[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,04 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnoga reda 8. sjednice sa 7 novih točaka. Kolega Petrov, vi ste nešto tražili? Ne mogu utvrditi točno što.
Ne, samo sam se javio u trenutku kada navedete dopunu dnevnog reda i započnete glasovanje za stanku.
Dobro. Znači 7 je novih točaka. … [[Upadica se ne razumije.]] Što? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Ali hajde idemo redom. Dopustite da prođemo pa ćemo onda nakon toga ići dalje. Dakle, 7 je novih točaka. Prijedlog dopune dostavljen vam je elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese u hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1., 2. i 3. predložene dopune? Ako nema, smatram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Kako sukladno članku 225. stavku 4. pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su se sve predložene točke našle uvrštenima u dnevni red 8. sjednice.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika MOST-a, Marija Selak Raspudić.
Kolegice i kolege, kao što znamo buran je tjedan za nama, a taj tjedan je tek početak pozitivnih promjena jer će sve ono što se dogodilo ovaj tjedan imati dalekosežne političke posljedice. Da, prva odluka na koju se svi osvrćemo je svakako HDZ-ova kazna za korupciju koju se ne smije zaboraviti. Pa smo mogli čuti premijera da je zgrožen tom kaznom, ustanovio da je on za sve ostale članove oporbe NBA. Ne, premijeru u NBA dolaze najbolji i najsposobniji sportaši, ne možete kupiti mjesto u NBA-u. Premijeru Plenkoviću, za vas se više eventualno sportskim rječnikom metaforički može reći da sjedite na klupi nekog trećerazrednog kluba jer vam je tata dobar s trenerom. Tolika je panika uslijedila nakon ove presude u redovima vladajuće većine da su kao manu s neba odjednom počeli dijeliti novac hrvatskim građanima sve da bi oni zaboravili da su ga prethodno ukrali, pa smo mogli čuti da će rasti minimalna plaća, mogli smo čuti da će se fiksirati cijena goriva, ali tu treba poslati jasnu poruku, nemate vi što fiksirati cijenu goriva, ima da vi režete trošarine, da uzmete iz svojih usta, a ne da remetite tržište i poduzetnička usta, a sebe držite netaknutima. Da bismo spriječili inflaciju kojoj sad svi svjedočimo i koja najviše opterećuje hrvatske građane rast cijena goriva koji će se preliti na rast svih ostalih cijena i džepove naših građana, pa i onih koji ne voze, vi morate rezati trošarine, a ne glumiti da nešto činite privremenim fiksiranjem cijena koji će dugoročno imati vjerojatno po nas sve kao društvo više štete nego koristi. Sve ove poruke koje su stigle od vladajuće većine samo pokazuju ozbiljnu paniku u njihovim redovima i panika je opravdana jer jučer su se dogodile važne stvari u HS, dogodilo se to da se sada jasno vidjelo da ima oporbe, da je oporba u nekim stvarima bez obzira na sve različitosti koje nas dijele, ujedinjena u tome da ipak postoji neka granica za koju ne dopuštamo u pravnom poretku da se u ovoj državi prelazi. Ima oporbe i oporba je danas pobijedila, ali to je tek početak bitke jer pravo je pitanje tko je uopće kriv da je došlo do toga da se blokira ova govornica? Krivac za ovaj pravni kaos je isključivo vladajuća većina. Da se Odbor za ustav na vrijeme sazvao i proglasio ono što je učinio tek danas, sjednicu koju je trebao protustatutarnim uopće ne bi bilo potrebe za blokiranjem ove pozornice. Nažalost, blokiranje, ovakvo fizičko blokiranje je jedini jezik koji vladajuća većina poznaje jer tek nakon njega bez obzira na sva prethodna upozorenja koja smo poslali o tome da se ista sjednica nije smjela održati stoga da je izbor za ravnatelja HRT-a protuzakonit, a on je inače protuzakonit i zbog same provedbe natječaja i zbog kandidata koji je predložen, a koji je u sukobu interesa, nisu urodila plodom. Urodila je plodom tek ujedinjena metaforička i performativna akcija oporbe. To pokazuje da još uvijek ima nade, da vladi gori tlo pod nogama i da ovdje ipak unatoč svim porukama koje smo mogli čuti od vladajuće većine, unatoč potpunom pravnom kaosu, ignoriranju svih propisa i pokušaju nametanja ravnatelja HRT-a bez obzira na sve naše različitosti postoje stvari koje su iznad njih i iznad naših partikularnih političkih interesa i koje nas ujedinjuju. U tom smislu oporba je danas odnijela važnu pobjedu, HDZ-u je tlo pod nogama konačno i opravdano uzdrmano, ova pobjeda tek je početak svijetlije hrvatske političke budućnosti u kojoj će HDZ zato što je sam to svojim djelovanjem zaslužio biti ostavljen u ropotarnici povijesti.
Molim vas da dopustite da krene iznošenje stajališta, prva je uvažena zastupnica Ljubica Lukačić, izvolite.
Evo poštovane kolegice i kolege ja ću pokušati glasnije govoriti, dakle danas je 15. listopada dan, Međunarodni dan bijeloga štapa. Hrvatski savez slijepih ove godine Međunarodni dan bijeloga štapa obilježava s porukom „ako ne vidimo nismo nevidljivi“. Ovom porukom želi se upozoriti društvo u cjelini na veću potrebu uključenosti, dakle ovom porukom ponovit ću je još jednom „ako ne vidimo nismo nevidljivi“ Hrvatski savez slijepih želi upozoriti društvo u cjelini na potrebu uključenosti slijepih osoba u društvu. U urbanim sredinama to je vidljivo na način da ima sve veći broj taktilnih traka, staza vodilja što nažalost u malim sredinama ne možemo vidjeti. Ovom prigodom evo apelirala bih i na naše kolege saborske zastupnike koji su gradonačelnici ili načelnici gradova i općina da u svojim sredinama razmotre mogućnosti da se vanjski i unutarnji prostor prilagodi slijepim i slabovidnim osobama. Dakle, ukoliko se pridržavamo konvencije, a to stalno naglašavamo i ja sam sigurna da mnogi to i čine, dakle Članak 9. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom upravo govori o pristupačnosti. Ovo je jedan od načina kako možemo prilagoditi prostor slijepim osobama, dakle staze vodilje su jedan od prilagodbe, a koji slijepim osobama puno znači. Svi žele znati kud idu tako i slijepa osoba, a putem staze vodilje to ćemo joj omogućiti. Dakle, još jednom želim čestitati svim našim sugrađanima osobama koje ne vide ili su slabovidne današnji Međunarodni dan bijeloga štapa. Ukažimo danas na potrebu prilagodbe prostora vanjskog i unutarnjeg, dakle na potrebu pristupačnosti i da našim sugrađanima omogućimo lakše kretanje. Kako onima koji su u kolicima tako na današnji dan osobito slijepim i slabovidnim osobama. Još jednom neka vam je ovaj Međunarodni dan bijeloga štapa sretan na način da u svim sredinama u cijeloj RH vidimo što više staza vodilja. Hvala vam lijepa.
Slijedi slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana Dalija Orešković.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici, jučer je u pokušaju bijega od odgovornosti predsjednik Vlade Andrej Plenković umjesto da prizna ulogu kompletne političke stranke kojoj je na čelu u sustavnoj višegodišnjoj pljačci RH obrušio se na oporbu prozivajući neke od oporbenih političkih grupacija za iskazivanje nekih totalitarnih manira. Pa ne mogu zamisliti veće totalitarne manire od onih koje pokazuje ne samo Andrej Plenković osobno nego HDZ, njegova Vlada, njegov stranački kolega predsjedavatelj i kompletan HDZ u radu Hrvatskoga sabora. Kad Andrej Plenković kaže da mu je neprihvatljivo da se HDZ-u lijepe etikete, treba reći da to da je HDZ koruptivna stranka na vlasti više nije etiketa nego činjenično stanje koje proizlazi iz pravomoćne presude. Kada Andrej Plenković kaže da njemu nije prihvatljivo biti kriv ili snositi teret krivnje ili odgovornosti za nešto što su počinili drugi, treba reći da on itekako nosi političku odgovornost i da ne bi bio na poziciji na kojoj je sada da nije bilo ne samo HDZ-a nego i Ive Sanadera. A kada već govorimo o tome što jest ili nije prihvatljivo ne bi trebalo biti prihvatljivo za hrvatske građane da im državu vodi, da s njom upravlja ovakva politička stranka, koruptivna stranka koja je sada na vlasti. Još manje bi bilo prihvatljivo da takva politička stranka oblikuje našu sudbinu i našu budućnost u slijedećim godinama i desetljećima. Jedno od područja koje se koruptivna vlast drznula kreirati je i Strategija suzbijanja korupcije o kojoj smo trebali raspravljati ovaj tjedan. Gledajući unatrag koliko su bile uspješne sve prethodne strategije suzbijanja korupcije možemo reći da su one doživjele svoj teški poraz. Ako usporedimo pravomoćnu presudu koja je donesena u odnosu na HDZ i Ivu Sanadera možemo reći da je šteta što ju je Hrvatska država morala toliko dugo čekati. No, ipak ju je dočekala. U odnosu na neke druge teške korupcijske slučajeve, možda najteže što ih je Hrvatska uopće imala kao što je to primjerice afera Borg i kao što je to primjerice način na koji je ovdje u Hrvatskom saboru izglasan Zakon o Agrokoru nadležna tijela što kaznenog progona, ali i druga tijela koja su se trebala baviti primjerice segmentom sukoba interesa uopće nisu došla u priliku raspravljanja, utvrđivanja činjeničnog stanja i izricanja kaznene, prekršajne ili moralne odgovornosti. I to je ta totalitarna Hrvatska u kojoj se mi nalazimo sada. Razlog tome zašto, zašto tijela kaznenog progona nisu se upustila u otvaranje istrage o aferi Borg je način na koji se odvija politički život, ne na način na koji je propisan Ustavom RH i Poslovnikom Hrvatskog sabora, nego se u suštini svodi na političku moć i utjecaj jedne osobe koja je na čelu HDZ-a. Tako je bilo u vrijeme Ive Sandera, a tako je još uvijek dan danas i sada. Kada se donosio Zakon o Agrokoru doslovno je preko noći unutar 24 sata prijedlog tog zakona kojeg je osmišljavala jedna mala interesna skupina upućen u saborsku proceduru. Nema tog saborskog zastupnika koji se mogao uputiti u sadržaj njegovih odredbi pa reći jesu li one takve da ih doista treba izglasati. Izglasale su se zato što je tako htjela politička volja. I u tome je njezina koruptivna snaga. Dakle, to je bila korupcija, ali korupcija o kojoj nadležna tijela nisu imala prilike odlučivati. Ta sila, ta totalitarna sila kojom HDZ upravlja i vlada vidi se i na ovom naoko banalnom primjeru procedure izbora novog glavnog ravnatelja HRT-a. Dakle, bilo je potrebno da sinoć doslovno fizički silom spriječimo da se o toj točci glasa danas, da bi ponovno silom HDZ ovu točku dnevnog reda pokušao nametnuti već slijedeći tjedan. Ne u one dane kada je uobičajeno da Hrvatski sabor raspravlja i zasjeda, nego uvođenjem jednog dodatnog saborskog radnog dana. Pozivam saborske zastupnike da takvoj sili i nadalje nastave pružati otpor. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika HSS-a i RF-a, poštovana Katarina Peović.
Evo iz ove sabornice čuje se o mnogo čemu, često iz raznih izvora i raznih političkih opredjeljenja, ali se o radnicima i o njihovim plaćama malo što ovdje čuje. Svake godine Vlada RH uredbom najkasnije do 31. listopada treba odrediti iznos minimalne plaće za iduću godinu. Minimalna plaća se uvijek određuje u iznosu koji nije dovoljan za pokrivanje osnovnih životnih potreba. 2021.g. utvrđen je iznos minimalne plaće od 4.250 kuna bruto odnosno 3.400 kuna neto što je bilo uvećanje od 187,47 kuna u odnosu na 2020. godinu. Ustavom je u Članku 56. određeno da svaki zaposleni ima pravo na zaradu kojom može osigurati sebi i obitelji slobodan i dostojan život, ali ja vas pitam kome možemo osigurati siguran i dostojan život s ovakvom minimalnom plaćom. Mnogi se osvrću na Aladrovićevu izjavu da je ovo fenomenalno mjesto za život puno dramatičnija izjava je izrečena neki dan znači na GSV-u nakon kojeg je znači Vlada razgovarala sa sindikatima o situaciji s inflacijom i onda je Aladrović jedini znači iznio nešto što će biti reakcija na to, kaže povećanje minimalne plaće što je skaredno i uistinu bi bilo smiješno da nije tragično jer je riječ o listopadu kada Vlada mora odrediti minimalnu plaću i to zakonski ta minimalna plaća mora biti veća od one koja je bila u prethodnoj godini. No, što reći o tim izjavama ako uzmemo u obzir izjavu ministra, premijera koji je rekao da će naša prosječna plaća i to za 2 godine biti 1000 EUR-a što je iznos minimalne plaće u Sloveniji, a i taj iznos čak i da uvedemo 1000 EUR-a ne bi bio dostatan za osnovne životne potrebe po izračunu Novog sindikata minimalna plaća trebala bi iznositi oko 10.400 kuna. Naravno da ne možemo biti nerealni da ne razumijemo da to jest visoki iznos, ali nekakav izračun koji bi nam govorio koliko je u raskoraku minimalna plaća od minimalne plaće koja bi bila realna da pokriva te osnovne životne troškove bila bi itekako korisna, ali te država je odustala od računanja koje bi nam bilo itekako korisno, a zato je Radnička fronta uputila i Vladi zaključak kojim se obvezuje na računanje tog iznosa. Ovdje se suočavamo sa najvećom inflacijom od 2013. godine 3,1% na godišnjoj razini to će se najviše odraziti na život radne većine, onih koji žive od svog rada. Znači to su ili umirovljenici, oni koji su živjeli od svog rada ili oni koji sada žive od svog rada, radnici, ili oni koji žele živjeti od svog rada, nezaposleni. To je bio zaključak GSV-a da će se samo minimalna plaća dignuti, a tada je rečeno da se što se tiče inflacije neće ništa popraviti osim šta će se pratiti ta inflacija. Nakon presude HDZ-u kao prvoj i osuđenoj stranici kao kriminalna organizacija Plenković je odlučio ograničiti jel taj iznos naftnih derivata, no to svakako nije dovoljno. Znači ne samo da će doći do problema i dolazi do problema već sad u prijevozu, znači ljudi ne mogu kupiti benzin, nego nemamo zapravo nikakve politike koje bi poboljšale i stavile naglasak na javni prijevoz, a to znači da javni prijevoz treba biti besplatan pogotovo u ovoj situaciji i treba biti subvencioniran. Nemamo nikakvu reakciju znači na to da će se standard većine srozati i izborene dodaci umirovljenicima je zapravo nešto što je pojela inflacija, a tako će biti i sa minimalnom plaćom predviđam jel, bez obzira koliku će ju Vlada odrediti ona sigurno neće baš biti dostatna za život, ali čekamo 30.1. kada ćemo saznati taj fenomenalan iznos minimalne plaće u fenomenalnom mjestu za život.
Evo, ovim smo iscrpili iznošenja stajališta. Nastavljamo kako se već navedeno u utorak 19. listopada u 9 i 30. Ugodan vikend svima. SJEDNICA PREKINUTA U 13,25 SATI. Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika SDP-a, poštovana Martina Vlašić Iljkić.
Poštovane kolegice, poštovani kolege. Pred nama je u javnom savjetovanju reforma sustava socijalne skrbi koja se sastoji od paketa 7 zakona od koja su dva ključna Zakon o socijalnoj skrbi i Zakon o udomiteljstvu, te 5 strukovnih zakona kojim se reguliraju profesije u području socijalne skrbi, te također se planira donijeti 3 nacionalne strategije, Nacionalni plan borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti, Nacionalni plan razvoja socijalnih usluga i Nacionalni plan izjednačavanja mogućnosti za osobe sa invaliditetom. Već u samom početku dolazi do manipuliranja činjenicama. Akcijski plan unaprjeđenja sustava socijalne skrbi nije donesen konsenzusom na visokoj razini, kako to ministar Aladrović izjavljuje jer tako predstavljenu reformu nije podržala niti Komora socijalnih radnika, a niti Znanstvena zajednica studijskog centra socijalnog rada Pravnog fakulteta u Zagrebu, a koji su ključni u provedbi ove reforme. Stoga je apsolutno neprihvatljivo i suprotno svim dosadašnjim iskustvima i praksama dugogodišnjih rada centara da se sustav socijalne skrbi organizacijski podredi jednom modelu kao što je to Zavod za mirovinsko osiguranje ili Zavod za zapošljavanje. Nažalost, to je prva samo kao posljedica nepoznavanja sustava i spajanja 3 velika resora. I dok se na svim razinama potiče decentralizacija sustava, sustav socijalne skrbi se prevodi u jedan centraliziran sustav. Uvodi se Hrvatski zavod za socijalni rad, područne službe, uvode se uputnice, a to je sve bilo i zamišljeno dijelom reforme 2011.g., kao i zavodi što su nekad bili zamišljeni, a nakon primjene nekoliko samo mjeseci su i ukinuti tada. Nadalje, prema nacionalnoj razvoj strategiji koju smo usvojili RH do 2030.g. stoji doslovno ojačati će se uloga centra za socijalnu skrb kao ključnih aktera u socijalnoj politici i unaprijediti njihova uloga u socijalnom planiranju radi razvoja i dostupnosti potrebnih socijalnih usluga. I posebna pozornost će se polučiti u smanjenju javnih ovlasti. No što imamo sada? Imamo očito reformu koja je u suprotnosti sa nacionalnom strategijom ili u najmanjem slučaju je ne prati jer nema nigdje spomena u nacionalnoj strategiji niti o zavodima nego isključivo jačanje centara za socijalnu skrb. Od smanjenja javnih ovlasti jedino kako navodite u nacrtu Zakona o socijalnoj skrbi je znači naknada do zaposlenja koja prestaje postojati, a koja je pravo zapravo marginalno u opterećenju stručnih radnika. Iznosi na ukupnoj razini 1.838 korisnika naspram brojnosti korisnika osobnih invalidnina ili doplataka za pomoć i njegu čiji je ukupan broj 123 tisuća kuna, 123.373 korisnika. Također, imamo povijest obiteljskih centara kao samostalne ustanove davnih dana, pa ustanove pripojene centrima za socijalnu skrb. Sada dolazi do ponovno razdvajanja obiteljskih centara od centara nakon sedmogodišnjeg rada tih istih obiteljskih centara unutar sustava socijalne skrbi odnosno kao podružnice centara za socijalnu skrb. U sadašnjim podružnicama obiteljskim centrima je zaposleno vrlo malo ljudi. Sastoji se od predstojnika podružnice, psihologa, pravnika ili socijalnog radnika znači nekolicine ljudi čija je djelatnost usmjerena na preventivni rad u lokalnoj zajednici. I sada takve male podružnice postaju ustanove prema nacrtu Zakona o socijalnoj skrbi i trebaju imati zaposlenog ravnatelja, imenovano upravo vijeće pa administrativnog radnika, računovodstvenog radnika, za sve te poslove su do sada obavljali računovodstveni radnici centara za socijalnu skrb. Bespotrebno trošenje proračunskih sredstava. Ako je do sada obiteljski centar radio unutar sustava i dalje će on biti dio sustava samo će kao zasebna ustanova biti sa većim troškovima jer kako ministar kaže da se destigmatizira rad obiteljskog centra i približi lokalnoj zajednici. I da bi apsurd bio veći unutar obiteljskih centara se uvodi obavljanje psihosocijalnog tretmana radi prevencije nasilničkog ponašanja koji ima za cilj zaustaviti nasilje među partnerima ili u obitelji. Dakle, ne može se govoriti o prevenciji nasilničkog ponašanja ako mu je za cilj zaustaviti nasilničko ponašanje. Očito funkcija obiteljskog centra i dalje nije jasan, niti smjer razvoja [[Upadica: Vrijeme.]] te ministre možda ste pitali, da ste pitali predstavnike obiteljskih centara, a nema ih puno 21, možda bi imali i jasne smjernice [[Upadica: Vrijeme.]] razvoja tih ustanova. Zahvaljujem.
Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnog zastupnika, uvaženi Silvano Hrelja.
