Hvala gospodine predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani koji nas gledate. Govorit ću o dopunjenoj verziji restrukturiranja brodogradilišta Uljanik i Treći maj, to je znači inovirani koncept koji postavljamo ovdje pitanje tko ga je sačinio ne piše ime autora, je li to uprava, ako je to napisala postojeća uprava koja je ova brodogradilišta dovela u probleme, onda zamislite isti ljudi koji su uništavali Uljanik i Treći maj sada pišu kako riješiti njegove probleme. S druge strane, predsjednik nadzornog odbora Uljanika je čovjek koji je direktor Uljanik plovidbe privatne firme, koju je doduše prije ne znam koliko godina bio i glavni direktor Uljanik grupe. Dakle vidimo ovdje koliko ima sukoba interesa, incestuoznih veza itd. No nekoliko riječi o tom dopunjenom konceptu restrukturiranja koji je trebao otići ponovno u Bruxelles. Mi vidimo da o tome Vlada šuti, zašto šuti? Što se predlaže u ovom konceptu restrukturiranja? Predlaže se da se uloži u 4 godine 578 milijuna eura od čega bi država uložila 60%, a Uljanik sam 40%, a u drugoj verziji pola-pola. Međutim što je suština ovoga programa restrukturiranja? Ovakva ideja proizvodnja brodova i dalje bi se odvijala na mjestu koji se zove Otok gdje se i sada proizvode, međutim jedan dio koji je uz samu obalu, koji je ustvari najbolji, koji se zove Arsenal, on ima površinu 24 hektara, to je najvažniji dio, to je dragulj jer je građevinsko zemljište, za njega se ovdje predviđa da se očisti, zamislite, u prvoj fazi, da se tu gradi rezidencijalno turistički centar, a ispred njega marina. E sad zamislite marinu, ovaj rezidencijalni i turistički kompleks a pored njega se vari, buši, brusi, proizvode brodovi. Ja to nisam vidio nigdje u svijetu. Svakome jasno iz aviona se vidi da se u prvoj fazi želi očistiti 24 hektara arsenala koji po procjeni stručnjaka stranke Promijenimo Hrvatsku vrijedi od 120 do 240 milijuna eura, zamislite koja je to vrijednost a u drugoj fazi bi se potpuno znači ugasila proizvodnja brodova. Dakle, budimo jasni i ova Vlada mora reći da svojim nečinjenjem ona podržava pretvaranje Uljanika u nekretninski biznis a svojim nečinjenjem znači želi doprinijeti gašenju proizvodnje brodova. Zamislite samo izmještanje arsenala, sekcije rezanja čelika, limova u Vodnjan i još neke aktivnosti koštale bi preko 600 milijuna kuna. Prema tome čišćenje terena za nekretninski biznis platili bi porezni obveznici a onda bi tzv. strateški partneri koje uopće ne zanimaju brodovi, proizvodnja niti imaju ikakvo iskustvo oni koji su sada nazočni dakle oni ne bi tamo proizvodili brodove. Još želim reći jednu stvar, naime, početkom ove godine, krajem prošle godine njemački neki investitori su bili zainteresirani za proizvodnju, nastavak proizvodnje posebnih, specijalnih brodova ali ih nitko nije primio. Postavljam sa ovoga mjesta, dragi građani, posebno se vama obraćam jer ovdje u Saboru vidimo kako stvari stoje i u kojem smjeru se vozi, mi ovdje bez vas ne možemo donijeti neke ključne promjene u hrvatskom društvu i gospodarstvu. Prošle godine Ministarstvo financija poslalo je u Uljanik nadzor, ekipu za financijski nadzor da u pola godine sačini izvještaj kako su se trošile subvencije, kako tamo stvari stoje itd.. Oni su to trebali napraviti do kraja 2017. godine i taj je izvještaj stvarno završen u siječnju ove godine. Pitao sam dva puta ponovo sa ovog mjesta pred čitavom hrvatskom javnošću pitam premijera i ministra financija, vi ste rekli da je taj izvještaj gotov. Pitali smo ministra financija zašto ga ne prezentira javnosti, on je rekao da ne može. Pa je li tamo u pitanju toliki kriminal, korupcija? Jesu u pitanju isprepletane veze politike i institucija da ne smijete objaviti taj izvještaj? Ponovno vas pozivam, danas će biti izvještaj o radu Vlade i premijera i ministra financija, već danas objavite zašto skrivate taj izvještaj, što je u njemu tako sporno, bojite li se nekih interesnih skupina jer hrvatski građani zaslužuju da se o tome kaže. I pozivam radnike Uljanika i 2. Maja da konačno preuzmu i sudbinu u svoje ruke jer oni su većinski dioničari i jednog i drugog brodogradilišta i da ovaj proces restruktuiranja bude pravi, poslovni a ne ponovno politički. Hvala.
Idemo dalje. 4. klub je onaj zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, poštovani kolega Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Jučer sam bio na konferenciju koju radi Večernji list, pod nazivom „Hrvatska kakvu trebamo“. Ona je po prvi puta bila održana izvan Zagreba, održana je u Koprivnici, u zgradi Podravke. Svi su bili oduševljeni tim domaćinstvom, vjerojatno nisu tako bili oduševljeni putem koji su trebali prevaliti da bi došli do Koprivnice jer im je nakon onih svih zavoja i naseljenih mjesta po cestama kojima su se vozili vjerojatno trebalo dosta vremena da se stabilizira i da im organizam ponovno dođe u neko stabilno stanje. Na toj konferenciji čija tema je bila porezna reforma imalo se je prilike čuti što poslodavci i poduzetnici misle o poreznoj reformi. I ja sam uvjeren da je ministar Zdravko Marić još jedanput imao priliku shvatiti i čuti da porezna reforma koja je pred nama treba, 3.-ća faza, treba svakako za prvu i osnovnu intenciju imati smanjenje i rasterećenje porezno na plaće, da plaće ljudima moraju rasti. To je bila poruka koja je jučer poslana i na toj konferenciji. Mi smo kao HDS još prošle godine u 11. mjesecu predstavili jedan da tako kažem prijedlog kako povećati minimalne plaće. Danas vidimo da i neke oporbene stranke sa identičnim prijedlogom izlaze u saborske procedure. Ja bih mogao ovdje reći da mi je drago da je netko prepisao taj model ali nije korektno da se tako nešto uzima a da se barem ne spomene čija je to ideja, otkuda je krenulo. Ali uvjeren sam da će i Vlada i ministar Marić nakon svih ovih sagledavanja te problematike shvatiti da je potrebno napraviti nešto u tom pravcu i da bi se u ovom sada paketu 3.-će faze porezne reforme moralo ući i u makar izmjene Zakona o minimalnoj plaći ako već nismo predvidjeli porezna rasterećenja samim prijedlogom izmjena 9 zakona koji se sada predlažu. Kada sam, danas sam gledao što bi to trebalo biti i kakva bi to trebala biti Hrvatska koju trebamo a onda sam nakon toga došao u svoje Križevce i otišao na benzinsku stanicu. I tamo sam vidio Hrvatsku kakvu ne trebamo, razgovarao sa ljudima koji su u to vrijeme točili gorivo, otrpio njihov gnjev, opravdani gnjev i danas ovdje ustvari odlučio govoriti o tome i pozvati resorna tijela u Vladi RH da hitno nešto poduzmu kako bi se cijena goriva stavila pod kakvu takvu kontrolu. Ovo jednostavno nije normalno, ja sam uvjeren da Vlada i oni koji o tome vode brigu to i sami vide i da će intervenirat, reagirat kako bi se ta cijena goriva jednostavno smanjila, kako bi se nametima smanjili, kako bi se tim nametima makar smanjili, kako bi se interveniralo da u ovom djelu nemamo Hrvatsku kakvu ne trebamo. Evo ja se nadam i vjerujem da će ovakve konferencije kao što je ova bila jučer biti i dalje diljem Hrvatske, da će otvarati razne teme a volio bi da jedna od narednih tema bude i tema kako povećati plaće i na taj način zadržati ljude u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Prije nego što krenemo dalje, samo malo kolega Pupovac, povreda Poslovnika, kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Evo kolega Hrg već u nekoliko svojih istupa govori o svojoj nekakvoj ideji povećanja minimalne plaće koju je eto, sada SDP članak 238., koji je eto sada SDP oteo. Ja ga moram upozorit, a to možda jest dobra ideja ali je loša realizacija. Znači, realizacija vam nije baš najbolja i taj vaš prijedlog nije toliko pametan kao što vi mislite i mislim da bi trebali predložiti [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Grmoja.]] trebali bi predložiti 350 ili 500 kn [[Upadica predsjednik: Znadete da ste zaslužili opomenu.]] [[Govornik se ne razumije.]] davanja za topli obrok i to bi bilo puno bolje i to i poslodavci čak podupiru. Hvala.
Ovo je bila jedna gruba, namjerna povreda Poslovnika i dajem vam opomenu.
Sljedeći je kolega Hrg, izvolite. U ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSB-a. izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ja ću danas u ime našega kluba, prvenstveno u ime Hrvatske demokršćanske stranke reći nekoliko riječi o problemima s kojima se susrećemo u našemu društvu, o problemima koji nam razaraju temelj našega društva. Ne samo da su u Hrvatskoj premale plaće, ne samo da nam se obitelji često raspadaju zbog tih problema oko plaća, ne samo da nam ljudi odlaze redovito iz Hrvatske i da se u principu više ne vraćaju nego jednostavno mi kao da radimo sve da bi to baš tako i bilo. Često puta govorim o tome da smo u vremenu kada bi trebalo napraviti maksimalne napore da se za onih 500 tisuća građana koji imaju plaće ispod 5 tisuća kuna donesu zakoni kojima će njima plaće porasti. Ali danas ustvari želim govoriti o zabrani rada nedjeljom. Taj dio zakona koji govori o tome da je u Hrvatskoj dozvoljeno sve i svakome i svašta, između ostalog i taj rad nedjeljom koji čak nije ni plaćen adekvatno ustvari je isto jedan od vrlo bitnih čimbenika loše klime u društvu. Loše klime zato jer ljudi zbog tog rada nedjeljom i zbog pritisaka da rade nedjeljom, ponavljam i k tome još za neadekvatnu plaću također čini jedan od detalja zašto ljudi odlaze iz Hrvatske, odlaze u razvijene zemlje, odlaze u zemlje u kojima je rad nedjeljom zabranjen, u kojima je to definirano kako bi ljudi mogli biti sa svojim obiteljima, kako bi mogli posvetiti vrijeme i sebi, jedni drugima, svojoj djeci, svojim najbližima. Ja mislim da je krajnje vrijeme da se pred saborskim zastupnicima i na Vladi RH nađe prijedlog takvog zakona i da se krene u donošenje zakona po kojem bi se rad nedjeljom apsolutno na svaki mogući način u najvećoj mjeri kako je to moguće zabranio, kako bi sačuvali taj dio vremena koji ljudi mogu posvetiti sebi. Biti će tu naravno mnogi koji će govoriti o tome da je to nemoguće, da se mora vidjeti kako bi se moglo napraviti da neki rade a neki ne rade, da neke službe moraju raditi. Ali ja ću reći da, ono što svi znamo da su i zemlje u okruženju i to razvijene zemlje donijele takve zakone da to tamo funkcionira. I u krajnjem slučaju ako ne znamo sami napisati zakon jer mi većinom kad donesemo zakon onda se čudimo što smo to donijeli i kako su neprimjenjivi. Pa uzmimo jedanput vrlo jednostavnu stvar, uzmimo zakon iz Austrije, prepišimo ga i primijenimo ga jednostavno u Hrvatskoj, taj zakon se može primijeniti bez ikakvih problema jer je vrlo jednostavan i mislim da bez tog, takvog načina pristupanja tom našem zakonodavstvu nećemo činiti dovoljno dobrog, nećemo stvarati jednu pozitivnu atmosferu u društvu, nećemo jednostavno stvarati uvjete da ljudi budu zadovoljniji. Evo, ja se nadam da će u dogledno vrijeme doći do toga da se donese Zakon o zabrani rada nedjeljom. Kažem i ponavljam, ne moramo izmišljati toplu vodu, neka on bude isti kao što je u Austriji, prepišimo ga, donesimo ga i omogućimo ljudima da mogu biti zajedno sa svojim obiteljima. Hvala lijepa.
Hvala.
Zahvaljujem, sada prelazimo na dnevni red: - Godišnje izvješće Vlade Republike Hrvatske Pa vas molim da pozovete predsjednika Vlade i suradnike. Dakle, Godišnje izvješće Vlade RH, podnositelj izvješća je predsjednik Vlade RH na temelju članka 128. Poslovnika Hrvatskog sabora. Poštovani zastupnice i zastupnici, dopustite mi kratko uvodno obrazloženje. Predsjednik Vlade jedanput godišnje, na početku drugog redovitog zasjedanja Sabora u skladu s člankom 217. stavkom 1. Poslovnika, usmeno predstavlja Saboru Godišnje izvješće Vlade u kojem izvještava Sabor o uočenim pojavama, problemima i stanju u društvu kao i o aktivnostima Vlade. Govor predsjednika Vlade o izvješću može trajati najdulje 1 sat. Na govor predsjednika Vlade nije dopuštena replika. Članak 129. Poslovnika određuje da se o Godišnjem izvješću iz članka 128. stavka 1. ovog Poslovnika vodi rasprava. U raspravi mogu sudjelovati samo klubovi zastupnika. Predstavnik kluba zastupnika u raspravi možete govoriti najdulje 20 minuta. Nakon provedene rasprave, predsjednik Vlade podnosi završno izlaganje koje može trajati najdulje 20 minuta a u raspravama nije dopuštena replika. Sada bih molio predsjednika Vlade, gospodina Andreja Plenkovića da podnese izvješće, izvolite. Izvolite kolegice Strenja-Linić.
Poštovani predsjedniče Sabora, tražim stanku kako bi se moj klub konzultirao u vezi katastrofalnog izvješća o stanju u psihijatrijskom skrbi djece u Hrvatskoj. Na situaciju je upozoreno u više navrata, ministar Kujundžić je za to znao, trenutno u Hrvatskoj skoro 100 000 djece ima neki oblik psihijatrijskih tegoba koje je potpuno zanijekao ministar Kujundžić, on je potpuno u novom nacionalnom planu bolnica prekrižio i ne postoji dječja adolescentna psihijatrija zbog čega smo dovedeni u situaciju da o toj djeci se neadekvatno skrbi. U dva navrata pravobraniteljica za djecu ga je na to upozorila, tražila da se pod hitno o tome očituje jer je zanemareno način na koji se brine o djeci i trenutno do Rijeke do Dubrovnika nemate niti jedan krevet za djecu sa psihijatrijskim tegobama. Trenutno u Hrvatskoj imate samo 37 dječjih psihijatara u odnosu na 500 onih koji liječe odrasle osobe. Zbog toga je ministar upozoren u dva navrata a Europa nas je ponovno u ovom izvješću koje stiglo proteklih dana na to upozorila. Ministar je to propustio i u nacionalnom planu razvoja bolnica potpuno ukinuo dječje i adolescentne krevete u dječjoj i adolescentnoj psihijatriji. To je skandalozno, na to je upozorila i pravobraniteljica za djecu i zbog toga je tražila obzirom da ministar je to potpuno zanemario, tražila je hitno sazivanje tematske sjednice saborskog Odbora za zdravstvo koja će se desiti, molim stanku od 10 minuta kako bi se moj klub o tome konzultirao.
Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, tražim stanku na istu temu s obzirom da je prema prošlotjednom izvješću Vijeće Europe koje analizira uvjete u zagrebačkoj psihijatrijskoj bolnici za djecu i mladež, utvrđeno da liječnici vežu djecu, vežu ih, da djeca nemaju pristup sanitarnim čvorovima, da nemaju pristup dvorištu, da se cijelo vrijeme nalaze u zatvorenom prostoru i da dijete nema čak niti 6 m2 propisanih zakonom da se dakle djecu drži kao stoku u 21. stoljeću i da je na cijelo to stanje pučka pravobraniteljica izvijestila Vladu i ministra zdravstva Milana Kujundžića a on 2 g. nije odgovorio na upit pučke pravobraniteljice. Dakle, jesu li to uspjesi Vlade koja dopušta da se psihički bolesna djeca tretiraju kao da su u srednjemu vijeku, kao krajnje nehumano, krajnje okrutno i surovo dok mi istovremeno dajemo 40 milijardi kn za zdravstvo, za rupu bez dna i da nam ovdje u Sabor netko dolazi pričati o uspjesima zdravstva i o nekakvoj sanaciji dugova koja će ponovno podmirivati hrvatski građani a nismo u stanu pružiti najosnovnije usluge, nismo u stanju odgovoriti na obični e-mail 2 g. U Zagrebu gdje udaljenost između Ureda pučke pravobraniteljice i Ministarstva zdravstva se mjeri 15 min hoda. Znači to je doista skandalozno, to je poražavajuće i iz toga razloga mi u našemu klubu tražimo da smo znali kako dalje postupati. Hvala lijepa.
Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, s obzirom da ovo izvješće pokriva vrlo širok spektar pojava, problema i stanje u društvu kao i aktivnosti Vlade, ja ću sukladno Poslovniku dati stanku od 10 minuta. Znači nastavljamo u 10 sati i 37 minuta. STANKA U 10,28 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,41 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmemo svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa radom. Dakle kolega Maras ako tražite stanku nećete ju sada dobiti nego nakon izlaganja predsjednika Vlade, imali ste priliku, pozvao sam, tako da je ovo čisto opstrukcija i to neću dozvoliti. Izvolite, recite.
Gospodine predsjedniče, ja bih vas molio da omogućite poslovničku [[Upadica predsjednik: Ne, neću omogućiti jer ste imali priliku i ovo je opstrukcija.]] Zadnji put ste imali takvu situaciju sa gospodinom Šukerom pa ste mu omogućili da se naknadno javi. Ja vas molim, mi imamo pravo poslovnički tražiti stanku 10 minuta. U međuvremenu se desila jedna vrlo važna situacija, znači između ovih 10-ak minuta, ja to nisam znao i sada želim to izložiti, u čemu je problem?
Kolega Maras, neću vam dati stanku i obrazložiti ćete je nakon…
Zbog čega mi nećete dati stanku? U proteklih 10 minuta sam dobio jednu informaciju.
Zato što sam, onda ćete ju priopćiti pučanstvu nakon izlaganja predsjednika Vlade.
Ali ja poslovnički imam pravo dobiti stanku kada to tražim.
Žalite se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav.
Ne, ne želim se nikome žaliti, želim da vi poštujete Poslovnik gospodine predsjedniče.
Izvolite sjesti kolega Maras, sada je na redu izlaganje predsjednika Vlade RH Andreja Plenkovića. Izvolite predsjedniče Vlade.
Može biti stanka nakon što obrazložim, nakon što predsjednik završi?
Ne, biti će stanka, odnosno vaš zahtjev će biti nakon izlaganja predsjednika Vlade. Ja sam pozvao vrlo pažljivo, ciljano, da li još netko ima. Izvolite.
Rekao sam u proteklih 10 minuta se to desilo.
Izvolite sjesti. Izvolite predsjedniče Vlade.
To je strašno, to je skandalozno!
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Danas imam čast izvijestiti o radu Vlade u drugoj godini mandata u koju smo osiguravši i političku i gospodarsku stabilnost nastavili i započeli s promjenama koje život naših sugrađana čine kvalitetnijim. Izgradnja uređenijeg društva i poticajnog gospodarskog okruženja danas je važnija nego ikada, kako bismo reformama i posvećenim radom u narednom vremenu uhvatili korak sa državama koje su u EU ušle gotovo desetljeće prije nas. Radi potpunijeg razumijevanja naših aktivnosti moram podsjetiti da smo kod preuzimanja odgovornosti za upravljanje Hrvatskom zatekli podijeljeno društvo, političku nestabilnost, visoku nezaposlenost, negativne demografske trendove, neodrživ mirovinski sustav i veliki broj blokiranih građana sve to uz preveliko porezno opterećenje, ne sređene javne financije, sporo korištenje europskih fondova i provođenje strukturnih reformi. Uz to imali smo krizu sistemskih razmjera u Agrokoru kao i brojna druga naslijeđena pitanja gospodarske tranzicije. Svjesni smo da su negdje rezultati brži a da je negdje potrebno više vremena ali sasvim je jasno da reforme koje provodimo već daju konkretne rezultate na gospodarskoj, političkoj i društvenoj razini. Gospodarski rast nastojimo ostvariti kroz trokut, strukturne promjene utemeljene na nacionalnom programu reformi, investicije i odgovorna fiskalna politika. Drugim riječima moramo bolje raditi, više ulagati i mudrije upravljati proračunom. Svojim djelovanjem nastojali smo pokrenuti strateške projekte, razvijati kulturu političkog dijaloga, poštovanje pravne države i demokratske standarde dovesti na višu razinu. Premda djelujemo u ozračju u kojem se širi pesimizam i defetizam, predanim radom i postupnom transformacijom društva želimo ljudima vratiti potreban optimizam. U tom kontekstu nastojimo razvijati suradnju sa svim relevantnim akterima, poslodavcima, sindikatima, akademskom zajednicom, stručnim i ne vladinim udrugama, medijima, županijama, gradovima i općinama. Na inicijativu Vlade od početka mandata doneseno je 266 zakona. U velikoj većini, kroz redovni postupak i javno savjetovanje. I u protekloj smo godini nastavili diljem Hrvatske održavati sjednice Vlade i sastanke sa županima i predstavnicima udruga gradova i općina. Posebno mi je drago da svih 8 zastupnika nacionalnih manjina podržava Vladu a da u partnerskom odnosu radimo na ostvarivanju operativnih programa za nacionalne manjine, štitimo i unapređujemo manjinska prava usprkos njihovom sve glasnijem propitkivanju od pojedinih aktera, inicijative koje žele smanjiti prava manjina podrivaju dosegnute demokratske standarde i tome se kao Vlada protivimo. Na tom tragu uvažene zastupnice i zastupnici predstaviti ću vam današnje izvješće kroz četiri tematska područja: jačanje vladavine prava, konkurentnije gospodarstvo i ravnomjerniji razvoj, zaštita obitelji, tolerantnog i pravednog društva te jača i sigurnija Hrvatska u Europi i svijetu. Kao članica EU Hrvatska je dio obitelji slobodnih europskih nacija koji dijele zajedničke vrijednosti među kojima je vladavina prva jedna od temeljnih. Međutim, svjedočimo i negativnim pojavama koje ukazuju na to da je još mnogo posla pred nama kako bismo uistinu učvrstili naše institucije. Država ne može biti prava potpora građanima ako njezine institucije nisu učinkovite, odgovorne i svima dostupne. Moramo uložiti dodatan napor u profesionalizaciji javnih službi i državnih institucija kako bismo osigurali brzu i učinkovitu uslugu svim našim građanima, puno povjerenje u državne institucije i njihovo zakonito postupanje. Zbog toga je snaženje hrvatskih institucija naša ključna, trajna i zajednička zadaća. U pravosuđu već niz godina imamo kontinuirano smanjenje broja neriješenih predmeta na sudovima. U lipnju 2016. bilo je 528 000 neriješenih predmeta, a dvije godine kasnije taj broj je 424 000. Dakle broj neriješenih predmeta smanjen je za 20% ili ti 104 000. No usprkos značajnim pomacima stanje u Hrvatskom pravosuđu još uvijek nije zadovoljavajuće. Poštujući neovisnost pravosuđa, želimo sudove i državno odvjetništvo učiniti djelotvornijim i to bržim procedurama, boljom opremljenosti i efikasnijom organizacijom. Donošenje 6 pravosudnih zakona omogućilo je reorganiziranju mreže pravosudnih tijela te bolju dostupnost sudova. Jedan od glavnih elemenata te reorganizacije bilo je spajanje prekršajnih s općinskim sudovima, a istodobno je broj pravosudnih tijela dodatno smanjen sa 116 na 108. Moderniziramo i digitaliziramo pravosuđe širenjem e komunikacije. Osim učinkovitosti pravosuđa, zakonodavnim izmjenama adresirali smo i pitanja transparentnosti, odgovornosti i neovisnosti pravosudnog sustava. Tako smo novim propisima uveli transparentni sustav imovinskih kartica koje će biti javno dostupne od sljedeće godine. Usvojili smo nova rješenja koja će suziti prostor za arbitrarnost i omogućiti izbor najboljih kandidata za pravosudne dužnosti. Istodobno smo pripremili i prijedlog zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, tzv. zviždača kako bi se dodatno zaštitili oni koji u dobroj vjeri prijavljuju korupciju i druge nepravilnosti. Takvu zaštitu uvijek trebaju imati i novinari koji imaju važnu ulogu jer je sloboda medija važna sastavnica demokratskog društva. Sve su ovo mjere kojima želimo preventivno djelovati na postojeće koruptivne rizike i time jačati povjerenje građana u pravosudne institucije. Nažalost događaji povezani uz kompromitaciju tajnih izvida i odavanje posebnih mjera dodatno su narušili povjerenje u sustav. Naglašavam da se neovisnost pravosuđa manifestira ne miješanjem u rad pravosudnih tijela te poštivanjem njihovih odluka, međutim očekujem, a to je i stav cjelokupne javnosti, da pravosudne institucije savjesno, učinkovito i odgovorno izvršavaju svoje ovlasti u borbi protiv kriminala bez političkih pritisaka, ali uz punu podršku ove vlade. Želim jasno poručiti da u Hrvatskoj nitko ne može biti i neće biti iznad zakona. Birokratizirana javna uprava postupno, ali sigurno odlazi u povijest. Spajamo ili ukidamo više od 50 agencija s javnim ovlastima čime radimo uštede ili poboljšavamo sustav javne uprave. Gradimo učinkovitu i digitaliziranu upravu koja je na usluzi građanima. Uspostavlja se objedinjena informatička infrastruktura za sve državne elektroničke usluge. Kroz sustav e građani 610 000 registriranih korisnika se može povezati s liječnikom opće prakse, prijaviti rođenje djeteta, pribaviti jedinstveni akt za građenje, vozačku dozvolu i koristiti ukupno 52 e usluge čime štede i vrijeme i novac. U pripremi je aplikacija za mobitele koja će sve to objediniti. Zakonom o jedinicama lokalne i područne samouprave osigurali smo stabilnost demokratski izabrane vlasti na 4 godine tako da u fokusu budu lokalni razvojni prioriteti. Jedinicama lokalne i područne samouprave propustili smo prihod od poreza na dohodak čime smo ih financijski osnažili te nastavljamo s fiskalnom decentralizacijom. Predugo neiskorišten potencijal državne imovine danas stavljamo u funkciju gospodarskog rasta doneseno je više od 1950 odluka kojima je reaktivirana državna imovina. Upravljanje smo decentralizirali tako što smo županijama, gradovima i općinama prenijeli ovlasti upravljanja nekretninama u državnom vlasništvu i time ih stavili u službu gospodarskog razvoja lokalnih sredina. Unapređujemo i upravljanje trgovačkim društvima u vlasništvu države na visokim standardima korporativnog upravljanja. Dame i gospodo, kada je riječ o stvaranju konkurentnijeg gospodarstva i ravnomjernijeg razvoja, želim podsjetiti odakle smo krenuli i kakvi su bili makro ekonomski pokazatelji još ne tako davno. Zbog velikih financijskih neravnoteža, deficita od 17 milijardi 2014. i javnog duga koji je dosegao 85% BDP-a Hrvatska se do 2017. nalazila u proceduri prekomjernog proračunskog manjka svi pokazatelji su bili negativni, a oporavak nije bio na vidiku. Međutim odgovornim upravljanjem financijama, provođenjem nacionalnog programa reformi i programa konvergencije to smo preokrenuli. Ubrzano smanjujemo javni dug čiji je udio u BDP-u do kraja godine trebao pasti na 74,5%, a planiramo ga do 2021. godine spustiti na 65%. u 2017. ostvarili smo suficit opće države od dvije milijarde i 750 milijuna kuna, a u prvih 6 mjeseci 2018. ponovno imamo višak od milijardu i 600 milijuna kuna. BDP kontinuirano raste po stopi do 3%, ali na zdravim temeljima što je dugoročno bolje od veće stope rasta temeljene na zaduživanju. Izvoz roba i usluga raste nam za 5,6% u odnosu na isto lanjsko razdoblje dok je potrošnja kućanstava rasla po stopi od 3,6%. Hrvatska je već niz godina i u proceduri prekomjernih makroekonomskih neravnoteža, a s obzirom na ostvareno i planirano želimo ispuniti kriterije kako bismo iz te procedure izašli što prije. Kamate na javni dug spustili smo s 12 na ispod 10 milijardi kuna i nastavljamo u tom smjeru, a smanjenje su i kamate na kredite građanima i poduzećima. Refinancirali smo nepovoljne kredite cestovnih tvrtki čime godišnje štedimo na kamatama 50 milijuna eura. Dok je naš kreditni rejting dva puta smanjivan između 2012. i 2015. prošle su godine sve tri vodeće svjetske rejting agencije poboljšale izglede našeg kreditnog rejtinga. .../Govornik se ne razumije. podigle su naš kreditni rejting za jednu razinu u stabilne izglede, što je prvi put u posljednjih 15 g. Danas se nalazimo na korak do investicijskog rejtinga, što je naš cilj u narednom razdoblju. Pojednostavili smo porezni sustav, reformom, koju provodimo od siječnja 2017. i porezno rasteretili građane i poduzetnike. Porezni teret nastojimo ravnomjernije rasporediti, na sve porezne obveznike kako bi sustav bio stabilniji i pravednije. Dvije najznačajnije nove mjere koje će od nove g. dodatno rastereti građane su prepolovljenje stope PDV-a na svježe meso, ribu, jaja, voće, povrće, dječje pelene, te novo smanjenje opterećenje plaća. Tim će se mjerama građane i poduzetnike porezno rastereti za 2,7 milijardi kn, dok ukupno porezno rasterećenje u sva 3 kruga porezne reforme iznosi čak 6,3 milijardi kn. Radimo i na ključnom pitanju zapošljavanja. Samo u protekloj g. broj zaposlenih povećan je za 71000 i u prvom kvartalu iznosio je milijun i 616 tisuća, a Hrvatska bilježi jednu od najviših povećanja stope zaposlenih u EU. S 56,8 na početku mandata u ovom bi kvartalu mogla doseći 63%, a do kraja mandata želimo realizirati naš cilj od 68% zaposlenih. I dalje imamo 130 tisuća nezaposlenih, no taj je broj najmanji od '90. g. i neusporedivo manji od preko 350 tisuća koliko smo imali nezaposlenih prije svega 4g. Na početku našeg mandata opća stopa nezaposlenosti bila je 13,4%, dok je danas na rekordno niskoj razini od 7,9. Smanjili smo stopu nezaposlenosti mladih, koji je u 2013. iznosila otprilike 49%, a danas je na 22% i nastavlja padati. U politike zapošljavanja uložili smo 4,5 milijarde kuna u prve dvije godine mandata, od čega je većina iz europskog socijalnog fonda, čime stimuliramo otvaranje novih radnih mjesta. Jedan od njih je projekt zaželi, koji zapošljava preko 7000 žena u ruralnim krajevima, koji se brinu za 35000 staračkih kućanstava. Time reaktiviramo radnu snagu, ali i pružamo skrb našim starijim sugrađanima. Prosječna plaća u mandatu ove Vlade porasla je za 710 kn. Povećali smo i minimalne plaće 2 puta po 5%, što je više nego u prethodnih 9 g. između 2011. i 2015. povećana je za svega 215 kn, a samo u 2018. efektivno su povećane za 8,2%, odnosno za 270 kn na 3545 bruto kn, jer od ove g. prekovremeni rad te rad nedjeljom i blagdanom više ne ulazi u minimalnu plaću, nego se dodatno plaća. Zakonom o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima, od sistemskog značaja, izbjegli smo negativne posljedice, kojem je slom Agrokora, mogao nanijeti gospodarstvu Hrvatske, ali i zemalja u regiji i time spasili 60000 radnih mjesta. Zakon je u međuvremenu priznat kao jedan od insolvencijkih zakona u članicama EU, kao i pred sudovima u Engleskoj, Švicarskoj i SAD-u. Stabilizacijom poslovanja Agrokora otklonili smo i nepravedne trgovačke praske, koje su gušile male i srednje dobavljače. To je strukturna promjena za cijelo hrvatsko gospodarstvo. Uspješnom nagodbom, pokazalo se da je država sposobna, odgovoriti na najveći izazov od hrvatske neovisnosti, a to je stabilizacija ove najveće hrvatske kompanije, te da smo sposobni upravljati i složenim procesom, trenutno najvećeg restrukturiranja u Europi. Bitno je još jednom naglasiti, da su sva plaćanja dobavljača i ukupan trošak restrukturiranja urušenog poslovanja podmireni iz poslovanja imovine same kompanije, bez trošenja novca poreznih obveznika. Brodogradnja, jedna od važnijih industrijskih grana Hrvatske, suočava se s problemima kumuliranih tijekom prošlih g. Krajem '80. Hrvatska je po brodograđevnoj proizvodnji bila 3 na svijetu, danas smo na 9 poziciji globalno, odnosno, drugi u europskim razmjerama. Međutim, istina je da je Hrvatska brodogradilištima podijelila oko 31,7 milijardi kuna, državnih potpora u zadnjih 25 g. a jamstvo vlade od 716 milijuna kn u siječnju omogućilo je funkcioniranje Uljanika i 3.Maja praktički cijelu ovu kalendarsku g. Ova vlada je zainteresirana da hrvatska brodogradnja opstane, ali, na načelima tržišne ekonomije, u skladu sa hrvatskim i europskim propisima. Stoga je potrebno da u suradnji s upravama brodogradilištima, potencijalnim strateškim partnerima i Europskom komisijom, pronađemo model restrukturiranja, koji će omogućiti održivo poslovanje i proizvodnju i očuvati radna mjesta. O tome svakodnevno predstavnici vlade vode razgovore, uključivši i danas, dok smo mi ovdje u Hrvatskom saboru. Pitanje reforme mirovinskog sustava, goruće je pitanje, koje se međutim, godinama nije rješavalo, premda je situacija postojala sve ozbiljnija. Od 38 milijardi kuna, potrebnih za isplatu mirovina, samo 21 milijarda pokriva se iz doprinosa. Preostalih 17 milijardi nadoknađuje se iz državnog proračuna. Činjenica da 15% proračuna ide na mirovine, pokazuje da sustav danas nije samo održiv. Da stvari budu složenije, imamo izrazito nepovoljan omjer umirovljenika i zaposlenih, jedan, na samo 1,26 a naši umirovljenici u prosjeku imaju samo 30 g. radnog staža, za razliku od primjerice 38 u Njemačkoj. U takvim okolnostima mirovinskom reformom, želimo omogućiti sadašnjim umirovljenicima da rade 4 sata, i primaju punu mirovinu. Predlažemo povećanje najnižih mirovina za 3% i rješenje statusa 248 tisuća umirovljenika koji ako se ništa ne poduzme neće imati ni za najnižu mirovinu. Otvaramo perspektivu mlađim generacijama kroz jačanje drugog stupa, promovirati ćemo treći dobrovoljni stup a osnivamo i državno mirovinsko osiguravajuće društvo kako bi naši umirovljenici imali veće mirovine. Obećali smo povećanje mirovina za 5% a u prve dvije godine mandata smo ih već povećali za 6,3%. Do kraja mandata ćemo raditi na tome da mirovinski sustav učinimo održivim i pravednijim a mirovine i dalje povećavamo. U globalnim uvjetima četvrte industrijske revolucije prevladavaju 4 riječi koje za Hrvatsku znače mnogo: konkurentnost, inovacije, digitalizacija i investicija. Konkurentno poduzetništvo i inovacije ključ su gospodarskoga rasta kojima se administracija i nedovoljna učinkovitost uprave nažalost čine kao barijere. Od početka mandata aktivno radimo na rasterećivanju gospodarstva i stvaranju pozitivne investicijske klime koja će pridonijeti gospodarskom rastu. Samo u ovoj godini uštedjeti ćemo gospodarstvu 625 milijuna kuna čime opterećenje smanjujemo za 12% a novim administrativnim rasterećenjem do kraja 2019. smanjiti ćemo opterećenja poduzetnika za 30%. Postupak javne nabave učinkovitije i transparentnije. Više se ne odabire samo najniža ponuda već ekonomski najisplativija. A uvodimo i elektronički račun u javnoj nabavi što će ubrzati poslovne procese. Boljim propisima i procjenom učinaka propisa na malo i srednje poduzetništvo olakšali smo poslovanje, uveli veću fleksibilnost i transparentnost, pojeftinili postupke, povećali pravnu sigurnost te osigurali kvalitetnije tržišno natjecanje. Objedinjujemo inspekcijske službe u jedan državni inspektorat čime ćemo osigurati bolju koordiniranost i smanjiti broj inspekcija. Uspostaviti ćemo cjeloviti postupak javne nabave bez papira čime će se postići ušteda do 6 do 13% ukupnog iznosa javne nabave odnosno od preko 2,6 milijardi kuna. Cilj nam je kroz Strategiju digitalne tansformacije i uvođenja različitih e-usluga poduzetnicima uštedjeti vrijeme i olakšati im poslovanje. Unaprijediti ćemo i obrtništvo izmjenama i dopunama Zakona