Kolegice i kolege sve vas lijepo pozdravljam, počinjemo s radom. Pročišćeni dnevni red ste dobili, ali prije nego što pređemo na taj pročišćeni dnevni red vidim ruke u zraku. Prvi se javio poštovani kolega Kolman.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zbog kukastih križeva, govora mržnje i sličnih pojava u hrvatskoj javnoj sferi tražim stanku u ime kluba od 10 minuta.
Krešimir Bubalo izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Zbog izvanredne situacije u Slavoniji i Baranji tj. zbog najezde komaraca tražim stanku od 10 minuta u ime kluba HDSSB-a.
Branko Vukšić.
U ime kluba isto tražim stanku od 10 minuta zbog kukastih križeva.
Damir Kajin.
Pa zbog ovih splitskih događanja i zbog straha da kad nemamo kruha ostanemo i bez igara također tražim stanku.
Kolega Mesić izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Mikrofon.
Vezano za odgodu mature tražimo stanku od 10 minuta.
Hrelja.
Također zbog ove pojave, nemile pojave kukastih križeva i rekao bih poplave tražim stanku od 10 minuta.
Baranović.
U ime kluba DC-a, Reformista i Novog vala stanku od 10 minuta isto radi kukastih križeva. Hvala lijepo.
Lesar.
U ime kluba Hrvatskih laburista tražim stanku na istu temu.
Potpredsjednica Zgrebec.
I klub SDP-a traži stanku zbog pojave svastike na Poljudu.
Nastavit ćemo u 9,45. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Vrijeme za stanku je isteklo prema tome nastavljamo s radom. Prvi se javio poštovani Igor Kolman, izvolite u ime kluba HNS-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Povod mom javljanju je ona Poljudska svastika ali želim odmah na početku naglasiti ona nije glavna tema o kojoj ću ja danas govoriti. Ta Poljudska svastika je posljedica dubokog problema koje mi u RH imamo, a ona nije uzrok i nije sama po sebi ništa. Problem koji mi imamo kolega Marasović u ovoj zemlji je da svaki zidić, svaka ograda, svaka trafostanica u RH koja drži do sebe ima jedno ustaško U, jedan kukasti križ ili jedan "Za dom spremni" na sebi i to nikoga ne brine, to više nitko ni ne briše, nitko se više na to ni ne obazire. Svako malo na nekom javnom okupljanju u RH dižu se desnice, mi smo okruženi retorikom mržnje, netrpeljivosti na temelju razlika među nama bilo koje vrste. Mrzimo se i tako se i ponašamo i tako i govorimo, to je problem koji mi imamo u ovoj zemlji. Svastika na Poljudu je posljedica tog problema. I da ne bi bilo zabune ustaško U, "Za dom spremni" i kukasti križ su isto,među njima nema razlike, nema relativizacije zločina i onoga što ti znakovi predstavljaju, to je potpuno isto. Ono što dodatno zabrinjava da nam se takve stvari događaju često i u velikoj mjeri tamo gdje se okupljaju mladi ljudi, na sportskim događajima, ne nekim koncertima, na nekim vrstama javnih okupljanja. To znači da imamo dodatno duboki problemi, mi smo zakazali. Naravno da je to jednim dijelom dio kućnog odgoja odnosno ne odgoja, ali ne sam, ne sam. Temeljne vrednote je i država dužna promovirati i mi smo u obrazovnom sustavu očito u tom smislu zakazali. I žao mi je, i to ću reći, žao mi je da smo propustili priliku i kroz građanski odgoj raditi na tome i dati našoj djeci šansu za bolju budućnost, i za bolje međusobne odnose, i za više poštovanja, i za više suradnje među svima nama, a za manje kukastih križeva i sličnih strahota. Mi živimo u zemlji koja relativizira najstrašnije stranice ljudske povijesti i najstrašnije zločine koji su počinjeni zbog dnevno političkih događaja. Mi živimo u zemlji koja se počela sramiti antifašizma. U RH su se ljudi počeli sramiti činjenice da smo sudjelovali u najsvjetlijoj stranici ljudske povijesti, da smo sudjelovali u pokretu koji je pobijedio tu neman, to čudovište nacizma i fašizma. A relativizira se, a nažalost i glorificira najmračnija stranica naše i ljudske povijesti, a to je sudjelovanje u nacizmu i fašizmu. I tu ne može biti relativizacije i ne može biti negacije. I poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora i poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, mi u klubu HNS-a mislimo da je vrijeme i da Hrvatski sabor ne kao skup pojedinaca, ne kao skup stranaka, ne kao skup političkih i društvenih, ideoloških ako hoćete svjetonazora i pogleda na stvari nego kao najviše zakonodavno tijelo RH digne glas, digne glas i uzvikne jasno, glasno i ponosno da ustaška U, kukasti križevi i "Za dom spremni" nismo mi, da to nije Hrvatska, da smo mi jedna pristojna, otvorena zemlja i da to s nama nema veze. Jer na kraju krajeve kolegice i kolege, to piše i u našem Ustavu, to piše u dokumentu na kojem je ova država utemeljena, ako to u ovom trenutku u ovoj zemlji više išta ikome znači, a nadam se da znači.
Zahvaljujem. U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani Krešimir Bubalo. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Mi u klubu HDSSB-a tražili smo upravo stanku zbog izvanredne situacije u Slavoniji i Baranji, a radi se o problemu komaraca koji su izmakli kontroli. Zašto kažemo izmakli kontroli? Jel ono što može čovjek tolerirati i izdržati to je do 15 uboda u 15 minuta. Nažalost na prostorima Slavonije i Baranje danas imamo u 15 minuta i do 500 uboda kao što je evidentirano primjerice u Općini Erdut na prostorima Baranje i još nekim drugim dijelovima. Mi smo upravo tražili stanku iz tog razloga da i premijer, ali isto tako i ministar zdravlja i drugi nadležni da se pozabave s ovim problemom jer situacija u Slavoniji i Baranji je alarmantna. Ljudi iza 19,00 sati ne mogu izići izvan kuća i često, vi se možda i šalite kada mi mašemo sa govornice ovdje, to je zbog tikova koje nekada imamo, a dođemo iz Slavonije i Baranje zbog najezde komaraca. Prema tome, ako ljudi ne mogu iza 19,00 sati izlaziti iz kuća onda je to ozbiljan problem. Ne dao Bog da se dogodi, a znamo da su komarci i prenosnici bolesti, da nam se dogodi i zdravstveni problem, da komarci počnu prenositi određene bolesti pa pitam onda tko će odgovarati za ono što će se dogoditi u Slavoniji i Baranji. Neki su tražili stanku zbog trave, nažalost u Slavoniji i Baranji se ne kosi trava, ne čiste se kanali, ali u tim kanalima, u tom močvarnom prostoru ima komaraca i komarci se moraju kontrolirati. Zato ako je potrebno i mijenjati pravilnik da bi se smanjili broj upravo tih komaraca. Znamo da je izmjenom poreza na dohodak smanjena mogućnost u jedinicama lokalne uprave i proračuni smanjeni. Na prostorima Republike Hrvatske za milijardu i 800 milijuna kuna. No znamo samo na prostoru Osječko-baranjske županije da je 60 tisuća hektara pod vodom a znamo da je 10km oko tog prostora potrebno je tretiranje komaraca a znamo da komarac može odletjeti i 30 km. Prema tome, hitno je potrebno sa tekuće rezerve osigurati 40 milijuna kuna za Slavoniju i Baranju za tretiranje ali i tretiranje u isto vrijeme na cijelom prostoru kako bi se najezda komaraca suzbila. Želim reći da na prostorima Osijeka ugovoreno je tretiranje komaraca ali srpskim avionima. Pa pozivam pošto je tamo koalicija SDP-a i HDZ-a, pozivam resorno ministarstvo da provjeri da li ti avioni imaju dozvole za tretiranje na prostorima grada Osijeka. Ako srpska avijacija … [[Govornik se ne razumije.]] a na prostorima Osijeka imamo isto komaraca onda se ja pitam da li su te dozvole dobre, da li su ti avioni testirani a znamo da imamo hrvatsko zrakoplovstvo. Također želim reći da visoki vodostaji i Dunava i Drave, no nisu rađeni larvicidni tretmani na tom prostoru. Adulticidni tretman je potreban, prema tome u ovom trenutku jel imamo osjećaj da se nalazimo u tropskom prostoru a ne u prostoru Slavonije i Baranje. Želim reći da kada govorimo o Slavoniji i Baranji nemamo najezdu investicija ali imamo najezdu komaraca. Prema tome tražim da upravo Vlada provjeri sve ove podatke koje sam ja naveo. Tražim od resornog ministarstva ministra našeg zdravlja da provjeri da li nam se mogu dogoditi nesagledive posljedice po pitanju i zdravlja ljudi ali isto tako i životinja na prostorima Slavonije i Baranje. I tražim hitnu reakciju premijera i resornog ministarstva kako bi se suzbila najezda komaraca i stavila pod kontrolu a to je do 15 uboda u 15 minuta. Hvala lijepo.
Vraćamo se svastiki ili svastici, Branko Vukšić, u ime Nezavisnih ljevičara.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Kolega Bubalo je govorio o tome kako su komarci prijenosnici bolesti, ja se pitam na samom početku da li mi je dobar šlagvort, tko su prijenosnici moralne bolesti. Ne sramimo se mi fašizma, ustašluka, kukastih križeva i sličnih simbola, to je dokaz. Dokaz je grad Zagreb, pogledajte zidove u gradu Zagrebu. Poznati poštenjak Milan Bandić, nije se nikada potrudio da prekrije kukaste križeve, slovo U koje zapravo resi mnoge kuće i mnoge zidove u gradu Zagrebu. Mi se počinjemo sramiti tek ako nas uhvate u indolenciji prema znakovlju zla. Tek tada se počnemo. Tek kada su Talijani to vidjeli onda smo se mi počeli sramiti. Ne pada na pamet išta napraviti policiji, evo danas govorimo o DORH-u pa ćemo i to spomenuti, USKOK-u, PNUSKOK-u svim onim službama koje imamo. U Hrvatskoj je dozvoljeno i domoljubno istaknuti ono što je zlo. I sada vidi vraga, svi smo konsternirani, čitava Hrvatska se ustala na noge i kaže pa tko je to dozvolio. Samo na travnjaku je to nedozvoljeno jer tamo se ipak vidjelo to, cijeli svijet, obišla je slika i to je strašno. A krivo je društvo, postali smo tolerantni na zlo. Postali smo tolerantni na puzajući fašizam. Krive su institucije koje ne reagiraju, toleriraju širenje mržnje, krivi su i čelnici u nogometu. Najnetolerantnija osoba u hrvatskom nogometu je ujedno i najmoćnija. Mamić širi mržnju, prijeti, tuče, politizira i politički navija i stranke ga prihvaćaju takvoga. Oslobađa ga bilo kakve odgovornosti društvo, oslobađaju ga odgovornosti mediji. Davor Šuker se snebiva zbog svastika a sam je hodočastio grob zločinca Pavelića i sada on kaže kako se to može činiti. I mi smo tolerantni i on je izabran za predsjednika nogometnog saveza. Nema, kod nas se može sve činiti, krasti, lagati, poticati mržnju i biti stup društva. Zaprepaštena je svastikom na Poljudu i vidite predsjednica. Bila je na utakmici gdje se skandiralo "Za Dom spremni", nije ustala, nije joj to smetalo. Zašto to nije? Da, bila je veličanstvena atmosfera kada su vikali "Za dom spremni". Krivi su i oni koji puštaju na nogometnim utakmicama Thompsonovu pjesmu, pjevača čija pjesma počinje "Za dom spremni" i kaže nikada se toga neće odreći. Čovjeka koji je pjevao, ne znam da li sada pjeva Jasenovac i Gradiška stara. To se pušta na službenim utakmicama reprezentacije. Pa to je sramotno i mi ovdje se sada isto tako iščuđavamo. Split je normalna posljedica i oni koji su to napravili mislili su da ne čine neko veliko zlodjelo. I sada mi jedino što nam je, da se reprezentacija slučajno ne bi maknuli reprezentaciju sa natjecanja. Nije nam bitno što je društvo bolesno, nego samo da naši nogometaši odu i da igramo utakmice a da i dalje pišemo fašističko znakovlje gdje god stignemo. Nemojte dobacivati, vi ste bar pristojni ljudi pa nemojte dobacivati, ja vam nikada, da. Dakle sramimo se kukastog križa samo kada ga vide i drugi, kada drugi upru prstom u nas i kažu što vi to radite. Tada mi dignemo glas ovdje, digne glas pokoji intelektualac, međutim i ta intelektualna krema, krema pod navodnicima bi se trebala zapitati a zašto mi tu šutimo. Zašto šuti akademska zajednica, zašto šuti HAZU, zašto šute institucije na takve pojave. Kukasti križ na Poljudu je posljedica nečinjenja, tolerancije prema zlu. Svi drukčiji pa makar su i većina, poručuje ovih dana gospodin Karamarko, on će ih sankcionirati. Svi drukčiji i svi će se onda oni koji će nas sankcionirati ujediniti u jedan lijepi, kako to kaže u svom profilu gospodin Glavaš, veličajući svastiku, veliki križ, a ljevičare će, zadnja rečenica, poručuje Karamarko iz Kanade, na kuke.
Hvala. U ime Kluba nezavisnih zastupnika govorit će Damir Kajin. Kolege ja bih vas molio da se smirite, da budemo tolerantni, da budemo parlamentarni i da pustimo kolege da govore kad su se već javili za riječ.
Polako dolazite gospodo na moje. Idemo ovako nekako redom. 12.6. u Zenici igraju BiH i Izrael, u Splitu igra Hrvatska s Italijom. Ono što se dogodilo u Splitu to je jedna drska provokacija, provokacija koju ja nazivam diverzijom, za koju su odgovorne sve sastavnice društva, ne samo HNS. Ali ono što se dogodilo u Zenici, e to je opasno i moglo bi obilježiti vrijeme koje je pred nama. Šta se dogodilo u Zenici? Bosna igra sa Izraelom, pobijedili su 3:1, gazilo se izraelsku zastavu, skandiralo Židovi aufwiedersehen itd., itd. Sa ovim u Splitu nekako ćemo se nosit, kako će se nositi BiH i sve ono u Zenici teško je pretpostaviti. Hrvatska, Srbija, BiH, Crna Gora, pa i Kosovo, Albanija, mi smo na neki način susjedi. Poruke iz Zagreba ili Splita treba iščitavati znači puno šire, kao i ove iz Zenice ili sa one utakmice u Beogradu između recimo Srbije i Albanije. Zamislite da je pred mjesec dana onaj zagrebački dron, onaj helikopterčić naoružan ne zastavom već suzavcem doletio do Maksimira kada se igrala utakmica između Dinama i Hajduka. Nastala bi panika, ljudi bi vjerojatno stradali. Tko bi bio za to kriv? HNS, policija, mi, tko? Ovo u Splitu je na neki način nastavak svega ovoga što se dešavalo i u Zagrebu, što se dešava diljem Republike Hrvatske. Da li je policija pronašla počinitelje iz Zagreba, nije. Da li ih je tražila, pretpostavljam da je. I dogodio nam se Split, dogodio se taj kukasti križ. Čija je odgovornost? Samo HNS, samo policije, to je nebitno. Za ovo stanje u hrvatskom nogometu, ali ne samo nogometu, odgovorne su ja bih rekao još jedanput sve sastavnice vlasti i što je netko na višoj razini to je odgovorniji. Pred recimo 20 dana predsjednica govori da nije čula, kao što je rekao moj prethodnik, one povike ″za dom spremni″ na utakmici u Maksimiru, ma nemoj. Ali čuli su ih i u HNS-u, čuli su ih i u Ministarstvu policije, čuli su ih i oni ministri koji su tamo bili, čulo se to i u mom i premijerovom domu. Svi su ih čuli i svi su to bagatelizirali. Osim možda sam si nešto ja u brk govorio dokle ćemo taj fašizam trpjeti. 2008. čitao sam u nekim novinama kad sam došao u stan tu u Zagrebu da su na Thompsonovom koncertu u Zagrebu neki skandirali ″ubij, ubij Srbina″ a za 7 dana trebao je nastupit u Umagu. Zovem odmah drugi dan predsjednika Mesića i pitam gospodine predsjedniče da li ćete vi doći na taj ATP ako je tamo glavna zvijezda taj i taj. A Mesić mi je tada doslovce rekao, reci ti Rasbergeru, ja Rasbergera izuzetno poštujem, mi smo prijatelji, ako dođe on neću doći ja. I tako je taj problem na neki način riješen. Gospodinu Perkoviću ja bih krv dao, ali ne možeš u Istri pozdravljati ″za dom spremni″. Ma ne možeš nigdje, a ne u Istri. I šta se dogodilo kada je došao drugi dan, drugom prilikom na koncert, onda nisu skandirali ″ubij, ubij Srbina″ nego su skandirali jedno sat vremena ″ubij, ubij Kajina″. A šta je policija rekla, pa nisu na koncertu nego prije koncerta mi nismo za to odgovorni. E ne ide to gospodo naprosto tako. Ja samo govorim da se Hrvatsku ne voli ustaškim znakovima, Hrvatsku se ne voli kukastim križevima, Hrvatsku se isto tako ne voli pljačkom, otimačinom, pretvaranjem javnog u privatnog i utoliko glavni krivci su daleko ja bih rekao izvan HNS-a i možda nešto manje u HNS-u. Jučer sam pročitao jedan tekst, mislim da je gospodin Jarasović napisao da bila bi tragedija kad nemamo kruha da sad ostanemo bez igara. I zato doista treba sačuvat ono malo što je ostalo od našeg nogometa. Jedan križ ujedinio je medije, nas ovdje u antifašističkim mislima i ako ništa drugo, možda je to dobro i možda će se nešto u ovoj zemlji nakon ovog promijeniti.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a o ponešto drugoj temi govorit će Jasen Mesić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Prije svega nužno je ponoviti ono što je HDZ i prije činila, a to je jasno osuditi ovaj sramotni čin iscrtavanja kukastog križa na travnjaku poljudskog stadiona. To je sramotan čin, nacistički čin koji nema veze sa civilizacijom 21 stoljeća i koji je nanio veliku štetu svima nama i RH, sportu, nogometu, društvu u cjelini i definitivno ponovno osuđujemo takav ispad. Hrvatska demokratska zajednica to radi kontinuirano, kontinuirano osuđuje sve totalitarizme sukladno europskim konvencijama. Točno one totalitarizme koji su u europskim dokumentima i konvencijama i navedeni, nacionalsocijalizam, fašizam i komunizam. Bez obzira na istupe svih naših kolega koji su osudili taj sramotni čin ovdje u Saboru jedini pravi odgovor na to je demokracija, ali i da se čim prije uhvati i utvrdi krivac za taj sramotan čin. Također da se utvrdi kompletan opseg odgovornosti svih onih koji su odgovorni za taj sramotni čin od organizatora, onoga tko je to nacrtao, odnosno zapalio travu da se vide obrisi tok sramotnog simbola, pa sve do ministra unutarnjih poslova, policije koji ne može biti eskulpiran svoje odgovornosti vezano za taj događaj, jer upravo to državno tijelo isto tako odgovorno za održavanje reda i da se takve stvari na hrvatskim stadionima, na hrvatskim fasadama, na hrvatskim ulicama ne pojavljuju [[Upadica Stazić: Kolega Mesić, meni je jako zanimljivo čuti stajališta HDZ-a u ovome, ali vi ste najavili temu odgoda mature.]] Morao sam se potpredsjedniče na to referirati [[Upadica Stazić: Vi se možete referirati o čemu god hoćete, samo to morate najaviti.]] Potpredsjedniče i više, manje od pola vremena. Evo ja ću sad prijeći na [[Upadica Stazić: Samo vi izvolite.]] Dopustite mi? [[Upadica Stazić: Da.]] Gospodine [[Upadica Stazić: Evo nastavite ako vam vaši kolege iz kluba dozvole, ako prestanu galamiti možda ćete moći nastaviti.]] Gospodine potpredsjedniče, ovo što sam rekao bitno je bilo za istaknuti, bitno je bilo ponoviti naše razmišljanje i naše stavove i samo je bilo bitno isto toga da istaknemo kako ozbiljna državna uprava rješava sa ovakvim stvarima, a to je da se uhvati krivac, da se on primjereno kazni i da se utvrdi odgovornost svih u lancu odgovornosti. I demokracija je pravi odgovor upravo na te probleme, a ona je došla sa početkom devedesetih godina i donijela je upravo Hrvatska demokratska zajednica. Pogledajte situaciju kakvu imate sa odgodom recimo državne mature zbog onog o čemu sam htio govoriti, gdje imate situaciju da državna tijela nekoliko sati prije provedbe mature za sve maturante u Hrvatskoj odgode taj važan ispit koji se naziva još kolokvijalno ispit zrelosti. Pa nije to jedini primjer gospodine potpredsjedniče. Neki dan je pao, praktički jučer kompletan sustav CARNET-a vezano za zaključivanje ocjena, a hvalimo se i govorimo o tome kako je sve u redu, kako je država urednija. Gospodin predsjednik Vlade gospodin Milanović govori kako je ovo uređenija država, uređenije društvo nego što su ga zatekli. Kako je ova situacija toliko dobra i treba još mandat od 4 godine da bi bila još bolja da to ne daj bože nitko ne ugrozi. Danas govorim o ovakvim stvarima i osuđujemo, a pitamo se gdje ide naše obrazovanje. Naša situacija gdje odgađamo maturu da li zbog provale, krađe ispita ili ne znam čega. Ali dovoljno govori o neorganiziranosti državnih tijela, odnosno vladinih tijela koje su za to zadužene. CARNET padne za zaključivanje ocjena. Možete li misliti kakvu to situaciju predstavlja u bilo kojoj obitelji koji u svojoj obitelji ima školsku djecu? Vrlo nedavno imali smo smiješnu, da ne kažem tužnu situaciju sa dodjeljivanjem oskara znanja što je trebalo bit stavljeno na jedan pijedestal. Praktički je pod obrazloženjem štednje gotovo potpuno otkazana ta manifestacija. Srećom našlo se rješenje gdje su djeca u jednoj školi sama izradila nagrade onim učenicima koji su to bili zaslužni. Tu leži kolegice i kolege prvi uzrok kako ćemo rješavati ovakve situacije koje su se pojavile na Poljudskom stadionu. Ovdje leži. I dok god svi ovdje budemo samo osuđivali, a ne dali ovdje naglasak kao i na kažnjavanje svih odgovornih od počinitelja, organizatora sportske priredbe pa do ministra nadležnog za policiju dotle naši glasovi ovdje u Hrvatskom saboru neće imati rezultata. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba HSU-a govorit će poštovani Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Nerado govorimo o povijesti, ali činjenica je da u Hrvatskoj postoji sustavna klima i sustav stalnog vraćanja u prošlost. I ovaj nemili događaj u Splitu je u funkciji stalnog vraćanja u prošlost. Nedavno sam gledao na Hrvatskoj televiziji jednu emisiju "U zoni sumraka" kada je nakon 20 godina zapovjednik Dahaua vratio se vrlo ohol i nadmen iz Latinske Amerike u Dahau i onako nadmeno počeo sjećati se svega što se u konc logoru događalo. Susreo se sa dušama svojih žrtava i na kraju zbog tih susreta i zbog obračuna sa dušama poludio. Zaključak je voditelja Dahau mora postojati da bi ljudi bili svjesni što se tamo događa. Da li mi ta naša stratišta u kojima se ginulo i pod slovom U i pod kukastim križem, da li ih naši građani negdje mogu vidjeti. I Amerikanci su mogli te konc logore tenkovima sravniti sa zemljom kao što se sravnio sa zemljom Jasenovac. U Jasenovcu vidite cvijet, ali vi ničim ne možete doživjeti ni uvjete u kojima su ti ljudi živjeli i umirali, niti možete uključujući najveću moguću razinu mašte zaključiti koji su to bile ljudske patnje i stradanja. Oni su kao i Talijani koji danas reagiraju na ovo što se dogodilo na splitskom stadionu, oni su sačuvali svoju Rižanu na trajni spomen žrtvama, odnosno upozorenje tom društvu, svom društvu na zločine koje je taj narod napravio. To su učinili i Nijemci. I oni su taj dio na neki način prošli, iščistili. Mi to nismo učinili. Mi imamo kao hrvatsko društvo nepodnošljivu lakoću postojanja, nepodnošljivu lakoću igranja simbolima, nepodnošljivu lakoću igranja sa prošlosti. I vidi vraga svi smo se uzbudili ova 4 dana pričajući o kukastom križu na poljudskom stadionu, a nitko da reagira ono što je jedan od prethodnika rekao na kukaste križeve oko škola, oko ustanova, na ove povike na svim koncertima i masovnim događanjima. Tamo smo vrlo, vrlo tolerantni. E sad kad je to ipak afera međunarodnog značaja e sad mi ispitujemo tko nije učinio, što nije učinio, zašto nije učinio, a ne činimo kao društvo ništa već desetljećima da upozoravamo da je to zlo, da to osuđujemo svi unisono bez obzira na stranačke pripadnosti. I ne može biti simpatija prema zločinu, ne može biti. Kako mogu ja koji nisam pamtio svog strica zaboraviti riječi moje pokojne bake strijeljali su ga Rommelovi vojnici u malom mjestu Podorih blizu Barbana. Nisu mu našli pištolj, nisu mu našli pismo, bio je kurir ali nisu to dokazali. Bez suđenja, bez ičega strijeljali su ga. Mi možemo to zaboraviti kao društvo? Prenoseći iz koljena na koljeno? Mi možemo biti tolerantni prema takvoj simbolici? Ljudi moji, ne može to tako! Ne može to tako, ne može se politika voditi na način simpatije ili nesimpatije prema nečemu. Mora postojati opća društvena klima osude onoga što je neprihvatljivo za jednu razinu civilizacije, za jedno demokratsko društvo. E tu dokazujemo, tu na ovim rekli bi marginalijama. Ali nisu marginalije, vrlo su bitne, dokazujemo koliko smo stvarno zrelo i demokratsko društvo. Nismo prošli na ispitu i nemojmo očekivati da će riješiti institucije sustava ovo. To moramo riješiti u svojim kućama, a najprije u svojim glavama. Mi smo odgovorni kako će nam danas i sutra izgledati RH. Prema tome ponavljam, nemojmo stavljati glavu u pijesak. Pred nama su veliki zadaci na tom planu ali u budućnosti ne vraćajući se i razračunavajući se sa prošlošću. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista govorit će poštovani Petar Baranović.
Hvala lijepa uvaženi gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Vrlo ozbiljna, vrlo ružna tema jutros. Kad je svojedobno Hanibal prešao Alpe sa slonovima i pojavio se pred kapijama Rima onda su u Rimu komentirali Hanibal ante portas ili Hanibal je pred vratima. A ja kao zastupnik i vaš kolega danas u ovom Saboru govorim vrlo jasno, vrlo odgovorno fašizam je pred vratima i već ih je debelo otvorio kad je u pitanju RH. I nemojmo se dame i gospodo više tako olako šetati kraj tog problema, pogledajmo istini u oči. Svaka priča ima svoje ishodište, zapitajmo se mi danas u ovoj sali koliko se proteklih godina ishodište relativiziranja zločina koliko se to ishodište nalazilo u ovoj sali u ovoj govornici u mnogim raspravama? Koliko puta su sebi mnogi zastupnici tražeći naravno slabe točke i elemente zločina kojih je bilo i na jednoj i na drugoj strani u nekim povijesnim događanjima uzimali sebi za pravo da u negativan kontekst stavljaju one vojne snage koje su realno jasno priznato bile sastavni dio antifašističke vojne koalicije u 2. svjetskom ratu? Govorim o partizanima. Kakve su se političke poruke slale od pojedinih stranačkih lidera, s kakvim je političkim porukama se izlazilo od pojedinih kolega u prethodnim mandatima pa i u ovom mandatu? Koliko smo poslali političkih poruka radikalima pojedincima i skupinama da postaje društveno prihvatljivo vratiti svastiku kao dio ikonografije opće, da postaje društveno prihvatljivo staviti U na zid od metra, da je to društveno prihvatljivo a dapače poželjno za neke. Što mi dame i gospodo radimo? Jesu li Englezi stigmatizirali englesku vojsku i Churchilla zbog toga što je bombardirao Dresden? Naravno da nisu. Počinio je ratni zločin u okolnostima u povijesti u kakvima je počinio. Jesu li Amerikanci stigmatizirali svoga predsjednika jer je svjesno bacio 2 atomske bombe i pobio par stotina civila žena i djece? Civila, a ne ratnih zarobljenika nego civila. Ali mi smo zgazili u hrvatskoj javnosti svijetlu epizodu partizana zbog zločina koji su počinjeni, istina '45. i '46. godine dijelom. U mom gradu koji je dao 1350 momaka na Sutjesci, u toj istoj antifašističkoj koaliciji na koju se mi čak i ustavno zaklinjemo, se neki dan skidalo ime njihovog vrhovnog zapovjednika. Koju smo poruku poslali desnim radikalima? Naprijed gospodo uzmite pinel i piturajte kukaste križeve. Ocrtajte još veći kukasti križ na Poljudu, na stadionu kluba koji je igrao pod partizanskim dresom protiv engleske vojne reprezentacije. … [[Upadica se ne čuje.]] Bravo Duje, vidim kako si reagirao jer si se prepoznao. I u tvojim istupima ima dio odgovornosti za ovo. Vrijeme je da ovaj Sabor vrlo jasno, vrlo jasno zauzme stav da se izmijene i Kazneni zakon i Zakon o sportu i da počnemo bacati u okove one koji će se igrati sa kukastim križem. Tko će se igrati sa kukastim križem to zaslužuje. Jednom je došlo vrijeme da uvedemo red u ovu državu. Ovo su gospodo benigne stvari, slijedeći korak je netko će zbog kukastog križa sutra skidati drugome glavu. Tako je počelo 30.tih godina u Njemačkoj. Rezultat znamo svi. Stvar se siječe u korijenu. Kao politika, kao društvo i kao odgovorni ljudi obračunajmo se sa svakom vrstom radikalizma a ovog momenta imamo kukasti križ pred vratima. Hvala lijepo.
U ime kluba Hrvatskih laburista govorit će poštovani Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege nažalost Poljud i svastika su tema već danima u Hrvatskoj zato što je slika s Poljuda otišla u svijet i zato što će nam zbog toga opet suditi drugi. Ova oba slučaja europska nogometna vlast. U Hrvatskoj tu osudu ili presudu za neprihvatljivo ponašanje nije donio nitko. Da toga nije bilo nažalost prošlo bi kao i maksimirsko "Za dom spremni". I tada u Hrvatskoj nije reagirao ni Hrvatski nogometni saveza kao nogometna vlast, ni vodstvo reprezentacije, neki su priznali da nisu znali da to nije prihvatljivo ponašanje, nije reagirala u dovoljnoj mjeri ni politika, ni policija, ni mediji. Sve je to prošlo kao eto dogodilo se slučajno. Na toj utakmici bila je i predsjednica RH nije reagirala ni ona jer je rekla da nije čula. I onda je nogometna vlast Europe ispraznila Poljud i netko je odlučio poslati novu poruku. Čitam izjave gospodin Karamarko je rekao da su to najvjerojatnije napravili huligani, u istoj izjavi veli da se je i protiv Hrvatske vodi specijalni rat i da svjetski mediji zvone na uzbunu. Zar nije žalosno da svjetski mediji zvone na uzbunu za nešto što se dogodilo u Hrvatskoj? Ta svastika na Poljudu nije uzrok nego posljedica dubokih ideoloških podjela posebice zadnjih dvije godine nametnutih povijesnih rasprava i otvaranja vrata avetima koji kad izađu nitko više ne može kontrolirati a sve zato da bi se pobjeglo od rasprave o sadašnjosti. Slovo "U", "Za dom spremni" i kukasti križevi u Hrvatskoj se proglašavaju domoljubljem, domoljubljem. Ja na to mogu odgovoriti damo da i kažu da se u Hrvatskoj domoljubi proglašavaju seljačinama. Svima njima koji to rade trebalo bi podsjetiti da se domovina voli na drugačiji način, između ostalog i poštenjem. I kada taj kriterij bude dominantan neće biti ni vremena, ni prostora, ni mogućnosti da ova ideologija koja je izuzetno opasna bude proglašavana običnim huliganstvom a domoljubi seljačinama. Ja se smatram domoljubom i nikad mi nitko nije rekao da sam seljačina zbog toga. Vjerojatno zato što mi za dokazivanje domoljublja nije trebalo urlati "Za dom spremni".
Posljednji klub SDP-a i Peđa Grbin.
Poštovane kolegice i kolege, svastika, kukasti križ na Poljudu nije izdvojen slučaj. Nemojmo se zavaravati oko toga. Kukasti križ na Poljudu je posljedica dugogodišnjeg zabijanja glave u pijesak. Kukasti križ na Poljudu je plod dugogodišnje relativizacije govora mržnje kojem smo prečesto svjedočili. Kukasti križ na Poljudu je plod toga što ustaški poklič "Za dom" neki uporno pokušavaju prikazati kao drevni hrvatski pozdrav i znak domoljublja a on to nije. Kukasti križ na Poljudu je i plod toga kada neki odu izvan granica RH recimo u Kanadu, pozivaju na naoružavanje i iza svakog ćoška vide neke nove narodne neprijatelje. SDP danas, ovdje, još jednom ponovno po ne znam koji put osuđuje svaki govor mržnje i poziva sve relevantne političke čimbenike, sve naše kolegice i kolege i u ovom Saboru da svaki govor mržnje osude kada se dogodi, a ne onda kada nam to ukaže neko izvan granica RH. Ali isto tako SDP danas i ovdje poziva sve kolegice i kolege, sve političke čimbenike da se više maknemo od prošlosti, da prestanemo voditi bitke iz '41.i bitke iz '91. Mi iz SDP-a pozivamo vas sve da se zajedno okrenemo budućnosti, da počnemo govoriti o rastu BDP-a i industrijske proizvodnje, da počnemo govoriti o rastu izvoza i osobne potrošnje, da počnemo govoriti o rastu zapošljavanja po kojem je Hrvatska danas u vrhu Europe. Mi iz SDP-a tvrdimo, sigurni smo da je to jedini način na koji ćemo osigurati da se prošlotjedne nemile slike sa Poljuda više nikada ne ponove. Hvala.
Sada prelazimo na dnevni red. Danas ćemo raspraviti prvi tri točke u pročišćenom dnevnom redu. Najprije: - Godišnje izvješće o radu Državnog odvjetništva u 2014.godini Izvješće je dostavilo Državno odvjetništvo RH u skladu sa člankom 40. Zakona o Državno odvjetništvu, materijal ste primili. Raspravu su proveli Odbor za pravosuđe i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada RH dostavila je mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani Dinko Cvitan, glavni državni odvjetnik. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Državno odvjetništvo RH sukladno obvezi Zakona o Državnom odvjetništvu podnijelo je izvješće za 2014.godinu. navedeni propisuje sadržaj izvješća, radi se o izvješću o stanju i kretanju prijavljenog kriminaliteta u prethodnoj godini, o predmetima u vezi sa zaštitom imovinskih interesa RH, o pravnoj problematici u pojedinim područjima, te o pregledu, organizaciji i stanja kadra u Državnom odvjetništvu. Izvješće naravno sadrži i statističke pokazatelje po pojedinim tematskim cjelinama koje ću u svom uvodnom govoru istaknuti samo ukoliko su bitni za analizu stanja i kretanja prijavljenog kriminaliteta, njegove opasnosti za društvo u cjelini, te stanje u vezi zaštite imovine RH. Budući da Državno odvjetništvo u svom sastavu ima kaznene i građansko-upravne odjele u izvješću je dana posebna analiza rada kaznenih i građansko-upravnih odjela. Izvješće sadrži podatke o kadrovskim osnovama za rad i materijalno-financijskom stanju društva, osvrće se i na zakonodavni okvir relevantan za naš rad, pri čemu se upozorava na određene nedostatke u zakonodavstvu i u odnosu na pojedina područja dani su ukoliko je bilo moguće prijedlozi za unapređenje rada. Napominjem da izvješće ne sadrži podatke o pojedinim predmetima sukladno članku 125. Ustavu RH i člancima 2.i 40. Zakona o Državnom odvjetništvu. Tijekom 2014.godine Državno odvjetništvo kao hijerarhijski organizirano pravosudno tijelo sastojalo se od Državnog odvjetništva RH,Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, 15 županijskih i 33 općinska državna odvjetništva. U 2014.u državnim odvjetništvima bilo je zaposleno 1.636 osoba od toga 604 dužnosnika, 918 službenika i 140 namještenika. Od 604 dužnosnika, 403 zamjenika državnih odvjetnika radilo je u kaznenim odjelima, a 162 u građansko-upravnim odjelima. Od 604 pravosudna dužnosnika njih 400 ili 66,23% su žene. Na dan 31.prosinca 2014.nepopunjeno je 133 zamjeničkih mjesta od kojih 9 mjesta zamjenika glavnog državnog odvjetnika RH, 35 u županijskim državnim odvjetništvima i 89 u općinskim državnim odvjetništvima. Također je značajan broj nepopunjenih mjesta savjetnika 159, vježbenika 181 i službenika prvenstveno zbog nedostatka sredstava, a kada su u pitanju službenici sa posebnim znanjima zbog malog koeficijenta odnosno malih primanja teško je naći kandidate s odgovarajućim stručnim znanjima i sposobnosti za rad na mjestima IT stručnjaka i drugih specijaliziranih struka. Problem nedostatka vježbenika zasigurno će još u većoj mjeri pokazati kroz vrijeme budući da je zadnji vježbenik zaposlen prije 4 godine i od tada nije raspisan natječaj za vježbenike. Dodatni problem je pitanje savjetnika koji nemaju završenu Državnu školu za pravosudne dužnosnike, više godina rade kao savjetnici u manje složenim predmetima odnosno obavljaju male složene poslove pod nadzorom mentora i državnog odvjetnika što dovodi do njihove nesamostalnosti u radu, nepoimanja odgovornosti i to nije pravilno profiliranje kadrova za zamjenik državnih odvjetnika. Što se tiče materijalnih sredstava osigurana su sredstva za rad svih državnih odvjetništava u iznosu od 311 milijuna 423 tisuće kuna. taj plan je u cijelosti ispoštivan odnosno toliko je potrošeno, osigurana su sredstva nešto veća od 311 milijuna 716 tisuća kuna. Činjenica da doznačena materijalna sredstva nisu dostatna za sve potrebe jer su često namijenjena samo za podmirivanje osnovnih i svakodnevnih obveza prema davatelja komunalnih, telekomunikacijskih i drugih usluga te nabavku osnovnih materijalnih sredstava. Usprkos tome što su državna odvjetništva u svim segmentima nastojala u maksimalnoj mogućnosti racionalno koristiti doznačena financijska sredstva ona ipak nisu dostatna osobito na stavci intelektualnih usluga, prije svega za troškove vještačenja koje je neophodno provesti prije podizanja optužnice odnosno provesti kako bi se utvrdilo da li postoji osnovana sumnja ili ne da je počinjeno kazneno djelo. Nedostatak sredstava mogao bi dovesti u pitanje i zaštitu imovine imovinskih interesa RH jer ako se ne uplati traženi predujam sudu za izvođenje određenog dokaza smatra se da je stranka odustala i dokaz neće biti naknadno proveden. O ovom problemu smo izvijestili nadležna ministarstva i predlagali izmjene članka 46. Zakona o državnom odvjetništvu na način da se sredstva za ove potrebe osiguravaju na pozicijama onih državnih tijela i ustanova iz čije nadležnosti određeni spor proizašao ili koji upravlja nekretninom koja je predmet postupka. Posebno je naglašeno u izvješću da je potrošeno 24 milijuna kuna za materijalne troškove i troškove zastupanja u međunarodnim arbitražama, po stranim odvjetničkim društvima sukladno odredbi članka 89. Zakona o državnom odvjetništvu. Doznačena financijska sredstva su nedostatna za edukaciju odnosno provođenja seminara, savjetovanja, odnosno potrebnu stručnu edukaciju dužnosnika. Pored toga državno odvjetništvo ukazuje na nedovoljna sredstva za nabavu stručne literature koja je dužnosnicima nužna za njihov svakodnevni rad s obzirom na brze zakonodavne izmjene. Isto tako u izvješću se navodi nedostatak računala koja su nužna za provođenje CTE sustava. Prošle godine su dobavljena 672 računala. Ukupno se raspolaže sa 1360 računala tako da svi zaposlenici nemaju računalo i u 2015. potrebno će biti nabaviti cca. 550 računala ako se želi osigurati da se u ovoj godini pokrene CTE sustav za sva državna odvjetništva. U Izvješću se navode podaci vezani uz probleme, smještajne probleme državnih odvjetništava i ja bih ovom istaknuo i samo problem Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta. Prostor koji se nalazi i koji je na raspolaganju u uredu u Gajevoj … [[Govornik se ne razumije.]] apsolutno je nedostatan i neuvjetan za rad ureda. Činjenica je da postoji samo jedna soba za snimanje. Arhiva je premala i više u arhivu ne može stati sve ono što u arhivu treba ići i na način na koji je propisan zakonom. Osim toga po dva zamjenika ravnatelja sjede u prostorijama koji su površine od 12 do 14 kvadrata i to jednostavno čini nemogućim način rada. S druge strane nemoguće je zapošljavati službenike, namještenike ili stručne suradnike jednostavno zato iako su osigurana sredstva ti ljudi jednostavno nemaju biti gdje smješteni. Što se tiče primjene zakonodavstva ovo je bila 2014. prva godina pune primjene kaznenog postupovnog zakonodavstva noveliranog nakon odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske. Kao što smo i prošle godine naglasili postupanje državnog odvjetnika u prethodnom postupku postalo je složenije zbog niza novo uvedenih prava okrivljenika i drugih zainteresiranih osoba te niza rokova koji vremenski ograničavaju donošenje odluka i u takvim rokovima pritisnuti rad državnih odvjetnika dodatno opterećenje stvorila je mišljenje odnosno pravno shvaćanje Vrhovnog suda Republike Hrvatske od 30. svibnja prošle godine što je dovelo do toga da su predmeti koji su vođeni po starom ZKP-u iz '97. godine dakle istraga koje su vodili istražni suci, državnom odvjetništvu je dostavljena 352 predmeta sa 889 istraga što je dodatno opteretilo rad državnih odvjetnika. Očigledno se radi o osobito teškim i složenim predmetima jer niti jedna od tih istraga nije mlađa od 3 godine, napominjem da su neke od tih istraga i stare i 20 godina. Naravno u tim situacijama državni odvjetnici moraju donijeti odluku u roku od 6 mjeseci. Što se tiče trajanja postupka i skraćivanja postupka rokovi koji su propisani Zakonom o kaznenom postupku za provođenje istraga su prekratki, dakle osnovni rok je 6 mjeseci i on se može produžiti za još 6 mjeseci u osobito složenim i teškim predmetima za 12 mjeseci. Ti rokovi jer nemoguće ih je ispoštivati i u manje složenim i u opće jednostavnim predmetima jer moguće je recimo čekati zahtjev za međunarodnu pravnu pomoć da se ispita jedan svjedok, bez ispitivanja toga svjedoka nemate utvrđeno činjenično stanje. I tada se produžavaju ti rokovi i smatram da je dovoljno da u zakonu piše da se istraga mora dovršiti u roku 6 mjeseci, ukoliko se ne dovrši da će viši državni odvjetnik poduzeti sve mjere i radnje da se istraga dovrši u primjerenom roku kako smo i predložili Ministarstvu pravosuđa. Nova rješenja u Kaznenom zakonu iz 2011. utjecala su na rad državnih odvjetništva u prethodnom postupku, teškoće su uvijek najčešće u prvim godinama primjene zakona, međutim moram kazati bez obzira na izmjene zakona državna odvjetništva su te teškoće uglavnom i prevladala i kako vrijeme bude prolazilo tako će stanje biti bolje. Za naglasiti je da se povećao rad državnog odvjetništva na području prekršajnog prava, broj prekršajnih predmeta u značajnom je porastu kako zbog dekriminalizacije pojedinih kaznenih djela i prelaska u prekršajnu sferu kažnjavanja tako i zbog isključive nadležnosti državnih odvjetništava za pokretanje prekršajnog postupka po Zakonu o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Pri tome su u te postupke s obzirom na zakonsko rješenje o obavještavanju odstrane Državnog ureda za reviziju i Državnog izbornog povjerenstva o počinjenim prekršajima Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske ne izravno ali stvarno uključena sva državna odvjetništva počev od DORH-a, županijski i općinskih državnih odvjetništava. Na području građanskog zakonodavstva novelom Zakona o parničnom postupku znatno je izmijenjen tijek postupka pred prvostupanjskim sudom jer se prethodni postupak koji je do tada bio predviđen samo u sporovima male vrijednosti uvodi u sve parnične postupke. Ograničava se iznošenje novih činjenica i predlaganje novih dokaza nakon zaključenja prethodnog postupka, nova koncepcija prvostupanjskog postupka predviđena u dva ročišta itd.. Sve novele Ovršnog zakona posljednjih godina imali su za cilj pojednostaviti i ubrzati ovršni postupak i naplatu tražbina ovrhovoditelja, to je dovelo do znatnog smanjenja ovršnih predmeta na sudovima ali ne i u državnim odvjetništvima. Izmjenama Stečajnog zakona iz 2012. godine isti je usklađen sa odredbama Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi pa se u radu državnog odvjetništva pojavila potpuno nova vrsta predmeta a uvedena je mogućnost mirenja sa ciljem rješavanja sporova o postojanju vjerovnikove tražbine. Navedenim učestalim izmjenama i dopunama građanskog procesnog zakonodavstva došlo je do rasterećenja sudova, njihovog učinkovitijeg postupanja i bržeg okončanja postupka ali je istodobno s druge strane dovelo do značajnog povećanja opterečenja rada državnih odvjetnika točnije građansko upravnih odjela koji zastupaju Republiku Hrvatsku kao stranka u navedenim postupcima. Što se tiče stanja i kretanja kriminaliteta i ove godine se bilježi pad kaznenih prijava protiv svih poznatih i nepoznatih počinitelja za 10%. Apsolutne brojke ne bih govorio, jasno su naznačene u izvješću. Prijave protiv poznatih fizičkih osoba i pravnih osoba u kontinuiranom su padu od 2011. godine i padu u 2013. godini iznosio je 6% dok se isto tako bilježi pad broja kaznenih prijava protiv nepoznatih počinitelja za 14%. Kada gledamo strukturu kriminaliteta po podnesenim prijavama kaznena djela protiv imovine participiraju u najvećem djelu dakle protiv 12 tisuća 443 osobe podnesene su kaznene prijave zbog kaznenih djela protiv imovine i oni participiraju sa 37,4%. Sljedeća su kaznena djela protiv osobnih sloboda sa 17,7%, a tu se radi o pretežito kaznenim djelima prijetnje, kaznena djela protiv gospodarstva sa 7,2%, protiv braka, obitelji, djece sa 6,8% itd., itd. Dakle možemo zaključiti da se u samoj strukturi prijavljenih kaznenih djela nije desilo ništa značajno što bi trebalo biti predmetom nekakvog posebnog očitovanja državnog odvjetništva, dakle u strukturi u svim kaznenim djelima, prijavljenim kaznenim djelima i to moram naglasiti i kako u odnosu na mlađe punoljetne i tako i maloljetne osobe, najveći broj prijavljenih osoba je upravo za imovinska kaznena djela. Zakon o kaznenom postupku razlikuje neposredno optuženje od optuženja nakon provedene istrage iako je u zakonu u određenim slučajevima moguće neposredno optuženje za kaznena djela za koja je propisana kazna zatvora do 15 godina zatvora. Rijetko dolazi do primjene odredbe članka 341. stavak 3. ZKP-a i takvog neposrednog optuženja. U pravilu se neposredna optuženja podižu za kaznena djela za koje je propisana novčana kazna ili kazna zatvora do 5 godina i kako su ta djela najbrojnija u strukturi prijavljenog kriminaliteta neposredno optuženo 13280 osoba, a nakon provedene istrage 3593 osobe. Od 13280 podnesenih optužnica 6276 optuženih osoba i 47% svih podnesenih neposrednih optužnica državna odvjetništva zatražila su od sudova izdavanje kaznenog naloga kao jedan od načina skraćivanja kaznenog postupka. Što se tiče istraga, već sam kazao istraga je do rješenja o provođenju istrage doneseno protiv 4353 osobe, a o kojem obimu povećanja posla se radi evo jedan samo usporedni podatak 2012. godine rješenje o provođenju istrage doneseno je protiv 783 osobe, od toga iz uskočke nadležnosti 521. Dakle radi se o enormnom broju donošenja rješenja o provođenju istraga u odnosu na prethodne godine što je posljedica zakonodavnog rješenja. Postupak pred optužnim vijećem je bio uspješan za državne odvjetnike. Potvrđeno je 10284 optužnih akata ili 96,1% svih optužnica. Sudovi su donijeli prvostupanjske presude u odnosu na 15747 osoba, od čega 14371 presudu koja je osuđujuća ili 91,3%. Tijekom 2014. posebno je praćen rad državnih odvjetništva u odnosu na sporazumijevanje. Podaci ukazuju na to kako je doneseno 716 presuda na temelju sporazuma stranaka što je osjetno više nego u 2013. kada ih je bilo 425. Međutim, od 716 presuda po sporazumu njih 424 su iz nadležnosti USKOK-a, dok su općinska i županijska državna odvjetništva sklopila sporazume na temelju kojih je donesena presuda samo u odnosu na 292 osobe od ukupno 13776 optuženih osoba, dakle u 2% slučajeva je došlo do sporazumijevanja. Ovo cijenimo apsolutno nedovoljnim jer sporazumijevanje kao institut vrlo je značajan, prije svega zbog skraćivanja postupka i zbog velike uštede troškova jer svaki postupak nosi, odnosno puno košta. Posebna pozornost posvetila se zamrzavanju i oduzimanju imovinske koristi. U izvješću su dati tabelarni prikazi po svim državnim odvjetništvima, koliko je presuda doneseno, kolika je vrijednost zamrznute imovine i kolika je vrijednost oduzete imovine na temelju prvostupanjskih presuda pa tako da kažem da je vrijednost zamrznute imovine iznosila ukupno 175 milijuna kuna. Dakle to je procijenjena imovina, ima i neprocijenjene imovine, dakle radi se o većem iznosu, time da je u odnosu iz uskočke nadležnosti, a to je zamrznuta imovina u vrijednosti 112 milijuna kuna. Prvostupanjski sudovi odnosno prvostupanjskim presudama oduzeta je imovinska korist u iznosu od 202 milijuna kuna. Što se tiče rada u kaznenim predmetima protiv mlađih punoljetnih i maloljetnih osoba, možemo kazati da su mlađe punoljetne osobe u ukupnom kriminalitetu poznatih počinitelja kaznenih djela sudjeluju sa 7,6%. Dakle 2014. godine prijavljeno je manje od 13,9% osoba nego 2013. godine. Trend pada broja prijavljenih mlađih punoljetnih osoba kontinuiran je unatrag dvije godine, a jedan od razloga to je svakako izmjena kaznenog zakonodavstva kojim se najbliži oblik kaznenog djela vezano za zlouporabu opojnih droga bio tada prijavljivan u velikoj mjeri sa oko 30%. Međutim, možemo kazati i zaključiti sa sigurnošću da je ovakvim zakonskim okvirima došlo do pada broja počinjenih kaznenih djela od strane mlađih punoljetnih osoba i od strane maloljetnika. Ono što je važno, važno je da su državna odvjetništva apsolutno bila ažurna u predmetima u odnosu na maloljetne osobe. Naime, u radu su ukupno bile 2864 prijave, od toga krajem izvještajnog razdoblja u državnim odvjetništvima ostalo je neriješeno svega 6 prijava ili 0,2% i možemo tvrditi da se tu radi o apsolutnoj ažurnosti. Posebno je za istaknuti da se primjenom načela svrsishodnosti u prethodnom postupku ostvarila odnosno pokazala iznimno dobrom, prije svega zato jer maloljetničko pravo je odgojno pravo, to nije represivno pravo i u 2014. godini kao 2013. godine u 51% slučajeva pozivom na načelo svrhovitosti odlučila, odluka je bila donesena da se prema maloljetnicima ne pokreće kazneni postupak bez ili uz naloženu mjeru posebnu obvezu iz članka 72. Zakona o sudovima za mladež. U izvješću je dato kretanje i struktura kriminaliteta i detaljni podaci o radu USKOK-a. U nekoliko rečenica došlo je do znatnog pada broja kaznenih prijava, manji broj istraga nego prethodne godine što je zapravo posljedica prošlogodišnje akcije Hipokrat kojom prilikom je prijavljeno preko 500 osoba. Dakle sada se vratilo u ono stanje koje se nalazilo broj podnesenih kaznenih prijava u 2012. godini. Upravo i zbog te akcije u prošloj godini USKOK je imao od svojeg osnivanja do danas najveći broj presuda, dakle najveći broj odluka suda povodom optužnica ureda. To su 622 presude od kojih je 595 presuda ili 95,66% osuđujuće, 23 presude ili 3,70% su oslobađajuće, dok su 4 presude 0,64% odbijajuće. U izvješću su dati jasni pokazatelji u odnos na organizirani kriminalitet, kao i u odnosu na koruptivna kaznena djela. Inače, kao što sam uvodno kazao u odnosu na svaku glavu Kaznenog zakona dati su statistički podaci i dati su određeni zaključci o stanju i kretanju kriminaliteta za svaku pojedinu kaznu, glavu Kaznenog zakona. Što se tiče rada na građanskim i upravnim predmetima Državno odvjetništvo kao zastupnik po Zakonu Republike Hrvatske poduzima sve pravne radnje radi zaštite njene imovine, imovinskih interesa kroz zastupanje Republike Hrvatske u postupcima pred sudovima, upravnim i drugim tijelima, zastupanjem u upravnim sudovima, podizanjem zahtjeva za izvanredno preispitivanje pravomoćne presude, te upravnim postupcima radi povrata oduzete imovine Državno odvjetništvo postupa s ciljem zaštite zakonitosti. Međutim, davanjem pravnih mišljenja na pravne poslove koje sklapa Republika Hrvatska kao jedna od ugovornih strana Državno odvjetništvo istodobno štiti zakonitost, osigurava pravedno i jednako postupanje prema svima, prevenira nastanak sporova i štiti imovinske interese Republike Hrvatske. Građansko-upravni odjeli u prošloj godini u radu su imali 63663 predmeta, sudska predmeta što predstavlja povećanje od 2 i pol posto. Zapravo svih predmeta, sudskih predmeta je bilo 48532, upravnih 3117, dok se na ostale predmete odnosilo 12006 predmeta. U izvješću je dat pregled novih predmeta prema državnom tijelu iz čijeg djelokruga su oni proizašli, pa tako prema vrijednosti spora najveća je vrijednost sporova koji proizlaze iz nadležnosti Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom u iznosu od 3 milijarde 182 milijuna kuna, Ministarstva financija 720 milijuna kuna, Ministarstva pravosuđa 276 milijuna kuna itd. Ukupna vrijednost spora u parnicama koje su pokrenute po tužbama Republike Hrvatske iznosi 535 milijuna kuna što je gotovo isto kao i 2013. godine dok je vrijednost predmeta spora u parnicama protiv RH 4 milijarde 775 milijuna što je dvostruko više nego 2013. godine. Posebna pozornost pokrenula se primjenom članka 186a. ZPP-a koji se odnosi na izvan sudsko rješavanje sporova. Dakle i RH, a i s druge strane fizičke i pravne osobe dužni su pokrenuti postupak hajmo kazati mirenja, odnosno vansudskog rješavanja spora u 2014. godini ukupno je sklopljeno 1285 izvansudskih nagodbi. Vrijednost sklopljenih nagodbi iznosi 77 milijuna kuna. Interesantan je podatak da je od 2010. do kraja 2014. godine sklopljeno ukupno 6812 izvansudskih nagodbi čija ukupna vrijednost iznosi 603 milijuna kuna. Na ovaj način dolazi do velike uštede kako u odnosu na troškove parničnog postupka, tako i u odnosu na neplaćanja kamata kada se takva nagodba i sklopi. Zamjenici građansko-upravnih odjela donijeli su ukupno 5579 meritornih državno-odvjetničkih odluka, zastupali su na 18899 ročišta što je 11,29% više nego 2013. godine. Uložili su 1523 redovna pravna lijeka i 536 izvanrednih pravnih lijekova. Što se tiče uspješnosti gledano kroz vrijednost predmeta spora tada smo dobili parnice u ukupnoj vrijednosti od 897 milijuna kuna, a izgubili ukupnoj vrijednosti od 136 milijuna kuna. Dakle, uspješnost je bila 87%. Analizirajući uspjeh u parnicama prema vrijednosti spora pred Trgovačkim sudovima dobili smo ukupne vrijednosti 541 milijun kuna, izgubili 135 milijuna kuna, tako da je ukupna vrijednost spora i visina potraživanja prema RH kao prema tuženiku pred Trgovačkim sudovima iznosila 676 milijuna kuna. Izvješće sadrži posebne dijelove koji se odnose na izvide kaznenih djela i ograničavanje temeljnih prava i sloboda sa navođenjem statističkih podataka o primjeni posebnih dokaznih radnji iz kojih je razvidno da je uspješnost USKOK-a puno veća, nego što je to uspješnost redovnih državnih odvjetništava i to je predmetom stalne i trajne analize kako bi se poboljšao rad redovnih državnih odvjetništava u ovom segmentu. Sadrži Izvješće o međunarodnoj pravnoj pomoći i suradnji. Tu su navedeni svi statistički podaci i o povećanju aktivnosti Državnog odvjetništva. U ovom segmentu rada u izvješću se analizira suradnja sa Uredom zastupnika Republike Hrvatske pred Europskim sudom za ljudska prava, nadzor nad radom nižih državnih odvjetništava i posebno se obrazlaže zajednički rad sa policijom i drugim državnim tijelima. Dame i gospodo, zaključno. Državno odvjetništvo tijekom 2014. godine zadržalo je visok stupanj ažurnosti, učinkovitosti, kvalitete rada. Intenzivne zakonodavne promjene nisu u bitnome utjecale na uredno i zakonito obavljanje poslova iz nadležnosti Državnog odvjetništva zbog kontinuiranog provođenja programa edukacije državnih odvjetništava i zamjenika državnih odvjetnika kako u okviru Pravosudne akademije, tako i unutar sustava Državnog odvjetništva. Za naglasit je da bez prijema vježbenika i potrebnog broja državno-odvjetničkih savjetnika kao pretpostavki za imenovanje zamjenika državnih odvjetnika nije moguće osigurati potrebne kadrovske potencijale za obavljanje sve većih zakonskih obveza zbog trenutne kadrovske podkapacitiranosti. Isto tako je nužno kako bi se tijekom 2015. i u buduće održao dostignuti stupanj ažurnosti i kvalitete rada osigurati neophodne pretpostavke za rad u vidu osiguranja potrebnih materijalno-tehničkih sredstava. Pod tim podrazumijevamo osiguranja adekvatnih uredskih prostora, nabava informatičke opreme, službenih automobila i drugo. I konačno, ostvareni su rezultati zbog naprijed opisane situacije ostvareni prije svega zahvaljujući iznimnoj nadprosječnoj angažiranosti svih državnih odvjetnika, zamjenika državnih odvjetnika, službenika i namještenika što samo po sebi ne stvara uvjete održivosti sustava. Hvala lijepa.