Ono što jedemo to postajemo. Hrana je svugdje oko nas no ne znamo je uvijek prepoznati. Nažalost smo se otuđili od prirode. Hrana je simbol ljubavi kad riječi nisu dovoljne. Hrana kao resurs koji ovisi o čistoj i zdravoj prirodi treba biti naše dugoročno opredjeljenje i bogatstvo. Narodna glasi, da bi tvoj unuk bio bogat posadi mu orah, nakon 10 godina ima obilje plodova, a za 60 godina kada unuku bude najviše trebalo ima stablo za prekrasni namještaj. Danas stariji od mlađih uče nove tehnologije, no mlađi od starijih mogu dobiti mnoga znanja vezana za proizvodnju hrane i poznavanje prirode. Uz to i za hobije gljivarstvo, travarstvo, ljekovito bilje, narodna medicina, dakle sve ono što spada i pridonosi zdravoj prehrani. Svjetski dan hrane proglasila je Svjetska zdravstvena organizacija i obilježava se svake godine 16. listopada zbog činjenice da je hrana preduvjet ljudskog opstanka i blagostanja te temeljna ljudska potreba. Cilj obilježavanja ovog dana je pojačati svijest javnosti o problemu nedostatku hrane u svijetu te ojačati solidarnost zemalja u borbi protiv gladi, pothranjenosti i siromaštva. Iako u razvijenim zemljama obilujemo hranom i trošimo je previše u siromašnim zemljama vlada glad. U svijetu 870 milijuna ljudi gladuje, više od 2 milijarde ljudi nema redovan pristup zdravstveno ispravnoj nutritivno adekvatnoj i količinski dostatnoj hrani. Otprilike 14% hrane proizvedene za konzumaciju širom svijeta se izgubi svake godine prije nego uopće dospije na tržište, a koliko se tek baci zbog isteka roka trajanja. Najveći izazov današnjih generacije predstavlja poboljšanje kvalitete hrane u prehrambenom lancu. Trend smanjenja kvalitete hrane uzrokovan sve većom željom za ekonomskom dobiti treba zaustaviti kroz povećanju kontrolu proizvođača hrane, distribucije i prodaje hrane kao i nadzor i ispitivanje hrane u laboratorijima. Svjetski dan hrane poziva na globalnu solidarnost kako bi se pomoglo svim populacijama, a posebno najugroženijima te da se čini više kako bi prehrambeni sustavi postali otporniji i snažniji kako bi mogli izdržati sve veće nestabilnosti i klimatske promjene te kako bi omogućili pristupačnu i održivu zdravu prehranu za sve. Loša ishrana, sjedilački životni stil su doveli do nagle stope porasta stope gojaznosti ne samo u razvijenim zemljama već i u zemljama sa niskim primanjima u kojima glad i pretilost često koegzistiraju, idu ruku pod ruku. Ni jedna regija u tome nije izuzetak. Vrijeme je za radikalno promišljanje proizvodnje, distribucije i konzumacije hrane. Održivi oblici poljoprivrede, šumarstva i ribarstva mogu omogućiti zdravu i kvalitetnu hranu za sve i osigurati dostatne prihode te poticati razvoj ruralnih područja i zaštitu okoliša. Ali trenutno stanje tla, voda, oceana i šuma je alarmantno. I na kraju neke poruke za svih nas. Pripremajte hranu sa pažnjom i ljubavlju. Zamislite se i uvijek mislite na i zamislite se nad devijacijom ljudskog razmišljanja da u svemu tražimo što veću kvalitetu za svoj novac, automobili, kućanski uređaji, odjeća, obuća, a najmanje brige polažemo na to što unosimo u organizam. Savjeti koje bih sa ovog mjesta dao jesu kupujte sezonsko voće i povrće, čitajte što piše na deklaraciji, kupujte lokalno kad god možete, uzgajajte kod kuće, u hrani prirodno svježe i sezonsko je najzdravije i nije najskuplje, no treba znanja, truda i ljubavi za pripremiti dobru hranu. I na kraju, samom kraju, domaća proizvodnja i domaća hrana nemaju alternativu. Hvala vam lijepa.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba Socijaldemokrata, poštovana Romana Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, nedavno gostujući u jednoj emisiji ministar Aladrović rekao je Hrvatska je fenomenalna, fenomenalno mjesto za život. Možda je ako si član HDZ-a i za tebe vrijede neka druga pravila. Također, dok je iz tog nekog svog paralelnog svemira pričao o ljepotama življenja u lijepoj našoj dotaknuo se i socijalne politike u Hrvatskoj. O važnosti socijalne politike u Hrvatskoj najbolje govori to da je Vlada RH predvođena HDZ-om ukinula Ministarstvo socijalne politike i pripojila ga mega ministarstvu kojem izgovor imena traje barem minutu. Možda je to i ciljano kako bi se naglasila svestranost ministra Aladrovića čijem imenu zbog bajkovitih opisa možemo dodati i Hans Christian Andersen. I tako pričajući o socijalnim politikama ministar je naglasio kako oni nisu izazov samo u Hrvatskoj već u cijeloj EU, te kao najveći problem istaknuo je trendove starenja stanovništva i najavio reformu cijelog niza zakona i strateških dokumenata koji se odnosi na socijalne politike i koje će pomoći najugroženijim skupinama. No u novom Zakonu o socijalnoj skrbi koji je pušten u javnu raspravu nema ni riječi o dostojanstvenome životu starijih i nemoćnih i svih drugih ranjivih skupina. Ono što je isplivalo na površinu je ukidanje obiteljskih domova i neuvođenje statusa njegovatelja za starije osobe i obitelj, što je država obećala uvesti i čak stavila u svoju važeću strategiju. No krenimo redom, Hrvatskoj koja stari ne piše se dobro. Vlast nije učinila ama baš ništa da sve brojnijoj starijoj populaciji osigura primjerene uvjete za život kad više ne mogu brinuti sami o sebi. Imamo ministarstvo ogromnog imena i minimalne skrbi o starijima. Nažalost ni u novom Zakonu o socijalnoj skrbi se neće ništa bitno promijeniti osim što se ukidaju obiteljski domovi. Umirovljenici, međutim uopće nisu sretni zbog toga, ali nikome ništa. Odluka o ukidanju gotovo 500 obiteljskih domova u Hrvatskoj neće nimalo pomoći već će i pogoršati postojeću situaciju u kojoj samo 2,6% starijih od 65.g. može jednoga dana računati s mjestom u domu. Ukidanje obiteljskih domova zabrinulo je preko 10.000 obitelji čiji su stariji članovi smješteni u njima. Zabrinulo je 2.000 ljudi koji u njima rade, ali i preko 500 vlasnika koje se kroz 20.g. motiviralo od strane ministarstva da otvaraju upravo ove obiteljske domove. Ako i neki od tih 500 domova ne zadovoljava razinu koja iako nije standardizirana tj. nije bila do donošenja Pravilnika o minimalnim uvjetima koji se donio tek nakon tragedije Andraševac i sve ove godine nije bila kontrolirana, rješenje problema ne smije biti ukidanje domova nego postavljanje određenih standarda. Kapaciteti za smještaj starijih i nemoćnih su već sada nedostatni, a ovom bi se odlukom kaznili kako slabi i nemoćni tako i ljudi koji se skrbe za njih u obiteljskim domovima. Umjesto da se bave ukidanjem ministarstvo bi se trebalo baviti kontrolom i standardizacijom kvalitete, te stvaranjem potencijala za dodatno poboljšanje uvjeta u obiteljskim domovima. Sreću da dobiju mjesto u domu umirovljenika imaju samo rijetki. Postojećih 50-tak javnih domova koji primaju nešto više od 10.000 korisnika ne može pokriti ni polovinu potreba starijih osoba u Hrvatskoj. Privatni domovi, njih 100-tinjak primaju upola manje korisnika, a koštaju duplo više i rijetko tko u Hrvatskoj si može uopće priuštiti takvu vrstu skrbi. A obiteljski domovi koji su niknuli diljem zemlje kao treća opcija smještaja starijih očito odlaze u povijest jer je Vlada RH nakon samo 20.g. shvatila da su se navodno pokazali kao loše rješenje. U domovima socijalne skrbi smješteno je 16.613 korisnika, a ukupno kod svih pružatelja smještaja starijih i nemoćnih osoba 28.527 korisnika. I zato Hrvatska po Eurostatu ima pravu armiju od 800.000 siromaha, socijalnu bombu koja može puknuti u bilo kojem trenutku, a koju čine ljudi koji su cijeli život radili, a sve se čini da će na kraju ostati bez bilo kakve skrbi. Za kraj ne mogu, a da ne postavim pitanje, što je tu točno fenomenalno ministre?
Sada idemo na izbor, imenovanja i razrješenja. Prijedlog Odluke o razrješenju i imenovanju tajnika Hrvatskog sabora. Predlagatelj je predsjednik Hrvatskog sabora, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o razrješenju Davora Orlovića i imenovanju Davora Orlovića za tajnika Hrvatskog sabora. Izvolite kolega Vrkljan, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče sabora, povrijeđen je Članak 14. našeg Poslovnika, a radi se o tome da vi kao prvi i jednaki među nama isto ste saborski zastupnik dužni ste čuvati dignitet sabora. Ovom odlukom da se glasuje o gospodinu Orliću 9, 10 mjeseci nakon što mu je istekao na neki način radni odnos je grubo kršenje digniteta sabora i molim vas da se vi osobno očitujete zašto je to tako.
Hvala vam lijepo, ja sam to i objasnio, trajali su konzultacije i dogovori unutar vladajuće većine, a praksa je bila takva da se događalo da tajnici sabora do razrješenja obnašaju tu dužnost. Dakle, nije ovo prvi put. To je moje objašnjenje. Dajem dakle sada na glasovanje ponovo Prijedlog Odluke o razrješenju i imenovanju Davora Orlovića za tajnika Hrvatskog sabora. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 100 zastupnika, 91 bio je za i 9 suzdržanih pa je na taj način donesena predložena odluka. Prije nego što pređemo sada na slobodne govore samo nekoliko informacija, dakle Odbor za informiranje, informatizaciju i medije sukladno odluci Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav mora održati ponovnu sjednicu, to će biti u ponedjeljak na vrijeme ćete dobiti informaciju kada je to. Započeti ćemo s plenarnom sjednicom u utorak u 9 i 30 iznošenjem stajališta zastupnika i nakon toga raspravom o prijedlogu odluke o imenovanju glavnog ravnatelja HRT-a glasovanje će biti u srijedu u 9 i 30 i nakon toga raspravljat ćemo o Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakon o obnovi. O ostalim točkama bit ćete naravno izvješteni na vrijeme. Hvala vam lijepa. Povreda Poslovnika, izvolite kolegice Raspudić. Samo malo molim vas, molim vas da samo da još se strpite za povredu Poslovnika. Molim vas kolegice i kolege, molim vas sjednite još 30 sekundi, onda malo sačekajte da se isprazni sabornica. Kolegice i kolege, tko ne želi slušati molim vas da napusti sabornicu, tko želi neka ostane, molim još za malo pozornici i s lijeve i s desne strane. Izvolite kolegice Selak Raspudić.
Članak 238. ovakav dnevni red, omalovažavanje saborskih zastupnika jer vladajuća većina nastavlja inzistirati na oktroiranju novog šefa HRT-a koji je u eklatantnom sukobu interesa. Danas je oporba izvojevala veliku pobjedu, naša bitka će se zbog vašeg nastavka oktroiranja nastaviti i nećemo vam dozvoliti da silujete javni servis.
To je vaše pravo demokratsko, a moje je pravo i obaveza da vam dam opomenu jer ste zloupotrijebili Poslovnik. Hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, idemo na prvu točku, kao što je i najavljeno. Izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja, drugo čitanje, P.Z. br. 154., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu te zastupnica Marija Selak Raspudić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovani državni tajnik Ivica Šušak. Najprije, prvi amandman zakona o, amandman Odbora za obrazovanje.
Hvala g. potpredsjedniče, amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku radi preciznijeg nomotehničkog uređenja. Ovim amandmanom propisuju se uvjeti za izbor ravnatelja Centra na način da jedan od propisanih uvjeta za izbor ravnatelja je i ostvareno radno iskustvo u znanstvenoj djelatnosti u području odgoja i obrazovanja kako bi se ovdje prilikom izbora ravnatelja mogli uzeti kandidati koji su svoje radno iskustvo stekli u području odgojnih i obrazovnih znanosti, primjerice, rada na fakultetima.
Hvala lijepa. Postaje sastavni …
Amandman glasi, amandmanom se predlaže da se u podst. 2 ... [[Upadica se ne čuje.]] iza riječi radnog iskustva dodaju riječi u znanstvenoj djelatnosti u području odgoja i obrazovanja u izmijenjenom obliku. ... [[Upadica se ne čuje.]] Tako bi trebao glasiti.
Dobro. Postaje sastavni dio, a, u ime predlagatelj, odbora, izvolite.
U ime Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu HS-a prihvaćam amandman u izmijenjenom obliku. Hvala.
Dobro, postaje sastavni dio. Zastupnica Marija Selak Raspudić podnijela je 2. amandman, broj 1.
Amandman se ne prihvaća.
Budući da poštovane zastupnice nema, onda moramo o tome glasovati. Amandman 2 iste zastupnice.
Ne prihvaća se.
Zastupnice nema, moramo o tome glasovati. Amandman 3 iste zastupnice.
Ne prihvaća se.
O tome isto moramo onda glasovati. I amandman 4 iste zastupnice.
Ne prihvaća se.
O amandmanu onda moramo glasovati. Dobro. Time smo, time smo završili sa amandmanima na ovaj Zakon.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja, drugo čitanje, P.Z. br. 154. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu i zastupnica Marija Selak Raspudić, izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu predložio je jedan amandman, vlada ga je prihvatila u izmijenjenom obliku s čime se podnositelj amandmana suglasio te u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio zakona. I imamo 4 amandmana zastupnice Marije Selak Raspudić, vlada ih ne prihvaća pa ćemo glasovat o sva 4. 1. amandman, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2, ponovno glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. I idemo na zadnji 4. amandman. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova, pa prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 120 zastupnika i zastupnica, 78 za, 20 suzdržanih, 22 protiv tako da smo donijeli Zakon o Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje obrazovanja. Prijedlog Zakona o obrazovanju odraslih, prvo čitanje, P.Z. br. 168, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o obrazovanju odraslih; i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 123 zastupnice i zastupnika, 112 za, 8 suzdržanih i 3 protiv pa je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Da, voljeli bismo dakle u ime HSS-a i RF-a iskoristiti ovu stanku za pitanje koje smatramo najvažnijim u ovom trenutku, a to je pitanje inflacije i pitanje nestabilnih cijena. Naime, upozoravam vas da smo dobili izvješće HNB-a koje se odnosi na drugo polugodište 2020.g. o stabilnosti cijena i monetarnoj politici. Podsjetit ću vas i da HNB ima jednu od temeljnih ciljeva znači kontrolu cijena, pa jednostavila bi i rekla bi da je to kao da u nacističkoj Njemačkoj govorite o ekologiji, dobra tema u krivo vrijeme. Znači o inflaciji cijena govorimo i preko ovog izvještaja o drugoj polovici 2020.g. u trenutku kada je inflacija najveća od 2013.g., u trenutku kada rastu cijene osnovnih potrepština, u trenutku kada rastu cijene goriva i rastu cijene grijanja. Ja bih vas podsjetila da smo trebali o ovom raspravljati i ova točka je trebala biti na dnevnom redu, nažalost dobili smo je u ovom obliku, u trenutku kada prije znači ove inflacije smo imali 7% stanovništva koje nije moglo platiti grijanje, 300.000 ljudi u Hrvatskoj nije moglo izdvojiti za račune za grijanje, u ovom trenutku mislim kolegice i kolege da bismo trebali dati dužno poštovanje, a HNB je trebao dati izvješće dakle koje je vezano uz ovaj dramatični trenutak u kojem se nalazimo. Prema tome, tražimo stanku kako bismo upozorili da ovaj tip reakcije na situaciju u kojoj se nalazimo nije primjeren. Podsjetit ću vas da je vlada sa sindikatima razgovarala neki dan, zaključili su da nema nikakvih problema i da jedino treba pratiti dakle inflaciju. A ministar Aladrović je rekao da će samo razmisliti o povećanju minimalne plaće iako ministar Aladrović ima zakonski obvezu povećanje minimalne plaće [[Upadica: Hvala vam]] i to do kraja ovog mjeseca.
Hvala vam lijepa. Stanka je odobrena. Sukladno čl. 293.b. pristupamo glasovanju. Prima se na znanje navedena polugodišnja informacija, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 116 zastupnica i zastupnika, 76 za, 27 suzdržanih, 13 protiv, pa je donesen zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture, prvo čitanje, P.Z. br. 177. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona.“ Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je ponovo 123 zastupnice i zastupnika, 113 za, 8 suzdržanih, 2 protiv i donesen je zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, Klub Mosta traži stanku vezano upravo za ovu 1. točku za izbor predsjednika Vrhovnog suda. Vrhovni sud ima mogućnost utjecaja na sudačku praksu, na ispravljanje loših odluka sudaca i sudova, na povećanje učinkovitosti sudaca. Može se zbog toga podržati izbor Radovana Dobronića za predsjednika Vrhovnog suda, ali to nije bjanko podrška jer ćemo ga mjeriti svake godine sa njegovim izvješćem koje donosi ovdje u Hrvatski sabor upravo po onim parametrima koje je sam naveo. Ovaj tjedan obilježile su teme pravosuđa. Izbor predsjednika Vrhovnog suda, presuda HDZ-u za korupciju, a isto tako i protuzakoniti prisilni način dovođenja rasprave o izboru ravnatelja HRT-a u ovaj visoki dom. I ako ćemo govoriti o tome što je rak rana hrvatskog društva, onda je to pravosuđe. I ako ćemo govoriti s kojeg mjesta se treba početi mijenjati, onda se treba mijenjati iz ovog doma, s ovog mjesta. Zato je nemoguće, nedopustivo da se na način protuzakonit pokušava provesti rasprava o izboru ravnatelja HRT-a. A ono što je još najgore od svega toga, pokušava se protuzakonito provesti dok je glavni ravnatelj HRT-a u ovom trenutku od kada je odstupio od vlasti u pritvoru, a čovjeka kojeg se pokušava progurati kao novoga ravnatelja HRT-a taj čovjek je sam priznao da je već u sukobu interesa. I ako govorimo tko kreira klimu u društvu, zbog čega postoji netrpeljivost prema političarima, prema politici općenito u Republici Hrvatskoj onda je to zbog naših odluka i ja vas zato pozivam donosite časne odluke, pa će i politika u Hrvatskoj biti časna.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena. Kolega Hasanbegović izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta kako bi se dodatno konzultirali oko zauzimanja stava o kandidatu za predsjednika Vrhovnoga suda. Naime, nekoliko je prijepornih elemenata. Prvo sam način izbora kontaminiran je i instrumentaliziran od dva čimbenika Predsjednik Republike i predsjednik Vlade i pretvoren u osobno mužjačko nadmetanje kojem je obezvrijeđena uloga i važnost Vrhovnoga suda. Drugo se odnosi na program kandidata koji je u sveopćoj kakofoniji promakao iz vidokruga javnosti osim pitijskog i konktatorskog izbjegavanja jasnog stava u slučaju Lex Perković. Kandidat je nepozvan, izvan konteksta što je trebala biti glazba za stanovite uši u programu u vezi s povijesnim kontraverzama koje su predmet ozbiljnih društvenih prijepora. Stranica 11 programa iznio selektivnu pravno-povijesnu neutemeljenu ideološko-komesarsku interpretaciju bez uporišta u Ustavu i zakonima što kandidata kvalificira za nastavnika općenarodne obrane i društvene samozaštite ili političara određenog ideološkog smjera, ali ne i za predsjednika Vrhovnoga suda. Hvala lijepo.
I ova stanka će biti odobrena. Kolegica Orešković izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. U ime Kluba stranke Centar i stranke Glas tražim stanku u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija. Naime izbor predsjednika Vrhovnog suda ponovno je otvorio i potaknuo pitanje reforme hrvatskog pravosuđa. I ovdje moram istaknuti da reforma hrvatskog pravosuđa nije niti teret, niti odgovornost predsjednika Vrhovnog suda već naša. A ja vas sve zajedno pozivam da ta reforma krene u onom pravcu kako je to u svom programu rada i planu djelovanja opisao i ocrtao sudac Radovan Dobronić. Reforma pravosuđa prije svega bi se trebala baviti sadržajem i kvalitetom prava, a manje pukom formom. Također bi pozvala kompletnu političku scenu da obrati pažnju na ono na što je ukazao sudac Radovan Dobronić, a to su one skrivene poluge moći, ali i odgovornost vlasti, vlasti, HDZ-ove vlasti za stvaranje situacije koju možemo opisati kao legalizirani lopovluk. Ovim putem unaprijed čestitam sucu Radovanu Dobroniću na izboru i imenovanju, a ujedno pozivam i sve suce, ne samo suce Vrhovnog suda, nego i sve ostale suce da mu u onome što kroz pravosuđe sudac Radovan želi postići da mu budu pomoć i podrška. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka kako bismo zapravo još jednom potvrdili da ćemo naravno podržati izbor suca Dobronića za predsjednika vrhovnog suda, ali isto tako istakli da je jedna od naših ključnih očekivanja u reformi pravosuđa, ali i postavljanju primjera na razini vrhovnog suda jest da se ubrzaju postupci, posebno oni postupci koji se tiču kaznenih postupaka vezanih za političku korupciju. Imali smo prilike vidjeti ovih dana šta zapravo znači protok vremena u postupcima koji se tiču korupcije, doslovno političkog vrha zemlje. Presuda u slučaju Fimi-medija u kojoj je i HDZ kao vladajuća stranka odgovorna, proglašena odgovornom za korupciju, pokazuje zapravo to da pravda koja ne dolazi dovoljno brzo ne postiže one društvene učinke koje bi trebala postići. To se vidi i na činjenici da postoji amnezija, zaborav, pa čak i na razini vas kao predsjednika sabora da ste u to vrijeme i vi bili ministar i da je vaše ministarstvo poslovalo sa Fimi-medijom, da ste svi bili članovi predsjedništva isto tako tada HDZ-a, a da se sada govori da današnji HDZ nema veze sa onim. Taj protok vremena uzrokovan je činjenicom da naši sudovi vrlo često umjesto da sami preinače odluke nižih sudova, vraćaju postupke na ponovno suđenje i tako imamo trakavice koje traju 11.-12.g., neke afere već 15.g. su po sudovima i još uvijek nisu razriješene. To je ono što nama treba i od predsjednika vrhovnog suda, ali i od buduće reforme pravosuđa, samo nisam sigurna da HDZ treba tu reformu uvoditi. Hvala.