o obrtu i unaprijediti sustav obrazovanja na principu dualnog obrazovanja. Investicije igraju važnu ulogu u razvoju zemlje, u 2017. privukli smo 1,84 milijarde eura investicija, najviše još 2009. a 2018. biti će rekordna sa čak 2 milijarde eura stranih ulaganja što je nikad dosegnut godišnji iznos. Među njima je niz ulaganja u turizam, u informacijsko komunikacijske tehnologije, proizvodnju i prometnu infrastrukturu. Lakšim prijavama u posljednje 2 godine dodijelili smo gotovo 1800 potpora gospodarstvu u vrijednosti od 2,7 milijardi kuna koje bi trebale otvoriti ili sačuvati više od 8 tisuća radnih mjesta. Za našu Vladu iznimno je bitan ravnomjerni regionalni razvoj svih područja Domovine. Ne možemo biti zadovoljni time da je prosječni dohodak po stanovniku jednog Slavonca 2x manji nego jednog Zagrepčanina. Zato je snažna potpora manje razvijenim krajevima jedan od prioriteta Vlade. Povećali smo izdatke za regionalni razvoj u aktualnoj i prošloj godini na 700 milijuna kuna što je 3x više nego u razdoblju 2012./23015. Uspostavili smo jasan zakonski okvir za poticaj ravnomjernog razvoja, a u strategiju regionalnog razvoja do kraja programskog razdoblja pripremamo i sveobuhvatnu nacionalnu razvojnu strategiju do 2030. Uspostavljamo okvir za brži razvoj potpomognutih područja, brdsko-planinskih područja, otoka, grada Vukovara kao i stambeno zbrinjavanje na potpomognutim područjima. Jednostavnije i bolje ugovaramo sredstva iz EU fondova. Nakon prve tri godine članstva u EU koncem 2016. zatekli smo svega 9% ugovorenih sredstava od 10,7 milijardi eura koji su nam na raspolaganju. Taj podatak govori za sebe. Predanim radom u posljednje 2 godine podigli smo danas taj broj ugovorenih na 54% a do kraja godine trebali bismo doseći 60%. Samo za zapošljavanje, socijalno uključivanje, obrazovanje i reformu javne uprave objavili smo natječaje iz Europskog socijalnog fonda u visini od čak 9 milijardi kuna. Pokrenuli smo i poduzimamo konkretne napore u okviru Projekta Slavonija, Baranja i Srijem kroz kojih 18,8 milijardi kuna iz europskih fondova ulažemo u projekte na području 5 slavonskih županija i uspostavljamo prioritete razvoja istočne Hrvatske. Demografske izazove i slabiji gospodarski rast u Slavoniji nastojimo nadomjestiti s do sada ugovorenih 7,8 milijardi kuna, odnosno 42% predviđenoga iznosa a potpisan je i razvojni sporazum 5 županija za Slavoniju, Baranju i Srijem. Vjerujemo da će projekt biti uspješan model za investicije i u drugim krajevima Hrvatske. Povezujemo Hrvatsku i izgrađujemo prometnu infrastrukturu. Samo iz EU fondova ugovorili smo 14 milijardi kuna infrastrukturnih ulaganja. Odlukom o gradnji pelješkog mosta uz 85% sufinanciranje iz EU fondova stati ćemo na kraj prometnim gužvama i nakon 300 godina teritorijalne odvojenosti povezati ćemo jug Hrvatske. Osim financijskog nastavljamo i dalje s operativnim restrukturiranjem u cestarskim društvima. Kao mediteranska pomorska država strateški razvijamo pomorski sektor, pomorsko dobro i luke. Prvi put stvorili smo uvjete za europsko financiranje projekata za razvoj lučke infrastrukture. Nakon pomaka u cestovnom i pomorskom sektoru vrijeme je da moderniziramo željezničku infrastrukturu koja je u lošem stanju i željeznice učinimo konkurentnima za prijevoz putnika i robe. Zato smo pokrenuli veliki investicijski ciklus od preko 3 milijarde eura do 2030. godine. Bez novih investicija, nema razvoja željeznica kao ekonomski i ekološki najpovoljnijeg kopnenoga prijevoza. Nakon parnog stroja, elektrifikacije i elektronike u tijeku je četvrta industrijska revolucija koja se temelji na digitalizaciji, internetu stvari, umjetnoj inteligenciji, nano, bio i neuro tehnologijama. Svijet u koji ulazimo za samo nekoliko godina bit će sasvim drugačiji od sadašnjeg. Hrvatska se za to mora pripremiti i integracijom u digitalno tržište EU i na državnoj razini. Nacionalnim širokopojasnim planom programiramo izgradnju infrastrukture za ravnomjernije uvođenje novih tehnologija i dostupnost brzog interneta diljem Hrvatske. Zato mi je posebno drago da je razvojno istraživački centar Ericssona Nikole Tesle otvoren u Osijeku koji na taj način postaje jedno od Europskih IT središta. S rastućim energetskim potrebama pitanje energetske sigurnosti danas poprima sve veću geopolitičku dimenziju. Kako bismo osigurali sigurnost opskrbe i energetsku neovisnost Hrvatske tijekom posljednje 2 godine intenzivno radimo na pripremi projekta LNG terminala na otoku Krku uz poštivanje najviših ekoloških standarda. Poseban zakon koji smo donijeli pomoći će da se projekt uspješno dovrši, obnavljamo više od 600 javnih zgrada diljem Hrvatske, a od iduće godine subvencioniramo obnovu i privatnih kuća radi poticanja energetske učinkovitosti i građevinskog sektora. U iduće dvije godine za to ćemo iskoristiti 5 milijardi kuna. Razvoj hrvatskog sela i poljoprivrede kao važna sastavnica gospodarskog razvoja jedan su od najvažnijih prioriteta programa vlade. Radi podizanja konkurentnosti hrvatskih poljoprivrednika i ribara te ravnomjernijeg razvoja naših ruralnih krajeva prošle godine isplaćeno je preko 4 i pol milijarde kuna potpora, a ove godine u okviru programa ruralnoga razvoja ugovoreno je već 9,4 milijardi. Pojednostavili smo i skratili procedure u ostvarivanju potpora ključnim zakonskim propisima o poljoprivrednom zemljištu, o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu i zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom reformiramo poljoprivredni sektor. Kao što smo i obećali morsko ribarstvo i akvakultura stekle su status strateških gospodarskih djelatnosti. Olakšali smo financiranje poljoprivrednog, prerađivačkog i šumarskog sektora s milijardu kuna kredita i jamstava. U fokusu nam ostaju obiteljska poljoprivredna gospodarstva kojima želimo osigurati veću dostupnost novca iz europskih fondova. S prosječno preko 390kg otpada po stanovniku od presudne je važnosti uspostaviti moderan sustav gospodarenja otpadom koji od otpada stvara resurs. Time ćemo zaštiti naš okoliš, ali i ostvariti velike uštede. Stoga radimo na razvoju cirkularne ekonomije, na povećanju energetske sigurnosti i učinkovitosti, ali i učinkovitosti vodno komunalnih gospodarstava. Time pridonosimo i globalnoj borbi protiv klimatskih promjena u koju se svi trebamo uključiti. Donesen je poseban zakon koji nam omogućava integralno upravljanje vodama i bolje očuvanje naših nacionalnih vodnih resursa. Kapitalnim projektom zaštite od projekta karlovačko-sisačkoga kraja sa 92km novih nasipa i rekonstrukcije 42km postojećih smanjit ćemo rizike od poplava. Turizam je važna gospodarska grana koja čini petinu hrvatskoga BDP-a. nakon rekordne 2017. doživjet ćemo još bolju 2018. godinu. Već sada imamo 6% više dolazaka i 4% više noćenja. U odnosu na ovo razdoblje lani i mjesec dana ranije smo dosegli 100 milijuna noćenja. Do kraja godine očekujemo 19 i pol milijuna dolazaka, 106 milijuna noćenja i prihod iznad 12 milijardi eura. Do kraja godine u turizam ćemo uložiti gotovo milijardu eura što je 15% više nego 2017. i gotovo 40% više nego 2016. Jačamo položaj Hrvatske kao avio destinacije što je dovelo do otvaranja 70 novih avio linija čime postajemo dostupniji turistima iz udaljenijih država. U današnjem, brzo mijenjajućem svijetu, obrazovanje i znanost javna su dobra posebno važna za postizanje osobnog, gospodarskog i društvenoga razvoja. Nužna i dugo očekivana reforma školstva se počela provoditi. Osigurali smo pravni okvir i sredstva, a temeljem društvenog koncensusa namjeravamo donijeti kurikularne dokumente koji će omogućiti učenicima stjecanje novih znanja, vještina i kompetencija. Kurikulumi moraju istodobno učvrstiti identitet naše djece i naših mladih kroz hrvatski jezik naše vrijednosti, našu kulturu i povijest te ih pripremiti za potrebe sve dinamičnijeg i zahtjevnijeg tržišta rada. Stručno analiziramo i vrednujemo sve promjene koje uvodimo u sustav, digitaliziramo i tehnički opremamo škole, a informatiku smo uveli u 5. i 6. razred OŠ kao obavezni predmet, unaprijedili smo strukovno obrazovanje i za strukovne škole osigurali milijardu kuna. 25 strukovnih škola podignuto je na razinu regionalnog centra kompetentnosti, što znači novu opremu u strukovnim školama, ulazak učenika u svijet rada te edukaciju učitelja. Do kraja 2020. oko 67 000 studenata primit će stipendije u ukupnoj vrijednosti od pola milijarde kuna zbog nepovoljnog socioekonomskog položaja ili za studij u stem području. Radi unapređenje hrvatske znanosti osnovano je 13 znanstvenih centara izvrsnosti kojima je dodijeljeno više od 370 milijuna kuna. stvorili smo nužne preduvjete za zapošljavanje 350 mladih znanstvenika, a time i za njihov ostanak u Hrvatskoj. osigurali smo milijardu kuna za znanstvenu opremu i infrastrukturu što je najveće opremanje hrvatske znanosti u zadnjih 15 godina, a iz europskih fondova sveukupno smo povukli čak 2,8 milijardi kuna. Na području kulture njegovanje našeg kulturnog identiteta, zaštite baštine, podrške stvaralaštvu u kreativnim industrijama, promocije hrvatske kulture umjetnosti u domovini i svijetu te međunarodnoj suradnji naše su trajne zadaće. U tu svrhu povećali smo proračun Ministarstva kulture koji sada iznosi gotovo 1% državnoga proračuna čemu je doprinijelo i bolje ugovaranje sredstava iz EU fondova. Usvojili smo 3 cjelovita zakona: Zakon o audiovizualnim djelatnostima za poticanje ulaganja u filmsku proizvodnju i izvoz filmskih usluga uključujući i videoigre rastuće tržište sa paketom Zakona o muzejima i arhivima i arhivskom gradivu prilagođavamo se digitalnom vremenu i digitaliziramo arhivsku građu i kulturnu baštinu. Poštovane zastupnice i zastupnici, u središtu politike Vlade RH nalazi se stvaranje solidarnog i pravednijeg društva, a osobito jačanje obitelji kao njegove temeljne jedinice. Izrazito negativni demografski trendovi i starenje problem su cijele Europe pa tako i Hrvatske. U kontinuiranom negativnom trendu koji traje od Drugog svjetskog rata broj rođenih je pao sa 95 na oko 37 tisuća godišnje. Dok je broj umrlih ostao na razini od 50-ak tisuća, 37:50. Uz to zemlja smo sa tradicionalno velikim iseljavanjem što dodatno pogoršava situaciju osobito od kada se zahvaljujući slobodi kretanja radnika hrvatski državljani mogu zaposliti diljem članica EU. Nema više kvota, nema više radnih dozvola, jedina zemlja koja još dvije godine može štiti svoje tržište rada od dolaska Hrvatskih državljana je Austrija. Sve ostale su kompletno liberalizirale svoje tržište rada i to je razlog zašto se ovaj val iseljavanja događa zadnjih nekoliko godina. Svjesni da je demografska obnova ključna za budućnost Hrvatske uspostavili smo u okviru postojećeg ministarstva i dio koji je izrazito važan za hrvatsku budućnost a to je demografija kao i vijeće za demografsku revitalizaciju. Povećali smo potpore za rođenje djeteta za 50% sa 2663 na 3991 kunu za drugih 6 mjeseci i novčane naknade za nezaposlene roditelje sa 1663 na 2328 kuna mjesečno. Proširili smo krug korisnika dječjeg doplatka na 92 tisuće roditelja i 150 tisuća djece kao i pronatalitetnog dodatka od 500 kuna za 3. i 4. dijete što je proširenje od 50% u odnosu na dosadašnji broj korisnika i prvo povećanje nakon desetljeća. Gradimo ili obnavljamo preko 300 dječjih vrtića, te omogućujemo dvosmjenski rad vrtića u sve boljim uvjetima. Za jačanje mladih i njihovih obitelji nastavljamo subvencionirati stambene kredite i gradimo stanove po programu društveno poticane stanogradnje diljem Hrvatske. Samo lani je kroz mjeru subvencioniranja stambenih kredita 2320 mladih obitelji povoljnije došlo do svog doma a posebno nas raduje da je u tim obiteljima rođeno 250 djece. Preko 3 tisuće zaprimljenih zahtjeva ove godine pokazuje izniman interes i pogođenost ove mjere. U suradnji sa partnerima iz javnog i privatnog sektora planiramo uvesti obiteljsku karticu koja će obiteljima s više djece omogućiti pogodnosti progresivne popuste prema broju djece na razne usluge koje nude partneri. Cilj nam je također pojačati mjere povratka i akcijski plan koji bi hrvatskim iseljenicima olakšao povratak ili iseljenje u Hrvatsku. No moramo imati na umu da su demografska pitanja jedna od najsloženijim i da na tom području nema instant rješenja već se pomaci mjere tek srednjoročno i dugoročno. To je sveopće društveno pitanje koje zahtjeva zajednički angažman i samo općom mobilizacijom i osviještenošću moći ćemo preokrenuti negativne demografske trendove. U tome su posebno važni mladi nositelji novog razvojnog ciklusa u Hrvatskoj i najdinamičniji dio društva, svjesni smo njihovih problema i nesigurnost zaposlenja koje im se često nudi. Projekte mladih financiramo sa 6,3 milijuna kuna a radi poboljšanja dijaloga o javnim politikama za mlade oformili smo i Vladin Savjet za mlade. Želimo mladima stvoriti uvjete za bolji život kako bi ovdje ostali i gradili svoju budućnost. Radi zaštite žrtava žena od nasilja i obiteljskog nasilja ratificirali smo Konvenciju Vijeća Europe za suzbijanje nasilja u obitelji poštujući pri tome hrvatski ustavni poredak. I unatoč onoj kampanji kojoj smo bili svjedoci želim kazati da je naša interpretativna izjava koja je dio Zakon o potvrđivanju i ovdje je prihvaćena u Hrvatskom saboru među pravnim stručnjacima Vijeća Europe, ne samo pozdravljena i prihvaćena bez i najmanje rezerve nego se smatra kao model za druge države članice da olakša proces ratifikacije ove Konvencije i da se stvari vrate na njenu bit a to je sprječavanje nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Sprječavanje obiteljskog, vršnjačkog i svakog drugog oblika nasilja je civilizacijsko pitanje. Vlada je odlučna poduzeti sve radi njihovog suzbijanja primjerene zaštite žrtava ali i kažnjavanja najstrožeg počinitelja. Osiguranje jednako dostupnih i kvalitetnih zdravstvenih usluga jedan je od prioriteta programa Vlade ali i poseban izazov u sustavu koji zahtjeva modernizaciju. U tu svrhu provodimo funkcionalnu integraciju 12 bolnica koje će objediniti svoj rad: Vinkovci, Vukovar, Ogulin, Karlovac, S. Brod, N. Gradiška, Osijek, Našice, Šibenik, Knin, Požega, Pakrac. Unapređujemo sustav hitne pomoći kroz funkcionalno povezivanje županijskih zavoda za hitnu medicinu i objedinjenim hitnim bolničkim prijemom. Preko prioritetnih lista čekanja koje smo unijeli za bolesti koje je potrebno čim prije obraditi i liječiti tijekom 2018. naručeno je preko 14 tisuća bolesnika. I u zdravstvu bolje koristimo europske fondove. Do sada je ugovoreno preko 3 milijarde kuna projekata u zdravstvenoj infrastrukturi, hitnoj zdravstvenoj zaštiti i boljoj bolničkoj skrbi. Financijskog održivosti sustava doprinosi i objedinjeni postupak javne nabave koji provodimo. Podržali smo izgradnju nove bolnice KBC-a Rijeka, izgradnju opće bolnice Pula i planiramo izgradnju Nacionalne dječje bolnice. Liječnici i ostali zdravstveni djelatnici temelj su zdravstvenog sustava zbog čega trebaju podršku države. Financiramo specijalističko usavršavanje preko 200 specijalizanata u području primarne zdravstvene zaštite, priprema se nacionalni plan protiv raka, budući da je rak drugi uzrok smrtnosti u Hrvatskoj, razvijamo i programe borbe protiv droge. Važna zdravstvena prevencija i faktor borbe protiv ovisnosti je šport. U protekloj godini povećali smo izdvajanja za šport za 23%, a udvostručili smo nagrade za vrhunska športska postignuća na natjecanjima. Osim vice prvaka na svjetskom nogometnom prvenstvu u Rusiji, hrvatski su športaši pokazali talent, upornost i uspješnost na raznim svjetskim i europskim smotrama, na tome im još jednom čestitam. Prvim strateškim dokumentom na području športa unaprijedit ćemo njegovo financiranje. Vodimo brigu o najugroženijim skupinama jer je briga o najpotrebitijima važna zadaća svakog solidarnog društva, a preko pola milijuna naših sugrađana živi s određenom vrstom invaliditeta. U sljedeće 2 godine 15 000 osoba s invaliditetom imat će usluge osobne asistencije zahvaljujući sredstvima osiguranim preko europskog socijalnog fonda. Nakon 20 godina povećana su osobna invalidnina i doplatak za pomoć i njegu za 20%. Zahvaljujem Ljubice. Zastupnice i zastupnici, jedan od problema koji smo zatekli je veliki broj blokiranih sugrađana. Broj od 325 000 građana u blokadi zbog 43 milijarde kuna duga sami po sebi govorio o akutnosti dugogodišnjeg društvenog problema blokiranih kojemu smo odgovorno pristupili. Vođeni načelom solidarnosti donijeli smo paket zakona za rješavanje pitanja blokiranih kako bismo najugroženijim građanima pružili ruku spasa i omogućili novi početak. Prvo smo proveli jednokratni otpis dugova i time deblokirali 6248 građana u potpunosti. Na takvo postupanje odlučile su se i određene lokalne jedinice te privatne kompanije što pozdravljamo te se nadamo da će biti primjer i drugima. Zatim smo omogućili obustavu provjere ovrha koje su se pokazale nenaplativim. Ovim mjerama, sa ova dva zakona, broj od 325 000 blokiranih smanjen je na 274 000, a iznos blokade je smanjen sa više od 43 milijarde kuna na manje od 19 milijardi kuna. značajan doprinos očekujemo i od jednostavnijeg postupka stečaja potrošača koji bi trebao obuhvatiti oko 80 000 građana. Smanjenje troškova, dodatna zaštita ovršenika, uvođenje elektroničke komunikacije, učinkovitija provedba postupka glavni su ciljevi novog ovršnog zakona, između ostalog isključujemo mogućnost deložacija u zimskom razdoblju, dodatno podižemo iznos zbog kojeg se ne može ovršiti nekretnina s 20 na 40 000 kuna i proširujemo krug primanja izuzetih od ovrhe. Stvaramo moderniji sustav naplate koji će osigurati jeftinije, brže i djelotvornije namirenje vjerovnika uz pojačanu razinu zaštite ovršenika. Pitanje Domovinskoga rata i pitanje hrvatskih branitelja izrazito je važno i za cijelo hrvatsko društvo, ali i za našu vladu. Mi stoga posebnu pozornost posvećujemo hrvatskim braniteljima koji su za hrvatsku slobodu dali nemjerljiv doprinos, a često su ranijih godina bili nedovoljno uvaženi. Zbog toga smo osnažili odnos prema Domovinskom ratu. Uz zaštitu digniteta Domovinskog rata, čije operacije dostojanstveno obilježavamo, iskazujemo dužno poštovanje prema ulozi hrvatskih branitelja u obrani domovine, ostvarivanju njene samostalnosti i oslobađanja. U dvije godine povećali smo proračun Ministarstva hrvatskih branitelja za 50% i donijeli novi jedinstveni zakon o hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji, kao što smo i obećali. Bitno nam je i rasvjetljavanje sudbine nestalih i kažnjavanje počinitelja ratnih zločina tijekom Domovinskog rata koji ne zastarijevaju. Još početkom godine na inicijativu ove vlade osnovana je posebna skupina u okviru ravnateljstva policije sa zadaćom intenziviranja aktivnosti po tom bolnom pitanju, a posebno u vezi sa zločinima počinjenim u Vukovaru i na Ovčari. Prvi smo također pokrenuli stručnu i argumentiranu raspravu o suočavanju s prošlošću. Kroz nju želimo izgraditi kulturu sjećanja kojom se uvažavaju žrtve, osuđuju totalitarni režimi i individualizira krivnja. Ulaganjem u obrazovanje o ovim temama spriječit će se revizionizam, negiranje, relativiziranje i omalovažavanje žrtava nedemokratskih sustava 20. stoljeća. Poštovane zastupnice i zastupnici, dopustite nekoliko riječi o ulozi Hrvatske u Europi i u svijetu. Transnacionalni izazovi, povećan broj i vrsta sigurnosnih ugroza danas zahtijevaju od svake države prilagodbu i preventivno djelovanje. Premda smo, kao i mnogi, suočeni s raznim pojavama kriminaliteta Hrvatska je globalno gledajući sigurna zemlja, a ukupni kriminalitet u padu je za 5,2%, ipak ulažemo u prevenciju i sigurnosti za svakodnevnu borbu svih kažnjivih ponašanja, osobito pri suzbijanju organiziranog, gospodarskog i kibernetičkog kriminaliteta. Ulazak u Šengenski prostor, strateški cilj Hrvatske koji će podići razinu zaštite naše granice. Želimo do kraja godine ispuniti sve tehničke kriterije kako bismo sljedeće godine bili spremni za ulazak u Šengen do 2020. Pitanje migracija jedan je od glavnih izazova s kojima se Europa danas suočava. Hrvatska ima najdužu, van Šengensku granicu EU i već sada imamo oko 6 i pol tisuća graničnih policajaca, gotovo jednako koliko i sve zemlje jugoistočne Europe zajedno koje štite hrvatsku granicu od nezakonitih migracija. Kako se nalazimo na jedinoj kopnenoj migrantskoj ruti, moramo biti spremni još djelotvornije štititi svoje granice. Stoga ćemo nastaviti ulagati u poboljšanje standarda rada i života policijskih službenika što je nakon niza godina zapostavljanja, pokrenula ova Vlada. Gradimo OS na tradiciji uspješne i pobjedničke hrvatske vojske koja je na krilima izvojevala pobjedu u Domovinskom ratu, povećani obrambeni proračun čime poboljšavamo sposobnost hrvatske vojske i dižemo međunarodni kredibilitet zemlje. Nakon 15 g. donesena je Strategija nacionalne sigurnosti i Zakon o sustavu Domovinske sigurnosti, razvijamo učinkovit sustav Domovinske sigurnosti za koordinirano djelovanje različitih sudionika u svim izazovima policije, vojske, tijela i sustav civilne zaštite, sigurno-obavještajnog sustava, vatrogastva, diplomacije, gospodarstva i lokalne zajednice. Vratili smo hrvatsku vojsku u Sinj, Vukovar, Ploče, krajem godine u Varaždin, kroz 2019. i 2020. u Pulu čime smo povećali brzinu reakcije. Donijeli smo i povijesnu odluku o nabavci višenamjenskog borbenoga aviona F-16 od Izraela čime podižemo spremnost Hrvatskog ratnog zrakoplovstva te osiguravamo sposobnost nadzora i zaštite nacionalnog zračnog prostora. Stalno poboljšavamo i životne standarde, radne uvjete i obrazovanje pripadnika hrvatske vojske kojima vraćamo oduzeta prava. Prije 3 mj. obilježili smo 5. obljetnicu članstva Hrvatske u EU-u. U Europskom parlamentu i pred parlamentarnom skupštinom Vijeća Europe budući da predsjedam Odborom ministara kao i srednjoeuropskom inicijativom, imao sam mogućnost predstaviti hrvatsku viziju Europe te sam tada istaknuo kako želimo biti dio kruga tješnje integriranih članica. Intenzivno radimo na pripremama za naše predsjedanje EU-om koja će biti u prvoj polovici 2020. pripremajući se sa Rumunjskom i Finskom s kojom činimo trio. A to je naša prilika za doprinos daljnjem razvoju europskoga projekta. Prioriteti našeg predsjedanja bit će usmjereni na rast, razvoj, zapošljavanje, energetsku i prometnu povezanost, sigurnost i politiku proširenja. Zagovaramo proširenje Unije na JI Europu jer smatramo da europska integracija može samo učvrstiti mir, stabilnost i prosperitet u ovom djelu svijeta. 20 g. nakon zagrebačkog summita, to je bilo u studenom 2000., Hrvatska želi tijekom predsjedanja Vijećem EU-a na proljeće 2020. ponoviti takav sastanak između čelnika EU-a i država JI Europe. Na proljeće, Hrvatska će biti domaćin vrlo važnog sastanka na vrhu Kina +16. Dio kineske politike jednog pojasa jednoga puta na kojem će sudjelovati kineski premijer i čelnici 16 srednjoeuropskih zemalja i na kojemu očekujemo preko 2000 sudionika. Nakon nedavnog susreta sa kancelarkom Merkel u Berlinu, idući tjedan bit ću u Parizu s predsjednik Francuske Macronom, a to je prigoda da u tako kratko roku sa dvije najutjecajnije europske države, zajednički razmotrimo smjer i prijelomne trenutke koji će se zbivati za EU u slijedećih godinu dana. Također, posjetit ću i Kinu početkom studenoga kako bismo zajednički pripremili i učvrstili suradnju uoči tog summita iduće godine. Cijenjene zastupnice i zastupnici, želim se danas osvrnuti i na BiH s kojom imamo vrlo snažne i bliske veze, u čemu Hrvati kao jednakopravan i konstitutivan narod BiH-u, imaju posebnu ulogu. Vidimo da je na nedjeljnim izborima dezavuiran po treći put sam smisao Daytonskoga sporazuma čime je temeljno načelo jednakosti konstitutivnih naroda a koji je bilo i preduvjet i za međunarodno priznanje BiH-a, prekršeno. Kao jamac i potpisnik daytonsko-pariškoga ugovora, Hrvatska je dužna štititi njegov duh i njegove ciljeve. Temeljem rezultata vidimo da je orkestriranim djelovanjem izigrana stvarna politička volja hrvatskoga naroda u BiH-u kojemu su u nedjelju Bošnjaci izabrali na teritoriju Federacije kao jedinstvene izborne jedinice, Željka Komšića, po treći put za nominalnog predstavnika u Predsjedništvu. unatoč plebiscitarnoj podršci Draganu Čoviću. To što se dogodilo loše je za stabilnost i budućnost cijele BiH-a jer nepotrebno antagonizira Hrvate i Bošnjake. Hrvati su 1992. zajedno sa Bošnjacima na referendumu glasali za neovisnost BiH-a, branili su je od Miloševićeve agresije. Danas su oni ti koji najviše vuku prema EU-u uz snažnu potporu konsenzualnu svih političkih aktera u RH a njima se zauzvrat na ovaj način šalje poruka da njihovi legitimni predstavnici nisu dobrodošli u najvećoj instituciji u vlasti. Ova situacija predstavlja ključan izazov i za Hrvate u BiH-u ali i za Hrvatsku da političkim akterima u BiH-u ali i cijelom međunarodnoj zajednici, ukaže na nužnost ispravljanja ovakvih zlorabljenja. Kad je riječ o Sloveniji, nastavili smo dijalog oko rješavanja graničnog pitanja. Ponudili smo rješenje koje bilo u uzajamnom interesu i ostajemo spremni da u dobrosusjedskom duhu s novom slovenskom Vladom bilateralnim putem riješimo to pitanje. Odnosi sa Srbijom opterećeni su ne samo otvorenim pitanjima iz vremena osamostaljenja i agresije na RH poput pitanja nestalih, kulturnih dobara, regionalne jurisdikcije srbijanskog zakona nego i retorikom kojom se Hrvatska nerijetko difamira u međunarodnoj zajednici na što odlučno odgovaramo u svim međunarodnim forumima. Unatoč nametnutom ratu, Hrvatska je pobijedila i danas je članica EU i NATO-a, važno je da što prije Srbija i njeno vodstvo uzmu to u obzir i usvoje europske vrijednosti. Vodimo brigu o Hrvatima izvan Hrvatske, koji želimo povezati s domovinom, ali i osigurati im zaštitu u drugim državama, tamo gdje su oni manjina, na temelju načelu reciprociteta i poštivanja potpisanih ugovora. Poštovane zastupnice i zastupnici, nakon pola mandata ove vlade, smatram da je u društvu potrebno probuditi optimizam, samopouzdanje i povjerenje. Te ujediniti narod oko zajedničkih vrijednosti, kako bi individualni uspjesi dali obol zajedničkom uspjehu, štitimo nacionalne interese i učvršćujemo naš položaj i u Europi i u svijetu. Želim na kraju istaknuti nekoliko prioriteta u vremenu koje je pred nama. Prvo nastaviti ćemo osnaživati vladavinu prava i jačati neovisnost i učinkovitost pravosudnih institucija. Nećemo se pokolebati u suzbijanju zlouporaba i jačanju učinkovitosti. Zbog toga nastavljamo i s ubrzanom digitalizacijom javnih usluga, drugo intenzivirati ćemo mjere demografske revitalizacije. Država mora pružiti potporu svakoj obitelji da se odluči na onaj broj djece koje zaista žele. Subvencionirati ćemo rješavanje stambenog pitanja, pružiti primjerenu novčanu i logističku potporu roditeljima, uvesti, kao što sam naglasio obiteljsku karticu i osmisliti dodatne mjere za privlačenje Hrvata koji žive van Hrvatske u domovini. Na gospodarskom planu, dodatno ćemo smanjiti administrativno i porezno opterećenje, gospodarstvo i građana, koje će dovesti do otvaranja novih radnih mjesta i investicija. Poduzetnici, a osobito izvoznici, pokretači su Hrvatske i zato ćemo olakšati njihovo poslovanje, kako bi lakše mogli povisiti plaće radnicima i zaposlenicima. Do kraja mandata, odgovorno ćemo voditi javne financije, smanjivati javni dug i doseći investiciji rejting, što je bilo nezamislivo prije otprilike 2 g. Peto, još bolje ćemo iskoristit članstvo u EU, raditi na ulasku u Schengenski prostor i provođenju strategije za uvođenje eura kao službene valute u suradnji sa HNB-om. Posvetiti ćemo se unaprijeđenu apsorpcije europskih fondova i pripremiti predsjedanje Vijećem EU, temeljem nacionalnog programa reformi, provesti ćemo niz sektorskih reformi. Prije svega reformu tri najveća državna sustava, za koje su naši sugrađani, najviše zainteresirani, zbog njihovog obima i značaja. Mirovinskog, zdravstvenog i obrazovnog. Dovršiti ćemo strateške infrastrukturne provedbe, kao što su LNG terminal na Krku i Pelješki most, a pripremiti ćemo i veliku modernizaciju hrvatskih željeznica. Zbog značaja za povezanost Hrvatske i vrijednosti sufinancirati u iznosu od 2,7 milijardi kn, kada se izgradi za 3 g. Pelješki most, biti će najopipljiviji simbol hrvatskoga članstva u EU. Svaka od mjera, na kojima svakodnevno radimo, trebala bi poboljšati pojedine aspekte života naših sugrađana, ali kao cjelina, doista, bi trebala mijenjati Hrvatsku i približiti viziju uspješne i moderne države, koja se prilagođava jako brzo mijenjajući globalnim okolnostima. I po dosadašnjem iskustvu, znamo da je taj posao vrlo zahtjevan, ali bilo je zahtjevno i još teže izboriti se za neovisnost, za međunarodno priznanje, pobijediti nadmoćnog agresora u Domovinskom ratu, osloboditi i obnoviti zemlju, ispuniti kriterije za članstvo u EU i NATO-u, bilo je to još zahtjevnije. Zato nećemo štedjeti truda niti energije. A uvjeren sam da možemo uspjeti, stoga vas pozivam i vas zastupnice i zastupnike u Hrvatskom saboru, ali i cijelu hrvatsku javnost da nam se pridruži u mijenjanju Hrvatske na bolje. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se predsjedniku Vlade. Imamo jednu povredu poslovnika, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Predsjedniče vi ste povrijedili čl. 3. stavak 5 a to je oduzimanje pravo stanke na temu klubova. Smatram da tom povredom u biti privilegirate Vladu iznad Sabora i klubova. Jer u ovome trenutku klubovi imaju šta reći. Jer izgleda da živimo nakon premjera, da živi kao Lisa u zemlji čudesa. Pa mi smo na dnu EU. Samo na začelju po BDP-u, na začelju smo po svim pitanjima, poljoprivrednici nam odlaze, nema [[Upadica Predsjednik: Hvala vam lijepo, niste.]] ni sela ni seljaka. Znači povrijedili ste poslovnik jer niste klubu omogućili preferirate non stop, iz godine iz sjednice u sjednice u vladu iznad ovoga parlamenta [[Upadica Predsjednik: Možete završiti sada.]] to vam građani neće tolerirati. Hvala.
Dakle, neću vam čak dati ni opomenu koliko je vrijedna vaša intervencija ova sada, izvolite kolega Maras vi ste tražili stanku bili. Stanku sam odobrio kao što dobro znadete i Klubu zastupnika Mosta i Klubu zastupnika Živog zida, onda je bila 10 min, prije toga sam pitao želi li još netko. Ne možemo imati stanku na stanku, nego stanka dolazi nakon izlaganja. Sada je završio stanka predsjednika Vlade i ja sada dajem priliku, gospodin kolega Maras, tako je, izvolite. Prvo povreda poslovnika, izvolite.
Gospodine predsjedniče, vi ste povrijedili poslovnik u dijelu vođenja, uvrijedili ste kolegu Bulja, ne možete ovakvim opaskama častiti zastupnike, rekli ste da nećete dati čovjeku opomenu, jer on nije vrijedan čak ni opomene [[Upadica Predsjednik: Ne nisam, nego njegova intervencija.]] Jel vi shvaćate koliko je to ponižavajuće za zastupnike i ja vas molim da to više ne radite. Hvala lijepo.
Jel želite stanku? Onda izvolite 2 min imate obrazloženje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, izgleda da premjer Plenković i ja ne živimo u istoj zemlji, on živi zajedno sa Alisom u zemlji čudesa i bilo bi dobro da se što prije probudi. Ja nažalost živim u zemlji gdje 75% građana nije zadovoljno ovakvom situacijom gdje premijer se hvali pred strancima da Hrvati imaju, njegovi građani imaju niske plaće, gdje poručuje svojim građanima da im je u Hrvatskoj dobro jer je u Africi još gore. Gdje negira stotine i stotine tisuća naših sugrađana koja odlaze svakim danom iz Hrvatske. Gdje nažalost, Vlada rehabilitira i ratne zločince uvrštavajući ih u protokole svojih događanja. Gdje je država paralizirana sukobom unutar HDZ-a i zloupotrebom institucija u tom sukobu koji se prožima do najviših vrhova vlasti. Gdje također korupcija gospodine premijeru, također seže do najviših vrhova vlasti šta vidimo i ovih godina i ovih dana gdje nažalost, situacija oko Borga pokazuje da je postojala svjesna namjera da se pljačka novac iz Agrokora i gdje su se neki obogatili za stotine milijuna kuna. Nažalost, to je sve činjenica. Korupcija, nesigurnost, nestabilnost, unutarstranački sukobi, sve ono šta opterećuje našu zemlju, premijer ovdje ignorira i ponaša se kao Alisa u Zemlji čuda. Ja ga pozivam da se što prije probudi i da vidi da hrvatski građanima ovakvim očima ne vide svoju zemlju. Nju treba mijenjati. Hvala lijepo.
Kolega Maras, u ovoj intervenciji niste rekli ono što se tražili prije, samo da podsjetim kolegice zastupnice i zastupnike, rekli ste da imate neku novu informaciju, dakle sada ste održali jedan politički govor. Ja vam odobravam naravno stanku od 10 min jer je to poslovnička odredba, tako da samo, činjenice radi. Izvolite, kolega Beljak, povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, smatram da je povrijeđen Poslovnik, članak 238. i smatram da bi ste trebali našim kolegama Bulju i Marasu uputiti opomenu zbog toga jer skreću s teme, tema je Izvješće predsjednika Vlade i sve ono dobro i lijepo što smo čuli sad oni pokušavaju zamagliti na način da skreću temu. Mislim da bi trebali zapljeskati a nitko nije, čak niti vi iz HDZ-a niste zapljeskali našem premijeru zna svemu što je iznio i mislim da prvo vi njima trebate uputiti opomenu a nakon toga pozvati sve nas da zapljeskamo gospodinu Plenkoviću za ovo što je rekao. Hvala.
Eto. Evo idemo sada na deset minutnu stanku, do 11, 55.
Poštovane kolegice i kolege, stanka je istekla, evo, 11,55 min je prošlo, pa ću zamoliti u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, govoriti će poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, meni je jako žao da s nama ovdje nije predsjednik Vlade i njegovi članovi vlade, da bi mogli čuti ono što ipak trebaju čuti, ali nema veze, ono što je jako bitno.
Kolegice i kolege molim vas, oprasite kolega Petrov, kolegice i kolege, molim vas, zauzmite mjesta i nemojmo govoriti da može kolega Petrov normalno govoriti ono što želi. Izvolite kolega Petrov.
