne skrbi regulira pomoć iz državnog proračuna sa stupnjem razvijenosti jedinica lokalne samouprave prema indeksu razvijenosti. Tu je 75% i do 75% svi su ostali netaknuti a oni svi preko 75% jednostavno tako i tu je sad malo napravljeno kao što je spomenuto neki bogati područja koje su zbog rata ostali u područjima posebne državne skrbi ili u nekim drugim područjima. Ukoliko bi sad s obzirom da nas ima malo i da ne dužim. Ukoliko bi se osvrnuo samo na članak zakona, na Zakon o posebnim područjima državne skrbi u ime Kluba zastupnika SDP-a to vas molim da podržite taj amandman. Naime članak 21. predviđa plaćanje poreza na kupovinu nekretnine. U gradu Vukovaru imamo situaciju da su brojni ljudi, građani grada Vukovar, korisnici stanova ili vjerojatno APN nekretnine koji nisu još nažalost, ovo što je govorio saborski zastupnik gospodin Grubišić još došli na red da otkupe stanove u kojima su živjeli i prije rata i žive sada i sada bi oni ukoliko bi se taj zakon, članak 21., ukoliko bi se on primijenio, oni bi trebali za razliku od možda 1500 koji su kupili stanove, oni drugi 1500 bi trebali platiti porez zato što otkupljuju sve svoje stanove i upravo amandman koji je pred vama, koji ste danas dobili u ime Kluba SDP-a, to regulira i oslobađa te ljude da ne plaćaju kupovinom tog stana otkupom stana prilikom uredbe o stambenom zbrinjavanju da oni budu oslobođeni znači plaćanja poreza. U svakom slučaju govoriti u Vukovaru, drago mi je da se ovdje puno govorilo i ono što sam rekao bit će prilike gospodo sljedeće godine u proračunu za državnom proračunu i volio bih kada bi mnogi zastupnici i političke stranke ali i kad dođemo da se borimo za taj državni proračun, onda zaboravimo i svatko vuće k sebi. E kad bi mi došli u tu situaciju ako je taj Vukovar takav kako ga mnogi doživljavaju ili bar govore i kad bi rekli ajde ovako, idemo za Vukovar, da vidimo koliko ćemo odvojiti za Vukovar, onda što nama ostane. E onda bi pokazali pravu stvar i tu ljubav prema Vukovaru koji mnogi, mnogi Vukovarci slušaju godinama, godinama ali u okviru mogućnosti kroz Zakon o gradu Vukovaru, ja se zahvaljujem ministarstvu i potpredsjedniku Vlade i cijeloj Vladi što je zadržala sve ove beneficije kroz Zakon o gradu Vukovaru koji je ipak omogućio razvoj grada Vukovara, da nije bilo toga pitanje što bi imali danas u Vukovaru da nije bilo toga pitanje što bi imali danas u Vukovaru da nije bilo tog zakona i svakako da očekujem 2014.godine kroz EU fondove gdje će i gospodarstvenici također imati mogućnosti apliciranja svojih gospodarskih projekata kroz povrat do 50% za ostvarenje svojih investicija doći do novog gospodarskog oporavka grada Vukovara pa ja bih rekao i šire u našoj svakako RH. Ono što je bitno istaknuti da unatoč svim problemima gospodine Milas Vukovarci smo ali eto ne stignemo i susretnemo se, stisnemo si ruku, bili ste moj zapovjednik u ratu, možda ćete biti pozvani da svjedočite da sam ja bio hrvatski branitelj u Vukovaru uskoro. Ali u svakom slučaju grad Vukovar kao jedan jedini grad pazite jedan jedini grad u svijetu stipendira sve svoje studente. Svi studenti grada Vukovara u posljednje tri godine koji su podnijeli zahtjev za stipendiju tu stipendiju dobiju. Grad Vukovar omogućava prijevoz u dvije županije za učenike i za studente to je za Vukovarsko-srijemsku i Osječko-baranjsku županiju. Kako ćemo sada u ovoj godini, vidjet ćemo ali u svakom slučaju odliku koju sam donio ulaganje u mlade to je prije svega ulaganje u njihov razvoj, obrazovanje, a nadam se da ćemo kroz boljitak naše Hrvatske države i gospodarski oporavak i doći do tih radnih mjesta da te mlade zadržimo ne samo u Vukovaru, u svakom dijelu naše Hrvatske jer mislim da ne treba nitko dvojiti da mi svoju domovinu svi ne volimo i da ne želimo ostati u njoj. U tom ime u ime kluba SDP-a gospodine zamjeniče ministra uz ovaj amandman koji sam obrazložio klub SDP-a će prihvatiti sva ova tri zakona i zahvaljujem vama koji ste ostali ovdje da me poslušate. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prijavio se kolega Tomislav Klarić. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. I Marijan Škvarić izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovani zamjeniče. Pa evo ja zaista moram iznijeti određene zahtjeve odnosno stvari povodom ovog prijedloga zakona jel kao gradonačelnik ima status brdsko-planinska područja. Prije svega moram iznijeti to da ovdje moramo sve čuti argumentaciju koju je ipak uzima se za ovog sada statusa koje su definirani da moramo podnijeti naš gradski proračun, a i proračun svih ostalih kolega koji će se javljati nakon ove rasprave da vide što i kako moraju planirati. A planiranje je itekako bitno. Imamo sredstva koja moram maksimalno staviti …naše lokalne uprave, samouprave, regionalne samouprave i ono što smo danas isto rekli moramo biti u tome izuzetno efikasni. Prošlo je skoro 20 godina od Domovinskog rata, 10 godina kao što recimo status brdsko-planinska područja i moramo podvući crtu što smo s tim sredstvima koja smo dobili napravili. Moramo biti zaista u tom dijelu puno novaca je otišlo, što smo od toga napravili trebamo sada zaista definiranjem novim zakonom o regionalnom razvoju vidjeti koja je to argumentacija da možemo napraviti jednu dobru preraspodjelu sredstava. Naravno moramo se solidarizirati na način da oni koji imaju više moraju pomoći onima kojim je to potrebito da jedan regionalni razvoj stavimo na razinu korist svim našim građanima. Da bi ipak spomenuo ono što je bitno u tom dijelu da je ova indeksacija koja je definirana a temelji se ovim odlukama i prijedlozima ovih zakona po meni nije dobro zato te indeksacija je definira prije tri godine i pokazatelji koji su ušli u tu indeksaciju prije svega prosječni dohodak per capita su opet pokazatelji koji su bili stariji godinu do dvije godine prije 2010.godine. Da li je to dobro ili nije, mislim da nije ali drugih pokazatelja sada ovog trenutka nemamo ali upozoravam na to da u budući indeksaciji i određivanju razvojnih potencijala pojedinih gradova i općina vodimo o tome računa. Jer sada u tom dijelu indeksacije je obuhvaćeno prosječni dohodak per capita, prosječni izvorni prihodi per capita, prosječna stopa nezaposlenosti, kretanje stanovništva, uvid u dio obrazovanog stanovništva, … od 15 do 65 godina. Da li baš to sve treba? Koji su tu baš ponderiranje i pokazatelji koji trebaju biti naglasak da ukupnu indeksaciju dovede se u tome treba itekako dobro razmisliti i to na široj raspravi. Naravno ono što isto bi htio naglasiti da ova sredstva koja će se izuzeti i dobit će se u državnom proračunu ne bi smjelo biti dio općeg proračuna. neka ta sredstva idu u fond za poravnanje tako da iz tog fonda se po argumentacijama i onima kojima treba dati sredstva za njegov razvoj. To je ono što bi zaista zahtijevao i to je ono što mi koji ćemo sada dobiti manje sredstava iz tog osnova možemo samo to tražiti da neka bude iduće godine ta sredstva iz poravnanja budu adekvatno kvalitetno dijeljena. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Evo zamjenik ministra izvolite. Za govornicu morate doći za govornicu ako ćete govoriti.