Sada će nam se obratiti kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege zastupnici. I ja tražim u ime HDZ-a stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se dodatno ponovno obrazložili i konzultirali o prijedlogu koji je već iznesen u javnosti. O razlozima koje će HDZ, koji će podržati ovog predloženog kandidata više puta u ovoj sabornici iskazivano i ukazivano. Ali mislim da je to potrebno ponovno ukazati i ponoviti da sudac Dobronić udovoljava svim uvjetima iz javnog poziva. Nadalje, na taj poziv se javio i u skladu sa propisanom procedurom, što je bilo ukazano i odlukom, odgovarajućom odlukom ustavnog suda. Nadalje, održano je saslušanje svih kandidata koji su bili pred nadležnim Odborom za pravosuđe i prikupljeno je mišljenje i opće sjednice vrhovnog suda. Na matičnom odboru u saborskom odboru podršku su dobili dva kandidata odnosno pozitivno mišljenje dva kandidata g. Dobronić i g. Mrčela. Držimo da je, nakon toga je predložen kandidat koji je sada pred nama, držimo da je u interesu hrvatskog pravosuđa također da se na Vrhovnom sudu RH imenuje i predsjednik kako bi se krenulo u daljnje provođenje potrebnih reforma. Za kraj, a što se tiče objeda koji se odnose na nedavnu presudu ponavljam da ne postoji pravna i kolektivna odgovornost i krivnja već i odgovornost bilo koje pravne osobe, pa uključujući i političku stranku, izlazi iz pojedinačne dokazane osobne odgovornosti. Stoga brojni članovi HDZ-a zasigurno takvu nametnutu kolektivni odnos ne prihvaćaju. Hvala vam lijepo.
Prije nego što dam riječ kolegi Sačiću molim kolege koji nemaju masku da stave masku. Izvolite kolega Sačiću.
Poštovani predsjedniče, također tražim stanku u ime Kluba Hrvatskih suverenista u vezi izbora predsjednika vrhovnog suda, a sve u kontekstu i mogućoj korelativnoj vezi između jučer objavljene pravomoćne presude u aferi Fimi-medija i kažnjavanju svih aktera uključiv i HDZ koji bi moglo biti, nama je apsolutno, apsolutno neshvatljivo da je takva presuda nakon toliko godina baš ugledala svjetlo javnosti eto dan prije izglasavanja novog predsjednika vrhovnog suda. Stoga ćemo posebnu pozornost u našim konzultacijama usmjeriti na to ima li ikakve veze činjenica izbora predsjednika vrhovnog suda sa objavom te presude i posebno, zašto se ona objavila jučer, zašto se nije objavila ranije, a posebno zašto se nije objavila nakon izbora predsjednika vrhovnog suda?
Sada je na redu kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani, zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ovaj cirkus, ova trakavica, ovo razvlačenje procedure oko izbora predsjednika vrhovnog suda postalo je degutantno, ali više od toga postalo je opterećujuće za državu, postalo je opterećujuće za hrvatsko pravosuđe koje je i bez ovoga na samom dnu pravosudnih sustava EU. I zato u cijeloj toj priči jedini što dobro je što ćemo mi danas tu trakavicu razriješiti, a sve ostalo kolegice i kolege je loše. Poruka koju smo poslali hrvatskom pravosuđu i poruku koju smo poslali hrvatskim građanima je loša jer smo pokazali da ni u trenucima kada je potrebna ozbiljnost tu ozbiljnost nemamo, a zbog koga, zbog HDZ koja je imala svoj postupak koji se u tom trenutku vodio na Vrhovnom sudu RH i moram reagirati nakon što je govorio kolega Katičić. Možda kazna proizlazi iz odgovornosti pojedinca, ali poštovani kolega, oduzimanje 14,5 milijuna kuna protupravno stečene imovinske koristi proizlazi iz odgovornosti pravne osobe stranke HDZ-a. Sud je utvrdio da je HDZ uzela taj novac. Sud je utvrdio da je HDZ taj novac protupravno stekla, sud je naložio da HDZ taj novac i vrati i ja se nadam da ćete uz vraćanje tog novca platiti i kamate jer ste taj novac protupravno koristili najmanje 12 godina, a nažalost, najmanje toliko [[Upadica: Hvala vam.]] što vam je sud rekao u presudi.
Stanka je odobrena i zadnji se prijavio kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. Mi u Klubu socijaldemokrata, naravno podržat ćemo imenovanje predsjednika Vrhovnog suda RH. Razrješujemo ovu trakavicu koju svjedočimo već duže vrijeme u hrvatskom javnom prostoru, ali probleme pravosuđa, kako su rekli kolege prije mene, samim ovim činom, riješiti nećemo. Iako kandidat, još uvijek kandidat, a nakon glasanja, vjerujem i predsjednik Vrhovnog suda ima neke dobre ideje i ako je dao dobru analizu stanja u pravosuđu, mi mu ne dajemo bjanko podršku, mi ćemo njegov red pratiti i evaluirati svim izvješćima koji pred ovaj Visoki dom dolazi. Ali, kako sam rekao, probleme pravosuđa nećemo riješiti s njegovim izborom. Sumnju, ponekad opravdanu sumnju hrvatskih građana u nepristranost i efikasnost hrvatskog pravosuđa nećemo riješiti, a ne odajemo dobar dojam niti šaljemo dobru poruku ni mi koji sjedimo u ovim klupama jer postoji kaznena odgovornost, ali postoji i ona politička. Kažete, kolege iz HDZ-a, da ste kaznenu prihvatili, ali političku niste jer Pedro visi, a Pedra se valjda nitko ne sjeća. S Ivom Sanaderom nitko nije radio, s Ivom Sanaderom se nitko nije fotografirao, s Ivom Sanaderom nitko nije sjedio u Vladi, u Predsjedništvu, s Ivom Sanaderom nitko nije počimao karijeru. Ali, ono što je meni puno bitnije od ovoga, jer znali smo kakva će presuda biti, ja sam ju očekivao, HDZ je jednako korupcija, to nije ništa novo, no, ono što mene zanima od kojeg novaca ćete tu kaznu platiti? Jer ako ćete platiti od novca koji dobivate za političko djelovanje, kaznu što ste pljačkali Hrvatsku platiti ćete našim novcem, platit ćete novcem poreznih obveznika, platiti ćete mojim novcem i svim onih koji pošteno plaćaju porez. E to nije dobro. Samo nemojte crne torbe ponovo nositi.
Stanka je odobrena i to je, više nitko se nije prijavio tako da ćemo onda prijeći na glasovanje. Dajem na .../nerazumljivo/... postupit ću sukladno čl. 293b, znači možemo nastaviti odmah bez stvarne stanke pa dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o izboru Radovana Dobronića za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 123 zastupnice i zastupnika, 120 bilo je za, 3 je bilo protiv te je na taj način donesena Odluka o izboru predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Prisegu će sudac Dobronić, prisegnut će dakle, u ponedjeljak već sad odmah poslije vikenda. Konačni prijedlog Zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova Europske unije u Republici Hrvatskoj, drugo čitanje, P.Z. br. 135, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova Europske unije u Republici Hrvatskoj. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je ponovo 123 zastupnice i zastupnika, 90 za, 33 suzdržana tako da je donesen Zakon o institucionalnom okviru za korištenje fondova Europske unije u Republici Hrvatskoj.
Sada imamo jednu točku sa a) i b). Pod a) Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika upravnog vijeća HERA-e i pod b) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika upravnog vijeća HERA-e. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Pa pod a) dajem na glasovanje prijedlog navedene odluke o razrješenju, molim glasujmo. Tko je za? Oprostite kolega Vrkljan, povreda Poslovnika? Izvolite. Zaustavit ćemo sada glasovanje, pa ćemo ponoviti, nisam vidio pločicu.
Poštovani predsjedniče sabora, ja sam dosada dva puta već govorio o ovoj problematici gdje ste vi kao predsjednik sabora u dvije situacije doveli u pitanje dignitet sabora jer ste dozvolili da Vlada RH odnosno izvršna vlast bude nadređena radu sabora, što znadete da je ovaj sabor 2018.g. donio zakon kojim se izbor članova upravnog vijeća HERA-e i predsjednika HERA-e mora odvijati isključivo u saboru RH [[Upadica: Hvala vam kolega Vrkljan]] i ne smije bit podložno izvršnoj vlasti.
Hvala kolega Vrkljan. Ovdje nije bilo povrede Poslovnika, ako smatrate da je bilo obratite se Odboru za ustav, Poslovnik i politički sustav. Dakle, dajem na glasovanje prijedlog odluke o razrješenju Tomislava Jurekovića s dužnosti predsjednika upravnog vijeća HERA-e. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 115 zastupnica i zastupnika, 109 za, 5 suzdržanih, pa smo donijeli odluku o razrješenju predsjednika upravnog vijeća HERA-e. Sada pod b) dajem na glasovanje prijedlog odluke o imenovanju Danijela Žambokija predsjednikom uprave vijeća HERA-e. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 118 zastupnica i zastupnika, 76 za, 3 suzdržana, 39 protiv, pa je donesena odluka o imenovanju predsjednika upravnog vijeća HERA-e. Odluka o imenovanju predsjednika Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije.
Izvješće o učincima provedbe mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2 u RH za razdoblje od 1. lipnja do 31. kolovoza 2021.g. Podnositelj je vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se navedeno izvješće. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 120 zastupnica i zastupnika, 76 bilo je za, 27 suzdržanih i 17 protiv, pa je donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.
Idemo na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o privremenom boravku pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske i Oružanih snaga Savezne Republike Njemačke na državnom području druge države (Hrvatsko-njemački sporazum o gostujućim snagama), drugo čitanje, P.Z. br. 169; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85 Ustava RH i čl. 207a Poslovnika Hrvatskoga sabora. Navedenim čl. 207a Poslovnika propisano je da se zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori, donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave sukladno čl. 197 Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu. Želi li predstavnika predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državni tajnik Zdravko Jakop, izvolite. Kolege, možemo se sjesti na mjesta malo da…
Poštovani g. potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici HS-a. Dobri odnosi između RH i SR Njemačke u području obrane nastavak su dobre suradnje dviju država u ostalim područjima suradnje i zajedničkim naporima u održavanju mira i stabilnosti u Europi. Dosadašnja suradnja ministarstava obrana dviju država ostvarivalo se službenim posjetama, razmjenom iskustava u području od zajedničkog interesa, sudjelovanje na vježbama i obukama te u operacijama potpore miru i drugim aktivnostima u inozemstvu. U okviru nastojanja za daljnjim unaprjeđenjem uzajamne suradnje u području obrane, Vlada RH na prijedlog Ministarstva obrane pokrenula je postupak za sklapanje ovog Sporazuma. Sporazum je potpisan u Zagrebu 16. lipnja 2021. g., u ime Vlade RH Sporazum je potpisao ministar obrane, a u ime Vlade SR Njemačke izvanredni i opunomoćeni veleposlanik SR Njemačke u RH. Ovim Zakonom potvrđuje se Sporazum kako bi njegove odredbe u skladu sa čl. 141 Ustava RH postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH. RH će donošenjem ovog Zakona ispuniti unutarnje i pravne uvjete za stupanje na snagu Sporazuma, kojim se u odnosima dviju država, polazeći od odredaba Sporazuma između stranaka Sjeveroatlantskog ugovora o pravnom položaju njihovih snaga uspostavlja dvostrani međunarodno-pravni okvir. Utvrđuju se dodatna pravila za ulazak, izlazak i privremeni boravak pripadnika OSRH u SR Njemačkoj i pripadnika Oružanih snaga SR Njemačke u RH. Sporazum regulira pitanje vezano za ulazak, izlazak i privremeni boravak na državnom području države druge stranke u svrhu vježbi, obuke, tranzita kopnenim putem i aktivnosti pružanja humanitarne pomoći te operacije traganja i spašavanja. Sporazumom se uređuje kod boravka snaga i pitanje vezana uz sigurnost, zdravstvo, kaznenu nadležnost, zaštitu okoliša i promet. Osim ako ovim Sporazumom nije drukčije predviđeno, ulazak u državu primateljicu, izlazak iz nje te privremeni boravak u državi primateljici i pripadnika OS-a države šiljateljice, uređeni su NATO SOFA-om i zakonima i propisima države primateljice. Pripadnici OS-a države šiljateljice obvezuje se poštivati međunarodne zdravstvene propise i nacionalne zdravstvene propise države primateljice. Nadležne vlasti države šiljateljice prepoznaju i priznaju važnost zaštite okoliša u kontekstu aktivnosti koje provode pripadnici OS-a države šiljateljice u državi primateljici. Pripadnici OS-a države šiljateljice pridržavaju se pravnih propisa države primateljice u zaštiti okoliša. Stranke će potraživanje za moguću štetu rješavati u skladu s odredbama NATO SOFA-e. Vježbe podliježu pravnim propisima države primateljice te propisima o službi njezinih OS-a. Vježbe na kopnu u pravilu se provode na vojnim poligonima, strelištima i ostalim vojnim objektima za obuku. Bilo koji spor o primjeni ili tumačenju ovog Sporazuma, rješavat će se sporazumno u konzultacijama među dvjema stranama i neće se upućivati trećoj strani na rješavanje. Ovaj Sporazum može se izmijeniti i dopuniti u svako doba uzajamni potpisanim pristupom stranaka. Ovaj Sporazum stupa na snagu na datum na koji stranke obavijeste jedna drugu diplomatskim putem da su ispunjeni nacionalni uvjeti za njegovo stupanje na snagu. Sporazum ostaje na snazi na neodređeno vrijeme, svaka stranka može okončati Sporazum uz pisanu obavijest o tome diplomatskim putem obavijestiti drugu stranu. Za provedbu ovog Zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva iz državnog proračuna budući da će se odvijati kroz redovite aktivnosti MORH-a. S obzirom na prirodu postupka potvrđivanje međunarodnih ugovora, kojima država i formalno izražava spremnost da bude vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom, kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne mogu vršiti izmjene ili dopune teksta međunarodnog ugovora, predlaže se ovaj Konačni prijedlog zakona. Evo, poštovane zastupnice i zastupnici u HS-u, molim da date potporu u donošenju predloženog zakona. I posebno, evo, mi je zadovoljstvo što sam danas u ovom Visokom domu kada naš Glavni stožer slavi i obilježava 30. obljetnicu. Prije 30 godina smo bili formirani, danas smo u stanju raditi i međunarodne sporazume na ovoj razini sa prijateljskim zemljama. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Da. Poštovani predsjednik Odbora za obranu Franko Vidović, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. U samom uvodu iskoristio bih prigodu kad je pomoćnik ministra, državni tajnik, ispričavam se, već spomenuo, da čestitam u ime Odbora za obranu, Glavnom stožeru 30. obljetnicu postojanja. Dakle, Odbor za obranu HS-a na 10. sjednici održanoj 16 rujna 2021. g. raspravljao je o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o privremenom boravku pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske i Oružanih snaga Savezne Republike Njemačke na državnom području druge države (Hrvatsko-njemački sporazum o gostujućim snagama) koji je predsjedniku HS-a podnijela Vlada RH aktom od 19 kolovoza 2021. g. Odbor je na temelju čl. 71 Poslovnika HS-a raspravljao o predmetnom aktu, kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja istaknuo je da će donošenje predmetnog zakona u skladu s čl. 141 Ustava RH biti ispunjeni unutarnji i pravni uvjeti za stupanje na snagu Sporazuma kojim se u odnosima RH i SR Njemačke uspostavlja dvostrani međunarodno-pravni okvir i utvrđuju dodatna pravila za ulazak, izlazak i privremeni boravak pripadnika OSRH-a i OS-a SR Njemačke na državnom području države druge stranke u svrhu vježbi, obuke, postrojbe tranzita i dr. Primjena Sporazuma koji je potpisan u Zagrebu 16 lipnja 2021. g. omogućit će daljnje proširenje područja i oblika suradnje na polju obrane i pitanjima od zajedničkog interesa. Odbor za obranu je bez rasprave, jednoglasno, sa 8 glasova za odlučio predložiti HS-u da donese Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o privremenom boravku pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske i Oružanih snaga Savezne Republike Njemačke na državnom području druge države odnosno Hrvatsko-njemački sporazum o gostujućim snagama. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovani zastupnik Vilim Matula. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Dobro jutro. Pred nama je još jedna u nizu sporazuma vezan za međunarodnu vojnu suradnju OSRH sa oružanim snagama partnerske zemlje, u ovom slučaju SR Njemačke, iako su obje zemlje i Hrvatska i Njemačka zemlje saveznice unutar NATO-a te je gostovanje OS-a u zemljama saveznicama već regulirano tzv. NATO SOFA sporazumom, ovim Sporazumom se dodatno uređuju bilateralni odnosi između Njemačke i Hrvatske vezano uz boravak OS-a na teritorijima tih zemalja. Boravci OS-a u drugim zemljama prema ovom Sporazumu, služit će u svrhu vježbi, obuke, tranzita, pružanje humanitarne pomoći i operacija traženja i spašavanja. Klub zeleno-lijevog bloka u načelu podržava bilateralnu vojnu suradnju s onim zemljama koje imaju razvijene demokratske standarde koje ne krše ljudska prava i kada se suradnja sa zemljama ne svodi samo na vojnu suradnju već postoje i značajne komponente razvojne suradnje između dvije zemlje. U slučaju SR Njemačke ti svi uvjeti su ispunjeni i u tom kontekstu nemamo prigovor na ovu vrstu suradnje. Važno je da se bilateralna suradnja OS-a regulira sporazumom koji poštuje okvir NATO SOFA sporazuma. Svjesni smo, također, da će ovaj Sporazum olakšati aktivnosti kakve su OS već provodile, kao što je organizacija vježbanja hrvatskih OS-a na njemačkog vojnom poligonu Grafenwöhr, kao i odlazak pilota HRZ-a na fiziološke treninge u njemačkom Centru za zrakoplovnu medicinu Konigsbrucku. Ipak, želimo skrenuti pažnju na 2 elementa iz ovog Prijedloga Sporazuma. Kao prvo, voljeli bi da je MORH u obrazloženju ovog Sporazuma ipak detaljnije izvjestilo HS o vježbama, obukama ili suradnji oko pružanja humanitarne pomoći koje su OSRH provodile ili namjeravaju provoditi s OS R. Njemačke. Koliko će tih gostovanja biti na našem teritoriju u narednih godinu dana, a koliko na njemačkom? Ovako ostaje nejasno koje su to strateške odrednice, zašto baš sa Njemačkom ulazimo u ovaj Sporazum? Dakle, nedostaje sadržajna komponenta obrazloženja ovog Sporazuma pa uvaženi ministre, molimo vas da nam date više informacija o tome. Drugo što nas je zabrinulo čitajući ovaj Sporazum je da u čl. 7 Sporazuma koji regulira kaznenu nadležnost i mjere prisile, primijetili smo da Sporazum ide u smjeru sužavanja provođenja kaznene nadležnosti nad pripadnicima OS-a države šiljateljice. Nije nam jasno iz kojeg razloga se traži da država primateljica se uzdržava od šire kaznene nadležnosti. Sporazum poziva da se kaznena nadležnost sužava samo na kaznena djela od velikog značaja, koja negativno utječu na sigurnost države primateljice i na kaznena djela koja su uzrokovala smrt osobe, što je jasno, kao i teška kažnjiva djela protiv tjelesnog integriteta, seksualnog samoodređenja, osim kada su ta djela usmjerena protiv pripadnika OS-a države šiljateljice i pokušaj počinjenja i sudjelovanje u takvim kaznenim djelima. Što je sa ostalim kaznenim djelima? Evo, kao primjer. Recimo, da mi, naši vojnici odu, ovaj, u Njemačku ili njemački vojnici dođu ovdje, u redu, ovo je tu i jasno, ako uz smrt osobe teške, djela protiv tjelesnog integriteta, ali što ako naprave nešto, ne znam, znaju ljudi napraviti neka druga kaznena djela, recimo, pljačku, zbog čega, ovoj, ako Nijemci dođu ovdje, recimo, ili mi tamo i neka ekipa bude odvažna i nešto izvede, zbog čega, ako su naši dečki tako nešto napravili, mi sudimo ovdje? Evo, te stvari, da ne nabrajam dalja moguća kaznena djela. Nije jasno po kojoj osnovi je to. Zašto nad njima hrvatsko pravosuđe ne bi imalo jurisdikciju ako su ona počinjena na primjer, u Hrvatskoj? Mi ne vidimo racionalne razloge zbog čega bi se ovdje ograničavali jurisdikcija zemlje primateljice, pa vas molimo, državni tajniče da nam pojasnite zašto je došlo do ove formulacije u Sporazumu? I ovisno o pojašnjenjima, Klub zeleno-lijevog bloka zauzet će svoj stav oko glasanja o Prijedlogu ovog Sporazuma. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj socijaldemokrata, govorit će poštovani zastupnik Franko Vidović, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] utvrđuje ... [[Upadica se ne čuje.]] kojim se potvrđuje Sporazum između Vlade RH i Vlade SR Njemačke o privremenom boravku pripadnika OSRH i OS SR Njemačke na državnom području druge države (Hrvatsko-njemački sporazum o gostujućim snagama. Svrha predmetnog Sporazuma je uspostavljanje pravnog okvira za provedbu aktivnosti vezanih za ulazak, boravak i izlazak pripadnika OS-a dviju država na državnom području druge države. Tekst predmetnog Sporazuma rezultat je višegodišnjeg procesa tijekom kojeg su na početni tekst unesene izmjene i prihvaćeni prijedlozi, sve dok obje strane nisu usuglasile konačan prijedlog zakona, prijedlog Sporazuma. Dužina trajanja procesa usklađivanja na neki način je i garancija kvalitete dogovorenog teksta Sporazuma. Naime, konkretni koraci u započinjanju procesa inicirani su još 8. prosinca 2016. kad je Vlada RH donijela odluku o pokretanju postupka za sklapanje Sporazuma i prihvatila nacrt Sporazuma kao osnovu za vođenje pregovora. U međuvremenu je Ministarstvo obrane podnijelo Vladi RH 2 izvješća o vođenim pregovorima za sklapanje Sporazuma, prvo u ožujku 2018., a drugo novo izvješće u studenom 2020. g. Konačno, nakon završenog procesa usuglašavanja, Sporazum je potpisan u Zagrebu 16. lipnja 2021. g. donošenje zakona o potvrđivanju predmetnog Sporazuma, odredbe Sporazuma postat će dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Šta će se ovim Sporazumom dobiti? Sporazum će uspostaviti pravni okvir za obje strane za ulazak, izlazak i privremeni boravak pripadnika OS-a na državnom području države druge stranke. Sporazumom se precizno uređuju vrsta, opseg i trajanje boravka, uvjeti ulaska, izlaska i boravka, pitanja javne sigurnosti poretka, pitanje javnog zdravstva, uređuju se pitanje kaznene nadležnosti i mjere prisile, korištenje javnih telekomunikacijskih usluga u državi primateljici. Također, se uređuju pitanja zaštite okoliša u kontekstu aktivnosti koje se provode u zemlji primateljici, promet motornih vozila, OS-a države šaljiteljice, kao i korištenje aerodroma na tlu zemlje domaćina. Nadalje, Sporazumom se uređuju pitanja potraživanja za nastalu štetu te se propisuje da provedba vježbi podliježe pravnim propisima države primateljice. Iako se tekst Sporazuma u ovoj fazi ne može mijenjati, vrijedno je istaknuti da je čl. 15 Sporazuma propisano da se uzajamnim pisanim pristankom Sporazum može izmijeniti ili dopuniti u svako doba te da ga svaka strana može okončati uz pisanu obavijest drugoj strani. Dobri odnosi između RH i SR Njemačke u području obrane, nastavak su dobre suradnje dviju država i u ostalim područjima, u održavanju mira i stabilnosti u Europi. Hrvatska i Njemačka imaju intenzivnu i dugotrajnu dobru suradnju. U siječnju 2022. obilježit ćemo 30 obljetnicu naših diplomatskih odnosa. Potvrda dobrih bilateralnih odnosa su potpisani Akcijskim planom o pojačanoj suradnji iz ožujka 2019. i dodatno ažuriran ove godine te brojni i redoviti susreti hrvatskih i njemačkih dužnosnika ostvareni na svim razinama. Kancelarka Merkel je 2 puta posjetila RH u 2019. g. Bilateralna obrambena suradnja, intenzivna i sadržajna te rezultat dosadašnje jasne hrvatske orijentiranosti prema Njemačkoj kao glavnom strateškom partneru u Europi u području obrane. Pripadnici OS-a Hrvatske i Njemačke zajedno sudjeluju u okviru NATO-a u pogledu čega je važno spomenuti zajedničko dugogodišnje sudjelovanje u NATO misiji u Afganistanu, zatim u borbenoj skupini pod njemačkim vodstvom na teritoriju Litve, kao i NATO Inicijativi spremnosti i drugim međunarodnim akcijama. Značajnu suradnju ostvarujemo i u okviru EU, budući da pod njemačkim vodstvom sudjelujemo u borbenim skupinama EU. Također, suradnji ostvarujemo i kroz PESCO aktivnosti. Hrvatska je aktivna u 6 PESCO projekata, pri čemu u dvije aktivnosti vojna mobilnost i mreža logističkih čvorišta u Europi i potpora operacijama, usko surađuje sa njemačkom stranom. Mi u Klubu socijaldemokrata držimo da će na razvijanje daljnje i dublje suradnje predmetni Sporazum dugoročno i pozitivno utjecati jer će omogućiti da se dvije strane zajedno obučavaju i uvježbavaju, kako bi osigurale da u budućim misijama mogu usklađeno i zajedno djelovati. Klub socijaldemokrata podržat će donošenje ovog Zakona o potvrđivanju predmetnog Sporazuma. Hvala.