Rasprava o izvješću o radu vlade, dobra je prilika koja se pruža svake g. da se osvrnemo na stanje u Hrvatskoj i u društvu, da vidimo što je vlada obećavala, što je napravila, što eventualno nije ispunila, da utvrdimo dokle je Hrvatska došla, što nas čeka, što bi mogli bolje napraviti. Kako god, da bismo to mogli ispravno napraviti, potrebno je govoriti iskreno, iskreno i prema javnosti i prema ljudima, ako zaista želimo nešto napraviti, trebamo im se obraćati govoreći istinu, pa makar ona ponekad i nije lijepa. Mislim da se to očekuje od svih nas. Zato je važno, sve ovo što smo imali priliku čuti od predsjednika Vlade zadnjih sat vremena o radu vlade, staviti u odgovarajući kontekst. Taj kontekst nije kontekst Afrike, to treba biti kontekst Europe i zapadnoga svijeta, jer to je područje u kojem mi postojimo, u kojem mi živimo u kojem se trebamo natjecati s tim zemljama. Danas smo imali prilike čuti, jedan lijepo predizborni govor, ili govor na početku mandata, mislim da se zaboravlja da je ova Vlada već potrošila 2 g. odnosno, pola svog mandata. Pa da vidimo stvarno kako stvari stoje. Suficit opće države, rast BDP-a i smanjenje javnog duga, su informacije kojima se vole hvaliti predsjednik Vlade i ministar financija. A stanje je zapravo ovakvo. Rast BDP-a u 2017. g. je 2,8% strane investicije govore da će biti i niži. On nije dovoljan ni za pokrivanje troška kamata za kredite koje je uzela država, to je taj famozni uspjeh. To vam je isto, kao da vi otvorite obrt, dignete kredit za obavljanje rada i onaj rast prihoda, koji imate svake g. kada riješite hladni pogon, plaća i ostale troškove, vam nije dovoljan, da pokrijete niti kamate za taj kredit koji ste digli. A računica je vrlo jednostavna, imate 366 milijardi kn, BDP 2017. g. uz godišnju stopu rasta od 2,8%, vi dođete do 10,2 milijardi kuna, a Hrvatska ove g. treba platiti 12 milijardi kuna kamata na svoje kreditne obveze, što znači da vam nedostaje 1,8 milijardi kuna samo za to. I dok mi taborimo na 2,8 ili 2,6% BDP-a na godišnjoj razini Poljska je rasla 5,1, Mađarska 4,8, Srbija 4,8 Crna Gora 4,5 Slovenija 3,8 Bugarska 3,4 itd. To što se javni dug smanjuje to je informacija koju trebamo usporediti sa tranzicijskim zemlja. Jer javni dug Hrvatske iznosi 78% BDP-a. Što bi mi trebali reći za jednu Estoniju čiji javni dug iznosi 9%? Bugarska, Češka, Rumunjska, Poljska, Slovačka, Srbija 61,5% javnoga duga, svi bolji od Hrvatske. Čime se to trebamo ponositi? Ali sada ide apsurd. Čim postoji bilo kakav rast u državi i bez obzira što je mizeran i nedovoljan, bez obzira na golemi javni dug, troškovi države rastu. Još veći apsurd od toga je da se onda troši više u ime toga rasta BDP-a troši se više nego što je sami BDP. Jer ove g. troškovi države rastu 4%, a BDP kao što svi znamo ispod 3%. Dakle, samo ove g. Ministarstvo vanjskih i europskih poslova troškovi rastu za 20% Ministarstvo državne imovine za 14,9%, Ministarstvo obrane za 10,6, Ministarstvo kulture za 10,6 Ministarstvo graditeljstva za 9,3% itd. Dođete do zaključka da je hrvatskim političarima najbolje ne spominjati riječ suficit. Jer kada se spomene riječ suficit, bez obzira što je mizeran, odmah ide neutaživa glad za javnim novcem. I naravno da tu problemi ne prestaju. Prema podacima Ministarstva financija, Hrvatska i dalje plaća kamatnu stopu na desetogodišnji javni dug od oko 2,3% Slovenija koliko znam ima manje od 1% i to nije stvar samo eura, jer utjecaj eura na niže troškove financiranja u prosjeku je manji od 1% boda. Razlog je i dalje visoka fiskalna ranjivost Hrvatske zbog prevelikog javnog duga i slabe vjerodostojnosti politike u smislu povjerenja kreditora u političare koji nas zastupaju. Na ovo sve trebamo nadodati naš udio BDP-a odnosno, udio turizma u BDP-u od 20%, pa pokušajmo zamisliti što bi bilo da turizma nema? A još ne znam što je gore od toga, temeljiti dugoročno rast na turizmu koji je jedno od najnestabilnijih gospodarskih grana, zanimljivo. A na kraju idu predviđanja, Europska komisija, Svjetska banka, predviđa i usporavanje čak i ovog mizernog rasta BDP-a do 2022. Što znači da će Hrvatska svake g. sve više i više zaostajati. A razlika između gospodarskog rasta Hrvatske i ostalih zemalja EU će se stalno povećavati. To znači da će nas poslije Rumunjske koja nas je pretekla, preteći i Bugarska te će Hrvatska biti uvjerljivo najnerazvijenija gospodarski država EU-a. Neprovođenje stvarnih gospodarskih reformi, inzistiranje na starom i dokazano pogrešnom modelu rasta će dovesti do daljnjeg pada hrvatskog gospodarstva, nastavka iseljavanja cijelih obitelji. Odlazit će najobrazovaniji jer će imati bolje plaće vani nego što ih imaju u Hrvatskoj, odlaskom visokoobrazovane radne snage gospodarstvo gubi potencijal za uključivanje u gospodarske i znanstvene tokove 21. st., što znači da će na kraju Hrvatska biti siromašna zemlja, država jeftine radne snage, baš ono s čime se hvali naš predsjednik Vlade, država koja neće imati modernu industriju visoke dodane vrijednosti time visokih plaća nego staru industriju niske dodane vrijednosti i niskih plaća. Onda neće biti bitno kolika je stopa nezaposlenosti jer će i oni koji su zaposleni, raditi za sitniš. Hoće li Vlada i dalje živjeti na lovorikama ovako mizernog rasta BDP-a i suficita dok sjedne strane imate Uljanik, imate HAC, imate Petrokemiju, imate Croatia Airlines, imate Borovo, imate problem do problema. a ono što me povrh svega toga zanima, hoćemo li opet dočekati nespremni novu globalnu recesiju koja se sve više i više najavljuje s krajem slijedeće godine? Zanimljivo, ništa se ne radi po tom pitanju, stavi se prst u uši, pokrije se oči i to je to. tako izgleda vaša politika. I sad se sjetite ona tri glavna podatka s kojima se vole hvaliti predsjednik Vlade i ministar financija, smanjenje javnog duha, suficit države, rast BDP-a i ništa više. Sad nakon ovoga znate zašto se više ništa ispod dolje ne spominje jer sve ispod dolje je problem. Sve ispod dolje je magla. Kad smo kod financijskog sektora, ministar financija spominje veliku poreznu reformu koja je završila sa navodnim rastom plaće od 40 kn, kažem navodnim zašto što prvo poslodavci trebaju spustiti do dolje na radnika, poslodavci su zanimljivo rekli da im više košta aneks ugovora za napraviti nego to što će im povećati plaće od 40 kn. Ali mislim da se ljudi trebaju veseliti. Trebaju se veseliti, možda su im mogli uzet 40 kn. Na stranu sarkazam, ali 40 do 60 kuna dragi predsjedniče Vlade, sigurno nije nešto što će zaustaviti da ljudi ne odu iz Hrvatske, to ih više može poniziti, to mogu doživjet kao ponižavanje. I ovoj Vladi sigurno ne postoji želja za poreznim rasterećenjem rada, da postoji, onda biste rasteretili medijan plaća, rasteretili bi one dohodovne razrede koji uprihođuje najveći broj poreznih obveznika, rasteretio bi one radnike kojih u Hrvatskoj ima najviše. U državi koja je toliko naslonjena na osobnu potrošnju, na punjenje proračuna sa strane PDV-a, takav potez bi imao smisla. Prema podacima EUROSTAT-a iz 2016. g. udio PDV-a u BDP-u iznosio je 14%, u Irskoj 5%. A ta Irska raste u drugom kvartalu nevjerojatnih 9%. Hrvatska je na, podsjetit ću 2,8. U konačnici više nas ni ne čude ovakvi potez u poreznom sustavu kad znamo da je hrvatski porezni sustav jedan od najkompleksnijih, 12. mjesto zauzimamo u svijetu kad je u pitanju njegova kompleksnost i porezna presija a što se tiče ekonomskih sloboda, na odličnom 92. mjestu. A samo ne znam kako onda u ovakvom okruženju poslodavci mogu kreirati radna mjesta kada im kozmetički pristup i doslovno „malo ti dam, malo ti uzmem“ na kraju se prezentiraju kao porezna reforma. Ja sam više energije trebao potrošiti objašnjavajući ljudima koje su strani investitori kontaktirali da provjere što se to događa oko porezne reforme, više sam im trebao ja energije uložit objasnit da se zapravo ništa ne događa nego oni koji u pisali tu poreznu reformu jer ljudima vani nije jasno kako Vlada može najavljivati nešto čega nema, velika Vlada. Ja ću za gospodarstvo istaknuti još tri stvari. Pokrivenost uvoza izvozom 59,2%, jel to prihvatljivo? Investicije. Za investicije vam mogu reći da smo se vratili u 80-te godine prošlog stoljeća jer direktne devizne doznake iz inozemstva su vam veća nego strana ulaganja. Dakle oni koji su otišli van, oni koji uplaćuju svojoj rodbini, oni koji su zaradili mirovine vani, e oni nam davaju izvana više novaca nego što postoje strana ulaganja, to se događalo 1980-ih. O stopi participacije radne snage koja mjeri koliki postotak stanovništva radi ili aktivno traći posao, ne znam uopće ima li smisla govoriti jer je među najnižima u EU-u. čak smo lošiji od Bugarske i od Rumunjske i od Poljske i od Mađarske. Čak u gospodarski slomljenoj Grčkoj je veći nego u Hrvatskoj. Hrvatska je time na samom dnu po stopi ekonomskog aktivnog stanovništva pa se postavlja logično pitanje, što Vlada RH radi po tom pitanju? Nema pomaka u gospodarstvu samim time niti poreznog rasterećenja niti većih plaća niti većih mirovina bez smanjenja troškova države rješavanja glomaznih sektora koji su postali sami sebi svrhom poput javne uprave. Mi smo svi svjesni punih kolodvora onih koji odlaze mjere se u stotinama tisuća a Vlada povećava broj zaposlenih u javnom sektoru. Ovoj Vladi znači po logici treba više ljudi u javnom sektoru koji će im biti servis za manje onih koji su danas u državi. Objasnite mi tu logiku. Za područje javne uprave smo na proljeće ove godine dobili od Europske komisije čisti i jasni „nema nikakvog napretka“ osim u ukupnoj masi plaća koja u 2018. g. raste 5,4%. Jednu i pol milijardu kuna u 2018. se troši više na plaće u javnom sektoru nego prije. To je ono kada spomenete političarima suficit. Ljudi odlaze, Hrvatska odumire a javni sektor buja. A ovdje je jako bitno spomenuti sljedeće, u nacionalnom planu reformi niti u jednom dijelu nije spomenut kao cilj bilo koji od ovih reformskih predviđenih mjera depolitizacije javne uprave, optimizacija broja zaposlenih. Ministar Kuščević govori da će u jednom intervju se optimizacija rada zaposlenih temeljiti na prirodnom odljevu. Ja bih razumio prirodni odljev kada se novi ne bi zapošljavali. Ali ja ne razumijem kakav je to prirodni odljev kada vi trošite jednu i pol milijardu kuna više na plaće i tisuće novih zaposlenih u odnosu na to kako bi stvarno trebao izgledati taj prirodni odljev. Ali valjda on zna. Ministar Kuščević navodi da uskoro ide racionalizacija sustava pravnih osoba sa javnim ovlastima agencijskog tipa. Što znači da bi se agencije trebale ukidati ili spajati. MOST je ostavio u ladicama gotovo zakonsko rješenje, godinu i pol dana je prošlo, na njemu su radili stručnjaci koji su specijalizirani za područje javne uprave, ostavili smo odluke u spajanju npr. centra za energetske investicije. Mi sad vidimo da se to najavljuje za prosinac 2018., pitanje da li će tada biti. Ja stvarno ne vidim u čemu je problem. Spominje se da želite raditi, da znate kako ćete raditi, imate gotova rješenja a ne radite. Zato sam rekao da ste na početku ovoga govora vi održali predizborni govor a ne govor onoga što ste napravili. Neću govoriti o projektu e-poslovanja koji vas čeka. MOST vam je npr. u travnju 2017. ostavio aplikaciju e-matice, tako da javno pravna tijela u postupcima koje obavljaju mogu pristupiti maticama, rodnom listu, domovnici, vjenčanom listu, bez potrebe da to traže isto od stranka, od klijenata. To je bio način kako se stvari rješavaju. Ali se izgleda ove druge stvari koje trebate raditi jednostavno ne rješavaju: e-poslovanje, e-inspekcija, e-pristojbe, e-pečat, e-potpis, sve to čeka. Ne znam je li čeka Godoa. Ali ono što je zanimljivo tamo gdje ne vlada logika i racionalnost vladaju paranormalne pojave. Paranormalna pojava vam je da uredba Vlade govori da od sada svi zaposleni državni službenici ako ih čelnik ministarstva imenuje na projekt mogu dobiti povećanje koeficijenta do 30%. Što znači dovoljno je da radite 10% na projektu i dobijete 30% veću plaću. Super. I onda se vladajući čude kada ništa ne rade da se dogodi referendum. Osim što su uvrijeđeni jer građani za njih ne trebaju razmišljati, oni ih samo trebaju zaokružiti svake 4 godine, građani su se zamislite drznuli dirnuti u njih. Tražili su izmjenu izbornog zakona. I sada pogledajte čuda, isti ministar koji je prigovarao volonterima zašto im treba 15 dana da bi prebrojali potpise već mjesecima broji potpise a ima na državnim jaslama zaposlenih tisuće. Čak je unajmio državnu agenciju, odnosno u državnom suvlasništvu da to napravi i još nisu izbrojali potpise. Ali već u ovo vrijeme vam se jasno vidi kroz crtice intervjua, ništa od referenduma. Svi vi koji ste potpisivali, koji ste dali potpis za referendum, za pravedniji izborni sustav, znajte da vam nema ništa od referenduma. Neće vam to dopustiti. Naći će oni različite načine poput onog što su rekli da su mrtvi izlazili, valjda su oni to tako radili, jer ne znam kako bi im inače to palo na pamet. Kako god neće vam dopustiti referendum. Kada bi se dogodio referendum i promijenio Izborni zakon teško bi mogli ponoviti još jednom onu neviđenu političku sramotu i trgovinu polovicom 2017. baš ovdje u Saboru. Za njih vi niste tu da razmišljate, vi ste za to da zaokružite svake 4 godine ono to vam oni kažu. Očekivati pomake u državnim sektorima bez rješavanja zdravstvenog sektora je nemoguće pa ipak se ništa ne radi po tom pitanju a što se tiče Vlade tamo vlada idila po tom pitanju. Ministar Kujundžić je propustio proteklih 2 godine započeti snažniju inicijativu. Naveli smo 52 razloga propuštenih prilika, sve što smo dobili od ministra je da nas on želi gledati oči u oči. Pa gledati će nas sutra, imati će priliku, samo ne znam što će pogledi riješiti, svi smo propustili 2 godine. Teatar apsurda, mirovinski sustav, nemam uopće niti vremena objašnjavati. Gromovito najavljena porezna reforma je završila kao reforma pravosudnog sustava za koju su vladajući na kraju rekli da je mini reforma pa da će na kraju reforma tek doći sljedećih godina. Zanimljivo i to smo ostavili bili u ladicama. Zašto se nije promijenilo? Zašto bi mijenjali sustav koji je skrojen za njih? Sustav gdje su oni imenovali apsolutno sve. A glede čuvanja nacionalnoga interesa i suvereniteta, Hrvatska nikad nije bila u lošijoj situaciji. Vanjska politika nikad nije bila obezglavljenija, u lošim smo odnosima sa svim susjedima a ono što se događa u BiH-a ne može se opravdati predsjedniče Vlade samo nečijim izbornim injženjeringom. Ne može jer o gospodinu Komšiću bio sam jasno rekao, taj čovjek može biti izabran njihovim izbornim zakonom u predsjedništvo njihove zemlje i s time što su oni izabrali to je njihova stvar. Ali taj čovjek ne može biti izvorni hrvatski predstavnik u tom predsjedništvu. Ali ono što ću reći, on nije rezultat samo izbornog injženjeringa. Ako neto nešto želi napraviti dovoljno je da netko drugi ništa ne napravi. A to je rezultat vanjske politike Hrvatske zadnjih 20 godina prema BiH-a. IGP, isključivi gospodarski pojas i slično ne ću vam ni spominjati u tim segmentima kao vrsni diplomat ste zakazali. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj IDS-a, PGS-a i RI-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Boris Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri, kolegice i kolege zastupnici. Dopustite mi da počnem ovo izlaganje riječima kojima je upravo Klub zastupnika IDS-a i PGS-a ocijenio rad vlade povodom godišnjeg izvješća o radu za 2017. g. Vladi nedostaju jasna vizija, jasna razvojna strategija i odlučnost. Odlučnost da se jasno odredi prema brojnim problemima otvorenim pitanjima i izazovima. Prošlo je godinu dana, a po starom hrvatskom običaju, stvari su ostale iste i danas je ta naša ocjena nažalost aktualnija nego ikada. Treba biti fer i reći da su neki problemi naslijeđeni od ranije. Ali, to ne može biti opravdanje za ignorantnost, bezidejnost i potpuni izostanak strategije. Previše je propuštenih prilika, propuštenih prilika da se zemlja dovede u red, da se konačno isprave nelogičnosti i apsurdnosti sustava, da se od Hrvatske napravi zemlja, u kojoj stvari naprosto funkcioniraju, u kojoj su institucije učinkovite i u koju ljudi imaju u njih povjerenja. Drugim riječima, zemlja u koju se više useljava, nego što ih se iseljava. Primjera za to ima toliko da bi se moglo govoriti do sutra. Pa ću se zadržati na 5 konkretnih područja, na kojima posebno dolazi do izražaja nekompetentnost, tromost i bezidejnost ove Vlade. Krenuti ću od obrazovanja. Jučer smo čuli da će Nobelovu nagradu za ekonomije, ove g. dobiti čovjek, koji je pokazao da je obrazovanje ključna poluga ekonomskog razvoja. Nažalost, Hrvatska na takvom fantastičnom spoznajom, može samo plakati. Hrvatska je zemlja s neučinkovitim, nepoticajnim i zastarjelim obrazovnim sustavom, koje uopće nije usklađen sa tržištem rada, što se vidi u svim sektorima. Zbog toga danas imamo ozbiljan nedostatak kadrova, u gotovo svim segmentima društva od zdravstva, obrtništva, pa do turističkog sektora. Hrvatska nema nikakvu obrazovnu ni strategiju razvoja, a ova Vlada po tom pitanju, osim tužnog performansa o reformi školstva nije poduzela ništa. Druga stvar na koju Hrvatska stagnira, ili još gore nazaduje je stanje u hrvatskom pravosuđu. Otkada je Hrvatska ušla u EU, ništa se nije poduzelo, da se ovaj ključan segment djelovanja jedne uređene države unaprijedi. Imam dojam da predstavnici Vlade ni ne znaju što bi uređeno i efikasno pravosuđe značilo za građane, a da ni ne govorimo što bi značilo za razvoj gospodarstva i poboljšanje investicijske klime u našoj zemlji. Pa mi moramo biti svjesni, da se stranim investitorima, kada vide potencijalnu opasnost i pravosuđe u Hrvatskoj naprosto digne kosa na glavi i da se najčešće okrenu i odu. Koji investitor ima vremena čekati 5-8 g. da mu se riješi pitanja vlasništva na jednoj jedinoj parceli. Treći primjer je decentralizacija Hrvatske. Moram reći da mi je neugodno gledati odgovore kolege iz HDZ-a kada se ta tema spominje. U kampanjama su uvijek svi veliki zagovornici decentralizacije. Međutim, kada prođu izbori i kada se zasjedne u fotelju u Zagrebu, svi trenutno zaborave na decentralizaciju i konkretne problemi građana, ljudi u Vukovaru, Gospiću, Požegi ili Sv. Petru u šumi. Sve najrazvijenije zemlje na svijetu, zemlje koje su najbolje rangirane po kvaliteti života, ljudi su visoko decentralizirane zemlje. A Hrvatska se kako možemo vidjeti i dalje decentralizira. Tzv. reforme koje to nisu i pretakanja iz šupljeg u prazno, sigurno neće promijeniti sadašnje stanje. Hrvatska treba cjelovitu politiku decentralizacije a te politike nažalost nema i neće je tako skoro biti. Budite toliko fer pa recite biračima da ste ih u kampanji naprosto lagali. Četvrti primjer je odnos Hrvatske prema našoj brodogradnji. Otprilike u ovo vrijeme prije godinu dana, dobio sam prve informacije o problemima u brodogradilištu Uljanik i kolega župan Valter Flego i ja o tome smo ekspresno informirali sve odgovorne institucije prije svega vladu. Jasno smo tražili da se odmah krene rješavati probleme brodogradilišta, između ostalog i zato što je država najveći pojedinačni suvlasnik Uljanika 25%. Prošlo je godinu dana, a država i dalje ne zna, koji je njen stav i što će poduzeti. 2 ministra govore jedno, 2 ministra govore drugo i onda čovjek dođe u Bruxelles i kolege iz Europske komisije nam naprosto kažu da su kompletno zbunjeni jer nisu uspjeli shvatiti želi li naša vlada zadržati brodogradnju ili se naša vlada želi riješiti brodogradnje. Svojim ignoriranjem i tromošću, otjerali ste radnike u štrajk, nakon čega je brodogradilište izgubilo gotov o25 milijuna kn i dogovorene poslove, šteta je učinjena, vrijeme se ne može više vratiti. Ali, danas je 10. listopada, a vi još uvijek ne znate, niti što će biti s Uljanikom, niti s brodogradnjom. Vaš odnos prema Uljaniku, koje je vaše vlasništvo, najbolje ilustrira odnos ove vlade prema gospodarstvu i razvojno politici Hrvatske. Jer ovdje više ne pričamo o jednom brodogradilištu, pričamo o odnosu vlade prema cijeloj gospodarskoj grani koja u zemljama EU odlično funkcionira zato jer se države njome bavile, jer su imale plan i jer su iskoristile mehanizme koji su im bili na raspolaganju. Ova se je vlada bacila grlom u jagode spašavajući Agrokor, koja je u 100% privatnom vlasništvu, a istovremeno je namjerno blokirala mogućnost spašavanja brodogradnje, kao jedne od važnijih strateških grana, nevjerojatno ali istinito. Jedna jasna poruka premjeru, ukoliko gurnete Uljanik u stečaj nečinjenjem, principijelno i odlučno vam mogu poručiti zaboravite prenamjenu prostora na području brodogradilišta Uljanik. Točka. Na kraju, logično je kada imate u tako neodlučno i slaboj Vladi da dolazi i do radikalizacije hrvatskoga društva. U ovoj smo g. bezbroj puta svjedoci relativizacije, ustaštva, fašističkih incidenata. Vlast apsolutno nema niti odlučnosti, niti snage da se s takvim ponašanjem obračuna. Pogledajmo samo zemlje u okruženju, Austriju, Italiju, Njemačku kako se s takvim stvarima obračunava. Takvo ignoriranje dovodi do normalizacije ustaštva, šovinizma i ekskavacije nasilja, pogotovo prema našim manjinama. Mi smo mlada država u kojoj vlast ima obvezu nametnuti neke norme demokratskog ponašanja, ali to se kod nas ne događa i smatram da je ovo jedna od najsramotnijih propuštenih prilika ove vlade jer bi svaka vlast bez kalkuliranja trebala spriječiti narušavanje temeljnih vrijednosti liberalne demokracije. Posebno je frustrirajuće što su u zaštiti građanskih i ljudskih prava mediji i civilne udruge puno glasniji nego politika. Kao šlag na kraju takvog ništa ne vidim, ništa ne čujem stava vlade dolazi HDZ-ova podrška Viktoru Orbanu, put kojem ova vlada vodi Hrvatsku sasvim je jasan. Ovoj vladi nisu uzor ni Njemačka, ni Švedska, ni Danska, nego radikalna konzervativna i zatvorena Mađarska. Hrvatska nažalost ide u sasvim pogrešnom smjeru. To se jasno može iščitati po dodatnom padu ekonomskih sloboda, slobode medija, nesamostalnosti institucija te po ozbiljno narušenim civilizacijskim standardima. Pitate li se da li je to razlog iseljavanja hrvatskih građana? Zemlje koje su u nas prije 20, 30 godina gledali kao uzor, danas su puno ispred nas. Njihovi građani bolje žive, ne zato jer su puno pametniji ili bolji od nas, nego zato jer im je sustav u kojem rade i žive naprosto kvalitetniji. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH. U ponedjeljak 8. listopada smo obilježili 27 godina od neovisnosti RH. Nakon tog čina Hrvatska je pretrpila veliku žrtvu, ljudi su ginuli, ljudi su morali napuštati svoje domove, ali su imali vjeru da će njihova zemlja biti mala, snažna, ali uspješna država gdje će moći planirati život za sebe i svoje obitelji. Oni koji su stradali i branili našu zemlju nisu mogli ni sanjati da će 27 godina nakon proglašenja neovisnosti 300 000 ljudi pobjeći iz zemlje, da će zemlju napuštati i cijele obitelji, da će pola milijuna ljudi u Hrvatskoj živjeti na rubu siromaštva i gladi, da će umirovljenici kopati po kontejnerima i da će čekati mjesecima pa i godinama na zdravstvene preglede, da će ljudi umirati na cesti bez hitne medicinske pomoći. Nisu mogli sanjati da zakoni, pravda i pravna država neće biti jednaki za sve, da će njihove institucije, sigurnosni sustav koji bi ih trebao štitit od kriminala i korupcije upravo suprotno, štititi taj kriminal i korupciju. Oni koji su se borili za našu zemlju nisu ni sanjali da će u Hrvatskoj se zakoni pisati na način da se od njih bogate oni koji su ih pisali poput lex Agrokora i grupe Borg. Nisu mogli sanjati da će u njihovoj zemlji državne institucije biti korištene za političke obračune s neistomišljenicima. Da će predsjednik Hrvatskog novinarskog društva dobiti otkaz na državnoj televiziji jer je upozorio da je dobio jasan nalog pisati o opoziciji, a ne o aferama vladajućih. Ovakva Hrvatska danas sigurno nije ona Hrvatska za koju su se mnogi borili i za koju su mnogi ginuli. Posebno to danas mogu reći kad vidim izvještaj ove vlade. Žao mi je što u vašem izvještaju niste naglasili da u vašim reformama uzimate siromašnima da bi dali bogatima. Dok vi, gospodine Plenkoviću, pozivate istovremeno investitore da ulažu u Hrvatsku jer je u Hrvatskoj jeftina radna snaga i što vi kao vlada radite? Predlažete zakon kojem ćete povećati plaće samo za 20 000 najbogatijih u zemlji, između ostalog i za vas osobno, čija bi se plaća trebala povećati za 4000 kuna neto mjesečno i skočiti s 21 na 25 000 kuna. Vašim reformama povećavate paušal privatnim iznajmljivačima 5 puta. Vašim reformama duplo naplaćujete vez u lučicama običnom malom čovjeku i ribaru, to su vaše reforme predsjedniče Vlade. U vašim predizbornim obećanjima lagali ste da ćete smanjiti opću stopu PDV-a. kao što vidimo ništa od toga. Umjesto toga kroz neke kozmetičke izmjene poreza na dodanu vrijednost defakto ostavljate ekstra profit uvoznim lobijima i na taj način direktno pogodujete. U vašem izvještaju o radu vlade niste naveli što će biti sa radnicima Uljanika koji sutra mogu završiti na ulici bez posla, iako su vam izvještaji o istom stanju, o stanju u Uljaniku već godinu dana po ladicama. Vašim reformama tjerate ljude da rade do 67 godine da bi kao budući umirovljenici imali manje i u mirovini živjeli teže. Zašto u vašem izvještaju niste naglasili da je obrazovna reforma koju provodite kao tzv. eksperiment doživjela potpuni fijasko i da je samo i jedino jedina loša PR-ovska priča? U kojoj nema adekvatnih udžbenika, u kojoj nema adekvatne opremljenosti škola, u kojoj nema edukacije za nastavnike koji nisu pripremljeni voditi djecu po tom novom eksperimentalnom programu i eksperimentalnom procesu, a znamo da nije dobro eksperimentirati na djeci. U vašem izvještaju ne stoji da je u Hrvatskoj buja nacionalizam, da se i dalje veliča ustaštvo, da ploča s natpisom za dom spremni i dalje nije uklonjena, a vi kao vlada šutite, dok s druge strane vaš koalicijski partner iz reda srpskog naroda biva napadan zbog tog općeg stanja u društvu na ulici usred Zagreba. Dok se pozivate na europske vrijednosti koje su, da vas podsjetim, utemeljene na antifašističkoj borbi, niste nijednom došli na komemoraciju u Brezovicu, a u Jasenovcu još uvijek imate tri kolone. I da vas podsjetim, povjerenstvo koje ste sami formirali i koje po vašem nalogu zaključilo da je upotreba Ustaškog pozdrava za Dom spremni dozvoljena u pojedinim situacijama i to je slika onoga što radi ova vlada. Pitam se i zašto u vašem izvještaju nema najnovije spoznaje kako su se tajno sastajali i u tajnosti pripremali lex Agrokor, ključni akteri skupine Borg koji su poslije toga iz Agrokora izvukli stotine milijuna kuna. s obzirom na najnovija saznanja po ne znam koji put tražimo hitnu intervenciju DORH-a jer kriminal je više nego očit. Što radi glavni državni odvjetnik gospodin Jelenić? Koga štiti glavni državni odvjetnik gospodin Jelenić? Da li štiti najviše državne dužnosnike? Isto tako žao mi je da u izvještaju u radu ove vlade niste objasnili iz kojeg ste razloga uklonili glavnog državnog odvjetnika Dinka Cvitana koji je pokrenuo istrage oko ključnih afera u RH, a koji zajedno sa svojom obitelji danas mora hodati sa 3 tjelohranitelja. Pitamo se zašto? Zašto ste to napravili? Nadalje, zašto u izvještaju o radu vaše vlade ne stoji obrazloženje zašto HDZ koristi institucije ove zemlje za unutar stranački obračun? I zašto su građani izgubili povjerenje u ključne institucije ove zemlje koji bi im trebali pružiti sigurnost i zaštitu i kako vjerovati institucijama nakon ovog? Ako ne vjerujemo institucijama, što nam preostaje od demokratskog sustava? Ako nemamo institucije u zemlji pa što onda imamo? I razlog iseljavanja brojnih ljudi iz Hrvatske nisu samo nezaposlenost i niske plaće, razlog je što ne mogu gledati i što im je muka od kriminalnog podzemlja koje upravlja državom i kako politički i pravosudni sustav u službi pojedinaca, a ovakve afere bivaju otkrivene tek kad to nekim pojedincima odgovara. Isto tako građani očekuju s pravom da im objasnite u izvještaju o radu ove vlade zašto cure informacije iz obavještajnog sustava vezano uz istražne radnje i zašto nestaju, gle čuda iskazi i papiri u DORH-u u koji je upleten vaš zamjenik, gospodin Brkić, osoba koju ste postavili za potpredsjednika Sabora i osoba koja je najzaslužnija za vaš dolazak na čelo HDZ-a. Građani to imaju pravo znati. Najvažnije od svega afera SMS ne diskreditira samo Milijana Brkića, nego i HDZ-a, i vas gospodine Plenkoviću. Ova priča nije ništa novo nego praksa koju HDZ provodi već godinama. Između vas i Milijana Brkića, odnosno između vas i HDZ-ovog standardnog načina funkcioniranja ne postoji značajna razlika. U vašem izvještaju nismo čuli ništa o tome kako HDZ već godinama zloupotrebljava sigurnosni sustav kao i ostale institucije. Ovom aferom taj sustav je na poseban način uzurpiran i to je ono što je zabrinjavajuće. Na vaše pitanje zar stvarno mislite da bismo koristili institucije za međustranačke obračune? Odgovor je da, mislimo to. HDZ, na čijem ste čelu, uvjerio nas je u mnogo navrata da ne poznaje granice kada je riječ o zlouporabi, kako institucija, tako i svega ostalog. Tvrdite javno kako za neke od zastupnika u ovoj dvorani niste znali tko su i kakvi su kada ste ih stavili na listu. Zašto u vašem izvještaju ne stoji ništa o tome jeste li znali tko je to Milijan Brkić kad je postao vaš najbliži suradnik? Sjećamo se isto tako da niste znali ni za Borg pa se poslije pokazalo ne samo da ste znali, nego ste bili duboko involvirani u proces i to ste opet očito zaboravili navesti u izvještaju. Vidim nadalje da u vašem izvještaju niste predvidjeli osnivanje saborskog istražnog povjerenstva kako bi se rasvijetlila ova, ali i sve ostale ili slične afere. Odbijanjem ovakve inicijative pokazujete da nešto skrivate. Zašto vam istina ne odgovara? Javnost treba znati istinu. Stvari se trebaju raščistiti jer samo tako možemo vratiti povjerenje građana u institucije. Smatram da je Hrvatskoj potreban potpuni oporavak od HDZ-ovog načina funkcioniranja i vođenja države koji za sobom ostavlja samo pustoš. Cijela država će se pretvoriti u jedno veliko HDZ-ovo zgarište ukoliko ćete i dalje vladati na ovakav poguban način i ukoliko ćete i dalje nastaviti tjerati ljude van zemlje. Pred kraj, gdje je nestao plan za vraćanje INA-e u Hrvatske ruke? Niste se udostojili ni intervenirati ni kod najnovijeg udara na kućni budžet građana prilikom poskupljenja benzina. To je samo dokaz da u suštini ova vlada zapravo ne radi ništa. Ovo su činjenice i unatoč malenom i krhkom gospodarskom rastu, ne smijemo podcjenjivati realnost. Ja i dalje vjerujem da Hrvatske je zemlja koja ima velik potencijal i šansu za uspjeh. A da bi uspjeli naša zemlja treba ljude koji će joj služiti, a ne one koji će se od nje bogatiti, koji će ju tlačiti i ugnjetavati. Mi u SDP-u smo spremni služiti našoj zemlji i njenim građanima na način da samo ono što je dobro za Hrvatsku može biti dobro za SDP. Od razno raznih stručnjaka ovih dana u politici, gotovo cijelo vrijeme slušamo kako je u politici najvažniji dojam i percepcija. I suprotno stavu vas i vaše vlade koja pokušava stvarati prividni dojam kako je sve u najboljem redu, samo građani to još eto, uvijek ne znaju i ne vide. Ja i dalje smatram da je za uspjeh Hrvatske najvažnija istina kako bi se suočili sa svojim slabostima i kako bi krenuli naprijed, a koje u ovom izvještaju nema. I da zaključim ovaj izvještaj nije ništa drugo nego obmana, laganje i farsa. I ne zaslužuje ništa drugo nego prijevremene izbore odmah.
Hvala. Povreda Poslovnika ili? E izvolite kolega Šuker.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, vi ste povrijedili članak 33. Poslovnika jer članove kluba SDP-a niste upozorili da o ovoj temi govori predsjednik njihove stranke pa su najveći dio njegovog izlaganja pratila samo tri zastupnika SDP-a pa ne znam kome se on obraćao.
Dobro, procjenjujem naravno da nije povrijeđen Poslovnik jer taman da nije niti jedan član stranke bio prisutan ovdje, naravno svatko može govoriti u ime stranke. Kolega Maras, vi ste isto digli povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Reiner vi ste povrijedili Poslovnik jer ste trebali udijeliti opomenu gospodinu Šukeru koji se sada pere šta je jako snažno pljeskao Sanaderu a uopće nije pljeskao Plenkoviću. I sad pokušava kompenzirati to sa povredom Poslovnika. Molim vas dajte mu opomenu. Hvala lijepa.
Kolega Maras, ajmo završiti sa tim bedastoćama, ajmo završiti sa tim bedastoćama povreda Poslovnika jer ću vam početi svima davati opomene na kraju. Pa, a to nema smisla, pogotovo u ovakvoj situaciji. Molim vas, ajmo, idemo prestati, idemo prestati sa time. Idemo prestati sa tom razinom komunikacije i nastaviti sa sljedećim klubom zastupnika a taj je Klub zastupnika SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani Zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštivani predsjedniče Vlade, potpredsjednici, ministri, poštovane kolegice i kolege. Nema nikakve sumnje da hrvatsko stanje danas je u realnoj svojoj slici prikazano onome što je u svome izvještaju govorio predsjednik Vlade kao isto tako što se moglo čuti ili moći će se čuti iz redova opozicije. Tako je uvijek bilo i tako je i danas. Ja ću se u ime kluba Samostalne demokratske srpske stranke nadovezati na neke aspekte koje je premijer iznio u svome izlaganju. Prije svega o jačanju institucija i institucionalizaciji zemlje koja je u nekom smislu stala nakon našega ulaska u EU. Reforme koje smo provodili u sferi pravosuđa, u sferi sigurnosnih institucija kao što je policija i druge institucije su stale. Reforme koje smo provodili u sferi jačanja lokalne samouprave i javne administracije su također stale. Reforme koje smo trebali nastaviti u pogledu jačanja i restrukturiranja privrednih subjekata su također u značajnoj mjeri stale. Reforme koje smo trebali nastaviti u značajnoj mjeri kada su po srijedi temeljne slobode i prava su također stale. Zbog čega su stale? Pa stale su negdje 2014., 2015. kada smo se umjesto prema budućnosti i prema Europskoj perspektivi usmjerili prema prošlosti i prema tome tko će biti veći ne ustavni patriot u ovoj zemlji koji poštuje institucije, koji poštuje zakone, koji poštuje pravila nego tko će biti veći domoljub, tko će biti veći Hrvat ili veći nešto drugo i tko će više ići u pravcu toga da izgradi bolju prošlost umjesto bolje budućnosti. Posljedice takvoga opredjeljenja vidimo i danas unatoč nastojanjima da se to promijeni. Dakle, jačanje institucija krenuvši od Sabora, krenuvši od ministarstava, krenuvši od jedinica lokalne samouprave, krenuvši od zakonodavnih normi, krenuvši od sudova, krenuvši od policije, to jeste imperativ zemlje koja želi biti uređena i u kojoj će ljudi osjećati s jedne strane sigurnost a s druge strane vidjeti ono što im je neophodno, to znači budućnost. I u tom pogledu je iznimno važno da se ta reforma nastavi. Što se tiče Kluba zastupnika SDSS-a on će nesumnjivo kao što smo to činili u onom dugom razdoblju od 10 godina od 2003. pa do 2013. biti spreman činiti i čini i danas. Drugu stvar koju bih htio, kojoj bih htio posvetiti pažnju jeste pitanje kako i na koji način učiniti našu ekonomiju, naše gospodarstvo snažnijom, jačom i efikasnijom. Kako pored rješavanja naslijeđenih pitanja ili pitanja koja su zatekla Vladu i koja su zatekla društvo kao što je Agrokor, kao što je Uljanik, kao što je Petrokemija, kako otvoriti prostor za nove privredne aktivnosti. Jer ukoliko ostanemo samo u tome da se bavimo onom što nam je loše naslijeđeno i što nam je teret i znamo da nam je teret, zna ova Vlada, zna prethodna Vlada, zna Vlada prije prethodne, zna ona prije prethodne i prethodne. Ali kako i na koji način otvoriti prostor za nove ekonomske uzmahe i koje su to grane privrede u kojima bi se to trebalo činiti? Koja je to vrsta ekonomske strategije na osnovi koje bismo mi u RH znali gdje je naše mjesto u regionalnoj, europskoj ili globalnoj tržišnoj utakmici gdje nešto možemo napraviti? Turizam, možemo reći dobro je da ga imamo. A je li to dugoročna perspektiva? Nije. Ili najpouzdanija ekonomska perspektiva? Nije. Je li dovoljna? Nije. Pogotovo zato što u njemu ne sudjeluje cijela zemlja nego tek manji dio, pogotovo zato što se ne odnosi na sve aspekte cijele godine privrednog života nego samo na nekoliko mjeseci. Je li to poljoprivreda? Mogla bi biti, ali nije. Nema nikakvih pokazatelja da se poljoprivreda na bilo koji način oporavlja. Nema još uvijek ozbiljnih pokazatelja ni da europski novac u dovoljnoj mjeri i na racionalno dugoročno opravdan način može donijeti revitalizaciju i jačanje naše poljoprivrede. Mogu samo navesti jedan primjer stočarstva. Jeste, porastao je broj stoke u RH. I to je rezultat sasvim sigurno sredstava koje ulaže država i koje zajedno sa europskim sredstvima. Ali ako provjerimo koja je dugoročna perspektiva za opstanak tog stočarstva vidjet ćemo da nije dobro. Da o drugim aspektima ne govorim. Dakle, o agraru, o voćarstvu, o prerađivačkoj industriji koja je povezana s tim. Treća grana koja bi mogla u tom pogledu biti, građevinarstvo. To doživljava neku vrstu oporavka. Ali ako su upozorenja koja čujemo, a i neki od kolega su danas ovdje o tome govorili da bi već slijedeće godina mogla biti godina početka nove cikličke krize, možemo li onda računati da će to potrajati. Ne znam. O industriji, u tom pogledu i naravno govorimo sada o brodogradnji, dakle o čuvanju nečega što imamo i nema nikakve sumnje da trebamo čuvati sve što možemo očuvati. Ne vjerujem da ima i jedan zastupnik ovdje ili zastupnica koji bi se olako prepustili tome pa kazali, neka bude kako će biti. Iz različitih razloga. Ali koje su to privredne grane u kojima doista možemo nešto činiti? Jesu to pojedinci koji urade povremene bljeskove i uzmake u svojim inicijativama ili je to neki strukturalni pristup gdje mi nešto možemo učiniti? Ne vjerujem da nekog ozbiljnijega ekonomskog rasta i konsolidacije može biti ukoliko nemamo bolje obrazovanje nego što ga imamo. Ukoliko nemamo bolju znanost i bolja istraživanja nego što ga imamo. Mi još uvijek više izdvajamo za javnu sigurnost i za sigurnost općenito nego što izdvajamo za obrazovanje. Prema podacima EUROSTAT-a razlika je prilično velika. U pogledu javne sigurnosti, mi smo negdje među 5, 6 zemalja članica EU, a preko 20 ih je iza nas, a kad je posrijedi obrazovanje, omjer je obrnut. Mi smo pri kraju ili na samom kraju. Predsjednik Vlade je s pravom istakao da dolazi nova četvrta generacija industrijske revolucije, tehnološke, kognitivne, kako će je tko zvat. A kako ćemo u tu kognitivnu revoluciju ući, bio neuro, umjetna inteligencija ili nešto drugo, kako ćemo ući ako nećemo imati jako snažno obrazovanje? I ako u tom pogledu nećemo razmišljati, kako ćemo strukturirati naš proračun za slijedeću godinu? I hoćemo li izdvajati za pojedine sektore u kojima će neki na kojima može počivati rast i razvoj ostati uskraćeni, kao što su godinama bili. Nema nikakve sumnje da u globalno svijetu treba čuvati mali narod i male zemlje kao što je Hrvatska, trebaju čuvati svoj identitet u različitim aspektima i posvetiti mu dužnu pažnju. Ali isto tako, nema nikakve sumnje da ukoliko ćemo pažnju posvećivati identitetu, a ne i znanju, ne i vještinama, ne i sposobnostima različite vrste, ukoliko ćemo jezik razumjeti samo po tome da vidimo kolike su razlike između nas i drugih, da li netko dovoljno dobro hrvatski govori, a ne da li dovoljno dobro govori i piše. To neće biti briga u hrvatskom jeziku, kao što se dosada pokazuje i pokazivalo. Ako nećemo razviti adekvatnu kulturu raspravljanja, adekvatnu kulturu argumentiranja, ako djecu nećemo učiti svim tim vještinama u školama, onda nećemo moći niti doći do onoga što se s pravom ističe u izvještaju predsjednika Vlade, a to je tolerantnog društva. Društva koje produktivno pristupa sporovima i problemima koje ima i koji i koji u njima prepozna priliku da nešto stvori, naši sporovi, nažalost nisu takvi. Naši sporovi su takvi da nas onemogućavaju za ozbiljnu raspravu. Htio bi reći nešto na kraju o problemu nejednakosti, koji je ozbiljan svjetski problem, ozbiljan europski problem posebno ozbiljan problem zemalja kao što je Hrvatska. Posebno je izražen problem regionalne nejednakosti. Kada bi tome mogla pomoći decentralizacija, kao što govore neki naše kolege, ja bi to s dušno pomagao. Naravno, ona pomaže nekim dijelovima koji su razvijeniji i koji s pravom ističu neophodnost decentralizacije. Ako možemo pojačati to sa politikom ujednačenog regionalnog razvoja, sa posebnom brigom područjima, koja nemaju vlastitih ili su izgubila vlastite ekonomske potencijale bilo zbog rata bilo zbog nedovoljnog ulaganja u ta područja ili zbog nedovoljne brige u tim područjima, onda ćemo naravno biti u tom pogledu na istoj liniji. Ali, dobar dio hrvatskoga područja gdje žive ljude od Knina pa do Belog Manastira od granice BIH do granice Slovenije, žive ljudi koji, koja bi država trebala posvetiti mnogo veću pažnju nego što posvećuje. Pri čemu se ne radi o potrebama koje su financijski nerealne. I zato gospodine predsjedniče Vlade, očekujemo sa velikim iščekivanjima da Zakon o potpomognutim područjima bude donesen do 1. siječnja sljedeće g. Očekujemo da fond za potpomognuta područja bude formiran, također do početka slj. g. jer ti ljudi, njegova djeca ne smiju biti kažnjeni zato što žive na tim područjima. Ovako sada stvari stoje kao da jesu kažnjeni. Neki naravno tu kaznu ne žele izdržavati, pa odlaze u velikom broju, iz Siska, iz Knina, iz Dvora, iz Kostajnice. I mi bismo trebali učiniti sve kao odgovorna država, da se tome posvetimo, da te instrumente koji nam stoje na raspolaganju, a koje nisu ni blizu izdvajanjima, koja se čini kada je po sredi država da bi se stvari popravile i promijenile. Što se tiče stanja duha u našoj zemlji, ili bolje reći, činjenice da u našoj zemlji loši duhovi nastoje dominirati. Loši duhovi nastoje uspostaviti kontrolu nad javnim mijenjam i loši duhovi, nastoje prokazivati ljude samo zbog toga što su druge nacionalnosti, samo zbog toga što su drugačija političkog uvjerenja ili samo zbog toga što ne misle kao oni. Tu vrstu stanja duha u Hrvatskoj treba shvatiti ozbiljno, ona nije marginalna i ona nije od jučer. Iz tog razloga Klub zastupnika SDSS-a pridružiti će se i u toj stvari svima onima kojima je stalo, da se demokratske vrijednosti, u koju spadaju tolerancija, u koju spadaju pluralizam, u kojoj spadaju poštivanja različitosti, u kojima spada zaštita prava manjina, u kojima spada zaštita svih koji su po različitoj osnovni deprivirani i deprivirani u društvu da budu posebno i dodatno zaštićivani i poseban obzir nas koji smo u javnoj sferi i u javnom sektoru. Za nas, na kraju ću reći i to je iznimno važno da imamo dobru poziciju u europskom centru u Bruxellesu i nema nikakve sumnje da u tom pogledu gospodine predsjedniče Vlade, Hrvatska pod vašim vodstvom, tu poziciju gradi uspješno, ali isto tako za nas nema nikakve sumnje da svojim najbližim susjedima RH također treba graditi što je moguće, bolje odnose, a ako ih nema, onda nastojati smanjiti loše odnose. Ali loših odnosa sa nizom susjeda imamo. Iz različitih razloga. Iz različitih razloga i bez obzira na to kako i na koji način se tome doprinosilo, naš je interes naš državni i nacionalni interes da te loša aspekte odnosa što je moguće više smanjujemo i ne doprinosimo da se oni na bilo koji način produbljuju ili povećavaju ako nije moguće da idemo u naređenje. A vjerujem da će doći relativno brz dan kada će taj imperativ postojati bez obzira da li govorimo o Sloveniji, Mađarskoj, Srbiji, BiH-a ili Crnoj Gori. To je prostor u kojem naša ekonomija ima ozbiljne interese. To je prostor u kojem pitanje naše nacionalne sigurnosti ima ozbiljne interese. To je prostor u kojem mi kao članica EU i prva prema tom prostoru imamo ne samo ozbiljne odgovornosti nego ozbiljne interese. I iz tog razloga mislim da uz napore koje u tom pogledu znam da postoje ima prostora da se to unaprijedi čak i u tako delikatnim pitanjima kao što su pitanja nastavka suradnje sa BiH-a nakon izbora u prošlu nedjelju. Ili sa Srbijom nakon niza poruka koje su razmijenjene a koje nisu doprinijele dobrim odnosima. Zahvaljujem.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika nacionalnih manjina, poštovani potpredsjednik Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa. Kao što se kaže u ovim slučajevima, biti ću kratak. Drago mi je da je predsjednik Vlade u svom izvješću istaknuo cijeli niz pozitivnih pokazatelja napredaka, napretka u, pogotovo u gospodarstvu. Naravno, sve će to postati stvarno i realno kada će građani to moći osjetiti na svome budžetu, na svom osobnom i obiteljskom budžetu. Slažem se sa njime kada naglašavate podatke. Također slažem se i sa oporbom kada osporava te podatke. Ta igra uloga je zapravo jedna igra koja se iz godine u godinu obnavlja i obrće se, obrne se kada oni koji su u jednom trenutku, u jednom sazivu u oporbi postaju vlast a oni koji su u vlasti postaju oporba. Onda se potpuno analogni podaci interpretiraju na, ne na sasvim drugi nego na isti način. Svatko ima svoju ulogu i vlast i oporba ali treba podcrtati činjenicu da podaci imaju i svoju vrijednost, posebno kada se spuste na razini građanina, njegove obitelji i kada stvarno se osjeti u svom džepu da se nešto pozitivno pomaklo, sve drugo, sve drugo zapravo je jedan, jedna igra koju oporba i vlast izmjenično igraju. Zato ja, zato jako imam određeno pamćenje o takvim stvarima kao što znate, to naglašavam. I zato neću se baviti sa tim podacima nego ću se baviti s onim što je možda manje naglašeno u govorima do sada, zahvaliti ću predsjedniku, pardon, Vlade gospodinu Plenkoviću što je spomenuo da zastupnici nacionalnih manjina podržavaju, podržavaju ovu Vladu, da postoji jedan operativni plan koji, koji je tamo na papiru ali spomenuti ću i to da postoje ozbiljna kašnjenja u tom operativnom planu. Ta kašnjenja u operativnom planu mi nerado spomenemo zato što znamo koliko je zapravo teško određene stvari, pogotovo one koje se tiču financijske, financijskih napora koliko ih je teško, koliko je teško ostvariti. Ali kada postane jasno da npr. u školstvu, gdje postoje određene stvari koje se mogu sa vrlo malo novaca ili gotovo, ili gotovo zapravo besplatno koji se mogu promijeniti stanu i ne promijene se, kada postane jasno da određene stvari koji su npr. odlučno suprotstavljanje onoga što je postignuto borbom protiv fašizma i koji opstaje i danas u nekim krugovima u Hrvatskoj. Kada to nedostaje, kada nedostaje, kada nedostaje, kada nedostaje ustvari koji se tiču ostvarivanja, ostvarivanja međunarodnih obaveza, znači ugovora koji se tiču nacionalnih manjina onda smatram da u najmanju ruku se to treba naglasiti i reći da to očekujmo da se ostvari, da se takve, da se takvi pomaci ostvare što je brže moguće. Ja sam gospodinu premijeru i dao jedan dokument o tome što bi trebalo poduzeti i na kojim područjima bi trebalo poduzeti određene aktivnosti i jako se nadam da će taj dokument biti, a da i ostale nacionalne manjine su to dali u ostvarivanju operativnog plana, jako se nadam da će se to uzeti u obzir i da će se to rješavati u najkraće vrijeme. Jer kada se govori npr. u ovom izvješću da kroz hrvatski jezik treba jačati identitet. Mi ćemo reći kao predstavnici nacionalnih manjina kroz mađarski jezik, kroz srpski jezik, kroz talijanski jezik treba ojačati također taj isti identitet hrvatski. Kada se kaže da razvijanjem kulture se osigurava identitet, onda ćemo reć da kultura RH se sastoji i od kulturu nacionalnih manjina, sa svim suprotno od onoga što je ministar u prošloj vladi tvrdio i s kojim sam ušao tada u jednu dosta oštru konfrontaciju jer je smatrao da manjinama nije mjesto u Ministarstvu kulture. Verbalni, i to nije dovoljno naglašeno, neki su to spomenuli, ali verbalni i neverbalni napadi na sve one koji su drugačiji, a posebno na predstavnike nacionalnih manjina intenzivirali su se u posljednje vrijeme. Ne broje se prijetnje na društvenim mrežama, u nekim medijima, na internetu i ispod članaka, ispod određenih članaka u nekim televizijskim emisijama. To se naravno odnosi na manjinu ekstremista, a ne na većinu ljudi, ali ta manjina ekstremista ima svoje mecene, ta manjina ekstremista ima svoje pomagače u raznim institucijama. A smatram da je njihov cilj zapravo destabilizacija ove vlade i u biti ove zemlje. Razlog, razlog je moć, naravno, ali nacionalne manjine su kolateralne, ali vrlo direktne žrtve svega toga. Vlada bi trebala biti odrješitija i prema tim ekstremistima i prema onim krugovima koji ih podržavaju. Znate kako je rekao, to je manje poznato, kako je rekao naš veliki sportaš iz prošlosti iz Pule, Mate Parlov, citirat ću Mate Parlova: Kako da budem nacionalista kad sam svjetski prvak? Te riječi bi trebale biti malo jače interiorizirane od svih onih koji stavljaju naciju iznad sebe i zaboravljaju da živimo u jednom svijetu u kojem žive, u jednoj državi u kojoj žive i ostale nacionalnosti i u jednom svijetu u kojem žive i ostale nacije i naravno da ćemo mi napraviti sve npr. da, ne npr. nego sve ćemo napraviti da se izgubi što manji dio stanovništva u migracijama koje su sada, ekonomskim migracijama kojima smo mi izloženi. Nemojte zaboraviti da živimo u svijetu koji će samo za 10ak godina imat 10 milijardi stanovnika. I da sumnjam da će Hrvatska neće biti izložena i imigracijama u cijelom tom postupku razvoja stanovništva. Mi zaboravljamo na to da svijet pomalo već eksplodira od stanovništva, gledamo naravno sebe, svoj pupak, što je razumljivo, to su naši ljudi, ali gledajmo i svijet. Budimo i mi ko Mate Parlov. Iskoristit ću ovu priliku da govorim nešto i o Istrijanu i ... [[Govornik se ne razumije.]] Brodogradnja, rekli ste gospodine predsjedniče Vlade, kumulirala je veliki broj problema. Spomenuto je za Uljanik grupu, znači Pula i Treći maj, Uljanik i Treći maj, Arsenal i Treći maj 31,7 milijardi kuna koje su dani kao poticaji, sve države svijeta daju poticaje. Ali brodogradnja ostaje problem kojem mi moramo pristupiti naglašavanjem samo jednog zapravo, samo jedne činjenice i to je restrukturiranje. Rekli ste da je Agrokor saniran, restrukturiran bez novaca poreznih obveznika. To je skoro točno, to je skoro točno. Restrukturiranje Uljanika uz bilokojeg strateškog partnera mora koštati i državu. Znači koštati i porezne obveznike. Ali decenijama se Istra i Primorsko-goranska županija kroz svojih resursa zarađenih od turizma i od ostalih djelatnosti pa i od brodogradnje, zapravo snažno sudjelovao u popunjavanju državnog proračuna. To znači da je bilo solidarnosti između Istre i manje razvijenih županija. I općenito, Istra snažno je sudjelovala u financiranju države kao takve, svih mogućih institucija više nego gotovo sve ostalo županije, ja bi rekao sve. Zato naglašavam da solidarnost mora biti obostrana. Ako će zatrebati i novci poreznih obveznika za oživljavanje, održavanje, spas brodogradnje koja je bila i je i dalje ponos naše države onda ako treba biti solidarni, ja se nadam da se država neće povući. Naravno uz reprivatizaciju i restrukturiranja arsenala, ja zovem arsenal ne škver i prestanka politiziranja ovog problema i besmislenog političkog natjecanja koje zapravo ništa ne znači nego je samo nešto što osjećaju na svojim leđima radnici i stanovništvo Pule i Istre, ide u korist onih koji prodaju reforme, maglovite reforme uz populiste svih mogućih vrsta koji znaju ukazati na problem a nemaju nikakve ideje kako ga rješavati. Kada sam to sad rekao, reći ću i to da smo zahvalni Vladi radi snažnog podržavanja većine Sabora a vrijedi naravno i obostrano kada su se trebale braniti vrijednosti ljudskih prava kao što su prava žena da ne budu izložene nasilju. To je bila držeći u obzir unutarstranačkih dinamika, to je bio i određeni čin hrabrosti. To će ostati u povijesti. Drago nam je da je rečeno da ljudska prava pa i manjinska prava ne rješavaju na referendumima mada je referendum naravno, jedan snažan instrument kada se treba poboljšati svijet a ne unazaditi ga i drago nam je kada u svakom svom govoru spomenete toleranciju i prava drugačiji, a mi smo jedan dio tih drugačiji, nacionalne manjine. Ne možemo međutim zaboraviti da tu trebamo biti još snažniji jer jednostavno kada se dešavaju situacije kao one nedavne prema srpskim zastupnicima ili kad se dešavaju situacije a to se dešava već stalno barem 3 godine gdje su manjine i mi osobno imenom i prezimenom, izloženi verbalnom nasilju svakodnevnom u virtualnom svijetu a vidio sam i osjetio sam i u realnom svijetu, moramo biti odrješitiji. Ovo izvješće o stanju nacije mi zastupnici nacionalnih manjina primamo na znanje, prihvaćamo i mi zastupnici nacionalnih manjina ostajemo u većini znači podržavamo i dalje ovu Vladu i neka to ne bude shvaćeno pogrešno, nadamo se da će ovaj mandat trajati čitavih 4 godine. To bi bilo sve što je moguće reći u ovom trenutku suradnje između nacionalnih manjina i ove Vlade. Hvala.