Zahvaljujem glavnom državnom odvjetniku. Prelazimo na replike. Prvo poštovani Branko Vukšić, izvolite.
Uvaženi državni odvjetniče Cvitan, ništa osobno. Ja bih bio puno zadovoljniji kad su ovakva izvješća na dnevnom redu Hrvatskoga sabora kad bi stručnjaci poput vas nama objasnili one brojke koje pišu. Ja o ovom izvješću nemam nikakvog prigovora. U prvom redu ono je sistematično i ono daje statistiku sve ono što ste vi radili. I sad bih ja volio da vi tu statistiku u našim kada se budete ponovo obraćali da nam pojasnite tu statistiku. Evo ja ću postaviti jednu primjedbu ili jedno pitanje. Kažete da je pad prijava. Ima se osjećaj, prema ovom izvješću kad se pročita, da je i pad kriminala u Hrvatskoj, da je pad korupcije. Međutim, percepcija korupcije je velika. Je li smanjen uistinu kriminal ili su državne institucije, to ne govorim o DORH-u nego govorim o sudovima, govorim o svim onim institucijama koje trebaju brinuti o građanima, su građani izgubili povjerenje u te institucije i ne prijavljuju. Jer se često događa da oni koji prijavljuju kriminal ili korupciju u državnim tvrtkama ili u nekim drugim tvrtkama zapravo izvuku deblji kraj. Poslije toga su šikanirani, dobiju otkaze, čak i kad sudovi presude da se vrate na posao vrlo teško ih se prima natrag. Koliko je ta vaša percepcija, da li je uistinu pad kriminala ili stvarno su građani obeshrabreni? I naravno da je uvijek intrigantnije, za nas koji čitamo ovo izvješće, ono što ne piše. Znači, problem jest u tome što ne piše i znam da vi ne možete govoriti o svemu što se događa u DORH-u jer sasvim sigurno nije ovo mjesto da vi govorite jer su mnoge istrage tajne ali nas intrigira i ne možemo pobjeći od toga.
Želite li odgovarati državni odvjetniče? … [[Upadica se ne razumije.]] Ovako imate pravo, a dobro nećete pojedinačno odgovarati? Dobro, hvala. Gledajte, ne možete vi na kraju. Vi možete se javiti kao predlagatelj po 5 minuta nakon svake rasprave, a sada možete na svaku repliku odgovarati 2 minute ako želite. A zaključno nakon cijele provedene rasprave možete pola sata. … [[Upadica se ne razumije.]] Dvije minute, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, kada smo konstatirali pad broja prijava ne mogu tvrditi da je došlo do pada kriminaliteta. Činjenica je da je došlo do promjene zakonodavnog okvira, činjenica je da je dekriminalizacija kao kazneno djelo najblaži oblici zlouporabe opojnih droga više nisu kazneno djelo i dakle ja ne mogu kazati da je došlo do smanjenja kriminaliteta. Sljedeće godine, dakle sad ste nedavno donijeli zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona gdje onaj limit sa 2000 kuna za krađu smanjen na 1000 kuna i to kao produženo kazneno djelo i sigurno već se sada vide refleksije, bit će povećan broj kaznenih prijava, odnosno doći će do rasta kriminaliteta. Ono što sam naglasio, što sigurno možemo zaključiti što se tiče poznatih počinitelja došlo je do pada maloljetničkog kriminaliteta i do smanjenja recidiva. Recidiv je bio povećavan iz godine u godinu i sada je prvi put došlo do pada, dakle zaustavljen je jedan trend. Što se tiče percepcije meni je vrlo teško govoriti. Ja znam da državni odvjetnici su dužni i ja kao glavni državni odvjetnik činim sve da se reagira na svaku kaznenu prijavu i reagira na onaj način kako je to predvidio zakon, da se utvrde činjenice i na osnovu tih činjenica da se donese valjana zakonita državnoodvjetnička odluka.
Druga replika, poštovani Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine glavni državni odvjetniče gospodine Cvitan pa evo ja ću vas pitati nešto što je čini se od interesa za cjelokupnu javnost, a posebice za dubrovačku javnost. Naime, nakon Izvješća SOA-e u kojem je spomenuto da je jedna velika državna tvrtka u kojoj država ima većinsko vlasništvo odnosno ima svoje vlasništvo, udjel, nakon tog izvješća je, rečeno je u tom izvješću da je došlo do nepravilnosti u privatizaciji odnosno da je uprava kupovala dionice itd. Međutim, kako nije navedeno ime tvrtke o kojoj se radi došlo je do špekulacija u javnosti. Pa tako je na svim udarnim terminima u svim medijima objavljeno ime tvrtke Atlantska plovidba. Pa vas ja molim da barem odgovorite, mislim da evo pretpostavljam da nam barem to možete reći, je li doista riječ o Atlantskoj plovidbi, mislim da je to od interesa za javnost jer svi mediji su u udarnom terminu to ste vidjeli i sami objavili od javnih televizija do drugih svih medija da je riječ o Atlantskoj plovidbi. Međutim, iz te tvrtke govore da jednostavno nema veze bez obzira što oni govore. Ja bih vas molio da odgovorite je li riječ o Atlantskoj plovidbi? Prije svega radi samih zaposlenika, ne radi uprave ukoliko je ona eventualno griješila nego radi 95%, 99% onih koji rade svoj posao marljivo, a to su pomorci koji se tope na svim morima diljem svijeta. I bilo bi bitno da se odgovori je li tu riječ o Atlantskoj plovidbi ili nije? Ukoliko jest naravno vi imate sve instrumente na raspolaganju da provjerite istinitost tih navoda ali mislim da nije dobro, generalno mi je malo čudno da je to objavila SOA. Sigurno bi bili svi sretniji da je DORH objavio da je temeljem određenih prijava pa moguće i temeljem prijave SOA-e da se reagiralo i da je riječ o Atlantskoj plovidbi. Evo, taj put doista me u ovom trenutku ne zanima, zanima me da li je doista riječ o Atlantskoj plovidbi obzirom na sve spekulacije koje su prisutne u medijima svakodnevno. Hvala lijepo.
Želite li odgovarati? Izvolite, glavni državni odvjetnik Dinko Cvitan.
Poštovani gospodine Matušić stavili ste me sad u jednu situaciju, ja znam odgovor na to pitanje, ali ne dozvoljava mi zakon da govorim o nečemu što je u tijeku kriminalističko istraživanje. Činjenica je da sam iznenađen sa pisanjem medija navodeći jedno trgovačko društvo koje ste vi spomenuli. Ja nemam pravo to govoriti. Ja mogu samo kazati kao u svakoj prijavi ili u svakoj informaciji koja dođe u Državno odvjetništvo kao što sam kazao i gospodinu Vukšiću moramo poduzeti sve mjere i radnje i u pravilu se to provodi nalaganjem izvida koje provodi policija. Nakon što se to dovrši i nakon što se donese odluka tada se može donijeti odluka da se o tome obavijesti javnost i javnost ima pravo znati. Ja razumijem vaše pitanje, jasno mi je da je to interes javnosti ali ja imam zakonsko ograničenje i ja nažalost ne mogu ovdje govoriti. Činjenica je, ista situacija je ako dozvolite sa istragom, istraga je nejavna. Prije je bila istraga tajna. Ja da budem iskren ja ne razumijem što to znači nejavna istraga. Što se mene tiče neka sve bude javno.
Treća replika, poštovani Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni odvjetniče u vašem Izvješću za 2014. godinu ima stvari koje nisu ovdje objavljene a spominju se u drugim izvješćima, tipa pučke pravobraniteljice ili MUP-a a vezano je za ovaj Protokol o međunarodnoj suradnji vezano za BiH. To možemo kasnije. Ali ovdje, tijekom 2014. godine u nadležnim državnim odvjetništvima zaprimljeno je ukupno 6 zahtjeva za mirno rješenje spora zbog diskriminacije bilo kojih oblika, pet zahtjeva nije prihvaćeno u odnosu na jedan je zatraženo očitovanje nadležnih tijela. Toliko o tome, toliko o nekakvoj rastućoj diskriminaciji u RH, toliko o tome o pojavi fašizma koji dolazi na vrata RH o kojem ste mogli slušati i prije vaše točke dnevnoga reda. Ako se sada vratimo na Deklaraciju o nesnošljivosti i jednocentrizmu nacionalnih manjina koji su to uputili prije godinu dana, koji upravo govorio o ovakvim stvarima o nesnošljivosti, diskriminaciji, o organiziranim skupinama u RH koji su evo i ovaj tjedan bili u Opatiji, na Brijunima … [[Govornik se ne razumije.]] govorili o ulozi medija, ne znam je li ih čuvala policija, imate li vi ikakvih saznanja? Podrška pučke pravobraniteljice, SMS-ovu biltenu koji govori o pojavama mržnje i diskriminacije, Ministarstva vanjskih poslova Rusije koji govori o pokrštavanju 30 tisuća Srba u RH iako znamo da po Kanonu oni koji su primili sakrament krštenja u Pravoslovnoj crkvi ne mogu se nikako pokrstiti u Katoličkoj crkvi, a Katolička crkva priznaje sakrament krštenja iz Pravoslavne crkve. O medijima, javnoj televiziji, pa i evo sada o svastici u Splitu slušali smo cijelo jutro, a u službenim izvješćima kako u vašim, kako u izvješćima pučke pravobraniteljice, Ministarstva unutarnjih poslova pa i u izvješćima ovim najnovijim SOA-e nema niti jedne riječi, pa i u znanstvenom istraživanju PILAR-a koji je proveo prije nekoliko dana. Niti jedne riječi o takvim pojavama u RH, a kaže se u izvješću SOA-e da su aktivne organizacije i pristaše četničkih pokreta u državama okruženja ali i šire. Pri tome postoje i kontakti prema istomišljenicima u RH te prema ostalim organizacijama, a o tome nema niti riječi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Babić. Kolega Babić isteklo je vrijeme. Na ovu repliku odgovara državni odvjetnik Dinko Cvitan. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja mogu samo dodati ono što piše u ovom izvješću. Gledajte, izvješće mora biti takvo strukturirano da iznesemo osnovne podatke. Kada bi u odnosu na svaku stavku iznosili ,svaki broj iznosili zaključke, ako bi imali konkretne predmete na čemu se inzistira to izvješće bi imalo 10 tisuća strana. Mislim da to nije svrha izvješća. A što se tiče ovih podataka oni su takvi kakvi jesu. Dakle, ja tome nema šta ni dodati ni oduzeti. Da to je pet slučajeva, toliko ih je bilo, a obveza postoji da se i o tome napiše izvješće.
Nova replika poštovani Dujomir Marasović. Izvolite.
Štovani gospodine dopredsjedniče, gospodine Cvitan vi ste rekli u vašem izlaganju da je pao postotak prijave protiv poznatih i nepoznatih osoba. I ja vam dajem danas jedan prijedlog kako ćete vi popraviti taj postotak, prijavite nepoznate počinitelje za ono što su napravili socijalističko obilježje nasred hajdukova igrališta jer taj znak je oznaka socijalističke partije Njemačke kao i petokraka zvijezda socijalističke partije Jugoslavije, odnosno Hrvatske. I to su dva ista identična znaka sa istim učinkom u 2.svjetskom ratu i u poraći. Dakle, poznato je ovdje cijelo jutro slušam mi iz Splita moramo trpiti izlaganja ovdje ljudi koji na neki način nešto žele se istači da je na vlasti u Hrvatskoj SDP, odnosno partija. U Splitu je na vlasti SDP, u Hajduku pretežno SDP, u tajnim službama jer Josipović bio 8 godina predsjednik države, SOA tajna, sve su tajne službe u rukama SDP-a. A ko je kriv? Ja kriv tobože? Gledate ovu stranu, traži se ko je kriv. Pa izvolite istražiti tko je kriv, pokrenite postupak moj je prijedlog pa da vidimo tko je kriv. A mi u Splitu svi znamo, babe znaju, ribe znaju, da je SDP inspirirao u borbi sa Hrvatskim nogometnim savezom ovaj slučaj kako bi srušio nogometni savez isto kao što je Tito namjestio one špijunske aparate u svom … [[Govornik se ne razumije.]] i ispod Jovankinog kreveta kad je izmijenio Rankovića. To je isti posao i prijavite molim vas to tako da konačno znamo, a da ne ovdje pljuju po svojoj državi a ne zna se, mi smo kao tobože … [[Govornik se ne razumije.]] svastika. Pa vi ste partija, to je nacionalni socijalistička stranka Njemačke, a ovdje je bila i ovdje jest, vi ste socijalistička stranka Hrvatske. I bili ste i ostali. To su dva ista znaka. I možete protiv poznatih počinitelja, svugdje se nalazi petokraka zvijezda, a gdje je poznat načelnik prijavite ga jer nije skinuo taj znak komunizma koji je osuđen u EU da bi po zakonima EU i hrvatskim morali skinuti i petokraku zvijezdu.
Sad da čujemo hoće li biti pokrenut postupak protiv Tita zbog … [[Govornik se ne razumije.]] bio u Jovankinoj sobi. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja bi samo rekao da državno odvjetništvo ne podnosi kaznene prijave nego postupa po kaznenim prijavama.
Nova replika Vesna Škare-Ožbolt. Izvolite.
Poštovani gospodine državni odvjetniče, u proteklih 12 godina bilo je 27 spektakularnih velikih afera, velikih uhićenja, od tih 27 velikih afera svega 7 ima pravosudni epilog, odnosno ima pravomoćnu presudu. Preko 2 milijarde kuna je navodno šteta u tih 27 velikih korupcijskih afera. Vi ste rekli da je državno odvjetništvo oduzelo 202 milijuna kuna imovine. Državni ured za upravljanje državnom imovinom koji treba brinuti i skrbiti o toj oduzetoj imovini je službeno priopćio, a to sam pročitala nedavno da skrbi samo o 5 milijuna kuna te oduzete imovine. Pa me zanima gdje je od 203 milijuna kuna, gdje je ta imovina na kraju? Tko s njom stvarno upravlja i da li uopće upravlja? To je jedno pitanje. A drugo pitanje je, prošle godine ste najavili lovce na utaje poreza zanima me ima li tu kakvih efekata i rezultata, to je bilo prošle godine možda je to izvješće trebalo obuhvatiti i taj elemenat? Jednostavno zanima me da li ima rezultata kada je riječ o lovcima na utaju imovine?
Odgovor na repliku državni odvjetnik Dinko Cvitan.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice, nisam rekao da smo mi oduzeli nego sudovi su donijeli prvostupanjske presude kojima je naloženo oduzimanje 202 milijuna kuna. Istina je da … nekakvo drugačije praćenje napraviti jer ne oduzme se 202 milijuna kuna. s jedne strane sud ima obvezu donijeti presudu kojom se oduzima imovinska korist, a kod imovinskih kaznenih djela koja obično čine osobe koje nemaju nikakve imovine mora se takva odluka donijeti, međutim vi nemate šta od tih osoba oduzimati. Zakonom je stvorena obveza za Državno odvjetništvo da doživotno prate nekog čovjeka da li ima nekakvu imovinu što stvara teške zadaće pred državne odvjetnike, dakle vidjeti na koji način pratiti nekome kome je sud dosudio oduzimanje 10 tisuća kuna, a danas nema ništa, da li će imati nešto za godinu dana, dvije, pet ili deset godina. Dakle razmišljamo o tome i pravimo jedan plan kako ćemo iskazati sljedeće godine u izvješću koliko je zaista i stvarno na temelju pravomoćnih presuda oduzeto imovine što u novcu što u stvarima i s čim je raspolagao Državni ured za upravljanje državnom imovinom. Što se tiče utaje poreza, utaja poreza je jedno od kapitalnih kaznenih djela, tu nema nikakve dileme. Dakle i u ovom Visokom domu je bilo prigovora na neke sporazume odnosno presude na temelju sporazuma stranaka kojim su se izricale kazne zatvora zamjenom rada za opće dobro. Međutim činjenica je da je važno da se s jedne strane vrati imovinska korist stečena kaznenim djelom i to mora biti cijenjeno kao i olakotna okolnost, ali utaja poreza to je nešto što oštećuje sve nas i vas i našu djecu i naše ljude koji rade i oni koji ne primaju plaću itd. Ja moram kazati da je ove godine počeo sa radom Samostalni sektor za otkrivanje poreznih utaja. Radi se o jednom.
Vrijeme, privedite kraju odgovor.
… financija, radi se o timu mladih, sposobnih, stručnih ljudi i vidjet ćete rezultate vrlo brzo.
Nova replika poštovani Dragan Crnogorac.
Gospodine Cvitan vidite da je izuzetno bitno da u izvještaju stoji sve ono što treba stajati i onda kolege diskutiraju onako kako stoji samo na ovih 200 strana, inače je praksa da se napravi sažetak na jedno 50-ak strana, a izvještaj možete napraviti na više od 200 i onda bi kolege mogli pročitati. Ja ću vama dati ovom prilikom isto da kažete kao što ste na odboru vezano upravo za najteža djela ranih zločina što prošle godine je išlo pogotovo u medijima navodi zločinci slobodno šetaju. To se odnosilo najviše na Srbe i Vukovar, a vi ste normalno ovdje dali u izvještaju proširenom da ste ispitali te i dali su izjave i provjerili ste takve navode i da nisu prikupljeni ama nikakvi dokazi. Dakle ovo je nešto što je trebalo apsolutno da se nađe u vašem izvještaju i da to zna cijela javnost da se na neki način skine ta stigma. Što se tiče ratnih zločina, mi smo apsolutno zato da se svaki ratni zločin istraži, mi smo zato da porodice ne čekaju 20 godina i više, a pogotovo u onim slučajevima gdje su poznati i počinitelji i gdje postoje materijalni dokazi, gdje postoje svjedoci, gdje postoje čak i preživjeli svjedoci, a ne da se o tim zločinima gotovo ništa ne radi. Da tako kažem nemojte da budete ili da nosite onaj pridjev kao što je to prethodnik bio jedno vrijeme poneo pa su ga nazivali stand Bajić ili stand by u nekim izjavama odnosno u nekim predmetima i molim vas provodite te slučajeve do kraja i da ne bi isto bilo kao što i u slučajevima, a vi znate jel ste rekli da surađujete sa Uredom zastupnice RH pred Europskim sudom za ljudska prava u slučaju Marguš i drugi. Svi oni drugi koji su ovako izbjegli, a bili su slobodno šetali RH. A što se tiče deklaracije.
Vrijeme. Neće biti više vremena za to. Vrijeme je isteklo za ovu repliku. Čut ćemo odgovor Dinka Cvitana. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Crnogorac, ja ću ponoviti ono što sam vam kazao na odboru. Naime, mi ne možemo i nemamo pravo komentirati navode medija. Ja sam vam tada rekao ne s namjerom da vas povrijedim ili na bilo koji način dovedem vaš dignitet, ali ja sam glavni državni odvjetnik, a ne glavni i odgovorni urednik novina i ja ne mogu na takav način demantirati neke izjave ovih ili onih. Činjenica je vi ste ukazali na vrlo mali prostor koji je u izvješću posvećen ratnim zločinima, a ja sam vam tada rekao i kazat ću i ovdje da se svake godine na kraju godine na web stranici DORH-a objavljuju svi podaci, cjeloviti podaci o predmetima procesuiranja ratnih zločina, to je učinjeno i ovdje. Dakle imate podatke, imate tablične prikaze, govori se o nekim najznačajnijim predmetima, prema tome to možete naći na web stranici DORH-a. I kazat ću ponovo ako ćemo izvješće opterećivati na ovakav način u svakom segmentu stavljati 20, 30, 50 stranica s jedne strane za nas je to vrlo teško napraviti u datom roku ispoštivati rok zakonski do 30.travnja da izvješće donesemo i s druge strane to izvješće će bit ogromno izvješće i ne znam da li bi ono poslužilo svojoj svrsi. Možda griješim. Hvala.
7.replika poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Cvitan ovo vaše izvješće koje ste uvodno obrazložili je korektno obuhvatilo sve segmente nadležnosti DORH-a u progonu kaznenih djela po svim područjima. Međutim građani rad DORH-a na neki način najviše percipiraju ili ocjenjuju upravo po kaznenom progonu javnih osoba, političara stranaka i teško se oteti dojmu da je DORH u percepciji građana sve više politički arbitar, nekakav higijeničar vlasti, a sve manje tijelo koje mora progoniti učinkovito, ne selektivno, brzo, ali sa jasnim odgovornostima da kada o nekom pravosudnom procesu nešto završi oslobađajućom presudom da netko treba i odgovarati u DORH-u ili USKOK-u možda zbog toga što su se mnogi osumnjičili mediji to razvlačili a na kraju završilo oslobađajućom presudom. Podsjećam na nedavne slučajeve oslobođen ministar, bivši ministar, jedan gradonačelnik itd.. Zašto to govorim? Početkom 2015. godine u javnosti se pojavilo jedno svjedočanstvo jednog neovisnog novinara Goradana Malića koji je dao jednu izjavu koju prenosim iz medija: "Josipović me zvao da zajedno sa njim, Baićem i Pavićem uništimo HDZ.", pa nastavlja daje. Plan se dobrim dijelom realizirao a obuhvaćao je bankrot HDZ-a, kazneni progon, rascjepljivanje na minijaturne dijelove. Znači u proteklih 6 mjeseci od ove izjave nitko od prozvanih ništa nije rekao, nitko ništa nije demantirao, ne znamo ni stav DORH-a. Jer pitam vas gospodine Cvitan da li ste vi po službenoj dužnosti poduzeli nekakve određene korake? Da li ste ispitali možda istinitost ovih navoda? Jer ovakve tvrdnje jednostavno treba otkloniti, tj. sumnje sa ovih prozvanih a najviše sa samog DORH-a. Jer postavlja se pitanje meni osobno ja sam bio šokiran sa takvom izjavom kao član HDZ-a. Ima li uopće smisla politički djelovati u državi gdje nam netko ovako izgovori jednu izjavu a postoje nekakvi gospodari političkog života koji u nekakvim sobama nešto dogovaraju i sve se nešto i događa na tom terenu. Evo pa bih molio vaše mišljenje o tome.
Odgovor na repliku poštovani Dinko Cvitan.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Borić. Ovdje ste postavili nekoliko vrlo bitnih i važnih pitanja. Kao prvo, državni odvjetnik je odgovoran za svoj posao a državni odvjetnik mora podići optužnicu kada smatra da su ispunjeni uvjeti za podizanje optužnice a to je postojanje osnovane sumnje da je počinjeno kazneno djelo. Državni odvjetnik je uspio u svom postupku onoga časa kada mu je sud potvrdio optužnicu. Što će se dalje dešavati na raspravi to je jedno drugo pitanje. Činjenica je da postupci traju predugo. Ja ponavljam, mi i ja osobno i kao ravnatelj USKOK-a i sada kao glavni državni odvjetnik, ne pada mi napamet da kalkuliram sa bilo kakvim tajnim … [[Govornik se ne razumije.]] Vjerujte mi, mene uopće ne zanima stranačka pripadnost. Pri tome debelo sam svjestan da postoji interes svih politički aktivnih ljudi da reagiraju u situacijama kada smatraju da se pripadnici njegove stranke ili istomišljenici, sasvim svejedno izvode ga u optuženičku klupu. Treba puno snage zadržati taj dignitet i ja smatram da sam ga ja i moji kolege zadržali. Tajminga nikakvoga nema. Činjenica je da se u ovim situacijama radi o iznimno složenim i teškim predmetima, u onim jednostavnim predmetima odluke se donose brzo i odluke se objavljuju. Pitanje je ovoga što ste kazali, spomenuli ste novinara da je on nešto rekao. Teško mi je komentirati što je novinar rekao. Novinar je u više televizijskih emisija svašta govorio i raspolagao određenim dokumentima kojima ni mi ne raspolažemo i ne znamo dati. Ali sama činjenica da kaže da je netko sijao, bez obzira tko je i da su se dogovorili, i imali određeni cilj i nešto dogovorili, postavlja se pitanje koje bi to kazneno djelo bilo. Svaka izjava bilo koje političke osobe u Republici Hrvatskoj s lijeva, s desna, s centra, sasvim svejedno može se tumačiti na određeni način, mi smo ovdje da reagiramo kada smatramo da postoje elementi kaznenog djela. Činjenica je da mi možemo imati i pogrešnu procjenu. I zamjenik koji radi može donijeti pogrešnu odluku ali on je samostalni u svom radu. Dozvolite mi gospodine potpredsjedniče, još jedna stvar je vrlo važna [[Upadica: Ajde recite, recite.]] To je dakle, percepcija državno-odvjetničke organizacije da je glavni državni odvjetnik taj koji donosi sve odluke, zna sve predmete je pogrešna percepcija. Mora se gledati, naravno, glavni državni odvjetnik je odgovoran za sve i od te odgovornosti ne treba bježati ali moramo biti svjesni da su zamjenici državnih odvjetnika, bez obzira iz kojeg državnog odvjetništva dolaze odgovorni za svoj rad a u konačnici ukoliko prekrše one norme kako to propisuje Zakon o državnom odvjetništvu tada se protiv tih osoba i pokreće stegovni postupak.
Zahvaljujem. Nova replika poštovana Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine glavni državni odvjetniče, gospodine Cvitanu, ja mislim da vaše riječi da USKOK-u treba i poboljšanje materijalnih uvjeta i prostornih. Mi se sjećamo da 2002. kada smo osnovali mi USKOK da smo sljedeće godine i od vlastitog prostora ministarstva dali te prostore za USKOK koji su dan danas neadekvatni, odnosno neuvjetni, da imate samo jednu prostoriju za snimanje, jednu prostoriju za spise i što je sigurno nije dovoljno. S druge strane rokovi istrage su zaista prekratki. I kao da se svatko trudi da podmetne nogu državnom odvjetništvu i USKOK-u. Dakle slaba je suradnja sa inozemstvom. Tu mi počesto šutimo a tu mi politika moramo govoriti snažnije o tome da li druge zemlje i to nam morate reći, udovoljavaju, mi vas ne pitamo u konkretnim predmetima, da li udovoljavaju vašem traženju. Koliko ja znam i mediji su pisali ne. S druge strane isto tako mislim da bi trebali mijenjati i Zakon o kaznenom postupku i rezervirati za USKOK najteže oblike, najtežih kaznenih djela korupcije i organiziranog kriminaliteta a ne da se bavite jednakom pažnjom, bombonjerom i najsloženijom vrstom kriminaliteta, gospodarskog kriminaliteta odnosno korupcije i organiziranog kriminaliteta. Dakle što hoću reći? USKOK treba rezervirati za takva kaznena djela da on jer je on na neki način dobio na širini a izgubio je onu svoju oštricu. Kao što staro latinsko pravilo kaže aquila non capit muscas, dakle orao ne lovi muhe. Tako dakle bi trebalo formirati odnosno dati nadležnost USKOK-u, rezervirati samo za najteža kaznena djela. I ne čekati samo i prijave. Dakle kako građanima objasniti da tvornica propada na očigled, dakle ljudi vide, dobivaju otkaze, ne dobivaju plaće, vjerovnici su zakinuti a vlasnik gradi hotel. To je činjenica koju ljudi vide, dakle ne treba tu tražiti prijave, tu treba ispitati stvari. A knjigovodstveno vještačenje sigurno nije dovoljno.
Odgovor na repliku Dinko Cvitan.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice, rekao sam uvodno nešto o prostorima koje koristi USKOK, dakle radi se vjerujte mi o takvim prostorima, ja bih volio da vi dođeteHvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice, rekao sam uvodno nešto o prostorima koje koristi USKOK, dakle radi se vjerujte mi o takvim prostorima. Ja bih volio da vi dođete da to vidite na što to liči kada dođu predstavnici stranih tužilaštava ili stranih veleposlanstava, svi bi htjeli vidjet USKOK. Mi ih vodimo u službene prostorije DORH-a jer nas je sram odvesti ih …. Prošle godine kroz USKOK je prošlo preko 6000 stranaka, svi su evidentirani, sa svima je razgovarano. To je jedna nemoguća situacija, evo do te banalnosti da ne možete koristiti wc jer ispred wc-a vam stoje naoružani policajci i vode okrivljenika koji je u lancima. Slažem se s vama da je pitanje nadležnosti USKOK-a preširoko postavljeno. Znate i sami da to bajpasiramo na način da upućujemo manje složene predmete zamjeniku iz redovnih državnih odvjetništava, primjenjujemo taj institut ali to nije pravo rješenje. USKOK bi se trebao baviti samo najozbiljnijim oblicima kriminaliteta i to organiziranog i korupcije, s vama se slažem. Međutim s vama se u jednom ne bih složio, da je USKOK izgubio svoju oštricu. Mislim da nije. Mislim da nije izgubio oštricu. Činjenica je da se naš fokus širi na mnoga područja, da se nekada i gubi u malim predmetima ali postavlja se pitanje što je mali predmet. Kada je netko prijavljen ako je uskočka nadležnost pa da se radi o 1000 ili 2000 kuna, to je za njega veliki problem, a odluku treba zakonito donositi u svim predmetima. Hvala lijepo.
I posljednja replika, poštovana Nevenka Bečić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine državni odvjetniče, u vašem izvješću ste vrlo jasno, precizno, objektivno i stručno iznijeli problematiku vezanu za privatne stanove u kojima žive zaštićeni najmoprimci, a s aspekta presude Europskog suda za ljudska prava. Naime, vlasnicima privatnih stanova je onemogućeno mirno uživanje njihova vlasništva uslijed čega oni ustaju u tužbama i traže zaštitu svog prava, međutim u tim tužbama ne uspijevaju pred domaćim sudovima ali uspijevaju pred Europskim sudom za ljudska prava. Naime, u njihove stanove im je protiv njihove volje useljeni su stanari zaštićeni najmoprimci. Protiv njihove volje odlukom Vlade Republike Hrvatske određena im je zaštićena najamnina od 2,70 lipa po m2. Vlasnici stanova ustaju tužbom protiv Republike Hrvatske za isplatu štete koja se sastoji od razlike između zaštićene najamnine i tržišne najamnine. Mene zanima konkretno vaš stav vezano za ovu problematiku i da li državno odvjetništvo ima neke mjere ili mehanizam putem kojega bi moglo navesti Vladu Republike Hrvatske da izmijeni odluku o visini zaštićene najamnine i da je izjednači sa tržišnom najamninom, a sve u cilju toga da teret isplate odštete vlasnicima privatnih stanova bude što manji onaj dio tereta koji će pasti na teret proračuna Republike Hrvatske. Jer je činjenica da će oni ta svoja prava ostvariti pred Europskim sudom za ljudska prava i da će im odšteta morati kad-tad biti isplaćena od dana kad je Hrvatski sabor ratificirao Konvenciju o zaštiti ljudskih prava tj. od 1997. godine do dana kada će uspjeti u tim svojim pravnim bitkama. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, glavni državni odvjetnik Cvitan. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice, činjenica je da su odluke Europskog suda za ljudska prava na određeni način izvor prava u Republici Hrvatskoj. Činjenica je da i sudovi, a i državno odvjetništvo pažljivo prati sve odluke koje se donose i u tom kontekstu se generalno govoreći daju određene sugestije resornom ministarstvu. Dakle mi kao državno odvjetništvo možemo biti i jesmo inicijatori pojedinih zakonodavnih izmjena, ali o tome da li će Vlada Republike Hrvatske predložiti ovom visokom domu izmjenu određenih zakona na to utjecati ne možemo. U svakom slučaju mislim da ste dobro naglasili ovdje, a to je činjenica da su odluke Europskog suda za ljudska prava izvor prava u Hrvatskoj i s druge strane kao što se u izvješću navodi, a što su bile primjedbe Vlade Republike Hrvatske gdje je ukazano na određene slučajeve u radu državnog odvjetništvo, činjenica je da vodimo o tome računa, da u nekim predmetima došlo je do pogrešnih odluka odnosno ne odluka nego neadekvatne ažurnosti i naravno da svaka ovakva ne bih rekao primjedba nego jednostavno upućivanje na nešto što možda sami ne bi i vidjeli poučno i dobro kako bi ubuduće otklonili te nedostatke u radu.
Zahvaljujem. Završili smo sa replikama. Pitam žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina predsjednik Odbora poštovani Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora razmotrio je na svojoj 67. sjednici održanoj 28. svibnja 2015. godine Izvješće o radu Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za 2014. godinu. Odbor je navedeno izvješće razmatrao kao zainteresirano radno tijelo. U raspravi su članovi odbora iznijeli mišljenje da razmatrano izvješće daje cjelovit pregled rada državnog odvjetništva, USKOK-a te svih županijskih i općinskih državnih odvjetništava. Govoreći o predstavljenom kretanju i strukturi prijavljenog kriminala u Republici Hrvatskoj složili su se s ocjenom izvjestitelja kako pad broja kazneni prijava protiv nepoznatih počinitelja 14%, znatan pad protiv poznatih osoba i to maloljetnih osoba 13% i mlađih punoljetnih osoba opet 14%, samo jednim dijelom može ukazivat na pozitivne trendove u padu kaznenih djela kod mlađih punoljetnika i maloljetnika. Izražena je zabrinutost zbog činjenice da nisu u potpunosti osigurani potrebni materijalni i kadrovski preduvjeti kako bi državno odvjetništvo moglo postupat u zakonskim rokovima. Kako je rečeno, nedopustivo je da državna odvjetništva nisu u mogućnosti nabaviti potrebnu informatičku opremu za sve djelatnike kojima je ona nužna za svakodnevni rad, da su suočeni s ozbiljnim prostornim problemima tek s velikim odljevom kadrova. Kao dugoročni problem posebno je istaknuta kadrovska nepopunjenost odvjetništava osobito nedostatak kadrova koji su specijalizirani za određena područja, te nemogućnost zapošljavanja vježbenika što će se kasnije odraziti na odabir kadrova u Državnom odvjetništvu. S obzirom na otežano zapošljavanje uzrokovano prvenstveno nedostatnim financijskim sredstvima postavljeno je pitanje na koji se način može osigurati ravnomjerna zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina u državnim odvjetništvima. Istaknuto je da se izneseni podaci ponavljaju već nekoliko godina za redom, te da još uvijek nije došlo do potrebnog zaokreta na ovom području. Zatraženo je pojašnjenje podataka koji govore o velikoj zastupljenosti žena u državnim odvjetništvima iznad 6% osobito podataka koji pokazuju da postotak žena u Općinskim državnim odvjetništvima prelazi i 90% u Karlovcu na primjer, a u Županijskom Državnom odvjetništvu u Zagrebu od svih dužnosnika njih 84% su žene. Znači obrnuti problem od onoga što se postavlja i inače na ovom odboru. Naglašeno je da je Odbor sukladno svom djelokrugu utvrđenom Poslovniku Sabora osobito zainteresiran za praćenje kaznenih djela protiv čovječnosti i ljudskog dostojanstva osobito za kaznena djela ratnog zločina i trgovanja ljudima. Kaznena djela protiv ljudskih prava i temeljnih sloboda, te kaznena djela počinjena iz mržnje. Budući da je broj kaznenih prijava, pokrenutih postupaka, te osobito osuđujućih presuda za ova djela relativno mali zatraženo je objašnjenje takvih podataka. Naime, za kazneno djelo protiv čovječnosti i ljudskog dostojanstva podneseno je ukupno 37 novih prijava. Godinu dana ranije bilo ih je 59 od čega se 21 prijava odnosi na kaznena djela ratnih zločina, 8 prijava odnosi se na kaznena djela trgovanja ljudima, a dvije prijave odnose se na ostala kaznena djela. Kada je riječ o kaznenim djelima vezanim za zločin iz mržnje evidentirano je 45 prijava od kojih su u 30 predmeta u tijeku izvidi ili provođenje dokaznih radnji, a u 10 predmeta je tijekom prošle godine podignuta optužnica. Svega je 6 zaprimljenih zahtjeva za mirno rješavanje spora zbog diskriminacije od kojih 5 zahtjeva nije prihvaćeno, a za jedan zahtjev zatraženo je očitovanje nadležnih tijela. Tijekom 2014. zaprimljeno je ukupno 5 prvostupanjskih presuda od kojih su u dvije presude odbijeni tužitelji s tužbenim zahtjevima da bi se radilo o diskriminaciji, u dvije su tužitelji povukli službu, u jednom je presudom djelomično usvojen tužbeni zahtjev koji je na koncu odbijen nakon uložene žalbe Državnog odvjetništva. Na koncu kada je riječ o radu Državnog odvjetništva u procesuiranju ratnih zločina članovi Odbora su podržali suradnju s Državnim odvjetništvima drugih zemalja i međunarodnim institucijama kako bi došlo do potrebnih podataka o počiniteljima tih kaznenih djela. Međutim, mišljenja su da su u izvješću izneseni podaci o kaznenim djelima ratnog zločina nedostatni ili vrlo sažeti, te bi o tome u narednim izvješćima trebalo bi dati iscrpne podatke. Isto tako, s obzirom na broj predmeta pred Europskim sudom za ljudska prava vezane su istrage kaznenog djela ratnog zločina, a osobito uzimajući u vidu porast broja odluka suda koje se odnose na istrage ratnih zločina u kojima su zahtjevi proglašeni nedopuštenima ali i odustajanju tužitelja od zahtjeva potrebno je bolje predstaviti suradnju Državnog odvjetništva s Uredom zastupnika Republike Hrvatske pred Europskim sudom za ljudska prava. I na samom kraju, imajući u vidu ovlast Državnog odvjetništva da na zahtjev državnih tijela daje mišljenja na nacrte ugovora kojima države stječe ili otuđuje nekretnine zatraženo je očitovanje je li Državno odvjetništvo dalo mišljenje o sklapanju nagodbe između dva pravna subjekta kojim se tereti treći subjekt. Dakle, korisnici stanova na područjima od posebne državne skrbi, konkretno u Vukovaru a koja korisnicima priječi otkup stanova. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese zaključak o prihvaćanju, kojim se prihvaća izvješće o radu Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za 2014. godinu. Hvala.
Hvala i vama poštovani predsjedniče Odbora. Da li i predsjednici drugih radnih tijela odbora Hrvatskog sabora žele iznijeti svoja izvješća? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice i poštovani zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite kolega Mlakar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani gospodine glavni državni odvjetniče. Stvar je ozbiljna ali počeo bih s jednom konstatacijom koja je možda zanimljiva. Dolazeći pred Parlament glavni državni odvjetnik podnosi izvješće koji očekuje da će biti prihvaćeno, po mogućnosti jednoglasno ili velikom većinom glasova. Vjerujem da je takvo stajalište imao i vaš prethodnik, pa smo onda u Parlamentu prihvatili njegovo izvješće, ali ga nismo izabrali u novi mandat kao glavnog državnog odvjetnika. Dakle, samo prihvaćanje izvješća može biti obrnuto proporcionalno vašemu mandatu. Ja se naravno tome ne nadam i vjerujem da ćemo ovo izvješće raspraviti kako i dolikuje, mada ćemo iznijeti stanovite primjedbe koje ovdje imamo. Rekao bih da je ovo prvo izvješće vaše prve pune godine mandata i da je ono kao i ranija izvješća sveobuhvatno, precizno, ono je sročeno da se može pratiti sve ono što je radilo Državno odvjetništvo tijekom 2014. godine i najčešće ne odgovara interesu javnosti i interesu ovog Parlamenta. Naime, ono što možete u Parlamentu očekivati je da ovdje mi imamo kolega koji su izvanredni istražitelji, tužitelji, odvjetnici, često puta i suci u predmetima koje najčešće nedovoljno poznaju ili znaju elemente nekih procesa koji se vode, najčešće ih krivo razumiju ali ih zbog toga još i krivo interpretiraju. Nadam se, nema ih trenutno ovdje, ali su obično vrlo ažurni u raspravama o pojedinim predmetima koji su od interesa za javnost i za naše medije. Dozvolite mi u ime kluba HDZ-a prvo da nešto pohvalim što mislim da je razlika od dosadašnjih godina koje smo raspravljali u ovom Domu, a to je što mi se čini da je Državno odvjetništvo u bitnome smanjilo svoje dnevno pojavljivanje u javnosti osobito osoba glavnog državnog odvjetnika, čini mi se da se više posvetila poslu, a manje svojoj slici u javnosti. Vjerujem da je to izuzetno dobro rješenje za sve, a osobito za rad Državnog odvjetništva. Dakle, rekli smo kao i ranijih godina ovo izvješće je pedantno, ovo izvješće je sveobuhvatno ali ne odgovara na one najčešće atraktivne stvari koje se u javnosti postavljaju kao pitanje kada se radi o radu Državnog odvjetništva. S druge pak strane imamo jednu primjedbu a to po prilici ako gledate izvješće tekstualno sa svim ovim ilustracijama, grafikonima je na nekih 150 stranica, zadnji dio su onih tabličnih prikaza što je za ovu prigodu manje važno, dvije trećine izvješća odnose se na jednu od grana prava koje su stavljene u nadležnost Državnog odvjetništva. To je postupanje u kaznenim stvarima. Jedna trećina izvješća odnosi se na druge dvije ne jednako nego možda i važnije nadležnosti Državnog odvjetništva, a to je djelovanje u građanskim stvarima i djelovanje u upravnim stvarima. Nešto ćemo o tome govoriti, nešto je i državni odvjetnik napisao u svojem izvješću s obzirom na uveden novi način upravnoga sudovanja. Dakle, ono što se čini da je neko naše naslijeđe i čini mi se da je to za opći interes države loše, da smo mi naslijedili princip nekadašnjeg tužiteljstva da većinu stvari kada govorimo o Državnom odvjetništvu baziramo na kaznenim stvarima, pritom zaboravljajući ove druge dvije grane prava od kojih mislim da je građansko osobito važno jer govori o iznimno visokim mogućim štetama, iznosima itd. što ću probati ilustrirati kroz svoju raspravu. Vi ste govoreći u uvodu izvješća govorili o nekoliko stvari, jedna su ovlast i odgovornost glavnog državnog odvjetnika i nižih državnih odvjetnika i zamjenika i sugerirali da bi se možda u Državnoodvjetničkom vijeću pojačala uloga glavnog državnog odvjetnika s obzirom da se na tom tijelu imenuju njegovi najbliži suradnici koji su samostalni u svome radu, a samo izuzetno glavni državni odvjetnik može i tim samostalnima davati upute, dakle ograničavati njihovu samostalnost davanjem pisanog i obrazloženog obvezatnog naputka za postupanje sukladno članku 54. Zakona o Državnom odvjetništvu i to jedino kada je davanje takvog naputka potrebno radi jedinstvene primjene zakona. Mi smo svi svjesni da postoje i nepisani naputci koji se možda koriste, možda ne. Formalno-pravno ova vaša konstatacija je u pravu ali nedostaje možda i za ilustraciju koliko ste eventualno pisanih obrazloženih obveznih naputaka dali svojim zamjenicima da postupaju u određenoj stvari. Međutim, mi smo svjesni činjenice da pozicija glavnog državnog odvjetnika omogućava i da bez pisanoga traga se možda može ograničavati samostalnost odvjetnika ali to je možda za ovu raspravu manje važno, važno je da oni budu u svome radu efikasni i koliko je moguće objektivni. S druge pak strane mislimo da Državnoodvjetničko vijeće ako želi ispuniti svoju svrhu mora imati mogućnost izbora državnih odvjetnika, a ne da primarno taj izbor ovisi o mišljenju glavnog državnog odvjetnika kao što je to u krajnjoj liniji slučaj i u Državnom sudbenom vijeću. Jer bez obzira na mišljenje predsjednika Vrhovnog suda Državno sudbeno vijeće pa onda tako i Državnoodvjetničko vijeće ne mora baš se uvijek suglasiti s izborom osobe koju bi predlagao predsjednik. I mislim da je taj korektiv ustvari dobar. Ja vam na neki način hoću reći da vam ne bismo dali veću mogućnost utjecaja na donošenje odluka Državnog odvjetničkog vijeća nego što ima danas. Ono što je za pohvaliti, ja sam pratio i vaše rijetke, i pohvaljujem da su rijetki, nastupe u javnosti, a vi ste danas u uvodu i o tome govorili. Rekli ste da je u 2014. godini sudovi su donijeli odluke da se oduzima imovinske koristi od 202 milijuna kuna i da je zamrznuto 175 milijuna kuna, što bi u nekom zbroju predstavljalo 377 milijuna kuna. Kad to stavimo u ukupno sredstva za rad koja su 311 milijuna kuna ako možemo na taj način jednostavno računati a ovo nije sve imovina koja se nalazi pod nekakvom kontrolom, ispada da su troškovi rada svih odvjetništava ukupno manji od konkretne financijske koristi koja je ostvarena vašim djelovanje. S obzirom na vrijeme ja ću morati preskakati neke dijelove i ne govoriti samo pohvalno, dakle na neki način preskočiti ono što se tiče vašeg smještaja, problema financijske prirode koje imate s obzirom na informatičku opremu. Imamo samo jedan prijedlog, ako već nije moguće angažirati informatičke stručnjake unutar Državnog odvjetništva predlažemo da razmislite osobito vi u odvjetništvu a i Vlada da za Državno odvjetništvo te poslove odrade one institucije koje postoje a bave se takvim poslovima, podsjetit ću vas postoji jedna tvrtka koja se bavi informatičkim poslovima koja je u 51%nom vlasništvu države koja ima navodno čitav niz novozaposlenih službenika koja se bavi i informatičkom podrškom i u drugim segmentima državne uprave, pa eventualno je moguće da oni te poslove bez novog zapošljavanja u Državnom odvjetništvo odrade i za Državno odvjetništvo. Međutim, sad bismo rekli nešto o par interesantnih stvari koje se mogu iščitati iz ovog izvješća. U ovom izvješću se naime može naći i sugestija državnog odvjetnika prema Vladi RH, ovo bu postala šetnica, prema Vladi RH što u propisima bi eventualno trebalo promijeniti jer se vidi da to opterećuje rad Državnog odvjetništva. Pa ste tako sugerirali neke zakone koji na neki način otežavaju ili dodatno kompliciraju rad Državnog odvjetništva. Jedna od stvari je što sam već spomenuo upravno sudovanje gdje sada postoje upravni sporovi kao puno ozbiljnija da tako kažem sudbena nadležnost nego što je bila dosada, pa zbog toga treba adekvatno se prirediti i unutar Državnog odvjetništva da bi vi mogli zadovoljiti svoje funkcije. Drugo je pak pitanje ovršnih predmeta koji su smanjili teret ili pritisak na sudove, ali su istovremeno ostali u jednakoj mjeri opterećenje Državnom odvjetništvu da ne govorimo o onome što ste sugerirali da je moguće očekivati dodatne napore proračuna s obzirom da je ova Vlada uspjela i Zakon o javnim ovršiteljima staviti izvan snage, pa je izložena dodatnim naknadama štete koje još nisu riješena. Ono što mislim da je izuzetno važno za građansku granu sudovanja, a spomenuto je na stranici 132.i 133. izvješća, da ja zastanem, moram priznati da mi je malo teško i vas slušati istovremeno. Ne mogu vas ne čuti gospodine predsjedniče, naviko sam vas slušat pa evo ako mi dozvolite ja bi rado dovršio umjesto ovog buržoka. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa znao sam ja da je na onoj strani greška. Dakle, izuzetno važno pravna mišljenja po Zakonu o Državnom odvjetništvu, naime pretpostavljam na prijedlog Državnog odvjetništva ispala je obveza da sva državna tijela pri zaključivanju pravnih poslova moraju tražiti mišljenje Državnog odvjetništva ma da ona još uvijek navodno barem prema broju predmeta to pravo koriste. I onda na stranici 133.se kaže postoji pravna mišljenja po posebnim zakonima. Obvezu pribavljanja pravnog mišljenja od državnog odvjetništva prije sklapanja određenih vrsta ugovora propisuju između ostalih zakon o strateškim investicijskim projektima RH. I krasna konstatacija za pohvalu rada ove Vlade, u 2014.godini molim vas nismo imali u radu ugovore zaključene temeljem ovog zakona, niti jedan ugovor o strateškim investicijama koje su državna tijela dužna dati na mišljenje Državnom odvjetništvu nije zaprimljen u rad što bi se dalo zaključiti da tih strateških investicija ako je zaključak dosta jednostavan bilo nije. To je s obzirom na ono hvaljenje koje zadnje vrijeme u predizbornoj kampanji slušamo. Drugo je pitanje da li je zbog toga što državna tijela više ne moraju tražiti mišljenje Državnog odvjetništva dovedeno u pitanje, a vjerujemo da je, čitav niz ozbiljnih pravnih poslova koji se odvijaju bez mišljenja državnog odvjetništva a upitne su kvalitete? Podsjetit ću vas bit će uskoro na dnevnom redu jedan od tih poslova je istraživanje plina i nafte ili ako hoćete ugljikovodika u Jadranu o čemu ćemo posebno govoriti. Izvješće državne revizije za 2014.godinu govori o ozbiljnim sumnjama ono što se kaže i govorio je glavni državni odvjetnik čini se kao da postoji opravdana sumnja da je bilo zlouporaba i kaznenih djela između ostalog i kod privatizacije jedne velike naše tvrtke i to su razlozi zbog kojih gledamo na aktivnost državnog odvjetnika na posebno novi način. Uz to moramo naglasiti protokol o suradnji sa Bosnom i Hercegovinom koji je potpisan od državnog odvjetnika a kasnije je pokazao velike probleme u korištenju dokumentacije kojom se kasnije vrši politički progon hrvatskih državljana a sad od tijela Bosne i Hercegovine i da ne govorim o najgorem slučaju Državnog odvjetništva a to je slučaj izručenja gospodine Perkovića i Mustaća i djelovanja dva županijska državna odvjetnika na suprotan način. U jednom slučaju u da tako kažem korist stranke odnosno zemlje koju su bili dužni zastupati Republiku Njemačku, a drugi puta suprotno, tako da o istoj stvari su dva županijska državna odvjetnika donosili potpuno različite odluke što nam se čini s obzirom na značaj i tog predmeta, ali i djelovanja Državnog odvjetništva da je neprihvatljivo. To su, evo zbog vremena moram završiti, neka od pitanja zbog kojih mi držimo da ovakvo izvješće bez naglasaka na neke značajne teme nećemo prihvatiti.