U ime Kluba SDP-a govorit će poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Kako je ono išlo u filmovima, bjež'te djeco, idu Nijemci. Poštovane kolegice i kolege, Klub SDP-a podržat će Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade republike, SR Njemačke o privremenom boravku pripadnika OS-a na državnom području druge države. Dileme koje su prethodnici iznijeli, a koje se odnose i na provođenje kaznene nadležnosti države primateljice, želio bih ipak reći da se radi o uobičajenim odredbama u sporazumima dvije države jer inače, bez toga sumnjam da bi ijedna država poslala svoje vojnike u drugu državu bez da imaju barem tu razinu zaštite jer vojska ne ide u drugu državu nego po vojnim pitanjima ili na vojne vježbe i naravno, kad ide veći broj ljudi, moguće je da se dogode i određeni neželjeni incidenti koje onda s ovakvim Sporazumom ipak na neki način reguliraju drugačije nego kad idu turisti u, dakle u drugu državu i to je po meni logično. Dakle sudovi i vlasti države šiljateljice ne provode svoju kaznenu nadležnost državi primateljici, osim ukoliko se ne radi, dakle o kaznenim djelima od velikog značaja, koja negativno utječu na sigurnost države primateljice ili kaznena djela koja su uzrokovala smrt osobe, kao i teška kažnjiva djela protiv tjelesnog integriteta i seksualnog samoodređenja, osim kad su ta djela usmjerena protiv pripadnika OS-a države šiljateljice i pokušaj počinjenja i sudjelovala u takvim kaznenim djelima. Ono što može biti drugo pitanje, a kako se radi o dvostranom sporazumu koji je ispregovaran, dakle mi ga tu ne možemo ni mijenjati, i to bi više bilo pitanje dakle za NATO ili čak za EU komisiju, a to je, ovoga, kaznena pitanja unutar EU. Dakle postoji Europskih uhidbeni nalog i postoji nekakva drugačije tretiranja državljana druge države EU u odnosu na državljane onih država koje nisu u EU i jedino što bi moglo se dakle postaviti pitanje, treba li na razini NATO saveza ili na razini EU i NATO saveza za one države koje su članovi obje asocijacije napraviti nekakvu, jednu vrstu jedinstvenog sporazuma ili jedinstvenog postupanja ili jedinstvene politike. Naravno to onda dolazi do pitanja što EU, federalizacija Europe i tako dalje, pa onda ćemo naravno imati ove suverenističke ideje da to tako ne treba, prema tome, ono što je, kao što sam rekao i u slučaju predsjednika Vrhovnog suda, ono što je, što funkcionira, nemojmo popravljati. Držim da je, dakle ovaj Sporazum ispregovaran, da su pregovori trajali dugo i da se ovakav Sporazum može dakle podržati, ako budu postojale, postajali problemi u provedbi, postoje jasni mehanizmi kako se on može promijeniti i popraviti i u tom smislu želim reći dakle da će njemački vojnici u Hrvatskoj i hrvatski vojnici u Njemačkoj biti zaštićeni. Da još malo pokušam objasniti građanima, sasvim sigurno ni nama ne bi bilo drago da naši vojnici kad idu u stranu državu, da im se baš može dogoditi da im se, da im se dakle sudi po zakonima države, posebno, ako je recimo, tamo uvedena smrtna kazna ili ako postoje oblici kažnjavanja koji su, tipa, odsijecanje ruke koji baš nisu, ovaj, koji baš nisu ovoga, popularni u zapadnim zemljama. Prema tome, razumijevajući okolnosti koje su dovele do sklapanja ovog Sporazuma i sadržaj i njegov sadržaj, dajemo podršku Vladi u prijedlogu ovog Sporazuma, ovog Zakona i Klub SDP-a će ga podržati. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HSS-a i Radničke fronte, a govorit će poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Evo pred nama je dakle Hrvatsko-njemački sporazum o gostujućim snagama i možemo odmah preći na stvar. Znači ovdje je stvarno problem ovaj čl. 7 o kaznenoj nadležnosti st. 2, je li, koji kaže, ukoliko vlasti države primateljice NATO SOFA-e imaju isključivu kaznenu nadležnost ili primarno pravo provođenja kaznene nadležnosti nad pripadnicima OS-a države šiljateljice, vlast države primateljice će se uzdržati od ostvarivanja takve nadležnosti, osim ako važni razlozi u vezi obavljanja sudbene funkcije države primateljice ne čine nužnim ostvarivanje takve kaznene nadležnosti. Jasno je dakle da u ovako sročenom članku na koji smo upozorili i predlagatelja na Odboru za zakonodavstvo, moglo bi se dakle desiti da njemački vojnik počini neko kazneno djelo za vrijeme boravka u Hrvatskoj i da se Hrvatska uzdrži od progona. Ova je odrednica, samo osim u nekim slučajevima teškog kaznenog djela ili .../nerazumljivo/... je jako neodređena. Dakle to su primijetile i članice, vanjske članice Odbora koje su bile prisutne za vrijeme rasprave o ovoj točki. I sad, još možemo, naravno, razumjeti ono što je ovdje jasno, da je riječ o bilateralnom dogovoru i dakle ono što mi dajemo da će se i nama na neki način dati, ali stvarno, ne možemo razumjeti da se u Saboru u raspravu šalje već potpisani sporazum i da se stvarno ne može ni na koji način Sabor utjecati, znači zastupnici i zastupnice ne mogu utjecati na sadržaj i na članke ovog Sporazuma. To je, to je neshvatljivo. Moram reći da ono što je stvarno bilo rečeno i u samoj raspravi je dobilo vrlo čudan odgovor. Dakle, pitanje postavljeno državnom tajniku na koji je na to odgovorio onako, malo, ajde reći ćemo, u nekom možda familijarnom tonu, ali svejedno, mi smo ovdje na odborima u HS-u, da budemo sretni da se takav Sporazum potpisao jer potpisujemo ga sa jednom velikom europskom zemljom i mislim da je tu trenutak kad treba podvući crtu i reći da su svi naši sporazumi sa velikim europskih zemljama pisani na taj način i da mi u svim takvim sporazumima i bilateralnim dogovorima nismo zapravo ravnopravna strana. Ono što ne bi trebalo nikad biti slučaj je da uzimamo njemačku stranu ili bilo koju drugu, je li, stranu, velike europske zemlje na ovaj način. Ono što ovakav, mislim i odgovor, a i ono što se nama predstavilo kao Sporazum, pokazuje jedan čisti autokolonijalizam, taj sluganski mentalitet koji se odriče čak i svog pravnog sustava i bude sretan, je li, što to čini, jer eto, potpisujemo sporazume sa velikim zemljama. Ja ću još malo obratiti pažnju na neke druge stvari koje su zanimljive kad dolazi ovakav sporazum koji, kažem, možda se mogao i doraditi, mogli smo raspravljati o njemu, on je mogao biti bolji, ali mi nismo imali prilike to činiti, je li, nama se to serviralo kao gotova stvar, budimo sretni da Nijemci s nama potpisuju takav sporazum pa ću obratiti pažnju na još jednu važnu stvar u koju uvijek treba spomenuti kada govorimo o obrani, pogotovo u ovom trenutku kada je prva i osnovna tema u Hrvatskoj inflacija, odnosno povećanje cijena goriva, a posljedično i povećanje cijena grijanja i povećanje, općenito, cijena, znači za prehrambene proizvode u trenutku kada jedna trećina ljudi u Hrvatskoj živi u uvjetima siromaštva u koje 7% ljudi prije ove krize nije imalo mogućnost dakle, plaćati grijanje. U tom trenutku mi potpisujemo ovakve sluganske autokolonijalne sporazume, a istovremeno kupujemo Rafael bojne avione za 999 milijuna eura, kolegice i kolege. U ovom trenutku kada svi govore nema se novaca, ne možemo naći nikakve izvore, kojima bismo mi, recimo sufinancirali, spustili znači granicu onog iznosa, odnosno digli granicu onog iznosa koji je potreban za vaučere za subvencionirano grijanje ili, recimo, subvencionirali javni prijevoz u kojem je stvarno, sad u ovom trenutku jako važan za one koji se ne mogu više voziti automobilima, a imaju priliku voziti se javnim prijevozom, ili ograničili znači, cijene goriva, u tom trenutku, evo, mi sad kupujemo Rafael avione za 999 milijuna eura. Postavila sam pitanje ministre obrane koliko će biti obročne uplate za te, kako nas uvjeravaju, vrlo povoljne avione, je li. Nisam dobila odgovor, odnosno dobila sam odgovor 5. lipnja, pardon, 5. listopada da se upravo sada, evo, kolegice i kolege, sad u ovoj znači inflaciji, potpisuje taj ugovor između Francuske i Hrvatske i taj ugovor će definirati i obročnu otplatu. Pa sjajno, odličan trenutak da možda zaustavimo obročnu otplatu do trenutka dok se ne smiri ova inflacija i do trenutka dok ipak ne budemo u nešto povoljnijoj poziciji. No, naravno da takvi prijedlozi neće doći od vladajuće većine. Evo, mi se zadovoljavamo sa potpisivanjem ovakvih bilateralnih sporazuma koji su zapravo jednostrani i to nam treba biti jasno. Ja ću vam samo reći da treba uvijek ponoviti, kad se govori o obrani, da smo mi dakle članice NATO-a koje je ušla u NATO savez sa obrazloženjem da će nam to biti jeftinije jer bi vlastitu obranu plaćali oko 3% BDP-a, da bismo vrlo nedavno, je li, zapravo, i sa kupnjom 12 aviona i dosegli taj iznos od 2% BDP-a izdvajanja za obranu, što nije puno više, je li? I nama je cilj doseći tih 2% BDP-a za izdvajanje za obranu. A gdje smo mi postigli taj sporazum da mi izdvajamo 2% BDP-a za obranu? Nigdje. To je jednostrana odluka NATO-a koja nam je došla kao obaveza koju smo mi objeručke prihvatili u trenutku kad ljudi gladuju, evo, mi ćemo kupovati avione i doći do 2% BDP-a za izdvajanje za obranu. Više puta smo pitali koliko koštaju i druge stavke pa ću vam samo navesti. Opremanje borbenim vozilom pješaštva, na to ćemo izdvojiti 161 milijun kuna, opremanje višenamjenskim helikopterom 57 milijuna kuna, Rafael avioni, znači 999 milijuna eura, na aktivnu vojsku RH trošimo 5 milijardi kuna, članstvo u NATO-u plaćamo 31 milijun kuna godišnje i sada ćemo doći do tog famoznog 2%. Ja vas, kolegice i kolege, pitam ne bismo li ovdje baš u ovom trenutku kada potpisujemo ovakve jednostrane autokolonijalne i sluganske ugovore i sporazume, ipak morali postaviti pitanje iznosa koji se izdvaja za ovu, za ove svrhe i mogućnosti da se nešto od toga spriječi i zaustavi u trenutku kada imamo jednu od najvećih inflacija u zemlji u kojoj je i onako i ovako 1/3 stanovništva u siromaštvu. Hvala svima.
Sad idemo na pojedinačnu raspravu pa će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa ja ovaj Sporazum ne doživljavam kao sluganski već ga doživljavam kao stvaranje zapravo pravnih preduvjeta za suradnju i formaliziranje uvjeta za suradnju koja je već sjajna i dobra. Dakle, pravni okvir za provedbu aktivnosti vezanih za ulazak i boravak i izlazak pripadnika OS-a dviju država koje se već događaju, želimo ih samo urediti. Skrenio bi pažnju ovom prilikom da već sjajno surađujemo sa OS SR Njemačke. Naša je bilateralna obrambena suradnja vrlo intenzivna, surađujemo naravno i saveznici smo u NATO-u, gdje i hrvatske snage borave u Litvi, dakle u misiji NATO-a koja je pod zapovjedništvom SR Njemačke. No, također, značajnu suradnju ostvarujemo i okviru EU budući da pod njemačkim vodstvom sudjelujemo i u borbenim skupinama EU, možda začetku nove europske vojske, ali o tom, potom, to ćemo vidjeti. Također, suradnju ostvarujemo i kroz PESCO aktivnosti, Hrvatska je aktivna u 6 PESCO projekata, pri čemu u dvije aktivnosti vojna mobilnost i mreža logističkih čvorišta u Europi i potpora operacijama, usko surađujemo sa njemačkom stranom. Dakle, kao što sam rekao, Sporazum će uspostaviti pravni okvir za obje strane za ulazak, izlazak, privremeni boravak OS-a na državnom području druge države, druge stranke, pardon. Također, Sporazum je taj koji formalizira i precizno uređuje vrstu, opseg i trajanje boravka, uvjete ulaska, izlaska i boravka OS-a na području teritorija druge države, pitanja javne sigurnosti poretka, pitanje javnog zdravstva. Također, kaznene nadležnosti i mjere prisile, korištenje javnih telekomunikacijskih usluga i drugih pitanja u državi primateljici. Uređuje se i pitanja zaštite okoliša u kontekstu aktivnosti koje se provode u zemlji primateljici, promet motornih vozila, OS-a države šaljiteljice, kao što znate, ako se radi o borbenim vozilima, to je onda poseban prijevoz, kao i korištenje zračnih luka na tlu zemlje domaćina koja također, može biti jedan od vidova i najčešće je, transporta vojne opreme i osoblja. Također, Sporazumom se uređuju pitanja potraživanja za nastalu štetu te se propisuje da provedba vježbi podliježe javnim propisima države primateljice. Dakle, zaključno, rekao bih da će ovaj samo utjecati na razvijanje daljnje i dublje suradnje te je dugoročno i pozitivno utjecati na rečeno jer će omogućiti da se dvije strane zajedno obučavaju i uvježbavaju kako bi osigurale da u budućim misijama mogu usklađeno i zajedno djelovati. Podsjećam vas da je ovo samo formaliziranje suradnje koja već postoji. Dakle, u brojnim misijama NATO-a i UN-a hrvatske snage već djeluju vrlo često pod njemačkim vodstvom odnosno zapovjedništvom. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Kolega Hajduković vi ste u svom izlaganju u jednom trenutku spomenuli mogućnost osnivanja europske vojske. Dakle, to je nešto o čemu, znamo da Francuska odnosno njihov predsjednik Macron je u nekoliko navrata o tome govorio, pričao i nešto o čemu se razmišlja. To je jedna inicijativa koja je ja bih rekla djelomično interesantna ali uvijek postoji i nekakva druga strana medalje. Vaše iskustvo koje je u određenim tijelima na razini EU, mene zanima malo da li zaista ta inicijativa je samo na temu pokazne vježbe koju Francuzi uvijek vole imati i biti sad predvodnik jer će se neke stvari u političkom svijetu Europe odlaskom kancelarke Merkel ipak promijeniti. Tražit će se neki novi vođa i neka nova priča, pa me zanima koliko je to realno i ostvarivo. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala kolegice na ovom pitanju, ja se više bavim europskim pitanjima manje obrambenim, ali mogu vam reći da je tzv. euro vojska ili european core ili kako ga god želite zvati još ideja koja je u povojima, dakle to je nešto što se razvija što je na stolu, ali u ovom trenutku nije u nekoj, nekoj visokoj fazi formalizacije. Francuska Republika je nakon Brexita najjača, vojno najjača država članice EU, tako da je i normalno da u nekim obrambenim stvarima ona predvodi inicijativu u sklopu unije. Za sada postoje tzv. EU borbene skupine što je možda kako sam rekao začetak i neke ozbiljnije i tješnje suradnje na području obrane. No, ono što je zanimljivo i o čemu će se sigurno pričati i u okvirima konferencije o budućnosti EU koja se trenutno održava neke od događaja u sklopu s konferencije smo imali u Hrvatskom saboru, je i zajednička obrambena politika kao i zajednička vanjska politika EU. No što će te rasprave iznjedriti to je teško sada reći.
Poštovani zastupnik Sačić.