Idemo sada na klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, dva zastupnika, kolega Sinčić i kolega Bunjac, prvi je Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Evo imamo danas ovdje na raspravi po institutu svake godine, dakle kad počne druga polovica godine, drugi dio rada Sabora, dolazi izvješće Vlade. Stanje u odnosu na prošlu godinu nije bolje, stanje je gdje smo i bili, vrtimo se u krugu, u nekim segmentima je čak i gore pa smo tako po ekonomskim slobodama pali nekoliko mjesta. No idemo polako redom. Kada gledamo uspjeh neke politike, uvijek moramo gledat zadovoljstvo građana. Uzmimo jednu prosječnu hrvatsku obitelj odnosno to čak nije dobar model jer njih je negdje stotinjak tisuća prema podacima Porezne uprave, obitelji sa prosječnim dohocima nego gledamo i sve one koji su ispod prosječne. Hrvatsko društvo danas obilježava polarizacija. Onaj tzv. srednji sloj nestaje ili je već nestao, polarizacija na proporcionalno sve veći broj sve siromašnijih i sve više obespravljenih i sve manje broja onih koji su tzv. elita odnosno paraelita koji su zapravo vidimo i po dešavanjima u našem pravosuđu, u mnogim stvarima nedodirljivi. I to je ta nepravda koja dira običnog hrvatskog građanina, to je ta nepravda koja boli još i jače od ekonomske nejednakosti, od malih plaća, malih mirovina, to je ta jedna perspektivnost jer građani ne vide u skorome vremenu da je Vlada sprema na bilokakve promjene ili reforme. Treba reći da ono što je najviše obilježilo rad ove Vlade je netransparentnost, rastrošnost, korupcija i bezidejnost ali kad se radi o opstanku na vlasti, tu je pak na snazi jedan beskompromisni makijavelizam, za neke Hrvatska je samo stepenica koju treba zgaziti da bi se došlo do vrha. Samo ono što se vidi oko aerodroma Pleso prilikom krstarenja po Europi. Ne oni koji tako razmišljaju, oni koji na taj način kroje svoj pogled na ovo društvo, oni nikada nisu ni smjeli biti u poziciji da kreiraju politike. Evo na početku nešto o netransparentnosti. 17. svibnja zatražili smo od hrvatske Vlade da nam dostavi nešto što je javni podatak, uvid u knjigu ulazaka i izlazaka hrvatske Vlade i dopune na to, do dana današnjega ništa. evo danas je stigao odgovor od povjerenika za informiranje da je Vladin nalog od 8 dana da se izvoli očitovati o našem zahtjevu, ako neće idemo dalje, na upravni sud, na upravni postupak, pa i na Ustavni sud. Kada govorimo o stanju u hrvatskom društvu, možda je najbolje vidjeti na što ste sveli kritičku misao, na što ste sveli diskurs, na što ste sveli raspravi, to se oslikava i u ovome Saboru. Pa pogledajte kako izgleda ova današnja tzv. rasprava. To nije rasprava. Od vaše promjene Poslovnika, nema više rasprave odnosno ona je znatno reducirana, sve se svodi na monologiju, prvo je premijer Plenković sta vremena, odzvanjao je glas u dvorani onda svatko od nas u ime klubova može iznijeti svoje, netko sluša, ne sluša, svako priča zapravo u prazno što misli onda idemo doma kao da nismo tu ni bili, nema rasprave, nema dopune, nema prijedloga, nema nikakvog sukoba, mislim to je strašno na što se svodi i ova rasprava i rad u Saboru pa i cijelo hrvatsko društvo nažalost na taj način funkcionira. Ljudi koji žele, imaju volje ga mijenjati, daju prijedloge i zakonske i svakakve druge a politička elita koja momentalno vlada čak niti jedan amandman nije u stanju odnosno ne želi ga prihvatiti. Reforme, mnogo se toga govori o reformama, ovo je kao godina reforma, u svakom govoru koji sam dosada održao na pojedinu temu, bila to tzv. reforma pravosuđa ili tzv., ni prvi krug porezne reforme ili tzv. drugi krug porezne reforme ili što li će nam do kraja godine još doći, mirovinska reforma, vidjet ćemo i sami, govorio sam da su to reforme koje to nisu. Što znači reforme u hrvatskom kontekstu? U hrvatskom kontekstu reforme znači obračunati se sa klijentelizmom, obračunati se sa onima koji po stranačkom ključu, koji po rođačkom ključu, znači govorimo o nepotizmu ali on je puno manje izražen jer su u obitelji u pravilu manje organizacije nego stranke, ulaze u ovu elitu kao da imaju VIP karticu, odjedanput im se sve otvara, sve usluge, sve mogućnosti a za one koji ne pristaju na takav način, e za njih ostaje ili odlazak u inozemstvo ili život u poniženju odnosno građani su drugog reda i to se sve više i više ističe. Napraviti reforme znači obračunati se sa, to bi značilo obračunati se sa interesnim lobijima, sa otpadnom mafijom koja već desetljećima ne dozvoljava RH da je se riješi na normalan način kako to radi uređeni svijet, problem odlaganja otpada, otpadnih voda. Ne, da bi oni punili džepove i njihove firme, svi mi moramo patiti i ispaštati. Napraviti reforme značilo bi obračunati se sa drvnim lobijima ili drvnom mafijom, uskom skupinom koja preko Hrvatskih šuma dobivaju i više drvne mase nego što zaslužuju dok mali u ruralnim prostorima su obespravljeni, propadaju. Reformirati Hrvatsku značilo bi obračunati se sa Borg skupinom a ne poticati ju, biti njezin dio ili organizirati sastanke u zgradi Vlade za tu istu skupinu. Od svih odvjetnika u RH, baš premijerov prijatelj je morao pisati taj zakon, u početku se čak zvao ... [[Govornik se ne razumije.]] Od svih odvjetnika, baš on, koji kako mu piše na stranici internetskoj uopće nije specijalnost niti sa insolventsko pravo niti za trgovačko nego za neke treće stvari. Od svih baš on, kao slučajno. Reforme bi značile obračunati se sa ovršnom mafijom ali na ozbiljan način. Evo baš danas vijest, 20 puta veći troškovi nego glavnica. S ti problemom sa problemom nekoliko etičkih društava i javnobilježničkih ureda koji zgrče bogatstva tu nema hrabrosti, nego se daju mrvice. Malo ćemo odblokirati, pa ćemo ovo prekinuti, pa i onda sramotan iskaz neće biti deložacija zimi. Što to znači? To znači da ste sve ovo vrijeme bili dio vlasti, koje je normalno provodila deložacije, pa čak i zimi. Mora da budete svjesni što govorite. I na kraju krajeva, da ne dužim sve što u ovoj zemlji treba popraviti, da ne spominjem uopće puno niti javne natječaje, reforme bi značile obračunati se sa paraobavještajnim podzemljem, sa interesnim skupinama, koje koriste optužnice, koje koriste uvide u spise i zapisnike kada im treba da ucjene, da skroje većinu, a kada im treba da zataškaju stvari. Hrvatske institucije su doista transparentne, ali na krivi način, jer za krive ljude, njihovi zidovi kao da su od stakla, ulaze, čitaju što žele, iznose što žele i kada žele. Govorite da ste naslijedili probleme, jeste, od koga? Od sebe samoga, jer tko je vladao ovom zemljom u zadnjih 30-tak g.? Ugl. upravo HDZ. Od nje ste naslijedili probleme, počnimo samo od INA-e, od koga ste naslijedili probleme sa INA-om. Porez na tzv. reforma, najviše veseli bankare, sa 14 milijardi marže na godinu, što je rekord za Europu. Dakle, uz taj novac, momentalno imamo nekih 27 prema odgovoru na moje zastupničko pitanja, dakle, službena informacija u HNB-u je nekih 27 milijardi kn novca, koji pripada poslovnim bankama koje ne žele plasirati u hrvatsku poljoprivredu, u hrvatsko poduzetništvo, u energetske projekte, bilo što. Imaju novac, stoji tamo, ne žele ga investirati, svojevrsna šećerna bolest, s jedne strane, vapimo za investicijama i jeftinim novcem ili čak bespovratnim novcem, s druge strane, sve što nije potrošnja i uvozna roba, vrlo teško je dobiti bilo kakvo financiranje. Govorili ste i o konkurentnosti, na koliko segmentima bi ju samo mogao dotaknuti. Izračunajte samo konkretnost poljoprivrednika koji proizvodi negdje u okolici Osijeka i opskrbljuje Zagreb 3 puta tjedno, prevozi svoje proizvode autocestom tamo i nazad na godišnjoj razini u odnosu na zemlje koji imaju vinjete, on je 50 puta u većim troškovima nego te druge zemlje, nego Slovenija, nego Češka, Austrija, da ne govorim da je u Njemačkoj autocesta besplatna. Vratimo se na početak, na prosječnu hrvatsku obitelj, prosječna hrvatska obitelj je ugrožena sa svih strana, evo sada je opet skočila cijena goriva, u Italiji dizel, euro i pol, benzin je euro i 65 tu negdje, otprilike kao i u Hrvatskoj sada, a kupovna moć je trostruka pa i više. Znači njima je puno manji udio u budžetu obiteljskom davati za režije nego nama. Hrvatska obitelj je pod strahovitim pritiskom sa svih strana i njezina ekonomika je teško održava, nije u stanju osnovnu košaricu zadovoljiti i zapravo postavlja se pitanje, kako ona funkcionira, teško ili nikako, teško ili nikako. I mnogi ne žele više trpjeti to nasilje, a rekao je Gangi, siromaštvo je najveće nasilje i bježi od toga nasilja, od vas nasilnika u inozemstvo. Ako ne morate vi slušati mene o svemu ovome, imate primjer … [[Govornik se ne razumije.]] Europe, evo, ovdje imate, 22 točke, pa njih slušajte, vrlo slične stvari vam govore. Zato što jednostavno, to je pitanje efikasnosti i funkcionalnosti sustava, to vi niste u stanju provesti, jer bi se morali obračunati sa klijentizmom, odnosno, sami sa sobom. Kao smanjili ste nezaposlenost, da, ali cinički prešućujte, upravo, tjerajući stanovništvo van, povećali ste zaposlenost, da, ali sezonce sada statistički vodite kao radnike. Sve u svemu, jako mršavo, ocjena je 1 od 10 ili 0 od 5, Vlada po svojem općem rezultatu, vrlo bliska vladi Ive Sanadera. Hvala.
Sada će nastaviti poštovani kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, predsjedniče Vlade s gostima, ja ovdje želim danas govoriti o jednom problemu koji uništava Hrvatsku državu, a to je problem korupcije, koji se prije svega očituje kroz stranačko pogodovanje, nepotizam, klijentizam i sve druge nakaradne oblike funkcioniranja društva. Prema službenom indeksu korupcije, Hrvatska iz godinu u godinu nazaduje, bez obzira na to što je ušla u EU, pa kako je naveo … [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatska je suočena s neprekidnim nizom afera, koje proizlaze iz netransparentnog ugovaranja poslova, sumnjivih postupaka javne nabave, skrivene dodjele koncesija, a osobito je bio štetan, nedostatak transparentnosti, oko donošenja lex Agrokora i nedovoljno polaganje računa od strane izvanredne uprave tvrtke. Znači što se tiče neovisnih analiza o kojima je ovdje riječ, grupa borg je bila kriminalan skupina, a postavlja se pitanje, tko joj je bio na čelu. Netko je bio na čelu. Da li je to bio možda kolega Ivan Pernar, da li je to bio kolega Ivan Šuker, ili je to možda bio predsjednik Vlade Andrej Plenković. Da li bi nam čelnik udruge borg mogao objasniti koje su to usluge savjetnici davali Agrokoru, da su se samo 2 dana rada ispostavili račun od milijun eura. Jesu li to možda bili besplatni savjeti koji su se davali na hotmail? Jesu li ti savjetnici vratili novac prema vašoj preporuci, gospodine Plenković iz Bugarske koji ste poslali umjesto svih? Jeste li vi Zdravko Marić i Martina Dalić obnavljivali javnost o aktivnostima skupine borg i ako jeste, koja je za to primjerena sankcija. Što mislite hoće li se Hrvatska nakon afera SMS i elitna prostitucija popeti na ljestvicu indeksa korupcije ili opet pasti? Kako je moguće da nestaju spisi iz državnih institucija, a da nitko za to ne odgovara. U civiliziranim zemljama pljuštale bi ostavke, a kod nas? Zamislite, čak i jedan Predrag Štromar, najposlušniji među poslušnima, usudi se reći da je HDZ mafijaška organizacija, štoviše ista ona kao iz filma Kum. Da vas podsjetim kako to izgleda u slavnom Kopolinom filmu, mafija organizira tzv. zabranjene užitke, npr. elitnu prostituciju što je samo po sebi glup naziv ili recimo uživanje droga, onda nakon toga uvali klijente, javne osobe i poduzetnike u probleme sa zakonom, onda ih spašava zataškavanjem slučaja, ali ih potom drži u šaci do kraja života da im rade kojekakve usluge ili što je najbitnije reketare iza novac. To je dakle model rada potpredsjednika Sabora RH i zamjenika Andreja Plenkovića i s njime povezanih policajaca, obavještajaca i sudaca. I to Andrej Plenković sve zna od prvoga dana svoga mandata i ništa nije učinio. Jer kako kaže gospodin, njegov bliski suradnik Božinović, do sada nije bilo političke volje za to. Da li je potrebno za raščišćavanje kriminala imati političku volju ili je potrebno da se kriminal raščišćava u bilo kojem trenutku kroz neovisnost institucija? Ne samo da gospodin predsjednik Vlade nije ništa učinio da ovu situaciju razriješi, nego je sam davao najnegativniji primjer, ne samo kroz skupinu Borg, on je naime unaprijedio Božidara Kalmetu na mjesto pomoćnika glavnog tajnika HDZ-a iako zna da se protiv dotičnoga vodi sudski postupak za organizaciju mreže ljudi koja je izvlačila novac iz Hrvatskih autocesta. Uzima za savjetnika bivšu Milanovićevu desnu ruku, gospodina Sauchu, iako zna da je protiv njega podignuta optužnica za falsificiranje potpisa i izvlačenje milijuna kuna na privatne račune. Saveznik mu je Branimir Glavaš, osuđeni ratni zločinac koji je putem Drage Tadića pokušao podmititi čak i suca Vrhovnoga suda. Kad je trebao biti priveden pravdi pobjegao je u BiH, svojedobno isto kao i sam njegov mentor. Ne samo da je dopušteno gospodinu Tadiću da pobjegne, nego je dopušteno i gospodinu Mamiću i gospodinu Todoriću i brojnim drugima prije njega. Još jedan saveznik, Radimir Čačić, pravomoćno je osuđen na 22 mjeseca zatvora zbog ubojstva dvoje ljudi. Milan Bandić, čovjek protiv kojega je podignuta optužnica za namještanje poslova, zlouporabu javnog novca i poticanje na krivokletstvo. To je društvo u kojemu se nalazi naš predsjednik Vlade koji se ovdje dolazi hvalit sa nekakvom transparentnošću države i s nekakvim uspjesima Vlade. Njegove savjetnik gospodin Bandić koji o ženama govori na najjadniji način poput zadnjega primitivca. To su valjda ta prava žena za koje se zalaže vladajuća koalicija koju čine saborski zastupnici i predsjednici stranaka koji vrijeđaju žene, koji organiziraju prostituciju i posjećuju striptiz klubove, što možete vidjeti već površnim pregledom društvenih mreža. Znači, predsjednik Vlade organizirao je parlamentarnu većinu koja vlada državom po principu ucjena, kao u filmu Kum, to kaže gospodin Štromar, a kao najodgovornija osoba dozvolio je i krajnje zlouporabe sustava u političke svrhe za unutar stranačke obračune, za eliminaciju političkih suparnika i pretvorio institucije u defakto prošireno tajništvo vlade kojima građani apsolutno ne vjeruju. Nažalost moramo konstatirati da živimo u sustavu u kojemu 90 i više posto građana smatra da je pravosuđe korumpirano, u kojemu ogromna većina javnih natječaja, čak i onih za nekvalificirana radna mjesta namješteno, ne samo u HAC-u, nego posvuda, u društvu u kojemu nema pravde, u društvu kojemu je jedini način da se nešto postigne u životu čak i da se dobiju najbanalnije usluge, da se ima politički utjecaj ili da se plati mito. Hrvatska je izmučena zemlja, zemlja gladna pravde, zemlja u kojoj građani žele poštenje i red, a toga kod nas nema i zato se iseljavaju još i više nego zbog bijednih plaća koje ministar Marić svojom poreznom reformom sustavno ne želi podignut. I kako bi građani uopće mogli vjerovati državi kada vide da sinu umirovljenog generala uhvaćen sa 4kg marihuane i 27 grama kokaina i sa 100 000 eura u hladnjaku u očevom stanu biva kažnjen kaznom dobrotvornog rada. Koliko traju suđenja Nadanu Vidoševiću, Sanaderu, Horvatinčiću i drugim HDZ-ovim perjanicama? Kakve su presude, jesu li ikada donesene? Moram zaključit da se Hrvatska pod vladom Andreja Plenkovića nalazi na korak do suspenzije demokratskog društva, na korak do uvođenja osobne diktature jedne osobe, jedne stranke do na korak do društva gdje su laži, prijevare i pljačka žele promovirat kao nešto časno, kao nešto prihvatljivo i kao nešto normalno. Iz svih tih razloga klub Živog zida u cijelosti i s gnušanjem odbacuje izvješće Vlade.
Sada je na redu Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice i poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani potpredsjednici, gospodine ministre. Klub zastupnika HDZ-a podržati će godišnje izvješće Vlade kojega je Saboru podnio predsjednik Vlade. Odmah na početku treba reći da ovakav način podnošenja godišnjeg izvješća nije nastao kao rezultat izmjene Poslovnika koji je napravljen ove godine, već je ovo pravni alat i način izlaganja i prikazivanja rada Vlade koji je donesen 2013. izmjenom poslovnika u vrijeme ZPO ... [[Govornik se ne razumije.]] Vlade. No da se ja vratim meritumu i onome što, o čemu u ime kluba zastupnika želim govoriti. Dakle u svakom društvu, posebno u hrvatskom društvu, u hrvatskoj javnosti postavlja se pitanje među našim sugrađanima kako i na koji način poboljšati životni standard svakog hrvatskog građanina. Kako povećati plaće, kako povećati mirovine, kako smanjiti nezaposlenost a povećati zaposlenost, kako poboljšati zdravstveni sustav, koje demografske mjere donijeti da bi se zaustavilo iseljavanje, kako privući investicije u Hrvatsku. Na svako pitanje i politički analitičari i komentatori i političari i novinari i svi oni koji prate rad Vlade, rad Sabora tvrde kako su nam nužne i potrebne reforme pa onda jasno samim time nameće se pitanje ima li ova Vlada dovoljni reformski potencijal i kapacitet da te reforme koje bi dovele do poboljšanja životnog standarda naših sugrađana može donijeti ili ih kapacitirana sprovesti, osmisliti i realizirati. U ime Kluba zastupnika i u svoje osobno tvrdim da od uspostave suverene Hrvatske države niti jedna Vlada nije imala ovoliki reformski kapacitet. I o tome ću reći u nekoliko sljedećih minuta koje su to reforme koje dokazuju tu moju ocjenu o reformskom potencijalu Vlade. Dakle prisjetiti ćemo se da smo u studenome 2016. godine svega mjesec dana nakon imenovanja Vlade u Hrvatskome saboru usvojili prvi krug porezne reforme. Prije par dana u Saboru smo raspravili treći krug porezne reforme. U ta tri kruga porezne reforme rasteretili smo hrvatske građane, rasteretili smo hrvatske poduzetnike sa više od 6,5 milijardi kuna. Čujemo i ovih dana kako oporba nudi nova, drugačija rješenja o izmjeni poreza, prvenstveno poreza na dohodak koji bi kako kažu išao u prilog najugroženijim našim sugrađanima a pri tome zaboravljaju jednostavnu činjenicu, opće poznatu činjenicu da upravo ti naši najugroženiji sugrađani, obveznici poreza na dohodak su i onako oslobođeni plaćanja poreza na dohodak. Da od 2 milijuna i 700 obveznika poreza na dohodak njih milijun i 500, dakle tih najugroženijih sa najmanjim primanjima već su oslobođeni poreza na dohodak. Prema tome, taj prijedlog izmjena poreza na dohodak kao jednog dijela porezne reforme ne drži vodu, kada se govori o pomoći našim najugroženijim sugrađanima kroz izmjenu poreza na dohodak. Druga reforma koju ću posebno istaknuti to je reforma koje se odnosi na donošenje Zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja u RH. Po meni osobno, po nama u Klubu zastupnika HDZ-a to je strukturna reforma koja se odnosi na cjelokupno hrvatsko gospodarstvo i u bitnome mijenja postupak i pravičnost u vjerovničkom dužničkom odnosu jer sve ono što se nakon toga događa promatra se u svjetlu donošenja samog zakona u postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima. Bez ijedne kune troška hrvatskih poreznih obveznika umjesto stečaja očuvano je samo u Hrvatskoj 30 tisuća radnih mjesta a u cijelom sustavu oko 60 tisuća radnih mjesta a još za preko 150 tisuća zaposlenika u tvrtkama koje su povezane sa Agrokorom očuvane su, ta su im radna mjesta očuvana i te su tvrtke nastavile sa poslovanjem. Da ne kažem da je taj zakon priznat i na sudu u Velikoj Britaniji, Švicarskoj i SAD-u i polako postaje dio pravne stečevine EU kao jedan od insolvencijskih zakona. U Saboru smo, odnosno u proceduri Vlade nalazi se mirovinska reforma. Cilj mirovinske reforme je zadržati i omogućiti dugoročno održivi mirovinski sustav u kojemu u ovom trenutku iz državnog proračuna za isplatu mirovina se izdvaja preko 17 milijardi kuna s jedne strane. I s druge strane povećati mirovine, održivi mirovinski sustav, dakle uz adekvatnost mirovina, uz snaženje drugog i trećeg mirovinskog stupa, uz osiguravanje, uz osnivanje državnog mirovinskog osiguravajućeg društva svakako će donijeti do povećanja mirovina. Stoga mi zvuči i ne prihvatljiva je malo prije izjava predsjednika SDP-a koji govori da HDZ tom mirovinskom reformom tjera u mirovinu ljude sa 67 godina. Pri tome zaboravlja da je ta Vlada SDP-a još 2014. godine donijela zakon kojim je propisano da naši sugrađani će sa 67 godina otići u mirovinu. Također svjedočimo da smo na proljeće u Saboru donijeli mini pravosudnu reformu koja je reorganizirala mrežu pravosudnih tijela spajanjem prekršajnih i općinskih sudova a što je ... [[Govornik se ne razumije.]] dovelo do ubrzavanja neriješenih predmeta na hrvatskim sudovima. Usporedno sa donošenjem te mini porezne reforme donijeli smo zakone o otpisu dugova fizičkim osobama, Zakona o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima iz Zakona o stečaju potrošača čime je već sada smanjeno za oko 50 tisuća broj blokiranih građana i za 24 milijarde kuna smanjene su blokade u RH. Kada govorimo o pravosuđu, osvrnuti ću se kratko na riječi gospodina Bernardića i malo prije izjave gospodina Bunjca. Kaže gospodin Bernardić da HDZ ne poznaje granice kada je u pitanju zloupotreba sustava. Ako gospodin Bernardić i pozivam ga evo javno ima bilo kakav dokaz o zloupotrebi pravosudnog sustava, represivnog aparata od strane HDZ-a da to javno objavi ili da se polako uputi u DORH i iznese te dokaze u kojima grubo optužuje Vladu i vodstvo HDZ-a. Ako nema tog dokaza onda takva jeftina i gruba, jeftino i grubo prikupljanje političkih poema dovoljno govori o političkom potonuću SDP-a. Što se Živog zida tiče i maloprijašnje izjave gospodina Bunjca samo govori o tome koliko je proporcionalno padu rejtinga Živog zida sve teše neodgovorne, neutemeljene insinuacije se upućuju prema [[Upadica Pernar: Izgubili ste predsjednika, člana predsjedništva BiH-a gospodine. Izgubili ste izbore.]]
Kolega Pernar, izričem vam opomenu jer ovo što vi radite je stvarno svinjarija.