Hvala lijepa. Ispričavam se na smetnji zato što ste govorili malo duže. Imamo replike. Poštovani zastupnik Ante Babić, replika.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Mlakar, da pohvalili ste ovo izvješće i mi smo ga hvalili na odboru jednim dijelom, međutim ima nekih stvari u ovom izvješću kojih više nema u odnosu na prošlu ili pretprošlu godinu. Ako se sjetite u prošloj godini smo imali određena izvješća vezana za otvorena grobišta, masovne grobnice i jame kako na području RH tako i u drugim zemljama, danas toga nažalost više nema. Ukinuli smo istina je i ovaj Ured za istraživanje komunističkih zločina i postavlja se pitanje jeli se želi to nekako staviti da se zaboravi i štitili se zapravo time nalogodavce ili počinitelje ovih zločina što nema u ovome izvješću o kojem ste vi sada govorili u ime kluba HDZ-a. Evo to bih volio znati. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani kolega Babić, ma nažalost evo ja dugo pričam valjda i imam dugačke uvode, a onda imamo tu još i kružoke, nisam stigao sve obraditi u ovom govoru u ime kluba. Želio sam govoriti o činjenici da još uvijek jedan veliki problem je istraživanje ratnih zločina i Drugog svjetskog rata, a osobito ratnih zločina počinjenih u Domovinskom ratu s obzirom na sve one žene koje su bile posebne žrtve, civilne žrtve Domovinskog rata gdje je rekao bih nezadovoljavajuć angažman ili rezultati rada Državno odvjetništva. O tome su već mnogo puta govorili pa je samo naša dužnost i obveza podsjetiti da vjerujemo da je bilo moguće učiniti puno više i da se još uvijek može učiniti više od onoga što je do sada učinjeno. A s druge strane ovo što ste govorili je o ukidanju ovog ureda, to nažalost ili na sreću ne možemo stvarno pripisati glavnom državnom odvjetniku, to možemo pripisati saborskoj većini. Hvala.
Hvala i vama poštovani kolega. Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega pažljivo sam slušala vašu raspravu i naravno da sa onim se slažem u dijelu u kojem ste pohvalili ovo izvješće da je na jedan način onaj početak korektan. Međutim mislim da ćete se složiti s menom da javnost zanima zbog čega Državno odvjetništvo nije reagiralo na niz slučajeva, a ja ću nabrojiti samo tri. Gospodin državni odvjetnik je rekao da ne vjeruje novinarima, ali ne znam kako gospodin državni odvjetnik ne vjeruje niti tadašnjem ministru Liniću koji je prozvao u stvarnosti premijera Milanovića da je pogodovao svom bratu odnosno firmi svoga brata za dobivanje povoljnog kredita od HBOR-a i ta se priča i trakavica vuče jako dugo i sigurna sam da javnost zanima da li je to točno, da li je premije Milanović pogodovao ili nije, da li je iskoristio svoje premijersku poziciju. Zatim spomenuli ste interpelaciju o radu Vlade i najvjerojatnije će se ta intepelacija ovdje u Saboru spuštati na sve niže i nižetočke dnevnog reda, međutim javnost zanima zato što je konkretizirano da je tvrtka Spektrum dobila bez javnog natječaja dozvolu za istraživanje. I to je istina. DORH i sami ste govorili u svom izvješću trebao bi biti dužan se i na to očitovati, ali jednako tako je osnovano i izražena sumnja da ova Vlada pogoduje u stvarnosti pojedincima vezano za ovo istraživanje što je strateški projekt navodno ove Vlade. Da li je strateški pogodovanja ili je strateški nešto drugo? Ima i treći, a to je neisplata plaća koja je kazneno djelo. Postoje državne firme.
Hvala lijepa.
Mogu završiti samo rečenicu molim vas. Postoje dakle državne firme u kojima se već dvije godine ne isplaćuje plaća, DORH bi trebao ispitati odnosno Državno odvjetništvo oprostite, složit ćete se s menom tko je tu kriv.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Kolegice Sumrak nisam razumio na isti način odgovor glavnog državnog odvjetnika da ne vjeruje novinarima, ali sam razumio da on ne može baš postupati na svaku informaciju koja se ovako nađe u medijima i tu ga potpuno razumijem. Međutim ovo što ste postavili je puno krupnije pitanje koje također nismo stigli obraditi. Dakle ova Vlada koristeći se sredstvima državnog proračuna vrlo često plaća iznimno visoke iznose za raznorazne konzultante koji trebaju savjetovati tu istu Vladu u određenim pravnim poslovima. Istovremeno, postoji Državno odvjetništvo koje je reći ću kolokvijalno do jučer radilo taj posao, sigurno za puno manje novaca i koje bi sigurno i danas i sutra moglo taj posao odraditi na adekvatan način, a da ne govorim što bi moglo odraditi da dobije dio sredstava koja su namijenjena stranim, najčešće stranim konzultantima za ovakve velike poslove. i za to bi se vjerojatno uvijek našao i dovoljan broj ljudi i vremena da se takvi kapitalni projekti odrade na kvalitetan način. Međutim, prvo je izbrisana obveza državnim tijelima da traže mišljenje Državnog odvjetništva onda su se oni preselili u konzultantske sfere. Mi sada samo možemo nagađati što bi to značilo. Što se tiče pak uglednih ljudi, članova Vlade koji u javnosti iznose konkretne optužbe protiv čelnika ili drugih kolega, to je sigurno predmet da tako kažem koji bi morao biti od interesa za državno odvjetništvo. I ne vjerujem da bi se tu mogao dobiti odgovor na isti način kao kad netko drugi u javnosti raspali osude nekoga svog kolege. Ovo je iznimno važno pitanje ali nismo dobili odgovor da li se po tome išta radi.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Josip Borić ima repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Mlakar, slijedom vašeg uvodnog izlaganja ja se opet vraćam u svojoj replici na ocjenu rada DORH-a od strane javnosti građana jer kažem, ponavljam ona se ocjenjuje i možda i to nije dobro ali činjenica jest na temelju toga kako se provode medijski najzvučniji slučajevi. Primjer, imamo različita postupanja u dijelu kada se govori o prenamjeni zemljišta, donošenju prostornih planova, preprodaje istog. Mi smo ovdje svjedočili smjenama brojnih ministara, čak 9 u ovih nekoliko godina, neki su otišli zbog mailova, neki zbog nesposobnosti. Jedan ministar je morao otići zbog toga što je optužen, tj. javno je to krenulo vani da se bavio nekakvom prenamjenom zemljišta, da je kupovao povoljno, preprodavao, promijenio prostorne planove i zaista je ta priča bila dosta žestoka u javnosti i ministar nakon pritisaka javnosti odlazi. Kada ministar ode, nakon toga više nema nikakvih informacija. Znači govorimo o nekakvoj slici DORH-a, tj. da li se ona zloupotrjebljava ili se, znači da li DORH upotrebljava za neka razračunavanja ili ne. Jer nakon toga, evo gotovo 2 godine više nema niti jedne riječi o tome što se to desilo u tih 10-ak dana. Jer imamo drugi slučaj, jedan gradonačelnik koji je zbog toga dva puta pritvaran, dva puta pušten itd., to je dosta svježe i vidimo da se ta priča i dalje razmotava, tj. vjerojatno će biti nekakvih mogućih optužnica ili neće biti. Imamo i treći primjer također jednog SDP-ovog dužnosnika koji je to isto napravio ali mu se ništa nije desilo. Znači imamo različito postupanje. A gotovo je neprihvatljivo, na stranici 51 gotovo nema kaznenih djela u 2014. protuzakonitog zapošljavanja. Pa mi dnevno imamo informaciju u medijima na koji način se zapošljavaju ljudi u državnoj upravi. I sami SDP-ovi dužnosnici kažu dnevno nas zovu da zbrinemo te ljude. Ministar na cesti nudi poslove. Pa mislim da tu upravo upozoravamo državnog odvjetnika [[Upadica: Hvala lijepa, isključite mobitel, hvala lijepa.]] da mora na neki način poraditi na tome, na jednako odnosu prema svim slučajevima i da neki slučajevi imaju svoj kraj.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Kolega Borić, sada ste pretjerali. Ministar je telefonirao u 2015. godini a izvješće se odnosi na 2014., tada se poslovi nisu dijelili mobitelom, postojao je očito drugi način. Mi smo govorili o tome i to će se često čuti ne postoji osnovana sumnja da je netko počinio kazneno djelo. Čak kod jednog dužnosnika na lokalnoj razini našli smo da mu se stavlja na teret i zapošljavanje sa nekakvim sumnjivim načinom zapošljavanja. Ali mislim da je to u poplavi kaznenih djela za koja bi se naslućivala osnovana sumnja beznačajno djelo. Ima puno ozbiljnijih kaznenih djela za koja bi se dala naslutiti osnovana sumnja gdje nismo dobili informacije da li se nešto dogodilo. Kod onog pogodovanja u sukobu interesa to je uvijek upitno, imate tu u izvješću nešto o Zakonu o sprječavanju sukoba interesa. Ali kada odgovorna osoba, ministar financija javno govori o sumnji na kaznena djela najviših dužnosnika na to državni odvjetnik ne može ostati gluh i ne može reći da tu nema osnovane sumnje da se nešto dogodilo. A za sada rezultati pokazuju da se dogodilo nije ništa po toj cijeloj priči. S druge pak strane ukoliko će djelovati javno ispast će da je državno odvjetništvo ponovno uzelo ulogu nekog arbitra u predizbornim mjesecima pa će se onda naći diskutirati o tome smije li ili ne smije postupati protiv političkih osoba u godini koja nam slijedi, odnosno u vremenu iza.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Mlakar, pa dotaknuti ću se dvije stvari o kojima ste vi govorili, jedna je činjenica da državna tijela više nemaju obavezu komunicirati sa državnim odvjetništvom po pitanju sklapanja određenih sporazuma. I iz te činjenice sasvim sigurno je proizašlo i nekoliko vjerojatno zloupotreba koje možemo jasno izvući iz činjenice recimo da je ovoj tvrtki Spectrum po pitanju istraživanja ugljikovodika dana mogućnost bez javnom natječaja itd., itd.. Ali još je suspektnije ponašanje u prodaji i privatizaciji vi ste rekli jedne velike tvrtke i ja ću reći Croatia osiguranja. Zašto? Zato što u izvješću državnog revizora imamo i jasno naznačeno da je riječ o nezakonitom postupanju. Nezakonito postupanje. Prema tome mislim da, naravno riječ je o 2015., odnosno 2014. godini u kojoj smo već trebali imati određene korake po mom mišljenju državnog odvjetništva. Jer izvješće je revizije javno objavljeno i jasno se poziva na nezakonito postupanje. Druga situacija je vezana naravno uz postupanje državnog odvjetništva u slučajevima izručenja Perkovića i Mustača. Jednostavno neprimjereno je da jedno državno odvjetništvo ne postupa u skladu sa zakonom i da ne zastupa stranku koju treba zastupati a to je bila druga strana država koja je tražila pravnu pomoć i koju je državno odvjetništvo trebalo zastupati. Imali smo činjenicu da državno odvjetništvo nije postupalo u skladu sa zakonom u tom slučaju i da je se jednostavno, da se oglušilo i da nije uložilo žalbu na prvostupanjsku presudu. Srećom da su postojale druge pravne mogućnosti, drugi pravni lijekovi pa je u konačnici Vrhovni sud pravilno odlučio.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Pa kolega Matušić, da se sad ne vraćam na taj slučaj, dobro je završilo ali je šteta ugledu Republike Hrvatske ostala. Možda ju mi kroz godine uspijemo umanjiti, međutim oni koji pamte pamtit će što smo govorili tada. Rezultat postignut mogao je bit bez sve ove sramote, a postupak se odvija upravo tamo gdje smo rekli da se mora odvijati s obzirom na sve okolnosti. Ovo što ste vi govorili, to je ono zbog čega sam inzistirao u ovoj drugoj velikoj grani odgovornosti državnog odvjetništva, a to je rad u građanskim stvarima i to mišljenje na pravne poslove i štićenje interesa Republike Hrvatske. Netko je očito s tom krajnjom namjerom dovoljno na vrijeme zaključio da je i državno odvjetništvo koje su često osporavali u njegovom djelovanju, dovoljno opasno za nečije interese u davanju pravnih mišljenja pa su ga izbacili kao obvezu dobivanja mišljenja iz zakona da bi se moglo manipulirati i zaključivati ugovore tobože u ime, a ustvari na štetu Republike Hrvatske bez mišljenja onog koji ih mora zastupati. Nisam uopće doticao se međunarodnih sporova i svega onog što plaćamo zbog pravičnog suđenja ili dugotrajnosti postupaka, ali je činjenica da Vladi puno više odgovaraju strani konzultanti od onog PR stručnjaka koji se plaća navodno 4 milijuna kuna pa tko zna koliko ugovora do istraživanja ugljikovodika jer je to puno veće područje moguće korupcije koju ne možete nadzirati. Treba to tako jednostavno reći. A sad je iz te priče još izbačeno i državno odvjetništvo, ono može djelovati tek kad postoji osnovana sumnja što su ovi umjetnici kroz to vrijeme radili.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru o istoj temi. Sada Hrvatski laburisti i poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine glavni državni odvjetniče. Ja ću svoju raspravu o vašem izvješću započeti s onime čime ste vi završili izvješće, a to su zaključci koje ste podnijeli. Prvi zaključak glasi: Državno odvjetništvo je tijekom '14. godine zadržalo visoki stupanj ažurnosti, učinkovitosti i kvalitete rada. Intenzivne zakonodavne promjene nisu u bitnome utjecale na uredno i zakonito obavljanje poslova. Dakle apostrofirate česte intenzivne promjene zakonodavnog sustava na tom području i upozoravate da izmjenom Zakona o kaznenom postupku, što nitko ne spori pravo podnositelja prijave oštećenika, žrtve pa i okrivljenika tijekom izvođenja izvida, istrage, istražnih radnji, omogućeno podnošenje pritužbi tijelima pa i istražnom sucu. Međutim, iste pritužbe podnose se i drugim tijelima na koje morate ili moraju odgovarati što troše kadrovske resurse u državnim odvjetništvima. Upozoravate na izmjene Prekršajnog zakona kojima bi prekršajni postupak trebao bit brži i efikasniji, ali je njegovim izmjenama propisana npr. i obaveza da je državni odvjetnik obavezan osobi protiv koje je dužan podnijeti optužni prijedlog uruči pisanu obavijest koja mora biti potpisana od strane počinitelja, a sve skup je dio obavezne dokumentacije za sud što također odugovlači postupak. Apostrofirate i izmjene Zakona o prekršajnom postupku koje su također dovele do ja bih rekao radnji i postupka koje otežavaju i produžavaju određene radnje koje su potrebne. Kad su rokovi u pitanju zanimljivo je da doista dijelom policija, a dijelom odvjetništvo rokove određenih aktivnosti, radnji smo skratili, a kad su hrvatski sudovi u pitanju u tim zakonima ne poznaju se termini rokovi. Tako da ta prednost pravosuđa koja postoji naprosto je meni uvijek još fascinantna. Upozoravate i na činjenicu da Državno odvjetničko vijeće prilikom imenovanja državnih odvjetnika, mišljenje glavnog državnog odvjetnika bi trebalo imati daleko veći utjecaj, a da Zakonom o Državnom odvjetništvu je smanjilo ovlasti glavnog državnog odvjetnika iako u Hrvatskoj vlada percepcija o velikim ovlastima glavnog državnog odvjetnika. To je pet točaka na koje upozoravate u promjene koje su prošle godine napravljene. Izostavili ste upozoriti pa to činim ja, na još jedan problem. Naime u Hrvatskoj, to odgovorno tvrdim, istražni zatvor samo je za siromašne i budale, za siromašne koji nemaju 15 milijuna platiti jamčevine primjerice ili budale koji se ne obraćaju Ustavnom sudu. Naime Ustavni sud je počeo uvoditi novu praksu, prvo da je počeo suditi o meritumu stvari i drugo da iz zatvora, istražnog zatvora pušta sve one koji nisu obični građani nego dužnosnici ili političari. Mislim da se radi o opasnom početku miješanja Ustavnog suda u pravosuđe, ali neka to ostane na savjest onima koji to rade. Drugo, primijetio sam iz vašeg izvještaja da Državno odvjetništvo nema odjel za istraživanje imovinske koristi stečene počinjenjem kaznenog djela, nemaju ni županijska državna odvjetništva u Osijeku, Zagrebu, Splitu i Rijeci iako su trebala imati. USKOK ima, a ovi nemaju jer nema novaca. Nesrazmjer imovine i primanja, staro pravilo ako želite otkriti lopova pratite trag novca ili ono što se nekad zvalo ispitivanje porijekla imovine stečene korupcijom, krađom, prijevarama, švercom, narko biznisom. Zbog toga smatram otežanim dio vašeg dijela posla. Pretvorbeni kriminal po Ustavu nije zastario, a ratno profiterstvo nije otišlo u zastaru i unatoč velikim očekivanjima, obećanjima čini mi se da imamo dva ratna profitera još uvijek nepravomoćno osuđena. Jedan od njih je i veliki ratni profiter zbog vida ako se ne varam da je u ratu profitirao ili lažirao nekakvo ratno profiterstvo. Zamrznuta odnosno oduzeta imovina temeljem prvostupanjskih presuda vrijednosti 202 milijuna. Od 1205 osoba najčešće kao posljedica krađa. 175 milijuna odlukom Državnog odvjetništva zamrznuto jer su provedene mjere osiguranja zabrane raspolaganja tom imovinom. Radi se o imovini čija više od 50% vrijednosti je bilo vlasništvo ili je vlasništvo, a zabranjeno raspolaganje za 2 ili 3 osobe u 2 ili 3 osobe u 2, 3 velika sudska procesa. I nisam zadovoljan tom činjenicom da pitanje oduzimanja imovine, dakle najprije mjerama osiguranja a kasnije i sudskim presudama oduzimanje imovine stečeno počinjenje kaznenog djela je još uvijek na niskom nivou. I to je vjerojatno zbog toga što u Hrvatskoj kod utaje poreza i utvrđivanje stjecanje imovine utjecajem utajom poreza Porezna uprava razreže porez, naplati kaznu i s time se zadovoljava dok imovina koja je tako stečena ostaje u vlasništvu. I mislim da na toj relaciji sa Poreznom upravom i primjene načela ništa što je protuzakonito stečeno ne može ostati u vlasništvu imamo problem u Hrvatskoj. Sljedeći zaključci kojim ste završili svoje izvješće glasi: "Za naglasiti je da bez prijema vježbenika i potrebnog broja državno-odvjetničkih savjetnika kao pretpostavka za imenovanje zamjenika državnih odvjetnika nemoguće je osigurati potrebne kadrovske potencijale. I ostvareni rezultati zbog unaprijed opisane situacije ostvareni su prije svega zahvaljujući iznimnoj nadprosječnoj angažiranosti svih državnih odvjetnika, zamjenika državnih odvjetnika, službenika i namještenika što samo po sebi ne stvara uvjete održivog sustava. Ova rečenica je alarm. Gospodin Cvitan je Saboru napisao da je situacija u Državnom odvjetništvu danas takva da ne jamči održivost sustava. 1636 zaposlenih u 15 županijskih državnih odvjetništva, 33 općinska, USKOK-u i samo Državno odvjetništvo situacija je sljedeća. Nepopunjena radna mjesta, dva Županijska Državna odvjetništva, 8 općinskih Državnih odvjetništava, 133 zamjenika od čega 9 u DORH-u, 35 u županijski, 89 u općinskim državnim odvjetništvima. Nedostaje, nepopunjeno je 159 savjetnika, 181 vježbenik, a da službenicima sa posebnim znanjima i ne govorimo. Ovo je alarm jer je na djelu devastacija sustava Državnog odvjetništva, kadrovska devastacija. I ono očito će gurati još godinu, dvije, tri, a kasnije sve može otići k vragu zbog toga što ćemo i ovo izvješće o Saboru prihvatiti, a kod proračuna za iduću godinu praviti se da ovog izvješća u Saboru nije ni bilo. 311 milijuna kuna koliko je bilo na raspolaganju znači sljedeće, citiram: "Nema novaca za vještačenje u financijski gospodarskim predmetima, nema novaca za uplatu predujma za izvođenje dokaza pred sudovima što inače znači da je stranka odustala od tužbe. Nedostatak sredstava mogao bi dovesti u pitanje i zaštitu imovine i imovinskih interesa Republike Hrvatske." Konstatira gospodin Cvitan. Dakle, ugrožavamo, dovodimo u situaciju mogućnost da se interes, imovinski interesi RH ugroze jer izvršna vlast i Parlament kroz proračun ne osigurava dovoljno novčanih sredstava za rad cijelog sustava državnih odvjetništva. Prostornih uvjeta na 16 lokacija, nema interneta odnosno HITRO.NET-a ili lokalne informacijske mreže. Elektroničko vođenje spisa nema svugdje jer nedostaje 550 računala, a prostorni uvjeti USKOK-a, odvjetništva u Bjelovaru, Dubrovniku, Puli, Rijeci, Šibeniku, Varaždinu, Čakovcu i Zagrebu su nezadovoljavajući. Kada sam ministra pravosuđa pitao o tome nedavno prilikom rasprave o jednom zakonu on kaže da to nije istina, da i pravosudni sustav, odvjetništvo i sudovi imaju dovoljno novaca samo sa tim loše gospodare. Ovaj put smo suočeni sa tvrdnjom glavnog državnog odvjetnika da sustav kojega imamo dugoročno nije održiv. I svi oni koji ćete prihvatit to izvješće, a ništa učiniti da se to popravi naprosto ćete biti sukrivci eventualne nastavka te devastacije. U Hrvatskoj vlada fama da je neisplata plaća kazneno djelo i da su radnici zaštićeni. S područja radnih odnosa i socijalnog osiguranja bilo je 269 prijava, rast od 102%. Ali 147 ili 54% prijava je odbačeno od čega 108 su se odnosile na isplatu plaće i da državni odvjetnik nije mogao postupati po članku 132. Kaznenog zakona jer te plaće nisu isplaćene zato što je poslodavac imao blokirani račun ili nije imao novaca. A sutra ćemo ponovno svjedočiti izjavama predsjednika Vlade kako je njegova Vlada neisplatu plaća uvela kao kazneno djelo. Dakle, nije kazneno djelo. 37 presuda koje su sudovi u prošloj godini donijeli zbog kršenja radnih prava 25 uvjetnih osuda, 3 novčane kazne, 2 odbijajuće i 7 žalbenih postupaka koji traju. Po ovim podacima ispada da Hrvatska nema nikakav problem s kršenjem radničkih prava. Područje organiziranog kriminaliteta, 153 osobe u 2014., u 2013. je bilo 215, 2012. 272. Ovaj pad broja osoba uključenih u organizirani kriminalitet navodi me na zaključak da je u Hrvatskoj doista sve u padu pa i organizirani kriminalitet ili i njima nedostaje stručnog kadra pa su sve manje i manje organizirani. No, teško bih povjerovao da je to istina jer se najveći broj predmeta odnosi na šverc drogom, nezakonito poslovanje s drogom i granica očito migranti. Korupcija, 536 osoba u prošloj naspram 1039 godinu dana prije toga. Prepolovljen je broj osoba koji je procesuiran zbog koruptivnih kaznenih djela. To je još jedan dokaz da je u Hrvatskoj teška kriza pa i u toku koruptivnih radnji očito je došlo do toga da je broj koruptivnih radnji i osoba uključenih u njih prepolovljen u odnosu na godinu dana prije. I kad sam pročitao konstataciju da je sve manje dosuđenih naknada za izostanak suđenja u razumnom roku s 10 milijuna u 2013. na 2 milijuna i 800 u 2014. godini pao već sam se ponadao da je to zbog toga što su sudovi počeli suditi u razumnom roku, a onda sam pročitao da to nije zbog toga nego to je zbog toga što sudovi sve češće odbacuju ili odbijaju tužbe jer, pazite sad, uzimaju u obzir gospodarsku stanje u RH. Sva je sreća da europski sudovi ne gledaju na gospodarsku situaciju i prilike u Hrvatskoj pa je zbog toga kod njih povećan iznos naknade koji građani ostvaruju. I na kraju pitanje, gospodine Cvitan. Koje mjere zaštite, koji stupanj mjere zaštite uživate kao državni odvjetnik? Ako se ne varam prema zakonu vi bi trebali biti pod drugim stupnjem zaštite. Kakva je suradnja s policijskim USKOK-om? I u izvještaju nisam našao nijednu rečenicu novog oblika organiziranog kriminala u Hrvatskoj, a to je mafija koja se bavi zbrinjavanjem posebnog otpada. Koja veliki dio svojih prihoda ostvaruje direktno ili indirektno iz državnog proračuna. Možete li barem u naznakama reći u kojoj mjeri se Državno odvjetništvo bavi tom novom vrstom kriminaliteta u RH? A ona pitanja o mjerama zaštite svakako bih molio da prokomentirate.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Lesar vaša rasprava je u mnogočemu potaknula jednu mislim zapravo širu raspravu kojoj nikad nismo pristupili ovdje u Saboru, a to je da nijedna neovisna institucija kao što Državno odvjetništvo nije otok i nije u potpunosti neovisna o radu drugih institucija. A ponukala me na repliku vaša konstatacija vezana za rad Ustavnog suda i odluke Ustavnoga suda u nekim slučajevima kad se naravno razmatrao istražni zatvor. I to je nešto o čemu bismo morali imati hrabrosti javno dovoljno argumentirano govoriti bez da nas se percipira kao političare koji žele pritisnuti bilo čiji rad, Ustavnoga suda, DORH-a ili sudova općenito. Naime, mi smo svjedoci u najmanje dva relevantna slučaja da je Ustavni sud zapravo u sličnim procesima, sličnim istragama odlučio na različite načine kad govorimo naravno o istražnim zatvorima o dužini istražnog zatvora i o obnašanju dužnosti pojedinih političara. Svi znate o čemu govorim. Da bi Državno odvjetništvo imalo svu puninu i snagu u svome radu onda naravno mora imati jamstvo ujednačene sudske i svake druge prakse i prakse Ustavnoga suda. Ustavni sud naravno nije klasičan sud, ali i tu govorim i proširujem temu naravno, i na odluke drugih sudova osobito Vrhovnoga suda koji potvrđuje u konačnici i koji je točka na i od početka rada Državnog odvjetništva, USKOK-a, policije, do naravno prvostupanjske i onda konačne presude. Kako smo ovdje svjedoci, a već je bilo riječi i o različitim odlukama županijskih sudova u nekim postupcima gdje se državni odvjetnici nisu slagali vezano za [[Upadica Leko: Hvala lijepa.]] Dakle, tu raspravu jednom moramo otvoriti. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Slažem se s vama kolegice Kosor. Ja sam upravo zbog toga i apostrofirao činjenicu da je u nekoliko odluka Ustavni sud ušao koliko sam njihovih odluka vidio i u meritum same stvari, dakle nije se radilo samo o zaštiti ljudskih prava, i o tome nijedne ozbiljne rasprave u Hrvatskoj nije bilo. Isto tako za primijetiti je pitanje istražnog zatvora kada je određen političarima, dakle građanima RH koji se bave politikom na bilo kojem nivou, uvijek je uslijedila odluka da redovno sudstvo pa i Državno odvjetništvo moraju naći druge mjere zaštite. Ustavni sud je uveo i novi institut kojega nigdje u zakonu nije bilo … [[Govornik se ne razumije.]] kad su dužnosnici u pitanju, a to zabrana obavljanja djelatnosti, dužnosti bi se rekli i Sabor na to nije reagirao. I zbog svega toga slobodan sam ustvrditi da imam osjećaj da se Ustavni sud svrstao u radnju redovnog sudovanja i stavio se iznad Vrhovnog suda. Sad da li je i sam Vrhovni sud kriv što nekim predmetima nikako da donese presude pa onda intervenira Ustavni sud, nisam dovoljno upućen, ali tako dugo dok doista ne otvorimo tu raspravu i dok ne vidimo što se počelo dešavati takvim isprepletanjem toga. Bojim se da ćemo u takvih situacija imati više, a čini mi se da je državno odvjetništvo će biti u situaciji da što rjeđe predlaže ili koristi mjere i predlaže istražne zatvore kada s rukom u pekmezu uhvati nekoga ko se bavi politikom.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Vesna Škare-Ožbolt replika.
Poštovani kolega Lesar, vi ste jedan veliki dio svoga izvješća upravo posvetili jednom segmentu koji ovaj Sabor kad god dobije izvješće glavnog državnog odvjetnika jednostavno izostavi, a to su uvjeti u kojima rade državni odvjetnici i zamjenici, prostorni, materijalni, ljudski resursi. Dakle mi, gotovo bih rekla svake godine dobivamo izvješće, možda je to izvješće prijašnjih godina nije bilo toliko otvoreno, jasno i izravno u pogledu ovih svih materijalnih uvjeta rada državnog odvjetništva kao što je to ove godine učinjeno. A ja vam mogu posvjedočiti da je to doista i tako. Ja se sjećam jednog slučaja prije dvije godine kada je samo jedan uskočki državni odvjetnik morao se nositi sa 33 optuženika u jednom postupku. Bio je sam, nije imao pomoćnika, nije imao nikoga. To su očekujemo stvarno od državnog odvjetništva neki put čudo, da budu efikasni, da donose brze odluke, da donose, da imaju oči i na leđima, da sve živo procesuiraju a to je jednostavno u ovim uvjetima nemoguće. Kad pogledate ovo izvješće Vlade koje imamo u prilogu, Vlada je jednostavno prešutjela ovaj dio izvješća koji se odnosi na materijalne uvjete i rada državnog odvjetništva smatrajući da je to dovoljno. Mi ovdje raspravljamo o sudovima, uvijek su sudovi u prvom planu, državna odvjetništva su uvijek u drugom planu, pa i te i prostorne i materijalne pretpostavke. Mislim ovo što ste rekli čini mi se dobrom idejom da sad na idućem državnom proračunu se podsjetimo ovog izvješća i svega ovoga što je glavni državni odvjetnik rekao u pogledu teških uvjeta.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovana kolegice Ožbolt, kada glavni državni odvjetnik svoje izvješće zaključuje rečenicom da ostvareni rezultati dosad su rezultat nadprosječnog angažmana svih zaposlenih u svim nivoima državnih odvjetništva, ali da to samo po sebi ne stvara uvjete održivog sustava. Kada u izvješću napiše da zbog nezapošljavanja savjetnika, vježbenika i službenika s posebnim zvanjima, valjda svi razumijemo što znači znanjima, se otvara opasnost da ubuduće neće biti iz kojih je redova regrutirati zamjenike državnih odvjetnika, pa i županijske, općinske, državne odvjetnike. Ako to nije alarm, ako Sabor pređe preko toga i u proračunu, prilikom donošenja proračuna ne veli čuli smo vapaj, čuli smo zvona na uzbunu moramo to popraviti, onda to samo znači da ostavljanjem takvog stanja u državnom odvjetništvu je to odluka, politička odluka da želimo da tako bude i da nas nije briga kako će se stvari dalje razvijati. Zbog toga sam najveći dio svoje rasprave tome posvetio jer Sabor u zadnja tri mjeseca raspravlja o stotinama izvješća koja dolaze pred nas, izglasamo ta izvješća i nakon toga se ništa ne događa. Sada ne raspravljamo o bilo čemu, nego o izvješću državnog, sutra ćemo o izvješću predsjednika Vrhovnog suda, o stanju u sudbenoj vlasti. Oni će isto naznačavati problem ovoga, … [[Govornik se ne razumije.]] Naša je obaveza iz oporbenih redova od Vlade očekivati da ovo razumije, ali o mišljenju Vlade taj dio, to poglavlje izvješća uopće nisu pročitali. Ne znam jeste li im dostavili istu knjigu kao i nama ili su oni imali neki drugi izvještaj?
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dražen Đurović replika.
Hvala. Potpuno bi se složio s vama da je ovaj dio izvješća državnog odvjetništva vrlo važan kad je riječ o materijalnim uvjetima u kojima radi državno odvjetništvo a posebno USKOK. Informacije ili imputi o tome da su ti uvjeti vrlo teški ne dolazi samo iz ovog izvješća držanog odvjetništva već dolaze i sa različitih drugih strana jer recimo to tako sa terena. Dakle ima tu puno, to nije neka novost. Dobro je da je državno odvjetništvo iznese u tom jednom javnom dokumentu koji izlazi pred Hrvatski sabor. Podsjetiti ću da je primjerice proračun USKOK-a iznimno malen, da li je to nekih 50tak milijuna kuna, a da smo kroz rad USKOK zapravo da tako kažem dvostruko vrati svake godine onaj iznos koliko uopće košta državni proračun. Da smo imali na stranu Pravosudnu akademiju, ali da smo imali stvarno slučajeve da ukupno državno odvjetništvo ili USKOK na edukaciju nemaju novca i na edukaciju potroše na razini godine nekoliko tisuća kuna, a da neke državne agencije na edukacije svojih zaposlenika troše stotine tisuća, pa i milijune kuna godišnje, a da zapravo državno, USKOK prikažu u šestomjesečnom izvješću mislim da je potrošio 5 ili 7 tisuća kuna za edukaciju djelatnika. To pokazuje i s treće strane ono što mi trebamo očekivati od Državnog odvjetništva i USKOK-a to je samo da rade svoj posao. U projekciji koja je dosta prisutna u hrvatskom društvu često se od njih očekuje da mijenjaju Hrvatsku, naravno da ne mogu mijenjati hrvatsko društvo. Oni samo kao i svi mi trebaju dobro raditi svoj posao, a na nama je da im omogućimo da taj posao kroz materijalne uvjete mogu dobro raditi. A oni koji trebaju mijenjati Hrvatsku to su ipak oni koji donose zakone o toj državi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
U pravu ste kolega Đurović i s terena dolaze ta upozorenja. Imate jednu apsurdnu situaciju, kada bi sada kojim čudom rebalansom i pronašli novac za zapošljavanje potrebnih ljudi, postoji drugi problem, da recimo prostorni uvjeti u USKOK-u onemogućavaju da ljude negdje posjednu i da im daju radni stol, ali ne samo u USKOK-u, Bjelovar, Dubrovnik, Pula, Rijeka, Šibenik, Varaždin, Čakovec i Zagreb općinska i županijska državna odvjetništva ne raspolažu adekvatnim prostorom niti za sada broj zaposlenih, a kamoli da se ovo popuni što nedostaje. I zato je ovo alarmantno upozorenje da ovaj sustav ovako više nije održiv. I sada ako ništa ne činimo da to izmijenimo, što pozadina, kakvu poruku šaljemo? Nek tak ostane. Toga se plašim ili ova izvješća niti Sabor bi trebao raspravljati niti usvajati. Što je svrha izvješća nego da na temelju onoga što smo vidjeli, čuli, uočili iz toga pa kada i donosimo zakone, čitamo ta upozorenja da jedan pomak ili potez kojega kroz zakon radimo prekršajni, Kazneni zakon o kaznenom postupku ima posljedice i na njihov rad i policije i policijskog USKOK-a, državnih odvjetništava. Međutim, vidjet ćete u petak nakon glasanja ovog dokumenta više nigdje biti neće odnosno nikog briga za ovu knjigu više biti neće.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je Klub nezavisnih ljevičara u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani glavni državni odvjetniče Cvitan, poštovane kolegice i kolege. Evo na samom početku prije izlaganja moram priopštiti jednu vijest koju sigurno zanima sve i koja intrigira hrvatsku javnost, naime UEFA je dozvolila odigravanje nogometne utakmice Hrvatska-Bugarska u Splitu s gledateljima ali bez trave. Ako je suditi po nadahnuću autora fašističke crtarije na Poljudskom travnjaku, čini se da ni oni ne mare za travu nego im je bitno da ostanu bijele crte. Naravno da se šalim. Kada već ministar policije Ostojić zbija pošalice da je stadion vjerojatno pregledala neka bivša misica, nemojte mi zamjeriti ako je ova informacija kriva, ali tako se priča. Hrvatska država je država u kojoj Državno odvjetništvo ima najsvjetliju budućnost od svih institucija. Jednostavno iz razloga što tužitelji imaju posla u nedogled, a po stanju u društvu imat će ga izgleda zauvijek. Ponekad će možda predahnuti zahvaljujući isključivo svojem najvećem neprijatelju, popularnog imena na ovim prostorima koji se zove zastara. Glavni državni odvjetnik imenuje tužitelje, Sabor na prijedlog Vlade imenuje glavnog državnog odvjetnika. Ako glavni državni odvjetnik pogriješi u imenovanju ili razrješenju ponekog tužitelja to možda neće izazvati posebnu štetu. Ali ako mi u Saboru pogriješimo u imenovanju ili podršci glavnom državnom odvjetniku tada je šteta neminovna. Mi nažalost živimo u društvu i vremenu kada svaki stručan i marljiv, nepokolebljiv tužitelj zaslužuje svako divljenje. I ovo je sasvim sigurno posao koji traži puni angažman i većina onih ljudi koji rade u Državnom odvjetništvu radi težak, odgovoran i opasan posao, da ne bi bilo poslije nismo kazali. Ali nadam se da nećemo predugo čekati na dan kada će takvo divljenje postati suvišno, a da će iznimke postati oni tužitelji koji se nisu posve snašli u svom poslu. Prestanimo se već diviti poslu koji moramo obavljati. Koliko je taj dan daleko, ne bih volio suditi po rečenici gospodina Bajića zbog koje se javno ispričao jer je nespretno sročena, ali i prije su presudnici govorili o tome, a to je da je tužitelj kao neželjeno dijete koje nitko ne voli. Ona nije sasvim korektna, ali je u biti točna. Tako da ja o ovom materijalnom segmentu neću puno govoriti, ali sasvim je evidentno da mi samo verbalno dajemo podršku kada dajemo podršku poslu i radu odgovornom Državnog odvjetništva, ali sve ono što se tiče i samoga novca, što se i prostora u kojemu rade, opreme s kojom rade tu sasvim sigurno da država pokazuje svojim primjerom odnosno vlast, a sada govorimo o trenutnoj vlasti, a ne o bivšim vlastima niti je bivša vlast bila što bolja. Glavni državni odvjetnik Dinko Civtan je u Jutarnjem listu, ako je netočno onda me ispravite od 13.5.2015.godine izjavio da hitno traži 143 tužitelja jer nitko ne želi raditi u DORH-u. Sada je pitanje da li gospodin glavni državni odvjetnik ima toliko novaca da zaposli? Ja vjerujem da je toliko tužitelja potrebno Hrvatskoj jer ne samo da je percepcija korupcije velika nego sve ono što do sada nismo riješili, a sjetite se da smo poustavili pretvorbenu pljačku koja ne zastarijeva i ratno profiterstvo. Koliko toga je do sada riješeno? Tko je kažnjen? Tko je završio iza rešetaka? Sada se vraćam na ovih da je malo onih koji žele raditi u DORH-u. Plaća županijskog državnog odvjetnika, o tome sam govorio, ako se sjećate prilikom izvješća o radu MUP-a pa mi je ministar rekao da trebam to reći državnom odvjetniku, pa evo sada govorim državnom odvjetniku. Plaća županijskog državnog odvjetnika u Zagrebu je oko 15 tisuća a plaća općinskog državnog odvjetnika također u Zagrebu je oko 12 tisuća kuna. Njihovi zamjenici imaju neznatno manje plaće. Ogroman broj pravnika sa položenim pravosudnim ispitom je na burzi ili za upola manju plaću rade u odvjetničkim uredima ili privatnim firmama ali iz nekog razloga ne žele raditi za dvostruko veću plaću u DORH-u i to na radnom mjestu koje jamči određeni društveni ugled i promaknuća. Tko je najpozvaniji reći nam otkada je to tako, zašto je to tako i kada će se to promijeniti. Pitam to sve nas ovdje jer ako pravnici ne žele raditi kao tužitelji što onda uopće mi očekujemo od DORH-a i što bismo trebali ocjenjivati u njihovu radu? Zašto su u svega nekoliko dana razrješenja sa tih utjecajnih radnim mjesta zatražile upravo šefice tih državno odvjetničkih tijela a nisu jedine iskusne tužiteljice na izlaznim vratima DORH-a. Zadnji primjer je jedna od vodećih zagrebačkih tužiteljica Ana Ivanišević Inđić. Istovremeno u Županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu vraćena je gospođa Turkalj Dragosavac koju je ne tako davno razriješio Mladen Bajić nakon provedenog disciplinskog postupka. Pitam se je li njezin povratak znači da je bila nepravedno razriješena ili se u međuvremenu prometnula u tužitelja visoke klase. Sve ove kadrovske vratolomije možda imaju neku svoju logiku i neko svoje opravdanje i vjerujem da će nam ih državni odvjetnik pojasniti. Ne bi bilo pošteno kritizirati niti hvaliti rad DORH-a ako pri tome nismo pošli od kriterija koji vode objektivnoj slici kvalitete rada i rezultata. Godinama kao novinar, sada kao zastupnik i građanin promatram poplavu kriminala inertnost tijela progona. Iz kojeg god sam ugla promatrao moja percepcija prioriteta tužiteljstva uvijek se poklapala s mišljenjem najšire javnosti u Hrvatskoj. A koji su prioriteti? Pretvorbeni kriminal, korupcija u javnim resorima, nakaradni stečajni postupci kao sredstvo privatizacije prethodno obezvrijeđene državne imovine. E to su, gospodine glavni državni odvjetniče, mjerila po kojima će sasvim sigurno i ta većina koja ističe ove prioritete cijeniti vaš rad. Nipošto ne smatram da su likvidacije, krijumčarenje i trgovina ljudima, pedofilija, siber kriminal, raspačavanje droga problemi koji ne zaslužuju maksimalan angažman policije i tužitelja. Ali ništa ne može promijeniti činjenicu da su nas ona tri prethodna vida kriminala učinila sirotinjom, ponizila i unazadila. To su naše otvorene rane a ovo što sam sada govorio, krijumčarenje, pedofilija, siber kriminal, raspačavanje droga su itekako vidljive masnice. Kad po ovim pitanjima napravite dovoljno, vjerujte narod je taj koji će prvi vidjeti. Tada ni nama neće trebati stotine stranica ovih monotonih izvješća jer se radi samo o statistici nego ćete po našem aplauzu odmah po ulasku u Sabor znati da vam itekako vjerujemo. Tada se ni vama neće omaknuti da s ove govornice zahtijevate ispriku zbog moje kritike. Zahvaljujem vam što ste u jednom razgovoru rekli da ste pretjerali sa kritikom i da shvaćate kako moja kritika vašega rada ili rada DORH-a nije bila zlonamjerna, po tome se vidi da ste velik čovjek. Kritike će biti još, upućivao sam je vašim prethodnicima ali ne zbog toga što bih bilo koga unizio nego zbog toga što smatram da je to moja obveza kao saborskog zastupnika. Ako bude razloga uputiti ću je i vašim nasljednicima jer takav je jednostavno moj posao bilo zastupnika, bilo novinara. Nisam tu da vas podučavam ili usmjeravam u vašem poslu ali mnogima je jasno u kojem smjeru treba djelovati represivni aparat ove države jer o tome svakako dana slušamo, čitamo a i o tome svakoga dana govore oni pod navodnicima obični ljudi. Ponoviti ću i ono što sam kazao ministru policije Ostojiću, dokle god ne vidimo da se policija i DORH ne bave na efektan i dovoljno dinamičan način uništenim firmama, obespravljenim radnicima sve dok ne budemo zadovoljni brzinom kojom se procesuira poduzetničke, pod navodnicima "velike meštre i lokalne močnike" do tada sam posve ravnodušan na izvješća u ovoj formi i sa ovakvim argumentima. Skrenuti ću vam pozornost na ovi standard SOA-e koja je objavila da je jedno veće dioničko društvo sa udjelom države bilo predmetom njihove istrage. Većinu istraga koje biste morali voditi uopće ne trebaju biti tajne. Neke istrage o drogi, švercu i ubojstvima trebaju biti tajne ali radnici Kamenskog i stotine drugih uništenih firmi ne moraju čučati ispred prozora DORH-a da se netko smiluje reći im gdje je zapela istraga nečeg što im život znači njima, Zagrebu i državi. Za tu tajnovitost ste vi govorili danas i rekli ste da ne trebaju biti te istrage, mnoge od istraga tajne ali je takav zakon a vi poštujete zakon. Mijenjamo zakone gospodine Miljeniću, to ne ide na vas, nego na gospodina Miljenića, koji sam državni odvjetnik kaže da treba skinuti veo sa mnogih istraga, mislim da je onda red da se skine. Nedavno sam sa ovog mjesta ministra policije Ostojića pitao za afere njegovih najbližih suradnika koji sjede na čelu zagrebačkog kao i državnog PNUSKOK-a, te ravnateljstva policije, sada pitam i vas gospodine jer nam je Ostojić odgovorio da je o svim tim aferama o kojima sam pitao obaviješten USKOK koji je nadležan odlučiti o kaznenom progonu tih policajaca. Šef zagrebačkog PNUSKOK-a Zoran Filipović godinama je na očigled ministara i svojih šefova, barem kako tvrde brojni mediji potkradao državu. Prirezom, tvrdnjom da svakodnevno iz Bizovca u Slavoniji putuje na posao u Zagreb. A to rade i neki dužnosnici u nekim strankama isto tako prijavljeno, ali se nije reagiralo. Ali svi su vidjeli i znali da živi u Zagrebu, a da i nisu znali tko bi normalan povjerovao da netko godinama svakodnevno iz Bizovca putuje na posao u Zagreb. Zbog protupravne koristi od fiktivnog prebivališta podignuta je optužnica protiv Vesne Želježnjak, gradonačelnice Koprivnice. Zbog istih stvari podignuta je optužnica protiv Zrinka Perice, šefa zadarske krim policije. Zbog istih stvari osuđen je ne tako davno gospodin Dragičević iz uprave INA-e i dalje da ne nabrajam slične primjere. Unutarnja kontrola iz kabineta ministra Ostojića obavijestila je USKOK, osrednji tužitelj može predmet obraditi u dva dana, ali do danas je nepoznato što se čeka s time, ili je predmet možda arhiviran u uvjerenju kako nije zanimljiv hrvatskoj javnosti. Tu biste se sasvim sigurno prevarili. Prvi inspektor koji je smogao hrabrosti ukazati unutarnjoj kontroli na Filipićevu muljažu je Perica Biočić kojega je ista ta unutarnja kontrola počela istraživati i ispitivati otkud mu ta saznanja, a vrijeme će pokazati što se to prema njemu poduzima i na kojem osnovu te s kojim stvarnim ciljem. U međuvremenu šef PNUSKOK-a Filipović se brže-bolje preselio u Zagreb kako bi i dalje u koordinaciji s vama vjerojatno gospodine Cvitan koordinirao rad na osjetljivim predmetima. Ono što ne koordinirate s Filipovićem morate sa šefom državnog PNUSKOK-a Mariom Bertinom na kojeg se požalio još jedan građanin da ga je nedavno fizički napao i zaprijetio. Bilo je to 15.5. kada je sa dva udarca oborio građanina koji je prijavio i policiji i svim nadležnim tijelima. Do dana današnjega nema. Gospodin Bertina je rekao sljedeće: ″Ti ne znaš tko sam ja i što ti mogu učiniti, mrak će te progutati. Ako me prijaviš ja ću prijavu ionako zaustaviti.″. Prijava je izgleda zaustavljena. Ne znamo jesu li zbog narušavanja javnog reda i mira pokrenuti prekršajni postupci protiv načelnik Bertine koji prijeti, vjerojatno ću dobit i ja nekakvu prijetnju preko posrednika što inače dobivam ili će to zapeti u ladici po Ostojićevoj diskrecijskoj ocjeni, a kumovske veze između Ostojića i Bertine ne treba ni tu zatajiti. No pošto se Ostojić kako voli reći ne miješa u rad policije, ovu dvojicu šefova PNUSKOK-a bi valjda trebao procesuirati glavni ravnatelj policije Vlado Dominić čiji popis afere počinje sukobom interesa zbog primanja izdašnih naknada AKD-u, zatim vodi preko odlaska na skijanje službenim vozilom u pratnji obitelji, policijskih tjelohranitelja. Gdje završava, vjerojatno će vrijeme pokazati. Ako se na ovakve čelnike policije morate osloniti u progonu kriminala gospodine državni odvjetniče onda vam nije lako i bit će vam puno teže sve dok pristajete na različite kriterije pri optuživanju pojava koje se uz njih vežu. Dio javnosti i dobar dio nas ovdje u Saboru s dubokom smo rezervom primili obrazloženje smjene i razrješenje tužiteljice i njezine šefice zbog slučaja Mladineo i Sačić. Malo tko će se složiti da se neposredna i objektivna odgovornost za propuste u tako eksponiranim predmetima zaustavila na njima. Zar 400 milijuna kuna državnog novca i nekoliko nerazriješenih ratnih ubojstava nisu dovoljno važne teme koje biste trebali znati u svim bitnim detaljima. Ako smatrate da to ne trebate znati, zašto mislite da je trebala znati šefica jednog samostalnog tužiteljstva, osobito kad su u pitanju rokovi za podizanje optužnica. Ono što bi nas donekle umirilo kad su u pitanju problemi DORH-a bila bi vaša izjava s ove govornice da se na pojedina tužiteljska mjesta imenuju osobe koje su razuman i dobar izbor, da se u radu poštuje osobni integritet i samostalnost tužitelja, da poduzimate sve kako biste u DORH-u zadržali što više dobrih tužitelja i primili što više perspektivnih.
Hvala lijepa.
Evo samo rečenicu. Da se poštuje načelo ravnomjerne raspodjele radnih zadaća, da se potiče stručni rad tužiteljstva. Hvala lijepo.
I vama. Imamo repliku, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Slažem se kolega s vama kad kažete o procesuiranju i kažnjavanju kaznenog djela i pretvorbe i privatizacije koja je na dugi rok traumatizirala Hrvatsku gotovo jednako kao i agresija na Hrvatsku. Međutim, kad govorite da je državni odvjetnik bira sam svoje suradnika o nažalost, nažalost ja ću reći, možda i na sreću ali dobrim dijelom i nažalost nije točno. To radi Državno odvjetničko vijeće kao i sve sankcije koje poduzima protiv određenih državnih odvjetnika. To također čini Državno odvjetničko vijeće. Međutim, kad govorite o zastarama, o tome je govorio glavni državni odvjetnik i to moramo ozbiljno shvatiti o vrlo kratkim rokovima zastare koji se zaista moraju produljiti, ne radi toga da bi se državnom odvjetništvu pružila mogućnost da dugo radi jer smo znali kada smo imali istražnog suca da bi gotovo svaka istraga otišla bestraga, nego upravo zbog toga što državni odvjetnik to otvoreno govori. Nama tijela odnosno državnom odvjetniku, tijelima progona, ostala tijela, a pogotovo inozemna ne daju podatke. Možete zamisliti da Njemačka nešto traži od Hrvatske, ovdje bi se svi ustali protiv toga, naročito bi zaštita došla s one strane, kakva smo to mi država koja recimo primjerice jednoj Njemačkoj ne dajemo podatke, a kad glavni državni odvjetnik, kada policija, kad državno odvjetništvo godinama traži podatke i to u poznatim slučajevima, nema odgovora. To je političko pitanje sada, to nije samo tajno pravosudno pitanje, to je političko pitanje i o ovome treba javno govoriti da se uključe političke strukture, da se prozovu sve zemlje iz Europske unije koje ne surađuju s Hrvatskom. I kako ćemo mi procesuirati gospodarski kriminalitet kada najčešće taj novac je negdje vani, a te države nam ne daju podatke. Očito su i njihovi neki upleteni u to pa zato imaju interes i tu ne treba mucati.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Antičević-Marinović, mi se zapravo u suštini slažemo. Ovo nisam ja bukvalno rekao da državni odvjetnik bira svoje suradnike kad sam govorio o tome može li pogriješiti o imenovanju ili razrješenju ponekog tužitelja. Prije svega naglasit ću još jedanput, budućnost ove države ovisi o tome kako će raditi hrvatsko pravosuđe. Hrvatsko pravosuđe najslabija karika, u tom hrvatskom pravosuđu najslabija karika su sudovi, ne Državno odvjetništvo. Sve što danas čini Državno odvjetništvo, ono što nisam uspio zbog vremena, to je odlično što se počelo procesuirati slučajeve u gradu Zagrebu jer tko će zaustaviti ovo što se danas događa, što se dogodilo ovih dana da se tajnica imenuje šeficom poduzeća koja posluje sa 6 milijardi i koja je, o čijem ustroju ovisi i budućnost Zagreba. Državno odvjetništvo ima ogromnu odgovornost. Konačno počelo se i o HAC-u o kojem smo toliko govorili, počelo se odmatati klupko. Nadam se da neće završiti na 600 tisuća kuna jednom filmiću za koje kaže gospodin Kalmeta da on zna da toliko koštaju ti filmovi. Za 600 tisuća kuna se može dugometražni igrani film snimiti itd. Prema tome, sve što se govorilo, što sam govorio o izvješću govorio sam u dobroj vjeri, u dobroj namjeri zbog toga što smatram da ako ćemo mi ovdje svoje nedoumice trpati pod tepih da onda ćemo biti neiskreni kao što smo bili i zadnja dva desetljeća neiskreni.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić i opet ste u svom govoru počeli sa onim naravno što nismo svi zadovoljni, nismo sretni što se pojavila ova svastika na stadionu Hajduka, Poljudu u Splitu. Ali bilo je ovdje govora danas o tome i rečeno je i ne znam zašto stalno ponavljati. Naime, radi se o tome da natpisa takve vrste, grafita itd. i jedne i druge vrste i komunističke da kažem i fašističke postoji i u Hrvatskoj i u mnogim gradovima i na mnogim mjestima javnim, vidljivim, nevidljivim, kako netko reče na trafostanicama itd. Vidite kada je bilo zasjedanje Skupa G7 u Nürnbergu onda su dva policajca pustila na zvučnik govor Gabelsa iz '43. godine. Jedan dan je bila ta vještica. Je li poslije njemački Parlament raspravljao ne znam ni ja. Pa mi ovdje već, umjesto da kažemo da institucije rade svoj posao, da se to vidi. Ali Nijemci su jedan dan tu vijest javili i nakon toga više ništa o tome nema. Nadalje, recite mi kada je već i državni odvjetnik ovdje. Je li ikada procesuiran netko tko je pokrenuo onaj slučaj u Milanu na utakmici Italija – Hrvatska? A znate li tko stoji iza toga i zašto nema imena tih ljudi koji su pokrenuli onu lavinu, bakljadu itd. u Milanu? Pa zato što su to bili provokatori koji su protiv Hrvatske i hrvatske reprezentacije i za njih netko organizirano stoji i financira ih, takve ljude. Na žalost mi ne možemo doznati, nemamo izvješće ni o kaznenom progonu, ni o bilo kakvom drugom progonu tih ljudi. Pa tko ih onda organizira? I vidjet ćete da ni iz Splita nećemo dobiti odgovor tko je to napravio u Splitu? A šta vam to onda govori? Što vam to govori? Je li zaista netko stoji da kažem ovdje iza toga? … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatska reprezentacija … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Grubišić, upravo sam o tome govorio da je Poljud samo posljedica. Prema tome, posljedica nečinjena u 20 godina i 25 godina. I to sada ispraviti u godinu dana je nemoguće. Za to ne snosi odgovornost DORH, policija nego društvo prije svega a onda i oni kao institucija države. Mi smo postali imuni, govorio sam o tome da u Zagrebu ima slova U i kukastih križeva koliko hoćeš i to nitko ne skida, svugdje. Prije svega, brkate zvijezdu i kukasti križ. Mnoge zemlje koje nisu komunističke, imaju u svojoj zastavi zvijezdu. Prema tome, zvijezda nikad neće biti zabranjena. Dajte malo, malo vagnite. Prema tome, nemojte brkati zvijezdu i kukasti križ. to vi iz svog ideološkog sljepila radite. Pa nemojte, jer neće nikad. Amerika će maknuti zvijezdu iz zastave. Pa dajte molim vas lijepo. Ma da, nema veze što je dalje bijela, crna ili bilo kakva, zvijezda je. Vi govorite o zvijezdi. Pa imaju i neke i crvene zvijezde. Vi ste rekli da nikad nećemo dobiti izvještaje. Ja govorim o tome. Institucije ne rade svoj posao. To sam i govorio, institucije ne rade svoj posao. 20 godina neće. Tko stoji iza bakljade? Vi kažete provokatori. Pa to je ono što je rekao gospodin Karamarko. Specijalni rat se protiv Hrvatske vodi. Svi ovi kukasti križevi, svako slovo a su došli vani, izvana da napakoste Hrvatskoj, da napišu, da nacrtaju kukaste križeve. Ja vjerujem da je sigurno to specijalni rad, da je to sigurno neka postrojba kapetana Dragana napravljena. Evo to ćemo otkriti.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dražen Đurović, replika.