Pa mi iz Kluba Hrvatskih suverenista zasigurno nemamo dvojbe i podržat ćemo ovaj sporazum između naših obrambenih sustava. Međutim, volio bih čuti vas, vaše mišljenje oko toga, opravdane su bojazni oko tog kazneno procesnog imuniteta jer imamo iskustva gorkih sa snagama UNPROFOR-a ovdje u Hrvatskoj kada su pripadnici njihovi švercali drogu nekoliko kila, radili prometne prekršaje sa smrtnim ishodima, kako, mi smatramo da je ova situacija načelno riješena korektno međutim ovaj sasvim sigurno nije bez osnove ovi ukazivanje na dodatno rješavanje tih pitanja od strane kolegice Peović, kako vi na to gledate.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Pa ugovor iako ga mi ne možemo mijenjati u ovom trenutku kao zastupnice i zastupnici se može mijenjati uz pristanak obje strane. Ja baš i ne bih uspoređivao misiju UNPROFOR-a sa ovime o čemu pričamo ovdje, UNPROFOR je bila prije svega UN-ova misija i dosta je stvari u tom trenutku bilo nerazriješeno. Nemojmo zaboraviti da smo imali ratne operacije u Hrvatskoj. To naravno ne skulpira pripadnike UNPROFOR-a koji su se bavili kriminalnim aktivnostima ili imali prometne nesreće sa smrtnim ishodima itd. Međutim kada primamo svoje saveznike i prijatelje iz NATO-a mislim da ovakvih situacija neće biti posebno jedne odgovorne države kakva je Savezna Republika Njemačka, a ovaj je ugovor samo formaliziranje naših ionako kako sam rekao dobrih odnosa, tijesne suradnje te vjerujem da će samo doprinijeti tome da imamo više bilateralnih obrambenih, obrambenih razmjena. Ako bude problema kako sam rekao možemo ih mijenjati u svakom trenutku. Ja ne vjerujem da druga strana neće pristati ako je to nešto konstruktivno.
Poštovana zastupnica Peović.
Evo moram reagirati, mislim da bi trebali svi obratiti na ovaj, važno na ovaj moment u saboru kad su se Hrvatski suverenisti i socijaldemokrati u nečem dogovorili. Ne znam što mi je fascinantnije ovaj da socijaldemokrati nemaju problema sa nejasnom legislativnom odrednicom ili da se suverenisti odriču suverenosti jel s jednim člankom sporazuma. No, dobro. Rekli ste da je ovo sjajan sporazum i da su to naši prijatelji iz NATO-a, da vam pitam dakle što vi mislite o Članku 7. stavku 2. gdje stoji da će se države primateljice uzdržati od ostvarivanja nadležnosti po pitanju kaznenih djela i potpuno nejasne odrednice znači u kojem će se trenutku suzdržavati država primateljica od takve nadležnosti. Naime, to su upozorili i članovi i članice odbora koji su i pravni stručnjaci, ovdje će se desiti da njemački vojnik može počiniti kazneno djelo i da se Hrvatska uzdrži od progona. Znači tako se to može protumačiti. Rekao je državni tajni da to neće biti slučaj, ali to treba onda tako pisati i u zakonu.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Ja ne vidim da se ovdje radi o odricanju suverenosti RH. Mi smo članica NATO-a. Normalno je da sa svojim saveznicima razmjenjujemo i imamo bilateralnu vojnu suradnju, da pripadnici naših oružanih snaga idu na vježbe u Saveznu Republiku Njemačku, na razmjene isto tako i recipročno da pripadnici oružanih snaga Savezne Republike Njemačke dolaze na naš teritorij. Druga stvar, dakle ako govorimo o mogućim sumnjama u provedbu ugovora, dakle to ako, ako njemački vojnici mogu počiniti kaznena djela to se odnosi i na hrvatske vojnike. Ali kažem vam ja vjerujem jer i do sada je bio slučaj da su boravili na našem teritoriju bez ovih dogovora da takvih stvari neće biti jer govorimo o našim saveznicima i o odgovornim državama. Ako ne vjerujete da je Hrvatska odgovorna država onda sam siguran da ćemo se složiti da je Njemačka odgovorna država i da njemačke oružane snage si neće dozvoliti bilo kakvo sramoćenje.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Uvaženi kolega Hajduković s obzirom na vaše opsežno znanje, na vaše iskustvo kako kroz matični Odbor za europske poslove tako i vas kao saborskog zastupnika općenito, zanima stajalište vezano za ustavne odredbe koje su podloga i osnova za donošenje ovog sporazuma. Naime, osim one ovlasti koju ima vlada, osim one ovlasti i obaveze koju ima HS postoji i čl. 99. st. 1. Ustava RH koji nešto govori i ulozi i zadaćama, obavezama predsjednika države u sukreiranju vanjske politike zajedno sa Vladom RH. Opetovano ističem u ovom HS-u, a ukazujem i čitavoj javnosti da RH sukreiranje vanjske politike naprosto nema. Niti u jednom sporazumu koji se može smatrati dijelom vanjske politike RH mi ne vidimo bilo kakvu dodirnu točku imput, sadržaj [[Upadica Reiner: Hvala.]] komunikaciju s predsjednikom Republike.
Poštovani zastupnik Domagoj Hajduković:
Hvala vam kolegice Orešković. Govoreći prije svega iz rakursa nekog ko se bavio vanjskim poslovima ova formulacija u Ustavu koju ste spomenuli je u najmanju ruku nejasna. Dakle, što to znači sukreirati vanjsku politiku, koje su tu točno ovlasti predsjednika Republike, nažalost to smo propustili jasnije definirati kada smo prelazili iz polupredsjedničkog u parlamentarni sustav i zbog toga često imamo neke šumove u kanalima, neslaganja između kako se to kolokvijalno kaže dva brda i pomutnju ponekada u vanjskim poslovima. Ono na što se sukreiranje vanjske politike svelo, barem ako mene pitate je na suglasnost obje strane prilikom određivanja šefova misija odnosno mi bi rekli veleposlanika koje šaljemo u inozemstvo, ali to na tome i ostaje. Uloga predsjednika je veća u obrani, no budući da se ovdje radi o međunarodnom sporazumu dakle to je nešto što se preklapa, ali o tome ne bih polemizirao [[Upadica Reiner: Hvala.]] barem ne za ovom govornicom kada imamo pred sobom dokument koji ne možemo više mijenjati.
Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Reiner, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Govorit ću vam danas o ovom navedenom hrvatsko-njemačkom sporazumu, ali govorit ću vam i o važnosti hrvatske vojske. Postoje mnoge suradnje naše države isto tako s mnogim državama unutar EU kao i unutar NATO saveza. Iako bismo i mi u klubu Mosta voljeli znati možda nešto više detalja oko sadržaja ovog sporazuma između Vlade RH i Vlade Savezne Republike Njemačke o privremenom boravku pripadnika Oružanih snaga RH i Oružanih snaga Savezne Republike Njemačke na državnom području druge države klub Mosta je uvijek za suradnju sa svim europskim državama u pogledu jačanja prijateljskih veza i jačanja vojne suradnje i kao takve jačanja snage hrvatske vojske. Vjerujem da nam je mnogima uvijek u fokusu zaštita hrvatskih građana, a u ovom slučaju i zaštita hrvatskih vojnika gdje god oni bili u službi svoje države. Voljeli bismo da je ta zaštita možda nešto jasnije postavljena, no čuli smo već ovdje od kolega i kolegica, pregovor je završen i klub Mosta će ovo podržati. Sporazumom se uređuje niz stavki od samog okvira suradnje u cilju vježbi tranzita, vježbe spašavanja, zdravstva, korištenja komunikacijskih usluga, ali i ekoloških izazovnih situacija koje ovako jedne vježbe uvjetuju. Živimo na vrlo zahtjevnom geopolitičkom području i trebamo imati jaku vojsku, ako je povijest učiteljica života onda smo svjesni da samo snažna vojska i snažni partneri, jaka diplomacija, razvoj demokratskih procesa i samog društva kao takvog je svojevrsni garant stabilnosti ne samo u našoj državi nego i na cijelom geostrateškom našem području. Stabilnost države, nacionalni interesi kao takvi su preduvjet svake ukupne stabilnosti jedne države. Da budem plastičan, snažna, zadovoljna policija plaćena dobro policija, snažna zadovoljna vojska znači isto tako sigurnost svakog Hrvata i Hrvatice, svakog građanina u RH. Ono o srcu vam neću govorit ima vas ovdje u ovom sazivu nekoliko heroja hrvatskih branitelja i iz oporbe, evo gore je i general Sačić ovdje isto ima u vladajućoj opciji hrvatskih branitelja dragovoljaca. Srce imamo, imali smo ga uvijek '91. kad je, kad smo stali u tenisicama i trapericama na Trpinjskoj cesti kao ne znam Marko Babić npr. Viktorin Jurić-Paša, Damir Radnić, Zdenko Horvat i cijela ta ekipa ispred 30 tonske zvjeri, nisu se bojali momci tada kao golobradi mladići, a ja kao onaj koji je tek upisao gimnaziju pa to sve gledao svoje kolege koji su s ulice otišli branit domovinu, moji dečki iz grupe, iz navijačke skupine Armada njih preko 100, praktički u godinu dana su svi otišli kao dragovoljci, tako da srce imamo to je poznato. A onda danas u mirnodopsko doba moramo i kao država sve učiniti što možemo da jačamo svu vojsku. Tako da ne slažem se tu možda s nekim razmišljanjima koji govore ne treba nam jaka vojska, ne trebaju na brodovi, ne trebaju nam avioni, ne treba nam ništa, ha možda bi neki stvarno voljeli da praćke imamo pa ne do Bog rata nikada, nikada svatko iole razborit rat ne želi, ja stvarno u to duboko vjerujem. Dakle, svatko iole razborit ne želi rat jer rat je uvijek patnja, rat je uvijek bol, rat je uvijek gubitak tvojih najmilijih, rat je uvijek užasan problem. Ali naravno postoji obrambeni rat kad ti braniš svoju kuću, svoj dom, svoju državu, a postoji agresivni rat, napadački koji je protiv Hrvatske poduzela komunistička Jugoslavija, dakle JNA sa pobunjenim dijelom stanovništva, četnicima i ostalom ekipom koji su napali našu zemlju. Tako da držim da je jako bitno da imamo snažnu vojsku i tom prilikom želim čestitati Oružanim snagama 30. godina Hrvatske vojske, Bog dragi vas poživio sve, momci i cure, bili vi nama još dugo, dugo godina snažni i jaki, a onda će doći nove generacije koje će biti odgajane u ljubavi prema svojoj domovini pa, dao Bog da ne treba nikada, ali ako zatreba, stat će i nove generacije na branik domovine. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani saborski zastupniče, u jednom dijelu Sporazuma i vi ste to i spomenuli u svom izlaganju je tema sigurnosti. Apsolutno sam sigurna da ono što je važno, važno je da naglasimo tu točku sigurnosti, sigurnosti zbog naših vojnika, znamo koje smo iskustvo imali iz Afganistana, ja mislim da se to, uopće ta tema Afganistana je nešto što se pokazalo ponovo nekako sramota liberalnih demokracija i svega ostaloga, ali to je posebna tema, ali ono na čemu moramo inzistirati je zapravo sigurnost. Sigurnost naših vojnika, sigurnost svega, naglasiti to i u Sporazumu i naravno, o tome voditi računa. Znate, sva, sve zgodno je, sve na papiru napisano, ali kad prvi čovjek strada, nije ljudski život, ljudski život je vrjedniji od bilo čega i zbog toga je važno još jedanput naglasiti i u ovom Sporazumu tu točku. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala vam kolegice Anka Mrak-Taritaš na vašoj replici, na pitanju, razmišljanju. Da, definitivno, ljudski život je najvrjedniji, najvrjedniji, no, npr., za mene kao kršćanina, on nema apsolutnu vrijednost. Znači on je najvrjedniji, najvrjedniji, sad ulazimo malo u filozofiju, a to, to mi je struka, ali on nema apsolutnu vrijednost. Znači mi da bi zaštitili, evo, konkretno znači državu, narod cijeli, dakle imamo pravo npr. braniti svoju državu i svoj narod i svjesni da ćemo imati gubitke, ali onda se gleda veće dobro. A ovo se apsolutno slažem, dakle da je posao države i mjerodavnih da učine sve što mogu da naši momci, naše cure u HV-u budu sigurni, zaštićeni, da nitko od nas ne voli slušati, čitati i gledati kad se događaju užasne stvari u HV-u kada ti naši momci preminu, kad se dogode neke nesreće, dakle evo, mislim da je tu isto tako posao države i mjerodavnih, zato sam rekao da budu zadovoljni i da pazimo na sigurnost. Hvala.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Dalije Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Uvaženi kolega Miletić, u svom izlaganju nekako ste najviše pažnje posvetili sigurnosti. Da, činjenica je da sigurnost definitivno proizlazi iz vojne spreme pojedine države, međutim, s obzirom da se ovdje baš specifično radi o R. Njemačkoj, rekla bih da je ona sigurna, a pogotovo je sigurna iz perspektive i načina kako Njemačku doživljavaju hrvatski građani po tome što je to jedna pouzdana, dobro uređena, sređena pravna država. Pa ponovno ću na istu temu, kao što sam to i replicirala i kolegi Hajdukoviću, reću, da je problem hrvatske države u tome što nije pravna država, što nije sigurna i stabilna pravna država utoliko što ne poštuje, za početak, odredbe vlastitog Ustava i neprihvatljivo je za saborske zastupnike da opetovano kod svakog međunarodnog ugovora koji se ovdje potvrđuje ignoriramo čl. 99 Ustava koji traži da se vanjska politika sukreira. Ovaj Sporazum [[Upadica: Poštovani zastupnik Miletić.]] ne proizlazi iz toga.
Hvala vam lijepa.
Hvala vam kolegice Orešković na vašoj replici. Ja sam nekako po svom habitusu nepopravljiv optimist, ali vjerojatno, da me bacite u neku močvaru i da netko ugasi mrak, ja bih i tu našao neko dobro kojem bi se mogao veseliti, tako da ja vjerujem da hrvatski narod, ako se mogu tako izraziti u metaforici, a vidim da premijer isto voli govoriti metaforičke slike, ali ja sam ipak, nešto ću biti pristojniji, dakle ja mislim da hrvatski narod mora proći svojih 40 godina pustinje, Izraelci su toliko putovali prema obećanoj zemlji. Mi svoju smo slobodu dobili u krvi, u žrtvi hrvatskih branitelja, a ona će postati obećana za svakog hrvatskog građanina, a ne samo za one odabrane ili podobne. Ja vjerujem, evo, uistinu vjerujem, u narednih nekoliko godina.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Miletić, spomenuli ste situaciju u regiji, sigurnosnu suradnju u regiji, mislim da je to izuzetno bitno, da je produbljujemo, da povećavamo borbenu spremnost naših Oružanih snaga, baš zbog toga što smo na položaju gdje smo izloženi migratornim pritiscima, gdje postoje, realno, ugroze stabilnosti u regiji, pogledajte što se dešava na Kosovu, recimo, sad pogledajte što se dešava u Crnoj Gori, dakle se na jednom trusnom području kojemu moguće novo sjecište kriza koje mogu prerasti vrlo brzo u globalne. Izuzetno je bitno imati spremne obrambene snage i imati saveznike koji su također, spremni, pridružiti nam se i pomoći, kao što bi NATO saveznici trebali. Stoga ja ovaj Ugovor doživljavam kao korak u tom smjeru, jačanju naše sigurnosne stabilnosti, recimo to tako, u regiji.
Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala vam kolega Hajdukoviću na vašoj replici. Ja bih rekao, pa evo, jutros spremajući se ovdje doći u ovaj časni Dom, u sabornicu, slušam na, u medijima, zveckanje oružjem opet u Republici Srpskoj, opet dolje ekipica, ne znam, zove u neko, da će ići u odcjepljivanje, da će oni ovo, da će oni ono i ja inače mislim da ne treba biti paranoičan i mislim da ne treba sad širiti paniku i strah u ničemu, tako i u toj nekoj situaciji. Hrvatska je itekako danas snažna, moćna, spremna, opet ću se vratiti na '91., kažem, ovdje nas ima stvarno, hrvatskih branitelja. Dakle ja znam po svojima, je li, od oca pa onda po svojim prijateljima s kojima sam se intenzivno družio i koji su onda otišli braniti domovinu, nismo mi tad, pa rekao bih, na samom početku ništa imali nego veliko srce pa smo obranili se od puno moćnijeg neprijatelja, a danas smo mi jedna stabilna država i mislim da će to biti sve dobro s nama.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupniče. Ja mislim da možemo konstatirati sa sigurnošću i potvrditi da je Balkan veliko trusno područje s jedne strane, s druge strane moramo biti svjesni da smo veliki faktor sigurnosti i mira na Balkanu baš mi Hrvati i naša država i naša vojska, naša pobjednička vojska. I ukoliko nećemo u tu vojsku ulagati, ukoliko neće naša vojska surađivati s ostalim vojskama bit će problema. Zato treba to podržati, treba omogućiti da se naši vojnici školuju, da budu obučeni, da budu sigurni u svim akcijama koje će poduzimati bilo kada. S jedne strane moramo uzeti u obzir sigurnost, s druge strane zaštitu. Ovu sigurnost definiramo sada kad smo u miru, kad imamo procedure, kad znamo tko smo, što smo, kako smo, kad našu vojsku obučavamo i pripremamo za nešto što se ne bi smjelo desiti, a znamo što je zaštita i kad ćemo je primijeniti.
Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala vam kolega Paviću, evo isto na vašoj replici. Ja mislim da je danas svima jasno tko god donekle razumije geostrategiju i geopolitiku, pa čak i na nekoj elementarnoj razini nitko danas ne može preživjet sam, dakle a pogotovo jedna mala zemlja kakva smo mi. Dakle, mi jesmo ponosan narod i, i uistinu smo ponosan i hrabar narod, ali ne možemo biti otok sam za sebe, a napose na granici koliko imamo, preko 1000 km je dakle naša granica, naša potkova, oblik dakle naše države je vrlo zahtjevan pa i u nekim dakle obrambenim ili drugim nastojanjima i zato je važno da surađujemo, da imamo jake partnere, jake saveznike i da ti naši momci na koncu stalno se i obrazuju. Što se i događa. U Hrvatskoj trebamo biti realni i reći da se to događa i unutar EU, unutar NATO saveza i zato rekao sam Klub MOST-a će podržati dakle ovaj sporazum i to je to, nemam više što reći. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i kolege zastupnici, u uvodu obrazloženja ovog zakona kaže se da je ustavna osnova za njegovo donošenje, dakle za donošenje Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Savezne Republike Njemačke o privremenom boravku pripadnika Oružanih snaga RH i Oružanih snaga Savezne Republike Njemačke na državnom području druge države, Članak 140. stavak 1. Ustava RH. Ta odredba govori o ulozi Hrvatskog sabora u potvrđivanju međunarodnih sporazuma pa kaže da Hrvatski sabor potvrđuje međunarodne ugovore koji traže donošenje ili izmjenu zakona, međunarodne ugovore vojne i političke naravi i međunarodne ugovore koji financijski obvezuju RH. To samo po sebi ne bi bilo, ne bi predstavljalo problem da ujedno ne postoji i Članak 99. Ustava RH koji kaže da predsjednik Republike i Vlada RH surađuju u oblikovanju i provođenju vanjske politike. Niti jedne riječi spomena Članka 99. stavka 1. Ustava RH u prijedlogu i obrazloženju ovog zakona nema. I to je nekakvo uvriježeno političko stanje, gotovo politički običaj preko kojeg svi olako prelazimo kao da se nas sve skupa Ustav RH uopće ne tiče. Posljedica je to omjera političkih snaga na jednom i na drugom brdu i one čuvene hrvatske mantre ne talasaj, pa tako nitko od nas zastupnika ne talasa da svi skupa svjesno ignoriramo odredbe Ustava RH. Kolega Hajduković je dobro rekao, da su možda odredbe ovog članka nejasne, da se ne zna što bi sukreiranje vanjske politike uopće trebalo predstavljati. Pa kako onda mi zastupnici u Hrvatskom saboru možemo očekivati da će se naša država pozicionirati u vanjskoj politici, da ćemo znati tko smo, što smo, što želimo postići ako se unutar sebe, unutar ovog doma ne možemo dogovoriti što bi sukreiranje vanjske politike uopće trebalo značiti. Želim napomenuti i to da sam 2019. godine, dakle prije ulaska na, u aktivnu političku scenu predala tadašnjem Nacionalnom vijeću za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije, dakle vijeću u prošlom sazivu Hrvatskog saziva nacrt Strategije suzbijanja korupcije o kojoj nikada u ovom Hrvatskom saboru nije raspravljano, u toj strategiji, u toj strategiji jedna od tema, jedno od poglavlja bilo je i to da se ne samo ova nejasna ustavna odredba razjasni, nego da se iz tog Ustava pročisti sve ono što predstavlja kamen spoticanja i nedefiniranih odnosa između različitih grana državne vlasti. I koliko je to usko povezano sa korupcijom može se vidjeti u svim segmentima društveno-političkog i pravnog života, pa čak, pa čak i u onom dijelu koji se tiče izbora predsjednika Vrhovnog suda. U obrazloženju zašto je potrebno definirati i razjasniti što sukreiranje vanjske politike zapravo znači rekla sam slijedeće. Pravila koja obvezuju dužnosnike i političare moraju biti jasna kako bi građani mogli provjeravati ponaša li se vlast onako kako se od nje i očekuje. Vlast mora imati jasno propisane obaveze i ograničenja, a u društvu se mora graditi politička kultura u kojoj postoji jasno izraženo očekivanje od građana i od javnosti da dužnosnici propisana pravila moraju poštivati. To je pravni minimum bez koje se pravednost ne može ostvariti. I ja ponovno apeliram, mi uvijek imamo situaciju da ovakav tip međunarodnih ugovora dolazi na dnevni red i da nitko od nas ne kaže da je ovakav sadržaj jednog međunarodnog ugovora definirala isključivo Vlada. Pri tom u ovom konkretnom slučaju radi se o ugovoru koji je na neki način čak i više u ingerenciji predsjednika države jer se tiče vojske, više nego neki možda drugi međunarodni ugovori. I kako možemo očekivati od saborskih zastupnika da naprosto glasaju za potvrđivanje ovog međunarodnog sporazuma ako na njegov sadržaj ni na koji način ne možemo utjecati? Štoviše, mi ne možemo kao saborski zastupnici ispoštovati niti odredbu čl. 81. Ustava koja kaže da smo dužni nadzirati vladu, mi ne znamo po kojim kriterijima ministar obrane ovakva pravila osmislio i uputio u proceduru [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] niti možemo …
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Vilima Matule. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Orešković. Vi ste odvjetnica, pravnica ste, možete li mi molim vas reći koji bi bili zapravo razlozi da Njemačka jer pretpostavljamo da je ona inicirala ovaj čl. 7. sporazuma da suzi tu nadležnost, je li moguće da ona to sužava zapravo zbog toga što ne vjeruje u hrvatsko pravosuđe? Ja jednostavno ne vidim zbog čega drugoga bi se to sužavalo samo na kaznena djela koja su uzrokovala smrt osobe, kao i teška kažnjiva djela protiv tjelesnog integriteta i seksualnog samoodređenja, a za sve ostalo i šire kaznene odredbe toga nema.