Dakle želim reći koliko će se i dalje urušavati rejting SDP-a, odnosno Živog zida toliko ćemo još i dalje svjedočiti grubim insinuacijama Živog zida što mu svakako neće doprinijeti a u prvom redu govori o kolegi Bunjcu i o čelnicima Živog zida ovakav nastup u Hrvatskome saboru. Kad govorimo i nastaviti ću sa reformama ove Vlade, posebno bih izdvojio reformu, odnosno restrukturiranje cestarskog sektora. Dakle, refinanciranjem duga na godišnjoj razini uštedjelo se oko 350 milijuna kuna čime je stabiliziran cestarski sektor tako da više nitko ne spominje niti monetizaciju niti privatizaciju hrvatskih autocesta. Ali ono što bih htio izdvojiti kad već govorimo o kamatama koje u značajnoj mjeri participiraju upravo u onom dijelu koji je ovisan o visini kreditnog zaduženja cestarskog sektora onda želim posebno istaknuti, naime čuli smo, od gospodina Petrova, kako trošak kamata u RH je veći nego što je rad BDP-a u Hrvatskoj. To naime nije točno. Ako tvrdimo da je visina BDP-a u Hrvatskoj u 2017. godini bila 365 milijardi kuna onda taj rast od 2,9% koliko je predviđen za 2018. je značajno iznad troška kamata u RH koji je krajem prošle godine bio ispod 10 milijardi kuna a ove godine će biti negdje na razini oko 9,5 milijardi kuna. Prema tome, važno je istaknuti da u hrvatskom proračunu, odnosno proračunu RH postoji primarni suficit što znači da je veći, da je veći rast BDP-a nego što je trošak kamata. Nadalje o obrazovnoj reformi imali smo već prije i slušali smo o njezinoj provedbi u hrvatskom obrazovanju, o osnivanju zdravstvenih centara izvrsnosti, o digitalizaciji i tehničkom opremanju osnovnih škola, pa prema tome o tome neću se dugo zadržavati. O potrebi i realizaciji reforme ... [[Govornik se ne razumije.]] zdravstvenog sustava, kroz funkcionalnu integraciju 12 bolnica a već u petak u dnevni red ovog Visokog doma uvrstiti ćemo Zakon o zdravstvenoj zaštiti. Reformom doživljavam i unapređenje obrambenog sustava kroz donošenje Strategije nacionalne sigurnosti i Zakona o domovinskoj sigurnosti te povratku vojske u Vukovar, Sinj, Ploče, Varaždin i Pulu, nabavka višenamjenskog borbenog aviona F16 od Izraela i vraćanje digniteta hrvatskim vojnicima i hrvatskoj vojsci govori o drukčijem pristupu i vojnom sektoru, Hrvatskoj vojsci i svakom hrvatskom vojniku. Posebno bih istaknuo i reformu poljoprivrednog sustava koju smo ovdje u Hrvatskom saboru definirali Zakonom o poljoprivrednom zemljištu, obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, Zakonom o poljoprivredi, Zakonom o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom. Posebno ta reforma poljoprivrednog sustava događa se i kroz provedbu ruralnog razvoja gdje u ovom financijskom okviru za program koji se odnosi na ruralni razvoj predviđeno 2 milijarde i 400 milijuna, odnosno milijuna kuna. Iza nas su rekordne turističke sezone koje značajno doprinose rastu BDP-a. U Hrvatskome saboru donijeli smo Zakon o upravljanju državnom imovinom koji je usmjeren na zaštitu i aktivaciju državne imovine. Posebno bih izdvojio da je kroz odluke Ministarstva državne imovine i Vlade već niz objekata i nekretnina prepušten jedinicama lokalne samouprave čime će se doprinijeti većoj i bržoj aktivaciji same državne imovine. Kada govorimo o upravljanju državnom imovinom posebno bih se želio osvrnuti na riječi kolege Miletića o brzi, odnosno ne brizi Vlade prema Uljaniku, odnosno 3. Maju. Ja bih podsjetio svih nas, da je za vrijeme Vlade SDP-a bilo riječi kako se sa 3 milijarde kuna restrukturirao cijeli hrvatski brodograđevni sektor, kako je stavljen na noge i kako je sada moguće da bude konkurentan na svjetskom tržištu. Koliko i na koji način je kvalitetno napravljeno to restrukturiranje govori i činjenica da je već 2016. godine se utvrđuju i naznake su krize i u Uljaniku i u 3. Maju. I evo i upravo taj vrući krumpir zbog toga što tada nije bio riješen, što samo restrukturiranje niti Uljanika niti 3. Maja nije bilo na potrebnoj razini danas svjedočimo potrebi ponovne intervencije Vlade RH koja je već početkom godine odobrila oko 710 milijuna kuna za funkcioniranje Uljanika a vjerujem da ćemo kroz novi plan restrukturiranja naći rješenje i za Uljanik i za 3. Maj. Posebno bi istaknuo poboljšanje ugovaranja sredstava iz EU fondova i u tom kontekstu bi izdvojio i Pelješki most i LNG za čiju izgradnju i realizaciju osigurano je iz europskih fondova oko 460 milijuna eura. Čujem ovih dana, o tome je već malo i bilo riječi o najavi tužbe BIH kako je to gospodin Komšić već najavio zbog gradnje Pelješkog mosta. Ovdje bi htio u ime Kluba zastupnika HDZ posebno riječi, dakle da neovisno o definiranoj granici između BIH, Pelješki most je 400 m duboko u prostoru i akvatoriju u teritorijalnom moru i unutarnjim morskim morama RH. Podsjetio bi da sporazum Tuđman Izetbegović još uvijek nije ratificiran u Hrvatskome saboru, ali kažem, čak, da ga se i usvoji tekstu kako je potpisan, još uvijek se Pelješki most gradi na hrvatskom akvariju, kažem 400 m u hrvatskim unutarnjim morskim vodama. I njegova izgradnja pruža, osigurava pravo … [[Govornik se ne razumije.]] svim brodovima razumne količine i ispravljanju iz luke Neum. Prema tome, državni interesi BIH izgradnjom Pelješkog mosta, kada je u pitanju korištenje luke Neum su zaštićeni. Mi u Hrvatskoj nismo bili zadovoljni takvim rješenjem granicama na … [[Govornik se ne razumije.]] zaljevu, jer tvrdimo i tvrdili smo da su i veliki i mali Školj koji su prema tom sporazumu pripali BIH gdje su oduvijek dio hrvatskog teritorija i da se i nekretnine velikog i malog Školja još uredno vode u gruntovnici Općinskog suda u Dubrovniku. Prema tome, čak i da prihvatimo takav sporazum, čak da ga i Hrvatski sabor ratificira, još uvijek će Pelješki most biti izgrađen na hrvatskom akvariju i omogući će sukladno međunarodna koncesija o pravu mora neškodljiv i neometan prolaz brodovima u i iz luke Neum. Kad sam već spomenuo odnose sa BIH onda, znamo da smo u dnevnom redu Sabora već uvrstili deklaracija Hrvatskog sabora o položaju Hrvata u BIH i europskom putu BIH. U tom smislu, najavljujem da ćemo vrlo brzo ovdje u Hrvatskome saboru, raspraviti samu deklaraciju i na taj način se kao Hrvatski sabor, kao najviše predstavničko tijelo u Hrvatskoj očitovati o položaju Hrvata, o netom završenim izborima u BIH i o podršci Hrvatske u europskom putu BIH. Posebno bih izdvojio da smo donijeli na prijedlog Vlade Zakon o hrvatskim braniteljima i članovima o njihovih obitelji, kao što smo to i obećali. Poduzete su brojne aktivnosti, kojima se daje za služeno priznanje i poštovanje prema hrvatskim braniteljima, … [[Govornik se ne razumije.]] Lijepe naše i ostvarivanju samostalnosti i oslobađanju od agresije. Čuli smo jutros izlaganja predsjednika Vlade, koliko je u protekle 2 g. povećan proračun Ministarstva branitelja. Dakle, sve ovo što sam rekao i niz drugih aktivnosti hrvatske Vlade, dovelo je do sređivanja javnih financija, dovelo je do rasta gospodarstva, dovelo je do poreznog rasterećenja, dovodi do rasta izvoza, rasta investicija, čime se značajno mijenja i tržište rada u RH. Hrvatsko gospodarstvo u trećem kvartalu ove g. poraslo je za 2,9% na godišnjoj razini, brže nego u prethodnom kvartalu i brže u odnosu na prosjek EU, zahvaljujući nastavku rasta izvoza, osobne potrošnje i investicija. Državni zavod za statistiku objavio je krajem kolovoza prvu procjenu prema kojem će BDP u 2018. rasti otprilike razini koju je Vlada predložila kada smo donijeli proračun za 2018. g. To je već 16 tromjesečje za redom, kako BDP raste i to brže nego u prethodnom, kada je gospodarstvo poralo 2,5% na godišnjoj razini. Investicije su porasle za 14 kvartal za redom. Stoga pitanje koje sam postavio na početku o reformskom potencijalu ove vlade, dovoljno potvrđuju i slijedeće činjenice, da je povećana plaća za 710 kn u odnosu na vrijeme prije ove Vlade. Da su povećane mirovine za 6,3% da se povećala minimalna plaća u bruto iznosu za 8,2%, da nikada manje zaposlenih u Hrvatskoj nije bilo od 1990. i da je istodobno najveća zaposlenost. Istodobno je najveća zaposlenost u Hrvatskoj je 1990. g. Donosimo pronatalitne mjere, povećane su rodiljne i roditeljske naknade. Brojne druge mjere koje se odnose na subvencioniranje stambenih kredita govore o brizi za mlade obitelji [[Upadica: Hvala.]] Gospodine predsjedniče s time završavam, dakle ono što sam rekao na početku, ova vlada ima svoju viziju, ima strategiju i zakonima koje u Sabor donosimo, dokazujemo da je … [[Govornik se ne razumije.]] i da ćemo do kraja realizirati program Vlade. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine premjeru, kolegice i kolege, građani, građanke RH. Jasno mi je da je premjer umoran od svih ovih afera koje protresaju Hrvatsku i na priliku na kojima se mora suočavati, meni ga je s ljudske razine žao, no međutim, takav je posao tako da o tome moramo razgovarati. moram priznati da sam očekivao više danas od ovog izvješća, no međutim, u jednom trenutku sam se osjećao kao da sam u filmu Matrix, za one koji možda nisu gledali, radi se o stvorenoj paralelnoj svjesni, a u biti čovjek služi kao izvor energije za određenu vrstu. Mi ovdje govorimo o mnogim stvarima evo, ja sam pokušao, neke citate zapisati od premjera, pa prema tome, slušajte ovu raspravu, premjer je spomenuo reforme, koje već daju rezultate. Ja baš ne vidim puno rezultata, jer situacija u Hrvatskoj je katastrofalna. Reforma je nešto, barem po meni što drastično mijenja odnose i kretanja u nekom sektoru, ja nisam vidio drastičnih promjena niti u jednom sektoru u RH. Premijer kaže da djelujemo u ozračju u kojem se širi pesimizam. Pa ljudi moji tko može danas biti optimista? Zar mislite da u državi u kojoj svaki dan sve više ljudi kopa po kontejnerima gdje je zakon paukova mreža u kojoj se vataju hitne mušice, a bumbari lete kroz nju mjesto gdje se može širiti optimizam? Djeca nam odlaze gladna u školu zbog neimaštine, ni zbog toga se ne može širiti optimizam. Smatram da čovjek mora biti optimista u svojoj biti, no međutim ozračje u kojem se RH nalazi je stvarno pesimistična. Kaže premijer da svih 8 zastupnika manjina podržavaju Vladu, slažem se, podržavaju, no zašto? Zbog toga što je prema njima usmjeren novac poreznih obveznika s kojima su kupljeni i jedino iz tog razloga podržavaju ovu Vladu. Odnosno da im se ne udovoljava nekim zahtjevima osobnim ili već ako su oni u cilju poboljšanja stanja manjina u Hrvatskoj onda se slažem, ali da li su osobni ili nisu, to vi sami prosudite. Kaže premijer da i u Hrvatskoj jača vladavina prava. Pa evo baš zadnjih dana i ne vidim da jača vladavina prava i ja vas pitam kako u svim ovim aferama koje mi imamo u prošlosti, da ne krenem od onih farbanja tunela, od remorkera, planinske fimi medije, Agrokora i Borg grupe i da ne nabrajam sad dalje, zapeli smo sada oko elitne prostitucije jer to je zgodno narodu pričati o elitnoj prostituciji, to je zanimljivo razumijete, ali prostitucija da li je bila elitna ili nije, nije ništa naštetila državi niti je što otela iz državnog proračuna, već neki drugi poslovi su daleko više naštetili ovoj državi i državnom proračunu. Država ne može biti potpora građanima ukoliko institucije nisu djelotvorne. Pa kako institucije mogu biti djelotvorne uz toliko zapošljavanje nestručnih uhljeba po rođačkoj, kumskoj, stranačkoj, gdje HDZ prednjači i nekim drugim vezama? Pa u redu je možda i pomoć čovjeku koji zna svoj posao, ali kada na takva mjesta dolaze ljudi koji stvarno nemaju veze u onome što rade, onda Hrvatska i dolazi u ovakvu poziciju i ovakvo stanje u kakvom je. Kaže premijer smanjenje broja predmeta na sudovima. Možda su se na sudovima smanjili brojevi predmeta, ali to su predmeti malih ljudi i sirotinje koji se vrlo brzo rješavaju jer imaju svega par stranica spisa. No međutim predmeti velikih, krupnih riba koji imaju 40, 50 ili 100 000 stranica spisa su doživotno predmeti i oni će se vjerojatno rješavati dok dotična gospoda budu živjela, kad više ne budu živi onda im je tako i tako svejedno kako će im se presuditi za ona nedjela koja su napravili protiv RH, ne protiv čovjeka, nego protiv RH. A vrlo dobro znamo koliko takvih predmeta ima i na što oni liče i zbog čega vjerojatno i svi oko nas Hrvatsku i gledaju takvim očima kakvima nas gledaju. Transparentnost, neovisnost, učinkovitost pravosuđa. Pa svima je u Hrvatskoj jasno da nema neovisnosti sudstva. Kada jednom Horvatinčiću bude tako presuđeno, evo moji jedni prijatelji nakon te presude su rekli do sad smo dvojili da idemo iz Hrvatske, sad nakon te presude idemo iz Hrvatske jer ovo je stvarno sramota što se ovdje dešava. Znači krupne ribice opet mogu živjeti bez problema, dok ostali vrlo brzo plaćaju svoje prometne kazne ili nešto što su napravili, a krši se sa zakonom. Sloboda medija važna je sastavnica društva, ja se slažem, no možda i neki mediji jesu slobodni, ali se vrši na njih jako veliki utjecaj politike, a utjecaj mogu vršiti oni koji su na vladi, koji imaju u rukama državni novac i koji mogu kroz razno razne načine pogodovati medijima ili utjecati na njih. U onom trenutku kada se premijera hvali onda je to ok, no međutim kada se piše protiv onda je to događanje hibridnog rata. U Hrvatskoj nitko neće biti izvan zakona. Pa u ovu tvrdnju više u Hrvatskoj ne vjeruju ni osnovnoškolska djeca. Iz afera koje potresaju i HDZ, ali i institucije svima je jasno da je ova tvrdnja laž i obmana hrvatskih građana, a vjerujte mi da ni oni vani više ne vjeruju u to i raspravljaju i žao mi je što premijer ne može doživjeti tu realnost svijeta vani jer on je ipak premijer, gdje god dođe i pojavi se svi ga tapšaju po ramenu bez obzira da li su za njega ili protiv njega, jer je on ipak premijer. Morao bi se nekako maskirat da vidi što stvarno hrvatskih narod govori i što stvarno misli. Unapređenje upravljanja trgovačkim društvima u državnom vlasništvu. Što je to unapređenje? Da ih privatiziramo? Ja sam Kutinčanin, sada je Petrokemija na tapeti. Ja tvrdim da Petrokemija može pozitivno poslovati i pod državnom palicom, no međutim kad Petrokemija plaća 20% više plin, nego što je on na slobodnom tržištu, a Vlada ne želi dat garanciju Petrokemiji kod banke da ona može kupovat na slobodnom tržištu, kada Petrokemija plaća 3 do 5 puta skuplji transport plina, a kad se to sve zbroji godišnje to iznosi negdje oko 300, 350 milijuna kuna iako ne mogu točno u lipu izračunati zato što mi ne žele dati pravu cijenu plina koja se nalazi u ugovoru ali u jednoj radijskoj emisiji indirektno je gospodin Popijač mi priznao da sam dobro izračunao. Da li mi moramo sve rasprodati što je hrvatsko, Petrokemija koja je strateška industrija za poljoprivredu, koja proizvodi hranu za proizvodnju hrane koja je bila prva prilikom agresije na RH i braniteljima ali i materijalnim sredstvima koja je uključila u obranu Hrvatske. Izvoz roba i usluga raste. Moguće no međutim uvoz daleko više raste. U poljoprivredi, uvoz izvozom je pokriven svega 60% a imamo bogomdanu zemlju. Nažalost, naša poljoprivreda za koju se kaže da bi trebala biti strateška grana a to kaže i premijer, jednostavno je propala. Svi sektori u poljoprivredi su propali osim ratarstva. I ratarstvo bi propalo da nema izvoza u EU-u, da nam našu kukuruzu, soju, pšenicu ne trebaju Talijani, Nijemci i ostali kojima je to dobra sirovina, jedino u Hrvatskoj nije. Stočarstvo, stočarstvo je motor poljoprivrede, uništeno je u Hrvatskoj, pogotovo mljekarski sektor. Žalosno je da naši ljudi koji su imali staje iz operativnog programa, za 50 krava danas rade u Njemačkoj na farmi, cijenjeni su radnici i Nijemac ih pita i čudi se kako je njihova farma u Hrvatskoj mogla propasti a oni tako dobro znaju proizvoditi. Jabuka, evo neki dan sam ministru simbolično poklonio jabuku i to zelenu, uvoznu jabuku koja košta 10 kn u trgovačkom centru. Naša jabuka kuni i 20, kunu i 40 je cijena o kojoj se priča ali se ne prodaje, za prvu klasu. Imamo prekrasne voćnjake, prekrasne ljude ko to proizvode, imaju velike troškove a mi jednostavno o tome ne želimo iskreno pričati i reći si eto ljudi, pa nije to baš dobro da se tako dešava, ajmo pomoć da se naša jabuka prodaje u Hrvatskoj. Kažu ne možemo zabraniti uvoz, pa kako je Slovenija zabranila uvoz industrijske jabuke u trenutku ... [[Govornik se ne razumije.]] industrijske jabuke iz Hrvatske. Znači postoje modeli samo ih ne želimo iskoristiti. Pojednostavili smo porezni sustav i rasteretili građane i poduzetnike. Djelomično da ali nedostatno. Građanima rasterećenje je vrlo malo, oni ga baš i ne osjete a poduzetnici i dalje stenju pod bremenom fiskalnih i parafiskalnih davanja. Kad sjednete sa ljudima, od poljoprivrednog sektora, obrtnicima, malima i srednjima, svi oni govore da je preteško i da jednostavno su na granici da zatvaraju svoja poduzeća ili tvrtke i da polako svi se kupe negdje iz Hrvatske. Kaže se da je broj zaposlenih povećan za 71 000 a broj nezaposlenih smanjen kao prošle godine 13,4, danas na 7,9%. Pa poštovani premijeru, svima je jasno da su ove brojke plod odlazaka mladih, obrazovanih ali i sredovječnih ljudi izvan Hrvatske. Pa danas imate u Irskoj klub Slavonaca koji se brine o ljudima koji dođu, iz Osijeka imate svakodnevno 2 autobusa, redovnu liniju za Njemačku. Ljudi su ispočetka odlazili zbog posla, zbog novca, danas odlaze zbog toga što ne žele više gledat ovo što se dešava u RH. Jednostavno više ne žele slušati i gledati što se sve dešava. Niste samo vi krivi za ovo, svi smo mi pomalo za situaciju u Hrvatskoj. Ali moramo biti samokritični, ne treba se samo hvaliti, moramo biti samokritični i reći si takva je situacija, postaviti pa možda i lošu poziciju pa krenuti od toga naprijed. Prosječna plaća porasla je za 710 kn. Slažem se da je no međutim, troškovi su daleko više porasli od toga, evo gorivo ovih dana ide u nebesa. Energenti također. Žalosno je da na selu ne možete dobiti ogrjevno drvo u šumama, da vam se tu ograničava, da se i tu cijene nabijaju a ljudi bi se grijali na obnovljive izvore energije a to je drvo. Najveći izazov Hrvatske je bio stabilizacija velike kompanije Agrokor. Nažalost nitko od nas neće znati pravu situaciju u Agrokoru. Ovo što znamo, što se vrti kroz medije, Borg grupa, lex Agrokor, ispada je namještena, legalna pljačka Agrokora, da su se mnogima slili veliki novci u privatne džepove a tvrtka kako će na kraju završiti, vidjet ćemo. Treba vremena da to sve sjedne na svoje mjesto. Reforme mirovinskog sustava, mnogi ljudi se već boje za mirovine, mirovine za puni radni vijek su premale i dio ljudi vam kaže idemo u Njemačku da barem zaradimo nekakvu mirovinu jer više nismo sigurni da ćemo ovdje dobiti mirovinu. Tako vam ljudi razmišljaju na terenu. Stvaranje pozitivne investicijske klime. Kako dobiti investitore u RH kad imamo stalne promjene zakona, kada vi počinjete investiciju sa jednim zakonom, završavate sa trećim zakonom i u odnosu na ono što ste isplanirali, sve vam netko pomrsi i upitno je da li će taj vaš biznis kasnije moći funkcionirati jer su stvorena nova okružja i nove situacije za vaš posao. Tu je normalno i korupcija koja vlada u Hrvatskoj, toga smo svi svjesni, znamo kako smo na ljestvicama u svijetu, gdje se vodimo i koliko smo korumpirani. Tužno je da smo mi jedino u EU ispred Rumunjske i Bugarske. Pa u Rumunjskoj su se do nedavno vozili i kolima po cesti i konjskim zapregama a polako će nas sada i oni prestići. Stvaranje okvira za brži razvoj potpomognutih područja. Brži razvoj, pa kao da su se sad razvijala, ne razvijaju se, stagniraju, ljudi napuštaju područja. Gospodin Pupovac je ovdje govorio o Dvoru, o Banovini, o mjestima gdje je vrlo teško živjeti. Daleko ste od svega, od liječnika, od institucija, od zaposlenja, da ne govorim o Lici i drugim takvim mjestima. Zahvaljujući slobodi zapošljavanja u EU došlo je do migracije radnika i zbog toga ova val iseljavanja iz RH. Pa nije samo zbog toga što su se otvorila vrata prema Europi nego jednostavno zbog nedostatka posla koji je vladao u RH. Sjetimo se kako je bio šikaniran radnik u proteklim vremenima, no međutim evo danas kada smo došli u ovu situaciju, kada poslodavci nemaju dovoljno radne snage, stručne za poslove koje rade, izlazimo iz jednog problema u drugi. Demografski trendovi se mogu mjeriti sredovječno, srednjoročno i dugoročno, to je istina, no međutim iseljavanje se desilo u kratkom roku. Pročitati ću vam jedan citat blogera Kruleta koji najbolje oslikava na jednostavan način situaciju u Hrvatskoj što se tiče radne snage danas. Kaže, možete vi sada konjima jamčiti kilu šećera dnevno, garantirati o ... [[Govornik se ne razumije.]] i lakši plug, izvorsku vodu u štali, dnevno svježe sijeno, kasno je, konji vrani su otišli. I nikakve blage mjere koje može Vlada provesti neće vratiti ljude u Hrvatsku. S obzirom da mi vrijeme polako ističe, malo ću ubrzati. Što se tiče jednakostupna i kvalitetna liječnička usluga, nije niti jednostupna ni jednako kvalitetna za sve. Žalosno je kada čovjek kojem je dijagnosticiran tumor dobije termin za pregled za godinu ili dvije. Vjerojatno ga do tada više neće niti biti. Hitna medicina, ne znam da li vam se premijeru kada desilo a meni je da sam pod 2, 3 puta u razmacima od pola sata dolazio na hitnu u Kutini, da su bila zaključana vrata i da jednostavno sam morao se uputiti prema Sisku. I to je jedna mjera zbog koje ljudi odlaze, zaključana hitna pomoć. Što mislite da je došao netko sa infarktom? Ne bi ga bilo, imali bi članke na TV-u a čovjek bi otišao. Nacionalni plan protiv raka, drugi po smrtnosti. Ljudi moji pa što se prodaje od namirnica u centrima? Kakvo se meso prodaje? Kakva se hrana prodaje? Pa nije ni čudo što je rak na drugom mjestu po smrtnosti u RH. Zrak, stres, svi uvjeti koji jednostavno djeluju na čovjeka pa bez obzira kako je on imovinske situacije da li ima novca ili nema. Hrvatski sportaši pokazali su talent, požrtvovnost i rezultate. Jesu, no međutim moramo reći da hrvatski sport ima loše uvjete i da se mi sportaša sjetimo kada oni postanu slavni i kada postanu uspješni na svjetskim ili europskim razinama. Trebamo ih se sjetiti u onim malim klubovima koji djeluju po selima, po općinama i gradićima, tu se stvara novi kadar. Blokirani, 325 tisuća a navodno sada smo pali na 274, pa i to je puno. Ja ću vam reći primjer jednog mog prijatelja. Čovjek se zadužio 130 tisuća kuna, zbog određenih razloga nije mogao vratiti. Ima mirovinu vojnu 7000 kuna, 250 tisuća kuna je platio u 10 godina, danas je dužan 120 tisuća kuna, samo 10 tisuća kuna glavnice. Ne može dobiti nigdje kredit kako bi vratio i plaćao normalno svoju ratu. Banke, jedan od glavnih problema u Hrvatskoj su banke i odnos. Molim vas, budite kao Viktor Orban prema bankama i drastično će se promijeniti RH i situacija u RH. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Ovo je izvješće za jednu godinu. Danas kada slušamo rasprave o ovom izvješću imamo nekako dojam da raspravljamo o 25 godina. Kao da je premijer Plenković i ova Vlada koja je 2 godine kriva za sve što se je loše događalo u svim ovim godinama. Pa događalo se mnogo toga lošega i teško je bilo koga alimentirati u tim događanjima koja su bila iza nas. Teško je bilo koga alimentirati zbog klime koja je stvorena u društvu. Ali činjenica jest da je ovih godinu dan čitav niz pozitivnih pomaka napravljen od strane Vlade. Činjenica jest da to je malo u odnosu na ono što bi sve trebalo napraviti i činjenica jest da danas i tako će uvijek biti dok god se stanje ne popravi, uvijek onaj tko je u izvršnoj vlasti i tko je odgovoran će morati trpjeti kritike za sve one propuste svih onih koji su i prije radili. Ali ja bih se ipak želio u ime našega kluba, kluba HDS-a, HSLS-a, HDSSB-a svrstati i vratiti na tu zadnju godinu dana. I reći da će naš klub podržati ovo izvješće jer u njemu ima čitav niz pozitivnih pomaka. Ali u ovoj dvorani, u ovoj sabornici smo izloženi u principu stvaranja jedne negativne i loše klime u društvu. Ok, sigurno je da je u ovoj sabornici donijet niz loših odluka koje su rezultirate stvaranju jedne takve klime i ona je danas prisutna. Mi danas ovdje u izvješću premijera možemo iščitat da su stabilizirane državne financije, da je poreznim izmjenama ojačana lokalna samouprava, da se brine o regionalnom razvoju, da vlada održava svoje sjednice po raznim dijelovima Hrvatske gdje se uvijek donose odluke važne za to područje, da se na taj način pokazuje jedan odnos prema pokušaju stvaranja ozračja ravnomjernog razvoja, da su pokrenuti veliki infrastrukturni projekti, da je spriječeno propadanje Agrokora bez državnog poreznog novca, da je odnos prema Hrvatskim braniteljima skoro pa nikad tako dobar i na temelju svega toga trebali bi reći da bi moglo se primijetit nekakva točka svjetleća prema kojoj bi mogli usmjeriti pogled i reći ljudi neke stvari se okreću. No nažalost toliko smo zatrovani, toliko je jedna opća klima u društvu zatrovana da svi ti pomaci kojih stvarno ima, jednostavno ostaju neprimjetni. I da jednostavno ih nitko i ne želi primjećivati. Da li je to dobro za opće stanje u društvu, da li je to dobro za neki napredak? Naravno da nije, naravno da nije, a najgore je što smo došli u situaciju da danas kada imamo pozitivne trendove koji su navedeni u izvješću premijera i koji svi točni, imamo isti odnos javnosti prema tim promjenama kao što je bilo kad je bilo dijametralno suprotno, ništa bolju klimu u društvu nemamo, nažalost danas u ovakvom okruženju, u ovakvom ozračju nego što je bila kad je rastao i gomilao se dug, kad su propadali OPG-i, kad su propadali na deseci obrta, ista je bila klima. I tu je problem o kojem bi trebalo malo više govoriti, malo se više njemu posvetiti, upitati se zašto je to tako i što napraviti da dođe do tog okretanja u nekakvom pozitivnom pravcu? Nekako se vraćam u vrijeme kada su poslodavci znali govoriti dobro je, ako neće netko raditi nema problema, čekaju deseci onih koji hoće. To je bilo vrijeme koje je iza nas. To je bilo vrijeme kada se čovjek ponižavao, kada su se ljudi gazili, a bila je u društvu pozitivnija klima, nevjerojatno. Danas imamo obrnutu situaciju, nažalost, ali i na sreću. Nažalost zato što je otvaranjem europskog tržišta radne snage omogućeno svakom čovjeku da ide tamo gdje će bolje zaradit, gdje će se bolje osjećat. Nekad se nije moglo tako, nekad se išlo drugačije, ograničeno, danas se može. I nama ljudi definitivno odlaze, odlaze zato jer će dobit bolju plaću, jer će biti poštovaniji tamo, jer će se prema njima bolje odnositi, jer će si zaraditi i osigurati mirovinu i to je problem s kojim se danas sreću i hrvatski poslodavci. I zato danas možemo dnevno čuti vapaje hrvatskih poslodavaca, gospodarstvenika koji kažu ljudi ostajemo bez radne snage. Ja ću ovdje ponoviti ono što ponavljam cijelo vrijeme, već godinu dana i mislim da je to zadatak vlade u budućem periodu sa jačim naporima koji bi mogao možda početi vraćati pozitivnije trendove i klimu u društvu koja je vrlo bitna i važna. Obzirom na ove sve pozitivne pomake koje imamo i koji su navedeni u izvješću predsjednika Vlade, mislim da jednostavno ne smijemo više ni trenutka gubiti, a da se maksimalno ne usmjerimo prema čovjeku, prema stvaranju uvjeta za veća i bolja primanja jer će tako ljudi biti naravno i cjenjeniji, bit će socijalno sigurniji, moći će čak i dizati kredite, moći će koristiti razno razne subvencije i ostajat će živjeti ovdje. I to je poruka koju želim uputiti i predsjedniku Vlade i zamoliti da jednostavno natjerate ministre da još jače zapnu, da daju od sebe još više i da pronađu rješenja i načine kako bi se stvorili uvjeti i pronašli recepti za podizanje plaća i to na način da se ne uguše poslodavci. To se može rješavati već sada dijelom u ovoj poreznoj reformi koja je u tijeku, može se rješavati i izmjenama i dopunama i nekih drugih zakona, ali poruka ide u pravcu okrenimo se prvenstveno onima kojima je to najpotrebnije. Okrenimo se onim ljudima, njih 500 000 koji imaju primanja ispod 5 000 kuna. Krenimo od tuda. Uvjeren sam da ako od tu krenemo, ako od te grupacije i kategorije ljudi krenemo da će nam se to jedno ozračje u društvu početi okretati, da će jednostavno ta klima biti bolja, da će biti bolja i za poduzetnike, da će u krajnjem slučaju rezultirati i ostavkom većeg broja ljudi kod nas i naravno pokretanjem svih onih gospodarskih grana koje su vezane na tako nešto. Dakle kao što sam rekao, naš klub ovo izvješće podržava, moramo reći da ima stvarno dobrih pozitivnih pomaka, da ima dobrih trendova i da treba sada još više se napregnuti i okrenuti se prema čovjeku. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Stranke rada i solidarnosti, Reformista i Nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Robert Jankovics.
Poštovani gospodine potpredsjedsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, cijenjena državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Slušajući ovo opširno izvješće našeg predsjednika Vlade, naravno da u izvješću od 57 minuta svatko za sebe može naći nešto što je dobro za njega, nešto što je loše za njega. Međutim držimo li se teme, držimo li se onog što je točka dnevnog reda, možemo vidjeti da smo nešto manje od 2 godine, evo idući tjedan će biti 2 godine otkada je usvojen program Vlade za kojeg je tada glasao 91 zastupnik u ovom Hrvatskom saboru, da smo donijeli 266 zakona koji su išli u smjeru provedbe, dakle ovog programa Vlade za koji je tada postignuta jako velika većina u ovom Domu. I krenemo li analizirati što smo napisali tada, što želimo raditi u ove 4 godine, tada je to bila koalicija HDZ, MOST, zastupnika Nacionalnih manjina i Stranke rada i solidarnosti, Reformista uz potporu tada HSS-a. Dakle, usvojili smo program Vlade koji je podrazumijevao provedbu stvari navedenih u njih za slučaj da okolnosti to podupru. Međutim, ja moram podsjetiti cijelu Hrvatsku javnost da smo u ovih godinu i nešto dakle imali situaciju gdje su nam se događale sitnice, odnosno ova je Vlada a s time zajedno i ovaj Sabor bili se prisiljeni baviti stvarima koje 20 godina nitko nije rješavao. I te okolnosti koje su nam uvjetovale dakle da ih nabrojim dijelom, dakle Agrokor, brodogradilišta, porezna mirovinska zdravstvena reforma, obrazovna reforma, političke okolnosti zvane raspad koalicije, lokalni izbori, vanjske okolnosti. Ne zaboravite da mi ne živimo sami, nismo otok na ovom svijetu, okolnosti zvane EU, Brexit, migracijska kriza i na kraju krajeva samo u ovom Visokom domu bilo je 5 zahtjeva za opoziv ministara iz ove Vlade. Bavili smo se požarima, poplavama, valjda svime što se moglo dogoditi u ove dvije godine. U tim okolnostima i kada sagledamo cijelu sliku, dakle u tim okolnostima ova Vlada rezultirala je izvješćem predsjednika kojeg će naš klub jasno podržati, ono je realno, životno i najbolje što smo mogli u ovom vremenu napraviti. Kako je točka dnevnog reda dakle Izvješće za proteklih godinu dana u klubu smatramo važnim istaknuti 6 točaka na koje smo da tako kažem posebno ponosni, dakle to je prije svega makroekonomski pokazatelji koji govore o tome da u ovoj zemlji raste BDP, možemo se složiti da on nije dovoljan, međutim on ide naprijed i biti će bolji. Dakle izrezak iz procedure prekomjernog deficita osigurava dakle ovoj zemlji mogućnost dobivanja novaca pod povoljnijim uvjetima. I upravo ono što oporba kritizira koliko trošimo na kamate upravo je štednja, odnosno racionalno poslovanje, racionalna raspodjela sredstava kao uzrok dovela 2017. da smo mogli izaći iz procedure prekomjernog deficita što znači da će suficit državnog proračuna i u ovoj godini kao što je premijer to rekao ali vjerujem i na kraju godine biti sve veći i veći, odnosno da će posljedično uzrokovati i daljnje smanjenje javnog duga dočim ćemo, nadamo se do kraja ovog mandata doći a možda i prije dakle u fazu gdje možemo imati rejting koji se podrazumijeva kreditnim. Naravno to podrazumijeva da smo provodili stvari koji su u programu ove Vlade, to podrazumijeva da smo donosili dobre odluke svi zajedno, prije svega Vlada a onda i svi mi zajedno i to naravno podrazumijeva i treba to reći ovdje da imamo jednog sposobnog ministra financija. Dakle poreznom reformom koju ministar financija forsira i koja je prošla kako na Odboru za financije tako i u ovom Visokom domu u prvom čitanju dakle jasno je da ne možemo riješiti sve gospodarske probleme, međutim možemo stvoriti bolje uvjete, odnosno uvjete koji su bliži onima u okolnim zemljama i na taj način vjerujem da možemo privlačenjem dodatnih investitora doći u situaciju dakle da imamo sve veći broj investicija a time i rast BDP-a. Dakle, osim makroekonomskih pokazatelja iz ovog izvješća ja bih posebno istaknuo dio vezano za zaposlenost. Dakle zaposlenost, povećanje zaposlenosti za 71 tisuću zaposlenih u odnosu na prošlu godinu je uistinu izvanredan podatak. Na njega smo ponosni, on je rezultat sve boljeg korištenja sredstava iz fondova EU ali i sve boljih makroekonomskih pokazatelja. Smanjenje broja nezaposlenih sa 350 na 130 tisuća u dvije godine je također dobar pokazatelj, on nije rezultat samozapošljavanja 70 tisuća novih već je rezultat kao što svi znamo i odlaska, međutim to je jedna od posljedica ulaska u EU, mi se samo možemo nadati da će dio tih naših građana jednom odlučiti i vratiti se kako je jednom donio tu tešku odluku o odlasku. Ono što smo posebno sretni u segmentu zaposlenosti je dakle smanjenje nezaposlenosti u mladih sa 49 na 25% u relativno kratkom roku. To su dakle podaci na kojima možemo temeljiti nešto što zovemo budućnost, nešto što zovemo ako ćemo samo u kratkom roku gledati to su iduće 2 godine do kraja mandat. Što se tiče trećeg segmenta na koji možemo biti ponosni dakle to je je dakle korištenje sredstava EU. Naravno kada govorim da je 60% ili ono što je premijer rekao 60% sredstava ugovoreno to ne znači da su ta sredstva i isplaćena. Međutim, to daje nadu da je sa onih 9% 2016. do 60% ugovorenih sredstava 2018, dakle daje ohrabrenje da ćemo iskoristiti jako veliki postotak do kraja ovog proračunskog razdoblja. Ono što na što sam ja osobno posebno sretan, jer je dobar dio tih sredstava, ide putem savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem, u onaj najnerazvijaniji dio ove zemlje koja je puno propatila da mi možemo danas biti ovdje. Osim makroekonomskog pokazatelja zaposlenosti korištenja sredstava EU, smatramo da su socijalne mjere, kao što su povećanje mirovina za 6% u prosjeku koje smo do sada ostvarili u ovom mandatu, povećanje minimalne plaće dva puta po 5%, odnosno, slučaj solidarnosti, na način, da smo uspjeli, različitim mjerama, na koje je država mogla utjecati ili lokalna samouprava tu i tamo, dakle, na smanjenje broja odnosno, prepolovljenje broja blokiranih. Dakle, to je isto nešto, mada tu dosta prigovora čujemo i u klubu po pitanju, pa dobro zašto njima otpraćate, a zašto smo onda mi plaćali, ali jedna doza solidarnosti u ovom društvu mora postojati i smatram da je tu vlada i što vidimo iz ovog izvješća postupila korektno. Pet stvar, uistinu energetska neovisnost, pogotovo što smo umješnošću ove vlade uspjeli za LNG terminal osigurati značajnu potporu iz sredstava EU. Dakle, imati ćemo energetsku neovisnost, a da ju nismo sami platili, biti nešto, a time ćemo dakle osigurati i diversifikaciju energetskom opskrbom cijele srednje Europe nastavlja na poziciju energetskih subjekata srednje Europe i mislim da je to isto također nešto što ovim putem moramo pohvaliti i 600 takva jedna sitnica ostaje za 600 to je Agrokor, Agrokor koji je sustavno prijetio urušavanjem hrvatskog gospodarstva, prije godinu i nešto, dakle riješen je na način, možemo zaista gledati, recidirati svakog od njih staviti pod povećalo i naći greške po tom sustavu, međutim, cijela slika prije u travnju 2017. glasila je nemojte da to košta … [[Govornik se ne razumije.]] iz državnog proračuna. Naslovnice su tada bile, platiti ćete ovoliko milijardi, onoliko milijardi hrvatski poduzetni obveznici platiti će to. To nisu platili hrvatski porezni obveznici čak i mnogo puta spominjani savjetnici plaćeni su iz poslovanja Agrokora, to je nešto na što se u ovom programu Vlade mi nismo mogli pripremiti 2016. dakle, to je nešto što je nam je došlo u međuvremenu, mi smo učinili nabolje što smo mogli, svi zajedno, prvi premjer, a onda i svi zajedno, koji smo ga u tome podupirali. To je smatram Agrokor, odnosno, restrukturiranje Agrokora, odnosno, cijelog hrvatskog gospodarstva bez posljedica zvanog bankrot ili kolaps i jedan od najvećih rezultata ove vlade i dakle, to daje nadu da će svim ovim makroekonomski pokazatelji nastaviti s rašću. Kada govorimo o stvarima, gdje smatramo u klubu, da bi možda ova vlada mogla biti hrabrija, prije svega to je demografija, mi smo imali puno razgovora, kako, što predložiti, kako napraviti jedna od mjera dakle, osim onog što smo mogli napraviti ili što će ići u rebalans, je dakle, povećanje rodiljnih naknada i smatram da bi možda mogli biti hrabriji, da bi možda mogli u proračunu za sljedeću g. mogli razmisliti i o besplatnim udžbenicima za osnovne škole u cijeloj zemlji. Mi to smatramo mjerom koja, nije ja razumijem da je skupa, međutim, ona nije tolika skupa kolika bi pomogla roditeljima, te najpotentnije, dakle, djela naše zemlje, a to su roditelji sa školskom djecom, kojima je rujan noćna mora upravo zbog knjiga. Možda je ovo dobro vrijeme da o tome razmislimo. Druga stvar gdje vlada može biti hrabrija, a to je planirano smanjenje PDV sa, a opće stope PDV-a s 25 na 24%. Mi smo ovdje i prije 10-tak dana imali jedan vrlo koristan, raznoliki, argumentiran, za razliku od mnogo okolnosti prije toga, argumentiran razgovor i na Odboru za financije, na ovom Visokom domu, kada je taj zakon došao u prvo čitanje, to sam i tada rekao, jer ako je motiv bio da se tih milijardu 600 milijuna kn koje ćemo štedjeti, građanima smanjenje s 25 na 24% opće stope PDV-a mi imamo strah, jako velik postotak zastupnika u ovom Visokom domu, ima strah da to naši stanovnici neće osjetiti jer se bojimo da će se taj 1% smanjenja koji će značiti ozbiljan manjak u državni proračun, zapravo trgovci pretvoriti u veće marže i da se cijene neće smanjiti. Ako je politička poruka do sada bila, da smo postigli uspjehe koje je premjer nabrojao, da sektorski smanjujemo PDV tamo gdje možemo pomoći najosjetljivijim i najpotentnije, na neki način, dijelu građana, onda možda trebamo razmisliti o tome, da ako imamo višak od milijardu i 600 predvidljivijih u 2020 g. da to ne bude smanjenje opće stope PDV-a nego sektorskom smanjenju PDV-a. Također ja kao zastupnik mađarske nacionalne manjine ovdje kao što je moj prijatelj gospodin Radin napravio, osjećaj potrebu zahvaliti premjeru Plenkoviću što je stao na čelo zaštite ljudskih prava u ovoj zemlji, po pitanju referenduma i po pitanju drugih stvari koje su bitne da ova zemlja i dalje ostane normalna, da i ova zemlja i dalje ostane jednako dobra za sve njene stanovnike. Ono što ja mogu jamčiti da ću i kao zastupnik mađarske manjine u Hrvatskom saboru čini sve, da prava hrvatske manjine u Mađarskoj idu naprijed i da budu što bolja, što prihvatljivija i da se kao što se mi Mađari u Hrvatskoj osjećamo dobro, osjećamo kod kuće, da to isto načelo reciprociteta u što značajnijoj mjeri odnosi na Hrvate u Mađarskoj. Da se vratim na još jedan trenutak, koji smo u klubu jutros dosta razgovarali, dakle, apsolutno potpora premjeru i njegovoj ekipi, da se učini što se može po pitanju, ne mogu reći sprječavanja, ali sprječavanja nastavka ovog političkog nasilja n ad Hrvatima u BIH, gdje je nominalni predstavnik osoba za koju Hrvati tamo nisu glasali, dakle, to je potpuno neprihvatljivo i u našem klubu, a premjera apsolutno u tome podupire, da učini što može jasno i da nam za to trebaju savjetnici koji su malo jači od nas, a koji trenutno barem u Europi, u svijetu, za to ne pokazuju pretjerani interes. Ali, ako budemo dovoljno dugo ponavljali istinu, vjerojatno će ta istina biti prepoznata i izvan Hrvatske. A onda će to biti značajna potpora za hrvatski narod u BIH. Gospodine predsjedniče također još jednom hvala vam što ste bili kod nas u Belim Manastiru, to je jako dobra poruka za Mađare u Hrvatskoj, jako je dobro i jako je duboko podrla i mislim da je to bila od početka do kraja dobra ideja i odlučno izvedena. Ono što vam mi želimo u ime kluba da budete i dalje hrabri, ovaj klub bio je i bit će faktor stabilnosti ove Vlade, nikada nismo rušili, uvijek smo gradili, u tom smjeru ćemo nastaviti i želimo da ovaj program Vlade koji smo usvojili sa velikom većinom 2016. g., u slijedeće 2 g. provedemo, u tome ćete našu potporu imati.