Hvala. Pa evo kolega Vukšić ja se ne bih s vama upuštao u te zaista besplodne ideološke, gotovo pa naklapanja, nego ima nešto drugo što je zanimljivo u ovom dijelu o kojem ste govorili. To su one rane, kad ste govorili. To su privatizacija, tranzicijska pljačka i pljačka javnih poduzeća kojim smo svjedočili. I složio bih se s vama da je tu zapravo ostao jedan veliki lager društvenih problema koji opterećuju Hrvatsku i koji bi bilo dobro zapravo da hrvatsko pravosuđe u svim svojim segmentima nastavi rješavati ili da ih kroz puno ozbiljnije riješi. Na kraju krajeva i uz ovu okolnost da pretvorbeni kriminal više ne zastarijeva. Prema tome, otvoren je prostor. I nadalje da se pretvorbeni kriminal goni rekao bih kao i ratni zločin dokle god traju i dokle su god živi njegovi počinitelji u Republici Hrvatskoj. Ono što je činjenica to je da Državno odvjetništvo nije i ne može biti jedina poluga tog nastojanja zapravo da se to nastavi. Isto tako, mislim da smo svi ipak svjesni da je Hrvatska danas drugačija i da ima i drukčija javna percepcija i korupcije i kriminala, pa i onih pojava o kojima ste vi govorili danas nego što je bila prije 10 godina ili prije 20 godina u RH kad se to isto masovno radilo i događalo, ali na to nitko nije ni obraćao pažnju. Dakle, ipak se hrvatsko društvo mijenja i za pet godina će se ono još znatno, znatno sigurno pooštrit kriterije odnosa prema korupciji i onome što je koruptivno nego što je bilo u Hrvatskoj prije 10 ili 15 godina. I mislim da ti pojedinačni slučajevi ne trebaju biti ono što će nama bit zapravo slika. Državno odvjetništvo je ako smijem primijetiti u mandatu gospodina Cvitana u ovom mandatu napravilo dosta, ali ono što ste, mislim da je ključno da hrvatsko sudstvo se zapravo nije reformiralo i da tek hrvatsko sudstvo treba ozbiljno reformirati da bi ono bilo učinkovito i jednako kao što je danas Državno odvjetništvo.
Hvala lijepa kolega, isteklo je vrijeme. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega, ovo što ste rekli moja ideološka naklapanja ja ću vam pročitati [[Upadica Đurović: Ispričavam se.]] Ne, ne sve je u redu. Može, svašta mi naklapamo ovdje, pa evo tako je vaš šef naklapao: "To sinoć na poljudskom travnjaku nije bila nikakva svastika već trag kosilice na svježe počišćenom travnjaku. Kako bi se uvjerili u točnost ove tvrdnje pogledajte ovo pažljivo biran sklad boja na stvarnoj nacističkoj svastici i usporedite ga sa tragom itd." Nažalost, ovo kvalitetno dizajnersko rješenje gornjeg simbola to piše jedan od čelnika HDSSB-a ili koji je na bedževima vašim. Ja se slažem, ja na početku nisam uopće govorio, jedan vic sam ispričao koji kolega nije shvatio, ali to je njegov problem. Što se tiče ovog, ja sam govorio o pojedinačnim slučajevima da je to policajac u nekom selu onda ne bih govorio o tome. To su šefovi policije. Kad jedan od šefova policije tuče građane, a ne prvi puta, i kad se ne reagira pa on treba biti iste sekunde suspendiran dok se ne dokaže istina je li je ili nije. Ja govorim o tome. A gdje ću to govoriti? Za šankom, u birtiji? Ovdje govorim. Pazite, to kad šef radi ja vjerujem da će biti ako nastavimo tako kao što se sada čini da ćemo biti drukčiji za 5 godina, sa više svastika na zidovima ako nećemo reagirati. Ako će ovo kao što je rekao kolega Grubišić da i to nećemo saznati nikad ništa. Znači, ako nećemo saznati onda dajmo podstrek onima koji to čine. Ali onda znači vlast ne želi to, znači želi da tinja sukob u Hrvatskoj između lijevih, ajmo tako reći lijevih i desnih. Što dobivamo? Onda dobivamo jedno bolesno društvo koje se bavi nevažnim pitanjima ali koja ta pitanja o kojima sad govorimo su nedopustiva u normalnom društvu.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Vukšić govorili ste o istragama i konstatirali među ostalim da istrage ne bi trebale biti tajne, ako sam dobro razumjela. To jesu li tajne, jesu li javne i koliko su tajne u kojem omjeru, dokada itd., to mislim da treba isključivo uvijek pustiti zakonima. Mi smo zakonodavac pa o tome naravno možemo raspravljati. Ali mislim da ste dobro dotaknuli nešto drugo što mi se čini važnim, a to je demistificirati u javnosti pa i u politici rad Državnog odvjetništva odnosno USKOK-a. Demistificirati osobito za svakog građanina zato što Državno odvjetništvo naravno štiti i trebalo bi štititi svakog građanina i državu i zastupati državu i štititi interese prije svega države, a u svim istragama primjerice protiv korupcije i organiziranog kriminala onda USKOK naravno kroz sve to i Državno odvjetništvo štiti prije svega državu i ustavno-pravni poredak. Tako da mislim da bi bilo dobro da i glavni državni odvjetnik možda i češće za razliku od mišljenja nekih drugih češće nastupa u javnosti i češće govori u kontekstu vrlo raširene kvalifikacije koje dolaze najčešće naravno iz političkih krugova vezano za otvaranje istraga, podizanje optužnica gdje se to vrlo često kvalificira političkim progonom. Kvalificiranje istraga i podizanja optužnica isključivo gotovo političkim progonom osobito dakako u izbornim godinama, a sve godine prije toga su pripreme za izborne godine, dakako da umanjuje značaj Državnoga odvjetništva u javnosti. A ako Državno odvjetništvo ne bude imalo dovoljno snažan ugled u javnosti, dakle percepcija o važnosti rada Državnoga odvjetništva, onda će i njegove mogućnosti i mehanizmi slabiti.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Kosor, da, svaki onaj tko zavuče ili državi ili pojedincima ruku u džep i uhvaćen je s rukom u džepu kaže da se politički progoni i da je DORH taj instrument u rukama vlasti. Što nije točno. Jer pokazale su, presude su pokazale, ako jest to, ako su oni u pravu onda smo mi ne bolesno društvo, onda nas treba raspustiti ako ništa nije istina ono ni što sudovi presude ni što DORH dokaže itd. Prema tome, ja vjerujem u pravnu državu koja ne radi posao onako kako bismo mi htjeli ali to je jedino ono što imamo, pravna država, DORH, policija, sudovi, jedino je to. I to mi moramo popravljati i ukazivati na probleme koji su i pomoći, mi kao zakonodavno tijelo pomoći onima koji se bore sa kriminalom. I ako to nećemo činiti onda ne želimo dobro državi. Vi ste rekli da je zadaća DORH-a štititi državu. Da, točno je. A država su građani. Znate kad je Madeleine Albright došla na aerodrom prvo što je rekla predsjedniku Tuđmanu veli država vam postoji zbog vaših građana, sjetite se one rečenice, jer mnogi političari zaboravljaju da nisu oni država i da nije država imaginarna himna, zastava i grb nego da država postoji samo zbog svojih građana jer onda ima smisla. Ako nije zbog svojih građana, ako je samo zbog elite onda nema ni smisla ta država. Demistificirati treba DORH, sad bilo je ovdje riječi da je, ja isto mislim da je pohvalno to što državni odvjetnik ne pati na svjetla pozornice. Ali bih s vremena na vrijeme bi trebao neku poruku odaslati građanima Hrvatske što se radi. Sam gospodin Cvitan je rekao da mnoge istrage ne trebaju biti tajne ili rezultati ne trebaju biti tajni zato mijenjajmo te zakone. Mi smo ti koji trebamo promijeniti zakone da ne bi sve se mistificiralo. I mislim da će puno lakše biti Državnom odvjetništvu ono što može biti ne tajna.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika, na redu je Klub zastupnika Nezavisne liste i poštovani zastupnik Ivan Grubišić i Damir Kajin, podjela vremena.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni odvjetniče. Rado sam i pažljivo saslušao vaše izlaganje o vašem radu u prethodnoj godini. Svakako treba čuti apel i otvoriti uši za ono što ste, na što ste upozorili i gdje tražite određenu pomoć pa i od ovog visokog doma, a to su tzv. pravni alati koji bi vam pomogli u vršenju vaše teške i odgovorne službe. Sigurno je da s tim alatima koliko ovaj Sabor donese i prihvati ih vaš križ neće biti manji nego će on rasti sa odgovornošću i sa raspadom nažalost hrvatskog društva. Naglasili ste potrebu za tehničkom opremom, to je važno. Mislim da u nekim ministarstvima i u nekim institucijama toga ima i previše i stoji na lagerima, a vi oskudijevate. Tu bi trebalo riješiti na državnoj razini. Mislim da bi državno odvjetništvo trebalo utjecati i na izborne postupke, to nije predviđeno u zakonu ali postoji razlozi da drugi ešalon ili treći u političkim strankama odrađuje neke poslove, uvjerio sam se sam koji po zakonu nemaju nikakvo uporište ni nikakvo opravdanje. Tu bi trebalo vidjeti ko to sve radi i prema tim osobama poduzeti određena rješenja i smjene. Nažalost što budemo imali više problema, to će i vaš rad biti teži i odgovorniji. U Hrvatskoj je kažu neki slažem se bolje organizirana određena mafija nego državne institucije, a to nije dobro. Raspadaju se obitelji, razni i različiti sustavi i to stvara nove probleme. Neki kažu da je puno policajaca u Hrvatskoj, ja smatram da ih je malo s obzirom na probleme koje imamo. Izgleda mi da bi na svakog čovjeka u Hrvatskoj trebalo imati po tri policajca u tri smjene po 8 sati i ne bi postigli neke rezultate. Kad se nešto raspada i kad je u sebi gnjilo, kad ne počiva na snažnim zakonskim procedurama i svatko vrši svoje u skladu zakona onda je u toj državi lako obnašati bilo koju javnu službu, a kad se društvo raspada onda mi izgleda da je veoma teško stati na kraj zlima koji iz toga raspada i raznim mirisima koji iz tog raspada nastaju. Ja vam želim osobno da izdržite i da ustrajno nosite ovaj teški križ kojeg ste prihvatili, a da vam društvo pa i ovaj visoki dom koliko je god to moguće u tom vidu i pomogne. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Na redu je poštovani zastupnik Damir Kajin do kraja vremena određenog za klub.
Poštovani predsjedniče, gospodine državni odvjetniče hrvatsko sudstvo Bože moj radit će po onom što im DORH dostavi. Ako ne radi DORH jasno je da neće raditi niti sud. A kako rade ponekad i sud i DORH najbolje svjedoči onaj zagrebački slučaj, slučaj Bandić. Pa ono gospodo što god netko mislio je naprosto skandal i tako to doživljava gro građana RH. Državni odvjetnik se s pravom potužio da mu nedostaje prostora, da mu nedostaju ljudi, da mu nedostaju vježbenici, da mu nedostaju automobili, da mu nedostaje novac ali ponekad kada gledam sa svoje perspektive čini mi se da državnom odvjetništvu ili županijskim državnim odvjetništvima svejedno ponajviše nedostaje volje, želje, osjećaja, osjećaja da se uhvati u koštac sa problemima što onda ta odvjetništva čini suodogovornim za društvenu zbilju. Mi imamo u ovoj zemlji državne odvjetnike koji su zaduženi, ja ih tako zovem, za zastare. Šteta 20 milijuna kuna prebacit će se na državu, država hoće ili neće to platiti i nikome ništa, ali ono što me najviše smeta u radu državnog odvjetništva je selektivna pravda. Ono što vrijedi za Boga ponekad u ovoj zemlji ne vrijedi za vola, a sad tko je Bog, vol o tome se da naprosto raspravljati. Ja se slažem sa svima koji su otprilike rekli da je ovo izvješće, izvješće svih izvješća. Zašto? Zato jer je DORH između ostalog suodgovoran za hrvatsku zbilju. Hrvatska je pokradena, Hrvatska je ili nema perspektive, naši građani su bez budućnosti, u tri, četiri godine 100 tisuća ljudi napustilo je ovu zemlju, tvrdim između ostalog i zbog ne činjenja DORH-a. Ako želimo da Hrvatska bude bolja, e onda treba progovoriti i o DORH-u. Dok je bio Sanader na vlasti vidimo i sami stajalo se u stavu mirno, kada su Amerikanci rekli čistite, onda se čistilo normalno pošlo od Sanadera, ali mnogi gori ili jednaki su na slobodi. Čitam pred nekoliko dana ovo izvješće SOA-e, koji je to igrokaz. SOA šeće čak i po nekim zemljišno-knjižnim odjelima u Istri, npr. Bujskim ok, dostavljaju izvješća vrhu vlasti, a ovi kalkuliraju sa izborima, a ljudi u DORH-u normalno šute. A što je DORH u Istri barem bio da se odmah ispravim, produžena ruka politike. Jučer čitam jedan tekst u Jutarnjem listu, otprilike kažu razotkrivanje korupcije je prvi nacionalni interes. Svi, gotovo svi mediji su pod paskom politike i kapitala. Zašto politike? jer je novac u politici, bilo da se financiraju lokalni mediji, bilo da se financiraju nacionalni zna se od kuda se izvlači novac. Kako funkcioniraju PR agencije, pogotovo u Istri gdje djeluje njih 15-ak na čelu sa Manjgurom? Što tamo radi Macan, Genero, koga oni to zastupaju? Izvlači se na milijune kuna, ali pošto pozicija glavnog državnog odvjetnika ovisi o vrhu države ono što ne smije Fimi Media to se zasigurno može dolje. I šta i kako to na kraju i čime rezultira, Istra koja je 2002.npr. imala 18% veći BDP-a od Primorsko-goranske županije 2014.ima 3% manje ili točnije 333 eura i normalno nikome nšta. O čemu treba govoriti recimo, 50 tisuća eura digao je jedan lokalni dužnosnik, nije iz IDS-a, preko Lihtenštajna, DORH sve zna, šuti. Čak navodno da si je netko postavio pitanje od kuda to Kajinu, ali nema veze. Što recimo rekoh za ovog državnog odvjetnika zadužen za zastare, pa riječ je o 20 milijuna kuna i nikome ništa. Vaši ljudi gospodine Cvitan ovjeravaju nakon stupanja na snagu Zakona o zabrani prodaje nekretnina odnosno poljoprivrednog zemljišta da vodeći ljudi mogu kupovati tisuće, tisuće, stotine tisuća kvadrata za protuvrijednost jedne ili dvije kune i nikome ništa. SOA isto tako kada sam je spomenuo sve zna, Državno odvjetništvo sve zna, ali javnost jednostavno ne smije čuti ništa i zato se stavlja paska i kontrola na pojedine medije. Bivšeg županijskog državnog odvjetnika u Istri, ja ću doslovce reći pod navodnicima jasno "smaknulo se" jer je želio na optuženičku klupu dovesti KUlterera, direktora HYPO banke, a koji su naprosto pokrali ove istarske prostore i normalno da DORH šuti. Sada izlaze neki tajni računi iz Lihtenštajna i pretpostavljam da će i ovo biti nikome ništa. Zove me, to sam rekao već jedanput ovdje u Saboru pa ću ponoviti, 9.6.u 14,45 minuta sjedim na Britancu sa gospođom Željkom Ogreste, zove me Željko SAbo govori točno je ovo kada govoriš o ulaznicama, ja sam bio prisutan ili kada je onaj Mađar razgovarao o ulasku u mornaricu, to je jedno zemljište tik uz more i kada je platio 350 tisuća eura. A onaj drugi, drugi ja sam mu nabacio ime, kaže da a taj je uzeo još i više. Ja znam da po ovom slučaju DORH ne može učiniti ništa jer se o tome počelo govoriti pred 30 dana, ali kako je moguće da je Porezna uprava jedan kvadrat najatraktivnijeg zemljišta u Poreču procijenila, zamislite na 10 kuna i to negdje 2007., osme, devete ili desete godine. Pet su razloga zašto Istra, Hrvatska stagnira, zašto je između ostalog na desetine tisuća ljudi napustilo ovu zemlju u zadnjih nekoliko godina i zašto nam je budućnost kakva nam je budućnost. Na prvom mjestu korupcija, na drugom mjestu nepotizam, na trećem mjestu medijska kontrola medija od strane lokalne samouprave ili vlasti, to je normalno pogodovanje i to je politika ne zamjeranja. Rekoh prije kako je to samo u Istri, 2002. 18% veći brutoproizvod od Primorsko-goranske županije, danas 3%. Bogom smo dani, sve propada, osim onih koji su spetljani sa vlašću pa što god mi o tome govorili ili činili i normalno velikih monopolnih poduzeća. Svi osvjedočeni prijatelji Istre su danas u zatvoru, bilo u hrvatskim, austrijskim ili talijanskim. Sa nekima vodim s onima Talijanima i sudske sporove. Što radi DORH u slučaju List? Falsificiraju se nalazi policije i nikome ništa. sada ga tuže zbog smetanja posjeda. O.k. neću to polemizirati ali zar netko misli u ovoj sabornici da bi netko došao iz Austrije temeljem povjerenja u zemljišne knjige kupio zemlju i onda da bi ulazio i smetao posjed …, županijskom poduzeću ili mislite da bi netko iz Istre išao u Austriju smetati posjed, ne znam nekom austrijskom državnom ili gore lenderskom poduzeću. Podmeću mu da je narko diler, policija sve demantira. Što vlast nakon toga radi? Ništa. Traži koaliciju. Tko ima gospodine državni odvjetniče račune u Lihtenštajnu? Vi gonite neke glede zagrebačkih tih slučajeva urbanizacije. Ja kažem da zagrebačke urbanizacije to je Mickey mouse maus, to je Paja Patak prema onome što se dešavalo dolje kod mene, ali DORH u Brtonigli ja ću reći otvoreno u tome sudjeluje. Oni su suučesnici u svemu tome. kupim za 1 do 2 kune urbaniziram sve to i na toj zemlji kasnije to lijepo prodajem, isparceliram si 50 i nešto bungalova, 26 vila i nikome ništa. Zbog ovakve prakse, nama će se pola Hrvatske preseliti u Austriju, Njemačku, Kanadu naprosto Island ili ne znam kamo Irsku jer ovdje ljudi vide da nemaju se na koga i na što osloniti. Znači obveza DORH-a je na neki način da zaštiti ovu naciju. Ja neću reći da ljudi u DORH-u ne rade puno, ali imam dojam da u nekim sredinama se naprosto radi selektivno i selektivna pravda je na kraju krajnja nepravda. Spomenuti ću jedan slučaj kapetanke. Više puta sam govorio ovdje u Saboru, te istarske heroine za vrijeme Romulove ofenzive ubijen joj je otac, mati, 3 sestre, 2 brata. Ona je dva puta ranjena. Naletjela je na Šimuna Pereza, hvala Bogu i netko je poslao kurira i ženu reketario za 600 tisuća eura. Izraelac je normalno otišao ća. Da li će netko pomoći toj ženi? I onda mi govorimo o nogometu što svakako treba ali postavlja se pitanje što u nekim slučajevima radi DORH.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme, idemo na replike. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović Ivanu Grubišiću.
Slažem se sa don Grubišićem koji je rekao da zaista treba dati i nove alate državnom odvjetniku. Prije svega smatram u kontekstu ovih a i događaja koji se svako malo pojavljuju u Hrvatskoj da nama treba kazneno djelo koje smo mi bili uveli 2003. godine pa ga ova strana ukinula uz pomoć Ustavnog suda veličanje fašističkih, nacističkih i drugih totalitarnih sustava. Dakle to nama kazneno djelo treba pa bi i neke današnje rasprave drugačije izgledale. I ja mislim da je sramotna insinuacija na koji se desničari i ovo što se dogodilo brani da tobože eto, eto to su možda i ljevičari podmetnuli kako bi eto mogli njih optužiti. Ja mislim da je to sramotno takvo jedno ponašanje jer se onda postavlja pitanje jesu li možda SDP-ovci i Karamarku šaputali što će reći u Kanadi i što će reći na stranačkim skupovima kada su se zazivale Kevine jame. Pa se ja pitam zašto i čemu tobože, šta se onda čude Kevinim jamama odnosno svastikama kada su zazivali Kevine jame. I još nešto. Ovdje je danas bilo rečeno, dakle čim se spomene kukasti križ javljaju se, što malo stidljivije, što malo kada govore u grupi osokole se, kako bi trebalo izjednačiti odnosno zabraniti i zvijezdu petokraku. Pa pozivam na odredbu, i citiram odluku suda u Strasborugu koju je donio Europski sud za ljudska prava povodom žalbe, tužbe mađarskog aktivista koji je bio u zemlji osuđen za to. Sud je rekao da je nošenje i isticanje zvijezde petokrake stvar ljudskih prava i simbol slobode. Istina je da su nažalost pod mnogim simbolima počinjeni zločini, nema tog simbola pod kojim nisu učinjeni zločini. Od križa, od zvijezde, ali kukasti križ je simbol zla sam po sebi, kako to nećemo shvatiti jedanput za navIjeke.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Grubišić.
Zahvaljujem na doprinosu gospođe Antičević raspravi. Ne bih imao ništa nadodati na ovo. I jasno da je rat simbola uvod u fizički rat među ljudima zato ne treba opravdavati bilo koje simbole a posebno one u ime kojih se je vodio rat i pale mnoge žrtve. No, kada se radi o kukastom križu na Poljudskom stadionu treba razlikovati koji su uzroci a što su posljedice. A vidjeti ćemo hoće li pravna država uspjeti doći do onoga koji je to osmislio i učinio. Ja sam na svom facebooku jučer napisao da bih tom čovjeku koji je to osmislio i stavio na teren trebalo dati spomenik trajniji od mjede. To je moj stav za čovjeka sa idejom a osuđujem jasno kukasti križ kao simbol zla u ime kojega se zlo činilo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Frano Matušić, replika Damiru Kajinu poštovanom zastupniku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kajin, dosta ste izravno optužili predstavnika državnog odvjetništva koji rade na vašem … [[Govornik se ne razumije.]] kao što ste rekli za suradnju očito sa nekima koji su radili nezakonite radnje. To doista zahtjeva pozornost ili provjeru državnog odvjetništva ili vašu ispriku ako nije istina. Dakle dosta je teška optužba i o njoj se treba državno odvjetništvo očitovati i treba vidjeti o čemu je riječ. No govorili ste o postupanju raznih državnih institucija. Pa ću ja sada samo navesti dva pitanja. U pitanju je antikorupcija. Jučer smo imali Nacionalno vijeće koje prati provedbu Strategije borbe protiv korupcije gdje smo javno obznanili da Državni ured za upravljanje državnom imovinom nakon 3 pokušaja da se dobiju podaci o provedenim antikorupcijskim mjerama uopće ne odgovara na traženje saborskog odbora. Nisam samo ja to tražio kao novi predsjednik Nacionalnog vijeća već i moj prethodnik Šeks u dva navrata a nikakve koristi od toga. Dakle državna tijela uopće ne odgovaraju na zahtjev saborskog tijela koje prati provedbu borbe protiv korupcije i uopće ne odgovaraju što su napravili po zaduženjima koje su dobili od Vlade, od Sabora itd.. Zar to nije dovoljan primjer postupanja i kako se postupa u provedbi antikorupcijskih mjera. I drugo, evo danas imamo priliku, državni odvjetnik je rekao što ja respektiram da ne može govoriti o tome da li je u pitanju Atlanska plovidba ili neka druga tvrtka. Međutim ministar gospodarstva očito zna o čemu se radi i govori kako on kao navodno ne zna ali zna da se to nije dogodilo u mandatu SDP-a premda izvješće SOA-e se odnosi na 2014. godinu. kako to može znati ministar? Ili je postao odjednom vidoviti Maras ili o čemu se radi?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine Matušiću, prvo što želim reći, mi se jako dobro znamo u Istri, mi se gotovo svi znamo kao što se gotovo svi znaju i u vašoj županiji. Nas ima 208 tisuća. Pa nemojmo se naprosto farbati. Pa svatko zna u Brtonigli što je netko imao '90.-te godine i kako je do nečega došao nakon 1990. godine. Točno se zna što je uknjižio tko, koje nekretnine ima, što posjeduje, sa kojim novcem i kapitalom raspolaže. Ma zna se sve u jednoj relativno za naše prilike velikoj Puli koja broji 60 000 stanovnika, a da se neće znati u mom Buzetu ili u još jednom pet puta manjemu Grožnjanu. Nikoga nisam optužio nego prozivam za selektivnu pravdu koja je na djelu, poglavito dole u mojoj županiji. Još jedanput ću reći ako nisam bio dovoljno jasan, da DORH u županijskom DORH-u ima ljude koji su zaduženi za zastaru. Šteta 20 milijuna kuna, nikome ništa. Prebacit će se na državu. Gdje je moguće osim u Istri kada se nekoga u javnosti prozove da taj netko ide sa valjda bombonjerom i 10 dag kave kao kod doktora, kod šefice ili bivšeg šefa državnog odvjetnika, malo se popričaju, normalno raziđu kao da žele jednostavno dogovoriti kako će se predmet voditi. Toga nema nigdje u Hrvatskoj doli dole kod mene. Neću govoriti o tome da bivši šefovi DORH-a zastupaju gotovo sve jedinice lokalne samouprave i da u godinu dana zarade sa svojim odvjetništvom onoliko koliko bi možda cijeli život on i tri generacije iza njega zaradili. Pa nemojmo se naprosto farbati. A o prodaji zemlje, o urbanizaciji, načinu stjecanja, kontrole medija, izdvajanje novaca za PR agencije i tome slično, to je moguće samo u Istri. Ne daj Bože da…
Hvala lijepa. Neka živi Istra. Nova replika, poštovani zastupnik Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega Kajin, slušajući vas ne samo danas nego općenito u vašim raspravama kad spominjete Istru stječe se dojam da Državnog odvjetništva uopće ne treba bit. Vi i prijavite, vi istražite, vi ovdje i optužite i praktički ispada da je Istra kriminalno područje u Republici Hrvatskoj. Pa vi ste bili dio te politike desetljećima. Ovamo u Sabor ste dolazili u ove klupe na krilima te i takve politike i mislim da svi mi bi trebali ovdje malo pripazit što govorimo i na koji način govorimo i koga sve optužujemo. A propos i današnje čitave rasprave oko tog nesretnog kukastog križa. Koliko mi sa ovom svojom raspravom, koliko ti mediji takve nekakve da ne kažem bene potenciramo da upravo to i rade. Mi danas čitavo jutro raspravljamo, optužujemo sami sebe, čitavu državu u nekakve okvire nečega … što to definitivno nije, a vi ste doslovno na krilima te politike u Istri došli ovamo u Sabor i prvi put i drugi put i treći put i sada ste tu. Na kraju krajeva bili ste jamac Jakovčiću za to njegovo selo kad je dizao kredit. Mislim pazite koga optužujete jer optužujete čitavu jednu regiju, ljude koji pošteno i odgovorno rade svoj posao. Da ima kriminala, ima, ali zato imamo Državno odvjetništvo da ono to odrađuje, a ne da mi ovdje za ovom govornicom prozivamo, ukazujemo i govorimo nešto što smo čuli, što smo negdje pročitali u nekakvom mediju. Nije pošteno i nije u redu.
Uvaženi kolega Kajin, slušajući vas ne samo danas nego općenito u vašim raspravama kad spominjete Istru stječe se dojam da Državnog odvjetništva uopće ne treba bit. Vi i prijavite, vi istražite, vi ovdje i optužite i praktički ispada da je Istra kriminalno područje u Republici Hrvatskoj. Pa vi ste bili dio te politike desetljećima. Ovamo u Sabor ste dolazili u ove klupe na krilima te i takve politike i mislim da svi mi bi trebali ovdje malo pripazit što govorimo i na koji način govorimo i koga sve optužujemo. A propos i današnje čitave rasprave oko tog nesretnog kukastog križa. Koliko mi sa ovom svojom raspravom, koliko ti mediji takve nekakve da ne kažem bene potenciramo da upravo to i rade. Mi danas čitavo jutro raspravljamo, optužujemo sami sebe, čitavu državu u nekakve okvire nečega … što to definitivno nije, a vi ste doslovno na krilima te politike u Istri došli ovamo u Sabor i prvi put i drugi put i treći put i sada ste tu. Na kraju krajeva bili ste jamac Jakovčiću za to njegovo selo kad je dizao kredit. Mislim pazite koga optužujete jer optužujete čitavu jednu regiju, ljude koji pošteno i odgovorno rade svoj posao. Da ima kriminala, ima, ali zato imamo Državno odvjetništvo da ono to odrađuje, a ne da mi ovdje za ovom govornicom prozivamo, ukazujemo i govorimo nešto što smo čuli, što smo negdje pročitali u nekakvom mediju. Nije pošteno i nije u redu.
Upotrijebio bih jedan termin ali neću jer radi opomene ili nečega drugoga. Da, ja sam na valu jedne politike ne jedanput, dvaput nego i tri, četiri, pet puta došao u ovaj parlament, ali isto tako mislim da ni za tu politiku ni za sebe nisam dobio niti zaradio ne računajući na plaću koja je privilegirana za hrvatske prilike, niti jednu kunu sa strane. Otkuda vama pravo da meni jednostavno inputirate da sam ja prozvao građane Istre, one ljude koji se svaki dan moraju dignuti u 5 ili 6 sati da bi nahranili svoje blago ili da bi otišli u Trst radeći i nešto zaradeći kako bi podizali vlastite obitelji. Kako vi mene možete optužiti da ja prozivam one svoje Buzećane koji rade u tri ili četiri smjene u jednome Cimosu? Kako vi mene možete prozivati da prozivam ljude poput moje matere koja je do '74. godine delala u Trstu? Nemojte mi to jednostavno raditi. Ali ako kažem da je 50 ljudi zahvaljujući upravo lokalnoj poziciji danas teže od 2 milijuna eura vjerojatno sam pogriješio u cifri i to je ono što me boli i o čemu govorim. U onom trenutku kada stvari nisam mogao mijenjati kroz strukturu politike kojoj sam pripadao, koju sam stvarao, e onda sam se odlučio nastupati izvan te politike na način na koji to činim sad.
Hvala lijepa. Završili smo s replikama i odgovorima na repliku. Sad ćemo stanku za ručak. Nastavit ćemo u 15 sati sa početkom izlaganja SDP-a Hrvatske u Hrvatskom saboru i poštovane kolegice Ingrid Antičević-Marinović. Dobar tek svima i odmor.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Na redu je klub SDP-a i poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. …/Govornica isključena./… Kolegice i kolege. Klub SDP-a podržat će izvješće državnog odvjetnika Republike Hrvatske za 2014. godinu. Nalazimo da je ovo izvješće vrlo objektivno, vrlo konstruktivno bi trebali reći također vrlo, ja bih rekla čak i hrabro što jedno državno tijelo nema potrebe podilaziti drugim tijelima, nego dapače od njih traži ono što im po zakonu, po Ustavu i po zakonu pripada da bi mogli istu tu zadaću koja im je na temelju Ustava i zakona, mnogobrojnih zakona data. Dapače, donošenjem ili izmjenama i ZKP-a i drugih zakona nameću se sve više i više i važnije i veće dužnosti Državnog odvjetništva u cjelini. Mi kad dobijemo takvo izvješće, prije svega onaj apel koji određeno tijelo koji je glavni državni odvjetnik koji govori u ime svih državnih odvjetništava u Republici Hrvatskoj, a to je nedostatak materijalnih uvjeta pa i ovih prostornih uvjeta. Naravno da je teško za zadnje 2-3 godine bilo što i učiniti, ali se može i mora jer se prije toga 8 godina nije radilo apsolutno ništa u prostornom uređenju. Ja ću samo podsjetiti, 2004. godine ili 2005. Ministarstvo pravosuđa se proširilo odnosno napustilo besplatne prostorije i preselilo se u Dežmanovu, a da je taj novac dat samo u godinu dana Državnom odvjetništvu konkretno ovo, nekakvih primjedbi ovakve naravi što ste vi gospodine glavni državni odvjetniče danas iznijeli ne bi bilo. Međutim eto ne možemo se niti opravdavati što je bilo, treba to riješiti jer taj problem nama stoji i treba se riješiti. Mi danas evo kao što nas je upoznao glavni državni odvjetnik u 15 županijskih državnih odvjetništava radi 604 dužnosnika, pretežno su i žene, na svim nivoima. Što to govori? Kako to da je osim tradicionalno zdravstva, školstva, jedna ovako važna i najvažnija funkcija u državi, jedna dužnost u kojoj kad se dogodi bilo kakva nepravda i najmanja, da ne govorim od onih najvećih koji vrište već desetljećima i koje još nisu zadovoljene žrtve ni u kom pogledu, ni u materijalnom, ni u moralnom pa ni hrvatski narod i građani u cjelini za zločin pretvorbe i privatizacije, što to govori kada ima sve više žena, a muškarci nalaze posao negdje drugdje. Prije svega treba napomenuti da je plaća državnog odvjetnika i plaća suce iste razine izjednačena upravo u onom našem razdoblju koalicijske Vlade 2002. i 2003. godine. To je u znatnoj mjeri poboljšalo kadrovsku strukturu, međutim više ni to nije nikakva motivacija. Što to samo znači? O težini zadaće s kojom se sreće glavni državni odvjetnik i njegovi zamjenici na svim nivoima. E sada koliko mi sa našim zakonom, ja ću najviše više o ovom izvješću govoriti o nama i o drugim granama vlasti kako bi Državno odvjetništvo kao neovisno tijelo moglo polučiti, moglo izvršiti svoju zadaću jer koliko god se ono trudilo, glavni državnik i njegovi zamjenici i radili do duboko u noć pa … a često i poslije ponoći, ljudi i dalje nisu zadovoljni. Jedna minorna stvar sa nivoa glavnog državnog odvjetništva, ali ne i sa razine žrtve u jednoj općini, u jednom gradu, oni imaju toliko malo povjerenja u općinske i županijske državne odvjetnike ili njihove zamjenike, možda počesto i neopravdano ali već sam taj dojam alarm je da nešto u tom pravcu učinimo. Vama sva pisma, svake prijave dolaze vama. Pa u kojoj to zemlji je Državno odvjetništvo jedne države, al naše glavno državno odvjetništvo, naše Državno odvjetništvo Republike Hrvatske se silom prilika ili neprilika ne samo temeljem zakona, najmanje temeljem zakona našlo objektivno u takvoj situaciji da mora praktički nerješavati ali biti bar upozoravati odnosno spuštati dole onda na nižim razinama i pratiti što se događa jer su građani izgubili povjerenje. Zato ja mislim da najveći teret leži upravo na Državnom odvjetništvu Republike Hrvatske, posebno na glavnom državnom odvjetniku koji je i rekao da će posebnu pažnju posvetiti upravo tome da se revitaliziraju na neki način općinska i županijska državna odvjetništva. Vrlo je to teško gospodine državni odvjetniče, mi to znamo kao zastupnici. Ne znamo konkretne situacije, ali znamo što se zbiva. Ne znamo naći uzročno-posljedične veze, to evo na sreću ili nažalost utvrđujete vi a ne mi, ali ljudi nemaju, građani nemaju povjerenja. Ali u nijednom kažem državnom odvjetništvu bilo koje države Državno odvjetništvo nije koncipirano tako da rješava konkretne slučajeve. Ono je rezervirano samo možda za najteže slučajeve koji su od nacionalne važnosti i da vodi kaznenopravnu politiku. Ja vjerujem da ćete u vrlo dogledno vrijeme kada umjesto vas do ponoći ili poslije ponoći tako budu radila općinska i županijska državna odvjetništva. Ali zimi vi ćete vidjeti da u tri, četiri sata više dole nema nikoga ali ako prođete ovdje Gajevom onda ćete vidjeti da svjetlo svijetli duboko u noć, duboko u zimsku noć. Ali takav posao se ne može adekvatno odraditi. Jer onda ne bi trebala 600 i 4 druga, bilo bi i dovoljno vas koliko ih imate gore. Što tu napraviti sustavno? Ja znam da su i zakonske mogućnosti ograničene, ali i zakon se može mijenjati kako bi on bio, kako bi posao državnog odvjetništva bio u cjelini efikasniji. A to je jer ljudi koji su dugo u istoj maloj sredini svi se znaju i to je više nemoguće za svu, čak i da postoji volja i želja neke stvari prelomiti. Prema tome, neko posebno nagrađivanje ja znam da se državni odvjetnici nerado odlučuju za, nisu mobilni, ne bi otišli u druge sredine. Ali možda kod jedne mlađe ekipe koja je sve spremnija vidimo da mlađi ljudi bez obzira u kojoj su profesiji oni su mobilniji, ali uz jednu adekvatnu naknadu. To bi trebala država osigurati mogu se postići sjajni rezultati. Evidentno je, počet ću nešto o konkretnim kaznenim djelima, evidentno je da je pad kriminaliteta svake vrste pogotovo najtežih kaznenih djela protiv života i tijela. U cjelini se Hrvatska po tome, po tim kaznenim djelima, odnosu broju prijavljenih i ono što Državno odvjetništvo samo sazna i počne proces možemo reći da zadovoljava. Međutim, ono što građane ne zadovoljava a to je sankcioniranje gospodarskog kriminaliteta. Ljudi vide u svemu, da su opljačkani, da su prevareni. Nešto sam rekla u replici. Ja ću ovdje govoreći u ime kluba SDP-a reći ponovo. Dakle, ne treba čovjek biti Edison da zna upaliti svjetlo. Ali ako ispred vas, neću reći u kojem gradu, ali to se događa gotovo u svakom gradu propadne tvornica a vrlo malo ih imamo, pa onda i znamo na koje se odnose radnik nije primio plaću, vjerovnici nisu primili plaću, nema novaca tvrtka a vlasnik tvrtke gradi hotel. Pa tko je tu lud? To je evidentno. Tu onda papiri, tu treba ići posebnom obrnutom logikom. I onda to ljudi vide i zaludu, dakle što se dugo trudimo otkriti sankcionirati jednostavno ljudi onda nemaju povjerenja kad vide tako nešto. Dakle, ja vjerujem i na ovaj način koje mjere i organizacijske poduzima samo Državno odvjetništvo da će se i takvim ponašanjima stati na kraj, odnosno da će doći na red i oni. Međutim, evo kao što i kod suđenja, tako i kod ovoga ako pravda kasno stigne onda je to za ljude nepravda. Mi u klubu SDP-a smatramo da iako svi volimo reći da želimo nultu toleranciju na korupciju ipak smatramo da USKOK a tu smo onda i mi pozvani za izvjesne izmjene da USKOK zaista rezerviramo za najteže i najopasnije oblike korupcije i organiziranog kriminaliteta. A za sve ove lakše stvari neka redovno Državno odvjetništvo, općinske, županijske nadležnosti to radi. Ili da imamo povjerenja dati takvu ovlast glavnom državnom odvjetniku koji onda ima i odgovornost prema javnosti, prema građanima u cjelini zašto je nešto prepustio ovoj ili onoj nadležnosti jer o tome ovise onda o kvalifikaciji djela, o samoj nadležnosti ovisi i težina kazne. Ja mislim da smo mi u cjelini, najprije ću reći mi kao vladajući, ali u cjelini zreli, jedinstveni u tome da se ne bojimo dati takve ovlasti neovisnom državnom tijelu. Mislim da za to više nema nikakvih prepreka i nikakvih bojazni. Što se tiče kaznenih djela počinjenih iz mržnje zbog povrede ravnopravnosti spolova i spolnog uznemiravanja vidimo da tu imamo određena poboljšanja da ljudi adekvatnije reagiraju, prijavljuju, ali da jednako tako i Državno odvjetništvo samo, dakle bez obzira na način na koji je saznalo najčešće putem javnih glasila ili što se samo uvjeri u to pokreće postupke. Ja mislim, a i mi u klubu SDP-a držimo i dalje da određena kaznena djela koja su, koja smo nekad imali kao posebno kazneno djelo veličanje fašističkih, nacističkih i drugih totalitarnih država danas se ideologija, danas možemo sumirati čitav niz kaznenih djela ali da ovdje također treba reagirati brzo, jer upravo brzina, ta izvjesnost postupanja, odnosno najbolji je način prevencije. Kad počinitelj zna, kad ima, nema nikakvu sumnju i dilemu da neće biti procesuiran, izveden pred sud, e onda to u najboljem smislu je i generalna ne samo opća prevencija. Kada sam uvodno govorila koliko smo svi ovlašteni, odnosno i dužni da se rad Državnog odvjetništva, jer to nam je i zakonska i zadaća, odnosno naša temeljna i uloga da donosimo takve propise i zakone koji će olakšavati posao. Ali jednako na to ukazivati kako mi kao politika ne samo kao zakonodavno tijelo možemo pomoći u ovim situacijama kada Državno odvjetništvo, a vezano je rokovima o tome je posebno govorio glavni državni odvjetnik, vezano je rokovima jer upravo je to bila naša intencija, to smo svjesno radili da se izmijeni Zakon o kaznenom postupku kada smo istragu prebacili upravo Državnom odvjetništvu, ukinuli istražnog suca, a pretvorili ga u suca istrage koji će kontrolirati samo zakonitost postupanja u prethodnom postupku, te onom postupku koji su proveli Državno odvjetništvo i policija po naređenju državnog odvjetnika. Praktički imamo 6 mjeseci plus još 6 u opravdanim prilikama, odnosno okolnostima ili još 6 mjeseci za izvanredno složene neke situacije koje mogu nastupiti. Međutim, to nisu rokovi koji pripadaju samo Državnom odvjetništvu 6+6 dvanaest ili godinu i pol dana. To su rokovi koji su, u koje ulazi i postupanje suda za određenu radnju ako kontrolira zakonitost postupanja Ustavnog suda, tu proizlazi jednako tako i pitanje po pravnoj pomoći. A tu smo deficitarni, tu smo gospodo deficitarni. Ja ću ponoviti, i neće me biti strah ni sram, jedna Njemačka, zamislite da Njemačka traži nešto ja mislim da bi se digle ujutro ruke, toliko mi malo vodimo računa o vlastitoj samosvojnosti. Mi jesmo mali, ali bit ćemo još manji u tuđim očima ne budemo li principijelni a mislim da možemo biti principijelni, imamo za to argumenata. I ako budemo govorili o argumentima, pogotovo kad nastupamo prema vani, onda nam je tako nešto nužno i potrebno. Kako otkriti porezne rajeve, kako otkriti tajne račune? Sve to Državnom odvjetništvu treba. Ja bih molila državnog odvjetnika ukoliko je moguće da ne u konkretnim predmetima i slučajevima nego jednostavno koliko politika, koliko mi možemo na diplomatskoj razini učiniti a ono što bi bilo normalno da pravosudna tijela jer smo zaključili brojne takve ugovore, na kraju krajeva mi smo sad zemlja članica EU i to su neke stvari koje se podrazumijevaju temeljem zakona koje smo donijeli i posebnih okvirnih pravila, mjerila i direktiva. Ono što, to sam već nešto rekla što se tiče samih kaznenih djela protiv života i tijela, da taj broj kaznenih djela opada, međutim kaznena djela protiv okoliša još uvijek nisu doživljena u javnosti kao posebno društveno opasna djela. I posljedice koje one mogu izazvati [[Upadica Stazić: Privedite kraju.]] Što se tiče građanskog dijela sudovanja mi držimo i dalje u klubu SDP-a da je neophodno u ovoj fazi da ono ostane sastavni dio Državnog odvjetništva jer je građanski dio Državnog odvjetništva spasio mnoga sredstva u državnom proračunu i omogućio i otvorio i kaznene procese. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, poštovana Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Antičević kažete da ćete podržati ovo izvješće, da žalite zbog loših materijalnih uvjeta rada, a ja bih rekla da bi daleko više značilo Državnom odvjetništvu kada bi se o radu i uvjetima rada Državnog odvjetništva mislilo kada se donosi državni proračun, kad se podiže ruka za prijedlog državnog proračuna. Naime, vi i gotovo svi koji danas podržavate rad i žalite zbog uvjeta rada ste zaslužni što je za Državno odvjetništvo Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala te županijska i općinska Državna odvjetništva osigurano svega 311 milijuna kuna, a time što je još značajnije da je tu zaposleno, pardon da je prema sistematizaciji trebalo biti zaposlen 71 djelatnik, 65 službenika i 6 namještenika, a od toga je nepopunjeno 41 radno mjesto službenika, 3 radna mjesta namještenika i uz naravno jako, jako loše uvjete za rad. Čini mi se da se stvarno želi stati na kraj brojnim kriminalnim radnjama da bi se onda sigurno o tome vodilo računa i kada se donosi proračun. Ne može se reći da sredstava nema jer u 40 agencija, 16 zavoda, 5 fondova imamo 14 500 zaposlenika, a oko Državnog odvjetništva nam nedostaje više od 50%. Jesu li to samo izjave za danas da želimo spriječiti kriminalne radnje, a sutra kad budemo trebali donositi državni proračun, rebalans proračuna ponovno ćemo zaboraviti na teške uvjete rada i nedostatak djelatnika u ovim službama?
Odgovor na repliku, Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] ponavljate i ono što govori sam glavni državni odvjetnik i od čega mi uopće ne bježimo. Međutim, kad uspoređujete stvari vlasti e onda vidite ovi drugi iskusniji koji znaju cijelu kronologiju šute. Naime, 2000. godine zatekli smo 60% upražnjenog kadra. Donijeli smo Zakon o USKOK-u, vlastite prostore ministarstva sam se ja odrekla i dala da bi USKOK mogao raditi. Što vi radite 2004. godine? Iz besplatnih prostora na trgu Republike Austrije selite se u dobro plaćene, basnoslovno plaćene kvadrate HRT-a. I da je taj novac bio dat USKOK-u mi ovih problema ne bi imali. Osam godina se ništa ne troši nego se samo troše sredstva. Naše novine, mediji su objavljivali svako malo to preseljenje i nazvali su ludilo na kvadrat. Dakle sudovi, tada već nisu mogli raditi redovan posao, isplaćivati ni poštanske troškove da ne govorimo o drugim troškovima, a isplaćivala se mjesečna renta HRT-u pored vlastitih prostora. Ja ne kažem da je to čak opravdanje sada, ja sam to čak u svojoj raspravi i rekla. Ali je bilo neophodno reći i odakle smo krenuli. Dakle, vi u 2, 3 godine jer ono što je bilo napravljeno i unaprijeđeno 2003. survalo se 8 godina. Pravosuđe je bilo zanemareno, pogotovo u materijalnom smislu. A u onom drugom smislu stavljena je čizma na pravosuđe. I ja mislim da su ta vremena iza nas i drago mi je da raspravljate u ovom smislu i da podržimo da mi iznađemo kod Ministarstva pravosuđa, kod DUUDI-ja veći prostor, to je potrebno. I da kanimo se usporedbi jer ste tu lošiji kod usporedbi, nemojmo se uspoređivati nije vrijeme za usporedbe ali je vrijeme da okrenemo se … [[Govornica se ne razumije.]]