Hvala. Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala kolega. Mislim da se u tom dijelu ovdje radi o jednoj tehničkoj odredbi koja je manje-više slična u svim međunarodnim sporazumima ovakvog tipa i to je nešto što je na razini svojih pravila manje-više usuglašeno unutar država članica NATO saveza. Međutim, ja sam duboko uvjerena u to da između unutarnje kvalitete i pouzdanosti pravosuđa postoji fundamentalna razlika između pravosuđa Republike Njemačke i našeg pravosuđa. Ovaj tjedan imali smo prilike o našem pravosuđu puno raspravljati u okviru rasprave o izboru predsjednika vrhovnog suda, mislim da smo napokon krenuli u to da napravimo barem prvi korak. Bitno je shvatiti da ne možemo očekivati od pravosuđa veću kvalitetu ukoliko prethodno neku [[Upadica Reiner: Hvala.]] bolju kvalitetu ne postigne politika sama.
Hvala. Sljedeća je replika poštovane zastupnice Glasovac.
Poštovana kolegice Orešković. Slažem se s vama da su ovo vrlo ozbiljne stvari pogotovo zbog toga što potpisivanje ovakvih međunarodnih sporazuma proizlazi iz samog Ustava RH. Ono što bi bilo vjerujem zanimljivo čuti, ne znam da li ste vi upoznati s tom informacijom, je činjenica koliko ovakvih ugovora RH ima potpisanih s kojim zemljama i jesu li ti ugovori unificirani u pojedinim svojim dijelovima odnosno postoji li nekakav kriterij odnosno neko stajalište RH koje se jednoobrazno primjenjuje na sve međunarodne ugovore ovakvog tipa pa i u nekim dijelovima kada govorimo o odricanju od pravne jurisdikcije na teritoriju RH kada govorimo o pripadnicima oružanih snaga druge države. Ja pretpostavljam da nisu jednake, ali bilo bi dobro čuti, to ne mogu od vas čuti taj odgovor i zašto nisu.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala vam kolegice Glasovac. Moram reći da je ovo jedno od najbolje postavljenih pitanja u ovom sazivu HS-a, a najbolje je zato što moj odgovor može glasiti samo, ovo je puki očaj, ne samo da ne znam odgovor na vaše pitanje nego ne znam kome ga mi na političkoj i pravnoj sceni možemo uputiti. I što to govori o svima nama zastupnicima, što to govori o transparentnosti ove vlade, što to govori o dostupnosti onih informacija koje bi svaki građanin trebao imati. Možda, mislim sasvim sigurno ne zanima svakog našeg građanina kakve su odredbe međunarodnih sporazuma u području vojske i sigurnosti, ali znam tko bi na ta pitanja odgovor, barem u teoriji trebao znati. A nisam sigurna da li bi primjerice i predsjednik države onako iz rukava [[Upadica Reiner: Hvala.]] na ova vaša pitanja mogao dati odgovor.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš također ima repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolegice Orešković. Dakle, u svojim izlaganjima kada je riječ o ovakvim stvarima vi često ukazujete na ustavne kategorije, Ustav što je definirao i koliko ga često zaboravljamo dakle zaboravljaju i oni koji pišu ovakve sporazume, a bogme i mi koji smo u raspravi kada raspravljamo o svemu tome. Mislim da je uvijek važno naglasiti, naglasiti da ovi sporazumi govore i o slici RH, ovakvi sporazumi govore i koliko su nam važno sve ono što u njima piše, koliko nam je važan međunarodni ugled RH jer ako ga mi ne štitimo i mi o tome ne vodimo računa teško da će to učiniti bilo ko drugi. Ovakvi sporazumi vi i sami znate ne dobivaju nekakvu veliku pažnju u ovoj sabornici, oni obično prođu dok dođete do sabornice već je rasprava gotova, ali mislim da su važni, mislim da su važni u kontekstu posljedica koje oni mogu imati, pa molim lijepo vaš stav vezano uz to. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala kolegice. To je činjenica, obično kada se na dnevnom redu nađu međunarodni ugovori koje bi HS trebao potvrditi, odaziv za raspravu je u pravilu najmanji. Mene takva praksa čudi, mislim da bismo od takve prakse trebali odustati, a sve to skupa posljedica je činjenica kao što sam rekla da politički život se na neke ustaljene obrasce ponašanja već naviknuo. Nedavno, mislim nedavno, prije nekoliko mjeseci ovdje za ovom govornicom stajao je Andrej Plenković kojeg sam pitala vezano za onu situaciju kada nas je na Europskom vijeću predstavljao Janez Janša. Naime, u čl. 144. st. 5. piše da RH u Vijeću i Europskom vijeću zastupaju sukladno njihovim ustavnim ovlastima vlada i predsjednik RH. Dakle Vlada RH. Janez Janša nije niti jedno, niti jedno od ove dvije kategorije i neovisno o tome što možda po nekakvim pravilima i poslovnicima koji se odnose na rad EU vijeća [[Upadica: Sljedeća replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.]] to nije u skladu s odredbama Ustava.
Izvolite.
Poštovana zastupnice, evo, ja sam jedan od onih sretnika koji je imao priliku od prvih dana surađivati i sa MORH-om i sa OSRH-om i raditi za njih i biti sa njima i biti svjedok razvoja tih naših OS-a. Drago mi je da ste vi skrenuli pozornost u svojim zakonskim prijedlozima, odnosno u prijedlogu za promjenu u nekih aktima da se još neke stvari poboljšaju i da se vidi tko je za što odgovoran da bismo mogli kasnije i reagirati ukoliko dođe do nekakvih problema. Svi smo svjesni toga da naša vojska, da naše OS, ukoliko će biti same, nisu dovoljne. Sami sebi nismo dovoljno i ukoliko želimo biti čimbenik u EU zajednici, to ne možemo promatrati sa strane. Zbog toga je i ovaj Sporazum izuzetno važan, ali mora biti popraćen i sa ostalim aktima, bez toga, ukoliko se ne poštuju svi ostali akti, onda to nema smisla.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala kolega. Ne znam jeste li uočili da, kada se radi istraživanje javnog mnijenja o stupnju povjerenja u pojedine institucije, naši građani obično kažu da HV-u izrazito, izrazito vjeruju i činjenica je da u svom kriznim situacijama vojska je pokazala i spremnosti i obučenost i doista ulijevaju ono osnovno, taj stupanj povjerenja i sigurnosti. Tim više smatram da je neprihvatljivo da mi, koji smo zakonodavno tijelo, da mi koji smo ustavotvorac, da mi koji smo nadležni za potvrđivanje međunarodnih sporazuma, onim pitanjima koji se tiču, pa između ostalog, i načina na koji će ta naša vojska izvršavati svoje zadaće, poklanjamo ovako malo pažnje i smatram da Hrvatski sabor kaže što očekuje od predsjednika države [[Upadica: Hvala. Poštovana zastupnica Katarina…]] u međunarodnoj politici.
… Peović ima repliku.
Poštovana zastupnice Orešković, evo, neka pitanja koja ste ovdje dobili od kolegice i pohvalili njezino pitanje smo mi dobili na Odboru za zakonodavstvo, neke odgovore na ta pitanja, pa onda bilo je pitanje s kojim smo to državama imali slične sporazume pa da skratim priču, uglavnom sa svim ovim najvećim, ajmo reći, zapadnoeuropskim državama, sličan je sporazum potpisan i čak ja nemam problema s tim da imamo bilateralni dogovor ovog tipa sa problematičnim čl. 7 st. 2, ali da se taj članak malo jasnije definira, a odgovore koji smo dobili ukazuju na taj autokolonijalni pristup gdje mi uopće se odričemo svih naših alata stvarnih, pa i u ovom slučaju. Ali, ono što ja vas želim pitati, nije li skaredno da mi dobivamo zakon koji je već potpisan i da mi ne možemo uopće utjecati na sadržaj tog Sporazuma? To je problem.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala kolegice Peović. O toj problematici možemo razgovarati. Meni čak taj dio nije problem. Meni bi bilo prihvatljivo da HS raspravlja o već definiranom ugovoru, ali, pod, odnosno sporazumu, pod uvjetom da je u tom procesu definiranja pojedinih odredbi, pa tako i tog čl. 7 st. 2 bilo jasno za što se zapravo u tom procesu zalagala Vlada putem svog ministra obrane, a za što se zalagao predsjednik države i kako su ta dva brda, te dvije političke institucije koje su po čl. 99 st. 1 Ustava i zadužene da zajedno definiraju ova pitanja, kako su nastupili u odnosu na drugu ugovornu stranu ovog Sporazuma. Ako mi to ne možemo obaviti, onda mi ne možemo ispuniti onu temeljnu zadaću koju Hrvatski sabor ima, a koje je definirana u čl. 81 Ustava.
Hvala. Poštovana zastupnica Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana kolegice Orešković. Jako ste dobro primijetili da je ovaj Sporazum izuzetno važan za hrvatski javnost i činjenica je da ovakvih sporazuma, kako bismo rekli kolokvijalno, ispod radara prolazi puno i da naši građani nisu niti svjesni kakva se međunarodna suradnja događa na raznim bilateralnim područjima. Danas je prilika ovdje govoriti o obrambenom bilateralnom području, u kojem nam je Njemačka izuzetno važan partner. To je svojim dolascima i kancelarka Merkel pokazala u 2019. g. jer izuzetno je plodonosna ta obrambena suradnja između naše dvije zemlje. Ona je važna i zbog toga što smo mi granica i tu je Schengen kao najveća granična obrambena linija EU i puno je niza projekata na kojima zajednički surađujemo, od EU projekata, NATO projekata pa do PESCO-a. Kako da [[Upadica: Hvala. Poštovana zastupnica…]] do, bolje dođemo do hrvatskih građana [[Upadica: … Orešković.]] i pojasnimo im sve ono što međunarodni ugovori obvezuju?
Hvala kolegice. Pa u tom pokušaju približavanja uloge i važnosti ovakvih međunarodnih sporazuma, evo upravo ovakva rasprava je prvi korak. Dakle, ne treba zaboraviti da smo na nekim drugim temama i na nekim drugim pitanjima, evo jučer smo o jednoj točci raspravljali gotovo punih 12 sati. U tih 12 sati naši građani su imali prilike čuti pregršt informacija, između ostalog, mogli su vidjeti kako o jedno te istoj stvari različite političke opcije promišljaju i dišu. Međutim, ovakva pitanja koja se tiču, ne samo bilateralnih odnosa, evo, u ovom slučaju sa nama doista izrazito prijateljskom i sklonom državom, državom u kojoj je najveći broj naših građana iselio, gotovo niti riječi, a smatram da, osim što će se govoriti o financijskim učincima, o sigurnosnim učincima, o tome koliko će zapravo kroz iskustva, kroz suradnju, kroz obuku [[Upadica: Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna…]] napredovati naša vojska.
… rasprava bit će poštovane zastupnice Sabine Glasovac, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo zanimljivo je vidjeti, mislim da je ovo isto jedan od povijesnih trenutaka u Hrvatskom saboru da se dosta žena uključuje u rasprave koje su, u kojima su do sada dominirali zapravo većinom naši muški kolege. Nisam ekspert u području obrane, ali od nas u Hrvatskom saboru se očekuje da čitamo materijale koji dođu pred nas i da postavljamo sva ona pitanja koja nama kao laicima u pojedinom području eventualno nisu jasna. Dakle, mi smo se već odredili kao Klub SDP-a da nemamo apsolutno ništa protiv ovog Konačnog prijedloga zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke, o privremenom boravku pripadnika oružanih snaga Republike Hrvatske i oružanih snaga Savezne Republike Njemačke na državnom području druge države, odnosno hrvatsko-njemački sporazum o gostujućim snagama. Činjenica jest da Republika Hrvatska i Savezna Republika Njemačka imaju dobre odnose, između ostalog i u području obrane i da će ovaj sporazum definitivno, odnosno intencija ovog sporazuma je da iste unaprijedi, odnosno da se nastavi ova dobra suradnja dviju država i u ostalim područjima dvostrane suradnje i zajedničkim naporima u održavanju mira i stabilnosti u Europi. Potpun je jasan interes između ostalog i Savezne Republike Njemačke i same Europske unije zašto je Republika Hrvatska u tim gabaritima apsolutno bitna, apsolutno važna. Ovim sporazumom uredit će se različita pitanja vezana uz ulazak, izlazak i privremeni boravak na državnom području države druge stranke u svrhu vježbi, obuke postrojbi, tranzita kopnenim putem i aktivnosti pružanja humanitarne pomoći, te operacija traženja i spašavanja čime će se osigurati uspješna provedba daljnje dvostrane suradnje u području obrane. I tu nema ništa apsolutno sporno. Jednako tako sporazumom se definira i da će, samo malo, stranica 7., koja je vrsta i opseg trajanja boravka, znači propisano je da su boravci prema ovom sporazumu služe u svrhu, kao što sam rekla, vježbi, obuke, pristojbe i tranzita do 3 000 pripadnika oružanih snaga države šiljateljice i u trajanju koje u pravilu ne prelazi 30 dana, odvijaju se pod odgovornošću nadležnih vlasti države primateljice. Potpuno je jasno propisana i javna sigurnost, poreda i javno zdravstva, međutim, onda dolazimo do ovog dijela u samom i obrazloženju Zakona koji kaže, s obzirom na prirodu postupka potvrđivanje međunarodnih ugovora kojim država i formalno izražava spremnost da bude vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom, kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne mogu vršiti izmjene ili dopune teksta međunarodnog ugovora, predlaže se ovaj Prijedlog zakona raspraviti i prihvatiti u jednom čitanju. Znači de facto ovaj ugovor je sklopljen, preuzete su neke obveze, međutim i dalje ostaju neka pitanja koja su djelomično odgovorena, evo što smo čuli od kolegice Peović na Odboru za zakonodavstvu, ali na Odboru na obranu i dalje nisu ostala, ostala su neodgovorena neka pitanja, od kojih je jedno pitanje vezano uz članak 7. stavak 2. gdje se striktno kaže da vlasti države primateljice će se uzdržati od ostvarivanja takve nadležnosti, osim ako važni razlozi u vezi s obavljanjem sudbene funkcije države primateljice ne čine nužnim ostvarivanjem takve kaznene nadležnosti. Samo jedan dio sam uzela ovog stavka 2. Što to zapravo znači? To znači da se ovom odredbom iz članka 7. stavka 2. Hrvatska odriče kaznenog progona stranih državljana pripadnika njemačkih Oružanih snaga i postavilo se pitanje zašto je tome tako. Postavilo se jednako tako pitanje na Odboru za obranu zbog čega ta kaznena djela nisu taksativno nabrojena, zbog čega nema kriterija, i još ono što je ostalo zapravo neodgovoreno u cijeloj ovoj priči, je li potreba, meni to isto tako nije jasno, je li potreba sklapati ovakve sporazume među ravnopravnim članicama NATO saveza, i nije li to regulirano na razini NATO saveza, ako je odgovor da nije i da trebamo, onda se postavlja ključno pitanje, koji su zapravo kriteriji, koje je stajalište Republike Hrvatske u odnosu na sve države s kojima potpisuje ovakve vrste međunarodnih sporazuma i jesu li u pozicioniranju za potpisivanje ovakvih sporazuma ujednačeni stavovi, što je rekla i kolegice Dalija Orešković između dva brda. Može se, ako ne dobijemo odgovor na ovakvo pitanje, može se steći dojam da nemamo jasno utvrđene kriterije prilikom potpisivanja ovakvih sporazuma.
Hvala lijepo, imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Posavec-Krivec.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Glasovac, dobro ste primijetili da je izrazito bitno imati dobru bilateralnu suradnju i u obrambenom smislu. Ona izgrađuje naše ukupne odnose sa prijateljskom zemljom, ali osim bilateralne mi imamo i odličnu suradnju u drugim poljima, od kulture, znanosti itd. Gotovo ćemo obilježiti 30 godina od tih bilateralnih odnosa na početku 22. jer znamo da je Njemačka bila na početku veliki partner Hrvatske u njenom osamostaljenju. Ono što vas želim zapravo pitati, prošlo je tu tih 30 godina. U tih 30 godina Hrvatska je izrasla u jednu respektabilnu zemlju, u zemlju koja je izgradila jaku vojsku, koja je izašla iz obrambenog rata, koja je ušla u NATO, koja je postala članica Europske unije, koja je važan faktor za stabilnost i sigurnost na jugoistoku Europe i koja zapravo svojim najdužim granicama brani Europsku uniju, stoga vas pitam smatrate li da ove promjene koje su se upravo dogodile na području Njemačke mogu utjecati na naše buduće odnose, znamo da kancelarka Mercel odlazi, a Olaf Scholz dolazi i kako će se to sve ukupno odraziti na područje Kosova i Crne Gore.
Poštovana zastupnica Glasovac.
U načelu, mislim da se u bitno neće promijeniti smjer kojim će Europa ići u tom međunarodnom, odnosno Njemačka ići u tom međunarodnom pogledu, ako uzmemo u obzir da i do sada zapravo tu nije došlo do klasične, ja ću to tako reći smjene vlasti, nego znamo da je to funkcioniralo na način velike koalicije gdje je bila jedna poprilično za mnoge, možda kontroverzna politika, kada govorimo o pitanju migranata i tu je Hrvatska imala izazove s kojima se morala suočavati i 2014. godine, a suočavat ćemo se s ovim pitanjem i dalje. Jasno je da su naše granice bitne u budućnosti jer će one biti granice i službeno granice prilikom proglašenja Šengena, bit će bitne granice za opstojnost.
Hvala lijepa, sljedeća replika poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Glasovac, u svom ste izlaganju utvrdili da se radi o sporazumu između dvije prijateljske zemlje, međutim, unatoč tome, kada se obrazloženje prijedloga Sporazuma o vojnoj suradnji između dvije zemlje svede na 5 članaka, od kojih ni jedan ne obrazlaže niti jedan sadržajni prijedlog iznesen u Sporazumu, onda je jasno da ne postoje, kako ste i sama utvrdila kriteriji kojima se vodimo prilikom uspostavljanja suradnje s drugom državom ili kako mi to danas u ovoj raspravi kažemo, kriteriji kojima formaliziramo samo već postojeću suradnju. Također istakli ste i članak 7. stavak 2. u kojem se Hrvatska odriče kaznenog progona stranih državljana pripadnika oružanih snaga za što ni danas nemamo odgovor zbog čega. Ono što mene zanima, temeljem svega što sam sada rekla i temeljem onog što ste vi pročitali u Sporazumu, možemo li mi zaista biti sigurni da je ovim Sporazumom zaštićen interes Republike Hrvatske, posebno kada vidimo u jednom članku se kaže da se ovaj Sporazum može i promijeniti.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Glasovac.
Ne, ne može se promijeniti. Ni u ovoj fazi, više, sad kada je pred nama saborskim zastupnicima, vi nemate mogućnost nekakvog amandmana ili intervencije na sam sadržaj Sporazuma. A ja se nadam da su interesi Republike Hrvatske u svakom pogledu ovim Sporazumom zaštićeni, a da će ovaj Sporazum doprinijeti boljoj međusobnoj suradnji između Republike Hrvatske i Savezne Republike Njemačke. Ali bih voljela od predlagatelja u ovom trenutku, ako već taj odgovor nisu dobili pojedini članovi Odbora za obranu, dobiti odgovor na pitanje da li se odredbom iz čanka 7. stavka 2. Hrvatska odrekla kaznenog progona stranih državljana pripadnika njemačkih oružanih snaga, drugo zašto ta kaznena djela u samom članku nisu taksativno nabrojena, odnosno postoje li uopće ikakvi kriteriji. Odgovor je na Odboru bio da je to regulirano kroz pravni okvir.