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče Vlade, državna tajnica, kolege i kolegice. Evo pred nama je Godišnje izvješće Vlade RH i to godišnje izvješće i malo se okrenite oko sebe i pogledajmo se svi zajedno, mi zapravo smo točno kako je izvješće i kako je situacija i takvi smo mi danas u Saboru. Raspravljamo cijeli dan, najprije je premijer sat vremena rekao što on misli, onda je svatko u ime svog kluba rekao što on misli i nitko nikog ne sluša. Nitko nikog ne sluša, nikog ne zanima što će drugi reći, oni koji su vladajući daju podršku premijeru, oni koji su u oporbi kažu što ne valja. Premijer je u svom izlaganju 60 minuta tri puta spomenuo željeznice. E mi se svi ponašamo i to je, ja razmišljam u slikama, i meni je to slikovni prikaz, željeznice su dvije paralelno tračnice, svatko je napravio svoju trasu, ne daj bože da slučajno idete jedan dio istom trasom ili da se negdje sastanete, to je apsolutno nemoguće. Kod željezničkih pruga je to moguće ali očito ovdje nije jer izvješće, način na koji se odnosimo na to izvješće, nemogućnost da dajemo replike, nemogućnost da međusobno se sučeljavamo, zapravo nije razvoj demokracije i nije razvoj društva nego je stanje u mjestu i korak nazad i kad malo detaljnije pogledamo ovo izvješće u radu Vlade, u proteklih godinu dana, uz svo dužno poštovanje prema predsjedniku Vlade, mi imamo popis lijepih želja i tobože započetih projekata i reformi to na papiru dobro zvuči, netko od nas to može malo drugačije artikulirati, netko malo smirenije, netko malo više s emocija, naš premijer ima taj jedan vrlo umjereni način pa onda zapravo tu umjereno govori, ali nema tu nekakve liste i nema tu nekakvog izvješća koji bi bio rezultat ozbiljnog rada. Svaka zemlja koja hoće ići naprijed, svaka zemlja koja želi napraviti iskorak, svaka zemlja koja želi u bolju budućnost svojim sugrađanima, suočava se sa nekoliko problema. jedan od tih problema je zdravstvo, drugi problem je školstvo, treći problem su porezi, četvrti problem su određene vidovi mirovinske reforme. Dakle nismo tu izuzetak ni u podneblju u kojem živimo ni u EU-u ali ajdemo vidjeti što je u odnosu na te tzv. vaše gospodine predsjedniče Vlade, reforme napravljeno. Nema tu ni „r“ od reforme. Da iskrena do kraja, nismo ništa drugo ni očekivali. Ne možete ništa drugo ni očekivati od Vlade koju vodi stranka koja je do sad skupila stotine tisuća izravnih klijenata omogućujući im svakojake uglavnom materijalne privilegije, od povlaštenih statusa do radnih mjestima na državnim jaslama, ne može to biti reformska. Malo pogledajte zakone koji nam dolaze u Sabor, vi čitate jednu priču, mi iz tih zakona čitamo osnivanje novih ureda, s jedne strane zatvarate, s druge strane otvarate, novih ureda, novih tijela gdje će biti nova zapošljavanja. Prema tome, s jedne strane kao da se pipa zatvara ali s druge strane niste iskontrolirali dovod vode do te pipe i tamo curi da je to nesagledivo. Teško da i parlamentarna većina koja je u ovom času u Saboru i moramo priznati da ovako podjednako iako malo više prevaže s desne strane na desno, može napraviti određeni iskorak i može mati određene kapacitete za reforme iz jednostavnog razloga što je riječ o jednoj trgovačko-ucjenjivačkoj većini i to vam je kao jedan lijepak koji čvrst, čvrsto drži i jedanput kad se raspadne, nema univerzalnog lijepila koji će to sastaviti. Kad govorimo o sustavu mirovinskom osiguranja, ni uz najbolju volju i želju, ne možemo i ne mogu to nazvati reformom. Produženje radnog vijeka, jače kažnjavanje prijevremenog odlaska u mirovinu neće dati ama baš nikakav odgovor na pitanje otkuda ćemo u budućnosti isplaćivati mirovine. To vam je ono „drži vodu dok majstori odu“, dok su sad majstori tu, to ćemo sve napraviti, za vrijeme mene nemojte da bude ... [[Govornik se ne razumije.]] a iza toga što će biti, nije me briga. Jedna ozbiljna Vlada u Hrvatskoj, jedan ozbiljni predsjednik Vlade mora imati viziju i mora imati ideju i mora dobiti za to puno širu podršku od kojih je 78, 79 ili već koliko ruku u Saboru ste napravili. Mi moramo znati kakvu Hrvatsku želimo 2050., i ono što sad postavljamo, trebamo postaviti za tu Hrvatsku. I dati odgovor šta je u budućnosti, kakva je to Hrvatska i kuda idemo. Da se vratim na sustav mirovinskog osiguranja. Tema drugog stupa građanima je samo utjerala dodatni strah u kosti, mi na ovim prostorima koji živimo, imamo iskustva koja govore slijedeće. Kad je god država nešto uzela pod svoje, građani nisu to više vidjeli i stoga da do kraja razumijemo, zbog slabe demografske slike, lošeg odnosa prema zaposlenima na broj umirovljenika i sve starijeg stanovništva, odgovor na pitanje otkuda ćemo primati mirovine u budućnosti, nije jednostavno dati ali ono što vi nazivate reformom, zaista je preoptimistično. Malo se vratimo na poreze, zemlja koja želi biti prijatelj, ne svojim građanima, koja želi biti prijatelj nekim drugima koji će doći raditi u ovoj zemlji, dakle i vi i ja slušamo medije, čitamo i sad se već pokazuje da je potrebno novi broj, za otvoriti novi broj radnih mjesta, odnosno popuniti radna mjesta ne samo u nekim stvarima kao što je graditeljstvo, kao što su određene uslužne djelatnosti, nego i ono čemu se svi kunemo da nam je dobro, turizmu i radnici iz turizma kažu iduće godine nećemo moći raditi ako nećemo popuniti određena radna mjesta. I kad malo pitate poduzetnike onda kažu dajte nam jednu stabilnu poreznu politiku da ona neko vrijeme traje i ova vlada krene sa porezima, napravi tzv. reformu, onda to nazove mini reformu, onda se ona razvija u nekoliko ciklusa, a zapravo na što se to sve zajedno svodi? Svodi se na prelijevanje iz šupljeg u prazno. Smanjujemo s jedne strane, ali s druge strane povećao se doprinos za zdravstvo i kakav će to imati efekt? Nikakav. To je ništa drugo nego drugačije prikazivanje istih brojki. Stoga predsjedniče Vlade nije to nikakva reforma. Kad smo već kod doprinosa za zdravstvo i reformi, sustav koji najviše vapi za njima je upravo naše zdravstvo. Tu nažalost niste učinili ništa ili što bih još rekla gore, učinili ste dodatnu štetu i kaos. Ministar kojeg ste odabrali za resor pokazao se apsolutno nedorastao zadatku, što redovito dokazuje. Pa to je u konačnici dokazao i danas. to je ministar koji je došao u pola 10, sjeo tu na kraju reda pa nije znao zašto je došao i zašto je sjeo pa mu je onda predsjednik Sabora rekao da je malo uranio, da je njegova tema tek sutra popodne pa je ministar otišao pa se opet vratio pa za razliku od predsjednika Vlade kojeg sad kolege zabavljaju, njegovih ministara koji su sjedili tu, on je sjedio tamo, nije on baš znao ni o čemu je riječ, malo kako su se razvijale stvari je vidio da baš nije riječ o njemu. Zaista sam imala potrebu da najpristojnije moguće kažem ministre Kujundžiću vi ste na redu u četvrtak popodne, sad nije vaša tema. I to je ministar koji bi trebao biti zadužen da sredi stanje u zdravstvu. I sad imamo tzv. treću tobožju reformu, to je ona obrazovna. O njoj je zapravo već sve rečeno. Od cjelovitog, promišljenog projekta koji mladim ljudima bi trebao omogućiti moderno i kvalitetno obrazovanje, ostao je ništa drugo nego jedan očerupani kostur. I sad se tom očerupanom kosturu ili više ni ne znam kako da to nazovem, date joj jedno pretenciozno ime škola za život i mi se svi zajedno pravimo da je to to, između ostalog ja moram reći da je danas u novinama bilo objavljeno jedna tema, zapravo problem mentalnog zdravlja mladih u Hrvatskoj i onda je rečeno da je nekvalitetno mentalno zdravlje mladih u Hrvatskoj će rezultirati nekvalitetnim mentalnim zdravljem odraslih, a temeljilo se na priči da imamo slučajeve da po 4 godine nešto od mladih ljudi nisu izašli van, nego su za igricama. Ja često imam osjećaj i kad je riječ o ovoj reformi i o nečem drugom da naš predsjednik Vlade, naši ministri sjede doma ili sjede u ministarstvima za svoja 4 zida, igraju igrice i misle da je to stvarni život, a stvarni život se nalazi negdje drugdje. U stvarnom životu kad je krenula škola za život nije bilo tableta, nije bilo udžbenika i učitelji nisu dobili kvalitetnu pripremu za to. I ja bih onako po zaista sarkastično rekla, zaista je dobar naziv škola za život, tu se djecu odmah pripremilo da će u životu to bit baš tako, da će im se nešto obećat, a od toga što se obeća od sto, bit će izvršeno 5, ali to nitko od nas ne želi našoj djeci, nitko od nas ne želi da to u stvarnosti zaista bude tako. Ja pri tome moram reći da je zaista osjetite se, neugodno vam je zbog nekih izjava s kojima vi nemate ništa, neugodno vam je da kad nešto gledate od vladajućih što govore da morate skrenut pogled i gledat dole jer jednostavno ne možete vjerovat da vjerujete svojim ušima. Kad netko kaže da što je tu problem da će se profesori povijesti ili biologije taj čas, oni će se malo reorganizirati, malo će se prekvalificirati pa će raditi nešto drugo. Pa ne znam da je palo na pamet nekom da dođe recimo okulistu i da mu kaže pa ti ćeš se malo prekvalificirati pa ćeš od sljedeće godine raditi kao kardiokirurg, baš me zanima tko bi tamo išao? Ljudi moji ajdemo se uozbiljiti, ajdemo vidjeti gdje smo i ajdemo vidjeti što napraviti da tome tako ne bude. Kad je riječ o gospodarstvu, gospodarstvo je priča za sebe. Iza vašeg tobože, predsjedniče Vlade velikog uspjeha Agrokora, vuku se sve deblji repovi afere Borg u čije detalje hrvatska javnost još nije dobila uvid i tko zna što ćemo još saznati o tome kako je vaša vlada nastavila po dobro uhodanim stazama ortačkog kapitalizma i podjele plijena u uskim krugovima prijatelja. Sve dobre stare HDZ-ovske prakse koje su nas dovele točno tu gdje jesmo na začelje EU, gledajući u leđa svim onima koji su prije 30 godina sanjali naš standard i to nisu gospodine Plenkoviću i ne mislim na afričke zemlje, mi se nalazimo točno na začelju iz jednostavnog razloga što se pravimo da problemi ne postoje pa onda ne znam više da li je to bilo svjesno ili namjerno da recimo u sistemske kompanije nisu ušli Uljanik ili 3.Maj i to je tema zabijanje glave u pijesak. Ili još je jednostavnije reći, kada imate jako puno problema onda ih trpate pod tepih, jer ih vi ne vidite pa onda mislite da ih nije vidio ni netko drugi. No međutim, kada je puno tih problema, podignete se i padnete na nos. Kada je riječ o padu na nos, gospodine predsjedniče Vlade, jeste li otkupili INA-u od Mađara? Jer ako zato podržavate Orbana i njegovu politiku na najvišoj razini, jer niste. Uglađeni europejci, vole se slikati sa gospođom Angelom Merkel i ne glasaju za Orbana. To vam ne moramo govoriti mi iz grupe liberala, ne moramo vam mi to ni tumačiti. Dovoljno je da pitate svoje kolege iz grupe pučana. Hrvatsku ste nema druge riječi za to, osramotili tom podrškom i svrstali se u društvu za koje, na kraju krajeva i vi volite reći da nije naše ili barem nije vaše. Zašto se čudimo rezultatima izborima u BIHI? Ne trebamo se čuditi, to je posljedica rada i vaše vlade. Podrška krivim ljudima i krivim rješenjima, tako da naši sunarodnjaci, u susjednoj državi, iako najmanje u 3 naroda, su sada dodatno zakinuti i oslabljeni. Čudi me to sve zajedno i vi i predsjednik Sabora i naša predsjednica, potekli ste iz diplomatskih voda, ali, koliko se ja sjećam, ne mogu se sjetiti vlade, koja je vodila ovakvu nevidljivu vanjsku politiku. Stoga je apsolutno legitimno pitanje imamo li uopće vanjsku politiku [[Upadica: Kolege možemo se malo utišati, da kolegica Mrak Taritaš može govoriti.]] Ja nemam ništa protiv da kolege izađu van i nastave raspravu vani. Nemam ništa protiv, ne moraju me uopće slušati, mogu im biti izuzetno dosadna, pa izađite van, nastavite raspravu vani i sve ok, sve u redu. Dakle, pitanje je imamo li mi uopće vanjsku politiku ili samo pogrešne poteze i iskrene reakcije za koje povremeno čujemo. Gospodine Plenkoviću, sva razina nerada vaše vlade, najbolje se vidi, kada čovjek pročita njezin program, stabilan i trajni gospodarski rast sa novim i kvalitetnim radnim mjestima, u Njemačkoj možda, ovdje kod nas minus. Zaustavljanje i iseljavanja demografskih obnova, demografska obnova, minus, društvena pravednost i stabilnost minus, nadilaženje društvenih podjela minus, jačanje međunarodnog kredibiliteta i uloge RH u svijetu minus, obrazovanje, gospodarstvo, poljoprivreda, državna imovina, poreza, kako god malo ili veliko poglavlje to bilo u programu vaše vlade, minus. U tri riječi, niste napravili ništa. Za bilo što radite, napravite ciljeve, napravite analizu sadašnjih stanja, napravite hodogram i … [[Govornik se ne razumije.]] dakle da li kvartalno da li polugodišnje ili godišnje, kontrolirate rezultate svog rada. I to se može okvalificirati kao jedan veliki minus. Iskreno nije ni čudo, očito se niste stigli baviti drugim stvarima, jer svaka civilizirana država funkcionira na svojim institucijama a bez želje da govorimo o SMS-ovima, svima je jasno kada pročita, otvori portale, pročita medije i vidi da su institucije u Hrvatskoj ne u funkciji građana, nego u funkciji jedne odabrane skupine. I onda je svaki puta odgovor, neka institucije rade svoj posao, a … [[Govornik se ne razumije.]] će uspavati našeg premjera jer ću krenuti onako jednolično govoriti, neka institucije rade svoj posao. No, međutim, za kraj, postoji jedna stvar, gdje je iznad bolesničkog kreveta sve u crvenom, to je iseljavanje naših sugrađana koji više ni ne pokušavaju, nakon završenog fakulteta ostati u Hrvatskoj, ni ne pokušavaju dobiti posao u Hrvatskoj, kupili su kofere, pogledajte, u izlozima imate nekoliko vrsta kofera, to očito najbolje ide i odlaze iz Hrvatske. Ne zato što ne mogu dobiti posao, ne zato što imaju male plaće, nego zato što oni ovdje ne žele živjeti. Ključno pitanje, tko će ostati da ugasi svjetlo. Samo je pitanje koliko brzo, ali to je ono što svi zajedno moramo poraditi, jedanput kada se ugasi svjetlo, sve ovo što sam ja govorila o gospodarstvu, o mirovinskoj reformi, o zdravstvenoj reformi, neće biti važno. I pri tome apsolutno podržavamo sve one mjere koje govore da ćemo povećati porodiljine nakane, da ćemo povećati nadoknadu za djecu, da će biti rad vrtića u 2 smjene, sve to je dobro, ali to nije rješenje. Rješenje je da vratimo vjeru i nadu da će biti bolje. I pritom mi to nećemo vratiti svojim govorenjima, svojim govorenjima u Saboru, gdje mi već govorimo 4 i 5 sati, to se mora osjetiti. Ljudi moraju osjetiti da je u ovoj zemlji bolje i da će u ovoj zemlji biti bolje. I bez obzira na sve riječi, naši sugrađani to ne osjećaju, i dok to oni ne osjećaju, ljudi će odlaziti iz zemlje, a mi ćemo ovdje moći govoriti satima, bez konačnog rezultata, a konačni rezultat ove vlade je jedan veliki minus po svim temama koje imamo u programu u kojem smo raspravljali i imali ga prilike vidjeti pred 2 g. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjedniče, kolegice i kolege. Današnja rasprava je rasprava o Godišnjem izvješću predsjednika Vlade o radu Vlade, međutim moglo se čuti iz rasprava po klubovima da je ovo više bila rasprava o državnoj vlasti nego o samom i funkcioniranju države u cjelini nego samo rasprava o radu Vlade u proteklih godinu dana. Obično to tako biva, nije prvi puta a vjerujem da neće biti niti posljednji. Naime, ne možemo se ni mi ovdje u Saboru alimentirati od određenog dijela odgovornosti što se tiče onog zakonodavnog dijela kao zakonodavno tijelo od onoga što radi Vlada. Sabor donosi zakone. Ono što također želim kazati, bilo je dosta govora i o sudbenoj vlasti kao trećem dioniku državne vlasti. Da, Sabor propituje, ima jedanput godišnje izvješće o radu sudbene vlasti. Pa evo, to će tada biti prilika da se oni koji su se ovdje referirali i na taj i na tu treću polugu državne vlasti da mogu vrlo jasno artikulirati ono što su danas govorili ovdje. Kratko ću se u ime Kluba HNS-a osvrnuti na rad Vlade u proteklih godinu dana s naglaskom na onaj dio resora za koje je HNS odgovoran, podsjetiti ukratko zašto smo prije više od godinu dana ušli u koaliciju, ušli u Vladu, radi prvenstveno političke stabilnosti, usuditi ću se kazati spašeno i ubrzano povlačenje europskog novca po projekcijama preko 15 milijardi kuna. Dali smo politički okvir za donošenje i provođenje obrazovne reforme, ove godine eksperimentalna faza u 2019. obrazovna reforma u svim školama. Reforma strukovnog obrazovanja, znači školovanje kadrova za potrebe tržišta rada, visoko obrazovanje nikada više europskog novca povućeno za programe, projekte, po prvi puta STEM stipendije, preko 8 tisuća stipendija za visokoobrazovane. Stambeni krediti za mlade, nastavljena POS gradnja, energetska obnova javnog sektora, javnih zgrada, vjerujemo od iduće godine obiteljskih kuća kao što je najavljeno. A kao partner uspjeli smo, smatram to i uspjehom Vlade ali prvenstveno pošto je bila i naša inicijativa i u prethodnim Vladama, financiranje lokalne samouprave po procjenama negdje preko 40 milijuna više novca prihoda JLS-ima ali ne kao što je to ovdje bilo puno puta iskrivljeno da bi čelnici mogli trošiti nego za dobrobit građana. Svaki odgovoran, racionalan čelnik lokalne samouprave taj novac je upotrijebio na dobrobit i na korist samih građana. Zakon o upravljanju državnom imovinom, naša intencija načina raspolaganja državnom imovino je provedena kroz taj zakon. Što se tiče ljudskih prava i sloboda Istanbulska konvencija, činjenica je da u tom području ima još dosta izazova koje uvjeren sam predsjedniče Vlade u naredne dvije godine da ćemo uspješno riješiti. Puno puta ste spominjali povoljno poslovno okruženje i svi smo mahom mislili isključivo na gospodarstvo, privlačenje investitora, investicija. Usudim se kazati više domicilnih, domaćih nego stranih. Međutim povoljno poslovno okruženje vi vrlo dobro znate nije isključivo usko vezano niti uvjetovano stanjem gospodarstva u državi pogotovo u državi Hrvatskoj. Što se samog gospodarstva tiče, spomenuo sam malo prije iskorak strukovno obrazovanje. Rasterećenje, porezno rasterećenje gospodarstva od dijela parafiskalnih nameta, mislim negdje preko 6,7 milijardi u posljednjih godinu i pol do dvije dana i naravno tu se otvorio prostor za povećanje plaća. Moramo sami sebi, sa samim sobom raščistiti a ima nas i ovdje u sabornici koji možda ne razumijemo ili iz političkih interesa govorimo suprotno, država ne gradi tvornice, država ne otvara radna mjesta. Uloga države je stvoriti pretpostavke za stabilan razvoj gospodarstva. A i sam Ustav vrlo jasno, znamo što piše ukoliko smo ga pročitali mnogi, znači tržišno gospodarstvo. Porezni zakoni, biti ću toliko slobodan pa kazati kad je bio proračun za 2017. kritički sam se osvrnuo na obrazlaganje proračuna za 2017. ministra Marića da sam kazao da je konzervativan, međutim ove porezne reforme gledajući brojčano porezno rasterećenje ovo je više nego liberalno. I kao liberal ne bih se usudio toliko relaksirati prihodovnu stranu proračuna upravo razmišljajući o tome da ne daj Bože vrlo teško je nešto ukinuti, neki porez, neka davanja, rasteretiti što apsolutno podržavamo ali bojim se da će doći i period kada će se morati određeni nameti vraćati ali pustimo to. Suficit 2,7 milijardi on mi daje nekako, ulijeva mi povjerenje da do toga neće doći i to je jedna od dilema koje sam imao oko ovih poreznih zakona i mi u klubu HNS-a iako se zalažemo za porezno rasterećenje gospodarstva, za povećanja plaća radnicima. Međutim, ono što nam je također važno, što je bitno i za što se trebamo zalagati to je društveno odgovorno gospodarstvo. Svjedočili smo, ne u prošloj godini nego proteku od osamostaljenja, formiranja Hrvatske države da je bilo dosta gospodarstva da tako nazovem, više nego neodgovornog ne samo naspram države nego i naspram zaposlenika odnosno građana. Ono što je također ne kritika nego da neke stvari se podsjetimo, pamtimo periode kad je stopa nezaposlenosti vrlo visoka, sada praktički gospodarstvo i gospodarstvenici su suočeni sa jednim drugim momentom, trenutkom nedostatak radne snage. Apsolutno da, fleksibilizirati radno zakonodavstvo i ovo u kojem smjeru se ide, više nego pozitivno međutim smatram nedovoljnim. Još prije dvije godine na jednom skupu sam ukazao na broj sada već 100 000 građana RH od 50, bilo je i u medijima, od 55 do 64 g. koje nisu u nikakvoj evidenciji a nisu niti na tržištu rada, pa mene zanima da li gospodarstvenici ne vide tu potencijal? Država pretpostavljam da ima volje, ima namjeru jedan veliki broj tih ljudi ne možemo očekivati, ovisno je i o fizičkoj snazi, o zdravstvenom stanju ali vjerujem da jedan veliki broj tih ljudi može ući na tržište rada, to je potencijal. Uz dužno poštovanje prema gospodarstvenicima, oni se jave kad njima zaškripi. Po nekoj logici stvari traže od države to i to, s punim pravom, međutim isto tako i ne modus e alimentirati od dijela odgovornosti da u periodu visoke stope nezaposlenosti nisu promišljali pogotovo što se tiče strukovnog obrazovanja, a vrlo dobro znamo, 2009. g. na lokalnoj razini pokrenuli smo ciljano školovanje kadrova za potrebe domicilnog gospodarstva. I tada su se javili pojedini koji su danas više nego uspješni. Gospodo, gospodarstvenici, strateški planirajte, strateški promišljajte, vjerujem da imate poslovne planove ne za narednu godinu nego projekcija mora biti više nego dugoročna. I imate ćete svakako podršku u HNS-u, imali ste je uvijek, imat ćete je i u buduće, ali jednako vjerujem i podršku Vlade. Pred ovom Vladom jednako tako i pred svima nama, a govorim i ono što i u klubu HNS-a vidimo, izazovi koji su pred nama, gdje ima još više nego dovoljno prostora da budemo bolji, efikasniji, kvalitetniji, učinkovitiji. Ravnomjerno regionalni razvoj, to je proces. Kako smanjiti razlike razvijenosti pojedinih krajeva gledajući dohodak po glavi stanovnika, gledajući prihode lokalne samouprave po glavi stanovnika, gledajući standard i gledajući niz drugih parametara koji su djelomično, samo djelomično kroz indeksaciju razvijenosti tangirani, to je veliki problem, ali isto tako proces koji traje i koji će trajati. Sukladno zajedno sa time paralelno očekivanja su i decentralizacija. Suočeni smo danas sa primjerima pojedine lokalne samouprave koje nemaju, ne samo da sni upitni fiskalni kapaciteti s obzirom na izmjene zakona o financiranju, svi smo na neki način oni koji su bili ispod 1900 kn, općine i gradovi 2500, sad smo na neki način u nekoj razini da možemo normalno raditi, disati funkcionirati, međutim noge sredine još uvijek elementarne stvari ne ispunjavaju na korist i ono što su zakonom dužne na dobrobit svojih građana, e tu je problem, u kom smjeru decentralizacija. Također, ukoliko a tu je svakako, država bi trebala biti ne samo medijator da posreduje u dijelu lokalne, regionalne razine i ministarstva nego da bude presudan faktor d naprosto kroz decentralizaciju te stvari se pokušaju riješiti. Kad govorimo o reformama, mnogi govore da to nisu reforme, to je pitanje više rekao bi percepcije poimanja ne značenja i korijena riječi. Općenito je pravilo u RH da svi smo za reforme ali ne preko mojih leđa. Ili nemoj kod mene, ajde odi tamo itd. To je ono što kritika Vladi a jednako tako i nama. Jednako tako i svim nama ovdje, nismo svi u dovoljnoj mjeri, svaki u svojoj sredini poradili na percepciji što se s time dobiva. Svaka reforma je bolna, svaka reforma iziskuje vrijeme a mjerljiva, vrlo mali broj reformi je mjerljiv u narednoj, jednoj, dvije ili tri godine. Reforma zdravstva, da, problem. Pohvalno je što se ulaže u energetsku obnovu međutim ono što je generalno problem, država definira proračun, osnivači upravljaju, tko upravlja bolnicom, osnivači su županije. Ito jednako tako i domovima zdravlja, mislim da bi tu trebalo više poraditi na uzajamnom povjerenju realnosti a jednako tako i n racionalizacija bolničkog sustava, vjerujem da ima više nego prostora za racionalizaciju unutar sustava ali ne na štetu pacijenata, tj. građana kojima je zdravstvena skrb potrebna. Mirovinska reforma, da, to je pred nama. Puno izazova, nema čarobne formule kojom se može prerezati, odrezati a da opet svi budemo zadovoljni, toga naprosto nema. Vjerujem da će rasprave koje su pred nama i ovo javno savjetovanje da će polučiti zadovoljavanjem, odnosno, konačnim ciljem kojim se teži što se tiče mirovinske reforme, da bude samo održiva u određenom vremenskom periodu, za određeni vremenski period kada to bude realno moguće. I ne možemo naprosto isključiti da će i u buduće država morati podmetnuti leđa kroz proračun za isplatu mirovina. Jedan od gorućih problema, a jeste u nadležnosti vlade, jednako tako i Sabora, javna uprava. Pokušati ću jednostavnim rječnikom. svi ćete me razumjeti, ne samo modernizirati, nego debirokratizirati. Jer najveći problem, proizlazi, a suočeni smo, svakodnevno, od lokalne, regionalne, pa pogotovo nacionalne razine, javna uprava, jednako birokrati, nažalost. Ima pozitivnih primjera, ima svjetlijih primjera, znači kroz izmjenu zakonodavnih okvira, kroz izmjene pravilnika, kroz modernizaciju, ovo što ste predsjedniče Vlade govorili, kroz promjenu tehnologija, određenih tehnoloških procesa, mislim da se može napraviti u naredanom razdoblju, naredne 2 g. vrlo kvalitetan iskorak. Upravo da bi se i funkcioniranje, da bi javna uprava bila operativnija i učinkovitija, ono što je u konačnici cilj. HNS će podržati ovo izvješće, sa svim ovim primjedbama, razmišljanjima na znanje. Biti ćemo i dalje, oni koji se zalažu za dijalog, isključivost, ideološke podjele, ostavili smo iza sebe, ne živimo u prošlosti. I predsjedniče Vlade, mi u Klubu HNS-a nećemo gledati ni lijevo ni desno, nego samo naprijed za bolju i kvalitetniju Hrvatsku. Hvala.
Hvala lijepo. Dvojica kolege su digli povredu Poslovnika, izvolite u čemu je podređen, kolega Grmoja Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, kolega Batinić je povrijedio čl. 238. svoje izlaganje počeo osvrtom na izlaganje kolega i rekao da mi ovdje ne bi trebali raspravljati o pravosudnom sustavu, jer da je ovo izvješće vlade, a tko je postavio gl. državnog odvjetnika, tko je postavio ljude u Vrhovni sud, Ustavni sud, tko kontrolira cijeli pravosudni sustav? Mi smo imali slučaj da ja premjeru postavim pitanje, da on najavi, da se odbaci kaznena prijava, koja čovjeku još uvijek nije dodijeljeno rješenje [[Upadica Reiner: Kolega Grmoja ja vam oduzimam riječ.]] Sutra u 1 sat ovdje u Hrvatskom saboru, … [[Govornik se ne razumije.]] Damir Sabljak diplomat [[Upadica Reiner: Oduzimam vam riječ do kraja ove točke.]] će iznijeti činjenice, koje pokazuju da premjer i ministrica vanjskih poslova prikrivaju protupravno trošenje novac, a ja ću premjeru udijeliti nalaz državne revizije koju on ne poštuje.
Kolega Grmoja, molim vas zaustavite se i nemojte nastaviti kršiti poslovnik. … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Grmoja: I vi ste u tome ste gospođo Pusić i zato vam smeta, štiti vas Andrej Plenković.]] Kolega Grmoja, dajte se molim vas, pristojno ponašati u Saboru. Ovo je Hrvatski sabor, ako niste znali. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo povrijeđen je čl. 238. kolega Batinić je govorio i uvrijedio neke od zastupnika, koji su bili državni službenici, govoreći o njima pa tako i premjera, govoreći o njima da su birokrati i oni koji ništa ne rade, što je njegov stav, ali je zanimljivo da to dolazi od osobe i od stranke koja je izdala svoje birače zbog 2-3 fotelje direktorsko mjesto u JANAF-u i nekim drugim javnim poduzećima, svoje birače su izdale, a on tu proziva kolegice i kolege koji su u državnim službama, znači ja vas molim da udijelite opomenu gospodinu Batinći [[Upadica Reiner: Kolega Maras, vi, ja ću vama dati opomenu.]] Zašto ćete meni dati opomenu.
Izdajem vam opomenu, zato jer vi vrlo dobro znate da to nije kršenje poslovnika, što je govorio kolega … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Maras: Znači može vrijeđati premjera i ostale zastupnike, koji su bili službenici?]] On nikoga nije vrijeđao, on je govorio puno blaže, nego što su mnogi govorili drugi ovdje, prema tome, uopće nije nikoga uvrijedio. Dobro. Sada ćemo nastaviti dalje sa ovom točkom, pa će u ime … [[Upadica se ne čuje.]] prestanimo sa tim prepucavanjima, tipa lažnim povredama poslovnika, nema potrebe.
Ako dozvoljavate, samo sam htio ponoviti ono kolegama Grmoji i Marasu [[Upadica Reiner: Nemojte, nemojte, ne možete kolega Batinić, vi znate bili ste sami.]] dobro, vi ste čuli ugl. nije bilo povrede poslovnika.
Bili ste i sami potpredsjednik Sabora, nemojte vi kršiti, molim vas, poslovnik. Sada će završnu riječ imati predsjednik Vlade, gospodin Andrej Plenković, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Koliko imam pola sata, jel [[Upadica Reiner: 20 min.]] Šala, šala, šala, šalio sam se malo. Hvala vam lijepo, na današnjoj raspravi, da analiziramo stanje u Hrvatskoj, izvješće vlade u proteklih godinu dana, mislim da smo s ovim izvješćem i ja zajedno sa svim članicama i članovima vlade to izvješće vlade, kao kolektivnoga tijela željeli vama i hrvatskoj javnosti dati stanje u svim mogućim resorima, u svim sektorima, dotaknuti sva bitna politička pa i društvena pitanja. To izvješće je cjelovito, ja se nadam da će ga i javnost i mediji moći pročitati i detaljnije vidjeti jednu bitnu distinkciju na koju sam imao prigode u kratkom razgovoru sa gospodinom Marasom skrenuti pozornost. To je razlika između činjenica i ozračja. U tom izvješću nema niti jedne rečenice koja je faktički netočna. Dapače i to je ono što je bitno i to je ono što je po mom sudu, najvažnije za hrvatsku javnost i za ozbiljnost rada hrvatskih insinuacija i hrvatske vlade. Što se tiče komentara saborskih klubova, naravno da zahvaljujem onima koji su konstruktivno podržali ovo izvješće i ukazali na ono što bi trebalo biti bolje i brže i onih koji se s ovim izvješćem ne slažu, koji imaju druge stavove, koji su oporba, koji smatraju da eto baš ništa u svemu ovome što vlada radi pa eto tako ni u svim tim konkretnim brojevima, mjerama, zakonima, svemu onome što smo u ove 2 godine učinili, ne vrijedi baš ništa. Ako vi imate takav stav ja ću ga poštovati, neću ga odbijati s gnušanjem kao neki ovdje predstavnici klubova, već ću ga uvažiti i razmisliti zašto je to tako. Razmislit ću na način da vidim što možemo poboljšati, kako možemo naše poruke, našu dobru volju, naš angažman, našu želju da ljudi u Hrvatskoj žive bolje operacionalizirati u konkretne mjere onoga što vlada radi. I mislim da na tom tragu i tom pristupu koji se bazira na trokutu koji sam naglasio, a to je nastavak fiskalne konsolidacije koji je preduvjet zdravog gospodarskog rasta će ova vlada ustrajati. Mogu već sada reći da bismo ako apstrahiramo krizu u brodogradnji koja će možda malo poremetiti naše planove kada je riječ o višku u proračunu, dakle u suficitu, da bi naš suficit u ovoj godini trebao biti još i dosta veći nego što je bio prošle godine, a to su bitno različiti trendovi, ljudi vam to pamte, ljudi to vide, ljudi se toga sjećaju, gledaju brojeve, razumiju što znači ako trošite manje nego što privređujete. Znači da ste odgovorni, da niste nekakav rasipnik i da želite smanjiti godinama akumulirane dugove, povećati kreditni rejting, smanjiti kamate i na zaduživanja država na međunarodnim financijskim tržištima pa onda sukladno tome i smanjiti stope kamata na kredite koji uzimaju građani ili poduzetnici. Sve to ima svoj jasan slijed i sve je vrlo povezano i na tome nema nikakve dileme da ćemo ustrajati. Strukturne reforme, drugi dio tog trokuta je najbitniji. Da li se one vama čine tako epohalne da baš svaki zakonski prijedlog mora prebrisat sve što se radilo zadnjih 30ak godina ili ide za tim da unapređuje, popravlja, ispravlja, prati europske globalne trendove, nastoji financijski organizirati brojne, vrlo kompleksne sektore da budu održivi, bilo da je riječ o zdravstvu, bilo da je riječ o mirovinskom sustavu, bilo da je riječ o obrazovanju, bilo da je riječ o pravosuđu, upravi, boljem poslovnom okruženju, sve je to dio našeg nacionalnog programa reformi, dok smo mi ovdje ovdje je sada upravo i Izaslanstvo Europske komisije koje na stručnoj razini razgovara sa svim resorima i gleda kako napredujemo u nacionalnom programu reformi. Kada završimo ovu raspravu svi će ministri doći u vladu po koordinacijama da napravimo plan zakonodavnih aktivnosti za preostala 3 mjeseca sa prilično velikim brojem zakona koje će vlada uputiti u Hrvatski sabor. Sve te strukturne reforme imaju za cilj napraviti promjenu koja je bolja od onoga kako je danas, koja je na tragu onoga što smo obećali u našem programu i koja će u konačnici polučiti efekte. Naša je zadaća da pridobijemo što širu potporu za ono što radimo, ponajviše hrvatskih građana i hrvatske javnosti, ne možemo u svemu imati podršku oporbe, naprotiv. Sudeći prema nekim od vaših stavova, vašim porukama koje ste danas poslali ja ne bih ni volio da imam takvu potporu jer bi onda značilo da dijelimo možda neke teze i neke ideje koje ste vi ovdje iznijeli, koje su lakonske, paušalne, neprovjerene, krive, na bazi čak niti dosjetki, ja bih rekao, ali to je tako. To je dio demokracije i sa takvim načinom komuniciranja pa i o ovako krupnim temama ćemo se nositi i pokazati razliku tko je tko. dakle cijela politička utakmica ovdje se bazira na vrlo jednostavnoj poruci da hrvatska javnost i hrvatski građani dobro razabiru kome, kada i kako da daju povjerenje. Osvrnut ću se samo na dvije konkretne teme koje mi se čine važnima. Jedna je brodogradnja i pitanje Uljanika i Trećega maja. Danas sam baš tražio, pretpostavivši da će neki od oporbenih klubova dignuti tu temu, tražio sam malo podatke da vidim koliko je recimo državnih jamstava dato Uljaniku primjerice 2015. Evo i sad sam pogledao, preko 260 milijuna eura, samo u 2015. je država u izbornoj godini pred izbore dala Uljaniku. Mi smo dali Uljaniku jamstvo, to zna jako dobro zastupnik Miletić i gradonačelnik Pule u siječnju ove godine od 96 milijuna eura. Dali smo ga uz uvjet da Uljanik napravi i plan restrukturiranja i da pronađe strateškog partnera i zahvaljujući tih 96 milijuna eura, gradonačelniče Miletić, žive i radnici u Uljaniku i radnici u Trećem maju cijelih ovih godinu dana i Rijeka i Pula. Nisam imao niti sekunde dileme da je to prava odluka, niti mi je palo u ludilu na pamet da gledam to pitanje kroz optiku decentralizacije, kroz optiku tko je gdje na vlasti i na koji način reagirati. To vam govorim zato što je naša odlučnost da nađemo održivo rješenje za brodogradnju u potpunosti točna i iskrena. Bili ste na sastanku sa Uljaniku i sa upravom i sa radnicima i sindikatima i s vama i sa županom i tad smo jasno rekli koja su 3 scenarija na stolu. Nismo ostavili dileme, nismo davali nikakve lažne nade, znamo koliko smo investirali kroz državne potpore brodogradnje i to sam danas spomenuo, 31 i pol milijarda svih ovih 28 godina, to vam je po nekim izračunima otprilike sve plaće svih ljudi u svim brodogradilištima sve ove godine. To su vam fakti, to nije odluka moja ili vaša. To je iznos ukupnih državnih potpora, jamstava i svega onoga što se dalo zadnjih 28 godina. I to govori da smo mi dali ruku, ispružili. Plan restrukturiranja, strateški partner, strateškog partnera pronašla je uprava, nije ga pronašla Vlada. Plan restrukturiranja radila je uprava sa konzultantima koje su oni birali, nismo ih mi našli, komunikaciji koju smo im govorili nekoliko mjeseci, kasnije kada su došla očitovanja Europske komisije bila su praktički identična onome što su rekli i Ministarstvu gospodarstva i Ministarstvu financija, prepoznali probleme, vidjeli gdje postoje poteškoće. Shvatili smo da ima i drugih koji su zainteresirani pomoći kao potencijalni strateški partneri, bilo Uljaniku kao grupi, bilo samo 3. Maju ili eventualno samo Uljaniku. I ti se razgovori vode, oni se vode jer tražimo rješenje. Nikome nije u interesu da 4,5 tisuće ljudi, u gradovima koji su identitetski vezani za brodogradnju, koji su jedan i drugi vezani za ta dva ogromna brodogradilišta i dva velika poslovna subjekta koji ne samo da čine dio kulture, dio simbola tih krajeva Hrvatske nego su nam važni. Neka se isporuči jedan ili dva manje broda godišnje Hrvatskoj bitno padaju brojevi u iznosu. Nema tu nikakve namjere da vi možete sebi dopustiti da vi kažete da ćemo mi pustiti Uljanik u stečaj da bi se prenamijenilo pomorsko dobro ili koncept onoga što se zove obala u Puli. Time se ne bavi Vlada, time se ne bavi nitko tko god sjedi u Vladi, ni u jednom trenutku nam to nije bilo na kraj pameti. Tražiti ćemo ja se nadam i uz vašu dobru volju rješenje i sljedećih dana i tjedana jer ta rješenja nisu ni jednostavna ni laka. Kriza u brodogradilištima pogodila je mnoge europske zemlje. I drugi su radili brodove '80.-tih i ranije ali ih je globalno izmijenjena okolnost natjerala na to da tamo gdje su danas, gdje su nekad bila brodogradilišta danas gledamo tehnološke parkove, start up. Bio sam nedavno u Geteborg, Kalin, dođete kod njih na konferenciju, gdje god se odvija konferencija kao da ste u nekoj industrijskoj arhitekturi, uglavnom je riječ o bivšim brodogradilištima. A zašto? Kina danas gradi 40% brodova u svijetu a naručuje 45%. To su realnosti, Kine, na prvim mjestima brodogradnje bilo u narudžbama, bilo u izgradnji brodova 80.-tih godina nije bilo. Te zlatne godine više nisu tu, sada smo u fazi kada se svatko od naših velikih brodogradilišta, a činjenica je tu se slažem s vama Uljanik je pred članstvo Hrvatske u EU pružio ruku 3. Maju. Kad je 3. Maj bio u poteškoćama Uljanik jedini nije bio od svih naših brodogradilišta i u odnosu na Brodosplit i u odnosu na Brodotrogir i na Kraljeviću. I pomogao je. Međutim poslovanje zadnjih nekoliko godina očito nije pratilo one trendove iz godina prije. I tu smo gdje smo, s izloženošću i državnih jamstava, mislim da je ukupno preko 560 milijuna eura, samo o Uljaniku govorim u ovom trenutku i to su veliki novci i to su novci koje u konačnici mi kao Vlada moram ih gledati malo šire, moram ih gledati što to znači za porezne obveznike u Hrvatskoj, što to znači za druge grane gospodarstva u Hrvatskoj. Hoćemo li tako otvoriti vrata svakome tko god se nađe u poteškoćama, pokuca na vrata Vlade, malo nam treba za plaću, treba nam za dobavljače, to je onda put bez kraja? Zato rješenje koje tražimo mora biti održivo, mora biti u skladu sa našim zakonima, sa pravnom stečevinom koju smo preuzeli, koja nas obvezuje, sa smjernicama za restrukturiranje koje ne postoje za nas a postoje za sve druge na razini EU i s onim što trenutno radimo a to je da se trudimo pronaći rješenje i minimizirati troškove onoga što nam se može dogoditi. Treći element koji mi je bitan uz ovo, ovdje sam naglasio samo Uljanik je pitanje restrukturiranja Agrokora. Puno ste ga ovdje spominjali danas, spominjete ga uglavnom kroz sve ovo što je DORH odbacio ili bilo koje druge insinuacije koje su već u javnom prostoru mjesecima, međutim ne spominjete bit, ne spominjete 30 tisuća ljudi koji nisu izgubili svoj posao, ne spominjete male poljoprivrednike, OPG-ove koji su do u lipu dobili sve ono što im je kompanija dugovala, ne spominjete male i srednje i velike dobavljače u Hrvatskoj, to su ozbiljni poslodavci u Hrvatskoj koji ne samo da su u usporedbi sa sličnim restrukturiranjima dobili između 60 i 70% starih potraživanja što je nevjerojatno kada dođe u krizu kompanija koja se bavi maloprodajom, to je nevjerojatno kada gledate u komparaciji s drugima nego su dobili vrijeme, dobili su vrijeme da stanu na noge, svi su se konsolidirali. Nisam vidio val stečajeva ovdje, nije se dogodio. Da li vi mislite da smo mi željeli kada smo došli po povjerenje u Sabor prije 2 godine otprilike u ovo doba baš odmah u životu prvu stvar činiti, to je bilo restrukturiranje Agrokora, ne sjećam se, niti da je to bilo u programu, niti da smo to planirali, niti da smo to htjeli. Zatekla nas je enormna kriza koja bi imala takav afekt spillovera na cijelo hrvatsko gospodarstvo pa i na financijsku stabilnost a pokušala se zatresti i politička stabilnost ali tu smo pokazali izdržljivost, pokazali smo da se možemo nositi, da nema te prepreke ili kratkoročnog političkog cilja koji nam je važniji od općeg interesa hrvatskih ljudi, stabilnosti gospodarstva, stabilnosti financija i stabilnosti države. To je bio ključ i u tome smo uspjeli. Da li je svima drago da možda nismo uspjeli pa to to slučajno je propalo, pa da su se ne znam političke karte zamiješale, moguće, možda bi netko bio sretniji tada i još bi nas krivio da smo pokušali a nismo uspjeli a ovako se dogodila nagodba, kompanija funkcionira. Svi u njenom sustavu funkcioniraju. Pitajte malo ljude u susjednim zemljama što kažu kakve su strahove imali, kako su zadovoljni načinom kako se riješio taj problem. Pitajte malo stručnjake koji se time bave, kako je to izgledalo sa strane, kako su oni to doživjeli sada ex post da je takvo najveće restrukturiranje uspjelo. To nije mali pothvat, zahtjevan je, kompliciran, mogao je biti rađen, jedno 10-tak g. uz sve moguće studije, procjene učinka, 1000 konzultaciju, 3 čitanja u Saboru, svu moguću otvorenost, koja bi onda sigurno možda još bila bolja. Ne bi bila brža, možda ne bi bila na vrijeme, možda bi sve do tada, kao što su, sjećate se financijskih tržišta, koliko je svaka riječ važna, koliko je svaka poruka važna, koliko su plahi, koliko su brzi u reakciji povlačenju kapitala, rušenju dionica, ili pak širenju financijske destabilizacije. Sve se to nije dogodilo, nije se dogodilo. I što ćemo sad, hoćemo biti krivi za to, što smo uspjeli, ok. Ako je to cijena da budemo politički krivi, jer smo ekonomski i financijski učinili nešto što je održivo i što će omogućiti oporavak svih koji su vezani bili na sustav i pri tome promijenili prakse djelovanja u hrvatskom gospodarstvu od rokova plaćanja, ovisnosti i da ne koristim dr. riječi, dobro, onda smo iz vašeg kuta krivi. Ja ću prihvatiti tu krivicu i to je ok, ali ću kada dođem kući i kada razmislim jesam li učinio dobro ili sam učinio loše, s obzirom što su bile alternative, biti zadovoljan što sam učinio dobro i da vjerujem u ono što sam učinio s ciljem da zaštitim hrvatski interes. Nikakvi osobni interes nikakva privatni interes, premda si možda nismo bliski prijatelji, ali dovoljno se poznamo da to možete zaključiti. Što se tiče trećeg elementa a to je najvažnije, to su investicije. Gledali smo sada podatke, ove g. biti će više investicija na godišnjoj razini nego ikada do sada u Hrvatskoj, to je dobro. To je dobra vijest, nisu samo u turizmu, neka je milijarda eura u turizmu, ali je još je milijarda u drugim sektorima. I tu leži odgovor. Tu leži odgovor poslovnog ozračja, ulagačka klime, pouzdanja sustava, funkcioniranje administracije, vertikale sa središnje razine, preko gradova, općina, djelovanje svih tijela koje moraju pomoći onima koji žele ulagati u Hrvatskoj, a ne otići. Tu će se stvoriti nova radna mjesta, tu ćemo pokazati da nema korupcije, tu ćemo pokazati, da su javne nabave transparente, tu ćemo pokazati da administracija radi u opću korist svih hrvatskih ljudi. I zato ćemo inzistirati na tom trećem elementu. Ako uspijemo u tom trokutu u slijedeće 2 g. onda će Hrvatska biti bolje. Onda će biti simpatičan podatak, koji je baš izašao sada dok smo mi sada sjedili i slušali vaše govore, da u prvih 6 mj. ove g. čak imamo više rođenih u Hrvatskoj, nego u istom razdoblju prošle g. To je dobra vijest. Možda je to i do neke od ovih mjera, koje smo mi u zadnje 2 g. usvajali u vezi obiteljske populacijske i demografske politike. Ne kažem da je, ali možda je, ali je to dobro, možda je to dobro, kada naši mlade shvate da se ovdje kreira ozračje, gdje će možda koristiti tu slobodu kretanja. Ima vas ovdje dosta, ne baš svi, koji ste vjerovali u Europsku Hrvatsku, u EU, projekt obitelji, kontinentalni projekt, da je to dobro za nas. Argument u slobodi kretanja, je bio jedan od glavnih argumenata u vrijeme referendumske rasprave. Sada se on nama pokazao zbog nejednakosti nas i razvijenijih, da nam u ovih prvih par g. predstavlja problem. A nije ovo više emigracija i valovi, niti s kraja 1.sv. rata, ni nakon 2. ni '60. mi početkom '90. ovo je jedno drugo vrijeme. Ovo je vrijeme šanse da ljudi steknu nešto, tamo gdje je možda sustav bolji, gdje su im plaće trenutno veće i da se vrate. Mislim da se radi o jednome trendu, koji se i u drugim zemljama srednjoistočne Europe pokazuje dvosmjerni i to nam je cilj. To je cilj da odu, zarade, vide i primjene to u Hrvatskoj. Ja tako gledam na tu situaciju. I zato vjerujući da je i ova rasprava bila korisna za hrvatsku javnost, za hrvatske građane, zahvaljujem svima vama i na kritikama i na sugestijama. Mi ćemo raditi na ispunjavanju našeg programa, najbolje što možemo, sa svojim znanjima, sa trudom i sa uvjerenjem da radimo dobro za Hrvatsku, hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepa. Kolega Maras se dignuo, povredu Poslovnika, ja se nadam da je uistinu to povreda poslovnika, izvolite.