…U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani zastupnik Dražen Đurović, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani glavni državni odvjetniče, poštovane zastupnice i zastupnici. U raspravama prethodnika i prethodnica izrečeno je dosta toga dosada o radu Državnog odvjetništva. Ja moram reći u ime kluba HDSSB-a da mi izražavamo pozitivan stav prema radu Državnog odvjetništva u vremenu odnosno u razdoblju mandata gospodina Cvitana posebno u onom djelu gdje je došlo do određenog odmaka od prakse barem u vidljivom, u onom djelu koji je vidljiv došlo je do odmaka prakse koja je krasila posebno drugu polovicu mandata njegovog prethodnika. I nadamo se da će se taj način rada, ta praksa i nastaviti i dalje u vašem mandatu. Kakvog državnog odvjetnika tražimo ili kakvog državnog odvjetnika podupiremo? Dakle podupiremo onog državnog odvjetnika koji radi kao državni službenik, odnosno državni dužnosnik za svoju plaću u svom radnom vremenu, nastoji taj posao raditi pošteno, što bolje oformiti tu službu i u svome radu držat se hrvatskih zakona i Ustava RH. Dosada nismo primjećivali odmake od tog modela u vašem radu. Nadamo se da ti odmaci ili do takvih odmaka neće dolazit u vremenu koje je za nama, odnosno koje je pred nama. Svakako tražimo i podupiremo onog državnog odvjetnika koji neće, koji se neće baviti politikom u onoj mjeri da propituje određene predmete, njihovo podizanje, njihovo procesuiranje u bilo kojem veleposlanstvu koje djeluje na području RH. Vjerujemo da državnim odvjetnicima nije mjesto da provode bilo kakve konzultacije u tim veleposlanstvima. Političari se mogu i susreću se sa veleposlanicima i dužnosnicima različitih veleposlanstva. Mislimo svakako da Hrvatski državni odvjetnik osim u okviru nekih službenih sastanaka koji su definirani, dakle to se ne odnosi na vas, vi to i sami znate, ne bi trebao biti taj koji bi se konzultirao u tim bilo kojim veleposlanstvima i prema tome definirao određene postupke. Cijeli je niz očekivanja velikih kao što sam i rekao prije u replici velikih i vrlo često potpuno nerealnih od državnog odvjetništva. Na neki način su i dio institucija koje bi trebale zapravo radit i preuzet svoju odgovornost su na neki način uputile zapravo i rekao bi delegirale neke svoje poslove prema državnom odvjetništvu i tražeći izliku za činjenje ili za nečinjenje i nepreuzimanje na određivanje svog djela posla koji bi zapravo trebal odraditi i naravno da državno odvjetništvo kao što sam rekao ne može promijeniti Hrvatsku, ne može promijeniti hrvatsko društvo i ne može promijeniti hrvatske ljude, ne može promijeniti navike koje su uspostavljene. Dakle da hrvatsko društvo, i Hrvatsko državno odvjetništvo dijele sudbinu hrvatskog društva. Prema tome, nemojmo ni mi u Hrvatskom parlamentu upućivati na državno odvjetništvo ono što sami ne znamo, ne možemo ili nismo spremni mijenjati i činiti u hrvatskom društvu kao najviše zakonodavno tijelo u RH, pa to delegirati prema državnom odvjetništvu. Dakle mi smo ti koji donosimo, koji donosimo zakone. Ako su zakoni loši ili ako ih treba mijenjati tu ne leži sigurno odgovornost na državnom odvjetništvo. Dakle u ovom slučaju ne branim državno odvjetništvo, već bi zaista uputio i malo na pretjerano očekivanje tu atmosferu koja je stvarana u hrvatskom društvu da će nekoliko stotina ljudi koji rade u državnom odvjetništvu ukinut korupciju u RH. Mislim da je to u prvom redu zapravo zadaća koja je jednako upućena i prema državnom odvjetništvu i prema svima nama koji smo na bilo kakvoj javnoj dužnosti ili obnašamo da svojim djelom, radom, primjerom, postupanjem i svim ostalim što činimo suzbijamo koruptivnu praksu. Prije nekoliko dana, a zapravo nekoliko dana, ovih dana bio sam u Rumunjskoj na nekoj, jednom seminaru regionalnom i ono što je vidljivo da tu, da je problem korupcije zapravo prisutan najviše upravo u jugoistočnoj Europi, najizraženiji i u državama EU novo pridošlim, i u državama s prostora tzv. bivše Jugoslavije. Kad smo dolazili u Bukurešt nekakve demonstracije, pitao sam vozača što ti ljudi demonstriraju, kaže to su redovite demonstracije u Bukureštu protiv korupcije koje se održavaju svaki tjedan pred Vladom Rumunjske. Glavni problem koji ističu svi sudionici na toj konferenciji bila je korupcija i upravo korupcija vezana sa politikom i taj nesretni odnos koji se uspostavlja između biznisa državnog, privatnog i politike. Ono što je jasno da RH nije u tom smislu ona Hrvatska kakva je bila ni prije 10 godina, ni prije 15 godina, ni prije 20 godina, da je hrvatsko društvo napravilo značajne iskorake, promijenilo percepciju korupcije, znatno se senzibiliziralo i podiglo kriterije u odnosu na ono što smatramo koruptivnim. I ono što smo i prije 10 ili 20 godina smatrali potpuno uobičajenim danas više ne smatramo već se to danas i prijavljuje i procesuira. Prethodnica prije mene je spomenula problem općinskih i županijskih državnih odvjetništava, ja nisam akter i ne radim u tom pravosuđu, no u onoj mjeri u kojoj sam mogu primijetiti mislim da je zapravo dobro apostrofirala određene probleme. Ne znam kako se oni trebaju rješavati, da li se oni mogu rješavati nekim mandatima ili rotacijama ili nečim trećim, ali mislim da tu sigurno leži dio ne problema, već mogućnosti da se unaprijedi taj sustav. Neće se ništa riješiti ali bi se moglo unaprijedit. Također vjerujem i da bi se ti ljudi koji rade u općinskim i županijskim državnim odvjetništvima trebali malo i dodatno sami senzibilizirati za pojave koje se događaju u njihovim sredinama i oni su ljudi koji čitaju novine i oni su ljudi koji prate događaje oko sebe, dakle to nisu ljudi koji žmire u prostoru u kojem žive. Prema tome ne trebaju čekati samo da im netko napiše prijavu pretpostavljam jer mislim da postoji prostor da se određene radnje primijete bez da je netko napisao prijavu da se one događaju ili primjerice ukoliko netko tko je u javnom prostoru ili u politici dakle javno obznani da postoje određene indicije da neki javni posao primjerice nije učinjen ili da izgleda da nije učinjen u interesu RH ili da je oštećen državni proračun, pretpostavljam da ne treba pisati prijave da oni mogu i sami malo propitati i vidjeti što se tu događa i da li tu postoji elementa za utvrđivanje ili postojanje nekakvog kaznenog djela. Ovdje sam se htio nadovezati na konkretan primjer iz Požeško-slavonske županije gdje su Hrvatske ceste izvele vrlo čudne poslove na postavljanju mikroasfalta u regiji istok, to je bio jedan inače čudan tender čudno proveden, čudno izveden, čudno dodijeljen. Ali ono najčudnije što su radovi izvedeni katastrofalno loše, što odgovorni u Hrvatskim cestama s kojima sam kontaktirao i održao sastanke nisu zainteresirani, što odgovorni u ŽUC-u koji nisu izravno odgovorni jer su Hrvatske ceste bile izvođač dižu ruke, ne žele uopće ništa o tome razgovarati. Ali što je meni osobno nerazumljivo dakle ako jedan javni posao izveden loše pa netko ga i prihvatio netko je bio nadzorni organ, neko je u Hrvatskim cestama je rekao da je to dobro i da ne postoji ničiji interes da se vidi da li je to dobro ili zašto je to loše izvedeno i tko je taj koji jedan loše odrađen posao rekao da to je dobar posao i uredno to platio. Što sam htio reći? Konačno taj senzibilitet za javni novac i za javni interes koji ne pada s neba već koji hrvatski porezni obveznici prikupljaju mora se puno više u čitavo hrvatsko društvo ugrađivati i postati dio nas i dio onoga što mi činimo. Dakle da nikome tko radi javni posao ne može biti svejedno da li je 100 ili 500 tisuća kuna javnog novca utrošeno na adekvatan način ili nije utrošeno na adekvatan način. I konačno, kada je riječ o problemima manjka osoblja, manjka prostora i slično, mi smo prije dvije godine predložili amandman na državni proračun za USKOK, mislim da je taj proračun USKOK-a 50 milijuna kuna ako ne griješim, ima zasebna stavka za USKOK, taj USKOK godišnje proračunu vrati minimalno toliko. A u prethodnim izvješćima su se već iznosili brojni problemi u funkcioniranju, to je i premali broj zaposlenih, to su ljudi koji nose taj posao popodne, navečer i slično. Prema tome ako mi ne možemo riješiti problem veličine 50 milijuna kuna u Hrvatskoj državi, ako je za Hrvatsku državu vrlo važan mislim da onda stvarno. A kada dignemo milijardu eura kredita to je jedna agencijska vijest od tri crtice, evo otišli smo negdje digli milijardu kuna kredit ili eura ili američkih dolara. Prema tome, što se tiče ovog izvješća i ukupno vaše grada u ovom mandatu očekujemo od vas da tako i nastavite i da se taj sustav nastavi dalje izgrađivati i poboljšavati posebno na razini općinskih i županijskih državnih odvjetništava, da se ovi tehnički problemi riješe. Diplomiranih pravnika mislim i sa položenim pravosudnim ispitom i sa godinama radnog staža ima poprilično na hrvatskim burzama i kvalitetnih i solidnih koji uopće ne mogu nikakav posao trenutno u RH, prema tome mislim da će kadra dovoljno biti samo da se riješe materijalne pretpostavke za povećanje broja ljudi koji rade u tom sustavu. A ono što ostaje rak-rana hrvatskog društva to nije Državno odvjetništvo, to je isključivo hrvatsko pravosuđe. To je sigurno jedna otvorena bolna rana hrvatskog društva koja po mom mišljenju nije uopće do sada na kvalitativan način dobro proučena i sve ono što se činilo i čini u pravosuđu nije donijelo uopće one rezultate koji se od pravosuđa očekuju. I kao što je netko prije rekao da je ona pravda koja dolazi spora ili koja dolazi kasno uopće nije pravda, to je nepravda. Mi imamo također slučaj za dvoje ljudi koji su evidentno trgovali mjenicama između javnog da kažem županije i nekog privatnog poduzeća, da je iz 2005. događaj Sekvele su odavno poznate a prije nekoliko dana je prvo ročište zakazano u tom postupku. dakle 10 godina kasnije nakon tog događaja. To je već povijesni događaj za koji je prije nekoliko dana počelo suđenje. To je gotovo, kako god završilo to suđenje i kako ti ljudi bili osuđeni to zapravo više nije pravda. To je na neki način ruglo pravde, to je jedna loša poruka. A da ne kažem o tome kako god Državno odvjetništvo radilo, a nije lako raditi za plaću od nekoliko tisuća kuna posebno kada je riječ o predmetima protiv organiziranog kriminala gdje se nasuprot vas naslaže 10 ili 20 ljudi koji rade za odvjetničke timove i imaju veliki novac na raspolaganju i velike resurse. a nasuprot njih stoji jedna državna službenica ili dvije sa ograničenim proračunom i problemom da me može platiti vještaka. I naravno da nam se onda događaju a usuditi ću se reći žalosne presude kakve imamo gdje utvrdimo da nema organiziranog kriminala, gdje dolaze gotovo pa smiješne presude, zapravo žalosne presude u postupcima protiv nekih ljudi koji su otuđili velike količine javnog novca. U svakom slučaju što se tiče ovog izvješća potpora kluba HDSSB-a. Hvala.
Zahvaljujem. Prva replika Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Đurović, navodili ste nekoliko značajnih slučajeva pri tome podupirući rad državnog odvjetništva naravno što je i cijeli klub izradio zadovoljstvo ovim izvješćem. Pa ste navodili onaj slučaj sa mikroasfaltom poznati kojega ste gospodinu premijeru i ministru Hajdašu Dončiću predočili ovdje nažalost rezultata zapravo od toga nema. Nadzorni organ Hrvatske ceste nije ništa ustanovio ili primio je tu cestu dakle u upotrebu. A imate i primjera da je po 20 do 50 centimetara zaustavnih traka na autocestama dakle uskraćeno a da dakle zna se kolika je tu ušteda, kome je išla, to ne znamo a da je ta zaustavna traka uža nego li što je ugovoreno i negoli što je po standardu. Ovo za Kamen Ingrad to moram reći tako to je potpuno jasno da nakon 10 godina počinjemo čak i žaliti sudionike tih afera. Pa kažemo jadan on, gotovo smo postigli nekakvu empatiju za ljude koji su zaista ajde da kažem i prema DORH-u ušli debelo ogrezli u kriminalu koji se tada dogodio. No ono što sam ja htio reći a to je upravo to, i naglasiti, to je suđenje u nerazumnom roku. Dakle nije stvar DORH-a nego hrvatskog pravosuđa. I onda zbog toga tužbe Europskom sudu za ljudska prava gdje silne i silne novce Hrvatska država mora platiti zbog suđenja u nerazumnom roku a da pri tome DORH ne može ništa učiniti protiv onih koji su krivci tome. A to je to naše da kažem neučinkovito hrvatsko pravosuđe i suđenje u nerazumnom roku, zna se kolike presude su i koliki milijuni kuna, desetine milijuna kuna izgubljeni na Europskom sudu za ljudska prava upravo zbog suđenja u nerazumnom roku.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku Dražen Đurović.
Pa već sam i prije rekao onaj tko ne zna kako treba izgledati funkcioniranje pravosuđa neka prati suđenje Perkoviću, Mustaču. I to bi jako bilo preporučljivo i naše suce da ozbiljnije počnu to pratiti, to je jedan od većih postupaka koji se dosta dobro i prati u hrvatskim medijima. Ja ne znam kako ali na tom suđenju se u jednom danu odrade 3, 4 nekada i 5 procesnih radnji. Onih istih koji da se odvijaju u Hrvatskom pravosuđu trajalo bi po 6 mjeseci ili godinu dana. Kako Nijemci mogu to riješiti u nekoliko sati u jednom radnom danu ne znam ali rade. Dakle oni mogu i izvještačiti dokumentaciju ako treba u jednom danu i donijeti odluku i odlučiti o izuzeću i još nekoliko, sve riješe odjedanput. Dakle u hrvatskom pravosuđu to se ne događa, to jednostavno ne ide. I dokle, bilo bi zaista dobro da današnji hrvatski suci i oni koji rade hrvatske zakone iz područja sudstva vide kako se to tamo odvija. Dakle to je jedan poznat slučaj, dosta se prati jer ne znam kako drukčije ćemo se mi pomaknuti. Mislim, meni sada pišu ljudi mailove, kažu imam parnični postupak, traje 20 godina, imali smo 20 ročišta do sada. Svake godine po jedno ročište i parnica traje 20 godina. Pa to je katastrofa. To tako jednostavno neće ići. Ovo društvo je spremno za promjene, ovo društvo je svašta promijenilo u ovim godinama. Ovo društvo će promijeniti i taj sustav pravosuđa i mora ga učiniti puno kvalitenijim i puno učinkovitijim i puno bržim.
Druga replika, poštovani Branko Vukšić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Đuroviću, kolega Đuroviću, govorili ste o mikroasfaltu i to već nekoliko puta. I to je zapanjujuće kako nitko ne reagira. Ali budite sigurni da je to mikroasfalt, makroprofit. Loše napravljeno, nikog ne zanima, kao da je to badava, kao da plivamo u novcu. Pa što uopće, što to spominjete? Pa to je grijeh spominjati jer vi ugrožavate one profitere da slučajno ne bi i drugi puta isto tako loše napravili i čim više novca dobili. Zašto to nikoga ne zanima? Pa zato što oni u Hrvatskim cestama dobro znaju kome su dali tu posao, nisu Hrvatske ceste ali Hrvatske ceste, županijske, sve su one povezane, svi izvođači su povezani, svi imaju u svojim, u upravama ili Hrvatskih cesta ili Županijskih cesta nekoga svoga i neće se nitko nikome zamjerati. Ja znam bezbroj takvih primjera koji su isto tako, ja sam govorio kada ste vi … [[Govornik se ne razumije.]] ako se sjećate o cestama na Cresu, isto tako koje su loše napravljene pa nije dugo popravljeno itd.. Najgore je ovo što ste vi govorili spora pravda je nepravda. I to je nepravda. Ja govorim o slučaju već nekoliko puta i sada ću prijaviti, evo sada kažem, doći ću prijaviti, napisati 21 godinu ostavinska rasprava. Ukrali su slika poznatom slikaru, sve su odnijeli što se moglo odnijeti. Sutkinju ću prijaviti, policiju na Medvešćaku jer su policajci sudjelovali u tome i dio obitelji, nepoznate u dijelu obitelji. Zašto? Jer je sutkinja 20 godina drže suci, dva suca, u ladici predmet, ostavinska rasprava kažete svake godine, ma svake 5 godine je ostavinska, rasprava, pardon ne ostavinska rasprava. Stvar je u vražjem nečinjenju, stvar je u tome što smo mi oguglali. 2010. godine ovdje državni odvjetnik Mladen Bajić je rekao da ima 200 računa na koje se slijeva lova, … [[Govornik se ne razumije.]] u Hypo banka, ja bih volio znati šta je nakon 6 godina s time.
Vrijeme. Odgovor na repliku Dražen Đurović.
Pa javno dobro, javni interes, javni novac mislim da je to ono što treba biti u središtu i u fokusu onih koji se bave javnim poslom. Dakle i mi kao zastupnici u Hrvatskom saboru mislim da je naš posao da branimo javni interes i čuvamo javno dobro i da gledamo ako primijetimo da javni novac ne ide netransparentno ili prema našim saznanjima ili spoznajama troši neracionalno, da na neki način o tome govorimo. Dakle ja ne mislim nikome pisat nikakve prijave niti ih pišem ali zato javno o tome govorim. Ali ne mogu vjerovati, bio sam dakle na sastanku kod nadležnih u Hrvatskim cestama i da je to njima tako nešto neodređeno, bez ikakve velike želje da se išta oko toga utvrdi i da se utvrdi nečija odgovornost za to što i kako je učinjeno. Jednostavno ne razumijem tu nonšalantnost koju neki ljudi sebi dopuštaju. Tu nonšalantnost prema javnom interesu i prema javnom novcu. Pa nije taj novac, taj novac koji je netko dobio na raspolaganje kroz nečiji proračun njegov. On ga je sad samo u tom trenutku kao državni ili javni službenik ili zaposlenik javnog poduzeća ima na raspolaganju da s njime maksimalno u javnom interesu raspolaže i da ga troši, da nešto čini za javno dobro. I zato jednostavno ja nisam ni razumio ponašanje tih ljudi. Naravno da smo se mi jako pomakli iz vremena, ponovo se vraćamo od prije 15 godina kad su to radili, rekao sam onako odokativno 15 godina, svejedno da li to '98. ili '02. kad se to radilo potpuno otvoreno, bez ikakvog nadzora i bez ikakve šanse da itko odgovara za korupciju. To su te godine.
Nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba Jadranke Kosor i HGS-a poštovana zastupnica Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine glavni državni odvjetniče, kolegice i kolege. Evo kratko u ime našega kluba koji će poduprijeti ovo izvješće, kratko zato što je zaista puno iscrpno rečeno. Relativno nedavno smo također raspravljali o još jednom prethodnom izvješću za prethodno razdoblje. Ono što je sigurno kvaliteta ovih izvješća, da su odlično strukturirana, da pružaju obilje podataka koje ćemo vjerojatno i čitati i proučavati i osluškivati i u mjesecima koji su pred nama do sljedećeg izvješća. Međutim, ono što je važno za Hrvatski sabor vjerujem da ćemo znati pročitati odnosno razumjeti one sve preporuke vezane za posao Hrvatskoga sabora, preporuke glavnog državnog odvjetnika odnosno preporuke koje se mogu iščitati iz samoga izvješća Vezano za poteškoće i u primjeni određenih zakona, ali mislim da najbolje život svakoga zakona pa tako i recimo Zakona o kaznenom postupku možemo iščitati iz njegove primjene, dakle i primjene u radu Državnog odvjetništva, u radu USKOK-a, a onda u konačnici i sudova. Jer početak procesuiranja onoga što nam je od osobite važnosti i što smo dodatno ugradili u Ustav Republike Hrvatske, primjerice vezano za ratno profiterstvo i nezastarijevanja ratnoga profiterstva počinje u ovoj instituciji, a onda mora završiti na sudu odnosno na sudovima. I ravnomjerno raspoređena odgovornost, ali jednako tako i ujednačena primjena zakona u svim tim važnim institucijama onda daje jamstvo da gradimo pravnu državu u punom smislu te riječi, dakle pravnu državu kakvu želimo gdje se poštuju zakoni i svi oni koji pogotovo počine tako teška kaznena djela moraju biti sankcionirani. Politika naravno ima u tom procesu veliku i nezaobilaznu odgovornost, prije svega u osiguravanju razumljivih zakona, primjenjivih zakona, zakona koji se ne mogu tumačiti na različite načine pa onda imamo dva različita državna odvjetnika ili državna odvjetništva koji na različite načine tumače neke zakone. Evo imali smo to u nedavnoj prošlosti vezano za primjenu Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima sa zemljama Europske unije i onda u konačnici i različita tumačenja toga zakona i na sudovima. Dakle to je zadaća politike, ako je potrebno a nismo, barem ja se na sjećam u ovom sazivu posegnuli u tako drastičnim slučajevima i za pravo koje imamo, a to je da zaista do kraja vjerodostojno tumačimo određene zakone, međutim naša uloga je svakako, odnosno uloga ne naša nego Hrvatskoga sabora uvijek i u konačnici iščitati poteškoće s kojima se Državno odvjetništvo suočava i osigurati adekvatne uvjete za njegov rad dakako u donošenju proračuna Republike Hrvatske. Jer kad se pogledaju sredstva koja su bila predviđena i u prošloj godini za rad Državnog odvjetništva onda se vidi naravno da jedan veliki dio odlazi na plaće što je normalno, jedan veliki dio odlazi i za materijalne troškove i uloga Hrvatskoga sabora je upravo u tome pa će se i kod donošenja proračuna za 2016. vidjeti koliko stvarno istinski podupiremo rad ove neovisne institucije koju smo, podsjećam i na to još jedanput, dodatno osnažili tijekom pregovora za ulazak u Europsku uniju izmjenama Ustava 2010., dakle osnažili dodatno neovisnost Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. Politika u tom smislu mora zaista stvarati neprekidno svakodnevno okvir za neovisan rad te institucije, što znači da političari i politika ne smiju od Državnog odvjetništva, od USKOK-a tražiti određena procesuiranja, pokretanja istraga ali jednako tako važno ili čak možda još važnije ne smiju i ne mogu zaustavljati te procese, ne smiju i ne mogu zaustavljati i tražiti od državnog odvjetnika, odnosno od državnih odvjetnika zaustavljanje procesa s podjelom na naše i na njihove. Dakle, ovisno o tome tko se, kada i u kojem razdoblju procesuira. O percepciji i o radu Državnog odvjetništva već sam govorila nedavno u replikama, ali još imam potrebu jednom, još jednom kazati da smatram da Državno odvjetništvo koje dakako ne mora biti i ne smije biti neprekidno pod svjetlima reflektora, javnosti ali da Državno odvjetništvo ima i tu zadaću tumačiti javnosti određene detalje i određene segmente percepcije, percepcije koja je iznimno važna za vjerodostojnost, za poštivanje te institucije i onda naravno za sigurnost građana u procesima koji počinju u DORH-u odnosno USKOK-u i završavaju na sudovima. Dakle, političke procjene vrlo često o tome zašto je određen postupak pokrenut u DORH-u, odnosno USKOK-u, političke procjene o trenutku itd. moraju a tko drugi nego u samom Državnom odvjetništvu otkloniti povremenim istupanjem u javnosti i tumačenjem procesa jer mislim da ta zatvorenost katkada i šutnja Državnoga odvjetništva kod učestalih napada sa različitih strana ostavlja dojam nedorečenosti u najmanju ruku i o tome treba javno govoriti, o tome imamo pravo govoriti i mi. Ali mislim da i glavni državni odvjetnik ima pravo kad se učestalo neki proces ili neki procesi ili različiti procesi kvalificiraju političkima da Državno odvjetništvo i glavni državni odvjetnik sa punim autoritetom ima o tome pravo progovoriti u javnosti. Ono što je svakako dobro u ovom izvješću jest u mnogim segmentima evidentiranje pada kriminaliteta, odnosno pada također i prijava, pa bih evo izdvojila koruptivna kaznena djela. Dakle, prijavljeno je 48,42% manje osoba za to kazneno ili za ta kaznena djela nego u prethodnom razdoblju, u prethodnoj godini što je dobar podatak. I iz tog podatka mi možemo sada izvući različite zaključke, ali to je dobar podatak. On vas treba veseliti, jer to pretpostavljam ne znači da ljudi manje prijavljuju, odnosno da se manje prijavljuje za to kazneno djelo nego pretpostavljam da sve ono što se činilo i kroz razdoblje pregovora i nakon završetka pregovora da je utjecalo i na pad broja pojavnosti tog kaznenog djela. Također kazneno djelo primanje mita. Zanimljivo je prijavljeno je 40 osoba, a godinu dana prije bilo je prijavljeno 395 osoba, dakle za kazneno djelo primanje mita. Prijavljeno je dakle 40, u prethodnom razdoblju 395 i to je pad od gotovo 90%. 89,87% i od tih 40 prijavljenih 30 ih je optuženo i to je nešto što se meni osobno čini iznimno važno i iznimno zanimljivo a u izvještajnom razdoblju sudovi su za kazneno djelo primanje mita donijeli ukupno 275 presuda od kojih je 268 osuđujućih. Dakle, isto tako gotovo 98%. Takvi podaci govore, odnosno idu u prilog tvrdnjama da Državno odvjetništvo u svom postupanju radi ozbiljan posao i isto tako da zaista radi u punom smislu te riječi u okviru Ustava, zakona i posebno zakona koji se odnose na rad Državnoga odvjetništva. Jer evo 96% optužnica kako je vidljivo i kako je rečeno na početku je potvrđeno. Ono što je isto tako zanimljivo jest da raste postotak sporazumijevanja, dakle sporazumnih odluka, odnosno dogovora. To je isto tako nešto što je, jedan trend koji je započet upravo u vremenu pregovora za ulazak u EU. Evo kolegice i kolege, ja sam izdvojila samo neka od kaznenih djela, odnosno neka područja koja dotiče rad Državnoga odvjetništva. Međutim, naravno da bi se moglo još dalje i još više. Još ću samo spomenuti evo na kraju organizirani kriminalitet i korupciju. Rješenja o odbačaju donesena su u odnosu na 436 osobe, a sudovi su u 2014. donijeli presude u odnosu na 622 osobe i od ukupnog broja presuda 595 su bile osuđujuće. Ono što je važno na kraju još jedanput reći jest da Državno odvjetništvo naravno jest institucija koja zastupa Republiku Hrvatsku, koja štiti Republiku Hrvatsku i kao što su i neke kolege spomenuli što je to država, što je to onda na kraju i na početku država u tom smislu zaštite. To su naravno građani i to su građanke. I samo puno povjerenje u rad Državnoga odvjetništva u smislu nepristrane institucije koja radi isključivo u okviru Ustava i isključivo u okviru zakona mogu onda značiti da svake godine kad proučavamo ovakva izvješća možemo reći da smo koraknuli naprijed. Jer sve procese koje smo prošli u reformi pravosuđa u izmjeni mnogih zakona, u izmjeni Ustava, sve procese koje smo prošli zaista otvarajući neka teška poglavlja ne u pregovorima nego teška poglavlja u životu nismo naravno činili zbog Bruxellesa i nismo činili zbog EU, nismo činili zbog članstva u EU i nismo činili zato da bismo postali 28. članica EU nego zato da bi Hrvatska bila uređena pravna država u kojoj svatko osjeća sigurnost i u kojoj svatko vjeruje u onu konačnu pravdu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Za repliku se javio Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Kosor, ja se slažem s vama da je ovo izvješće potpuno. Ali postoji jedna metodološka pogreška koju sam primijetio nekoliko puta, a lakše je primjećujem od vremena kada smo isto raspravljali ovdje o tome kad je u jednom od ministra Miljenića isto tako izvješću ili prijedlogu zakona su bile navedene usporedbe sa drugim sudovima, naši sudovi u usporedbi s drugim sudovima. Kao novinar nikad nisam otišao u neku zemlju i napisao reportažu, primjerice u Tursku i napisao da košta pivo 10 lira. Kad to napišete vi ste napisali jedan podatak koji je u potpunosti apstraktan za čitatelje. Morate napisati koliko 10 lira je kuna, koliko je pivo u New Yorku, recimo u Londonu i u Zagrebu. Tada vi dobijete sliku jel ta piva skupa ili nije. Ovdje bismo, znači u potpunosti se slažem ova sistematičnost, sve imate preglede, sve tablice, grafikone imate međutim bilo bi dobro za drugu godinu kad bi stajalo u izvješću zemlja tog tipa s tolikim brojem stanovnika, zemlja zapadne demokracije, zemlja u tranziciji recimo Češka, Slovačka, ima toliko na toliko stanovnika toliko prekršaja. Da se usporedimo sa drugima. Bit će puno lakše i Državnom odvjetništvu jer mi sad nemamo ovo naše Državno odvjetništvo čime njihovu efikasnost ili neefikasnost uspoređivati. A bit će puno lakše. Što opet ne znači jer je opet to samo statistika a znate da je statistika prokleta laž, zna biti. Jer, statistika ne govori u suštini tko je procesuiran i ne govori ono tko nije procesuiran. Pa onda da se samo još nadovežem, kad ste vi bili predsjednica Vlade tada je i Sanaderovo procesuiranje bilo politički proces. Vidjeli smo poslije po rezultatima da nije bio politički proces. Pa onda neki su zamjerali odvjetništvu da krivo radi.
Vrijeme. Odgovor, poštovana Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Mislim neću ovu zadnju vašu opasku komentirati jer naravno da govoriti o bilo kojem procesu, pa onda i procesu protiv političara i stavljati ga u kontekst političkih procesa bi onda značilo da cijeli taj lanac do sudova i sudaca, svih sudaca koji su sudjelovali u donošenju odluke jest politički instrumentaliziran. A to pak je zaista teško moguće kad bi to netko i htio. I upravo zato kvalificiranje neprekidno određenih procesa političkima mislim da slabi tu instituciju bez obzira tko bio na njenom čelu. A ako ne budemo imali povjerenja u institucije kao što je Sabor koji će donositi i donosi zakone, Državno odvjetništvo, USKOK, naravno sudove uključujući u konačnici i Ustavni sud koji nije klasični sud onda nećemo imati državu. Ali, slažem se s vama da bi bilo važno da mi malo i uspoređujemo jer ni ovi podaci kad se uspoređuju iz ovog izvješća sa podacima iz nekih prethodnih ne moraju značiti dakle drastično smanjenje recimo prijavljenih za mito. To naravno ne mora značiti i vjerojatno nažalost ne znači da to nije pojava koja i dalje se provlači u našem životu. Ali da je prijavljenih manje to je činjenica. I ona jest ipak kad sve to ogolite ona jest ipak nekakav pokazatelj da se nešto kreće naprijed, dakle na tom primjeru. A usporedbe svakako, ali morali bismo naći onda i sa jednakim brojem stanovnika. I različito je, vjerujem da ćete se tu složiti, u državama stare demokracije i onih koji su nedavno zapravo izašli iz tranzicije.
Zahvaljujem. Nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba SDSS-a govorit će poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani glavni državni odvjetniče. Što se tiče Izvješća Državnog odvjetništva za 2014. godinu Klub zastupnika SDSS-a će se usmjeriti na tri stvari. Prva stvar se tiče onoga o čemu smo u više navrata povodom ranijih izvješća govorili a to je ekipiranost, tehnička i kadrovska kad je posrijedi Državno odvjetništvo. I ponovit ću ono što smo već dosada govorili da je nedopustivo da mi zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru primamo ova izvješća, izglasavamo ova izvješća, dajemo im podršku, a da iz godine u godinu konstatiramo da RH ima Državno odvjetništvo kojem nedostaju elementarna tehnička sredstva za rad kao što su kompjuteri, kao što su kompjuterski sistemi kojima bi se omogućila efikasnost dokumentiranja, efikasnost procesuiranja podataka i efikasnost ažuriranja u radu sa podacima. Državno odvjetništvo nije nevladina organizacija da prima grantove od pojedinih Vlada. To je dobro, i dobro je da postoji suradnja ali to nije ni Hrvatski helsinški odbor, nije ni Građanski odbor za ljudska prava, to je državna institucija. I ako RH u svojim proračunskim sredstvima ne može osigurati nekoliko milijuna kuna za kompletiranje stotinjak kompjutera koji su neophodni državnom odvjetništvu i ako ne može osigurati neophodna sredstva za kupovinu, odnosno instaliranje adekvatnoga programskoga sistema da bi mogli raditi onda to predstavlja zapravo pokazatelj do koje mjere mi imamo velika očekivanja od državnog odvjetništva a odnosimo se prema njemu na način koji je potpuno neadekvatan. Dugim riječima, ovo pokazuje sliku za koju mislim da je poprilično jasna. Dok se odvjetnici bogate, mislim na odvjetnike koji zastupaju građane u parničnim, kaznenim ili krivičnim, ili bilo kojim drugim postupcima državno odvjetništvo siromaši. I ako mi u takvoj stvari imamo očekivanja da će državno odvjetništvo uraditi stvari od interesa za državu i od interesa za građane RH to je nerealno jer se moć sve više preseljava na stranu onih koji trebaju zastupati i braniti a sve je manja na strani onoga ko treba zastupati državu i onoga ko treba tužiti u ime oštećenih i u ime zakona. I to predstavlja problem. Ako je to nama kao zastupnicama i zastupnicima u Hrvatskom saboru svejedno ili ako smo ravnodušni prema toj stvari ili ako je previđamo onda nažalost mi ne ispunjavamo svoju osnovnu funkciju, a to je da zapravo vodimo računa o provedbi zakona i vodimo računa o tome da institucije u RH a one koje su dužne provoditi zakon odnosno one koje su dužne raditi na očuvanju zakonitosti imaju za to neophodne pretpostavke u ovom slučaju tehničke i kadrovske. To da državno odvjetništvo iz godine u godinu bilježi odljev kadrova i bilježi smanjenje kandidatkinja i kandidata za vježbenike to je zabrinjavajuće iznimno zabrinjavajuće. I ako ovo nije prilika da o tome raspravljamo onda ja bih predložio kolegice i kolege da jednu posebno sjednicu bilo tematsku sjednicu Odbora za pravosuđe, Odbora za Ustav i Poslovnik se organizira na ovu temu i da se donesu zaključci koje će ovaj Sabor u tom smislu prihvatiti. Što se nas tiče naš klub zastupnika će ići sa prijedlogom da se u bilo slijedećem rebalansu proračuna, bilo u projekciji proračuna osiguraju neophodna sredstava za rad državnog odvjetništva za njegovo tehničko ekipiranje i za njegovo kadrovsko ekipiranje. Drugu stvar koju bih htio govoriti i o kojoj sam dužan govoriti u ime Kluba zastupnika Samostalne demokratske Srpske stranke jeste pitanje suđenja za ratne zločine. To je pitanje koje je od iznimne važnosti za naše unutrašnje odnose, i to je od iznimne važnosti za odnose između drugih zemalja, a posebno zemalja u našem neposrednom susjedstvu ali isto tako i pitanje naše međunarodne vjerodostojnosti jer je pitanje suđenja za ratne zločine i pitanje te vrste krivičnih kaznenih djela zapravo stvar koja pripada međunarodnom pravnom poretku i međunarodnim obvezama RH. Gospodine državni odvjetniče, pozdravljamo što ste uz redoviti izvještaj koji ste nam dostavili dodali još dva aneksa. Jedan kojim se pokazuje rad državnog odvjetništva na predmetima za ratne zločine završno sa 31.prosincem 2014. godine u kojem svi oni koji su i ovdje u Saboru a i izvan Sabora govorili kako državno odvjetništvo ne radi ništa u pogledu procesuiranja onih koji su počinili ratne zločine može vidjeti što sve radi državno odvjetništvo u tom pogledu i može vidjeti i omjer bavljenja procesima suđenja za ratne zločine. A ove dvije table unutar ovoga izvješća jasno pokazuju. Isto tako pozdravljamo vašu dopunu izvještaja sa podacima o evidentiranim i vođenim kaznenim postupcima za ratne zločine počinjene na području Vukovara i njegovom širem području, još opsežniji i još potpuniji izvještaj od ovoga prethodnoga. Tako da sve zastupnice i zastupnici koji kada su u pitanju ratni zločini nerijetko diskutiraju na nivou kampanje i propagande a ne na nivou obaviještenosti i upućenosti o tome što se stvarno u tom pogledu činilo i što se čini. I na taj način vjerujem ili nadam se barem da će ovaj Sabor biti rasterećen kampanjske rasprave i propagandne rasprave i posvetit ćemo se tome na osnovi podataka i na osnovi objektivnih činjenica koje državnog odvjetništvo u tom pogledu ima. I tu bih ako mi dozvolite poštovani gospodine glavni odvjetniče kazao slijedeće, problem nekažnjenih ratnih zločina nažalost i dalje ostaje. Ostaje problem nekažnjenih ratnih zločina počinjenih i u razdoblju 1991., 1995., bilo da je riječ o 1991.o akciji koja je provedena od strane Hrvatske vojske i policije u zapadnoj Slavoniji, posebno u Požeškoj kotlini, bilo da je riječ o akcijama Bljesak i Oluja gdje je nažalost mnogi zločini nisu sankcionirani. Izbjeglička kolona koja je iz RH išla u pravcu Bosne i Hercegovine na mostu kod Gradiške bi trebala biti predmet istrage. Granatiranje te kolone i pogovor o tome da je tamo počinjen zločin morao bi biti predmet istrage. Isto vrijedi i za kolonu koja se kretala iz RH prama BiH za vrijeme "Oluje" kod Bosanskog Petrovca na području BiH, kao i kolona kod Žirovca kod Dvora. O drugim pojedinačnim zločinima kao što su Varivode o kojima znamo i o kojima smo slušali ovdje, a o kojima nemamo saznanja u kojem je stanju istraga morali bi biti predmet rada. Navodim samo pojedine slučajeve, mogao bih navoditi i druge, ali mislim da to nije potrebno i nije neophodno opterećivati ovaj Sabor i zastupnike i zastupnice iako bi bilo dobro da su ljudi upućeni u to, da kao što imamo i ove podatke da imamo i druge podatke. Ja ih ne tražim ali bih volio da kolegice i kolege to znaju. Kada je posrijedi izvještaj iz područja Vukovara, spominje se Velepromet s pravom, ali što je sa prvom epizodom Veleprometa u koji su dovođeni i privođeni Srbi i bili likvidirani? Mi o tome slušamo, znamo o toj stvari ali država to treba tretirati jednako. Prema tome, mi vaš posao koji ste obavili informiranjem zastupnika i zastupnica o stanju procesa za ratne zločine cijenimo i još jedanputa podvlačimo neophodnost potrebe da se posveti pažnja neprocesuiranim ratnim zločinima koji su počinjeni u razdoblju o kojima sam prethodno govorio. Drugo, kada je posrijedi međunarodna dimenzija ukoliko će se izbjegavati procesuirati neprocesuirane ratne zločine to će predstavljati komplikaciju u međusobnim odnosima i predstavljat će komplikaciju i zbog toga što nažalost su dosadašnji sporazumi o suradnji između državnih odvjetništava odnosno tužiteljstava i ministarstava pravosuđa više-manje suspendirana. Ja razumijem da vi imate sastanke, razumijem da surađujete ali dobar dio stvari se može riješiti jedino kroz suradnju između RH i Republike BiH i RH i Republike Srbije. Ako toga nema riskirat ćemo situaciju da ćemo morati imati kolektivne optužnice gdje ćemo dovoditi grupe ljudi koji će biti procesuirani od strane naših sudova ali neće biti procesuirani oni koji trebaju biti procesuirani. To je slučaj Trpinje i trpinjske grupe, nažalost. I onda cijenu plaćaju ljudi koji sa tim zločinom koji je počinjen nedvojbeno i nesumnjivo ne moraju imati nikakve veze. Ali istinske suradnje sa nadležnim institucijama koje bi morale surađivati sa institucijama RH nema zato što nema pravnog okvira za to. I mi gospodine glavni odvjetniče plediramo da se taj okvir stvori što je moguće prije kako ne bismo imali interventne situacije poput slučaja Marić, da se za to stvaraju ad hoc rješenja. Nije ni to teško napraviti ako je potrebno, ali ono što je važno jeste da postoji adekvatan okvir. Posebna priča jeste naravno atmosfera u našoj javnosti gdje se nažalost ne kritički odnosimo prema ratnim zločinima prema drugoj strani. I treća stvar koju bi htio spomenuti, koja djelomično pripada i spada u točku koju imamo na dnevnom redu sutra, a to je pitanje Izvještaja Vrhovnog suda RH, a to je pitanje odnosa između Državnog odvjetništvo i sudstva u RH. Vi to ovdje u ovom izvještaju ne navodite, ali ja kao zastupnik u ovom Saboru već ne znam u kojem mandatu dužan sam to početi govoriti. Da li između Državnog odvjetništvo RH i sudstva u RH postoji koordiniranost i postoji suradnja koja jamči pravdu i zakonitost? I nije li došlo u proteklim godinama ne do kompeticije kako da se dođe do što je moguće boljega zakonskog rješenja nego do opstrukcije? I ne događali se ono što mi imamo kao impresiju na osnovi praćenja medijskog i drugoga da ove dvije grane važne za vladavinu prava u našoj RH zapravo ponekad vode male ratove? I ako je to tako i ako su naše impresije i blizu istini, nije li vrijeme gospodine državni odvjetniče da se o tome počne govoriti u ovom Saboru i da se kaže da vi ni u tom aspektu ne možete obavljati sve neophodne poslove koje vam zakon od vas traži i zakon od vas nalaže? Jeli to zato što spomenuti odvjetnici imaju dovoljno novaca u zaštiti svojih klijenata kada je posrijedi korupcija [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] Kada je posrijedi zloupotreba ovlasti ili položaja ili je posrijedi mnogo kompliciraniji odnos između Državnog odvjetništva i pravosuđa? Zahvaljujem.
Replika, poštovani Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Pupovac, pa vrlo kratko, pravno neuređena država koja ne može osigurati dovoljna, a inače skromna sredstva za tužilaštvo odnosno za Državno odvjetništvo za uređenjem, pravdom i demokracijom niti ne teže. To je premali novac u onom što ste govorili o opremi, o svemu onom što treba državnom odvjetništvu osigurati u državi u kojoj je percepcija korupcije itekako velika, u državi čiji građani očekuju da se konačno počnu rješavati oni zaostaci iz '90.-ih koji su nastali u vrijeme pretvorbe i privatizacije. Ostaviti državno odvjetništvo da sa manjim brojem ljudi nego što treba bez kompjutera, bez prostora je zbilja neozbiljno jer taj novac jednoj državi ne znači toliko koliko znači ekipiranost državnog odvjetništva. I podržati ćemo vaš prijedlog zaključka.
Na repliku odgovara poštovani Milorad Pupovac.
Poštovani kolega kada ne bismo bili u specifičnoj situaciji ili potencijalno specifičnoj situaciji u odnosu prema državnom odvjetništvu kao dužnosnici u Republici Hrvatskoj ja bih predložio da napravimo ono što jedan broj nas ili je napravio ili želi napraviti kada je po srijedi imunološki zavod. A to znači da formiramo jednu vrstu fonda kojim bismo pomogli državnom odvjetništvu. Ali mi to ne možemo napraviti jer naša situacija nam to ne dopušta jer danas, sutra možemo biti pred različitim vrstama rizika, izazova i to koliko ja razumijem zakon nama ne bi bilo dopušteno. Ali naša obaveza jeste, poštovane kolegice i kolege da pozovemo Vladu svojim zaključkom nakon ovog izvještaja da u sljedećem rebalansu proračuna osigura neophodna sredstva za ekipiranje, bilo tehničko, bilo kadrovsko državnoga odvjetništva i da ga barem na tako minimalan način dovede u ravnopravan položaj sa onim drugim koji nemaju taj problem. Posebno nemaju problem sa novcem. A državno odvjetništvo bi trebalo pratiti kuda i kako se novac kreće. A kako će pratiti kuda i kako se novac kreće recimo tokom sudskoga procesa i tokom sudskih procesa ako za to nema minimalnih pretpostavki da to radi? Eto, iz tog razloga, zahvaljujem vam na vašoj replici i vašoj podršci kada je posrijedi zaključak.
Na redu je klub HNS-a i poštovani Goran Beus-Richembergh.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine glavni državni odvjetniče. Klub Hrvatske narodne stranke-Liberalnih demokrata podržati će izvješće državnog odvjetništva Republike Hrvatske za 2014. godinu. I to iz vrlo konkretnih razloga. Prvi proistječe iz činjenice da je državnome odvjetništvu moguće kvalitetno i adekvatno raditi ukoliko ima dobre uvjete za rad i s druge strane ukoliko parlament koji bira državnoga odvjetnika doista i stoji iza njega. Danas smo u čitavom niz rasprava u ime klubova u replikama i odgovorima doznali i mnogo informacija koje možda nisu zapisane u ovome izvješću ali su zanimljive, važne za opći ambijent u kojemu Državno odvjetništvo Republike Hrvatske djeluje. Želio bih malo polemizirati s nekim stavovima. Naime, informacije koje smo dobili u ovome izvješću koje govore o općim, materijalnim, financijskim i kadrovskim prilikama u kojima djeluje državno odvjetništvo definitivno nisu komotne. I mi se slažemo, ne može državno odvjetništvo uspješno raditi ako muku muči s kadrovima, ako ima preko stotinu nepopunjenih mjesta državnih odvjetnika i zamjenika ako već 4 godine nije u stanju raspisati natječaj za vježbenike, dakle za obnovu, popunu kadrovske strukture iako mu fali 5 stotina računala da bi funkcionalno mogao provesti novi sustav koji mu omogućava elektroničko baziranje svih podataka i raspolaganje svim informacijama koje su mu nužne za uspješan rad pa ako hoćete u konačnici za kvalitetna izvješćivanja o tome što rade. Ali činjenica je također da je u 2014. godini državno odvjetništvo raspolagalo sa oko 12 milijuna kuna više nego godinu dana prije. Dakle nije da su smanjena sredstva nego su vjerojatno u ukupnoj strukturi drugačije troškovne stavke. Naime iz izvješća za 2013. proističe da je na raspolaganju bilo 299 i još nešto milijuna kuna. Iz ovoga izvješća vidimo 311. Vjerojatno sve to skupa nije dovoljno, osobito u svjetlu činjenice da USKOK djeluje u vrlo neadekvatnim uvjetima. Pa se onda postavlja pitanje da li je u tome smislu stvarno nešto konkretno napravljeno, da li se kontaktiralo sa Državnim uredom za raspolaganjem državnom imovinom i da li se radi nešto konkretno na tome da se dobije nova adresa odnosno kvalitetniji prostorni uvjeti za rad USKOK-a koji kao što smo čuli ima samo jednu sobu za ispitivanje što je ispod svake razine. Prema izvješću za 2013. godinu u toj godini je radilo u sustavu državnog odvjetništva 40-ak ljudi više nego u 2014. godini, dakle dolazi i do pada broja zaposlenih u sustavu. Ono što definitivno zabrinjava je dakle da nedostaje 10 državnih odvjetnika, 2 županijska i 8 općinskih, 133 zamjenika, 159 savjetnika, 181 vježbenik prema sistematizaciji napravljenoj za optimalni način funkcioniranja sustava DORH-a. Teško je raditi u tim uvjetima i nije nikakvo čudo što se u Gajevoj, ali i na adresama županijskih državnih odvjetništava vidi svjetlo i kasno u noć, to nisu normalni uvjeti za rad. Naravno da su pojedini slučajevi takvoga tipa da se bez prestanka radi na njima dok se god ne pripreme za određenu sljedeću fazu, ali ne možete biti koncentrirani u 3 sata u noći jednako kao i u 3 sata popodne. Državni odvjetnik izvijestio je da je ukupan broj kaznenih prijava pao za 10%. To ne znači nažalost ništa jer kao što znademo da ima svakakvih kaznenih prijava tako znademo da i njihov ukupan broj ne znači ništa u odnosu na stvarno stanje razine kriminaliteta. Činjenica jest, to je opći dojam javnosti da razina koruptivnih nedjela, posebno koruptivnih nedjela i dalje izrazito visoka. Ja u to ne vjerujem, ja mislim da se trendovi mijenjaju ali da sada u procese postupanja dolaze i oni slučajevi, to vidimo točno po godinama kad su se događali iz naše bliže prošlosti, dakle od prije 3, 4, 5 i više godina. Dio javnosti ima dojam da se to događa sada, dakle da ljudi koji se optužuju, protiv kojih se podnose kaznene prijave, optužni prijedlozi, da se to dogodilo sada. Evo sad ću reći jedan slučaj, dakle ono za što se istražuje bivši ministar pomorstva, prometa i infrastrukture gospodin Kalmeta dogodilo se prije nekoliko godina, a to je sada friško i javnost doista misli da je to zbog nečega što se dogodilo jučer. Ja mislim da je nakon slučaja Ive Sanadera u tome smislu situacija se bitno promijenila. Ne kažem da je nestalo pojava poput korupcije, zlouporaba položaja, to naprosto nije točno. Imanentno je društvu da generira i tu vrstu prekršaja odnosno kaznenih djela, ali mislim da je to bila prekretnica koja je dala do znanja svakome pa i onima puno sitnijeg kalibra, pa i onima na lokalnoj razini da je vrijeme tolerancije prema korupciji, prema zlouporabi javnih ovlasti prošlo i da će državno odvjetništvo s jedne strane i pravni poredak ukupni s druge strane raditi na tome da se taj broj suzbije, odnosno da ono što se dogodilo u prošlosti ne bude zaboravljeno i da nitko ne može mirno spavati. To je iznimno važno. Tko god je rukom posegnuo u javni džep, u javni proračun, tko god je svjesno i nesavjesno javna sredstva trošio za vlastite ili grupne interese koji nisu imanentni javnom interesu, nisu sukladni javnome dobru, nema razloga za spavanje, za miran san. Što bi rekli naši susjedi, prije ili poslije pokucat će mečka i na njegova vrata. Ono što je državni odvjetnik istakao u svome izvješću, što želim posebno također istaknuti, jesu dva pitanja vezana za provedbu dvaju zakona za koja znademo da su iznimno loša i u dobrom dijelu neprovediva. To je pitanje turističkog zemljišta i to je pitanje pomorskoga dobra. Velika je odgovornost na nama, velika je odgovornost na vladajućoj većini u ovome sazivu Sabora što nije razriješila ta dva pitanja. I možemo govorit što god hoćemo, u tome nismo bili uspješni i na to nas državni odvjetnik podsjeća svake godine. Nije to nešto što smo mi generirali, to je točno, ali na nama je obveza što to nismo uspjeli razriješiti. S jedne strane ponašanje državnih odvjetnika prema postojećim propisima u dijelu poslovne javnosti doživljava se kao namjerno opstruiranje, kočenje kao djelovanje koje ne ide u prilog lokalnome radu, a s druge strane iz perspektive državnoga odvjetništva postojeći propisi idealna su podloga za lešinarenje, za grabljenje tuđega, za razgrabljivanje državnoga što naravno državno odvjetništvo ne može dozvoliti. I ako je već tome tako da državni odvjetnik već nekoliko godina upozorava da je ovo stanje neodrživo i da se naprosto zbog podnormiranosti propisa u ta dva segmenta, dakle raspolaganjem turističkim zemljištem i pitanjem pomorskog dobra mora donijeti suvisliji zakonski okvir, onda je očito to alarm za uzbunu. Jer imamo onda u protivnom samo i isključivo prostor kaosa gdje se od sredine do sredine događaju potpuno različite situacije ili se ide u apsolutno najrigidnija rješenja ili u nešto što nema veze sa zdravom logikom. Dakle to je odgovornost nas koji smo vladajuća većina. Međutim, pored ta dva pitanja želim napomenuti još jedno, a ono na kraju istječe iz ovoga izvješća nego iz mišljenja Vlade, a to je da je u onome dijelu koji se odnosi na suradnju s uredom zastupnika Republike Hrvatske pred Europskim sudom za ljudska prava da je dakle Europski sud za ljudska prava u 2014. godini Republici Hrvatskoj dostavio veći broj tužbi od prethodnih godina koje se odnose na rad ili propuštanja državnih odvjetništava odnosno u kojim tužbama tužitelji tvrde da su im povrijeđena temeljna ljudska prava i slobode zajamčene Konvencijom za zaštitu ljudskih prava. Vlada je u svome mišljenju navela i rasterirala slučajeve koji se odnose na neučinkovite istrage od kojih se dio odnosi i na nepostupanje ili krivo postupanje iz sustava Državnog odvjetništva. Tu treba biti pošten i reći ovo je posljedica nečijeg minulog rada iz prijašnjih godina. Na državnome odvjetniku Cvitanu je da vrlo skoro pokaže diskontinuitet u ovome smislu i da učini sve da kapaciteti Državnoga odvjetništva provode aktivne mjere kojima će se zapravo otklanjati one primjedbe koje Europski sud s pravom ističe i adresira u jednome dijelu i na nečinjenje ili krivo činjenje Državnoga odvjetništva kao što je to slučaj u predmetu Beganović gdje nadležno Državno odvjetništvo nije bilo poduzelo niti jednu radnju tijekom 28 mjeseci. Državnome odvjetniku gospodinu Cvitanu dajemo potpunu i punu potporu i ne samo to, nego tražimo od njega da beskompromisno i sa punim jedrima ostvaruje misiju Državnoga odvjetništva onako kako je to definirano Ustavom i zakonima. Državni odvjetnik mora imati potporu Parlamenta koji ga je izabrao i u tome smislu on mora osjećati da mu čuvamo leđa. Jer posao koji obavlja jedan je od najvažnijih poslova u Republici Hrvatskoj. Teškoće koje ima u sustavu mora riješiti bile one kadrovske, tehničke, financijske i svake druge u relaciji sa onima koji su za to zaduženi. Ali mora dobiti naš puni mandat da ono što je obećao pred Hrvatskim saborom s uspjehom i ispunjava. U tom smislu sve najbolje. Živjeli!
Zahvaljujem. Imamo repliku. Poštovana Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Pa poštovani kolega Beus Richembergh vi ste spomenuli pomorsko dobro. Rijetki su koji danas na ovom izvješću se sjete uopće pomorskog dobra posebno Zakona o pomorskom dobru. U ovom izvješću kao i izvješćima iz 2011., '12., '13. stoji isto. da je neophodno donijeti novi Zakon o pomorskom dobru. Ja bih rekla da se radi o kriminalu ništa manjem od onog što ste spominjali u prvom dijelu svog izlaganja. Pitam se kome se pogoduje i kome odgovara ovaj nered na pomorskom dobru da se svaku godinu piše o tome kako treba donijeti novi zakon i ne donosimo ga. Klub Hrvatske demokratske zajednice u ovom Saboru donio prijedlog svog zakona i vi ste osobno obećali da će sigurno do prosinca prošle godine biti vaš ili prijedlog vladajućih na klupama u Saboru. To se još uvijek nije dogodilo. Očito i neće do ove ljetne stanke. Naime, stoji nekretnine na tom području su u statusu općeg dobra i izvanpravnog prometa i na njima se ne može stjecati pravo vlasništva, ni druga stvarna prava. Ali brojni i to nevaljani upisi u zemljišnoj knjizi dokazuju da zakonska zabrana nije bila dobro provedena. Predmet iz ožujka 2005. godine još je u Državnom odvjetništvu i ne rješava se, jer se očekuje taj veliki i značajni Zakon o pomorskom dobru. Da bi stvar bila gora imamo sada i legalizaciju nezakonito izgrađenih zgrada i to svih onih koji su izvan pojasa od 6 metara. Pitam se tko će i kad odgovarati, jer ti privatnici uredno dobijaju rješenja za rad, zapošljavaju radnike, plaćaju poreze, davanja i ostalo, a mi samo iščekujemo novi zakon koji upravo ovaj Sabor nije sposoban donijeti.
Na repliku odgovara poštovani Goran Beus Richembergh.