Hvala lijepo, sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš. Hvala.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolegice i kolege. Mi danas imamo u raspravi Sporazum koji je potpisan. On je potpisan u Zagrebu, 16. lipnja 2021. godine, od strane Republike Hrvatske ga je potpisao ministar Mario Banožić, a vidi čuda od strane Vlade Savezne Republike Njemačke ga je potpisao izvanredni opunomoćeni veleposlanik. Meni se čini da recimo bi bilo uvijek dobro da takve sporazume potpisuju al pari, ministar-ministar, ministar obrane, ministar obrane, ali što je tu je, imamo što imamo. Ovakvi sporazumi inače u našoj raspravi nekako prolaze ispod svjetla pozornice, raspravlja se relativno jednostavno, olako ih shvaćamo i bojim se da ne shvaćamo do kraja i sve ono što u njima stoji. Postoje dva članka koja su meni bila izuzetno važna i čini mi se da treba dati naglasak na njih, dakle svatko sa nekakvog svog aspekta. Jedan članak je 6. koji govori o javnom zdravstvu. Mi smo jučer, ja bih rekla cijeli dan, raspravljali o jednoj temi, a to je tema bila Covid-19, posljedice koje su bile kroz protekla 3 mjeseca i kako postoji zakonska obveza raspravljat ćemo ponovno. Ovdje je isto tako u odredbi članka 6. stoji da nadležne vlasti države primateljice provode mjere koje se odnose na Zakon o zaštiti od infekcija, pa sad govori dalje o zaštiti biljnog i životinjskog svijeta, dakle, dosta detaljno i dosta jasno govori što se treba napraviti i uvijek je zanimljivo možda da kažemo koja smo iskustva do sada imali. Dakle, mi živimo i cijeli živi pod utjecajem Covida-19 u proteklih godina i pol već ide dobro, prema tome i ovakav jedan Sporazum i ljudi koji će, dakle vojnici koji će u njemu sudjelovati, mislim da maksimalno moraju u tom kontekstu biti zaštićeni. Ali, postoji još jedna tema koja je meni osobno izuzetno važna i na to se uvijek posebno osvrnem, a to vam je tema zaštite okoliša. Dakle, došlo je vrijeme kad više to poglavlje koje se zove zaštita okoliša se ne bi trebalo zvati zaštita okoliša, nego bi trebalo se zvati zapravo utjecaj, odnosno borba protiv utjecaja na klimatske promjene. Dakle, sve tamo inače u drugim propisima i drugim zakonima gdje je bila tema zaštita okoliša, to se je promijenilo, utjecaj zapravo na klimatske promjene, odnosno borba protiv klimatskih promjena. Dakle, kad gledate nekakve vojne akcije koje će biti na području nekakve zemlje i mislite sad, trajat će, ne znam, jedan dan, dva dana, tri dana, iza toga će prestati i netko će negdje otići i sad u odnosu na globalno, opće klimatske promjene, ledenjake i sve ostalo, pa nemojte mi reći da to ima utjecaja. Sve ima utjecaja. I sve ima utjecaj i sve ima svoje posljedice. Dajte se malo sjetite slika koje smo i mi imali kad su bile određene vojne vježbe NATO-a, gdje se one odvijaju? Odvijaju se na prostorima koji su najviše zaštićeni s aspekta zaštite okoliša i zaštite prirode, zato što nema u blizini naselja, pa ne može biti utjecaja na naselje, pa nema u blizini ovakvih nekakvih stvari i to je aspekt koji je uvijek zgodan za takve vježbe, ali vježbe se odrade, oni koji ih vode se lijepo poslikaju, imamo na televizijskim dnevnicima, svaki dnevnik ima prilog od 3-4 minute, tko je bio, što je bio, što je radio imate sve one slike i ode, a prostor ostaje ne ovakav kakav je bio prije. Prostor ostaje djelomično zaista devastiran. Ali osim prostora koji je djelomično devastiran je izuzetno važno da kada se i te vježbe odvijaju i kada one jesu da se vodi računa uopće sa svim, dakle … [[ne razumije se]] koje se koristi da li je ono sa aspekta zaštite odnosno borbe protiv klimatskih promjena adekvatno, da li je o svemu vođeno računa i to je naglasak koji treba između ostalog voditi računa. Ono što želim reći resornom ministarstvu, dajte kod sljedećeg sporazuma i sigurna sam da ćete imati nekako i privolu sa druge strane da se više ne zove ovo poglavlje zaštita okoliša. To je nešto što više u nomenklaturi svih propisa Europske unije više ne … [[ne razumije se]] na takav način. To su vam borbe protiv klimatskih promjena. Dakle odnos prema klimatskim promjenama i to svi na taj način definiraju. Pitanje je trenutka kad će se i procjene utjecaja na okoliš pretvoriti u način kako je borba odnosno mjere za ublažavanje klimatskih promjena. Dakle, to bi bilo puno bolje. Ovo je utjecaj na klimatske promjene i mjere za ublažavanje istih. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Orešković.
Hvala vam predsjedavatelju. Uvažena kolegice zastupnice u vašem ste se izlaganju dotaknuli nekoliko bitnih tema koje uobičajeno ne bismo niti povezivali sa ovakvim tipom sporazuma od zaštite okoliša, zaštite zdravlja pa nadalje. Međutim, mislim da je najvažniji onaj dio koji ste istaknuli a to je neka neobična situacija u odnosu na paritet ugovornih strana u dijelu potpisnika ovog Sporazuma. Naime Republiku Njemačku smatram jednom od vrlo pedantnih, preciznih, vrlo odgovornih i promišljenih država. Na žalost naša država takva nije. Obično taj paritet što znači ako s jedne strane potpisuje ministar onda bi s druge strane minimalno trebao to biti ministar ili netko tko se bavi istim područjem. Ovdje tome nije bilo tako. Mislim da je nama Republika Njemačka izrazito sklona, ali ovdje je očito da Republika Hrvatska ne poštuje samu sebe, možda nas nisu time poštivali niti oni.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš. Hvala vam lijepa. Poštovana zastupnice izvolite.
Hvala lijepo. Dakle kolegice Orešković kada imamo ovakve sporazume onda sam apsolutno sigurna da treba gledati sve aspekte i sve dijelove ovakvih sporazuma. Dakle mi imamo sporazum nakon što je on, dobivamo ga na potvrđivanje u Hrvatski sabor i vi sami znate da kada dobijemo dnevni red i kada onda imamo sporazume da onda kažemo, pitamo se međusobno i dogovaramo naravno na klubu vezano uz glasanje i onda kada su sporazumi u pitanju onda svi kažemo ok, ok to nam je jednostavno to je sve u redu, to je sve dobro. Ali se u tim sporazumima krije niz stvari koje su izuzetno važne, a ja nekako sam apsolutno sigurna da postoji i ovaj uvodni dio. Dakle, ako je ministar jedne zemlje u ovom slučaju je bio ministar obrane Republike Hrvatske potpisao s naše strane onda bi trebalo postojati paritet da ministar obrane i s druge strane potpiše. Pa što je sada problem da se oni nađu kada odgovore i jednom i drugom? Na ovaj način je zapravo zadovoljena forma, a ne sadržaj.
Hvala. Zastupnik Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice Mrak Taritaš ja se isto tako slažem s vama i sa kolegicom Orešković i svima onima koji su govorili vezano uz norme ponašanja u vanjskoj politici ili općenito u politici dakle, neke stvari vezano uz protokol. Ovo je jednostavno neprihvatljivo. Apsolutno neprihvatljivo i to Njemačka kao sređena država nije napravila slučajno. Mislim da je to ponižavajuće za Hrvatsku, a mi ćemo biti protiv tog sporazuma ne zato jer smo protiv sporazuma kao takvog, nego protiv načina na koji je sporazum potpisan. Pitanje konkretno vama i vašem klubu, hoćete li glasati za ovakav sporazum ili ne?
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Da možda krenem od kraja pa dođem do početka. Mi se na klubu dogovaramo i dogovorit ćemo se vezano i za ovo, a imamo i završno u ime kluba, pa onda stav kluba će biti jasno izdefiniran. Dakle naša vanjska politika je posebna tema. Posebna tema je način na koji je, posebna tema je znate vanjsku politiku jedne države uvijek prepoznajete kroz dvije osobe. Prepoznajete kroz premijera i prepoznajete kod ministra vanjskih poslova. Dakle, naš premijer se voli hvaliti tim svojim europejcem, dakle načinom na koji je i onda imate dva lica kao u onim maskama koje imamo. Jedno lice koje pokazuje prema Europskoj uniji, a drugo lice koje pokazuje kada je tu i to drugo lice smo imali prilike vidjeti jučer u njegovom javnom nastupu odnosno u presici koju je imao za novinare gdje je bio bahat, gdje je vrijeđao ne samo novinare, vrijeđao je tko mu je u tom trenutku pao na pamet.
Kolegice Mrak Taritaš držimo se teme molim vas.
Pa tema je vezano uz sporazum i vanjska politika.
Uz sporazum da. Poštovani zastupnik Troskot.
Uvažena zastupnice Mrak Taritaš mislim da ste jako dobro identificirali neke stvari u samom sporazumu, a to bih htio potkrijepiti činjenicom evo ne znam zašto potpisujemo ovakav jedan sporazum kada recimo u 2. mjesecu ove godine je održana jedna važna vojna vježba ni manje, ni više nego u jednoj Njemačkoj a vježba je bila dakle za prodor ruskih trupa na europsko tlo. Sada slušajte koje su zemlje bile prisutne. Bosna i Hercegovina, Gruzija, Italija, Kosovo, Litva, Sjeverna Makedonija, Poljska, Rumunjska i Slovenija. Hrvatske nema nigdje, nema nigdje, a gledajte te vježbe se isto provode keže ruski prodor na teren. Vidite što se događa na Kosovu. Pogledajmo što se događa u Crnoj Gori i nas se ne zove recimo na takvu jednu vježbu, a s druge strane se potpisuje ovakvi nekakvi formalni ugovori koji sadržajno i na terenu zapravo nemaju nikakvog smisla. Evo, molim vas da to prokomentirate jer vidio sam da ste jako dobro identificirali već po potpisu da to jednostavno nije al pari.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle ovakvi jedni sporazumi sigurno na i kada krenemo i kada ga nekako neću reći ne upotrijebiti neku ružnu riječ, ali vidimo sve aspekte njega. Oni otvaraju i vidimo koji su problemi tu. Da, u veljači je bila vojna vježba i Hrvatske nije bilo. Ono što je meni zaista znate kada čitate onda vam nekakve crvene lampice se upale i vidite da negdje nešto nije kako treba i uopće ta ideja, pitala sam se, ček malo zašto nije ministar obrane Njemačke potpisao. Nisu bili u izborima, nisu dakle da su nekakvi izbori ili nekakve izvanredne okolnosti, to mi je sve u redu, ali ovdje vam se upali lampica zašto tako ne. A zaista živimo, znate postoji ona uzrečica, dao Bog živjeti u zanimljiva vremena. Ovo iskustvo koje smo imali s Afganistanom, gdje su sve zemlje liberalnih demokracije koje se sudjelovale slale svoje vojnike, imali smrtno se pokazalo kolika je važnost ovakvih sporazuma.
Hvala, sljedeća replika poštovane zastupnice Posavec-Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, uvažena kolegice Mrak-Taritaš. Iznimno cijenim vaš doprinos kao ministrice na očuvanju prostora, prvenstveno prostora Republike Hrvatske i zato mi je jako drago da ste primijetili u ovom ne tako preopširnom Sporazumu i segment koji se tiče, kako Sporazum kaže, i na što ste ukazali o pitanju zaštite okoliša u kontekstu aktivnosti koje se provode u zemlji primateljici, što se odnosi na promet motornih vozila oružanih snaga države šiljateljice, kao i korištenje aerodroma na tlu zemlje domaćina. Naime, smatram da obzirom da je ovaj Sporazum usuglašavan više godina sa dvije strane, da je izuzetno važno da se upravo raspravlja o tim prirodnim resursima i zaštiti prostora jer znamo da je hrvatski teritorij jako privlačan zbog određene slabe naseljenosti pojedinog dijela, za različite vježbe, snimanje filmova i druge stvari i bitno je da i međunarodnim sporazumom utvrdimo zaštitu prostora.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle kao što sam i u svojoj pojedinačnoj raspravi naglasila, ja zaista mi je izuzetno važno i važno mi je kao saborskoj zastupnici, ali kao i netko ko je po svojoj vokaciji prostorni planer, posebno ovo poglavlje koje je vezano, ovdje se govori o zaštiti okoliša, a ono što bi bilo puno bolje, a to je prihvatljivost uopće svih aktivnosti vezano uz klimatske promjene. Klimatske promjene su činjenica, sve aktivnosti koje radite u prostoru imaju utjecaj na to, pogotovo određene aktivnosti koje su s aspekta vojske. Mi smo kao država, je od prilike prema zadnjim pokazateljima i kad uzmete negdje između 6 i 7% izgrađeni, dakle, izgrađeni, što zgradama, što cestama i svim ostalim. Ovo ostalo je neizgrađeni dio. Imamo negdje od prilike 50% šuma i, dakle ono što je pod šumama, a uvijek je atraktivnost posebno vezana takvih događanja uz more, pogotovo na našim otocima, čija nam je zadaća zaštititi.
Hvala. Sljedeća govori poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o privremenom boravku pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske i Oružanih snaga Savezne Republike Njemačke na državnom području druge države. Tim se Sporazumom uređuju, odnosno institucionaliziraju se već suradnje sa prijateljskom Republikom Njemačkom kakvu već imamo. Ovim se Sporazumom uređuje vrsta i opseg i trajanje boravka, uvjeti boravka, uvjeti ulaska, izlaska i boravka, javna sigurnost i poredak, javno zdravstvo, kaznena nadležnost i mjere prisile, telekomunikacije, zaštita okoliša, promet vozila Oružanih snaga države šiljateljice, korištenje aerodroma države primateljice i tako dalje, i tako dalje, a govorim o pitanjima koji se odnose na suradnju dviju država u pogledu vojnih i oružanih snaga. I uvijek je dobro da se suradnja dviju strana formalizira. I ovaj Sporazum upravo to predstavlja. Formalizaciju suradnje dviju strana, institucionalizaciju suradnje koja već postoji, ali ta formalizacija mora biti na obostranu korist. I zaštitu svih sudionika ovog Sporazuma. Potrebno je i u odnosu prijateljskih država uspostaviti jednak položaj, ravnopravan položaj, ravnopravan položaj obiju strana. Ovdje se radi o temi obrambene, odnosno vojne sigurnosti, a sigurnost proizlazi iz vojne spreme države. Međutim, ovdje se radi o dvije vojno, oružano, sigurnosno potpunu različite države i ne možemo ignorirati niti činjenicu da je sigurnosno u bilo kojem pogledu, ako govorimo i geografski ali ako govorimo i o kapacitetima kojima raspolaže, Hrvatska daleko ugroženija od Njemačke i u tom kontekstu moramo sagledavati i ovaj Sporazum. Dobro je da se naše obrambene snage i temeljem ovog Sporazuma educiraju, osnažuju, učvršćuju suradnju sa uređenim i snažnim partnerima, ali je važno da se i takva suradnja utvrdi po jasnim i nedvojbenim kriterijima suradnje. Koji su to kriteriji pri stvaranju prijedloga ovog Sporazuma, nije nigdje vidljivo. Postoje li jednoobrazni kriteriji za međunarodne sporazume ovakvog tipa? A posebno kada se radi o nadležnosti jurizdikcije pojedine države, posebno kada se radi o sporazumu iz područja vojske i sigurnosti. Člankom 15. određeno je da se ovaj Sporazum može promijeniti i dopuniti u svako doba uzajamnim pisanim pristankom stranaka. I to može biti odgovor na pitanje zašto ne postoje kriteriji kojima se Vlada, transparentno, vodi prilikom sklapanja ovakvih sporazuma. Ali to nije transparentnost i ne doprinosi stupnju povjerenja u to da smo se i prilikom sklapanja suradnje s prijateljskom, naglašavam prijateljskom, državom vodili najboljim interesom naše države, posebno kada se radi o ekonomski, vojno i sigurnosno nadmoćnijom državom od Hrvatske. U tom kontekstu važno je još jednom istaknuti, članak 7. stavak 2. koji je toliko puta ovdje bio i spomenut, a koji kaže da se Hrvatska odriče kaznenog progona stranih državljana, pripadnika oružanih snaga za što ni danas nemamo odgovor, jasan odgovor zbog čega je to tako. Zbog čega se sklapaju ovakvi sporazumi među ravnopravnih članicama NATO saveza? Zašto to nije regulirano na nivou Saveza? Očito nisu baš svi ravnopravni pa bi bilo zanimljivo vidjeti s kojim državama Hrvatska ima ovakve međunarodne sporazume koji se sukladno Ustavu Republike Hrvatske u ovoj fazi postupka u pravilu ne mogu mijenjati i dopunjavati. Pozdravljamo sporazumijevanje sa Republikom Njemačkom. Pozdravljamo institucionalizaciju i formalizaciju izvrsne suradnje s Republikom Njemačkom. Međutim, prilikom sklapanja ovakvih sporazuma, prilikom podnošenja ovakvih prijedloga o kojima sutra moramo glasati odnosno danas moramo glasati tražimo da se utvrde jasni kriteriji kako bismo bili sigurni da i u ovakvim prilikama i kada se radi o prijateljskoj drugoj strani vodimo se prvenstveno interesima naše zemlje. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Troskot.
Uvažena zastupnice Ahmetović prije svega vam hvala na ovako dubinskom razumijevanju i kako ste to prezentirali. Ono što me interesira jest, formalno mi potpisujemo ovo što vi kažete sporazumijevanje. Ali nas sadržajno nema na terenu. Evo vam jedan primjer. Francuska i Grčka su nedavno potpisali vojni sporazum. Opet je bila isporuka, nešto slično sa rafalima. Međutim, taj sporazum stvarno ima smisla. Oni su se stvarno spojili međusobno. Vi vidite recimo prije nekoliko mjeseci u Njemačkoj, evo baš govorim ta jedna vojna vježba oko Rusije i oko njihovog preuzimanja onog poluotoka tamo to je bio jedan poziv cijeloj Europi dakle na potencijalnu opasnost što se vidi i u državama koje su nam susjedne gdje sami nemamo nekakvu strategiju, osim što naš predsjednik Vlade na ukrajinskom izgovara rečenice koje mogu imati veliku implikaciju na susjedne zemlje. Evo pa čisto me interesira vaš pogled.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Troskot. Kao što sam istaknula i u svojoj raspravi naime dobro je da institucionaliziramo i formaliziramo bilo koju suradnju sa bilo kojom državom koju imamo. Međutim, kada se radi o prijateljskoj državi izuzetno je važno znati da smo se uvijek i isključivo vodili interesima vlastite zemlje i dobro je da Hrvatska surađuje sa nadmoćnijim državama, dobro je da surađuje sa Njemačkom, dobro je da imamo od koga učiti, od koga se educirati, s kim surađivati, učvrstiti suradnju sa zemljom sa kojom imamo interesa surađivati i ekonomski, ali naravno i u ovakvim prilikama. Ono što ostaje nejasno jeste jesmo li se uvijek i isključivo vodili vlastitim interesima kada smo sklapali i druge sporazume sa drugim zemljama, jesmo li se i uvijek vodili interesima kada smo ulazili u raznorazne saveze. Mi kao inferiorna država moramo paziti i više od onih nadmoćnijih kada stupamo u suradnju sa bilo kim.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Peović.
Evo kolegice Ahmetović stvarno mi je izuzetno drago da vi za razliku od nekih zastupnika vaše političke orijentacije ipak skeptično čitate ovaj zakon i drago mi je da se da tako kažem uhvatila moja kritika članka 7. stavka 2. koja čini mi se da bi prošao ispod radara da se na to nije upozorilo, jer je riječ o sporazumu koji je već potpisan i koji nama dolazi samo na verifikaciju na što trebamo uvijek upozoravati. No zašto sam istaknula stvarno autokolonijalni način na koji se donosi ovakav zakon je malo širi, a to je da se takve prakse pojavljuju u puno većim, vode u puno većim razmjerima i puno većim problemima kada smo mi između ostalog i navela sam taj primjer preuzeli obvezu dosezanja 2% BDP-a izdvajanja za obranu do kraja 2024. godine da praktički rasprava o tome nije bila provedena. Ovo je samo način na koji se druge stvari odvijaju.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Ja sam u svojoj raspravi, ali mislim da su i druge kolegice i kolege, konkretno kolegica Glasovac istaknuli problematičnost članka 7. stavka 2. Međutim, ono što ja ovdje moram istaknuti prvenstveno i prije svega se zalažem za transparentnost, za transparentnost prilikom utvrđivanja suradnje ili bilo kojeg drugog područja koji se odnosi na interese Republike Hrvatske. Transparentnost prilikom sklapanja ovog Sporazuma nije postignuta, a nije postignuta zbog toga što nema vidljivih i jasnih kriterija kojima se sklapaju i ovaj, ali i bilo koji drugi sporazum. Ono što me tješi jeste da je ipak u sporazumu stoji članak 15. koji kaže da je ovaj Sporazum moguće izmijeniti naravno uz suglasnost obiju strana i to pisanom suglasnošću. S ovog mjesta apeliramo na Vladu Republike Hrvatske da u svakom slučaju sagleda i donese jednoznačne kriterije sklapanja ovakvih sporazuma uvijek vodeći se interesima naše zemlje.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Matule.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Ahmetović, slažemo se da velika, moćna Njemačka nam može u puno toga biti uzor, prije svega ne zaboravimo da je upravo još krajem 70-tih su krenuli sa zelenim politikama. Mene zanima kako nam puno toga nije rečeno o ovom Sporazumu i ne piše unutra jasno. Što mislite kakve su mogućnosti da možda njihove zelene stranke vrlo strogo provjeravaju što se događa na tom njihovom vojnom poligonu Grafenvor? Je li moguće da recimo neke stvari koje njima nisu tamo dozvoljene da onda to se ovdje obavi kod nas na našem poligonu u Slunju? Neke stvari koje ipak oni ne bi dozvolili, možda neke vježbe sa bojnim otrovima, ne zna se s čim.