Zašto vi na ovaj način vršite pritisak na mene?
Ne vršim nikakvi, ja se samo nadam da to tako ja, a ne kao prošli puta.
Zbog čega sumnjate u to uopće.
Jer imam loše iskustvo i od prošlog puta s vama.
Imate loše kriterije gospodine potpredsjedniče.
Izvolite.
Molim vas da mi se vrati vrijeme. Povreda je 238. gospodin premjer je govorio da mi imamo neke obmane i iluzije oko Agrokora i ja vas molim da nas zaštite od takve vrste komunikacije, jer svi u Hrvatskoj, svima u Hrvatskoj je čudno, da netko nakon 2 dana angažmana dobije 5 milijuna. Znači ne može gospodin premjer nama objašnjavati da bi spasila se firma, mnoge tvrtke druge, a da je netko zaradio 500 milijuna kn, da su to ljudi koji su pomogli pisati zakon.
Hvala lijepo.
Ako on ne vidi problem u tome, cijela hrvatska javnost to vidi. I ja vas molim da nas zaštite od toga.
Kolega Maras, vi ste iskoristili svoje vrijeme, to nije povreda poslovnika, a vi ćete dobiti opomenu, drugu opomenu, zbog tbog toga što ste svjesno kršili poslovnik. … [[Upadica se ne čuje.]] Da vi ste svjesno kršili poslovnik i ja sam vas na to upozorio unaprijed, vi ste to napravili, evo ga, izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, trebalo bi se ponašati pristojno i sukladno poslovniku u saboru. Kolega Lovirnović, izvolite.
Gospodine predsjedniče, ovdje, pitao bi gospodina premjera o jednoj stvari, radi se o skrivanju informacija, da iskoristim priliku.
Ne, ne ali, kolega Lovrinoć, ne možemo tako razgovarati, bile su šanse.
Postoji izvještaj Ministarstva financija, … [[Govornik se ne razumije.]] zašto ga skrivate, je li kriminal … [[Upadica se ne čuje.]] i korupcija u pitanju Uljaniku, molim vas odgovorite javnosti ovdje.
Dajem vam opomenu. Kolega Lovrinović pa ne možete tako se ponašati [[Upadica Lovrinović: Pa vi ste učinili sve da Poslovnik napravite da mi u ime građana ne možemo pitat ništa]] Postoji Poslovnik Sabora i sukladno njemu ćemo se ponašati [[Upadica Lovrinović: Evo gospodin Plenković stalno govori da će se borit da institucije rade…]] Kolega Lovrinović ja vam dajem drugu opomenu [[Upadica Lovrinović: Recite molim vas što je sa izvještajem iz Uljanika?]] Ja ću zaključiti raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti sa nadom da ćemo se ponašati parlamentarno i da ćemo uistinu poštivati Poslovnik, a ne nastupati na ovakav način stvarajući estradu od Hrvatskog sabora. Hvala vam lijepa. Zahvaljujem premijeru i članovima Vlade i prelazimo na sljedeću točku
Prelazimo sada na glasovanje o raspravljenim točkama Dnevnog reda. Prvo: Godišnje izvješće Vlade RH, podnositelj je predsjednik Vlade RH, a rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke, liberalnih demokrata, Kluba zastupnika Hrvatske demokršćanske stranke, Hrvatske socijalno liberalne stranke i Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Kluba zastupnika Nacionalnih manjina, Kluba zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke i Kluba zastupnike Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. Prihvaća se godišnje izvješće Vlade RH 1. Održavaju se mjere Vlade RH koje su iznesene u godišnjem izvješću predsjednika Vlade RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za i 52 glasa protiv donijet zaključak kako su ga predložili klubovi zastupnika.
prelazimo na sljedeću točku, a to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu, drugo čitanje, P.Z. broj 338. …/Govornici pričaju u isti glas./… Kolega Maras, jer vi zbilja želite da vas ja izbacim? Jer to želite? … [[Upadica se ne čuje.]] Pa dajte budite pristojni. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ja se ne derem, ali dajte budite pristojni, to je stvar kućnog odgoja. … [[Upadica se ne čuje.]] Da se ne viče sa mjesta, o tome pričam. Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85 Ustava RH i članka 172 u svezi s člankom 190 Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197 Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. …/Govornici pričaju u isti glas./… Možemo li? Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava Majda Burić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskome saboru. Dakle pred nama je konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu. Prije svega imam potrebu naglasiti da je cilj ovog zakona prevencija i sprečavanje ozljeda na radu, kao i jačanje sustava zaštite na radu te administrativno rasterećivanje gospodarstva. Kao što svi znamo zaštita na radu je proces kojim treba vrlo ozbiljno, odgovorno i kontinuirano upravljati jer su život i zdravlje vrednote od posebnog društvenog značaja koji nemaju cijenu, ali imaju ogromnu vrijednost što je prepoznato i u odredbama Ustava RH, dakle govorim o članku 21 i članku 70 dakle zdravlje i život Ustavne su kategorije. Izmjene i dopune ovoga zakona neće utjecati na smanjenje stupnja sigurnosti i zaštite zdravlja radnika, ali će osigurati određeno administrativno rasterećivanje poslodavaca. Naime primjena pravila zaštite na radu na mjestima rada usklađena je sa svim direktivama EU na području sigurnosti i zaštite zdravlja na radu. Povod za izradu ovog prijedloga, o čemu smo razgovarali i prilikom prijedloga zakona u prvom čitanju, proizašao je iz akcijskog plana Vlade RH za administrativno rasterećivanje gospodarstva iz siječnja 2017. godine, a koji je obuhvatio i pitanja iz područja zaštite na radu. Dakle ovim konačnim izmjenama i dopunama smanjuje se učestalost održavanja sjednica odbora zaštite na radu sa najmanje jednom u 3 mjeseca na najmanje jednom u 6 mjeseci i to je obaveza samo za poslodavce koji zapošljavaju preko 50 radnika, što nikako ne znači da se odbor ne može sastajati i češće ukoliko procijeni potrebu za time. Zakon propisuje samo minimum, a o tome koliko će se zaista puta odbor sastati ovisi zaista o specifičnim situacijama i o prirodi posla. Također dopunjuje se i prekršajna odredba u vezi sa neodržavanjem redovnih sjednica odbora. Također smanjuje se i broj osposobljenih radnika za pružanje prve pomoći i to u odnosu na ukupan broj radnika. Do sad je to bio jedan osposobljen na 20 radnika, a ove izmjene donose jedan osposobljen na 50 radnika, sa napomenom da uvijek i na svakoj lokaciji poslodavca i u svakom trenutku mora biti najmanje jedan radnik osposobljen za pružanje prve pomoći. A također se dopunjuje i odredba po kojoj poslodavac sve radnike o tome mora i informirati. Dakle ovdje treba posebno naglasiti da će se realna racionalizacija u tom smislu dogoditi kod poslodavaca koji posluju isključivo na jednoj lokaciji. Radi otklanjanja pravne nesigurnosti kod poslodavca izostavlja se pojam teške ozljede na mjestu rada te se propisuje obveza prijave događaja na mjestu rada koji poslodavac ima obavezu prijaviti budući da je neprijavljivanje takvoga događaja sankcionirano kao prekršaj. Utvrđuje se značenje pojma odmah, odnosno trenutak prijavljivanja događaja inspekcijskom nadzoru ako je zbog ozljede na radu radnik zbrinut na liječenje u zdravstvenu ustanovu. Dakle trenutak obveze prijavljivanja utvrđuje se odmah po zbrinjavanju osobe na liječenje u zdravstvenoj ustanovi. Također se reducira i obaveza posjedovanja dokumentacije i zaštite na radu i to na privremenim gradilištima u odnosu na trajanje radova na gradilištu. Rok izvođenja radova od 30 dana produžen je na rok izvođenja radova od 60 dana. Odredbe iz ovoga zakona ne odnose se na obrtnika koji obrt obavlja sam, kao niti na poslodavca kojeg zastupa jedna fizička osoba koja je ujedno i jedini radnik kod poslodavca, dakle ovdje se administrativno rasterećuju samo zaposlene osobe, obrtnici i poduzetnici koji su jedini zaposlenici toga subjekta, ali se time nikako ne ukida njihovo pravo na provođenje zaštite na radu. Oni su se ipak dužni pridržavati ovoga zakona u slučaju kada zajedno sa drugom osobom ili više njih obavljaju radove na istom mjestu rada što je u skladu i sa Direktivom 92/57. Također treba naglasiti da je 25. svibnja 2018. g. održano prvo čitanje a promjene u odnosu na to čitanje su slijedeće. Dakle, dopunjena je odredba članka 4. prijedloga zakona u kojem se navodi da se pri obavljanju pojedinih specifičnih poslova kao što su OS RH, policija, vatrogasci, pirotehničari itd., zaštita na radu se tada uređuje posebnim propisima ili priznatim pravilima zaštite na radu a ne posebnim zakonima. Naime, zbog same prirode posla, ljudi koje sam navela odnosno ovih djelatnosti, razvodno je da oni u startu ne mogu zadovoljiti prvo opće načelo prevencije a to je izbjegavanje rizika jer oni ustvari u svojim poslovima idu ka riziku i suočavaju se s njime a na sve ostale aktivnosti i poslove gdje ne postoje specifičnosti koje bi bile u koliziji sa općim načelima prevencije, naravno da se primjenjuje odredbe propisa donesenih temeljem Zakona o zaštiti na radu. Također prihvaćena je i sugestija saborskog Odbora za zakonodavstvo da se propisi koje donosi ministar nadležan za zdravstvo, temeljem Zakona o zaštiti na radu, odnose uz prethodnu suglasnost a ne uz prethodno mišljenje ministra nadležnog za rad. Također prihvaćen je i prijedlog socijalnih partnera nakon održane 75. sjednice Povjerenstva za zakonodavstvo, kolektivne pregovore i zaštitu prava gospodarskog-socijalnog vijeća kojim se termin „liječenje u zdravstvenoj ustanovi“ dodatno precizira i zamjenjuje s terminom „liječenje u stacionarnoj zdravstvenoj ustanovi ili dnevnoj bolnici“ čime se ustvari sama preciznije određuje mjesto liječenja u odnosu na klasifikaciju zdravstvenih ustanova. Također valja reći da je Vlada RH 2. kolovoza 2018. g. donijela zaključak o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba sa javnim ovlastima među koje je uvršten i Zavod za unaprjeđivanje zaštite na radu čije je osnivanje i nadležnost uređeno odredbama članka 83. do 88. Zakona. Upravo zbog toga bilo je bilo je potrebno doraditi konačni prijedlog ovoga zakona i to u cilju stvaranja zakonodavnog okvira za provođenje spomenutog zaključka. Ovdje treba posebno naglasiti da se zavod koji sam spomenula, ne ukida već s zbog racionalizacije poslovanja, smanjuje broj zavoda, agencija itd., a u ovom slučaju Zavoda za unaprjeđivanje zaštite na radu. Što to znači? To znači da će resorno ministarstvo, Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava, preuzeti sve poslove, sve zatečene radnike, imovinu, pismohranu, opremu i drugu dokumentaciju i sredstva za rad te da neće doći ni do kakvog zastoja u obavljaju tekućih poslova ili padu kvalitete, već upravo suprotno. Vlada RH će nakon stupanja na snagu Zakona, urediti unutarnji ustroj Ministarstva rada i mirovinskoga sustava u odnosu na prestanak rada Zavoda i preuzimanje njegovih radnika u sustav MRMS-a odnosno Ministarstva rada i mirovinskog sustava. Također valja napomenuti da iz sastava Nacionalnog vijeća za zaštitu na radu po svojoj funkciji, izrazit ću se slikovito, otpada ravnatelj Zavoda, budući da Zavod ide pod kapu ministarstva pa se stoga zadržava postojeći broj od 7 članova nacionalnog vijeća ali na način da ga čine 2 predstavnika koje predlaže ministar nadležan za rad, jedan predstavnik kojeg predlaže ministar nadležan za zdravstvo i po dva predstavnika poslodavac i dva predstavnika radnika koji predlažu reprezentativne udruge poslodavaca i radnik više razine prema posebnom propisu. Napominjem da članovi spomenutog nacionalnog vijeća ne dobivaju nikakvu naknadu za rad već samo naknade putnih troškova ukoliko je to potrebno. Evo za kraj, rekla bi samo da se ozljede ne događaju, one su uzrokovane što je ovaj zakon i prepoznao i upravo zbog toga, jedan od najbitniji ciljeva i ovog zakona jest upravo prevencija i sprječavanje ozljeda te unaprjeđivanja sustava zaštite na radu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, imamo priličan niz replika, krenimo redom, prvi je poštovani zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, dugo sam saborski zastupnik ali u životu nisam čuo ciničnije obrazloženje jednog zakonskog prijedloga. Dakle, vi ste rekli na kraju da je cilj ovog zakona unaprijedi zaštita na radu. Ja vas molim da mi pročitate samo jedan članak ovog zakona koji ste predložili zbog kojeg će zaštita na radu biti kvalitetnija, bolja i uspješnija. Da mi kažete koji ste to model koristili procjene učinka ovih propisa i ušteda koje ćete ostvariti administrativnim rasterećenjem gospodarstva koji će povećati kvalitete zaštite na radu. Dakle, nigdje, ni u jednom članku, ni u jednoj rečenici ovog zakona nema poboljšanja zaštite nadu. Ja ću vas podsjetiti, radnik je poginuo u tvornici cementa u ožujku 2018., u Vrsaru padnu sa skele u travnju 2018., trojica radnika poginula su u Čepinu tijekom rada na kanalizaciji u lipnju 2018., svakih 10 minuta događa se jedna ozljeda. Ovaj zakon treba poderati.
Odgovor poštovane državne tajnice.
Zahvaljujem. Poštovani i uvaženi gospodine Jovanoviću, dakle u koliko ste dobro čitali zakon i obrazloženje, onda ste vidjeli d ste radi o akcijskom planu za rasterećivanje gospodarstva, nositelj je Ministarstvo gospodarstva, postoje metode po kojima se računa upravo to rasterećenje. Kad govorimo o rasterećenju unutar ovoga zakona onda oni iznosi samo na Odboru za zaštitu na radu oko 180 000 kuna. Dakle sve je jako dobro izračunato u lipu, u decimalu i Ministarstvo gospodarstva koje je koordiniralo ovu prvu fazu akcijskoga rasterećenja, ima izračune po točno unaprijed poznatoj metodologiji i ukoliko želite, mogu vam to i predstaviti i pokazati na koji način izgleda. A kad ste spomenuli broj osoba …
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Saše Đujića, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice, ja sam pažljivo čitao zakon, pažljivo sam slušao vaše uvodno obrazloženje, moram reći da ste tri puta u uvodnom obrazloženju spomenuli administrativno rasterećenje poslodavaca i četiri puta riječ racionalizacija. Meni je žao zbog toga jer ovaj zakon je sve osim onoga što bi trebalo se zvati ušteda, racionalizacija i administrativno rasterećenje. Ovaj zakon je zakon koji bi trebao brinuti o sigurnosti radnika u RH i njihovom zdravlju a vi ste sada sa svim ovim odustajanjima i restrikcijama o njemu, napravili da ne samo da im je ugroženo zdravlje i sigurnost, nego više gotovo pa je ni nemaju. I nažalost nakon donošenja ovog zakona, Hrvatska više neće biti samo zemlja jeftine radne snage kao što to često govori naš premijer nego i zemlja u kojoj radnici nisu sigurni na svom radnom mjestu i u kojem je ugroženo njihovo zdravlje na radu. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovane državne tajnice.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine Đujiću, ako ste dobro slušali, a vjerujem da jeste, brojali ste riječi pa ste onda mogli pobrojati i riječi sigurnost i unaprjeđivanje, dakle još jedanput ću ponoviti, ukoliko niste čuli, cilj je ovog zakona prije svega, prevencija i unaprjeđivanje sustava zaštite na radu ali isto tako i rasterećivanje i racionalizacija poduzetnika i vjerujem da protiv toga nema ništa iako ste evo sada iznijeli svoje negodovanje. Međutim, ono na što sam ostala dužna odgovor jest upravo broj prijavljenih ozljeda na radu u RH, u 2017. g. njih je bilo 17 768, od toga 14 431 ozljeda na radu upravo na mjestu rada dok ozljeda na radu koje se događaju pri dolasku na posao i odlasku na posao rastu i iznose 3 337. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gospođo državna tajnice, vi ste sada u odgovoru na repliku još jednom rekli upravo suprotno od onoga šta bi trebala biti intencija ovog zakona, znači parafiskalno rasterećenje, smanjenje troškova poslodavca, ja vas molim, da kao što je maloprije rekao gospodin Jovanović, navedete jednu mjeru u odnosu na postojeći zakon koja će omogućiti veću sigurnost radnika na poslu. Znači to je ono što želimo čuti. Ne želimo čuti d je inicijativa od Ministarstva gospodarstva jer g vi ovdje branite, ne želimo čuti da će se za 180 000, vjerovatno je to lapsusu, možda 180 milijuna kuna smanjiti određeni troškovi gospodarstvu, želimo čuti kako će taj zakon poboljšati sigurnost radnika na poslu u odnosu na postojeći odnosno kako će te izmjene to pomoći. Molim vas da nam kažete jednu konkretnu mjeru koja se u tom zakonu mijenja koja će to postići. Hvala lijepo.
Odgovor poštovane državne tajnice.
Poštovani gospodine Maras, evo vrlo, vrlo konkretno. Jedna od mjera jest upravo sudjelovanje radnika u donošenju procjena rizika ali isto tako i sankcioniranje ukoliko se to ne dogodi.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Miranda Mrsića.
… [[Govornik nije uključen.]] ispričavam se, smijeh me uhvatio jer ovo što vi govori državna tajnica je najveća glupost koju sam čuo i žao mi je što kolege koji sjede pored nje ne sufliraju joj malo bolja objašnjenja jer ovaj Zakon o zaštiti na radu je samo sve ono što nije trebalo biti jer ovo što sada ministarstvo predlaže, nema ništa od unaprjeđenja jer ukidanje Zavoda za unaprjeđenje zaštite na radu znači da će ostati Hrvatska bez krovne organizacije koja se bavi zaštitom na radu. Koliko košta taj zakon? 3 milijuna kuna se izdvaja za Zavod za zaštitu i unaprjeđenje na radu, 2 kune po radniku, to vi ukidate, dakle te 2 kune su vam nešto što trebate uzeti radnicima, pa kako vas nije sramota? Zbog čega HDZ nalijeće na Zakon o zaštiti na radu? Njega treba unaprijediti, on nije trošak. On je život, gospođo državna tajnice.
Hvala. Odgovor poštovane državne tajnice.
Poštovani i uvaženi gospodine zastupniče Mrsiću, dakle podsjetit ću vas da zaključak koji je donijela Vlada se ne odnosi na ukidanje i da ste dobro čitali onda bi st vidjeli da se radi o smanjenju broja agencija, fondova itd. Da ste dobro čitali onda biste vidjeli da se radi o 54 javne ustanove Zavoda itd. i da se Zavod za unaprjeđivanje zaštite na radu ne ukida, da se ukidaju kao što lijepo piše, a mogli ste to pročitati, isključivo dva subjekta, da se prodaje jedan i da se gasi jedan, sve ostalo a u ovom konkretnom slučaju Zavoda za unaprjeđivanje zaštite na radu, on dolazi pod kapu ministarstva. Da ste dobro čitali onda biste vidjeli. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ja mislim da bismo mi ovdje u ovom Visokom domu trebalo ozbiljno i odgovorno razgovarati i ja na taj način pristupam. I vama i svima ovdje.
Hvala, nemojmo vikati iz klupe. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državne tajnice, svakom tko dođe sa zakonom i ministarstvom i gdje ima bilo što vezano uz inspekciju, ja postavljam jedno vrlo jednostavno pitanje a glede toga je i u izvješću o radu proteklih godinu dana premijer danas rekao da će biti jedan veliki inspektorat i da će on biti osnovan krajem godine. I do sad nisam uspjela shvatiti koji će to inspektori ići tamo. Pa me zanima, da li će inspektori s aspekta zaštite na radu ostati u resoru vašeg Ministarstva ili će oni ići u taj veliki inspektorat? Do sad ni jedno ministarstvo nije reklo za svoje inspektore da će ići, pa me živo zanima koji će biti, ali krajem godine ćemo valjda i dobiti taj zakon pa ćemo imati prilike vidjeti. Dakle, vrlo jednostavno pitanje. Inspektori koji su s aspekta zaštite na radu da li ostaju inspektori u sklopu vašeg Ministarstva ili oni idu u veliki inspektorat?
Hvala. Odgovor poštovane državne tajnice.
Poštovana gospođo Mrak-Taritaš, prije svega podsjetila bih da je ovdje tema Konačni prijedlog zakona o zaštiti na radu. Ono što mogu reći o inspektoratu u našoj nadležnosti jest da su oni tijekom 2017. godine obavili 1905 inspekcijskih nadzora povodom obavijesti o ozljedama na prostorima poslodavca, od toga 1730 nadzora povodom obavijesti o smrtnim i teškim ozljedama. Dakle, rezultati Inspektorata rada su predamnom, mogu vam ih predočiti, a sve ostalo što ste me pitali nije nikako predmet Konačnog prijedloga zakona o zaštiti na radu. Ono što mogu ovom prilikom jest da naši inspektori rade jako dobar posao, da imaju tzv. jedinicu koja je na raspolaganju od 0 do 24 sve dane u tjednu kako bi reagirali upravo u hitnim i smrtnim slučajevima.
Hvala lijepa. Sljedeće replike poštovanog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovana državna tajnice, moram ocijeniti da je ovaj zakon i postupak donošenja zakona na žalost korak nazad u dosegnutoj razini zaštite na radu u Republici Hrvatskoj. Prvo, činjenica je da u članku zakona piše da je ravnatelj, sadašnji ravnatelj Zavoda dužan u roku, po donošenju ovog zakona ugasiti podnijeti zahtjev za gašenje Zavoda za zaštitu na radu. To znači da on nestaje, a ljudi će se pripojiti ministarstvu. Nismo mi postavljali pitanje ljudi, nego pitanje Zavoda za unapređenje zaštite na radu kao autonomne institucije. Ne možete govoriti da nešto unapređujemo, a ono što je bilo, trebalo biti nositelj unapređenja gasimo. I principa radi, ovaj se zakon donosi i predlaže bez suglasnosti socijalnih partnera u Republici Hrvatskoj u izostanku rada Gospodarsko-socijalnoj vijeća, a to je pametnom dosta. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane državne tajnice.
Poštovani gospodine Hrelja, zahvaljujem na pitanju. Dakle, prije svega moram još jedanput naglasiti da se vezano uz Zavod za unapređivanje zaštite na radu mijenja samo forma, a kvaliteta ne. Kvaliteta ostaje ista, dapače, i dalje želimo unapređivati taj segment. Osim toga, pitali ste me za socijalne partnere, ono na što bih voljela podsjetiti da je od prvog čitanja da su pribavljena sva prethodna mišljenja, da je održano pet radnih skupina od svibnja do rujna 2017. godine, provedena dva kruga e-savjetovanja sa zainteresiranom javnošću, GSV se sastao 3.5., bila su pozitivna mišljenja sa izdvojenim mišljenjem NHS-a. Znate i sami da je 2. kolovoza 2018. godine bio donesen zaključak Vlade o kome sam malo prije govorila i temeljem toga Ministarstvo se uskladilo.
Hvala. Sljedeća replika poštovane zastupnice Marije Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, pa evo ja bih vas molila zaista da mi probate objasniti to što ste sad u ovom zakonu i Konačnom prijedlogu zakona unatoč svim primjedbama koje su bile u prvom čitanju, a koje se odnose na izuzimanje samozaposlenih osoba iz odredbi ovog zakona i primjene odredbi ovog zakona, da mi objasnite kako to da se one moraju primjenjivati, dakle, odredbe se moraju primijeniti čim čovjek, dakle, netko ima zaposlenu jednu osobu, znači na jednoj mikropoduzetnika, a na osobu koja samu sebe zaposli, dakle, samozaposlenu osobu to se ne primjenjuje već ste prepustili jednoj svijesti, savjesti i vlastitoj odgovornosti koju tumačite sukladno Ustavu? Isto tako, i dvije se, ovo se primjenjuje dakle, na dvije samozaposlene osobe. Pa objasnite mi tu razliku zbog čega izuzimate samozaposlene osobe?
Hvala. Odgovor poštovane državne tajnice.
Dakle, poštovana gospođo Alfirev, kao što sam rekla uvodno zbog upravo rasterećivanja i benefita mirkopoduzetnika rasterećujemo samozaposlene osobe odnosno, one koji su ujedno i jedina pravna osoba koja je u tom subjektu radnik. Međutim, to nikako ne znači u koliko, da oni imaju upravo jednog SOR-ovca, odnosno osobu koja im je na stručnom usavršavanju i koja je kod njih taj zakon se samim time počinje odnositi na njih. Dakle, u koliko za njih radi jedna osoba ili više njih pa da je upravo SOR-ovac, to se počinje odnositi na njih. A što se tiče samozaposlenih, odnosno te jedne osobe eto naš je stav da je to dobra mjera i da je to dobro rasterećivanje.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovana tajnice. Administrativno rasterećenje obrtnika, čestitam, mislim da je to dobar put i posebno ovih mali koji sam sebe zapošljava ili jednog ili dva. I mislim da ova Vlada u ovoj godini je dosta toga doprinijela. Međutim, ozljeda na radu i ostalo, to ima i propisi koji svi znamo kakvi su i tu se možemo pridržavati svi mi obrtnici i poduzetnici. Međutim, ima jedna stvar što nije dobra možda u našem sustavu, obrtnik, samostalni obrtnik kada dođe u problem i dođe u jednostavno nemogućnost rada on ne može se prijaviti na biro, ne može biti na birou, ne može imati ista prava kao i drugi koji odlaze na biro što bi po mom mišljenju trebalo. Iako odgovara svojom imovinom, odgovara svojom kompletnom imovinom dok poduzeća i d.o.o. oni to nemaju. Prema tome, to bi trebalo staviti možda u zakon da obrtnici mogu određeno vrijeme biti kada nisu dovoljno solventni biti na zavodu za zapošljavanje. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane državne tajnice.