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nisam se mislio javljati ali ovo zadnje što je kolega uvaženi zastupnik Škvarić spomenuo moram se osvrnuti. Dakle model fiskalnog poravnanja, da odmah nakon nove godine ćemo zajedno sa kolegama iz Ministarstva financija pripremiti novi model fiskalnog poravnanja i dio ovih sredstava dio ovih ušteda će završiti u tom modelu i taj model će se temeljiti na procjeni fiskalnih kapaciteta jedinice lokalne samouprave i odstupanje od nacionalnog prosjeka. Tako da mislimo da ćemo imati stvarno jedan kvalitetan model koji će potpomoći zaista one koji trebaju dobiti pravu pomoć. Samo to, a svim ostalim zahvaljujem na komentarima i da ste ostali ovako dugo. Uzet ćemo u obzir puno toga kada budemo radili novo u … indeksa razvijenosti, kada budemo izlazili sa konačnom kategorizacijom to će biti na najnovijim podacima tako da ovi podaci koje sada imamo nisu oni zadnji iako ovdje imam najnovije podatke za zadnje tri godine onda će biti konačna lista područja koja ulaze prema indeksu … , a sadašnji Zakon o regionalnom razvoju je sve omogućio tako da sve parametre koji nam trebaju oni su u zakonu. nije potreban novi zakon o regionalnom razvoju jer već postojeći nam daje i metodologiju i razvrstavanje tako da nema. Hvala vam svima na pažnji.
Zahvaljujem zamjeniku Puljizu, zahvaljujem i svim kolegicama i kolegama koji su sudjelovali u raspravi. Sada ćemo naravno prekinuti sa radom. Nastavit ćemo u utorak i to raspravom o Prijedlogu Državnog proračuna RH za 2014.godinu. Hvala vam i doviđenja. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o područjima posebne državne skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 517. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika SDP-a i Klub zastupnika SDSS-a. Molim Jakšu Puljiza, zamjenika ministra regionalnog razvoja i fondova EU da dođe za govornicu i da se izjasni o podnesenim amandmanima. Najprije Kluba zastupnika SDP-a na članak 1.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman 1. na članak 6. Kluba zastupnika samostalne demokratske srpske stranke.
Ne prihvaća se.
Molim?
Ne prihvaća se.
Molim obrazloženje.
Obrazloženje je da se predloženim amandmanom predlaže da se zadrži olakšica kod plaćanja poreza na nekretnine za sve korisnike Programa stambenog zbrinjavanja uključujući i korisnike izvan područja posebne državne skrbi budući da se zakon odnosi samo na područja posebne državne skrbi amandman se ne prihvaća.
Molim tko će u ime predlagatelja? Mile Horvat, izvolite.
Dakle, mi smo kao i SDP htjeli sa ovim amandmanom, ali mi smo uložili amandman na članak 6. ovog zakona. Dakle, htjeli smo osloboditi od plaćanja poreza na promet nekretnina bivše nositelje stanarskoga prava u statusu zaštićenih najmoprimaca koji nisu imali prilike do sad još otkupiti stan, jer bi onda u budućnosti oni došli, bili dovedeni u neravnopravni položaj u odnosu na one koji su imali prilike to uraditi, pa su oslobođeni poreza. Dakle, ovim vašim prijedlogom SDP-a je konzumiran ovaj naš prijedlog i mi ćemo naš amandman povući. Međutim, ja moram upozoriti da bi vi kao predlagatelj trebali onda korigirati članak 6. jer je on u jednom dijelu kontradiktoran ovom amandmanu SDP-a a naročito u dijelu koji se odnosi na prekluzivni rok 31.12.2013. Malo pogledajte članak 6. pa ćete vidjeti da bi ga trebalo u tom dijelu korigirati. Hvala.
Znači amandman je povučen? Dobro. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova 78 glasova za i 21 protiv usvojili i ovaj zakon.