Poštovana kolegice, da se kao predsjednik Odbora za turizam Hrvatskoga sabora u svom dijelu ne osjećam odgovornim za ovo što ste i sami spomenuli, a to je za nedonošenje Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama to vjerojatno ne bih ni spominjao ili bi tu krivicu adresirao nekome drugome. Ja se sramim što mi nismo obavili taj posao. To je bila naša dužnost, to je bila zadaća koju nam je dala struka, koju nam je dala situacija s terena i žao mi je što to nije napravljeno. Još mi je više žao što o tome ne odlučujem ja, nego netko drugi tko tu zadaću nije napravio ni u svoje, ni u naše ime. Ali dobro je da ste se javili upravo vi, jer ste mi dali šlagvort kao moja kolegica u Odboru za turizam i gradonačelnica Vodica. Evo ja predlažem gospodinu Cvitanu, da radi zabave, ako ničega drugoga izvrši uvid u to kako je obavljena razgraničenje, odnosno kako je povučena crta pomorskoga dobra u slučaju Imperiala u Vodicama. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prijavio se Josip Kregar. Nema ga. Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni odvjetniče. Pa evo da ja nešto kažem. Na žalost Poslovnik je danas takav kakav je u Saboru. Imao sam jutros jednu repliku, nisam uspio dobiti odgovor koji bi me zadovoljio pa ću ja malo i o tome, ali i o nekim situacijama koje su se dešavale tokom 2014. Znam da jedan dio godine vi niste bili glavni državni odvjetnik, došli ste u trećem mjesecu. Ali opet bilo je situacija prije toga koje su itekako ostavile traga na sveukupni život u RH. Često se kaže kod nas nema investitora zbog toga što su na stranicama medija, u medijima često crne kronike, tj. teme sa optuženim političarima, optuženim načelnicima, gradonačelnicima i jednostavno kao investitori bježe od takve države i dosta je to bilo vidljivo u razdoblju pogotovo 2010., 2011. pa je to sve nekako zastalo u razdoblju 2012., 2013. se to nekako i relaksiralo. U zadnjih godinu dana evo ispratili smo mi svi što se događalo po tom pitanju i možemo reći da tu možemo vidjeti određeni napredak, možda drugačije jedno ponašanje samog DORH-a i vodećih ljudi. Međutim, ja sam se danas u svojoj replici okrenuo na jedan dio koji me zabrinjava. Danas je 26 godina od osnivanja HDZ-a, ja sam član HDZ-a, i u vremenu 2014. dešavala se predsjednička kampanja, kraj 2014. početak 2015. Izašle su onakve ajmo reći tvrdnje koje nisu benigne. Znači, kad jedan novinar spremno kaže ja sam radio to i to ili ja sam se sreo s tim i tim ljudima, mi smo zajednički nešto kao trebali isplanirati pa da se nekoga kriminalizira, da se nešto dogodi itd. ne možemo reći da se to treba prihvatiti kao zdravo za gotovo i pojeo vuk magare, nikome ništa, netko se malo igrao. Moguće je sve, međutim tražili smo da se moguće i DORH ili vi kao glavni državni odvjetnik o tome izjasni. Što je po tom pitanju poduzeto? Vi ste rekli da nije bilo ne znam kaznenih prijava itd. Međutim, na stranicama DORH-a postoji evo jedno pitanje na koje vi dajete i odgovor. Pitanje je da li državni odvjetnik mora primiti kaznenu prijavu da bi pokrenuo kazneni postupak? I onda piše u skladu s odredbama Zakona o Državnom odvjetništvu i Zakonom o kaznenom postupku državni odvjetnik je dužan postupati i kada je do njega samo dopro glas da je počinjeno kazneno djelo za koje se progoni po službenoj dužnosti. Dakle, državni odvjetnik ne mora čekati formalni primitak kaznene prijave od oštećenika, policije ili drugog državnog tijela, on će postupati kada je saznao da postoje osnovne sumnje da je kazneno djelo za koje se progoni po službenoj dužnosti počinjeno. To je poznato pravilo u radu državnih odvjetnika. Znači, mi smo imali događaj koji se desio, nesporno. On je završio u medijima, on je u javnosti. I taj događaj je vjerojatno šokirao mnoge. Znači, vi imate događaje koji se događaju neovisno kažem samo o tome da li je netko nešto rekao. Vi imate konstataciju tog novinara koji kaže kako je taj plan trebao izgledati. Znači, plan se dobrim dijelom realizirao, obuhvaćao je bankrot HDZ-a, kazneni progon, rascjepljivanje na minijaturne dijelove. To nije bezazlena izjava. Onaj tko to izgovori, a znamo da danas zbog nekog statusa na društvenoj mreži ili neke objave komentara ispod nekakvog teksta vi možete biti kazneno progonjeni. Znači, ako je završilo negdje može i ovaj dio. Ovo nije samo tiskano, ovo je i audiovizualno prikazano. Znači, ne možemo reći da nitko nije ništa vidio, nitko ništa nije čuo, po meni. I sada što se nakon toga događa? Imamo 6 mjeseci je prošlo, nitko ništa nije rekao. A situacije koje se događaju na političkom polju jednostavno sugeriraju da je netko možda u pravu i da je netko zaista nešto radio. Ja neću tvrditi da je tako, ali zato imamo Državno odvjetništvo i stalno govorimo da želimo da bude dobro, savršeno, najbolje i da štiti interese i pojedinaca ali i države u onom dijelu gdje ono to može. Jer, ako to nije tako onda si običan građanin ili mi kao političari možemo zadržati pravo i reći ipak tu možda ima nekakve i politike i netko postupa i na takav način bez obzira koliko u tom trenutku mi bili u pravu ako nije bilo nikakvih postupanja. Pa bih ja zaista molio da vi nama kažete da li se tu nešto dešavalo ili se nije desilo ništa. Jer to nisu kažem bezazlene optužbe. Jer onaj tko to izgovori svjestan je da će ga možda netko nešto morati po tom pitanju i pitati. Drugo što je primjetno, evo čuli smo danas da je bilo u 2014. mnogo afera i aktualnih ministara. Imamo jednu situaciju da ne znam nakon smjene Uprave u HŽ-u smijenjeni direktor podiže kaznenu ili najavljuje podizanje kaznene prijave protiv ministra koji ga je smijenio zbog nekakvih djela. Znači, prošla je priča kroz medije, svi su nešto pročitali i sve se nešto desilo u nekoliko dana, nakon toga vi više nemate nikakva saznanja i ispadne netko se malo ili igrao ili zaista tamo nije bilo ničega. A mislim onda ipak upravo tu možda Državno odvjetništvo najviše kod običnih građana doživljava taj sud koji se onda svodi na to da je nešto politički obojeno. Možda tu treba poraditi, možda ste vi već na dobrom putu ali jednostavno da se te stvari izbjegavaju. Jer, evo imamo opet, kolega je sada govorio u ime kluba HNS-a i on spominje jednu optužnicu nedavno podignutu za djelo iz 2009. godine. Unutar te priče recimo imamo priču da je jedan od svjedoka rekao pa i toj stranci smo dali milijun kuna. U toj stranci su svi utvrdili da nitko nije vidio tih milijun kuna i nikome ništa. Kako to sad? Razumijete? Dvostruka mjerila, ovdje govorimo o jednoj šteti koja je toliko tisuća kuna, a ovdje netko kaže pa dao sam milijun kuna, negdje je ušlo i svi se čudno ponašaju, jednostavno ne žele reći da je netko to primio i krenemo svatko sa svojom pričom. Ali uglavnom uvijek na jednu stranu bude negativno. Ono zbog čega sam se javio je jedan problem koji muči mnoge hrvatske građane, pogotovo na obali, a to su čuvene Raiffeisen štedionice i Raiffeisen zadruge. To je pitanje koje se vuče već u ovom Domu više od nekoliko mjeseci, gotovo godinu dana, a u životima tih ljudi od 2005. pa do danas gotovo 10-ak godina. I svi koji govore o tom pitanju imaju gotovo ista saznanja. Imamo očitovanje HNB-a koje kaže da nisu bili dozvoljeni takvi krediti. Imamo postupanje sudova po privatnim tužbama gdje se oni proglašavaju nenadležnim u privatnim parnicama tužitelj i Raiffeisen štedionice i imamo odgovore Hrvatske vlade da se sve te ovrhe mogu zaustaviti ako se na sudu dokaže da je netko počinio kazneno djelo od ajmo reći od te strane tj. od strane tih štedionica. I mi slušamo tu priču, međutim život građana demantira sve učinjeno u cijelom sustavu od kažem samog građanina preko DORH-a, pravosudnih organa do samih sudova koji donose na kraju odluke. I ovih dana, 20 ljudi, 20 obitelji s otoka Raba jednostavno je odlukom suda ostalo bez svojih kuća, odlukom suda. Znači imamo život koji teče, imamo sustav koji postoji i imao nemoć koju iskazuje cijeli sustav od Vlade, od ministarstava pa do kažem DORH-a ili sudova koji kažu jednostavno mi tu ništa ne možemo učiniti, uzeli ste kredit izvolite ga vratiti a to što se dešava kažem je još gore od onoga što se dešava sa situacijom sa švicarskim francima i kreditima u švicarskim francima. Ovdje imamo jednu organiziranu udrugu koja to jako dobro vodi i na neki način se pokušavaju izboriti za svoja prava i tu je izvršna vlast pokazala određeni interes. Međutim, ovdje su ljudi prosvjedovali, ja mislim da su prosvjedovali ispred DORH-a ako se ne varam prošle godine u 7. mjesecu, ako sam to dobro zapamtio i jednostavno nitko nema nikakvu informaciju a što dalje. Podnesene su kaznene prijave, sve je napisano i sustav jednostavno kao da stoji. Ti ljudi dnevno pišu, zovu, pitaju pa na koji način da mi izađemo iz te priče, pokušavamo je nije sporno mi želimo to vratiti ali nije moguće vratiti nešto na način na koji su vas oni obvezali da vratite, a to su često lihvarske kamate, kamate na kamate, pa imate postupanja gdje su ti predstavnici tih štedionica došli na otok Rab, ulazili neovlašteno u privatne objekte, snimali te objekte i baš one koje su snimali ovih danas su završili na ovrsi. Postupala je i policija u nekom svom djelu itd. ali život je kažem demantirao cijeli naš sustav i ljudi su ostali bez imovine. Znači ako moramo iskazati nemoć onda je ovo vrlo loš način da to kažemo, da utvrdimo da je sve super i sve dobro a izvješće je korektno dobro i najbolje, a da nam građani stradavaju kažem zbog toga što sustav na kraju ipak nije učinkovit onoliko koliko mi od njega očekujemo. Evo pa molio bi vas neke odgovore od ovih problema.
Zahvaljujem. Za raspravu se javio poštovani Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni odvjetniče. Najprije nekoliko riječi pohvale na račun izvješća jer dugo nisam vidio tehnički i sadržajno kvalitetnije izvješće napravljeno a posebice što me veseli da je konačno jedno izvješće napisano na hrvatskom jeziku koje je došlo u Hrvatski sabor i da se brinulo o tome da se piše hrvatskim jezikom. Ali nekoliko napomena, evo što naravno da je i vaš posao iznimno odgovoran, složen, zahtjevan ali ima toliko situacija koje djeluju na kretanja u društvu a najviše me interesira one situacije koje utječu na gospodarsku i ekonomsku aktivnost. Pa bih nekoliko dojmova izrazio u ovoj svojoj raspravi. Najprije me s obzirom da je to već pod velom tajnom godinama interesira, znam da ne možete dati odgovor ali evo postavljam javno pitanje ako interese RH štiti državno odvjetništvo kako je moguće da dođemo u takvu situaciju da RH zastupaju privatne i komercijalne banke u slučaju potraživanja o osnovi stare devizne štednje u Ljubljanskoj banci? Ne prozivam nikoga, ali ne znam kako je moguće u takvoj jednu paradoksalnu situaciju dovesti državu, zašto to ne zastupa državno odvjetništvo već godinama i kako je moguće, po kojoj tehničkoj dokumentaciju odnosno kakvim pravnim egzibicionizmom je moglo doći do toga da banke zastupaju RH? Jao državi koju zastupa privatna komercijalna banka u bilo kojem postupku, pogotovo kad to zakonski je drukčije određeno. Ima nekoliko, već smo ovdje čuli o pomorskom dobru i problemima s pomorskim dobrom pa nije nepoznata činjenica da su se neke privatne tvrtke uknjižile na nekretnine a da nisu uopće te nekretnine ušle u temeljni kapital te tvrtke. I to je prošlo da nitko za to nije odgovarao. Postao je netko vlasnik nečega čega nije vlasnik, nije u iskazu nekretnina koje je izdavao Hrvatski fond za privatizaciju nikad neka nekretnina iskazana, a netko je se uknjižio za tu nekretninu. 25. godina neka privatna poduzeća koriste tzv. turističko zemljište bez jedne kune naknade. To nije njihovo zemljište kako je moguće da netko koristi besplatno išta? Ako ništa drugo ne plaća se ni porez na to za bilo kakvu naknadu pa taman bila i simbolična naknada. Ali ne mogu prihvatiti situaciju da netko privatno koristi državnu imovinu bez ikakve naknade u komercijalne svrhe i na to se nije izravno vezano za izvješće iz 2014., ali je to jedna dugogodišnja praksa. Nešto svježijeg datuma je nalaz Državne revizije oko prodaje Croatia osiguranja koja je utvrdila i Državna revizija je utvrdila mišljenje da je ta odluka donijeta protivno zakonu i da je odluku o prodaji trebao donijeti Hrvatski sabor a ne Vlada kao što je to učinila jer po zakonu koji nije stavljen nikada izvan snage o društvenom kapitalu osiguranja i reosiguranja koji je na snazi od 92.godine i nije nikad na snazi po tome je predviđeno da Hrvatski sabor donosi takvu odluku. Mislim da državno odvjetništvo treba vidjeti po tom pitanju što treba poduzeti i učiniti jer ako je nešto nevaljano ne može opstati, a ako je valjano da se to i kaže da je valjano. Predstečajne nagodbe su jedne od toliko toga što su unijeli, ako ništa drugo diskriminacije i nelogičnosti, ali ima isto tako i onih koji ostavljaju gorak okus bez obzira na stajališta bila čija ako je netko procijenio neko zemljište na 2,6 milijuna kuna, a kasnije ga država priznala na 34 milijuna kuna, a to isto zemljište danas država ili taj dan kad je priznala da vrijedi 34 milijuna kuna ne može prodati za 34 milijuna kuna evo neka ga oglasi pa da vidimo jel ono vrijedi 2,4 ili 34. To je jedan prostor na kojem su padale glave i političke i odgovornost tražila mnogih, ali je prevelik raspon od 2,5 milijuna do 34 milijuna i država je priznala cijenu za koju sigurno ne može dobiti. 9 čelnika Porezne uprave je smijenjeno pod teškom optužbom kao da se radi o najvećoj organiziranoj kriminalnoj skupini prije tri godine. Čitam negdje nedavno da čak nije ni interna istraga pokrenuta, a kamoli neka veća kaznena odgovornost. Ministar bivši je govorio da je to zapravo za uskočku akciju da treba privoditi da treba smjenjivati. Pod izlikom toga su dovedeni neki drugi ljudi koji su morali biti kasnije smjenjivani. Puno toga je ostalo nejasno, ali kako je moguće da devetero ljudi odgovara za nešto što se ispostavilo za sada da nisu odgovorni. Kako ćemo vratiti ove tri godine njihovog života? Tko će im vratiti? Netko se očito blatom nabacio. A istodobno nalaz Državne revizije kaže da po koncesijama nije poduzeta niti jedna zakonom propisana radnja, a da nitko nije odgovarao tko to nije poduzeo propisane radnje po naplati koncesija jer se uopće ne naplaćuju. Državna revizija kaže u jednom slučaju da se naknada za koncesije ako se i naplati ne može lokalnoj jedinici nadomjestiti ni troškove sanacije cestovnih prilaza, toliko je minimalno. I to godinama tako piše u Državnoj reviziji, a godinama se prolazi kao da ništa se ne … Imamo Hrvatske vode koje su u državnom vlasništvu nisu uknjižile svoje vlasništvo. Kako je moguće da netko ne brine o svom vlasništvu? Imamo da je neisplata plaća kazneno djelo, pa imamo svjesnu neisplatu plaća, namjerno ne isplaćuje plaće. Sa povezanim osobama posluju, a neće plaće isplatiti. Imamo namjerno neplaćanje dobavljača, a što bi to moglo biti nego da ostavi dojam da se radi o nesavjesnom poslovanju. Ako se pojedincima plaća unaprijed, a drugima se ne plati nikako bez pravne kvalifikacije ostaje dojam da se radi o nesavjesnom poslovanju i da to ne možemo tako poticati. Danas je najveća neizvjesnost ako ste isporučili robu ili učinili uslugu hoćete li je naplatiti ili ne naplatiti i to ne zbog okolnosti nego zbog onih koji odlučuju da nekom ne žele platiti i neće platiti i namjerno se to radi. Ne pozivam nikoga na odgovornost nego na neodrživost takve jedne situacije. Gospodarski rizik u Hrvatskoj najveći od svih rizika zemalja EU. Pod gospodarskim rizikom smatramo mogućnost naplate izvršenih obveza odnosno isporučenih roba i usluga. Državna revizija utvrdi da je jedno ministarstvo moralo zatražiti godišnju kartu za parking, oni neće i plate 600 tisuća kuna više. Pa neću ni govoriti kako kvalificirati takvo ponašanje. Drugi ide iz jeftinijeg u skuplji zakupljivati, kraj državne imovine zakljupljuju kod privatnika imovinu i plaćaju ne tržišnu cijenu. Neću ni to nazvati što mislim o tome, ali takvo je stanje neodrživo. Pa samo kada bismo malo pažljivije čitali nalaze Državne revizije vidjeli bismo da se nova državnog proračuna, sredstva državnog proračuna troše u vrlo visokoj mjeri neracionalno, a mogu reći vrlo često i nesavjesno. I ono što me nakraju, puno toga imam za kazati ali opet ću o dojmu. Neki dan sam rekao kada je ovdje bila pravobraniteljica za djecu kao da je postavljen sustav čuvanja jedne skupine pojedinaca u Hrvatskoj, a to su pedofili. Nikad više izraženije pojave takve jedne brutalne, nečovječnih postupaka, protučovječnog postupanja i ovo je gospodine državni odvjetniče apel, molim vas učinite sve što je god moguće da zaštite našu djecu od nasrtaja takvih jednih brutalnih životinjskih nagona. Nemojmo ih štititi nego im obznanimo imena i prezimena, uhitimo njih pred kamerama ako ih trebamo uhititi, ali imam dojam da je cijelo društvo, nema ni u medijima kao da se ništa ne događa. Možda je meni dojam i pogrešan ali volio bi da je. Hvala vam lijepo.
Branko Vukšić, replika.
Uvažani kolega Mariću slažem se s ovim dijelom zapravo većinom vaše rasprave. Pitali ste se kako je moguće da banke zastupaju državu. Logično pitanje, ali ja bi to pitanje očekivao s one meni desne strane od socijaldemokratske vlade koja bi ipak neke natruhe etatizma trebala sačuvati. Međutim njima je to sasvim normalno da banke koje su u Hrvatskoj opelješile građane da one u ovom sporu koji ste spominjali Ljubljanske banke, da one zastupaju Hrvatsku državu, hrvatske građane jer država su hrvatski građani. Nažalost, banke čini mi se u Hrvatskoj određuju politiku, banke su te koje naturaju rješenja, banke su te koje ministar ponizno moli, ministar financija već nekoliko mjeseci tobože prijeti bankama da će Vlada nešto učiniti. I te banke posprdno s visoka odgovaraju ministru jer vide da ministar ne kani učiniti ono što govori jer da kani mi bismo već danas imali na klupama prijedlog zakona. Kada će dati prijedlog zakona 15.12.? Valjda neće više biti ovog saziva Sabora. Prema tome da, banke zastupaju državu ali i banke vode politiku, banke su taj krupni kapital koji određuje, zapravo većina su dizači ruku.
Goran Marić odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Vukšić ja mislim da kako je, moje pitanje kako je to moguće nema veze ni sa lijevom ni sa desnom starom. To je moj stav. Jednostavno to nije moguće po zakonu. A što se učinilo da se ekshibicijom nekom ili vratolomijom pravnom dođe u takvu situaciju onda to mogu tumačiti samo da je to svjesno i ciljano napravljeno pa neka se utvrdi tko je to i po kojoj osnovi napravio pa ćemo vidjeti onda. Ja mislim da je to pojavnost loša a nevezano tko je to učinio da vidimo tko se usudio takvu pojavnost postaviti kao nekakvo meritorno ponašanje kao uvriježeno pravilo. Banke su preuzele na sebe samo jedan dio. Naime, Republika Hrvatska potražuje od Ljubljanske banke samo za preneseni dio štednje a za ne preneseni dio štednje potražuju izravno štediše bivše Ljubljanske banke. Tko je njih zaštitio? Nitko. Ne štitimo državu, ne štitimo ni narod. Pa kako onda možemo napredovati. Odnosno prepuštamo se da nas štite oni koji su nas najviše i doveli u ovakvu situaciju. Ali evo još jedna napomena opet o dojmu. Često su na udaru bile banke koje su u vlasništvu države i da mnogi procesi su po osnovi toga da je netko zlouporabio položaj i ovlasti zato što su odobravani krediti bez odgovarajućih kolaterala. Mislim kada bi se isti kriterij primjenjivao da bi i u privatnim komercijalnim bankama koje su odobrile milijarde i milijarde kuna bez odgovarajućih kolaterala mogle se slične situacije događati. Hvala lijepa.
Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepa. Pa poštovani kolega Mariću, spomenuli ste Hrvatske vode koje da gotovo ništa ne rade po pitanju uknjižbe javnog vodnog dobra. Istina i državni odvjetnik u svom izvješću govori da su Hrvatske vode trebale dostavljati državnom odvjetništvu potrebne podatke za uknjižbu javnog vodnog dobra i to prema Zakonu o vodama koji je stupio na snagu 1. siječnja 2010. godine. Naime, ti neriješeni imovinsko pravni odnosi su doveli do toga da su ljudi na javnim vodnim dobrima gradili ogradne zidove, pomoćne objekte, gradili čak i svoje objekte, za to ishodovali dozvole i preusmjerili prirodni tok vode. U rujnu prošle godine na području Šibensko-kninske županije i grada Vodica imali smo obilne kiše. Međutim, te poplave sigurno ne bi bile takve da nije bilo preusmjerenih prirodnih vodnih tokova. Stoga mislim da nije dovoljno da Državno odvjetništvo samo kaže da ovaj postupak teče presporo i neizvjesno je kada će ovim tempom postupak uknjižbe javnog vodnog dobra uopće biti dovršen već bi trebao naložiti Hrvatskim vodama da ovaj postupak provede što prije.
Goran Marić, odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolegice Juričev. Pa ja sam samo spomenuo Hrvatske vode kao primjer kako se ne brine o imovini Republike Hrvatske. Ali evo dodati ću Hrvatske šume ne samo ne briga nego gospodine državni odvjetniče, ako malo pažljivije izanaliziramo postupanje Hrvatskih šuma onda je vidljivo da oni imaju ugovore godišnje sa korisnicima i kupcima od Hrvatskih šuma po određenim cijenama i dobivaju za to ugovorene godišnje količine. Ali kada to isto drvo daju na licitaciju onda taj isti kupac kupi to drvo za 40% veću cijenu. Kako je moguće da netko ugovara godišnju količinu pod 40% nižim cijenama od tržišne cijene? Ali što je, tu je malo dublji, izbacuju male proizvođače jer u Hrvatskoj je najgore biti mali proizvođač, najbolje se … [[Govornik se ne razumije.]] , jer kada dobije veliki ugovor čak dobiva i bonus ako je na licitaciji pobijedio malog i onda mu se povećava iznos po nižoj cijeni zato što je kupio na licitaciji. Ja ne znam kako možemo mi gledati takve stvari. Mi prirodne potencijale, prirodne bogatstva Hrvatske ne prodajemo nego rasprodajemo kada je konkretno šuma hrvatska u pitanju i kada je u pitanju rad Hrvatskih šuma. To iz ugovora je vidljivo, ja to točno vidim iz ugovora. Ako je primjerice govorim bukva 60 nečega po kubiku a na licitaciji ta ista bukva 100. I isti kupac. I onda još nagrade tog kupca koji je kupio 100, e zato što si sada kupio po tržišnoj cijeni sada ćemo te nagraditi pa ćemo ti dati još veću količinu po onoj nižoj cijeni. Što mogu reći jedino za Boga miloga. Hvala lijepa.
I sada molim glavnog državnog odvjetnika gospodina Dinka Cvitana da da završnu riječ. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Prije svega ja moram kazati da vam se zahvaljujem svima na diskusije koje ste imali povodom ovog izvještaja jer jednostavno i mi u državnom odvjetništvu i ja osobno želim čuti sugestije, primjedbe pa i kritike na način kako je pisano izvješće kako bi sljedeće bilo bolje, kako bi bilo sveobuhvatnije, kako bi vi kao saborski zastupnici mogli donositi odluke, davati inicijative za promjenom propisa i za poboljšanjem ukupnog stanja u državi i to se u principu očekuje od ovog najvišeg Doma u državi Hrvatskoj. Ja se ispričavam ako ću preskočiti jer diskusija je toliko bilo, bilo je puno klubova, bilo je puno zastupnika, pokušati ću odgovoriti na neka pitanja pa i na pitanja onih zastupnika kojih sada ovdje nema. Dakle gospodin Mlakar je kazao da bi trebalo uravnotežiti izvješće, naime 2/3 izvješća da se odnosi na postupanje kaznenih odjela, 1/3 na postupanje građansko-upravnih odjela. Mislim da ćemo morati izbalansirati izvješća sljedeće godine jer zaista kao što je kazala i gospođa Ingrid Antičević to je jedno državno odvjetništvo sa dva odjela i koliko je važan i kazneni progon počinitelja kaznenih djela nesporno je važna i zaštita imovinskih interesa Republike Hrvatske. Primjera radi, u tijeku je arbitražni postupak gdje je vrijednost spora 200 milijuna eura, dakle svatko bi sada kazao da l' treba dati sve od sebe da se pomogne odvjetničkom timu u tumačenju prava, u pribavljanju dokaza, utvrđivanju činjenica jer gubitak takvog spora u arbitraži zapravo na neki način dovodi u pitanje i financijsku stabilnost Republike Hrvatske u ovom trenutku. Dakle tu jednu sugestiju ćemo nastojati svakako sljedeće godine uvažiti. Bilo je pitanje pisanih i nepisanih naputaka. Dakle ja zaista radeći ovaj posao kao glavni državni odvjetnik cijenim samostalnost i neovisnost u radu. Državni odvjetnici odnosno niža državna odvjetništva dužna su izvijestiti Državno odvjetništvo Republike Hrvatske po članku 42. Zakona o državno, odvjetništvu o onim predmetima koji su složeni pravno i činjenično, koji su bitni za ukupni rad državnog odvjetništva, u konačnosti i za Republiku Hrvatsku i dužni su izvijestiti državnog odvjetnika o namjeravanoj odluci odnosno odluci koju će donijeti. Glavni državni odvjetnik ima tada mogućnost da naloži i to prvo usmeno može ali svakako slučaj pisanim putem da se postupi na točno određeni način koji je drugačiji od onog načina koji je nadležan državni odvjetnik donio odluku. Ja sam za ovu nešto više od godinu dana iskoristio tu zakonsku mogućnost i dao sam obvezni naputak, radilo se o povlačenju optužnice u jednom predmetu. Naime, prvo nisam bio obaviješten od strane državnog odvjetnika o ovom predmetu, a ispunjavao je sve uvjete, s druge strane ta optužnica je tako bila sročena, tako napisana da bi evidentno po mom mišljenju došlo do odbacivanja optužnice, a kako činjenično stanje nije utvrđeno odnosno mi ne možemo tvrditi da li je netko, da li postoji sumnja da je netko počinio ili nije počinio kazneno djelo, u slučaju da je počinio kazneno djelo ne bi ga abolirao sud odbacivanjem optužnice, aboliralo bi ga državno odvjetništvo. I zbog toga sam naložio da se provedu daljnje dokazne radnje, provedu drugi dokazi i da sigurnošću možemo kazati da li je djelo počinjeno ili djelo nije počinjeno. Ako je počinjeno optužnica će ići, ali ako nije počinjeno tada će se desiti obustava postupka odnosno taj postupak, ta istraga bit će obustavljena. Dakle jedanput sam iskoristio svoje pravo. Što se tiče nepisanih naputaka, nepisanih naputaka nema. Točno je da ja sudjelujem u radu timova u velikim predmetima i to prije svega na razini spoznajnoj, doduše imam i ja nekih iskustava u radu s konkretnim predmetima u USKOK-u pa volim čuti i vidjeti i naravno samo sa razine mog znanja i iskustva mogu dati svoje sugestije i mišljenja, ali uvijek i jedino u cilju da se činjenično stanje u cijelosti potpuno utvrdi, ne kakva bi bila odluka. I vjerujte mi gospođe i gospodo zastupnici, zaista ni na koji način ne želim da kako se to kaže u malom mistu ili u velom mistu, ne želim da politika uđe u moju butigu. Dakle jednostavno ne želim. Svjedoci ste zadnje vrijeme da je došlo do podizanja određenih optužnica. Mi te optužnice, bez obzira koliko se to nekom svidjelo ili ne, mi smo ih morali odnosno odluke smo morali donijeti i nisam kalkulirao niti smo kalkulirali sa vremenom niti je bilo kakvog tajminga u svemu tome skupa bilo. Smatram da je dobro, je ne pamtim kada je izvješće glavni državni odvjetnik podnosio do vremena ljetne stanke. Bilo je čak i situacija da se u siječnju jedne godine raspravlja izvješće od prije dvije godine pa ću zato dati sebi priliku da vas informiram o nekim stvarima koje sam ja kažem svjesno, namjerno i odgovorno napisao ovo izvješće da bi prikazao kakvo je materijalno stanje državnog odvjetništva i kakve su kadrovske prilike. Ja sam spreman poginuti za državno odvjetništvo, spreman sam poginuti za pravdu, ali sam odgovoran ako vas o tome ne izvijesti. Činjenica je da je Ministarstvo pravosuđa tijekom 2015. godine poduzelo čitav niz radnji i aktivnosti, tako su riješeni prostori. Upravo sad slijedi useljenje u Puli, dakle rješava se veliki problem. Onaj problem o kome sam govorio prošle godine u Sisku taj problem je riješen, dakle koraci su napravljeni. Ja sam apostrofirao USKOK. Objektivno govoreći, nije glavni državni odvjetnik bez USKOK-a je nikakav glavni državni odvjetnik jer to je ono što izaziva pozornost javnosti, a u konačnosti kako je i gospodin Mlakar rekao ovo izvješće nismo atraktivni i to je nažalost tako ili na sreću. Ali vjerujte mi nikakve politizacije nema. Gospođa Sumrak je pitala šta je sa bratom jednog političara, bivši ministar je podnio prijavu, ta prijava je odbačena i to je objavljeno na web stranici DORH-a. Inače kada govorimo o komunikaciji, dakle ja sam pažljivo slušao vaša razmišljanja, da li je dobro šutjeti ili je dobro puno pričati, da li je dobro bježati od kamera ili je dobro slikat se stalno. Treba naći pravi balans, treba naći pravi balans. Ja upravo radim na strategiji odnosa sa javnošću dakle unazad nekoliko godina pojavila se web stranica, nekakva transparentnost je ali nekada ispada smiješna. Moram reći da nekad ispada smiješna jer s jedne strane imamo zakonsko ograničenje po Zakonu o zaštiti osobnih podataka gdje ne smijete iznositi imena i prezimena osoba protiv koje ste pokrenuli istragu ili ste podigli optužnicu protiv tih osoba, a javnost ima pravo znati i onda nemojte zamjeriti ali ispadamo smiješni sa našim priopćenjima. Pa vam tako pametno piše: USKOK je podigao optužnicu protiv bivšeg premijera (I.S., 1954.). To je smiješno, ali s druge strane imamo ograničenje. Ozbiljno razmišljamo o tome da u nekim intervalima, da ja kao glavni državni odvjetnik sa svojim timom da se pojavim pred novinarima, pred javnošću odgovaram na pitanja tako da ne bude sve nekakva, da napravimo jednu demistifikaciju našega rada. Smatram i slažem se s vama da jedanput godišnje nije dovoljno kada se dobiju samo ovi statistički podaci i slažem se sa vašim zaključkom da što to znači pad 5%, 10%. Problem je usporedbe sa drugim zemljama kako kažete gospodine Vukšić. To bi bilo vrlo interesantno. Mene sada muči, to me zaintrigiralo me to, muči me na koji način doći do referentnih i ozbiljnih podataka kako je to u Litvi, kako je to ne znam Austriji, Njemačkoj itd. Ali razmislit ćemo tu mogućnost, dakle s ciljem da vam pružimo što cjelovitiju informaciju, a da li će to biti dobro ili ne pokušat ćemo napraviti što možemo. Gospodin zastupnik, samo jednu sekundicu, gospodin Đurović je spomenuo proračun USKOK-a 50 milijuna kuna. E pozlatile vam se. Proračun USKOK-a nije 50 nego 20 milijuna kuna. Volio bih ja da je proračun USKOK-a 50 milijuna kuna, onda bi za onih 30 milijuna mogli napraviti neku zgradu. Ne traže ti ljudi nikakvu raskoš, znate. Nisu to ljudi koji cvile. Dobro je njima i na svoja dva kvadrata u kojima sjede, ali je neprimjereno, znate. Neprimjereno je, to nisu radni uvjeti gdje čovjek može mirno i staloženo raditi svoj posao. Gospodin Vukšić je pitao za nekoliko predmeta i postupanja prema državnim odvjetnicima koji su otišli iz sustava. Jedna državna odvjetnica koju ste spomenuli, ja sam protiv nje pokrenuo stegovni postupak. Ona je dala otkaz. Ne mogu ovdje ulaziti u detalje, međutim ono ja što želim kazati, dakle koncepcija državnog odvjetništva treba koristiti, dakle takva je da treba koristiti ono što je najbolje. Nije sve dobro. Činjenica je da je vrijeme pokazalo od jednog smiješnog USKOK-a kome su se svi smijali tamo početkom njegovog rada, pa do nekakvih situacija i vremena razvoja koji su doveli do toga da vjerujte mi da je USKOK brend u pravosudnim krugovima Europe, ne regije, nego Zapadne Europe navelo nas je to da pokušamo razmišljati kako takav način rada govorim o kaznenim predmetima projicirati na redovna državna odvjetništva. Jedini način da to napravite je da malo osakatite USKOK. Tako su tri ponajbolje zamjenice, neću reći najbolje, ali ponajbolje zamjenice sada imenovane za županijske državne odvjetnice. Dakle, da svoje znanje, svoje iskustvo, svoj proaktivni pristup nečekanja na kaznenu prijavu i zaista inventivnost u radu, jedno privlačenje svih nadležnih državnih tijela da daju sve podatke koje imaju, analiza tih podataka da se dođe do valjanog rezultata. Jer USKOK je na neki način ugušio redovna državna odvjetništva i u redovnim državnim odvjetništvima ima vrlo ozbiljnih predmeta. Dakle, kada su u pitanju odgovorne osobe, a ne službene osobe ne možemo kazati da su to manji predmeti. To su jednako važni predmeti. Drugo je pitanje recimo oduzimanje imovinske koristi gdje je prošireno oduzimanje imovinske koristi je moguće samo za djela iz uskočke nadležnosti, dakle službene osobe. Recimo da je to načelnik, gradonačelnik ali se ne odnosi na odgovorne osobe. Zamislite direktor javnog poduzeća ne podliježe tome, katastrofa. Direktor javnog poduzeća može raspolagati milijardama, a načelnik općine može imati proračun 50 000 kuna. Dakle i tu smo dali određene inicijative da dođe do odgovarajućih promjena. Postavili ste pitanje određenih službenih osoba iz policije. Dakle, kada je dostavljena prijava zatraženi su daljnji podaci i državno odvjetnička odluka će se donijeti. Bilo je vrlo interesantno, dakle od strane gospodina Kajina jedne teze, da mu se čini da nekad nedostaje želje i volje nekih državnih odvjetništava. Ja bih vas molio ako je ikako moguće da, ja znam da je DORH sinonim državnog odvjetništva, ali DORH je Državno odvjetništvo Republike Hrvatske. Prije nekoliko godina sam vidio na web stranici, odnosno na teleteks stranici jedne televizije, neću kazati koje. Pisalo je ovako: "Danas u Beogradu sastali su se predstavnici hrvatskog i srpskog DORH-a". Mislim malo je to nekada i smiješno, ali stalno DORH. Možda zato jer je došlo do personalizacije DORH-a u osobi glavnog državnog odvjetnika. Ja sam vam već kazao, mislim da to nije dobro, da mi trebamo imati odgovorne osobe. Dakle, u ovom trenutku imamo 15 županijskih državnih odvjetnika i 22 općinska, jer je došlo do racionalizacije sustava mreže državnih odvjetništava. Ja želim taj nivo odgovornosti uspostaviti i želim da nadzornu funkciju koju ima DORH, koja vam ide u dva smjera. Dakle, to je praćenje po vrstama i oblastima kriminaliteta, dakle po grupama iz Kaznenog zakona, a s druge strane po teritorijalnom principu. Dakle, u principu zamjenik državnog odvjetnika iz kaznenog odjela mora pratiti svoj oblik kriminaliteta, recimo ubojstva, teška ubojstva, dakle protiv života i tijela. Ali ako je zadužena za dva županijska državna odvjetništva njegova je obveza da zna sve što se u tim državnim odvjetništvima bitno dešava. Naravno, ne može znati sve. I to je jedan proces koji je pokrenut. Mi smo već imali nekoliko kontrola. Dakle, prekontrolirali smo četiri županijska i općinska državna odvjetništva. Ove godine ćemo još dva velika državna odvjetništva kontrolirati. Ne kontrolirati zato da bi nekome rekli dobio si ocjenu -2 ili +3 nego zato da bi ukazali na moguća poboljšanja u radu u sustavu ocjenjivanja koji funkcionira vrlo dobro. Dakle, to je pojedinačno ocjenjivanje državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika. Činjenica je da iz svih ovih rasprava još uvijek osjećam da država obično se tretira kao tijelo općeg nadzora. Tako i vi kad ste pitali znate novinar, ja ću reći otvoreno gospodin Malić nešto je kazao. I ja razumijem u političkom kontekstu da je to jedna vrlo ozbiljna situacija za stranku čiji ste član. Međutim, gospodin Malić je jedan ozbiljan čovjek, barem ga ja tako tretiram. Ako on ima dokaze za to zaista, neka dođe gospodin Malić, neka se, ima telefon, neka nazove, bit će odmah primljen i neka iskaže tu sumnju koja je. Mi pratimo medije koliko možemo pratiti. Ja tu emisiju ako je to u televizijskoj emisiji kazano nisam gledao. Ali je činjenica da ne možemo ni sve komentirati, niti sve možemo čuti. Teška je ona odredba zakona koji kaže dopre glas do Državnog odvjetništva. Nekad mi je žao što nemam 150 glava da sve mogu čuti i da mogu sve vidjeti. To je vrlo teško. A s druge strane ono što je bitno to što proizlazi zapravo iz svih vaših rasprava to je sinergijsko djelovanje svih nadležnih državnih tijela. Evo gospođa zadnja je kazala naložite Hrvatskim vodama. Nemamo ovlasti Hrvatskim vodama ništa naložiti. Tih ovlasti mi nemamo. Ali ono što mi imamo obvezu povezati nadležna državna tijela, osigurati materijalna sredstva da dođe do povezivanja baza podataka sa Poreznom upravom, sa Ministarstvom financija, sa Ministarstvom unutarnjih poslova to USKOK već dugo godina ima. Ali i sa drugim nadležnim državnim tijelima. Krucijalno kazneno djelo, i to je ona budućnost koja će se nama, mislim moramo o tome razmišljati, je porezna utaja. To je najvažnije kazneno djelo, time ne želim govoriti o klasičnom kriminalu ubojstvo, silovanje itd. ono što moramo uvijek raditi. Ali porezna utaja je ključno kazneno djelo. Dakle, netko nije platio i oteo je nama novac, oteo je novac našoj djeci, uskratio je novac državnom proračunu. I tu moramo napraviti puno više nego što je. Kazao sam osnovan je samostalni sektor, međutim činjenica je da je kroz godine kada vi gledate da Porezna uprava svoje zadaće nije obnašala u onoj mjeri kako je od nje bilo za očekivati. Naravno, dio Porezne uprave je funkcionirao fantastično ali bilo je iskakanja iz sustava. No, idemo gledati, pustimo što je bilo idemo sagledavati ono što je, kakvo stanje je i kako to stanje unaprijediti. To je jako važno. Kad sam spomenuo tamo 2006. godine USKOK je dakle uz volju Porezne uprave i Ministarstva financija dobio direktan uvoz u bazu podataka Porezne uprave i to je naravno učinilo USKOK između ostalih je to učinilo USKOK drugačijim jer je imao pristup tim bazama podataka. Dakle, nije se čekalo neko dopisivanje. Dakle ovdje je stvarno … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, tu jednostavno moramo kretati što brže da bi što brže dali odgovore na pitanja. Ja nisam zadovoljan sa dinamikom, nisam zadovoljan i nemam pravo biti zadovoljan. Zaista pravda koja je spora to je besmisleno. Da vam ne kažem sada da sam nedavno došao u posjed presude reći ću drugostupanjskog suda gdje je nakon 9 godina ukinuta prvostupanjska presuda pozivanjem na povrede konfrontacijske klauzule. Presuda je iz 2005., odluka iz 2014., 2005. nitko u Hrvatskoj nije imao pojma što je konfrontacijska klauzula. To će sad za posljedicu imati da se državni odvjetnik može dići tamo u sudnici, odustati od kaznenog progona protiv svih, a tada državi Hrvatskoj dolazi na naplatu njihov boravak u pritvoru od godine dana. Dakle, ja polazim od vlastite odgovornosti ali isto tako smatram da i drugi moraju snositi odgovornost za svoj rad. Netko je postavio pitanje kakav je odnos suda i Državnog odvjetništva? Znate kakav? U kaznenom postupku mi smo stranka u postupku. A činjenica je da po zakonu državni odvjetnik provodi istragu, ne stranačku istragu nego tužiteljsku istragu, a takva istraga znači da je on tijelo koje provodi istragu. Zakon kao da sumnja cijelo vrijeme da je državni odvjetnik taj razbojnik koji će podmetati dokaze, koji će iskrivljavati pravdu, koji će nekoga tući i ne znam što sve skupa raditi. Ja jesam za apsolutnu zaštitu prava okrivljenika u postupku. I ako bi netko od državnih odvjetnika prekršio to pravo ja ću ga srediti. Ali s druge strane ovo je cijela sumnja u cijeli sustav a činjenica je da i mi i sudovi imamo istog poslodavca. To je RH. Ali imamo drugačiji pristup. Ja znam za moje kolege koji su članovi radne skupine kod bilo kog zakona kad se mijenjaju tada oni iznose stav Državnog odvjetništva. Svaki taj zakon prolazi kolegij i razmatra se svaki članak toga zakona. Nisam stekao dojam da drugi članovi tih povjerenstava nastupaju na takav način. Čini mi se da pojedini suci zastupaju svoje osobne stavove. I mislim da i o tome trebamo razgovarati. Osnovni problem je zakonodavstvo, s jedne strane smo podnormirani, imamo problem Zakon o pomorskom dobru, s druge strane smo prenormirani. Samo kad pogledate ZKP kakve su obveze državnog odvjetnika u prethodnom postupku ili u istražnom postupku, kome sve mora pisati i koga sve mora obavještavati to je boli glava. To oduzima jako puno vremena. A kada pogledate bilo koji predmet, ozbiljan predmet sa 200, 300 tisuća strana, sad ću vam reći još jedan podatak, mislim da i javnost ima pravo znati. Na 26 zamjenika ravnatelja i ravnateljicu USKOK-a 2014. godine po okvirnim mjerilima trebalo je biti 27 zapisničara. Nagradno pitanje je koliko ih je bilo? 2. To znači da su zamjenici ravnatelja morali uz to što su morali rješavati spise, da su radili posao daktilografa, pisali su, osim kada je bilo ispitivanje tada je bio daktilograf odnosno zapisničar. Uz to su kopirali, skenirali, numerirali, uvezivali spise čak i pisali pozive. Jer posao se mora obaviti i rokovi su kratki. Zato ja govorim da ono vrijeme koje oni provode na poslu oni su vam ljudi čudni znate isto kao i ja. Mogu provesti na poslu 12, 14, 16 sati svaki dan, godinama bez korištenja godišnjeg odmora. Na neki način čudno se i ponašaju skupa sa mnom, ali je s druge strane činjenica da ako već provode 12 sati na poslu i da ne rade posao za koji nisu plaćeni, preplaćeni su za taj drugi posao, bolje da radi 8, 9 ili 10 sati ali da radi onaj posao koji je njegov. A jedna pogreška u proceduri dovodi do pada cijele priče. A tada je odgovornost neizmjerna. I oni su svjesni te odgovornosti. Ako dozvolite mogu još samo?
Imate još 8, 9 minuta.
Uh, sad sam tek vidio. Jedno od postavljenih pitanja je bilo pitanje koliko te korupcije ima? Tu je prof. Horvatić sjajno rekao prije nekoliko godina, kaže po prilici korupcije ima puno manje nego što se o njoj priča, a puno više nego što je procesuirano. I to je zapravo prava istina. Često puta što mi ne obavještavamo javnost, dakle provjeravajući određene novinske članke ili određene informacije, mailove itd. vi zapravo dođete do toga da nema ničega. Tu mi moramo preispitati sebe da li bi u tim situacijama trebali izlaziti na našu web stranicu pa kazati ne ovdje nismo našli ništa. To je moja odgovornost i o tome moram razmišljati. E sada, što se tiče postavilo se pitanje, gospodin Borić je postavio pitanje da li postoje dvostruka mjerila, pa nažalost kako se u određenim situacijama pred sudovima dešava mi smo imali iste pravne situacije u jednoj situaciji sud je postupio na jedan način, u drugoj situaciji postupio je sud na drugi način. Vjerujte mi nismo mi sretni zbog toga, ali što se tiče nas koji radimo na tim predmetima mi ne želimo imati dvojna mjerila, ja ne isključujem mogućnost da se to može desiti na terenu, ne isključujem tu mogućnost, ali ono koliko ja znam i ono koliko imam uvida i nadzora to se ne dešava i ne smije se desiti. S druge strane postavili ste pitanje za Raiffeisen štedionice. Dakle prošle godine ja sam osobno primio, upravo su došla gospoda sa Raba, iznijeli su cijelu problematiku takva kakva je, ja sam ih, zapravo saznao sam u tom razgovoru da su oni dobili kredite u austrijskoj štedionici, da su tu bili posrednici koji su im ponudili takvu mogućnost, da se radilo o osobama koje u pravilu nisu bile solventne u RH da mogu dići bilo kakav kredit, otišli su u Austriju, dobili su gotovinu, ajde moram reći usput napravili jedan manji devizni prekršaj prenijeli gotovinu u RH, i onda dio njih je plaćao taj kredit, kamata nije bila lihvarska, i njima se ništa nije desilo, dio osoba nije platio kredit. Tu je bilo upetljano i određenih odvjetnika protiv kojih se vodi istraživanje da sad ne pričam detalje, dio su plaćali znači da su osobno nosili novac u Austriju, što opet može biti manji problem, ali su bar znali kom su platili, dio je predavao posrednicima koji to nisu platili pa se radi o kaznenom djelu prevare, a bilo je i odvjetničkih ureda koji su u tome sudjelovali. Dakle, sve te predmete nakon što smo obavili taj sastanak i sve što je došlo u DORH proslijedili smo nadležnim državnim odvjetništvima i dobijamo upravo po članku 42.sve obavijesti o postupanju. Dakle ima situacija zasada gdje nema kaznenog djela prevare, oni su založili svoje nekretnine i založno pravo je upisano u zemljišne knjige, ali je činjenica da su taj kredit digli de facto u Austrije. Druga je stvar pitanje opet posrednika na čemu ja inzistiram da li su zato dobili naknadu i ako su dobili naknadu da li na to trebaju platiti porez? Ja mislim da trebaju platiti porez. Evo toliko mogu reći. Dakle zaista poduzimamo sve i dakle razgovarao sam osobno sa tim ljudima i odgovaramo na sva njihova pisma. Gospodin Marić je postavio pitanje kazao je državno odvjetništvo bi trebalo dati odgovore na pitanje da li je problem, ili kakvih nezakonitosti u Croatia osiguranju. Dobit ćete odgovor taj nakon što istražimo sve okolnosti pod kojima je ovo bilo. Spominjali ste nesavjesnost rada u službi međutim imat problem jedan, znate? U Kaznenom zakonu tog kaznenog djela više nema, nema više nesavjesnog rada u službi i nesavjesnog gospodarskog poslovanja. No postoje neka druga kaznena djela, sad govorim načelno. U svakom slučaju ja se ispričavam, puno je zaista bilo, puno je zaista bilo vaših sugestija, mi ćemo pažljivo pregledati cijeli tijek zasjedanja Sabora. E moram još kazati gospodin Pupovac ispričavam se, dakle pitanje nekažnjavanja, odnosno neprocesuiranja ratnih zločina, nedovoljnog procesuiranja ratnih zločina. Dakle, na našoj web stranici su objavljeni podaci ratnih zločina sa poznatim počiniteljima i sa nepoznatim počiniteljima. U svim predmetima ratnih zločina inzistiramo na tome da nadležna državna odvjetništva a sad su četiri državna odvjetništva nadležna Zagreb, Split, Osijek i Rijeka da izdaju naloge policiji za provođenje kriminalističkog istraživanja i radi razjašnjenja svih činjenica i svih okolnosti vezano uz pojedinačni ratni zločin. Problem nekada je i zapravo uglavnom je problem što su počinitelji u drugim državama ili što se u konačnici i dokazi nalaze u drugim državama. Zbog toga su potpisani oni sporazumi koji nisu nikakvi međudržavni sporazumi nego samo sporazumi o razmjeni informacija između tužiteljstava Hrvatske odnosno Državnog odvjetništva RH i Tužiteljstva Bosne i Hercegovine i Tužiteljstva za ratne zločine u Republici Srbiji. Dakle, nastojimo, tu za nas nema predznaka, dakle bez obzira ko je počinitelj, kakve je nacije, ko je oštećenik ili tko je žrtva dakle mi samo znamo počinitelja i žrtvu. To za državno odvjetništvo ne znači apsolutno ništa ko je koje nacije, vjere, etničke pripadnosti itd. bitno je samo utvrditi da li se zločin dogodio i bitno je utvrditi tko su počinitelji tog zločina. Mi smo svojevremeno donijeli kriteriji tijekom trajanja pregovora 2008.glavni državni odvjetnik je donio točno kriterije koji moraju biti zadovoljeni, oni su zapravo potvrđeni od Europske komisije i određeni su nacionalni i regionalni prioriteti. Od osam nacionalnih prioriteta šest je riješeno, dva još nisu, jedan je pred rješavanje i upravo ovih dana ćemo imati sastanak sa svim tužiteljima koji rade na predmetima ratnih zločina da utvrdimo nove nacionalne i nove regionalne prioritete kako bi ubrzali cijeli ovaj postupak. Nažalost što vremena više prolazi to su zapravo mogućnosti smanjene, ali isto tako otvorilo se jedno vrlo važno pitanje otvaranja, dakle suđenja u odsutnosti. Vi morate znati da je cijeli vojni vrh bivše Jugoslavenske narodne armije bio je optužen, čini mi se šesnaest generala i admirala. Neki su pomrli i naš stav je da radi naše djece i radi naših unuka da treba provesti ali pravo suđenje u odsutnosti tim osobama uz one kriterije koje nalaže Sud za ljudska prava u Strasbourgu. Da se zabilježi povijest, da se kaže čita se dokument, da se pročita u sudnici, da znamo što se desilo i kažem tu će se zapravo vidjeti sve ono što treba da se vidi i da se čuje kako bi se moglo procijeniti i ocijeniti što je zapravo napravljeno i kako su se stvari dešavale. Konačno evo istječe mi vrijeme, imam još jednu minutu. Ja vam se zahvaljujem na vašoj raspravi. Ponavljam, cijenim jedan način da naše slijedeće izvješće bude još bolje. Želimo vas ne tajeći nikakve informacije o svemu informirati. Imamo i sada već apsolutno nekih novih ideja koje bi unijeli u ovo izvješće i moram vam kazati puno ljudi je uložilo veliki trud i rad, netko je kazao one tablice ozada nisu važne, a da bi se napisale one tablice da bi oni … pokazatelji bili točno to je potrebno iznimno puno vremena. Kao što sami znate, a čuli ste iz rasprave i moje diskusije mi nemamo računalni sustav koji u ovom trenutku može objediniti te podatke pa na dva klika da nekakve tablice izađu van, to se radilo ručno svih ovih godina pa tako i ove godine. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa gospodine Cvitan, ali imamo i repliku Branka Vukšića.
Hvala vam gospođo potpredsjednice. Evo uvaženi glavni državni odvjetniče doista ja smatram da smo puno toga danas korisnog čuli. Ja ću krenuti od ovih apsurda što ste vi na kraju govorili. Zar nije apsurdno da jedan kirurg kada dođem u bolnicu vidim kako mora tipkati nespretno sada na računalu čak sam jednog sam vidio i na pisaću mašinu, da šiva rane ili da vadi drenove ili katetere kada to u svijetu odavno nijedan stručnjak u bolnicama ne radi. Vi ste rekli 27 zamjenika državnog odvjetnika pišu zapisnike, pozive, kopiraju i dobro da još ne uzimaju metlu i metu. Država koja se odnosi tako prema državnom odvjetništvu odnosno prema tužiocima zaslužuje puno manje. Ta država ne brine o sigurnosti svojih građana jer Državno odvjetništvo umjesto da sve učini, da imate kažete nemate sustav koji bi vam ono dva klika i da vam izbaci tablicu. To vi morate imati, to Državno odvjetništvo mora imati. Prema tome, nadamo se da će iduće izvješće, da ćemo slušati od vas da će se riješiti ova materijalna pitanja i tada svi mi koji sjedimo ovdje ili koji će sjediti u budućnosti ovdje imaju pravo zahtijevati pun doprinos Državnog odvjetništva. Ovako pod "osakaćeni" sa nedovoljno kadrova, sa nedovoljno novaca, s tehnološkom neopremljenošću radite vjerojatno ono što možete.
Odgovorit ćete? Glavni državni odvjetnik Dinko Cvitan odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Dakle neće biti odgovor na repliku nego jedna informacija. Bilo je pitanje, ispričavam se puno je toga bilo što smo učinili u pogledu prostora USKOK-a. Dakle mi smo uputili i zahtjeve i Državnom uredu za upravljanje državnom imovinom,neke prostore smo već gledali, Ministarstvo pravosuđa je zatražilo od državnog ureda, ali ja sam podnio izvješće za 2014.godinu. Naime, pišući ovo izvješće i pripremajući se za ovu raspravu gledao sam kako je to bilo od 2010.godine. mora se gledati kontinuitet i ono kako kažu u Europi mora se vidjeti napredak. Zato smatram ovu podršku koju ste nam dali tako shvaćam, dakle vrlo važnom jer rješavanjem tih pitanja s jedne strane rješavamo ozbiljna pitanja i pri tome debelo svjestan da na sebe preuzimam strašno veliku odgovornost jer izgovora onda više nema.
Zahvaljujem još jedanput glavnom državnom odvjetniku. Zaključujem raspravu. O izvješću ćemo glasati u petak. Hvala lijepa još jedanputa.
Godišnje izvješće o radu Državnog odvjetništva u 2014. godini, rasprava o izvješću je zaključena. U skladu s prijedlogom radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: ″Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za 2014. godinu. ″. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za, 3 glasa suzdržana i 15 glasova protiv, donesen predloženi zaključak. U skladu sa prijedlogom Kluba zastupnika SDSS-a dajem na glasovanje sljedeći zaključak: S obzirom na činjenicu da se iz godine u godinu u izvještajima Državnog odvjetništva Republike Hrvatske ističe nedostatak sredstava za njegovu tehničku, elektronsku i kadrovsku ekipiranost što po svemu ozbiljno priječi mogućnost da ono danas i u buduće potpuno efikasno obavlja svoje ustavne obveze i u zaštiti zakonitosti zastupnici Hrvatskog sabora traže od Vlade Republike Hrvatske da se u sljedećem rebalansu proračuna osigura potrebno povećanje sredstava za navedene potrebe rada Državnog odvjetništva, te da se ista sredstva planiraju i u sljedećem proračunskom razdoblju za sljedeću godinu. Molim glasujte. Glasovanje za završeno. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 86 glasova za, 5 suzdržanih i 11 glasova protiv donesen predloženi zaključak.