Zastupnica Ahmetović.
Poštovani kolega Matula slažem se s vama. Ne bi bilo prvi put da ekonomski nadmoćnije zemlje stvari koje su zabranjene u njihovoj zemlji, na njihovom teritoriju izvršavaju i provode u onim zemljama koje su ekonomski inferiornije. Kada kažem ekonomski onda naravno mislim i politički. Tu je uloga i Vlade Republike Hrvatske ali i svih građana Republike Hrvatske da stanemo u obranu našeg integriteta, da stanemo u obranu naše zemlje i da ne dozvolimo partneru, iako partneru, da zbog svoje svesrdne nadmoći nad našom zemljom provode ono što nije u interesu naše zemlje i iz tog razloga sam upravo svoju raspravu koncentrirala na potrebu uvijek sagledavanja interesa naših građana, građana Republike Hrvatske i naše zemlje, pa čak i kad se radi o prijateljskoj državi s kojom potpisujemo suradnju.
Hvala. Poštovana zastupnica Glasovac.
Poštovana kolegice Ahmetović. Nešto ste rekli da se ovaj ugovor može mijenjati pod određenim uvjetima, da, ali ovdje mi u Hrvatskom saboru danas raspravljamo, međutim, zapravo naš utjecaj i samih odbora kao radnih tijela i nas kao saborskih zastupnika na sadržaj samog međunarodnog sporazuma, ugovora, kako god hoćete, je nikakav, minoran, ali ako ova pitanja koja su se otvorila doprinesu boljoj kvaliteti eventualno ili utvrđivanju nekakvih unificiranih kriterija za buduće ovakve sporazume, onda smo ipak napravili nešto. Međutim, on je takav kakav jest, on je nepromjenjiv, odnosno promjenjiv je jedino u slučaju ako to ravnopravno odluče obje države, jednako kao što imamo situaciju recimo, druga područja, nisu obrana ali Vatikanski ugovori. Znamo što su ti ugovori propisali, brojne stvari koje mi u ovom trenutku kao država ne možemo izaći i toga niti odustati od njih, jedino ako pristanu obje strane pod točno određenim uvjetima.
Hvala. Zastupnica Ahmetović, izvolite.
Upravo kako ste i istakli, ono što nama preostaje jeste nadati se da će se Vlada Republike Hrvatske barem jednom okušati u obrani interesa Republike Hrvatske, ma kako se to činilo ili ne činilo oportuno kada se radi o partnerima iz Europske unije. A to posebno ističem iz razloga što se i premijer Vlade Republike Hrvatske, gospodin Plenković voli pohvaliti svojom dobrom pozicijom i moći, političkoj moći u okviru Europske unije i kolega iz Europske Komisije, pa evo ja se nadam da će se ta moć konačno i prezentirati, upravo onda kada je to potrebno, pa da će se i u kontekstu članka koji je ovdje sporan, a to je članak 7. ta premijerova moć, taj premijerov ugled manifestirati u zaštiti interesa Republike Hrvatske pa čak i kad se radi u odnosu sa prijateljskim zemljama, sa zemljom, u ovom slučaju Republikom Njemačkom.
Hvala. Sad ćemo prijeći na završna izlaganja. Prvo Klub zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Doista mi je žao što sam potrošila sve replike pa nisam mogla replicirati i kolegici Ahmetović. Dotakla se netransparentnosti ovog ugovora, a malo je i oplela po predsjedniku Vlade, odnosno Vladi, naravno itekako, itekako opravdano. U ocjeni stanja i cilju koji se donošenjem ovog zakona želi postići, između ostalog se navodi da dosadašnja suradnja Ministarstva obrane Republike Hrvatske i Ministarstva obrane Savezne Republike Njemačke ostvarivalo se službenim posjetima i radnim sastancima njihovih predstavnika, razmjenom iskustava stručnjaka u područjima od zajedničkog interese, sudjelovanjem na tečajevima, seminarima i konferencijama, sudjelovanjem na zajedničkim vježbama i obukama, te sudjelovanjima u operacijama potpore miru i drugim aktivnostima u inozemstvu. Meni je drago da između Republike Hrvatske i Republike Njemačke postoji dobra i kvalitetna suradnju u području vojske, obrane i sigurnosti, međutim ono što ovdje pomalo čak i iritira je to što se u svakoj drugoj riječi spominje Vlada, Vlada, ministar obrane, ministar obrane, ministar obrane. Kada bi me netko pitao kakvu bi voljela vidjeti Republiku Hrvatsku, kakva bi voljela da ona bude, voljela bi da prije svega pokaže da samu sebe poštuje. Ne vjerujem da nas netko drugi može poštovati ukoliko mi to poštovanje ne pokazujemo sami prema sebi, a toga poštovanja nema ako smo toliko tvrdoglavi, toliko uporni, toliko ustrajni u nepoštivanju i kršenju odredbi vlastitog Ustava. Ako doista ona odredba koja kaže da se vanjska politika sukreira nema smisla, ukoliko doista nije potrebno da se, pa između ostalo i ovakvih posjeta, oko ciljeva razmjene iskustava i suradnje dogovori predsjednik države i Vlada, pa ajmo imati barem toliko odgovornosti prema hrvatskim građanima pa reći da ćemo tu odredbu izbrisati i maknuti iz hrvatskog Ustava. Jer ignoriranje ove odredbe pokazuje da nismo u stanju prozivati pojedine grane državne vlasti, da se ne pridržavaju onih obaveza i ograničenja koja su im Ustavom definirana, pa onda ne znam kako takva država koja nema jasna pravila obaveza i odgovornosti za pojedine grane državne vlasti može očekivati od građana da se pridržavaju onih obaveza i ograničenja koja se na njih odnose. Ako želimo državu reda, kao što je to najavio u svom programu i planu djelovanja budući predsjednik Vrhovnog suda, ta pravila reda prije svega traže od onih koji obnašaju državnu vlast da se tog reda pridržavaju, a naša je obaveza, nas saborskih zastupnika da provjeravamo pridržavaju li se tog pravila, reda drugi politički nositelji drugih grana državne vlasti. I ako već nismo u stanju natjerati da se taj red poštuje, pa ajmo barem onda promijeniti pravila da ne budu lakrdija i mrtvo stanje na papiru, kao što je nažalost mrtvo stanje na papiru područje brojnih drugih prava i sloboda naših građana. Hvala.
Sljedeći će završno govoriti u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte, poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Evo, reći ću da su neki zastupnici ovdje rekli da je ovo ugovor među prijateljima, da su jako sretni što se potpisuje ovakav sporazum, da je državni tajnik na našem Odboru za zakonodavstvo priznao da postoje nekakve manjkavosti u ovom Sporazumu ali hej, potpisivali smo sporazum s velikom Njemačkom, na tome trebamo biti jako zahvalni. I nema mogućnosti da Hrvatski sabor, zastupnici u Hrvatskom saboru mijenjaju neke točke, neke članke ovoga Sporazuma jer je sporazum već potpisan. Ne trebam navoditi primjere povijesnih država na ovim prostorima koje Njemačka više uvažavala nego našu zemlju. No, to sam izdvojila samo zato znači članak 7. stavak 2. neću ga ponavljati gdje se Hrvatska odriče odgovornosti kaznenog progona njemačkih vojnika i s druge strane postoji ista praksa. Navela sam taj članak samo zato da bih vas upozorila na jedan simptom puno šireg problema, a to je da mi niz drugih sporazuma potpisujemo na ovaj način i da nema apsolutno nikakvog reciprociteta i da nama dolaze već servirani zahtjevi koje mi onda ostvarujemo. Jedan od njih je puno ozbiljniji i puno će imati veće posljedice od ovog članka 7. stavka 2. ovog Sporazuma, a to je dogovor, dogovor pod navodnike o tome da ćemo do kraja 2024. morati izdvajati preko 2% ili minimalno 2% BDP-a za obranu. U trenutku kada imamo jednu od najviših inflacija u povijesti, znači inflacija u razmjeru one iz 2013., kada prije te inflacije nitko nije mogao reći da smo u dobroj situaciji jer 1/3 ljudi živi u siromaštvu, kada 7% stanovnika nije imalo za grijanje niti prije nego što je cijena grijanja narasla i prije nego što ćemo se naći u situaciji energetskog siromaštva mi smo kolegice i kolege odlučili kupiti Rafael avione za 33 milijuna eura, pardon 999 milijuna eura koje ćemo obročno plaćati, a postavila sam pitanje ministru obrane kada će ta obročna plaćanja doći, u kojim obrocima ćemo to plaćati. Ministar mi nije odgovorio. Rekao je da se upravo sada taj ugovor potpisuje i sklapa između Hrvatske i Francuske. Pa ako se upravo sada taj ugovor sklapa u kojem će biti definirana ta obročna otplata u kojem ćemo mi platiti 999 milijuna eura za navodno famozne Rafael avione ne bismo li mi trebali ovdje u Saboru dobiti podatak o tome kako će ići ta obročna otplata da se ne bi opet desilo kao i sa ovim Sporazumom da dobijemo tek samo na potpis ono što je već dogovoreno? I ne bi li smo sada trebali zatvoriti i spriječiti sve velike isplate da bismo pomogli ljudima u Hrvatskoj koji nemaju za grijanje? Nekoliko znači mjera bi trebalo biti pokrenuto. Ovdje bismo trebali govoriti o inflaciji kao primarnoj temi. Trebalo bi se i izvanrednu sjednicu Sabora po tom pitanju pokrenuti, organizirati. Ali ne, mi ćemo ovdje dobiti nekakav sporazum koji je već potpisan. Pričat ćemo kako je divno i krasno naše njemačko-hrvatsko prijateljstvo, kako je riječ o prijateljima u NATO savezu, a o inflaciji nećemo govoriti. Pa da ne bismo došli do te situacije iako bojim se da nemamo previše alata kojima možemo to spriječiti, upozoravam znači da bi se inflacija i problem sa znači porastom cijena grijanja, porastom cijena energenata, porastom cijena osnovnih prehrambenih namirnica koje sve više ljudi imaju problema da kupuju dakle osnovne prehrambene namirnice može riješiti raznim mjerama. Ali evo ga, naš premijer je imao sastanak sa sindikatima. Izašli su sa tih razgovora sa zaključkom da je sve u redu, da se jednostavno prati inflacija i da se ništa bitno ne treba niti činiti po tom pitanju, osim što će se dignuti minimalna plaća. Kolegice i kolege, mi smo u listopadu kada po zakonu se mora dizati minimalna plaća. I ne postoji način da se ne digne minimalna plaća u listopadu i to je jedino što je ministar Aladrović obećao da će napraviti. Pa ovdje apeliram, spriječimo da ta obročna naplata dođe barem u ovom periodu u kojem imamo ovakvu inflaciju i ovakav problem sa siromaštvom u Hrvatskoj i odgodimo to za neke druge periode.
Hvala lijepa. Mala jedna samo ispravka ako mi dozvolite. Avioni su Rafala, A Rafael je Arhanđeo. Ali dobro. Idemo na završno u ime kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, dosta spominjemo ovu nabavku borbenih aviona, ali evo vi me ispravite ako griješim. Dakle, mi smo se odlučili koje borbene avione želimo nabaviti. Odlučili smo se za cijenu. Ali uvjete i nikakav ugovor još potpisan nije. Prema tome, dok to nemamo crno na bijelo možda je malo i bespredmetno raspravljati o uvjetima, načinima obročne otplate i sl. Iako se slažem da imamo zaista jako puno bitnih tema za hrvatske građane, prije svega a to je i inflacija, i poskupljenje namirnica itd., itd. koje su zapravo i posljedica globalnih kretanja na tržištu. Ali o tome bi se dalo sigurno po drugim temama i po temama o poljoprivredi i proizvodnji hrane koje nisu danas tema. Pa onda ja neću danas o tome, ali kada smo već načeli temu da ne ispadne da nas to ne brine. S druge strane još ću se jedanput osvrnuti na ovaj Sporazum. Kažem, mislim da je on dobar jer formalizira već praktički postojeće stanje. Mi izmjene sa Saveznom Republikom Njemačkom imamo već bilateralne vojne i svake druge, ali i vojne odnosno obrambene. Također vjerujem da će tješnja suradnja sa našim saveznicima unutar NATO saveza u kojem je uključena i Njemačka doprinijeti i našoj zaštiti i stabilnosti u regiji, ali i našoj sigurnosti. Prije svega jer živimo kako sam rekao u regiji koja je izložena i migrantornim pritiscima, koja se na žalost sve brže ponovo destabilizira. Kažem vidite što se dešava na Kosovu. Stalno postoje tenzije u zadnjih mjesec dana, možda malo više. Također vidjeli smo u Crnoj Gori kako su ga neki nazvali desant na Cetinje. Dakle, to je sve doprinos zapravo destabilizacije u regiji, regiji na koju je Hrvatska jako osjetljiva zbog niza razloga. Ali i naša obrambena i sigurnosna ugroza je tu jasna. Ako bude neke destabilizacije u regiji, nekog ne daj Bože rata svakako ćemo to osjetiti i mi. Prema tome jačanje naših obrambenih i sigurnosnih kapaciteta je svakako u našem interesu, posebno u ovom odsutnom trenutku kažem kada je na djelu i destabilizacijski utjecaj u regiji. S druge strane mi sa oružanim snagama Savezne Republike Njemačke već surađujemo i to na nizu multilateralnih i bilateralnih okvira od PESK-a, od NATO-a i naravno na naše bilateralne razmjene često smo u stranim misijama pod zapovjedništvom odnosno vodstvom oružanih snaga Savezne Republike Njemačke. Prema tome, mislim da je tješnja suradnja tu samo u interesu. Najbolji primjer je sigurno NATO-a misija u Litvi, gdje su hrvatske snage pod zapovjedništvom odnosno pod vodstvom njemačkih oružanih snaga. Prema tome i da skratim, sada prilazim kraju, ovaj Ugovor će samo formalizirati neke stvari prilikom naših bilateralnih razmjena. Ja ga doživljavam kao nešto dobro, kao korak u pravom smjeru ako se u provedbi pokažu neke još nejasnoće što ja vjerujem da će se otklanjati prije svega razgovorom. Ali ako se i pokažu ugovor se može mijenjati dakle kao što je i rečeno pisanim načinom s jedne strane a ukoliko se druga strana složi s tim. Imali smo i nekih kritika koje ja vjerujem da su osnovane zbog naših loših iskustava tijekom misije UMPROFOR-a dakle sa nekim neriješenim pitanjima kaznenoga progona. No, kako sam rekao među prijateljima i saveznicima takve stvari se odstranjuju dogovorom, razgovorom. I osim toga i oružane snage, ali i sama država odnosno Savezna Republika Njemačka je preozbiljna da bi si dozvolila takve gafove, propuste i ne kazneno proganjanje odnosno štićenje onih koji evidentno krše zakone ne samo u zemlji primateljici, već i u zemlji pošiljateljici. Zaključno, Klub Socijaldemokrati podržat će ovaj Ugovor.
Sada će završno državni tajnik, poštovani Zdravko Jakob. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Evo došao sam ovdje za govornicu prije svega da vam zahvalim na raspravi jer ćemo sve ovo što je ovdje izneseno pokušati u našem radu implementirati. Ali prije svega mi dozvolite da se zahvalim saborskom zastupniku Vidoviću, Hajdukoviću, Bauku i Miletiću jer su mi olakšali posao budući da ste odgovorili praktički na sva pitanja koja su se ovdje postavila. Ja ću samo zaključno reći da imamo jako dobru bilateralnu suradnju između Oružanih snaga Republike Hrvatske i Njemačke i da je ovo u biti samo nastavak i razrada te suradnje, ali prije svega na ravnopravnoj osnovi. Sve ono što važi za pripadnike Oružanih snaga Republike Hrvatske važi isto tako i za pripadnike Oružanih snaga Savezne Republike Njemačke. Suradnju do sada imamo na razini vježbi, na puno vježbi smo mi sudjelovali. Ja bih se volio podsjetiti i na implementaciju oružanog sustava Pancer haubica 2000 koja nam je svakako podigla razinu sposobnosti. To je nešto što smo zajedno radili. Suradnja ovo ovdje je spomenuto europskoj … grup, Pesco, obuka, izobrazba, puno je tih područja i ja stvarno vjerujem da će nam to pomoći. Jer kod puno takvih aktivnosti vi morate razrađivati i pojedinosti, a kada postoji takav sporazum sa prijateljskom zemljom onda je to daleko lakše, brže i sigurnije moguće odraditi. Tako da će to u velikoj mjeri koristiti i Ministarstvu obrane, ali i neposrednim sudionicima aktivnosti na terenu. Isto tako volio bih reći da je poštivana i zakonom i Ustavom propisana procedura i da ona uključuje i prethodno mišljenje Predsjednika Republike Hrvatske u pisanom obliku. I možda na kraju želim isto tako reći da smo mi uvijek odgovorni za naše snage ma gdje one bile, da li bile u Hrvatskoj, konkretno u Njemačkoj vezano za ovaj Sporazum, u snagama Europske unije, NATO misija ili misija pod zastavom Ujedinjenih naroda. Te odgovornosti nas nitko ne može oslobodite i budite sigurni nismo bježali 91., nećemo bježati ni danas pred odgovornostima i počet ćemo i učit ćemo od sviju od koga i možemo nešto naučiti. A danas konkretno govorimo o prijateljskoj zemlji od koje i možemo nešto naučiti. I ja sam stvarno sretan da smo došli do te faze da danas ovdje u Saboru raspravljamo o potvrđivanju Sporazuma između Oružanih snaga Republike Hrvatske i Oružanih snaga Savezne Republike Njemačke. Hvala vam lijepa.
Imamo tri replike. Prva je poštovanog zastupnika Matule.
Hvala vam potpredsjedniče. Državni tajniče Jakob, podsjećam na neoprostive propuste vojne hijerarhije i Vojne obavještajno-sigurnosne agencije povodom tragičnih smrti 6 naših vojnika i vojnikinja u manje od mjesec dana. To je inače broj koji je karakterističan za godinu dana, čak možda i dvije. Većina smrti su navodno samoubojstva vezana uz konzumacija droga. Što ako naši vojnici budu u Njemačkoj uhvaćeni u nabavi kokaina? Tko će im suditi mi ili njemački sud?
Poštovani državni tajnik.
Ja ću vam pokušati odgovoriti na način da ovo što ste ovdje rekli nije točno, da je Ministarstvo obrane u svojim priopćenjima to demantiralo. Ali budući da ovo nije niti točka današnjeg dnevnog reda, tako da ne bi išao u detalje.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče baš zato što je bilo nekih nedoumica u raspravi, možda da samo pojasnite nam kakva je praksa dakale budući da to nije jasno regulirano u ovom ugovoru, ali primjerice ako hrvatski vojnik na teritoriju Njemačke napravi kazneno djelo odgovara li pred njemačkim sudovima, hrvatskim? Tko procesuira itd. i obrnuto ako je njemački vojnik to učinio na hrvatskom teritoriju? Baš zbog toga što je bilo primjedbi da je odredba u ugovoru nejasna, pa možda budući da već postoje takvi slučajevi vjerujem kako se to regulira u praksi.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepa što ste tri puta rekli riječ praksa. I ovaj Sporazum je u biti praksa koja je uobičajena kod izrade takvih sporazuma. Tako da zato i stoji onaj elemenat da kaznena djela od velikog značaja koja negativno utječu na sigurnost države primateljice ona odlučuje koja su to kaznena djela koja utječu na sigurnost države i koja će biti procesuirana ili koja neće biti procesuirana. Znači govorimo o obostranom sporazumu na ravnopravnoj osnovi, ali primateljica odlučuje o tome što je važno za nju kako Hrvatska, tako i Njemačka.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče, ovo je više napomena, sugestija, prijedlog. Nemojmo nikada zaboraviti da smo mi jedina članica Europske unije koja ima pobjedničku vojsku i to je vojska od koje mogu svi učiti. Evo, samo to. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Budite sigurni ja to neću zaboraviti jer sam i ja pripadnik te pobjedničke vojske.
Hvala vam lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. A sada ćemo imati jednu kratku stanku do 12,00 sati kada ćemo imati glasovanje. STANKA U 11,55 SATI
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Savezne Republike Njemačke o privremenom boravku pripadnika Oružanih snaga RH i Oružanih snaga Savezne Republike Njemačke na državnom području druge države (Hrvatsko-Njemački sporazum o gostujućim snagama), drugo čitanje, P.Z. br. 169. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 119 zastupnica i zastupnika, 117 za, 2 su bila protiv pa je taj način donesen Zakon o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade Savezne Republike Njemačke o privremenom boravku pripadnika Oružanih snaga RH i Oružanih snaga Savezne Republike Njemačke na državnom području druge države (Hrvatsko-Njemački sporazum o gostujućim snagama). Izvješće o radu Vijeća za elektroničke medije i Agencije za elektroničke medije za 2019. godinu. Podnositelj je Agencija za elektroničke medije. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno Članku 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu Vijeća za elektroničke medije i Agencije za elektroničke medije za 2019. godinu. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 118 zastupnica i zastupnika, 76 za, 5 suzdržanih, 37 protiv pa je donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.