Sada ćemo prema dogovoru klubova objediniti sljedeće dvije točke, raspravit ćemo: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 850, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 846. Predlagateljica oba zakona je Vlada RH. Prijedloge akata ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu, njihova ste izvješća primili na sjednici. Uvodno će nam prijedloge zakona obrazložiti zamjenica ministrica obrane gospođa Višnja Tafra. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Evo pred vama se nalazi Nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani s nacrtom konačnog prijedloga zakona. Budući da je danas na saborskom Odboru za obranu bilo dosta rasprave o tome zašto smo se odlučili za hitni postupak ja ću vam ukratko pokušati obrazložiti koji su osnovni razlozi za donošenje ovih izmjena i u jednom i u drugom zakonu po hitnom postupku. Kada je o Zakonu o obrani riječ za hitni postupak smo se odlučili iz razloga što imamo jednu pravnu prazninu u Zakonu o obrani, a to je nemogućnost prijenosa ovlasti za nadzor kontrole zračnog prostora i to je bio jedan od osnovnih razloga. Znači Savezno zapovjedništvo NATO-a već nas je dva puta upozorilo da moramo dopuniti prijenos ovlasti koje daje načelnik glavnog stožera da bi savezno zapovjedništvo koje upravlja zajedničkim sustavom zračnog nadzora država članica NATO-a u eventualnoj situaciji kada je to potrebno mogao podići hrvatski dvojac koji je svaki dan na dežurstvu. Do 2009.godine zadnji put je dan takav prijenos ovlasti, nakon 2009.godine iako tada nije postojala mogućnost da se po zakonu da nakon ulaska Hrvatske u NATO savez onda je nazovimo dana na bjanko, međutim mi smo sada tu prazninu koja nam postoji u Zakonu o obrani željeli nadopuniti i to je razlog što idemo u hitni postupak. Također prošli tjedan pojavila su se neka pitanja u svezi tih odredba koje su regulirane u Zakonu o obrani, a one se prvenstveno odnose na to da predloženim odredbama se utvrđuje kako RH može dio oružanih snaga za nadzor i zaštitu zračnog prostora dodijeliti nadležnim zapovjedništvima u sklopu zajedničkog sustava protuzračne i proturaketne obrane međunarodnih organizacija kojima je pristupila ili pristupa na temelju međunarodnih ugovora da odluku o dodjeljivanju dijelova Oružanih snaga donosi predsjednik Republike na prijedlog Vlade Republike Hrvatske i da načelnik Glavnog stožera može ovlast operativnog i taktičkog zapovijedanja i nadzora nad Oružanim snagama iz stavka 1. prenijeti na nadležnost saveznog zapovjednika na temelju odluka iz stavka 2. i uz prethodnu suglasnost ministra obrane. Znači ne radi se ovdje ni o kakvoj primisli na to da mi predajemo savezničkom zapovjedništvu nadzor nad našim nebom nego se radi o standardnoj proceduri u okviru NATO saveza da kada savezni zapovjednik koji kontrolira znači zračni prostor nad državama članicama NATO saveza vidi na radaru mogućnost da neki od zrakoplova koji se nije prijavio koji je neovlašteno ušao u prostor, znači on tada donosi odluku o tome koji će od dežurnih dvojaca koje države podignuti da bi postao pratnja tom zrakoplovu, da sa njim razgovara, komunicira i vidi razlog zašto je on ušao nedozvoljeno nad zračni prostor neke od država. Imali ste priliku pred izvjesno vrijeme znači i u tisku čitati da se to dogodilo, znači kada je nad teritorijem Hrvatske ušao zrakoplov koji se nije prijavio tada je savezni zapovjednik znači naredio dizanje jer je procijenio da u roku 15 minuta će taj zrakoplov napustiti teritorij Republike Hrvatske i digao je lovce i u Italiji na način da ga preprate i utvrde razlog da li je promijenio rutu i koji su razlozi. Nadalje da bismo mogli jednako tako dozvoliti da i drugi, znači da dijelovi Oružanih snaga drugih država članica NATO saveza mogu to isto činiti nad zračnim prostorom Republike Hrvatske znači i iz tog razloga smo propisali mogućnost da Hrvatski sabor budući da je riječ o ulasku i izlasku pripadnika Oružanih snaga sa svojim sredstvom tada će Hrvatski sabor donositi odluku o toj mogućnosti a ona će nam dati i ovlastiti nacionalnog ovlaštenika koga će kontaktirati savezni zapovjednik a to će u pravilu biti zapovjednik Hrvatskog ratnog zrakoplovstva po prijedlogu koji ćemo mi uputiti Hrvatskom saboru da on može u tom kratkom vremenu a to je u pravilu nekakvih 15-ak minuta koje imate u takvim situacijama ali samo kada je riječ o borbenom djelovanju koji može donijeti odluku. Jednako tako države koje graniče sa Republikom Hrvatskom su nam već uputile zahtjeve da s njima sklopimo međunarodne sporazume o tome da naši avioni mogu priječi kada je to neophodno njihovu granicu odnosno da njihovi mogu ući u određenom teritoriju, to se u pravilu regulira koliko je to kilometara u pojedinoj državi da možemo sklopiti takav međunarodni ugovor i da bi sve to mogli, to je upravo razlog što smo pristupili, osnovni razlog što smo pristupili izmjenama Zakona o obrani i razlog zašto je to bio hitni postupak. Ovdje posebno želim naglasiti da se prijedlogom zakona detaljnije uređuje način donošenja odluka kod uporabe Oružanih snaga i stvarno naglašavam ne zadirući u nadležnosti tijela državne vlasti propisane važećim Zakonom o obrani, zbog toga što se u današnjoj raspravi pojavila sumnja da sa promjenama koje uvodimo u Zakon u obrani ulazimo u prostor, znači oduzimanja ovlasti samog Hrvatskog sabora, odnosno samostalnog donošenja naloga predsjednice Republike što ni u kom slučaju nije bila namjera nego je riječ samo o tehničkoj pripremi. Znači da Ministarstvo obrane zajedno sa Glavnim stožerom priprema prijedlog naredbe koju će donijeti predsjednica Republike nakon što ovaj cijenjeni Dom ili Hrvatski sabor donese odluku da se pripadnici Oružanih snaga upućuju u pojedinu mirovnu misiju znači ovisno o odluci koju će Sabor donijeti, o broju pripadnika i vremenu trajanja. Nadalje, Zakonom o obrani smo propisali da regulira i uporabu Oružanih snaga u situacijama koje zahtijevaju borbeno djelovanje protiv zrakoplova, redefinirana je na način da smo željeli biti precizniji jer se pojavila dvojba budući da nismo upisali naziv civilnog zrakoplova, mi smo izvršili konzultacije sa Ministarstvom pomorstva, prometa i infrastrukture koji su 31. ožujka ove godine dali mišljenja da su suglasni sa našim stavom u pogledu primjene odredbi članka 57. budući da se člancima 103. do 117 rabi pojam vojni zrakoplov, prema tome tu je eksplicite navedeno vojni zrakoplov a u situacijama kada se rabi sam pojam zrakoplov to podrazumijeva civilni zrakoplov, međutim zbog jasnoće stalnog teksta da se to ne bi dovodilo u pitanje dodana je riječ civilni zrakoplov. U predloženom zakonu propisano je da se osobama pričuvnicima koje su zaposlene prava i obveze iz radnog odnosa za vrijeme obavljanja dužnosti prava u obrani uređuju se Zakonom o radu budući da je navedenim zakonom ta materija detaljno uređena, riječ je o članku 224. Zakona o radu. U postojećim odredbama zakona implicite su sadržani poslovi koji se odnose na planiranje, odnosno obrambeno planiranje u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama, Zakonom o obrani planiranje je prepoznato kao jedna od ključnih funkcija Ministarstva obrane. Međutim ta funkcija nije bila prepoznata u ostalim odredbama zakona i zato je zakon izričito utvrdio obvezu uređivanja područja planiranja podzakonskim aktom koji će to biti pravilnik ministra obrane. I s obzirom na važnost i složenost područja planiranja znači u Ministarstvu obrane se provode dvije vrste planiranja, jedno ono koje je u skladu sa proračunom Republike Hrvatske a drugo planiranje koje se odnosi na samo obrambeno planiranje kroz kratkoročne i dugoročne planove, između ostalih kojih je i dugoročni plan razvoja a u odnosu na planiranja saveznika, odnosno NATO saveza čiji smo kao država članica. Ovim Zakonom također se propisuje da se za vojne lokacije i građevine koje su u vlasništvu Republike Hrvatske i kojima upravlja i raspolaže Ministarstvo obrane, Ministarstvo obrane oslobađa plaćanja komunalne naknade. Ovo smo propisali iz razloga jer je već Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu Republike Hrvatske svojim člankom 19. propisao takvo oslobođenje, ali budući da zakon nije predvidio prijelaznu i završnu odredbu u kom vremenskom periodu su jedinice lokalne samouprave dužne prilagoditi svoja rješenja o obvezi plaćanja komunalne naknade u odnosu na Ministarstvo obrane. Imali smo nažalost sada različitu situaciju, a to je da su neke lokalne samouprave to napravile i jedinice područne regionalne samouprave same da su ukinule takva rješenja. Primjeri za to su Zadar, Karlovac i ovih dana Daruvar, dok druge jedinice lokalne samouprave to nisu učinile i mi jednostavno nismo imali uvjeta za obnovu postupka u tim situacijama. Zato smo u prijelaznoj i završnoj odredbi propisali da u roku 30 dana od donošenja ovog zakona su se dužni prilagoditi. Iduća stvar koja nam je bila važna da dopunimo nakon 3 godine primjene Zakona o obrani, riječ je o Vojnoj polici kao redarstvenoj vlasti koja u skladu sa Zakonom o kaznenom postupku propisuje pojedine vojno policijske ovlasti i ovim zakonom se predlaže određeno usklađenje kako je to riješeno i u Zakonu o policijskim poslovima i ovlastima. Znači propisano je tijelo Vijeće za građanski nadzor nad primjenom pojedinih ovlasti koje je osnovano Zakonom o policijskim poslovima i da možemo provoditi nadzor nad dovršetkom kriminalističkog istraživanja tijekom kojeg su navedene ovlasti primijenjene. Vijeće bi prvenstveno bilo ovlašteno znači kontrolirati dvije mjere iz mjera koje provodi Vojna policija, a to je provjera uspostavljanja komunikacijskih kontakata i prikrivene vojno policijske radnje. Ovom novelom također se predlažu određena usklađenja koja se odnose na nositelje obrambenih priprema pa se ukida pravo i obveza za osposobljavanje za potrebe obrane za civilne nositelje obrambenih priprema iz razloga što smo uvidjeli da smo 2013. godine preambiciozno ušli u taj pothvat i da sada imamo namjeru znači osposobiti pričuvni sastav u broju i veličini kako je to određeno odlukom o veličini, sastavu i mobilizacijskom razvoju Oružanih snaga. Što se Zakona o službi tiče, budući da ću objedinjeno govoriti u njemu, Zakonom o službi, hitni postupak je uveden i njemu smo pristupili iz razloga što kao što vam je poznato je u skladu sa Zakonom o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju u Republici Hrvatskoj, Vlada Republike Hrvatske je donijela odluku da se na Hrvatskom vojnom učilištu ustrojavaju posebni studijski programi za potrebe Oružanih snaga. To su vođenje i upravljanje, vojno inženjerstvo i da bismo omogućili da se na tim programima razvijaju pojedine osobe koje će prihvatiti znanstveno-nastavna i stručna zvanja, da bi se mogli razvijati kroz znanstvenu djelatnost važno nam je da ovaj zakon stupi na snagu do početka iduće školske godine budući da nam je Ministarstvo znanosti odobrilo 12 radnih mjesta i bilo bi uistinu šteta da mladi ljudi koji mogu biti primljeni da se ne mogu razvijati kroz znanstvena zvanja, budući da Zakonom o službi prepoznate su samo dvije kategorije radnog odnosa, a to su djelatne vojne osobe i službenici i namještenici. Ovom promjenom imat ćemo mogućnosti treće kategorije zaposlenika, a to su zaposlenici javnih službi koji će tako kao jednako i u obrazovanju moći biti plaćeni po toj osnovi. Nadalje, Zakonom o službi promijenili smo da prvi vojnički ugovor umjesto dosadašnje tri godine može trajati četiri godine. Razlog za to je upravo da kroz tri ugovora vojničke službe, a oni su 4, 5 i 6 godina, profesionalni vojnik može doseći znači 15 godina radnog staža i kad se na to nadoda njegov beneficirani radni staž koji za pripadnike gardijskih brigada za 12 mjeseci se računa 18 mjeseci tako da on za vrijeme svoje službe može doseći onu granicu koja je propisana Zakonom o umirovljenju djelatnih vojnih osoba, a to je minimalno 20 godina staža osiguranja. Također propisano je zakonom da vojnik tijekom zadnje godine trećeg ugovora može biti premješten uz osobnu suglasnost u drugo državno tijelo ako za to ispunjava uvjete u skladu s posebnim propisom. Znači to neće biti pravilo, bit će izuzetak ukoliko neko tijelo državne uprave zatraži znači prema znanjima i sposobnostima koje naš vojnik ima, a to su prvenstveno ili policijski ili kod pravosudne policije osobe, ako bude imala potreba za njima budući da su oni prošli natječaj za prijem u državnu službu. Bez obzira što je ovdje riječ o ugovornoj službi postoji mogućnosti znači da ih se rasporedi uz njihovu suglasnost u to drugo tijelo državne uprave. Zakonom se također podrobnije određuju i vojni specijalisti kao posebna kategorija osoblja, predviđeno da se vojni specijalisti mogu i dalje znači raspoređivati na ustrojbena mjesta vojnih specijalista prema knjigama ustroja i to iz redova sada djelatnih vojnih osoba i službenika i namještenika koji su na radu u Oružanim snagama, ali ukoliko pojedina specifična znanja i sposobnosti koje nama trebaju za kategoriju vojnih specijalista nema, da smo ih u mogućnosti znači popuniti ta radna mjesta sa tržišta rada. Nakon osposobljavanja se provodi znači prema prijedlogu programa koji donosi načelnik glavnog stožera, a nakon završetka osposobljavanja takva osoba se prima u djelatnu vojnu službu, dodjeljuje se čin skupnika vojnog specijalista ili poručnika, poručnika korvete, vojnog specijalista, ovisno o tome da li je riječ o dočasniku ili časniku i raspoređuje se na ustrojbeno mjesto koje se može popunjavati vojnim specijalistima. Također, kod vojne izobrazbe u dijelu koji se odnosi na životnu dob za upućivanje na izobrazbu promijenili smo nešto godina jer smo shvatili da su te godine relativno visoke i jednako tako uveli smo da su časnici službi i struka u pravilu se upućuju na prvu i drugu razinu … časničke izobrazbe. Svi znači drugi koji se žele razvijati dalje od čina pukovnika ovisno o potrebama Oružanih snaga ići će na zapovjedno-stožernu školu, odnosno ratnu školu. Što se kategorije pripadnika Oružanih snaga i državnih službenika i namještenika koji rade na mjestima s posebnim uvjetima rada zakonom je predviđena mogućnost da ministar obrane odlukom može utvrditi radna mjesta državnih službenika i namještenika u Oružanim snagama na kojima se zbog posebnih uvjeta rada, težine i naravi posla i odgovornosti osnovna plaća može uvećati do 20%. Također velika rasprava povela se o promjenama koje smo uveli u području vojne stege, a riječ je o tome da smo uveli, znači vojno-stegovni sud jedan čije pozicioniranje će biti sada u Ministarstvu obrane. Do sada je Ministarstvo obrane imalo 2 vojno-stegovna suda. Za vašu informaciju to nisu sudovi pune jurisdikcije i ne spadaju u kategoriju redovnih sudova. Oni se nazivaju vojno-stegovni sudovi, jer spadaju u kategoriju disciplinskih sudova gdje se na njima odlučuje o vojnoj stezi u Oružanim snagama. Zbog male količine predmeta koje smo imali u prošloj godini, zbog neefikasnosti njihovog funkcioniranja odlučili smo da vojno-stegovni sud u buduće bude jedan. On će biti ustrojbena cjelina Ministarstva obrane. Takvo rješenje u Ministarstvu obrane je postojalo od 1900. danas sam provjerila 1996. ili sedme godine i bilo je na snazi sve do 2007. godine. Vojno-stegovni sud sudio bi u vijeću od tri vojno-stegovna suca kada se sudi generalima sudio bi u vijeću od pet vojno-stegovnih sudaca od kojih bi tri profesionalno obnašali dužnost, a najmanje jedan od tih pet bi u tom trenutku morao imati osobni čin generala. Predsjednike i suce vojno-stegovnog suda i časnika pravne struke imenuje i razrješuje predsjednik Republike na prijedlog ministra i uz mišljenje načelnika Glavnog stožera i protiv rješenja vojno-stegovnog suda. Ne bi bila dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor pred nadležnim Upravnim sudom, te protiv te odluke suda o žalbi odlučuje Visoki upravni sud Republike Hrvatske. U raspravi se danas pojavila teza da je tom odredbom narušeno pravo, ustavno pravo da se na svaki pojedinačni akt pojedinca jamči pravo na žalbu. Oni koji su to izrekli zaboravili su samo pročitati i drugu, znači drugi stavak te ustavne odredbe, a on kaže da se pravo na žalbu može isključiti ako je pravna zaštita osigurana drugim sredstvima, a u ovom slučaju ona je osigurana kroz dvostupanjsko upravno sudovanje. Predloženi zakon sadrži i prijelazne odredbe kojima se određuju kategorije časnika i dočasnika koje je moguće uputiti na vojnu izobrazbu do 31. prosinca 2015. odnosno promaknuti u viši čin do 31. prosinca 2016. godine. Znači radi se o osobama koje su u jednom trenutku zbog donošenja Zakona o obrani 2013. mi to kažemo kolokvijalno upale u bunar i nije im bilo omogućeno, znači promicanje tu nepravdu pod navodnike nastojimo ovim prijelaznim odredbama ispraviti. I jednako tako za osobe koje su bile vojnici, profesionalni vojnici na neodređeno vrijeme za njih uvodimo mogućnost da ostaju u službi dok god ne napune 20 godina efektivnog staža da bi mogli ići u postupak umirovljenja. Evo ovo bi ukratko gospodo bila izmjene i dopune oba zakona koji se nalaze pred vama. I ja vam stojim na raspolaganju za dalje. Hvala.
Zlatko Tušak, replika.
Hvala potpredsjednice. Poštovana zamjenice ministra, u nekoliko navrata ste rekli da su razlozi donošenja ovih zakona o hitnom postupku zato što je NATO nekoliko puta upozorio Hrvatsku vezano za prijenos ovlasti u zračnom prometu i za ulazak pojedinih zrakoplova u zračni prostor, a da nisu identificirani. Ja nadalje mislim da je vrlo neozbiljno i neodgovorno da NATO mora nekoliko puta upozoravati Ministarstvo obrane i Republiku Hrvatsku da bi ona svoj zadatak obavila. Zato ne vidim ni jedan razlog da je ovaj zakon na ovakav način uvršten po hitnom postupku. On je u svakom slučaju trebao ići u redovni postupak i on je davno ranije trebao biti pripremljen i raspravljen u ovom Saboru. Ovako mi saborski zastupnici se dovodimo u vrlo jednu nezgodnu situaciju da raspravljamo o jednoj vrlo ozbiljnoj temi, a to je obrana ove zemlje u hitnom postupku za nešto što uopće nije bila potrebna. Maltene kao da je ratno stanje. Zato mislim da, ovo nam treba biti na neki način svim pouka da se takve stvari više ne smiju dešavati.
Višnja Tafra, odgovor na repliku.
Uvaženi saborski zastupniče, ja mogu prihvatiti vašu kritiku koja je tako upućena. Međutim, to ne znači da Hrvatska nije imala, znači prijenos ovlasti. Mi smo samo dobili zahtjev da se prijenos ovlasti koje smo dužni učiniti znači dopune na način na koje ih nismo mogli dopuniti, a nismo ih mogli dopuniti jer Zakonom o obrani nije bilo predviđeno mogućnost sklapanja međudržavnih sporazuma sa drugim državama. I to je jedan od razloga zašto smo to sada učinili. Da vam pojasnim, znači ta materija kako god vama ona izgledala ona je definirana samo u dva članka ovog zakona. Izuzetno je komplicirana i izuzetno puno smo savjetovanja i sa našim saveznicima i sa partnerskim zemljama proveli pročitavši znači kako oni imaju riješeno. Rješenja su vam različita od države do države i od trenutka kada nam je signalizirano, a to je bio znači drugi mjesec ove godine. Nije to tako dug period. Znači, to je bila veljača ove godine a sada se nalazimo u šestom mjesecu. U ova četiri mjeseca mi mislimo da smo pripremili jedan kvalitetan prijedlog koji prvenstveno znači u skladu sa hrvatskim Ustavom što je najvažnije, jer hrvatski Ustav diktira ulazak i izlazak pripadnika Oružanih snaga i sredstava iz zemlje. I mi se moramo držati ustavnih odredbi. A jednako tako u odnosu na te ustavne odredbe koje ja mogu nazvati ograničavajućima u odnosu na ono kako se obrana razvija, a mi imamo Ustav kakav imamo, pokušali smo pronaći najbolje rješenje i mislim da smo u tome uspjeli i da 4 mjeseca ipak nisu tako veliki period. Ne bih se mogla složiti s vama da se obrana u tom dijelu ponašala neozbiljno.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospođo zamjenice kažete ukida se prvostupanjski vojnostegovni sud u Oružanim snagama i viši vojnostegovni sud u Ministarstvu obrane i ustrojava se jedan vojnostegovni sud u Ministarstvu obrane koji odgovara, to ste zaboravili reći, ministru a ministar i nadzire njegov rad. Suce na prijedlog ministra uz mišljenje načelnika Glavnog stožera imenuje predsjednica ili predsjednik. Pravilnik o stegovnoj odgovornosti više nije opće pravilo postupanja koje donosi predsjednica na prijedlog načelnika Glavnog stožera Oružanih snaga uz suglasnost ministra obrane nego običan Pravilnik kojeg donosi ministar obrane. Ukida se pravo na žalbu na odluku o stegovnoj odgovornosti za stegovne prijestupe, teže povrede vojne stege. Stranke mogu pokrenuti upravni spor, a tužbe ne zadržavaju izvršenje rješenja. Člankom 18. Ustava RH jamči se pravo na žalbu protiv pojedinačnih pravnih akata donesenih u postupku prvog stupnja pred sudom ili drugim ovlaštenim tijelom, točka. Drugi pasus ili stavak 2., pravo na žalbu može biti iznimno isključeno u slučajevima određenim zakonom ako je osigurana druga pravna zaštita. Pravna zaštita sudskim sporom kada rješenje postaje pravomoćno je na vrbi svirala. Bolje da ste uveli prijeki sud kao što to i znate učiniti nego što ste ovakvu brljotinu od vojnostegovnog suđenja napravili i prenijeli sve ovlasti na ministra. I rekao sam danas na odboru, a i danas ću ponoviti u Hrvatskom saboru ovo je čista politizacija Oružanih snaga i stavljanje političkog tijela pod ministra ono što je dužnost načelnika Glavnog stožera i predsjednice ili predsjednika kao vrhovnog zapovjednika.
Višnja Tafra, odgovor na repliku.
Pa meni je žao gospodine saborski zastupniče danas smo već o tome vodili raspravu, evo ja ću ponovno ponoviti ono što sam i rekla danas, a i dodat ću vam još nešto novih činjenica. Znači, od 1996. godine do 2007. godine vojnostegovni sudovi su bili ustrojstvene cjeline Ministarstva obrane. Znači, za vrijeme Vlade za koju možemo reći evo da sada ne vlada da budemo jednako precizni, znači tada su bili dvostupanjski. Objasnila sam vam danas koji su razlozi koji su nas rukovodili time da nemamo više dvostupanjsko sudovanje. Jedan od razloga je da je tijekom 2014. godine Vojnostegovni sud zaprimio 22 žalbe na viši Vojnostegovni sud, a u 2014. bilo je 12 tužbenih zahtjeva protiv rješenja višeg Vojnostegovnog suda koji su odlukama upravnih sudova svi tužbeni zahtjevi odbijeni. Kad pogledate što to znači, znači vam 17 rasprava po vojnostegovnom sucu u jednoj kalendarskoj godini. Zar vi stvarno mislite da netko za 17 rasprava treba primati pristojnu plaću čina brigadira i pukovnika i imati tako razvijen odnosno puno zaposlenika u tom segmentu? Vi ćete meni sada odgovoriti da smo mogli napraviti racionalizaciju. Ne možete napraviti racionalizaciju jer na sudu moraju suditi tri vojnostegovna suca. Prema tome, racionalizacija u tom dijelu ne dolazi u obzir. A ja vam još jednom kažem da je preporuka ovih dana nas je Vlada pozvala sva ministarstva i rekla je da je preporuka Europske komisije da se ukine pravilo koje vrijedi u RH, a ne vrijedi u drugim zemljama EU a to je da o žalbama na postupke koji se vode u nekom ministarstvu u tim istim ministarstvima u drugom stupnju odlučuje to isto tijelo zato što to postaje bespredmetno. Bespredmetno je upravo iz razloga jer se u pravilu takve odluke po žalbama ne mijenjaju [[Upadica Zgrebec: Vrijeme.]] Upravo zbog toga je ustrojen, znači upravno sudovanje je Hrvatska dobila po zahtjevu znači Europske komisije u 2 stupnja.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. U ime kluba Nezavisnih ljevičara, kolega Mladen Novak.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvažena zamjenice ministra. Pa moram priznati da mi je ovo izuzetno simpatično kad ovako žustro branite svoje stavove i postavljate se na način ono jedina je istina ono što ja kažem i maltene odakle vam pravo da sumnjate. A za početak, ovo nije nacrt prijedloga zakona, ovo je prijedlog zakona. Pogledajte si u raspravi vi ste nekoliko puta ponovili ovaj nacrt prijedloga zakona. Ovo nije nacrt prijedloga, ovo je prijedlog zakona. S druge strane rekli ste razlog za hitnost postupka. Dva puta nas je NATO upozorio. To je meni razlog više da sumnjam u točnost tih navoda jer u pravilu znam da kad nama netko nešto kaže izvana da mi to napravimo promptno. I mislim da ovo sigurno nije osnovni razlog zbog čega zakon ide po hitnoj proceduri. Čak štoviše, ja vjerujem da je članak 23. ovog zakona koji se odnosi na članak 21. zakona, stavak 3. novi za vojne lokacije i građevine iz stavka 2. ovog članka RH i Ministarstvo obrane oslobođeni su plaćanja komunalne naknade. I da je to ustvari glavni razlog zbog čega ovo ide u hitnu proceduru. Pa sad ću ja biti, vjerojatno po vama zločest, pa reći da je vjerojatno ta sredstva odnosno te financije da su vjerojatno namijenjene za održavanje vojne parade. Pa sad kad si dajemo slobodu zašto ne bi i ja imao slobodu u razmišljanju. Zar to nije onda način da jedinice lokalne samouprave praktički financiraju ovu vojnu paradu, doduše posredno. Čisto da vas podsjetim Vlada je koncem prošle godine još smo upozoravali, pogotovo stručnjaci za financije s ove strane su upozoravali da se kasni sa smjernicama fiskalne i ekonomske politike koje su dostavljanje jedinicama lokalne samouprave sa obavezom zbog donošenja proračuna. Iz tog istog djela proračuna se financira socijala, zdravstvo, školstvo i sve ostalo ono što bi sad recimo po toj logici onda trebalo bit na udaru. Isto tako članak 56.a ovo što ste vi spominjali u svojoj raspravi oko zaštite zračnog prostora, dobro pretpostavljam da je, ma da nisam baš to tako shvatio, ali pretpostavljam da je bilo rasprave na odboru da li je to na neki način ulaženje u onu priču da ćemo sklopiti nekakav ugovor pa dat nekome drugome, ali ok ja nisam bio na tom odboru nit sam član tog odbora, ali čitajući ovaj tekst moram priznati da je i meni isto tako prvo to palo na pamet. Dobro, s obzirom da vi kategorički tvrdite da to nije to ja se toplo nadam da ćemo na kraju se uvjerit da ste, da ovo što vi iznosite da je točno i da su moje sumnje neosnovane. Što se tiče ovog drugog zakona, čisto koristim ovu priliku da pozdravim ovu odluku o izmjeni što se tiče ugovora sa 3 na 4 godine. Na kraju krajeva u pravu ste prošli tjedan ako se ne varam, ili pretprošli smo raspravljali o tome i tad ste nagovijestili ovu mogućnost. Sad ste obrazložili i zbog čega je to baš 4, sad da li je nekakva analiza rađena pa da ako je samo ovaj dio oko mirovinskog, odnosno radnog staža ako je to samo to s čim ste se rukovodili onda je to po mom mišljenju loše. U svakom slučaju kvalitetnije rješenje od onoga što je bilo. Ali ako je optimalno kako se došlo uopće do računice da je ovo 4 godine dobro rješenje, zbog čega ne bi moglo bit 5, 5, 6 bez obzira što se prelazi preko onog roka od 20 godina što ste vi govorili, ali s obzirom na kadar o kojem govorimo možda bi to bilo daleko bolje rješenje. I sad ono što mi je, za sam kraj ono što mi je upalo u oči članak 38.ovog zakona koji se odnosi na članak 147.zakona, organizirani ili ugovoreni međumjesni prijevoz isključuje pravo na naknadu za stanovanje. Sada ja pitam recimo ne razumijem to, odnosno tražim jedno pojašnjenje. Hvala lijepa. Vi znate o čemu riječ. Pitam za one kadrove koji su stambeno smješteni negdje, da li to znači da oni ne ostvaruju pravo na prijevoz nakon jedanputa tjedno, ili mjesečno, ili dva put mjesečno, kakvo je njihovo pravo po tom pitanju? Ali zbog čega to pitam, ako ćemo mi ovdje donosit takvu odluku da recimo ti ljudi nemaju to pravo, onda je najlakše kresat tuđa prava. S obzirom da mi to isto pravo kao saborski zastupnici ostvarujemo. Sad se postavlja pitanje da li je moralno s naše strane da kažemo mi to pravo imamo i sebi to pripisujemo, sebi smo ga izglasali ali recimo isto tako ovi ljudi na koje se odnosi ovaj zakon to isto pravo tu istu mogućnost nemaju. Normalno u daleko skromnijim okvirima. Hvala lijepo.
Tomislav Ivić replika.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Kolega Novak, pa ja se djelom mogu složiti sa vama kada govorite o komunalnoj naknadi i ovoj zakonskoj odredbi koja će priječiti jel tako da ubuduće jedinice lokalne samouprave naplaćuju komunalnu naknadu za vojne objekte. Ja ne znam da li će iz toga biti pokriveni troškovi parade u Zagrebu, ali je činjenica da je ovo još jedan od primjera kako se trošak racionalizacije i uštede u državnoj upravi i na državnoj razini provodi na teret jedinica lokalne samouprave. Bilo je takvih primjera oho, ho a da jedinice lokalne uprave niko ne pita o tome, a pogotovo im nitko ne nudi drugi izvor prihod iz kojeg bi nadoknadili ono što propisima koje donosi država jel tako, jedinice lokalne samouprave gube. To nije dobro, to nije ja mislim čak ni u duhu Europske povelje o lokalnoj samoupravi. I dolazimo polako u situaciju da dobar dio jedinica lokalne samouprave dolazi u tešku financijsku situaciju zbog ne svojih odluka i ne svog poslovanja nego zbog odluka Hrvatskog sabora odnosno Vlade Republike Hrvatske.
Mladen Novak odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa apsolutno se slažemo oko ovoga da ukidanje komunalne naknade je veliki problem i na kraju krajeva nije to prvi udar na jedinice lokalne samouprave. I kad sam spominjao financiranje vojne parade, namjerno sam rekao da sam si dao slobodu izričaja jer ionako znam da će svaka rasprava što se na kraju krajeva i vidjelo kroz upadice s naše strane ili s moje strane biti okarakterizirana kao zločestoća ili barem zločestoća,ako ne nešto grublje. No činjenica je da se stvarno iz tih sredstava jedinice lokalne samouprave prvenstveno socijalu, zdravstvo i školstvo. E sada za ta ukinuta sredstva koja su njima ukinuta na koji način sada da oni to nadomjeste. Dobro mi imamo primjere koje smo čuli prošli tjedan, jedinice lokalne samouprave koje da ne kažem plivaju u novcima i to je na taj način i prezentirano ali ima i onih koji baš i nisu u toj situaciji.
Kolega Damir Kajin nije prisutan pa Klub nezavisnih zastupnika gubi pravo rasprave po ovoj točci. U ime Kluba DC-a Novog vala i Narodne stranke reformista kolega Petar Baranović.
Hvala lijepa uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Dva prijedloga zakona koja su pred nama u ime Kluba DC-a Novog vala i Narodne stranke reformista reći ću neka naša razmišljanja. Što se tiče zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani s konačnim prijedlogom, ono što je navedeno kao razlog za hitni postupak po nama je opravdani razlog za hitni postupak, ostaje jedino pitanje zašto se tako ozbiljno upozorenje tako ozbiljne institucije kao što je NATO savez ignoriralo do sada. Obrana države, kompatibilnost u tom obrambenom sustavu multinacionalnom je vrlo ozbiljna kategorija i kada vam dođe upozorenje od NATO-a onda bi to trebalo ozbiljno i tretirati. Mislim u tom sustavu mi se bavimo nekim vrlo,vrlo ozbiljnim zadacima kao što je primjerice zajednička akcija u Afganistanu. U okviru tog sustava i na njegove karakteristike i sposobnosti operativne zajedničke obrane se naslanjamo i u planiranju obrane, pa tako danas imamo jako reducirani broj i trošak u Oružanim snagama RH, pogotovo što se radi o nečemu s čemu Hrvatska definitivno gubi dah da bi samostalno mogla izvršavati zadatke kao što je nadzor zračnog prostora u konkretnom slučaju pa me čudi da smo čekali sada da ovo stavimo u hitnu proceduru. Da sam odgovorna osoba na prvo upozorenje već bilo na dnevnom redu Hrvatskog sabora. Ali stavimo to na stranu. Mogli bi razgovarati ovdje jer se spominju termini proturaketna obrana, protuzračna obrana, zaštita zračnog prostora od lovačkog para, pa bi mogli realno prokomentirati te termine u našem slučaju. Proturaketna obrana kao takva u Oružanim snagama RH ne postoji, objektivno ne postoji ni protuzračna osim protuzračna obrana trupe koja prati vojne postrojbe, PZ od teritorija nemamo. Zašto je to tako od 20 godina nakon završetka rata, trebali bi se svi zapitati svi ministri obrane koji su bili u službi, ponajmanje ovaj današnji kojeg ja osobno ocjenjujem kao jako dobrog ministra obrane. Možda najboljeg kojeg smo imali od Domovinskog rata. Lovački par je nešto što je lijepo čuti ali nama malo bolje upućenima u tu materiju izaziva onako jedan sjetni osmijeh da li se to može nazvati lovački parom. U svakom slučaju taj dio ovog prijedloga zakona koji prema naputku NATO saveza daje mogućnost prenošenja ovlasti i rješavanja formalnopravnih pitanja vezanih uz ovaj vid međunarodne suradnje nije za nas upitan i mi ćemo iz toga razloga podržati ovaj zakon. Ono što jest upitno, to su i kolege spomenule malo prije, a i danas sam tijekom odbora kao ovaj put gostujući član Odbora za obranu pokušao ukazati, ne tiče se slijedom vašeg objašnjenja mi je to postalo jasno samo ovog zakona niti odnosa MORH-a kao specifičnosti prema jedinice lokalne samouprave, tiče se jednog jako lošeg odnosa generalno prema centralne državne vlasti odnosno nacionalne vlade prema jedinicama lokalne samouprave u kojem ne postoji razumijevanje onog stvarnog na terenu kada je u pitanju gospodarenje državnom imovinom i utjecaj tog procesa na život i financijske kondicije u jedinicama lokalne samouprave. Da pojednostavim, dali ste u ovaj zakon prijedlog ugraditi odredbu kojom se ne naplaćuje više komunalna naknada za vojne objekte. Pravdate to de facto potrebom smanjenja troškova, nepotrebnih troškova u MORH-u, de iure se naslanjate formalnopravno na činjenicu da je donesen zakon prema kojem se za državnu imovinu ne plaća komunalna naknada i to se donijelo u ovom Domu. Možda sam čak i ja glasao za to, ne upućen dovoljno dakle ne perem ruke od odgovornosti, ali je činjenica da tom državnom imovinom ne gospodari svaki put u interesu jedinica lokalne samouprave jel državi se ne žuri. Šta državu brige koliko je jedna Pula opkoljena sadašnjim i bivšim vojarnama koje zjape prazne, propadaju i često u održavanju elementarne, civilizacijske razine urbanog uređenja jedinice lokalne samouprave moraju iz svog proračuna plaćati odvoz smeća, deratizacije, raznorazne stvari jer nitko o tome ne vodi računa. Nema ni čuvara, nema ničeg. Što je državu brige šta jedan Šibenik opkoljen bivšim vojarnama pa onda kada padne ograda sa Vojarne Bribirskih knezova na cestu onda ja kao dogradonačelnik moram zvati firmu napisati joj narudžbenicu i o trošku lokalne samouprave maknuti ogradu koja je pala na turističku nerazvrstanu cestu na relaciji Šibenik-Solaris. Jer mi se ponašamo u ovom Domu kao da su jedinice lokalne samouprave neka imaginarna kategorija jer valjda nisu, one su eksteritorijalne kada neke zakone iščitavate koje smo donijeli u ovom Saboru. Razmišlja li itko kako izgleda cesta nerazvrstana kada prođe labud sa tenkom M-84 koji ima 42 tone bez borbenog kompleta. Jedan podatak za one koji ne znaju. Koliko takve ceste više propadaju? I kako će recimo općina Slunj riješiti taj problem? Kako propada nerazvrstana cesta prema Zečevu kada prođe labudica i kada nosi RBS-15 mobilni sustav na paljbeni položaj koji je isto tako težak kamion pa četiri lansera pa sve ostalo, vi to vjerojatno znate puno bolje nego većina zastupnika. Ili kada vuče VBR-ove ili kada vuče topove 130 mm M-46 sa borbenim kompletom itd., … [[Govornik se ne razumije.]] Propadaju ceste, ruši se asfalt a to su u principu općine koje su male, financijski nejake i koje nemaju dovoljno sredstava da svojim građanima normalno održavaju komunalnu infrastrukturu. Jer naravno veliki su se gradovi riješili vojske. Pogledajte gdje su danas, najvažnije vojarne, pogledajte gdje su smješteni glavni efektivi kopnene vojske artiljerije zrakoplovstva mornarice. U Splitu je doduše mornarica ono što imamo. Pa i to zauzima prostor koji je interesantan. Koliko vojni objekti utječu na kvalitetu života u tim jedinicama i sada ono što im je donosilo prihod da mogu elementarno funkcionirati to im se oduzima. A recimo nismo spremni uči u neke druge kategorije. MORH troši naftu, troši je za brodove, troši je za kamione, troši je za tenkove i nitko se nikada nije zapitao koliko je logično da je plaća po cijeni kao i svaki građanin ili gospodarstvenik ili turista kada dođe na benzinsku crpku uliti naftu u svoj džip, u svoj kamion ili u svoju jahtu. Pa MORH danas plaća u svojoj državi, u okviru cijene nafte trošarinu koja je definirana kao porez na luksuz. Pa vas ja sada pitam šta ima kao poveznica između obrane i luksuza pa plaća cestarinu kao naknadu za korištenje cestovne mreže, to se plaća čak i kada se nafta ulije u ratne brodove koji naravno ne plove po cestama. Ja još nisam u životu vidio niti jedan brod da plovi cestom. Pa plaća naknadu za razvoj autocesta, pa plaća PDV u konačnici. Pa ajmo početi sustavno rješavati neke stvari jer ovako samo donoseći jedan zakon drugi činim invalidnim, ne rješavamo ništa, doveli smo stvar do apsurda. Vojska nam plaća porez na luksuz, vojska nam plaća porez na dodanu vrijednost. A ta ista vojska ovim zakonom se izmiče od potrebe plaćanja onog šta bi trebala platiti jedinici lokalne samouprave jer je to potpuno naravno i logično. S time stvarima se ne možemo složiti. Mislim, ljudi, počnimo se ozbiljno baviti politikom. Jer politika je disciplina i sposobnost odlučivanja, kreiranja kvalitetnih odluka. Ovo nije kvalitetna odluka makar bila referentna na neke zakone koje smo donijeli u ovom mandatu prije ovog. Pogriješili smo. Dođimo jedan put, konačno dođimo do sposobnosti da priznamo pogriješili smo i radimo grešku ponovo. Što se tiče odredbi o Izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske potpuno nam je logično uvođenje i reguliranje pitanja vojnih specijalista jer je danas potreba za kadrovima u Oružanim snagama zbog iskoraka, tehnološkog u Oružanim snagama nešto šta nameće potrebu vojnih specijalista, jer više se u okviru klasičnog vojnog obrazovanja ne mogu obrazovati kadrove koji bi bili toliko multidisciplinarni, toliko upućeni u neke posebne nište da je najnormalnije da većinu kadrova školujemo pod takvim modelom i da na takav način ulaze u službu u Oružanim snagama. Pozdravljamo i ovo produženje sa 3 na četiri godine i u tom dijelu, dakle ovog drugog zakona nemamo nekih bitnih primjedbi. Mislim, mi ćemo kao klub podržati ove zakone zbog potrebe usklađenja onog osnovnog što ste naveli kao razlog za hitnost sa zahtjevima naših partnera i saveznika i dovođenja u red formalno pravnih odnosa Republike Hrvatske u okviru institucija NATO-a sa zemljama partnerima i sa zapovjedništvom. Ali ova priča sa komunalnim doprinosom ovo je dame i gospodo dokaz koliko politika u Hrvatskoj je poslovično neozbiljna i aljkava. Hvala lijepa na pažnji.
Boris Kovačić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa evo kada je gospodin zastupnik govorio o, ustvari o odredbama iz Zakona u obrani a vezano uz ukidanje komunalne naknade, pa ja se mogu apsolutno djelomično složiti s vama i sam sam bio čelnik jedinice lokalne samouprave i mogu pretpostaviti šta sada znači posebno za neke manje općine a i gradove ukidanje te odredbe, radi se zasigurno o značajnim financijskim sredstvima. Ali s druge strane čini mi se ipak da smo promašili temu raspravljati o ovim odredbama u okviru predloženog, promjena predloženog zakona. Tim više što je ta odredba još usvojena u srpnju mjesecu 2013. godine kroz Zakon o upravljanju državnom imovinom. I naprosto sam začuđen s obzirom da su gotovo svi klubovi pohvalili rad Ministarstva obrane kroz ono redovno Izvješće o stanju u obrani u Republici Hrvatskoj da onda netko nije primijetio da evo nisu možda izašli upravo sa ovakvim dodatnim prijedlogom jer ovo znači i štednju za Ministarstvo obrane. Ja se slažem da ovu raspravu, ajmo otvorit tu raspravu evo mi zastupnici, možda tu postoje i neka druga kvalitetna rješenja, sad mislim na prihod od komunalne naknade. Ali mislim da je ova odredba nužna, tim više što su neke jedinice lokalne samouprave nju konzumirale, druge nisu pa idu s ovrhom. Sad će to biti ujednačeno. I ponavljam, možda postoje i neka druga rješenja, ali o tome bi trebalo provesti jednu širu raspravu, a zašto ne i tu evo unutar kluba zastupnika u našem Saboru.
Vrijeme. Petar Baranović, odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega, ja se slažem s vama da bi trebalo provesti raspravu i da bi se možda morali ponovo vratiti na odredbe zakona koji je donesen u 2013. godini jer on neće tangirat samo ovaj konkretni slučaj kad je u pitanju MORH nego će otvarati neke druge rane. Oduzimanje prava jedinicama lokalne samouprave da jednakopravno, bez diskriminacije po nekim standardnim kriterijima naplaćuju komunalni doprinos je stvar kojima podrivamo financijsku stabilnost jedinica lokalne samouprave, posebno što smo i nekim drugim zakonima u nekim drugim kategorijama … također srezali krila, a ostavili smo im iste, gotovo iste, pa čak i veće zadatke koje moraju izvršiti prema svojim građanima. Što se tiče Izvješća o stanju u Oružanim snagama i stava prema ovom ministarstvu, tj. stav prema ovom ministru, ja sam tijekom ove rasprave rekao i stojim iza toga, Ante Kotromanović je najbolji ministar obrane kojeg smo imali od Domovinskog rata do danas, bez konkurencije. Bez konkurencije. To je moj osobni stav. Tu nemam šta drugo dodat. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Klub HNS-a podržat će i Prijedlog izmjena Zakona o obrani i Zakon o službi u Oružanim snagama. Ono što sam raspravljao na zadnjem izvješću za 2014. godinu, izvješće o stanju u Oružanim snagama i ono što sam istaknuo u ime Kluba HNS-a očito i ovim zakonom je posebno uključeno, što vidim i svi klubovi su pohvalili, a to je dodatna izobrazba, još kvalitetnije, puno jače, puno snažnije da to tako kažem mogućnost specijalizacije, način na koji će se educirati, stupnjevati kadeti kao vojne osobe, civilne osobe u Oružanim snagama. Ono što je jako bitno, tu treba istaknuti da i Hrvatsko vojno učilište Petar Zrinski sve više postaje centar znanja vezanih za vojne vještine, ali i centar stvaranja i razmjene znanstvenih saznanja iz svih područja obrane i sigurnosti. To je ono što je u biti sigurno ključno i najvažnije jer sigurno uz svo oružje šta bi rekli ovoga svijeta, znanje i tehnologija koja u biti počiva na znanju je ključna za obrambenu sigurnost i naše zemlje, ali naravno i NATO pakta. S ovim zakonom, Zakonom o obrani mi još više učvršćujemo svoju poziciju unutar NATO saveza, dobivamo svoju još veću odgovornost, neovisno naravno o tome šta određene ovlasti prenosimo na glavnog zapovjednika, ali u biti naše vojne snage u ovom slučaju radi se o zrakoplovnim i proturaketnim zračnim sustavima, dobivaju svoju poziciju i još veću odgovornost i naravno odgovornost i Ministarstva, a sutra i Hrvatskog sabora u donošenju odluka i jačanju tih snaga da budemo zaista na onome nivou koji je potreban, visokom nivou da se to zadovolji. A to u prijevodu opet znači dodatno jačanje Hrvatskih oružanih snaga na čemu u biti smo svi suglasni svaki put kad raspravljamo neovisno da li o izmjenama i dopunama zakona ili o izvješćima, tražimo, želimo da naše Oružane snage budu što kvalitetnije i opremljenije. Ali još jedanput naglašavam, sama činjenica uvođenja još bolje i kvalitetnije strukture obrazovanja i povezivanja vojnog obrazovanja sa civilnim je nešto što je ključno u ovoj državi i vjerujem da ono što nas vrlo brzo očekuje, a to je i da unutar NATO pakta naše Hrvatsko vojno učilište bude onaj segment koji će biti i za druge djelatnike vojne unutar NATO pakta, da ćemo moći ponuditi kvalitetna i specifična znanja i to je ono što je najbolje i najkvalitetnije što možemo uvijek i prezentirat. Naravno da kad raspravljajući o Zakonu o obrani već je dosta naravno raspravljeno i mi naravno podržavamo kao što sam u uvodu rekao samu činjenicu i nove ovlasti koje dajemo zapovjedniku NATO pakta i naše participacije u zajedničkoj obrani. Sigurno da je bitno i stavka članak 27. kojim se u biti definira civilni nadzor nad djelovanjem Vojne policije. To je jedna od odluka ovog zakona koji Hrvatsku čini civiliziranom državom, inkorporiranu u potpunosti u zapadno europski civilizacijski krug. Sve su današnje države tog kruga utemeljene na demokraciji koja postavlja snažne kontrolne mehanizme tzv. represivnim aparatima u državi, vojsci i policiji i djeluje nekad samo po sebi razumljivo, međutim iznimno je bitno i kontinuirano stalno podsjećat, naglašavat i inzistirat na tom civilnom nadzoru. Isto tako što je osim racionalizacije o kojoj je zamjenica raspravljala, kad govorimo o vojnom stegovnom sudu odnosno samo jednostupanjskom isto tako je iznimno bitno da i onaj drugostupanjski ako to možemo reći i iako je pravomoćna svaka ta presuda, ali može ići na Upravni sud čime ponovo dolazimo u sferu civilnog nadzora, odnosno drugostupanjskog civilnog dijela. Rasprava dosta je bilo i vjerojatno će i dalje biti vezano za situaciju oslobađanja plaćanja komunalne naknade. Sigurno da jedinicama lokalne samouprave to neće biti u navodnike drago, smanjit će im određene prihode. Međutim, sasvim je logično i jasno da plaćanje komunalne naknade od strane Ministarstva obrane, odnosno vojnih objekata i nema logike, jer zaista to se radi o specifičnim objektima, specifičnoj djelatnostima. Apsolutno nije gospodarska djelatnost i to u biti realno nikad nije trebalo biti unutra. To je drugo što mi sada to moramo ispravljati. To je drugo šta kolege su spominjale neke druge ili poreze ili namete koje vojska plaća, koji će se vjerujem isto tako ukinuti jer je to apsurdno. Ali to ne znači da ne započnemo sada kad mijenjamo ovaj zakon i osiguramo da ta sredstva se ne prelijevaju iz A u B, u biti sredstva građana da li u državni proračun ili poslije u komunalnu naknadu, nego u biti u gradove, nego da u biti postavimo stvari zaista na realan način. Sigurno kad govorimo o ne padu prihoda samo gradova i općina, nego kad govorimo o onome zbog čega su ta sredstva trebala biti utrošena da bi se i pristupne ceste o kojima je bilo raspravljano i sva druga infrastruktura koja je potrebna da bi funkcionirala općina, a koji su vezani za vojne objekte je nešto što se očekuje da od Ministarstva obrane, da zajedno sa gradovima posebno dogovara, posebno ugovara i ne znači da Ministarstvo obrane ja vjerujem neće biti spremno u određenim situacijama i određenim okolnostima podupirati i rješavati ako postoje određeni problemi ili ako postoji naravno određena šteta koja nastaje, koja se inače uvijek regulira. Razgovori i dogovori i zajednički interes da ceste budu dobre i za vojsku i za civile i svaki problem potrebno je da se sjedne i razgovara. Ja ne vidim da po tom pitanju će biti značajnijih problema, jer kažem komunalna naknada realno nikad nije trebala ni biti dio onoga što treba plaćati vojni objekti, odnosno Ministarstvo obrane. U ime kluba HNS-a podržavam obadva zakona. Hvala lijepa.
Boris Kovačić, replika.
Još jednom zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa dobro sam slušao i vašu raspravu kada ste govorili o Izvješću o stanju obrane u protekloj godini. Da i onda ste posebni naglasak stavili i pohvalu uputili vezano uz izobrazbu i uz studije u okviru vojnog učilišta. I upravo je i to razlog, nadam se da ćete i vid dijeliti to mišljenje da evo zbog hitnosti donošenja ovog zakona kada govorimo o službi u Oružanim snagama upravo taj članak drugi u tom prijedlogu i ne znam članak 14. u Prijedlogu zakona o obrani. Mislim da su to dovoljni razlozi o kojim je uostalom i na svoj elokventan način govorila i gospođa zamjenica da mirne savjesti to i prihvatimo. Također mi je drago da ste se osvrnuli i evo i ponudili na neki način i u svojoj raspravi i stanovita rješenja kada govorimo upravo o, pa možemo to tako reći gubitku jedinica lokalne samouprave vezano uz komunalnu naknadu jer sigurno rješenja postoje za to. Sigurno da i ono što je govorio gospodin Baranović, naravno da ta labudica ne prolazi sa tim teškim tenkom, ne prolazi samo kroz područje tamo gdje su vojni objekti ili poligoni, da se ona kreće i nekim drugim cestama. Ali da zasigurno najveće štete, štete odnosno sada gubitak ovih sredstava će osjetiti upravo te jedinice lokalne samouprave. I nikako ne stoji ono što je zbog sada manjka tih sredstava. Naravno da neće trpiti socijala i zdravstvo. Ono što je govorio gospodin Novak, ali nismo mu mogli odgovoriti jer je to bilo u odgovoru na repliku, jer to ionako iz sredstava od komunalne naknade koja su strogo namjenski ne ide u taj portfelj.
Srđan Gjurković, odgovor na repliku.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Poštovani kolega da, obrazovanje i edukacija i hitan postupak samo da ide radi toga da bi u novoj školskoj godini sveučilišnoj se u biti mogao realizirati ovaj zakon koji je iznimno bitan za u biti mlade ljude koji su spremni ući u vojnu izobrazbu, ali i civilnu izobrazbu. To je nešto šta sigurno jedan od boljih zakona koje donosimo po hitnom postupku koji se direktno u biti reflektira na građane. Evo ja ću još podsjetiti da 2014. godine Hrvatsko vojno učilište je po prvi puta započelo sa dva sveučilišna studijska programa vojno inženjerstvo i vojno vođenje i upravljanje. Dakle, takvi programi, takva suradnja sa sveučilištem, a vjerujem sve reforme koje je zaista započelo Ministarstvo obrane, ali opet naglašavam i po sto puta ću napomenuti na edukaciji, obrazovanju jer to je u biti snaga i Hrvatske a naravno i sutra Hrvatske vojske su nešto šta će osigurati ja vjerujem vrlo, vrlo brzo mogućnost da naša sveučilišta i vojno sveučilište bude dio integralno NATO obrazovanja. I taj trenutak vjerujem da nećemo dugo čekati, da možemo da tako kažem nazdraviti jer ćemo onda pokazati da zaista smo u pravom putu i da naše obrambene snage rade na način kako treba, a da je to ovo ministarstvo zaista kvalitetno pripremilo.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Dunja Špoljar.
Hvala potpredsjednice, uvažena zamjenice ministra, poštovani kolege zastupnici i kolegice zastupnice. Zakon o obrani redovnim je postupkom izglasan 1. veljače 2013. gotovo jednoglasno. Nakon prvog čitanja sa 121 glasom za, 3 protiv i 1 suzdržanim te konačno nakon drugog čitanja nakon jednoglasnog prihvaćanja odbora sa 8 glasova za, sa 99 glasova za, 0 glasova protiv i 4 suzdržanih glasova u ovom sazivu prije 2,5 godine bez glasova protiv. Nakon te 2,5 godine primjene zakona pokazalo se, što nije ništa novo ni neobično, da zakon treba u nekim segmentima doraditi. Zato što sustav obrane Hrvatske mora održati odlike uređenosti i transparentnosti. Pri uređivanju sustava postavlja se pitanje je li zaista bilo potrebe za hitnim postupkom za donošenje ovih izmjena i dopuna? Opravdani su razlozi za donošenje ovoga zakona po hitnom postupku. To je učinkovito funkcioniranje u uvjetima članstva u NATO-u te u skladu s obavezama koje proizlaze iz tog članstva. I potpuno je jasno da je to najveći i dostatan razlog za intervenciju u zakon. Ulaskom u NATO Hrvatska se uključila u NATO integrirani sustav protuzračne obrane. U tom sustavu cjelokupni zračni prostor svih članica NATO-a je jedinstven i nacionalne granice u proceduri štićenja tog prostora imaju vrlo malu ulogu. Valjalo je pobliže urediti nadzor i zaštitu zračnog prostora te eventualno djelovanje u tom prostoru u sustavu saveznika. Člankom 72. Zakona o obrani propisano je samo da načelnik Glavnog stožera Oružanih snaga može ovlast operativnog i taktičkog zapovijedanja i nadzora prenijeti nad postrojbama i pripadnicima Oružanih snaga u operacijama potpore miru, operacijama odgovora na krize i humanitarnim operacijama uz prethodnu suglasnost ministra obrane. Uvidjelo se da je zbog svega navedenog potrebno urediti i područje koje se odnosi na nadzor i zaštitu zračnog prostora odnosno na prenošenje ovlasti operativnog i taktičkog zapovijedanja i nadzora u okviru zajedničkih sustava protuzračne i proturaketne obrane. Pa se tako predloženim izmjenama dodaje kako RH dio Oružanih snaga za nadzor i zaštitu zračnog prostora može dodijeliti nadležnim zapovjedništvima u sklopu zajedničkih sustava protuzračne i proturaketne obrane međunarodnih organizacija kojima je pristupila na temelju međunarodnih ugovora. Hitni postupak je u najmanju ruku hitan, odnosno hitar onoliko koliko su hitri avioni ne samo hipotetski nego i oni pravi. Kako to konkretno izgleda, odnosno kako je izgledalo 28. siječnja 2015. godine? U Hrvatskoj kontroli zračne plovidbe na Plesu operator je na radaru vidio nepoznati zrakoplov koji je dolazio iz BiH prema našoj granici. Turski manji poslovni zrakoplov prijavio se kontroli leta u Beogradu i nije se odjavio ali je izgubio vezu s kontrolom leta u Zagrebu. Naš operator je pokušao uspostaviti kontakt sa zrakoplovom ali nije uspijevao. Kad je ušao u hrvatski zračni prostor kod Udbine kontrola leta odmah je obavijestila Operativno središte Hrvatskog ratnog zrakoplovstva i protuzračne obrane koji su kontaktirali Zapovjedništvo NATO-a. E sad, je li nastala drama ili nije procijenite sami. Jedinstveni smo prostor NATO-a i njihova procjena je bila da čekamo. Rekli su nam da zrakoplov pratimo na radaru i budemo spremni. MIG-ovi su bili u pripravnosti. Prelet preko našeg prostora trajao je svega 17 minuta, a naše zrakoplovstvo je bilo na nogama. Mi bi ih bili stigli ali bi im bili na repu, zato su se odlučili za intervenciju, odnosno za presretanja Talijana. Konačno, iznad sjevernog Jadrana u visini Umaga u međugraničnoj morskoj zoni između Italije i Hrvatske presrela su ga dva talijanska presretača lovca. Nakon presretanja i provjere Talijani su dopustili zrakoplovu da nastavi put prema svom odredištu u Ženevi. Upravo je to situacija koju danas pokušavamo ozakoniti. Uz navedeno izmjene propisuju da se osobama pričuvnicima koje su zaposlene prave i obaveze iz radnog odnosa za vrijeme obavljanja dužnosti i prava u obrani uređuju Zakonom o radu, što je u potpunosti jasno i prihvatljivo. I sljedeća je izmjena usklađivanje s međunarodnim ugovorima odnosno prilagodba NATO-u. Tako se u obrambeno planiranje uz proračunsko planiranje uvodi i dimenzija planiranja unutar NATO-a odnosno u sklopu međunarodnih organizacija kojima je RH pristupila. Dopuna o neplaćanju komunalne naknade za vojne lokacije i građevine koje su u vlasništvu RH i kojima upravlja i raspolaže Ministarstvo obrane također je usklađivanje sa već postojećim Zakonom o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH kojim je država oslobođena plaćanja komunalne naknade za objekte u svom vlasništvu. Bez obzira na krizu prioriteti su jasni, obrana je važna, a Oružanim snagama u razvijenoj demokraciji kao što je Hrvatska pripada istaknuta pozicija i ugled. Tako su predložene izmjene i dopune današnjeg zakona samo logičan nastavak reforme obrane. Slijedom Zakona o obrani i Zakona u službi u Oružanim snagama, brojnih podzakonskih akata, usvojenog novog dugoročnog plana obrane za razdoblje od 2015. do 2024. kojim su definirani okviri i smjerovi razvoja obrambenih sposobnosti u idućem 10-godišnjem razdoblju, nacrta prijedloga plana obrane RH čije je usvajanje predviđeno ove godine, implementacije NATO ciljeva i sposobnosti, unapređivanje korak po korak i uređivanje sustava obrane RH. I zato klub SDP-a prihvaća Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obrani. A što je vojni poziv i služba u Oružanim snagama znaju svi imalo zainteresirani za pitanja obrane. Isto tako se zna da se vojni poziv i služba mijenjaju te da je nužno postojeći zakon nadograđivati i dopuniti. Vojni studij, Vojno inženjerstvo i vojno vođenje i upravljanje potpuno su novi preddiplomski sveučilišni studiji ciljano namijenjeni za obrazovanje budućih časnika Oružanih snaga. Razvijani su u suradnji sa Oružanim snagama i sa sveučilištima u Zagrebu, a njihova je atraktivnost u tome što prvostupnike po završetku ovog studija čeka siguran posao u postrojbama Oružanih snaga na mjestima pravih časničkih dužnosti. Ovaj prijedlog izmjena i dopuna usklađuje nove studije sa Zakonom o službi u Oružanim snagama uvodeći treću kategoriju zaposlenih zaposlene u javnim službama, odnosno službi. Još bi se samo osvrnula na vojne specijaliste koji su posebna kategorija osoblja jako važna kategorija, mjesta vojnih specijalista prema ovom prijedlogu popunjavaju se iz tri različita izvora iz redova vojnih osoba, iz redova državnih službenika i namještenika ali ako nije moguće ni na jedan od navedenih načina onda iz tržišta rada i tako neće ostati nepopunjenih mjesta. Oružane snage odlikuje očuvanje profesionalizma, kategoričko definirani unutrašnji odnosi i autoritarna struktura kako bi suverenitet države bio zaštićen. Prijedlog ovog zakona nema podlogu u politici nego u podršci reformi i razvoju Oružanih snaga RH uređenjem školovanja i zapošljavanja u Oružanim snagama. Naravno da Klub zastupnika i zastupnika SDP-a prihvaća i prijedlog izmjena i dopuna Zakona o službi u Oružanim snagama RH. Hvala.
Tomislav Ivić replika.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Kolegice Špoljar, vi ste u svojoj raspravi istaknuli kako je većina jel tako zakona iz područja obrane, pa izvješća u ovom domu usvojena jednoglasno i to je točno, i dobro da je tako. I mislim da kada su u pitanju ovakvi zakoni pa i izvješća jel takvo stanje u Oružanim snagama da se ne bi trebali dijeliti po stranačkoj pripadnosti jer svima nam je interes isti da RH bude što sigurnija zemlja u svakom pogledu. I to je kažem dobro da je tako, ali ne možete hitnost u proceduri opravdavati članstvom u NATO savezu. Pa nismo jučer postali članica NATO saveza. Članica NATO saveza smo postali prije 6 godini i bilo je dovoljno vremena da prilagodimo sve propise koje je bilo potrebno prilagoditi propisima NATO saveza. Dakle to kao argument da time opravdavate hitnost postupka jednostavno ne stoji.
Uvaženi predsjedniče Odbora za obranu, evo ja se moram složiti s vama i da još jednom podvučemo ovaj dio o tome kako se svi slažemo oko toga da je obrana zaista važna stvar za našu državu i kako smo svi zajednički stojimo iza Zakona o obrani i Zakona o Oružanim snagama. Međutim, ono što ste vi rekli sada ja moram naglasiti da nije članstvo i u mojoj raspravi se to vidjelo da nije članstvo, u NATO-u razlog za hitnost postupaka, nego vrlo konkretno i ono što je zamjenica ministra rekla, i ono što sam ja još jednom rekla naime vrlo konkretno zračni prostor države Hrvatske i intervencije u zračnom prostoru države Hrvatske u sklopu sa međunarodnim ugovorima. Dakle to nije članstvo u NATO-u nego vrlo konkretna intervencija.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Tomislav Ivić.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra obrane, kolegice i kolege. Odmah u startu reći ću da Klub zastupnika HDZ-a neće podržati prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani kao ni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH. Jedan od razloga je formalno proceduralni a drugi je sadržajni i tiče se predloženih izmjena navedenih zakona. I jedan i drugi zakon u saborsku proceduru upućuju se po hitnom postupku a da za to ne postoje opravdani razlozi. Kao opravdan razlog za hitnost postupka u obrazloženjima oba nacrta prijedloga navode same odredbe zakona koje je potrebno urediti radi daljnje potpore razvoju obrambenog resora. Razvidno je da navedeno samo po sebi ne može biti opravdani razlog za donošenje navedenih zakona po hitnom postupku u kontekstu odredbe članka 204. Poslovnika Hrvatskog sabora samim tim što je spomenuta normativna potpora razvoju obrambenog resora strateška zadaća a ne neka izvanredna okolnost koja bi mogla biti opravdanim razlogom za hitnost. Pri tome treba naglasiti da je Ministarstvo obrane kao stručni nositelj bitno skratilo i proceduru izrade nacrta prijedloga zakona provodeći samo završni dio postupka procjene učinka propisa koji se odnosi na javnu raspravu o konačnim zakonskim rješenjima. Treba naglasiti da ministarstvo kao stručni nositelj nije poštovalo ni krajnji rok za javnu raspravu. S obzirom da su nacrti prijedloga objavljeni na službenim stranicama 7.svibnja, a da je trajanje rasprave predviđeno do zaključno 20.svibnja iz čega proizlazi da je za javnu raspravu ostalo svega 13 dana. Pri tome ne može se izbjeći dojam da su oba zakona preuranjena i nedovoljno pripremljena, te da im nije prethodila neophodna i primjerena raščlamba, te prethodne konzultacije na što vas upozorava savjetnik za obranu i nacionalnu sigurnost predsjednice Republike u svom dopisu od 20.svibnja 2015.godine. Dakle pitanje čemu žurba? Zašto ne zakon u dva čitanja, prvo i drugo čitanje, zašto ne rasprava u ovom Domu, zašto tolika hitnost? Oba zakona su došla u Hrvatski sabor prije par dana i već evo danas imamo raspravu i to naravno po običaju kada su ovakve teme u pitanju u kasnim popodnevnim satima kada je saborska dvorana praktički prazna. Nije ovo prvi puta, to je rekao bih pravilo kada su u pitanju ovakvi zakoni da se raspravlja u kasnim popodnevnim satima. Jeli cilj da to prođe nezamijećeno u javnosti ili je nešto drugo, ja odgovor uistinu ne znam ali je uistinu simptomatično. Naravno pored ove proceduralne sporne su i sadržajne stvari kada je u pitanju Zakon o obrani pri tome su sporna i upitne predložene izmjene članka poput članaka 49., 51., 52., 53.i 54. Zakona o obrani kojima su ministru obrane date ovlasti predlaganja predsjedniku Republike donošenja naredbi o uporabi Oružanih snaga RH. Dakle, predsjednik Republike ne bi više mogao donositi odgovarajuće naredbe bez prijedlog ministra obrane. Kako se radi o naredbama koje predsjednik Republike donosi na temelju odluka Hrvatskog sabora, bilo bi neopravdano provedbu tih odluka činiti ovisnim o prijedlozima ministra. U suštini predloženim izmjenama navedenih članaka zakona ministar obrane uključio bi se u lanac zapovijedanja Oružanih snaga RH što ne bi bilo u skladu s Ustavom RH te je samim tim krajnje neprihvatljivo. Naime, Ministarstvo obrane i ministar kao njegov čelnik nemaju ovlasti zapovijedanja nad Oružanim snagama RH po Ustavu RH. Takvu ovlast nemaju niti mogu imati ni prema članku 6. Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave, a niti prema članku 14. Zakona o obrani. Zato prema članku 12. Zakona o obrani Ministarstvo obrane kao središnje tijelo državne uprave ima planske, usmjeravajuće, koordinacijske i nadzorne funkcije u obrani, te osigurava uvjeta za funkcioniranje i djelovanje Oružanih snaga. S druge strane, prema članku 7.stavku 3. Zakona o obrani Ministarstvo obrane obavlja stručne poslove za potrebe predsjednika Republike u svezi s njegovim ovlastima u području obrane, a temeljna ovlast predsjednika Republike propisana Ustavom RH jest upravo ovlast vrhovnog zapovijedanja Oružanim snagama RH. Prema tome, na temelju svih naprijed citiranih zakonskih odredbi razvidno je da bi uključivanje ministra obrane odnosno Ministarstva obrane u lanac zapovijedanja nad Oružanim snagama RH bilo protivno Ustavu RH odnosno protivno duhu i smislu ovlasti predsjednika RH kao vrhovnog zapovjednika Oružanih snaga RH. Zato smo protiv ovakvim prijedloga izmjena zakona. Treba reći i to da prijedlog zakona ima važnih i konstruktivnih prijedloga poput preciziranja o uporabi Oružanih snaga RH u situacijama koje zahtijevaju borbeno djelovanje protiv zrakoplova, a posebno uređivanje uporabe u integriranom savezničkom sustavu nadzora i zaštite zračnog prostora kojima će se svakako unaprijediti sustav obrane RH i to nije sporno i to kao takvog apsolutno nemamo ništa protiv. Kada je u pitanju Zakon o službi u oružanim snagama pored isto one primjedbe o hitnosti koju apsolutno ne podržavamo, držimo da ima puno dobrih stvari koje se predlažu u izmjenama zakona. Kolege prethodno su istaknuli poput produljenja, jel tako, ovog prvog vojničkog ugovora s 3 na 4 godine, reguliranje statusa vojnih specijalista, transformacija koja se provodi na Vojnom učilištu i zakonsko reguliranje itd., ali nam je neprihvatljivo ukidanje Prvostupanjskog vojno stegovnog suda u Oružanim snagama i Višeg vojno stegovnog suda u Ministarstvu obrane, te ustrojavanje Vojno stegovnog suda u Ministarstvu obrane koji odgovaraju ministru, a ministar nadzire njegov rad. Dakle kada je u pitanju vojna stega, nadležnosti su u cijelosti oduzete načelniku glavnog stožera, što držimo nelogičnim i sve je stavljeno pod kontrolu ministra. Umjesto da pravilnik o stegovnoj odgovornosti kao što je to bilo i do sada i dalje donosi predsjednik RH, on postaje ovlast ministra odnosno ministar donosi pravilnik i postoji samo jedan stupanj vojno stegovnog suda koji ostaje pod kontrolom ministarstva. Sud bi trebao ostati ustrojbeno vezan uz oružane snage jer tamo on uistinu organski pripada i i osnovan je zbog stege vojnih osoba i Oružanih snaga. To je razlog zašto mislimo da bi ovo trebalo mijenjati kada je u pitanju vojno stegovno sudstvo. Razumijem ovo što ste vi gospođo zamjenice govorili da to nije klasični sud, je li tako, da je to disciplinski sud, ali i danas smo na odboru čuli da u različitim zemljama postoje različita rješenja, da je to negdje u ministarstvu, da je negdje u Oružanim snagama i u Ministarstvu kao što je to bilo kod nas. I držimo da bi to bilo bolje rješenje nego što je ovaj predloženi način. Dakle iz svega ovoga što sam rekao, dakle i iz proceduralnih razloga zbog hitnosti postupka ali i zbog sadržajnih izmjena posebice kada je u pitanju Zakon o obrani Klub Hrvatske demokratske zajednice neće podržati navedene prijedloge zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo dvije replike. Poštovani zastupnik Josip Đakić ima repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolega Ivić dobro ste ustvrdili da ovdje postoje stvari koje se odnose na ministra obrane kao političku osobu koja se sada stavlja u zapovjedni lanac Oružanih snaga što apsolutno Ustavom i nije predviđeno nigdje. Jasno je i to da se on kao politička osoba stavlja kao taj koji će donositi pravilnik o tome kako će izgledati vojno stegovni postupak, predlagati suce i nadzirati suce. Pa šta je to nego politizacija Oružanih snaga? To smo doživjeli u još jednom momentu kada je predsjednik Republike se drznuo pa stavio primjedbe na određene Zakona o obrani i o Oružanim snagama, tada je promijenjeni zakon pa predsjednik Republike više ne treba se od njega tražiti prethodna suglasnost za određene zakone. Tako se i u ovim segmentima koji se danas u ovo kasno poslije podne, predvečer donose, koji su provedeni kao što su provedeni bez prave javne rasprave, bez nekakvih sugestija, uvažavanja, jasno dovodi u pitanje da li stvarno se želi postići da ministar kao politička osoba upravlja Oružanim snagama, da li je to politizacija depolitizirane vojske. Pitanje je stvarno što se želi učiniti s ovim i da li po drugi puta se ovim zakonskim izmjenama predsjedniku Republike smanjuju njegove ovlasti kao suglasnosti koje je prethodno davao.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Tomislav Ivić.
Hvala lijepo. Kolega Đakiću, ja sam u svojoj raspravi jasno rekao da je vrlo upitno s ustavne pozicije stavljati predsjednika Republike da prije nego što, odnosno da ne može donijeti odluku, naredbu o uporabi Oružanih snaga bez prijedloga ministra. To je jednostavno po mom shvaćanju sa pozicije Ustava neodrživo. Jer Ustavom je jasno rečeno tko je vrhovni zapovjednik Oružanih snaga i tko zapovijeda Oružanim snagama. Na ovaj način kao što sam rekao, ministar obrane se na mala vrata uključuje u zapovjedni lanac i on i Ministarstvo obrane. Ima li potrebe da nakon odluke Hrvatskog sabora uz suglasnost predsjednice ili predsjednika Republike, predsjednik Republike mora čekati prijedlog ministra. Dakle nakon odluke Sabora ovog Visokog doma, predsjednik Republike mora čekati prijedlog ministra da bi donio odluku o uporabi Oružanih snaga. Dakle to je, ja bih rekao suprotno duhu ustavnih odredba kojima je regulirano pozicija predsjednika Republike, posebice kada je u pitanju zapovijedanje Oružanim snagama. I bojim se da nakon donošenja ovoga zakona će to biti i predmet ozbiljnih rasprava je li ovaj zakon u skladu sa Ustavom ili on to nije.
Hvala lijepa. Poštovani Borislav Kovačić ima repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa vi ste evo gospodine predsjedniče odbora ponovno govorili o nepotrebnosti i hitnost, hitnog postupka kod donošenja ovih zakona. Propitkujem da li bi vi pretpostavili, evo da prokomentiramo članak 2. Prijedloga zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama, da li pretpostavili gubitak akademske godine zbog drugog čitanja ovog zakona. Ma vjerojatno ne bi, pa dovoljan je to razlog. Tim više, neću biti maliciozan i reći da li bi bio i veći interes pa i nas ovdje zastupnika kod drugog čitanja jer ovo nije alibi zato što je u 19 sati rasprava o ovim važnim zakonima. Ili isto tako članak 14. Zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o obrani. Kada ste govorili o vojno stegovnoj praksi i izrazili više, odnosno svoje protivljenje, podsjećam ono što smo i danas čuli na odboru iz usta naših uvaženih profesora, radi se o različitim modelima i u okviru Europske unije, oni su govorili oko pristupa, oko 4 različita pristupa. I čak štoviše ovo je jedan model koji se evo predlaže i mi ga unaprijed osuđujemo, tim više što je i tamo bilo na neki način dokazano da i ne postoje nekakvi ustavni prijepori. I vjerujem kada ste govorili na kraju i o dobrim stranama jednog i drugog zakona da ćemo se zajedno složit da vezano uz članak 1. Zakona o službi u Oružanim snagama kojim se predviđa uvođenje specijalnosti pa i tih stručnjaka sa područja tržišta rada vjerujem da dijelite isto mišljenje da je to sigurno dobra stvar i dobro rješenje koje je ugrađeno u ove zakone. Hvala predsjedniče.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Tomislav Ivić.
Kolega Kovačić, ne bi bila izgubljena akademska godina. Moglo se to sve na vrijeme odraditi, mogli su prijedlozi izmjena oba zakona doći puno ranije nego što su došli u Hrvatski sabor. Mogla se i rasprava u dva čitanja provest na istoj sjednici, dakle zašto do 15.7. nije moglo biti drugo čitanje. Ako smo dobili ovaj prijedlog zakona u petak u Hrvatski sabor, a danas već raspravljamo, zašto za tri tjedna ne bi mogli raspravljati u drugom čitanju? Dakle to jednostavno ne drži vodu kao opravdanje za hitnost i to sigurno nije transformacija vojnog učilišta i uvođenje novih programa nije razlog hitnosti postupka. Apsolutno podržavamo sve ono što se tamo događa na vojnom učilištu i bili smo prije možda mjesec dana tamo u posjeti, mjesec-dva dana i zaista je dobro vidjeti da se postižu značajni pomaci. I nismo protiv, a priori protiv, ali ne možemo podržati nešto što jednostavno nema opravdanja da se radi na način na koji se radi i ništa više.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je Klub zastupnika HDSSB-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Dražen Đurović.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo zamjenice ministra, poštovane zastupnice i zastupnici. Pokušat ću biti kratak i ne ponavljati zapravo ono sve što je rečeno. Kad je riječ, nažalost prije nekoliko dana sam hvalio izvješće o obrani i rad ove garniture ministarstva u ime našeg kluba i podupro zapravo njihov rad. Iskreno moram priznat da sam pomalo iznenađen ovim prijedlozima izmjena i dopuna oba zakona, načinom kako su došli i načinom kako se to sve zajedno kod njih odvija i zbog toga se ne mogu otet dojmu da dio ovih izmjena zapravo ili dio utjecaja koji su uspostavili nad Oružanim snagama kroz ove izmjene zakona možda ne dolazi malo izvan krugova samog Ministarstva obrane, odnosno ministra i zamjenice ministra i njihovih suradnika. Kad je riječ o izmjenama i dopunama Zakona, prijedlogu dopuna Zakona o obrani mislim da je kolega Ivić zapravo iznio prilično dobro argumente i probleme koji se tu otvaraju. Članak 100. Ustava Republike Hrvatske potpuno je jasan i dodatna uspostava i stavljanje ministra obrane tu u lanac onih koji daju odluke ili suglasnost nad operativnim ili taktičkim zapovijedanjem ili nadzor nad Oružanim snagama, moram priznati da djeluje prilično dvojben i nejasni su ciljevi zapravo uopće donošenja ovakvih izmjena Zakona o obrani. Dakle jasan je ovaj dio kad je riječ o suradnji unutar NATO savez, ali ovo uvođenje ministra obrane je prilično nejasno koji su ciljevi i razlozi, dakle ako ćemo gledat dosadašnju praksu i način zapovijedanja sustavom Oružanih snaga i na kraju sam Ustav Republike Hrvatske. Također kad je riječ o komunalnoj naknadi i o neplaćanju komunalne naknade jedinicama lokalne samouprave postavio sam pitanje pa postavit ću ga još jedanput i vama, zašto vozila Oružanih snaga Republike Hrvatske plaćaju cestarinu na Hrvatskim autocestama. Dakle Oružane snage Republike Hrvatske plaćaju sve troškove Republici Hrvatskoj koji postoje, a sada se upravo pojavljuje prvi trošak kao izravan prihod jedinica lokalne samouprave koji će se njima izuzet. Dakle ne možemo u svim mjerama, imali smo izmjene poreza na dohodak, ne možemo u svim mjerama tražit uštede samo na razini jedinica lokalne samouprave. Dakle bio bih za, ali idemo onda neki set pa vidjeti što još tu ima što zapravo zaista nema smisla da Hrvatska vojska plaća ili da je se tereti kako bi se njen proračun olakšao s obzirom da je smanjivan i u rebalansu da je smanjivan. Ali zašto samo na račun jedinica lokalne samouprave? Tako da kažem s jedne strane bio za to da to bude lakše, ali s druge strane je to manjak u prihodima jedinica lokalne samouprave, a vojarne se ne nalaze u pravilu u jedinicama lokalne samouprave koje imaju jake izvore prihoda. Te su se jedinice lokalne samouprave na neki način iz njih se vojska već otprije izmjestila i vrlo često se vojni objekti i vojni kapaciteti nalaze upravo na jedinicama lokalne samouprave na njihovom području jedinice lokalne samouprave koje relativno slabo financijski stoje. Kad je riječ, dakle ove izmjene i dopune Zakona o obrani klub HDSSB-a neće podržati i nismo sigurni da je ovaj način, ovaj put i ova rješenja da su dobra, da su sto posto usklađena sa hrvatskim Ustavom i ne prepoznajemo ih da su na tragu dosadašnjih mjera i načina rada ove garniture u Ministarstvu obrane. Kad je riječ o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama tu ima dosta dobrih mjera, dobrih pomaka, dobrih rješenja. Kad je riječ o ovome, o vojno-stegovnom sudu mi u Hrvatskoj smo često mijenjali prakse, pa smo vidjeli negdje da postoje neka druga praksa, pa smo je mi usvajali, pa ona nije išla, pa smo je opet mijenjali a skloni smo zapravo to činiti a ne održavati neki kontinuitet. Ukoliko je jedan sustav relativno solidno funkcionirao ne vidim razloga da ga se mijenja. Ako on nije solidno funkcionirao onda to i recimo i utvrdimo zašto nije, gdje su bili problemi i što poduzimamo zapravo da bi te probleme otklonili. A ovdje se ne govori o tome da to nije bilo dobro ili da nije bilo funkcionalno ili da je, nego se traži jedan eto novi model u nekim da sad ponovno ne ponavljam sve što je do sada rečeno. Stoga ne vidim razloga zapravo da se na ovaj način to čini, najjasnijih razloga oko vojno-stegovnog suda. Dok ovo drugo zapravo je prihvatljivo. Stoga će kad je riječ o izmjenama i dopunama Zakona o službi klub HDSSB-a biti suzdržan. I naravno, treća stvar što su i prethodnici zapravo ponavljali bilo bi ipak najbolje, najsretnije da su ova dva zakona zapravo išla kroz dva čitanja i naravno da smo čuli malo više i stručnu javnost i da smo čuli što o tome ima reći i vrhovna zapovjednica Oružanih snaga. Hvala.
Hvala i vama poštovani kolega. Na redu su Hrvatski laburisti, klub Hrvatskih laburista u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Zlatko Tušak. Izvolite kolega Tušak.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra. Kao što sam i u samoj replici rekao na početku jednim dijelom sam i razočaran, a i nezadovoljan na način kada ovako jedan važan zakon se daje u hitnu proceduru na ovakav način. Jer imali smo 12.6. je uvršteno u dnevni red saborske rasprave ova dva zakona, Zakon o obrani i Zakon o Oružanim snagama, da bi evo 17. imali raspravu. 19. ćemo imati vjerojatno glasovanje i imamo tjedan dana je period od donošenja dva vrlo važna zakona o kojem itekako bi trebalo i raspraviti i argumentirano vidjeti i procijeniti da li eventualno određeni problemi unutar zakona koji su naznačeni se i mogu popraviti ili eventualno tražiti nekakva druga rješenja. Ja mislim da o ovako važnom zakonu u 7 dana od uvrštavanja u dnevni red pojedinog Parlamenta, pa do donošenja da to nije praksa ni u jednoj zemlji u EU osim u Hrvatskoj. I to nam u nikom slučaju ne može biti na čast pogotovo ako se radi o ovakvim zakonima kao o Zakonu o obrani ili Zakonu o Oružanim snagama. Ja mislim da pojedinim parlamentima to ne bi palo ni na pamet da u tako kratkom roku donose takve zakone. I samo zbog toga, pa da su i pojedina rješenja idealna i da nisu sporna, a ima nekih stvari koje su sporne bi bio red da bude makar iako je i ono se kaže zbog nekakvih opravdanih razloga da bi trebao biti u hitnoj proceduri. Ali onda barem nekakav dulji period da to kvalitetnije se može i kroz odbore raspraviti i na samoj plenarnoj sjednici Sabora. Zato mislim da hitni postupak i ovakav način je vrlo neozbiljno od Hrvatskog sabora. To je moje mišljenje, a vjerujem da veliki dio i građana će dijeliti takvo mišljenje, jer mislim da sa ovim e neće završiti priča oko zakona pogotovo kada se govori o ovome što je kazano a po meni to uopće nije trebalo dirati u zakonu, jer i te odredbe kada je u pitanju članak 13. ili članak 54. a vezano za naredbu na prijedlog ministra obrane jer u tom dijelu neki su upozorili i na članak Ustava 100. Ali ja moram reći i na članak Ustava broj 94. gdje kaže da Predsjednik Republike odgovara za obranu, a pitanje odgovornosti je jedan i širi pojam. I ako govorimo da naredbe može donositi samo na osnovu prijedloga ministra, onda se postavlja pitanje i kolika je ta odgovornost. I da li eventualno ove izmjene u samom zakonu nisu povod za možda i opet daljnje sukobe između predsjednice i premijera Vlade. Ja ne bih volio da to bude tako, ali u stvari to može biti i daljnji povod između određenih prijepora. Kada je u pitanju ovaj dio o čemu je bilo govoreno i kazano da je i to razlog za hitni postupak, a to je odluka o dodjeli Oružanih snaga u zaštiti zračnog prostora zemalja članica, članak 14., 54a. i djelovanje Oružanih snaga zemalja članica u hrvatskom zračnom prostoru. Je kada je u pitanju zaštita zračnog prostora u Hrvatskoj onda je Sabor i nadalje ostao taj koji daje prethodno odobrenje. Ali tu se negdje postavlja jedno pitanje na način kako je formuliran ovaj prijedlog zakona? To je ne samo djelovanje u nekakvim interventnim situacijama nego to sam zakon otvara i nekakvu širu i veću mogućnost što jasno si postavljamo pitanje znajući da sada završava na neki način isporuka i remont MIG-ova vezano za zaštitu zračnog prostora. Ali da i njihov vijek trajanja negdje još bi trebao biti 7 godina, a to znači da već sada će trebati krenuti i donositi odluke da li će se Hrvatsko ratno zrakoplovstvo obnoviti sa novim zrakoplovima, koji će tip biti, koja je zemlja? Znademo da tu postoje određeni interesi pa počev od Amerike, Izraela i nekih drugih zemalja i tu je pitanje da mora proći jedan određeni dio godina, a to je osposobljavanje na tim avionima da bi oni praktično i mogli zamijeniti ove postojeće avione. Jasno, to je i na neki način i pitanje koje otvara prostor unutar toga da li je to pripremanje da ćemo mi eventualno napustiti zaštitu našeg zračnog prostora pa omogućiti nekome drugome ili eventualno u dogovoru već sa nekim drugima ćemo zajednički štiti ovaj prostor. Ali mislim da bi hrvatska javnost o tome trebala znati, da bi trebala znati koji su planovi kada je u pitanju zaštita zračnog prostora i sigurnosti Hrvatske. Ono što na kraju želim reći, a to je pitanje komunalne naknade i mislim pogotovo na ovakav način u hitnom postupku i gdje se kaže da u roku od 30 dana jedinice lokalne samouprave trebaju i donijeti odluku vezano za neplaćanje komunalne naknade vezano za vojne objekte na svojem području je vrlo neprimjereno u ovoj situaciji. Jer neke jedinice lokalne samouprave su u svojim proračunima i planirale ta sredstva i ona će biti sad dovedena u vrlo nezgodnu situaciju jer od svojih planiranih sredstava neće ih moći ostvariti i neće moći realizirati određene stvari. Tko će im eventualno za njihove planove biti odgovoran? Zato i mislim da kada se donosi jedan zakon da se o tome itekako trebalo voditi računa, pogotovo znajući da značajni dio sredstava je jedinicama lokalne samouprave na neki način smanjeno kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak. A ovo će biti za neke koji imaju značajne vojne objekte na svojem području itekako financijski udar u njihove proračune. Znamo situaciju da čak prošle godine je gradonačelnik Slunja i dao ostavku upravo zbog toga jer se nije mogao naplatiti vezano za komunalnu naknadu, a pojedina mala mjesta, općine ili gradovi u kojima jesu izrazito značajni vojni objekti to će njima biti itekako značajni udar. A sa druge strane država iz proračuna nije našla adekvatna rješenja za njihove proračune koji itekako neće moći na ovakav način opstati i neće se moći isfinancirati ono sve što je predviđeno iz komunalne naknade. Zato mislim da ishitreni ovaj način nije bio potreban i mislim da nije dobro. A što se tiče ovog drugog zakona to je pitanje Zakona o Oružanim snagama, u tom dijelu i podržavamo određena rješenja koja jesu kvalitetno pogotovo ovaj dio produženja prvih ugovora sa 3 godine na 4 godine. Ali zbog načina o kojima sam rekao i problema mislim da sama procedura nije dobra, ne možemo podržati ove zakone. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani kolega. Iscrpili smo listu prijavljenih za raspravu u ime klubova i zastupnika. Pozivam poštovanu zamjenicu ministra, završna riječ predlagateljice.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo uvaženi saborski zastupnici koji ste imali strpljenja dočekati kraj ove rasprave ja vam se zahvaljujem i na primjedbama i na pokudama u vezi sa Zakonom o obrani i sa Zakonom o službi. Nema ovdje gospodina Novaka iako ću početi od njega. Ispričavam se ako sam rabila termin nacrt, umjesto prijedlog, učinila sam to nehotično nisam primijetila i zahvaljujem mu ako me je ispravio korektno. Što se njegove primjedbe tiče da sam mu ja simpatična u svom stavu da branim čvrsto svoje stavove ne znam jel to simpatično ili nije simpatično, on je meni simpatičan isto kad iznosi stavove o kojima eto mislim da ne zna ponekad dovoljno pa ih pročita laički. Ja mislim da nešto o obrani znam, evo iduće godine će biti 30 godina da u njoj radim i mislim da moji stavovi nisu prečvrsti. Uvijek sam za dijalog i za razgovor sa svima vama i pokušavam na sve ono što ste vi dali primjedbu odgovoriti sa obrazloženjem i argumentirano. Njegova primjedba da nismo dobro obrazložili zašto smo povećali 3 godine na 4 godine i da je samo razlog bio to da je 20 godina mirovinskog staža, to je jedan od razloga. Znači, kada osoba koja će imati prvi ugovor na 4 godine, 5 na 6 znači ukupno imamo kad zbrojimo znači doći ćemo do broja od 15 godina. On je zaboravio odredbu znači da se vojnik u Oružane snage može primiti najkasnije do kalendarske godine u kojoj završava 27. godina. Znači 27 + ovih 15 bi bilo nekakve 42 godine života starosti, što se po procjenama pojedinih zemalja smatra vremenskim rokom starosti osobe za profesionalnog vojnika da obavlja posao profesionalnog vojnika koji je izuzetno zahtjevan. A naši profesionalni vojnici su prvenstveno raspoređeni u gardijskim brigadama je jedan od razloga zašto smo se opredijelili za ovaj način. Zatim postavio nam je pitanje isključenja međumjesnog prijevoza, mislim da nije pročitao i drugu odredbu, znači osobe koje su smještene u vojnim lokacijama a to su prvenstveno znači naši vojnici za koje želimo da nisu svakodnevno u autobusima kada je riječ o profesionalnim vojnicima nego osobe znači koje su smještene u vojnim lokacijama tijekom boravka i izvršavanja svoje službe imaju pravo i 50% naknade stanovanja prema najbližem mjestu gdje oni inače žive. Dobivaju i taj iznos naknade prema tome nismo im oduzeli ništa dugo. U pravilu nam časnici i ostali koji imaju mogućnosti, za koje imamo mogućnosti smještaja oni su smješteni u službene stanove i u službenim stanovima vodi se računa da je njihova veličina ovisno o veličini njihovih obitelji da u njima mogu biti smješteni. Gospodin Novak je također rekao da misli da komunalnu naknadu eto ovog trenutka uzimamo iz razloga da bismo mogli financirati vojnu paradu, mislim da to čak i nije bilo simpatično rečeno, a ja vas jednostavno pitam što biste vi učinili na poziciji ministra obrane koji ima pred sobom Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH koje je donijet 2013.godine gdje u članku 19.piše "RH i državni uredi oslobođeni su plaćanja komunalne naknade." Prema tome, ministar obrane je samo imao različito postupanje da njegova želja ovim prijelaznim odredbama da se to uskladi u roku 30 dana je bila želja da svi gradovi odnosno lokalna samouprava postupa na isti način. Ako vi imate situaciju da su neki gradovi sami napravili izmjenu svojih rješenja i ne plaćaju više komunalnu naknadu a iza toga imate gradove koji nas ovršavaju i tjeraju nas ministra obrane znači u postupak u protuovrhe jer u protivnom će on odgovarati iduće godine kada dođe državna revizija u Ministarstvo obrane zašto nije za taj iznos napravio protuovrhu. Mislim da je njegovo ponašanje odgovorno. Da li je ono na najboljem tragu da Ministarstvo obrane treba biti oslobođeno komunalne naknade mislim da ste trebali raspravljati o tome kad se donosio ovaj Zakon o upravljanju i raspolaganju imovinom u vlasništvu RH. S druge strane mislim da nije još uvijek kasno i nakon ovoga, ovo je naš samo doslovce očajnički pokušaj da to ujednačimo i da iduće godine nemamo prigovor toga da se ministar obrane za neke jedinice lokalne samouprave oglušio pa nije napravio protuovrhu na iznos novca koji mu je skinut. S druge strane sami ste rekli da pojedine lokalne, jedinice lokalne samouprave samo žive od komunalne naknade i onda se postavlja pitanje i evo ja ću vam reći primjer Grada Benkovca pogledajte mu proračun i pogledajte koliko uprihoduje od Ministarstva obrane od komunalne naknade. Znači postavlja se pitanje njihove funkcionalnosti i njihove održivosti o čemu se isto može razgovarati. Ministarstvo obrane je uvijek otvoreno za ovu vrstu razgovora, uopće mi smo ponudili čak razgovore prije nego ovoga na način da idemo na drugačiji način utvrđivati visinu komunalne naknade da nam ih lokalna samouprava ne obračunava znači na površine koje jednostavno na sebi nemaju nikakvu infrastrukturu apsolutno nikakvu nego je riječ o dijelovima šuma koje se samo kao takve koriste, oni su to odbili. Možda će ovo biti jedan od načina koji će ih primorati da svi skupa zajedno sjednemo na stol i još jednom razmotrimo ovo pitanje. I mislim da je Ministarstvo obrane uvijek otvoreno za ovu vrstu pitanja. Gospodin Novak je rekao da ćemo ovim oduzimanjem komunalne naknade mi onemogućiti da se siromašni i ostali financiranju u tim jedinicama područne i lokalne samouprave, neka od kolegica ovdje, nisam nažalost zapamtila saborski zastupnik, ili zastupnica je pravilno rekao novac od komunalne naknade ne može se koristiti ni za jednu drugu svrhu, nego samo za komunalnu infrastrukturu. Prema tome, to što neke jedinice lokalne samouprave pribjegavaju tome jer nemaju dovoljno novca za vlastito financiranje drugih potreba pa ne proširuju znači komunalnu infrastrukturu za novac koji su dobili u odnos u ime komunalne naknade ono što mogu reći to je znači da oni samim tim čine prekršaj. Gospodin Petar Baranović jednako tako osvrnuo se na komunalnu naknadu i osvrnuo se na pitanje znači neodgovornog ponašanja države prema imovini koja je predana, uputio je to državi, Vladi, i ja mogu to prihvatit u ime Vlade, međutim Ministarstvo obrane je pojedine objekte proglasilo neperspektivnim, predalo ih je Državnom uredu za upravljanje imovinom jer je takav zakon i nakon toga Ministarstvo obrane uistinu ne može i nema više snage niti sredstava da čuva takve objekte do trenutka kada će ih država samo ministarstvo do kada će ih država predati lokalnoj samoupravi ili nečem drugom. Ja ću vam za primjer reći da je Ministarstvo obrane evo u Puli bilo do možda pred mjesec dana, to je za nas iscrpljujuće voditi vojsku iz Vinkovaca da bi u Puli čuvala muzil zato da ga netko ne devastira, zato što ga jedinica lokalne samouprave nije preuzela. Mislim da to uistinu nije obveza niti više dužnost Ministarstva obrane da i one skromne resurse o kojima ste zadnji put svi govorili ovdje da je proračun Ministarstva obrane smanjen što je istina i bili su tu neki su i protiv izvješća, godišnje izvješća o obrani glasali upravo iz razloga što smo dobili manje financijskih sredstava a s druge strane nam kažu, sad neki govore zašto to ne čuvamo. Jedna i druga međusobno tvrdnja se kako tako preklapaju. Neki od vas koji su govorili da je četiri mjeseca od trenutka, ja ni jednog trenutka nisam rekla da mi nismo imali prenijetu ovlast za zapovijedanje, znači za uporabu našeg dvojca. Ona je postojala međutim bila je manjkava i bila je donijeta 2009.godine bez zakonske osnove. Donio ju je tada general, znači zapovjednik Hrvatske vojske bez toga da je u Zakonu o obrani imao osnovu za nju. Sada kada smo dobili zahtjeva da se ona obnovi sadašnji načelnik glavnog stožera je na jedan isti način na koji ne bi prihvatila i ja nije želio prenijeti ovlast operativnog i taktičkog zapovijedanja bez da se za to stvori pravna osnova u Zakonu o obrani. I ja sam na odboru govorila da je razlog za to 4 mjeseca, vama možda izgleda puno, meni ne izgleda puno upravo iz razloga što nije bilo jednostavno složiti način na koji to u odnosu na ustavne odredbe moramo regulirati. Gospodin Gjurković je o tome da o Hrvatskom vojnom učilištu i o njegovom razvoju, mi Hrvatsko vojno učilište uistinu vodimo prema jednoj znanstvenoistraživačkoj ustanovi i to nam je namjera, ja vam to ovdje potvrđujem. Znači očekujemo da bi ono imali svoje sposobnosti za dvije godine da bi moglo dobiti dopusnicu, a razlog je čini mi se da neki od vas nisu shvatili nije riječ o upisu studenata koji će kasniti nego je riječ o osobama koje smo mi dobili kao mogućim zaposlenicima tog istog vojnih studija. Znači na dva studija možemo mlade ljude koji se žele razvijati kroz znanstvenu djelatnost na suradnička znanstvena nastavna i znanstveno-nastavna ustrojbena mjesta i oni se mogu razvijati u skladu sa Zakonom o znanosti. Za nas je to izuzetno važno zato što smo jednu grupu koja je postojala do određenog trenutka unutar oružanih snaga izgubili. Znači netko od naših pripadnika može biti u isto vrijeme i djelatna vojna osoba, a može se razvijati kroz Zakon o znanstvenoj djelatnosti i može doći do redovnog profesora. Znači mi želimo u Hrvatskom vojnom učilištu stvoriti predmete koji će biti predmeti koji su specifični, specijalistički predmeti od naših ljudi koji su djelatne vojne osobe da studentima mogu predavati ravnopravno sa profesorima odnosno sa fakultetima s kojima imamo sklopljene ugovore. To je razlog zašto smo mi smatrali da jedna godina u razvoju mladog čovjeka koji se želi razvijati znanstveno puno da bismo ju propustili, a nismo to mogli napraviti neki od vas su nam rekli zašto to niste napravili prije, nismo napravili prije jer jednostavno Ministarstvo znanosti nam je tek sada dalo odobrenje da bismo u naš zakon mogli uvesti treću kategoriju zaposlenika uz djelatne osobe, državne službenike i namještenike da to budu zaposlenici javnih službi i da ako nisu djelatne vojne osobe mogu biti plaćeni kao zaposlenici javnih službi. Gospođa Dunja Špoljar vam je jednostavno plastično pokazala primjerom što znači kontrola zračnog prostora i zašto je važno da NATO zapovjedništvo u Napulju koje vidi radarsku sliku može intervenirati i dobiti od našeg ovlaštenika, a to će rekla sam vam biti zapovjednik Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, dobiti suglasnost da protiv takvog zrakoplova ukoliko se one ne odazove, ukoliko ne kaže zašto je skrenuo s rute i ukoliko se pretpostavi da na ispaljene upozoravajuće signale ne reagira, ako se pretpostavi da on predstavlja prijetnju da se može donijeti odluka da se borbeno djeluje. NATO kako god ga mi doživljavamo na prostoru RH to neće učiniti sam nego treba odluku nacionalnog ovlaštenika za takvo nešto. Druga stvar koju možda neki od vas nisu razumjeli, druga stvar unutar tih odredbi je nešto što je sklapanje međunarodnih ugovora sa zemljama koje nama ponude sklopiti ugovor. To ne znači da ćemo mi sklopiti ugovore sa svim zemljama koje su članice NATO saveza nego one koje su zainteresirane. U pravilu su vam to zainteresirane zemlje s kojim graničite. Zemlje s kojima graničite kažu mi ćemo vam dati dozvolu kada sklopite sporazum da svojim zračnim snagama ukoliko ih savezno zapovjedništvo digne mogu prijeći granicu i u Mađarskoj borbeno djelovati ovisno o sporazumu da li će to biti 5, 15 ili 20km unutar njihovog prostora od hrvatske granice. To su osnovni razlozi zbog kojih smo mijenjali zakon u tom dijelu i mislim da je gospođa Špoljar dala sasvim konkretan primjer koji smo imali prilike ovih dana doživjeti. Ono što je većina vas spominjala, a to je 49,51,52,53,54, ja ću vam postaviti pitanje, predsjednica Republike kako mislite da je do sada donijela naredbu o uporabi oružanih snaga nakon što je Hrvatski sabor donio odluku da 90 pripadnika oružanih snaga ide u Operaciju Resolute support. U odluci koju je donio Hrvatski sabor ja ju nemam sada pred sobom ali ću vam citirati Hrvatski sabor donosi odluku da se 90 pripadnika Oružanih snaga upućuje u Mirovnu operaciju ili Mirovinu misiju Resolute support na rok od 6 mjeseci i da je Vlada dužna točka 2.otrpilike glasila izvijestiti Hrvatski sabor o provođenju te odluke. U popratnom obrazloženju te odluke u pravilu su vam navedene što će činiti osnovu tih snaga od tih 90 koje ćemo mi uputiti. Tako je zadnji put npr. u obrazloženju napisano da će osnovu tih snaga činiti pripadnici Bojne za specijalna djelovanja. Ali time nismo vam napisali konkretan kontingent kako će koja struktura kontingenta će biti od tih 90 ljudi. Nismo vam ih mogli napisati zato jer nakon što smo od Hrvatskog sabora dobili mandat da možemo ići u Afganistan i u tu mirovinu misiju tada načelnik glavnog stožera ili njegovi ljudi koje on odredi odlaze na tzv. konferenciju o generiranju snaga gdje onda izabiru između onoga što saveznici nude i ostale pozicije. Kada imate ukupno ostale pozicije tada vam se formira cijeli kontingent i zato vam u toj odredbi piše da načelnik da ministar obrane će napraviti s načelnikom glavnog stožera, to nitko od vas nije ovdje spomenuo, uredno u zakonu piše, ministar obrane u suradnji s načelnikom glavnog stožera predložit će predsjednici Republike naredbu. To nije nikakvo uplitanje u njen zapovjedni lanac jer predsjednik Republike i sada predsjednica Republike i bivši predsjednici dvojica za koje sam ja radila nikada nisu donijeli naredbu bez da im prijedlog nije uputio ministar obrane. Ovo je samo tehničko formaliziranje onoga što se inače u stvarnosti radi. Tako da svaka ovdje primisao o tome da je naša namjera bila da ulazi ministar obrane u proces zapovijedanja Oružanim snagama. Ako ste me imali prilike slušati, vodila se velika rasprave o tome tko je zapovjednik Oružanih snaga i nikada nitko iz Ministarstva obrane da dvoji o tome da uredno kaže da je zapovjednik Oružanih snaga i vrhovni zapovjednik predsjednik Republike. Mislim da o tome nema nikakve dvojbe. Postoje samo stanja u kojima netko odlučuje o uporabi Oružanih snaga, a mislim da danas nije ni vrijeme ni mjesto da vam o tome govorim. Tako da, da na to pitanje mislim da sam vam odgovorila. Nikada još znači predsjednik Mesić, predsjednik Josipović i predsjednica Republike nisu donijeli naredbu bilo koju izravno na osnovu odluke Hrvatskoga sabora. Uvijek je taj prijedlog napravio ministar obrane. Prema tome, to je tehnička stvar a ne ulaženje u lanac zapovijedanja. Zatim gospodin Đurović nam je, da vi ste nam dali istu primjedbu, znači mislim da sam vam odgovor na to dala. Komunalnu naknadu, e da, gospodinu Tušaku ostajem još samo dužna reći da on je sada, ovo su što sam vam obrazložila, znači o kontroli zračnog prostora doveo u pitanje znači nabavu borbenih zrakoplova, vjerujte to međusobno nema nikakve veze, ako mi možete vjerovati. Prema tome Vijeće za obranu prošle godine, znači sve odgovorne osobe koje se bave obranom tada su rekli da će se u nabavu borbenog zrakoplovstva, da li će ono biti novo, polovno ili neko, ići sigurno da se od nabave borbenih zrakoplova neće odustati, Ministarstvo obrane vam je, to sam vam i zadnji puta rekla sada u postupku prikupljanja informativnih ponuda da vidimo uopće što se u svijetu nudi i po kojim cijenama i što bi to za Republiku Hrvatsku bilo priuštilo. I odluka o tome se mora donijeti do 2016. godine. O tome da nas dvojac sada ne može izvršiti ovu zadaću moram vam reći da dvojac može izvršiti tu zadaću. Znači 11 aviona MIG-ova koji su bili na remontu je primljeno u Oružane snage i u svakodnevnoj uporabi je 8 od njih. Znači mi zadovoljavamo prosjek svih drugih država koje imaju borbeno zrakoplovstvo. Evo hvala vam na pažnji.
Hvala i vama, poštovana zamjenice ministra. Imamo repliku, poštovani zastupnik tomislav Ivić.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa kolegice Tafra vi ste rekli kako je do sada to funkcioniralo, tako misleći na ove odredbe zakona. Ja se slažem s vama, do sada je to jako dobro funkcioniralo. Zašto onda to mijenjati? Zašto unositi u obliku obvezne forme? I to je sporno. Ništa drugo nije sporno. Zašto predsjednik Države ne može donijeti odluku ili naredbu o uporabi Oružanih snaga bez prethodnog prijedloga ministra a na temelju odluke Hrvatskoga sabora? Zašto u to uplitati u obliku obvezne forme ministra obrane? Nema jednostavno potrebe. I do sada zna se kako je to, naravno da neće predsjednica sama pisati naredbe i zapovjedi o uporabi Oružanih snaga da joj treba stručna potpora i podrška. Pa Zakonom o obrani jer tako je rješenje pitanje tko opslužuje predsjednicu Republike u stručnim pitanjima. To je Ministarstvo obrane i Glavni stožer kao sastavni dio. Dakle nema potrebe, nema ni razlog da unosimo pomutnju sa ovom odredbom koja dovodi u pitanje uopće ustavnost je li tako ovakvog prijedloga zakona. Ništa više.
Odgovor na repliku poštovana zamjenica ministra Višnja Tafra.
Pa evo ja se ne volim igrati pitanjima ustavnosti jer mislim da nisam dovoljno dobar ustavno pravni stručnjak, ostaviti ćemo to nekome tko je ustavno pravni stručnjak da se bavi time i ne sporimo nikome da na sva rješenja koja smo napravili u Zakonu o obrani, u službi i 2013. godine i danas, znači svatko onaj tko po Ustavu može pokrenuti ocjenu ustavnosti jer smatra da je neki zakon, odnosno akt u suprotnosti sa Ustavom to može učiniti. Mi vam samo kažemo, vojska vam ne voli funkcionirati na način da nije sve propisano. Ponekad se mi čak na njih ljutimo zbog toga. I to su samo bili razlozi znači što smo uveli, to nije nikakvo uvođenje ministra obrane. Prema tome, kada predsjednica Republike dobije takav prijedlog kako vi kažete prijedlog naredbe ona ga jednako tako odbije, vrati jer u krajnjoj liniji ne mora biti suglasna sa prijedlogom kontingenta koji će uputiti ministar obrane. A s druge strane morate biti svjesni toga da kontingent ipak na kraju treba netko pregledati, tko će činiti sastav kontingenta jer u krajnjoj liniji sam sastav nosi i određenu financijsku težinu. Prema tome to je bio osnovni razlog i uistinu vam govorim da nikakav razlog za ulaženje u lanac zapovijedanja nije bio. Danas na saborskom Odboru za obranu razgovarali smo o tome. Postavili ste mi pitanje da li su savjetnici predsjednice Republike bili kod nas na konzultacijama, odgovorila sam vam da jesu, navela sam svu trojcu koji su bili kod nas na konzultacijama i suglasili su se sa ovakvim tekstom kakav je napravljen. Imali su određene primjedbe koje smo mi popravili. Međutim, budući da je zakonom 2013. godine izostavljena znači odredba odnosno brisana odredba da predsjednica Republike daje suglasnost na prijedloge zakona iz područja obrane, njena pismena suglasnost više nije potrebna. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ako mogu ja pitati može li zapovjednica dati zapovijed a da nema prijedloga?
… [[Govornica nije uključena.]]
Neformalno, neformalno. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] /Govornik se isključio/…
… [[Govornica nije uključena.]]
Dobro, hvala. Samo je to sporno za mene. Iscrpili smo listu prijavljenih za raspravu klubova zastupnika i zaključnu riječ predlagateljice. Time smo završili i raspravu o ovim prijedlozima zakona. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti za to. Sada ćemo zastati sa radom. Nastaviti ćemo u plenarnom zasjedanju Hrvatskoga sabora sutra sa već utvrđenom točkom dnevnog reda točka 4. Izvješće predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske o stanju sudbene vlasti za 2014. godinu. Želim dobar odmor, nastavak slijedi, čekamo vas sutra. Sada ćemo, da vidimo imamo li kvorum ponovo. Može? Hvala lijepa. Imamo dovoljno zastupnika da možemo odlučivati. Idemo na odlučivanje o temama o kojima smo raspravljali proteklih dana. Prvo je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 850, rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da kod donošenja ovog zakona je potrebna većina glasova svih zastupnika u Hrvatskom saboru tj. 76 glasova za, članak 252. Poslovnika Hrvatskog sabora. Molim glasujte. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 4 glasa suzdržana i 21 glas protiv, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obrani, u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.