Poštovani gospodine Mišiću prije svega želim reći da mi je drago da ste postavili pitanje jer i sami ste poduzetnik, pa jako dobro znate sa kakvim se to izazovima suočavaju poduzetnici. Ono što želim najprije odgovoriti jest da imaju pravo ti ljudi kada zatvore obrt prijaviti se na Hrvatski zavod za zapošljavanje. Dakle, drago mi je da ste prepoznali važnost i ovoga Zakona i rasterećivanja poduzetnika, ali isto tako i podizanja razine zaštite na radu. Osim toga ono što bih ovom prilikom voljela naglasiti jesu mjere aktivne politike zapošljavanja Ministarstva rada, mirovinskoga sustava za koje smo u ovoj godini izdvojili 2 milijarde i 600 milijuna kuna. Sveukupno u dvije godine obnašanja odgovornosti Vlade 4 milijarde i 500 milijuna kuna što je nikada više u povijesti Republike Hrvatske. I mislim da te brojke dovoljno govore koliko je ovoj Vladi, ovom Ministarstvu stalo zaista do zapošljavanja.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Poštovani predsjednik Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo je na svojoj 37. sjednici održanoj 26. rujna raspravljao o Konačnom prijedlogu ovoga Zakona i Odbor je navedeni akt raspravio sukladno članku 83. Poslovnika Hrvatskoga sabora kao matično radno tijelo. Odboru su dostavili primjedbe na navedeni akt Nezavisni hrvatski sindikati i prof. Marinko Učur, imenovani član Odbora. U uvodnom izlaganju predstavnica predlagatelja obrazložila je osnovne razlike između rješenja ovoga Zakona u odnosu na rješenje iz prijedloga prvog čitanja zakona. Pritom je istaknula da se sukladno zaključku Vlade Republike Hrvatske od 2. 8. ove godine koji se odnosi na ukidanje i smanjenje broja agencija i zavoda, ukida Zavod za unapređenje zaštite na radu te da će poslove Zavoda preuzeti Ministarstvo rada i mirovinskog sustava. Budući da su akcijskim planom Vlade Republike Hrvatske za administrativno rasterećenje gospodarstva od siječnja 2017. utvrđene mjere za racionalizaciju pojedinih obveza iz područja zaštite na radu, pristupilo se odgovarajućim izmjenama i dopunama zakona. U raspravi je naglašeno kako je cilj predloženog zakona racionalnija provedba obveza iz područja zaštite na radu, što će u konačnici pridonijeti rasterećenju gospodarstva. U raspravi su, također u raspravi je naglašeno da predložene izmjene i dopune neće utjecati na smanjenje stupnja sigurnosti i zaštite radnika na mjestu rada odnosno neće se povećati rizik od nastanka ozljeda na radu i profesionalnih bolesti. U raspravi su iznijete i sljedeće primjedbe, prijedlozi mišljenja. Prilikom izrade zakona izostao je po tvrdnji sindikata socijalni dijalog odnosno nisu konzultirani socijalni partneri sindikati, stoga bi predloženi zakon trebalo povući iz procedure. Izuzimanje obrtnika od primjene odredbi Zakona o zaštiti na radu, po mišljenju dijela članova Odbora je loše rješenje tim više jer samozaposlene osobe mogu raditi i sa opasnim kemikalijama, biološkim agensima i strojevima. Samozaposlene osobe morale bi primjenjivati barem opća načela prevencije i pravila zaštite na radu. Nadalje, odredbe kojima se smanjuje učestalost održavanja sjednica Odbora za zaštitu na radu sa 4 na 2 godišnje je neopravdano, kao i na smanjenje broja radnika osposobljenih za pružanje prve pomoći. Dio članova Odbora je mišljenja da predloženi zakon nije uspostavio ravnotežu između zaštite radnika i rasterećenja poslodavca odnosno rade se uštede na štetu zdravlja radnika. Nadalje, prijepor izaziva i predloženo rješenje o prestanku rada Zavoda za unapređenje zaštite na radu te preuzimanje poslova Zavoda od strane Ministarstva rada i mirovinskog sustava, a u raspravi je više puta naglašeno da sigurnost i zaštita zdravlja predloženim zakonom nije smanjena, već se radi samo o administrativnom rasterećenju poslodavca što je rekla ovdje i državna tajnica. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova, sa 7 za, 2 protiv i 1 suzdržan odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. I prvi Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Mladen Karlić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice sa suradnicima, cijenjene kolegice i kolege. Evo, pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu. Ovim se zakonom uređuje sustav zaštite na radu u Republici Hrvatskoj, nacionalna politika i aktivnosti, pravila osnovne prevencije i zaštite na radu, obveze poslodavaca, djelatnika, radnika znači, povjerenika i sve što je vezano uz zaštitu na radu. I naravno da je ovo jedan zakon koji je evo već na snazi od prije i naravno koliko se sjećam kroz raspravu veći dio zastupnika je govorio da je on solidno izrađen. Pred nama su sada izmjene i dopune i to iz nekoliko razloga. Prvi razlog evo koliko je nekoliko puta već naveden, to je radi provođenja akcijskog plana Vlade Republike Hrvatske za administrativno rasterećenje gospodarstva od siječnja 2017. kojim se htjelo malo racionalizirati, pomoći poduzetnici, smanjiti one obveze sve koje imaju i razne namete parafiskalne. Drugi razlog zbog čega se ide u ovu izmjenu je i zaključak Vlade Republike Hrvatske od 2. kolovoza kojim se prihvaća prijedlog smanjenja ovih brojnih agencija, zavoda, fondova, pa evo tako i Zavod za unapređenje zaštite na radu koji prelazi sada u sustav Ministarstva. I treći razlog za kojeg, zbog kojeg se donosi zakon je da bi se druge zakonske obveze kao što je stručno usavršavanje stručnjaka zaštite na radu uredile na način da se njihova provedba osigura bez vođenje upravnog postupka kao da se i jasnije propišu pojedine obveze poslodavca, naročito one za čije provođenje su propisane prekršajne mjere. Izmijene i dopune ovog zakona neće utjecati na smanjenje stupnja sigurnosti, ne bi trebale utjecati na smanjenje sigurnosti zaštite zdravlja i zaštite zdravlja radnika na mjestu rada kod poslodavca, odnosno ne bi trebali povećati rizik od nastanka ozljeda na radu, profesionalne bolesti, bolesti vezanih sa radom. Osigurat će se određeno administrativno rasterećenje poslodavca. Ono što je isto bitno da primjena pravila zaštite na radu na mjestima rada usklađena su sa direktivama Europske unije na području sigurnosti zaštite zdravlja na radu. Znači sav ovaj zakon naš je usklađen sa svim pravilima i direktivama Europske unije, znači nismo nigdje pogriješili odnosno, imamo sve ono što i treba. Ali cilj prvenstveni je ipak rasteretiti gospodarstvo i pomoći u ovim vremenima znači da bi osnažili gospodarstvo, a onda ćemo time pomoći i radnicima. Ono što je isto važno, uočena je potreba dorade i dopune pojedinih odredaba u smislu jasnijih formulacija zakona posebno kod obavljanja pojedinih specifičnih poslova gdje se ne mogu u cijelosti primijeniti opća pravila prevencije. Također zakonom su obuhvaćena i pitanja zaštite na radu obrtnika i samozaposlenih osoba što je evo već i govoreno, rečeno zapravo i kroz ove brojne replike. Ali budući da je procjena rizika polazište za provedbu zaštite na radu, a procjena rizika od oštećenja obuhvaća utvrđivanje odnosa između razine izloženosti štetnom čimbeniku i njegova učinka na organizam u obliku patoloških promjena, odnosno bolesti ili ozljeda koje se mogu dogoditi. I to je zapravo ono što je najvažnije, što je cilj, smanjiti rizik koji se može dogoditi na mjestu rada i tako zapravo osigurati zaštitu radnicima, a onda indirektno poslodavcima i svima drugima. Zato je važno da svi radnici, naravno i vodstvo tvrtke sudjeluje i bude uključeno u procjenu rizika i mislim da je to zapravo i zadaća svake tvrtke, svake osobe koja radi da pomogne da rad bude što sigurniji, da bude što zdraviji sa što manje bilo kakvih rizika koji bi mogli nastati na radnome mjestu. I u tom bi se naravno i radnici trebali puno snažnije uključivati, odnosno razviti ta svijest koliko su zapravo oni važni, koliko mogu pomoći u toj procjeni rizika, koliko mogu pomoći da se svi ti rizici smanje i zapravo dovede do što veće sigurnosti, što manjeg broja ozljeda na radnom mjestu. Također predviđeno je usklađivanje pojedinih odredaba zakona s odredbama Zakona o radu, Zakona o ograničavanju duhanskih i srodnih proizvoda koji se evo proširuje što je izuzetno važno za nepušače. Ovim zakonom se usklađuje i sastav članova Nacionalnog vijeća za zaštitu na radu, sa izmjenama ovog zakona vezanim uz ukidanje Zavoda za unapređenje zaštite na radu, te radi uključivanja u njegov sastav člana koji će predstavljati segment zaštite na radu. Ovim se Prijedlogom izmjena i dopuna zakona uređuje evo neke stvari koje i pojmovi pa ću samo neke od njih navesti, znači to je pojam bolesti u vezi sa radom, koji se spominje u Zakonu o zaštiti na radu, ali bez pojašnjenja značaja. Utvrđuje se … ne primjenjuje na obrtnike koji obrt obavlja sam, kao nit na poslodavca kojeg zastupa jedna fizička osoba koja je ujedno i jedini radnik poslodavca, što je isto tako već rečeno. Preoblikuje se odredba u vezi s uređenjem provedbe zaštite na radu prigodom obavljanja pojedinih specifičnih poslova kod kojih je njihova posebnost u proturječnosti s primjenom načela prevencije. A to su znači policija, pirotehničari, vojska, vatrogasci i sl. službe koje zapravo idu na takva mjesta gdje postoje veliki rizici. Obvezuje se poslodavac da u … radnika, odnosno njihovih predstavnika … procjenjivanje rizika ima dokumentirane informacije. Smanjuje se učestvovanje, održavanje redovnih sjednica odbora zaštite na radu sa jednom u 3, sa jednom u 6 mjeseci. Smanjuje se broj sposobnih radnika za pružanje prve pomoći na ukupan broj sa jednog na 20, na jednog 50. E sad, to je vidim izazvalo dosta rasprave u prvom čitanju obzirom da 30 godina radim kao instruktor prve pomoći za vozače i za radnike, svjestan da vrlo malo je ljudi koji kad dođu na taj tečaj, bilo kao vozači, bilo kao radnici to morat imat zbog posla, vrlo malo je onih koji su ozbiljno za to zainteresirani i na žalost, evo to je problem koji moramo staviti u svijest svakog čovjeka da je osnova nešto, osnova nekakve zdravstvene kulture znati pružit prvu pomoć i to mislim da bi trebalo biti nešto što bi se trebalo učiti u školama, da ovdje na ovome ako će to dovesti do rasterećenja i pomoći poduzetnicima ali je vrlo bitno ovo što je kasnije naznačeno znači da uvijek mora biti na gradilištu jedna osoba bez obzira koliko ima, znači mora biti više osoba koje će znati dobro pružiti prvu pomoć i naravno na svakom gradilištu i svakoj smjeni tako da se ne može dogoditi da piše jedan, a zapravo mora biti više osoba ako je radno mjesto odnosno tvrtka takva da ima više gradilišta ili više smjena u kojima će trebati nekoliko osoba bez obzira na broj radnika. Tako da time možemo, zapravo ono što je bitno da bude pokriveno uvijek gradilište sa osobom koja zna pružit, ali kad bi ta osoba znala stručno pružit prvu pomoć kako se zapravo traži znači da bi trebala znati i nešto više od one osnovne pružanja prve pomoći posebno vezano uz specifičnost posla na radnom mjestu na kojem se zapravo nalazi za koji je zadužena za pružanje prve pomoći. Ali ono što je vrlo važno da svaka osoba bi zapravo trebala znati prvu pomoć i to bi trebalo biti nešto kao što su i osnove nekakve opće kulture. Pojam radne sposobnosti zamjenjuju se zdravstvenom sposobnosti. Budući da pitanje radne sposobnosti nisu predmet ovog zakona, preoblikuju se prekršajne odredbe u vezi izrade elaborata zaštite na radu, prijave početka … radova, izrade plana, izvođenja radova, izrade procjene rizika te obavljanje poslova zaštite rada od strane ovlaštene osobe. Dopunjuje se i prekršajna odredba u vezi izrade procjene rizika za slučaj kad se izradi procjena u kojoj nisu sudjelovali radnici, odnosno njihovi predstavnici. Evo ono što mislim da je vrlo važno znači da da ovaj zakon ima cilj i rasteretiti tj. pomoći malo gospodarstvu, ali da neće narušiti sprječavanja ozljeda na radu i preventivno djelovanje unapređenja zaštite na radu odnosno da je zaštita na radu nešto što je vrlo važno i ozbiljno i da svaki djelatnik, svaki zapravo član te tvrtke, obrta ili pravne osobe bi trebao doprinijeti da budu svi što bolje zaštićeni odnosno da je što manji rizik od nastanka bolesti. Evo, u tom smislu Hrvatska demokratska zajednica će Klub podržati ovaj prijedlog Konačnog zakona o zaštiti na radu.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Glasa i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice sa suradnicima. Dakle, kako sam i u početnoj replici rekao u odnosu na 2002. godinu kada je ovaj Zakon ispregovaran sa socijalnim partnerima, dakle, ovo nije zakon koji je donio netko na štetu drugoga, nego su socijalni partneri sjedili i dugo raspravljali što je dobro za sustav zaštite na radu a ne što je poseban interes ili poslodavaca, ili sindikata ili Vlade i našli su zajedničko rješenje. I te 2002. godine je usvojen zakon koji je i sada i bez obzira na ove izmjene će biti negdje 95% tog zakona koji je usvojen 2002. godine, bez obzira na ove promjene, ona suština zakona i duh zakona će ostati isti. Ja samo reagiram burno kada znam koliko ovu oblast cijene u Europi, kada znam koliko možemo eventualno povući sredstava iz Europskog socijalnog fonda na temu zaštite na radu i zdravlja na radu da možemo raditi tuđim novcem odnosno voziti na tuđi benzin i davati publikacije i baviti se preventivom iz zaštite na radu, pa mi nikako nije jasno zašto onda a to je uvjet Europe da se daje taj novac institucijama koje su utemeljene na tripartitnom socijalnom dijalogu, a ne da je to samo isključivo pod kontrolom Vlade i ministarstava. Dakle, u tom participativnom modelu to se favorizira iz Europe i ja ne razumijem zašto smo morali ići na ukidanje odnosno pripajanje Ministarstvu Zavoda za unapređenje zaštite na radu i Zavoda za zaštitu zdravlja i sigurnost na radu. Ako je netko htio uštedjeti, onda je mogao spojiti ta dva zavoda i eventualno tu napraviti određenu racionalizaciju, ali ne ukinuti ih. Tko god tvrdi da nema ukidanja griješi, jer u člancima zakona stoji izričito rečeno da će ravnatelj toga zavoda, konkretno ovdje se spominje Zavod za unapređenju zaštite na radu da će u određenom roku podnijeti zahtjev za gašenje Zavoda za zaštitu na radu. Dakle, potpuno nepotrebna priča. Drugo, postupak donošenja ovoga Zakona dakle, mi u opremi ovoga Zakona ovdje, državna tajnice molim vas, u opremi ovoga Zakona nemamo izvješće o provedenom drugom savjetovanju sa zainteresiranom javnošću u opremi ovoga zakona. Nemamo suglasnost socijalnih partnera, a ovdje bi trebala biti suglasnost ili mišljenje, ili izdvojeno mišljenje socijalnih partnera, ali to nemamo. Zašto nemamo? Zato što je Gospodarsko socijalno vijeće u blokadi, a isto tako nije se našla niti radna skupina koja je bila zadužena za izradu Konačnog prijedloga zakona nije se sastala i to nije produkt rada te radne skupine, nego je to uradak ministarstva. Mislim da dobru praksu, dobru razinu, dobri demokratski standard se ovdje bez potrebe spušta na nižu razinu, a to se poprilično jako u zaštiti na radu gleda u europskim institucijama bilo da se radi o Agenciji za zaštitu na radu u Bilbau, bilo da se radi o sindikalnom Trade Union Tehnical Biro u Bruxellesu itd. Puno se daje na taj socijalni dijalog i tripartitno upravljanje ovakvim institucijama. Dakle, to nije ono obična agencija koju jedno ministarstvo da bi zaposlilo nekoga osnovalo. Radi se o nečem puno značajnijem, jer se tehnologije mijenjaju, jer svijet rada napreduje, jer to treba u kontinuitetu pratiti i razvijati, a ne zbog toga što je nečiji hir ili nije da to postoji ili ne postoji. Dakle, mi Klub Glasa i HSU-a ne može nikako glasati za ovaj Zakon iz ovog principijelnog razloga i mi ćemo predložiti Hrvatskom saboru zaključak da ovo ide u treće čitanje. Znam da ćete to odbiti, iako to nije ni pametno, ni razumno jer ako je nešto stvoreno na socijalnom dijalogu, zašto taj socijalni dijalog prekidate. Nije pametno, nije razumno, nije hajmo isplativo u odnosu na ono kako nas gleda demokratski svijet, demokratska Europa, razvijene europske zemlje koje jako puno polažu na ovu oblast zaštite na radu. Vi možete meni dati garanciju da će sve biti kao prije. Ja sam siguran da neće i ove institucije autonomno neće moći raditi, a poprilično se kumuliralo znanja u tim institucijama bilo u Zavodu za unapređenje zaštite na radu, bilo u Zavodu za zaštitu zdravlja i sigurnost na radu. Dalje, moram priznati da imamo i jedno 8 amandmana, naravno prvi je provokacija da u čl. 3. ostane zavod za unapređenje zaštite na radu, pretpostavljam ako ste to odlučili da ćete to odbit. Ali opet kažem preporučam vam treće čitanje, idemo na popravni, pa priznajem čak i neke stvari koje vi želite promijenit. OK vaša stvar, ali principijelno ne radimo dobro, postupovno ne radimo dobro. Što se tiče ovih naših prijepora oko rada obrtnika ili samozaposlenih osoba itd. Ma zašto mi izdvajamo kategorije pravnih osoba ili fizičkih osoba, u čemu je problem? U čemu je tu problem? Zašto u stavku 1. ako obrtnik radi sam ne mora, može se izuzeti od dijela primjene odredbi Zakona o zaštiti na radu, ali ako rade dva u stavku 2. ne može? Ako rade dva zajedno, dva obrtnika u stavku 2. ne može se to, kada zajedno ili s drugim osobama ili više drugih osoba obavljaju radove na istom mjestu rada, onda su obavezne to primjenjivati. Pa ljudi, šta mi to radimo? Ja mislim da pravo da ne primjenjuju jedan dio odredbi Zakona o radu, imaju sve pravne i fizičke osobe ako dokažu da prilikom obavljanja poslova na određenom mjestu rada nema štetnosti i opasnosti. Zato radimo procjene rizika, zato radimo procjenu štetnosti i opasnosti. Zašto bi mi rekli ako radiš sam onda možeš trovat okoliš ili nekog drugo, onda možeš ispustit u kanalizaciju pa nek sutra eksplodira otrovne … ili eksplozivne i zapaljive … ako radiš nešto sam u svom stanu. A to što dovodiš u opasnost druge? Nikom ništa? Mi smo ovim odredbama ovim odredbama amnestirali neke ljude da prošire opasnost od svoje djelatnosti ili svojeg privatnog rada ili bavljenja nečim na druge ljude u okolišu. Dakle, ja vam nudim i u amandmanu vam nudimo drugu formulaciju da postoji mogućnost izuzeća od primjene određenih odredbi ovoga Zakona i za pravne i za fizičke osobe bez razlike o njihovom obliku u koliko dokažu da pri obavljanju tih poslova nema štetnosti i opasnosti. Isto tako, dobra vam je ova formulacija koje izuzima vatrogasce, oružane snage, itd. Međutim, zašto kad imate dobro formulaciju zašto ne stavite točku iza vatrogasaca i pirotehničara? Zašto treba navoditi – te drugim specifičnim poslovima? Pa vi ste točno rekli, oni koji ne moraju, jer su suprotstavljeni poslovi nekim općim načelima zaštite na radu. Pa stanite tu, ako se pojave neki drugi poslovi onda ćemo radit izmjenu zakona. Ali šta to znači, ostali specifični poslovi? Hoće vam se netko naći i reći mi radimo neke specifične poslove pa nismo dužni to raditi? I drugo, tu imam jednu veliku dilemu isto ovo molim vas slušajte samo trenutak. Imam jednu veliku dilemu jer upisujete na više mjesta priznata pravila zaštite na radu. Da će se poslove obavljati odnosno, da će se zaštita urediti posebnim propisima što je u redu ili priznatim pravilima zaštite na radu. Ajde da mi tu nešto raščistimo. Postoji pisana zaštita na radu i postoji nepisana zaštita na radu. U pisanoj zaštiti na radu su opća pravila zaštite na radu, to znači kako treba urediti radni okoliš da se rad odvija na siguran način ili posebna pravila zaštite na radu koja to je skup pravila koji govori kako se osoba mora prema određenoj štetnosti i opasnosti ponašati. Da li mora koristiti zaštitne naprave, zaštitna odijela? Dakle, svuda onda gdje nije osnovnim pravilima moguće eliminirati uzroke štiti se čovjek kroz postupke ili na kraju kroz zaštitna odijela. Priznato pravilo zaštite na radu. Kako da vam to ilustriram? Priznato pravilo zaštite na radu, vi možete s lopatom radit da ste jaki i na mišiće i samo ovako grabit. U suštini priznato pravilo na radu je da vi sa koljenom tom lopatom napravite polugu. To je priznato pravilo zaštite na radu kojim se ne piše, ne piše se to je uobičajeno pravilo. Prema tome, ne trebamo govoriti da ćemo nešto urediti priznatim pravilima zaštite na radu jer je to nešto što je stvarano i što je uvrijeđeno kako se na sigurniji, bolji i kvalitetniji rad obavljaju određeni radni postupci. Dakle, molim vas da tu, to vam je u stavku 4. članka 4. pa malo si to još jednom pogledajte. Dakle, isto tako u članku 6. koji se odnosi na članak 18. stavak 5. kaže – poslodavac je obavezan radnike odnosno, njihove predstavnike uključiti u postupak procjene rizika i o tome voditi, imati dokumentirane informacije. Pa šta ne napišemo nešto što svi razumijemo? Da li mi netko može objasniti što znači – imati dokumentiranu informaciju? Pa valjda ili vodimo zapisnik ili vodimo neku evidenciju sastanaka, mislim, ne znam. Ajmo to reći jednostavnijim rječnikom ne, dokumentirana informacija. Ili ja ne razumijem novi hrvatski jezik ali ovo mi ne daje neki sadržaj. Dalje, kad smo kod Nacionalnog vijeća. Da imamo još jedan problem Nacionalno vijeće za zaštitu na radu, napravilo je prijedlog strategije razvoja zaštite na radu u Republici Hrvatskoj, Vlada nije uputila tu strategiju u usvajanje u Hrvatski sabor. Dakle, to je mrtvo slovo na papiru, pa se pitam zašto to nacionalno vijeće. U moje vrijeme kada sam bio član tog Nacionalnog vijeća bili smo poprilično aktivni i predlagali smo određene aktivnosti u smislu prevencije ozljeda na radu. Razgovarali smo o određenim kampanjama sigurnosti na radu itd. i davali prijedloge Vladi. Nacionalno vijeće je savjetodavno tijelo Vlade i ne razumijem zašto sada Ministarstvo rada i Ministarstvo zdravlja moraju imati tri člana odnosno moraju imati veći broj članova u odnosu na ostale socijalne partnere. Pa onda napravite ako hoćete bar ako hoćete baš tako onda napravite 3, 3, 3. Napravite 3 predstavnika ministarstva. Umjesto Ministarstva rada, stavite i ministricu obrazovanja jer bi u školi trebalo početi učiti o sustavu zaštite na radu i ljude učiti da to nije hir da nekoga tjeramo da koristi zaštitna sredstva, nego da je to u interesu njihovog zdravlja, sigurnosti života i zdravlja. Pa stavite 3 predstavnika sindikata i molim vas u 3 predstavnika sindikata stavite 2 udruge poslodavaca i jedan obrtnika jer upravo radi ovoga prijepora koji imamo na početku da li obrtnici smiju ili ne smiju, da li mogu biti izuzeti ili ne mogu, pa da se i oni malo počinju baviti zaštitom na radu. Evo, ostatak ću reći u svojoj pojedinačnoj diskusiji. Ja se nadam da ćete neke od ovih prijedloga uvažiti, a najviše bi volio da uvažite treće čitanje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ja vas molim da svojim autoritetom utječete na Vladu Republike Hrvatske da počnu odgovarati na zastupnička pitanja. Imamo zastupničkih pitanja postavljenih prije 4, 5 mjeseci sa 4 požurnice i još uvijek nemamo odgovore. Predsjednika Sabora gospodina Jandrokovića neću niti pitati jer je on u potpunosti podredio ovaj Sabor Vladi Republike Hrvatske. Ali ja od vas kao akademika, kao čovjeka sa autoritetom očekujem da izvršite pritisak na Vladu Republike Hrvatske da končano počnu odgovarati na zastupnička pitanja. Hvala.
Dobro. To znate i sami da nije tema i izvan Poslovnika je. Međutim, slažem se s vama i skrenut ću pozornost. Vlada mora odgovarati u odgovarajućem roku na pitanja saborskih zastupnika. Apsolutno se s time slažem i ja ću skrenuti pozornost i predsjedniku Vlade na to. Izvolite kolega Pernar.
Pa ja bi molio stanku od 10 minuta zato da …
Ne možete. Danas ste već imali stanku, odmah da vas prekinem. Imali ste već danas stanku, prema tome ne možete po Poslovniku više imati. Dobro. Evo sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Saša Đujić.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvažena državna tajnice sa suradnicima. Ja na početku želim reći da je ovo vrlo važan zakon iako se to možda tako nekima i ne čini, danas je u Novom listu u jednoj kolumni jako dobro napisano da Hrvatski sabor danas raspravlja o izmjenama i dopunama Prijedloga o Zakonu o zaštiti na radu koji je najdosadniji zakon na svijetu. To tako piše u Novom listu, dakle citiram, osim onoga trenutka kada se nekome dogodi nesreća, kada netko nastrada, ili kada netko oboli onda to postaje najvažniji zakon na svijetu ali na žalost i dalje samo toj osobi koja je nastradala. Tako da želim skrenuti pozornost da je ovo jedan vrlo važan zakon, da aktualni zakon čije izmjene sada radimo je na snazi od 2014. godine, da je tada donesen uz puno isto buke, puno primjedbi, puno stvari koje kao nisu valjale. Međutim, za razliku od ovoga što vi sada radite 2014. godine ipak je provedena rasprava i usuglašavanje sa socijalnim partnerima i 2014. godine mnoge primjedbe koje su bile na ovaj zakon su i uvažene. A vidimo da danas vi radite nešto sasvim suprotnim putem. Moram reći da će Klub SDP-a podržati prijedlog HSU-a i Glasa da ovaj Zakon ide u treće čitanje i to je jedina varijanta da mi ovaj zakon u konačnici podržimo ako on ode u treće čitanje ako se naše primjedbe u trećem čitanju uvaže. Dakle, kao što sam rekao i u prvom čitanju, ovaj Zakon iz 2014. godine do sada je hajmo reći već ga je malo i pogazilo vrijeme i trebalo ga je mijenjati. Kada smo vidjeli da ide ovaj vaš prijedlog bili smo jako zadovoljni jako sretni i to smo i rekli u prvom čitanju jer su izmjene ovoga zakona nužne i bile su potrebne. Međutim, na kraju ovo što ste radili bilo bi bolje da niste radili ništa, da je ostalo sve ovako kako je i da se ništa nije diralo po ovom pitanju. Žao mi je što niz prijedloga rekli smo u prvom čitanju isto da smo sretni da zakon ide i u redovnu proceduru i stvarno smo se nadali, očekivali da ćete u ovom drugom do ovog drugog čitanja prihvatiti naše prijedloge iz opozicije koji su bili dobronamjerni i išli su u korist upravo tih radnika kojima vi sada ukidate i ograničavate prava odnosno izlažete njihovu sigurnost i zdravlje još većem riziku nego što ga imaju do sada. Na žalost niste prihvatili niti jedan naš prijedlog, niti jednu našu primjedbu iz prvog čitanja. Opet me smeta rekao sam vam državna tajnice i u replici, rekao sam vam to i na Odboru za rad i mirovinski sustav, smeta mi kada se na zaštitu na radu gleda kao na administrativno rasterećenje jer to je ono kako bi se ova tematika zadnje trebala nazivati. Dakle, ovo što ste rekli jedan dio, ali opet dominira tu administrativno rasterećenje u odnosu na prevenciju i sigurnost. To je nedopustivo. Zaštita na radu nikako ne smije biti trošak i ne smije se promatrati kao trošak. I iskreno, mene baš briga što o ovom pitanju misli Ministarstvo gospodarstva. Baš me briga. Ja sam član Odbora za gospodarstvo, ali kada je pitanje sigurnost radnika i zdravlje radnika, onda je zadnje što me briga što misli Ministarstvo gospodarstva. Ali me itekako brine što misli vaše ministarstvo, a vaše ministarstvo se poziva upravo na Ministarstvo gospodarstva i vi koji se zovete Ministarstvo rada i trebali bi ste štitit prava radnika upravo štitite prava onih koji ugrožavaju prava radnika, na žalost. Da ne bi bilo generalizacije nije to većinom tako, ali na žalost imamo puno negativnih primjera. Ja sam i u prvom čitanju govorio u zapadnoj Europi, u zemljama, država propiše određene norme sigurnosti na radu kojih se poslodavci trebaju držati i u razvijenim zemljama poslodavci i nadilaze te propisane norme, daju još veću sigurnost svojim radnicima i povećavaju standarde. Na žalost, mi kao zemlja još nismo ni blizu tome. Dakle, kod nas jedan dio poslodavaca opet ne svi, čak gledaju i ove propisane norme koje imamo kako da zaobiđu. Mi imamo hrpe slučajeva gdje se dešavaju ozljede na radu u određenim poduzećima privatnim, znači neću govoriti, državu ću izuzet iz ovoga jer država se ipak drži zakona po ovom pitanju. Ali u određenim privatnim poduzećima radnik nastrada na radu i onda mu poslodavac kaže odi doma i prijavi da si doma nastradao jer ako mu prijavi da je nastradao u poduzeću njemu odmah dolazi inspekcija i imat će ne znam kakve probleme, a s druge strane ako radnici na to ne pristanu onda im prijeti otkaz. I otvoreno se određenim ljudima u Hrvatskoj prijeti otkazom ako prijave ozljedu na radu u svom poduzeću, a samim time gube i određena prava koja proizlaze iz ovog zakona. I zbog toga, upravo je trebalo još o nekim stvarima u ovom zakonu prići rigoroznije, a ne na način na koji ste vi to napravili. Ja ću sada spomenut samo par stvari s kojima se mi u SDP-u ne slažemo jer smo u prvom čitanju iznijeli cijeli niz koji niste ništa prihvatili, ali moram spomenuti ovdje kao i kolega Hrelja prije mene. Mi svakako smo protiv ove priče da se obrtnici izuzimaju iz obveza u ovom zakonu određenom, OK pričali smo u prvom čitanju da se moglo razmišljati o poduzećima i obrtnicima koji nemaju ni jednog zaposlenog, a to se odmah vidi. Ali to što netko radi sam i što netko radi neke vrste zanimanja, opet ću ponovit, ne znači ako obrtnih je u nekom zanimanju koje možda nije toliko opasno, ne znači da njegova sigurnost nije ugrožena jer i on obavlja poslove na različitim mjestima. Dakle, električar obavlja poslove na razno raznim mjestima, ugroženi su i ljudi koji se kreću gdje obrtnik obavlja neki svoj posao, obični građani, civili vi i ja, tko dođe na neku zonu gdje neki obrtnik nešto radi. Ugroženi si i ostali obrtnici koji rade na tom području, a ugrožen je i obrtnik ako npr. radi u krugu nekom gdje postoje nekakve kemikalije, gdje postoje nekakva, gdje je neko ugroženo područje koje samo po sebi nije sigurno. I zbog toga govoriti on je sam, on je jedan, ne radi puno ugrožene stvari pa ih se treba iz toga izuzet, to smatramo da nije dobro. Tim više, što ni jedna zemlja u okruženju, to ću opet ponovit kao i u prvom čitanju, nema obrtnike izuzete iz obveza Zakona o radu. Znači ni jedna zemlja u regiji u okruženju Hrvatske nema ovu odredbu koju vi sada uvodite, nitko to ne poznaje. I sad ne znam zašto sad baš mi moramo bit prvi? A ako nema nitko oko nas onda to očito nije dobro. Drugo, ono što smo mi predlagali mislili smo da će naić na vaše odobravanje, to je stalno usavršavanje stručnjaka zaštite na radu. Mi smo to predložili u prvom čitanju. Vidim da ne samo da ne idemo na stalno usavršavanje nego u određenim odredbama čak i umanjujete uloge budućih stručnjaka u poduzećima. A mislimo da bi oni upravo trebali imati puno jače uloge da bi se trebali konstantno usavršavat kao što tehnologija ide naprijed, kao što se rad danas je puno drukčiji nego prije 10 ili 15 godina ili 20, tako su i ugroženosti dana drukčije i ljudi koji se bave u svojim poduzećima sigurnosti na radu bi trebali konstantno se usavršavat i unapređivat svoje znanje da bi mogli odoljet tim novim izazovima. A s druge strane treba ojačati njihovu ulogu u poduzećima. Upravo zbog ovog što sam malo prije rekao, zato što oni često u privatnim poduzećima upozore svoje poslodavce na određene norme i mjere kojih se ovi moraju pridržavat, međutim, poslodavci da bi uštedili kupuju jeftiniju opremu ili ne kupuju opremu uopće pa radnici nisu zaštićeni. Pa onda u ovim slučajevima kao što sam već rekao netko se ozlijedi pa mu se kaže odi doma i reci da si doma nešto radio pa da si pao da si se ozlijedio. Ali onda ne samo taj radnik nego i taj stručnjak koji upozori svog poslodavca na određene norme, a ovaj mu kaže – gledaj, šuti i radi ili ćeš dobiti otkaz. I često se oni mijenjaju u poduzećima. I zbog toga ste trebali to još više pojačati te mjere i napraviti to još rigoroznijim, a ne pojednostavljivati stvari po ovako važnim pitanjima. Drugo, opet ću se vratit na prvu pomoć i na broj ljudi koji moraju biti osposobljeni za pružanje prve pomoći u poduzećima. Kao što sam rekao u prvom čitanju, mi smatramo da ova odredba koja je bila do sada da 1 na 20 radnika mora biti osposobljen je premala i očekivali smo od vas da ćete to još postrožit, da će morat biti 1 na 10 osposobljen za pružanje prve pomoći. A ne ovo što vi radite. I da sad to ne argumentiram jer smo u prvom čitanju to puno puta rekli, rekli su kolege prije mene, reći će vjerojatno kolege iza mene. To nije dobro rješenje, ovo koje vi nudite sada, nije dobro. I ja vas molim još jednom razmislite malo o tome do kraja, razmislite možda da ipak odemo u treće čitanje pa da te neke stvari popravimo. Isto smanjenje učestalosti održavanja sjednica Odbora za zaštitu na radu, ovo postojeće rješenje najmanje jednom u 3 mjeseca je zadovoljavajuće i bilo je dobro. I nije nikakva financijska ušteda kada vi sada to propisujete najmanje jednom u 6 mjeseci. Jer to, to Vijeće i te kako je bilo od koristi i poslodavcu i poduzećima imali su puno koristi od njega i njihovih savjeta i prijedloga i smatramo da ne treba opet tu ići na jednom mjesečno jer je to previše, ali da postojeća odredba jednom u 3 mjeseca je bila zadovoljavajuća i da niste trebali raditi ovo što sada radite zato što će se sigurno prorijediti njihovo sastajanje. Neće nitko reći - evo ne moram jednom u 6 mjeseci pa ću ih sad potaknut da se sastaju jednom mjesečno. Neće. Znači to isto nije dobro. Da ne govorim još jednom da smo nezadovoljni što u izradu ovoga Zakona nisu bili uključeni socijalni partneri. To je najveći propust ovoga zakona odnosno ovih izmjena i tako se stvari ne smiju raditi i to će proizvesti veliko nezadovoljstvo i smatramo da to nije bilo dobro. Ista stvar je s ukidanjem Zavoda i državna tajnice, dobro sam čitao nije nikakav lapsus ni nerazumijevanje. Ovo što vi radite je ukidanje Zavoda, jer stavljanje pod kapu Ministarstva i pod nadležnost Ministarstva jest njegovo ukidanje. A vi ste mogli ova dva zavoda spojiti u jedan pa biste napravili racionalizaciju, ali biste i dalje imali jedan samostalan zavod neovisan o ministarstvu koji bi mogao funkcionirati i onda to ne bi bilo ukidanje i to bi bila onda racionalizacija. A ovo što ste vi napravili je čisto ukidanje i čisto razvlašćivanje tih zavoda i to se nije smjelo dogoditi. Druga stvar za kraj. Već sam rekao, ukoliko ovaj zakon ne bude išao u treće čitanje Klub zastupnika SDP-a bit će izrazito protiv ovih izmjena. Smatramo da ovako kako ste ovo predložili niste trebali niti predlagati. Mi smo se veselili ovim izmjenama. Međutim na kraju ispada da ovo što do sada imamo bi bilo bolje. Sigurnost na radu se zadnjih 15, 20 godina nivo sigurnosti na radu se postepeno gradio kroz niz pregovora, kroz niz zakonskih rješenja. Već u zadnjih 15 godina dostignut je jedan nivo, dostignut je jedan standard i vi ćete sada samo preko noći ovim izmjenama srušiti nešto što se gradilo i radilo zadnjih 15 godina. I smatramo da je to nedopustivo. I još jednom želimo naglasiti, ovaj zakon se nikako ne smije promatrati kao trošak i kroz administrativno rasterećenje. Ima Hrvatska dosta parafiskalnih nameta koji se mogu ukidati i kroz koje se gospodarstvo i poduzetnici mogu rasterećivati. Ovo nikako ne bi smjelo biti područje koje će biti ušteda gospodarstvenicima. Ja sam uvijek prvi za poticanje gospodarstva i za administrativna rasterećenje, međutim ne na sigurnosti radnika i ugrožavanju njihovog zdravlja. Još jednom apeliram na vas da prihvatite ovaj zaključak, prijedlog zaključka kolega iz HSU-a i Glasa da ovaj Zakon ide u treće čitanje. Inače ćemo mi biti protiv i žao mi je, žao mi je što je ovakav prijedlog uopće u konačnici došao pred nas saborske zastupnike. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Mosta i nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Između dva čitanja zakona izmijenile su se isključivo odredbe formalne naravi te se bolje definiralo određene pojmove. Jedina suštinska promjena sadržana je u ukidanju Zavoda za unapređivanje zaštite na radu što je učinjeno u okviru akcijskog plana ukidanja viška agencija, zavoda i dr. Stoga ponavljamo u srži mišljenje iz prvog čitanja. Naravno da ne bi trebao biti problem imati jedinstveni stav oko temeljnih pitanja kao što su sigurnost pojedinaca i zaštita života, tako da svaki pomak u zakonodavnom okviru koji će za rezultat imati povećanje sigurnosnih uvjeta treba pohvaliti. Iako je samo donošenje ovoga zakona 2014. godine izazvalo dosta rasprava i kritika u javnosti svih zainteresiranih strana, određeni pomak ipak je učinjen. U konačnici upravo je taj dijalog za posljedicu imao reakciju bivšeg ministra Miranda Mrsića u čijem je mandatu ovaj zakon i ugledao svjetlo dana, pa je ubrzo izmijenjen pravilnik koji je citiram navod Ministarstva rada iz lipnja 2015. „Sada u skladu sa europskom praksom s ciljem povećanja sigurnosti na radnom mjestu, ali i rasterećenja poslodavaca.“ Usudio bih se nadodati da je to samo djelomično točno. U tom smjeru ide i ovaj prijedlog zakona. Činjenica jest da u pojedinim dijelovima ovaj Prijedlog zakona olakšava poslodavcima provođenje mjera zaštite na radu, ali smatram da i dalje to nije dovoljno što ću kratko obrazložiti kroz analizu pojedinih točaka kako prijedloga, tako i pojedinih dijelova samog zakona. Smatram da se trebalo ići u razradu potpuno novog zakonskog prijedloga tim više što neke ključne stvari uopće nisu involvirane u prijedlog zakona, koje Europska unija u mnogim svojim službenim dokumentima navodi kao nužne. To su bolesti uzrokovane radom … sektori, sustav ekonomskih inicijativa i poreznih olakšica. Ovaj zakon ništa od ovih strateških ciljeva nema definirano. Znači, članak 1. ukida se Zavod za unapređivanje zaštite na radu i te će poslove obavljati Ministarstvo rada. Mjera je pohvalna, ali potrebno je pomno pratiti povećanje broja zaposlenih u Ministarstvu na tim poslovima. Članak 3. točka 2. Prijedloga zakona. Bolesti u vezi s radom su bolesti koje uzrokuje više čimbenika od kojih je rad jedan od njih. Što ovo znači? KOje su ovo bolesti? Ovo je iznimno važna točka zakona i zaista je nedopustivo da bude ovako široko i nedorečeno napisana, tim više što je Europska agencija za zaštitu na radu jasno i nedvosmisleno navodi na svojim stranicama koje su to bolesti, koji su uzroci, koje mjere je potrebno poduzeti i koju prevenciju. Puno puta u analizama ističemo manje općenitih pojmova zakonima, a više činjenične konkretnosti. Članak 4. točke 2. i 3. Prijedloga zakona, ovo je u redu. Prijedlog da se odredbe iz ovoga zakona ne odnose na obrtnika koji obrt obavlja sam, kao niti na poslodavca kojeg zastupa jedna fizička osoba koji je ujedno i jedini radnik kod poslodavca, osim kada za njih obavljaju određene aktivnosti osobe na radu te da su obvezne primjenjivati ovaj Zakon kada zajedno s drugom osobom ili više drugih osoba obavljaju radove na istom mjestu rada. Članak 6. Prijedloga zakona. Poslodavac je obvezan radnike odnosno njihove predstavnike uključiti u postupak procjene rizika i o tome imati dokumentirane informacije. Ovo je dobro. Upravo Europska agencija za zaštitu na radu navodi važnost da se radnike uključuje u postupak procjene rizika te na svojim stranicama navodi iznimnu važnost jer se time pružaju resursi i znanja potrebna mikroorganizacijama i malim organizacijama da same procjene svoje rizike. Kada uzmemo u obzir da takvi poslovni subjekti čine 90% hrvatskog gospodarstva, onda je značaj ove zakonske mjere još veći. Članak 7. Prijedloga zakona – više je poslodavaca koji posluju na istoj lokaciji mogu međusobno ugovoriti zajedničko obavljanje poslova zaštite na radu primjenjujući kriterij broja radnika i ostale kriterije iz stavka 1.,2.,3., 4. ovoga članka. Ovo je pozitivno jer ide u smjeru smanjenja troškova poslodavcima. Članak 11. Prijedloga zakona, ovaj članak odnosi se na čl. 43. Zakona, iako ova izmjena ne mijenja bit samoga članka zakona, važno se ovdje očitovati. U članku je propisano da poslodavac smije koristiti nadzorne uređaje kao sredstvo zaštite na radu pod uvjetima propisanim ovim zakonom. Međutim, nadalje u stavku 4. stoji da ako nadzorni uređaji čitavo vrijeme prave sve pokrete radnika tijekom obavljanja posla odnosno, ako su nadzorni uređaji postavljeni tako da su radnici čitavo vrijeme tijekom rada u vidnom polju nadzornih uređaja poslodavac smije koristiti nadzorne uređaje isključivo na temelju prethodne suglasnosti Radničkog vijeća. U koliko zakon dopušta poslodavcu korištenje video nadzora, u koliko je poslodavac obavijestio radnika prilikom sklapanja ugovora o postojanju istoga, zaista ne razumijemo zašto bi Radničko vijeće ili sindikalni povjerenik s pravom i obvezama Radničkog vijeća određivalo osobi koja je uložila vlastita sredstva u posao u vlastiti prostor ili onaj u zakupu, što on smije ili ne smije u istom? Članak 14. ovaj se članak odnosi na čl. 57. zakona iako ova izmjena ne mijenja bit samoga članka zakona, važno se i ovdje očitovati, u članku je propisano u točkama 1., 2. i 3. da je poslodavac obvezan provoditi zaštitu nepušača od djelovanja duhanskog dima, da je zabranjeno pušenje na radnim sastancima, da je zabranjeno pušenje na mjestu rada. Na koji to točno način poslodavac još dužan štititi nepušača kad je pušenje na mjestu rada zakonom zabranjeno? Zašto bi poslodavac bio odgovoran za nečije neodgovorno ponašanje, a ne neodgovoran radnik? Članak 18. kako ne bih navodio što je sve poslodavac dužan osigurati, povjereniku zaštite na radu, pročitat. Molim vas kolege malo da poslušate, ako nije zanimljivo izađite, popijte kavu, ali evo dopustite da ovo izložim ovdje. Hvala. Dakle, poslodavac ne smije povjereniku za zaštitu na radu tijekom obnašanja dužnosti bez suglasnosti Radničkog vijeća ili sindikalnog povjerenika koji ima prava i obveze Radničkog vijeća otkazati ugovor o radu, niti ga na drugi način staviti u nepovoljniji položaj u odnosu na njegove dotadašnje uvjete rada i odnosu na ostale radnike. Ja bih volio da se ovo objasni, znači apsolutno sam za poštivanje prava radnika, ali što u koliko taj radnik ne izvršava svoje dužnosti? Mislim da ovakve stvari nisu dobro, nikako ne potiču izvrsnost u obavljanju radnih zadataka. Kao što ovakve zakonske odredbe potiču poslodavca da sklapaju ugovore o radu na određeno vrijeme na ovako deficitarnom tržištu rada kakvo je Hrvatska postala, vjerujte da ne postoji poslodavac koji će odličnom radniku uručiti otkaz bez ikakvog razloga. Dok znači fleksibilizacija tržišta rada i zakonske regulative dokazano daju odlične rezultate i negiraju općenito mišljenje o nezaštićenosti radnika. Mislim da bi najbolje bilo zaključiti ovu analizu onim što ovaj Prijedlog zakona nema. Odnosno, nema ni sam zakon, a ove dvije ključne stvari bi morao imati i prepoznati. ICT sektor, Europska agencija za zaštitu na radu je pokrenula program projekt predviđanja u kojem se bavi mogućim učincima brzog razvoja u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija uključujući umjetnu inteligenciju i robotiku na sigurnost i zdravlje na radu. Cilj je tog projekta pružiti vladama država članica sindikatima i poslodavcima potrebne podatke o promjenama u njihovom utjecaju na prirodu i mjesto rada, te na sve probleme koje će oni predstavljati u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu do 2025 godine. Ovo ostalo mi nije nekakva budućnost, ovo je sadašnjost, a naše zakonodavstvo tu istu sadašnjost ignorira. Ali kad na Ministar uprave zadužen za digitalizaciju kaže da se ovisno o signalu služi privatnim ili poslovnim mailom, pravo bi čudo bilo da naše zakonodavstvo ovakvo nešto ikada prepozna. Ekonomske inicijative. Ovdje ponovo dolazimo do ključne točke koja bi morala biti valorizacija uspješnosti izvrsnosti. Kako? Vrlo jednostavno kroz porezne olakšice i niže doprinose za tvrtke koje su najuspješnije. Posebno obratiti pozornost na mikro i mala poduzeća dok olakšice moraju biti dovoljno visoke kako bi potaknule sve sudionike na sudjelovanje. Takav sustav olakšica trebao bi imati jasne kriterije i biti osmišljen da bude što jednostavniji kako bi administrativno opterećenje bilo nisko i za poslodavce i za državu. Posebno bih nagradio ona poduzeća koja bi promicala inovativna rješenja u zaštiti na radu kako bi kroz sustav dijeljenja mogli implementirati i ostali. Ovakve stvari bi trebale biti sastavni dio svakog modernog i inovativnog zakona kako bi potaknuli borbu za izvrsnost i kreativnost među subjektima na tržištu. Znači, gdje bi svaka uložena kuna ili euro na ovakav način u budućnosti generirala nove vrijednosti. Upravo iz ovih razloga pozivam da se krene u izradu novog modernog i prema budućnosti usmjerenog zakona o zaštiti na radu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Nikoli Grmoji. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovana kolegica Marija Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Državna tajnice sa suradnicima. Evo jedan dio sam već u svojoj replici spomenula, dio dakle, primjedbi koje ću i ovdje u ovoj pojedinačnoj raspravi iznijeti. Znači pred nama je ovaj Konačni prijedlog zakona zaštite na radu iako smo se zaista nadali da će do ovog čitanja biti uvažene i neke vaše primjedbe, to se zaista i na žalost nije dogodilo. Nije se zapravo dogodilo ništa što bi me uvjerilo da zaista razumijete sustav zaštite na radu, da vam je zaista i stalo do sigurnosti radnika, da vam je s druge strane i stalo do poslodavaca, da vam je stalo do smanjenja broja bolovanja i da vam je stalo do povećanja kvalitete rada. Jer kako objasniti to da ste predložili izmjene i dopune koje predstavljaju smanjivanje prava radnika, a niste išli u kvalitetnu jednu analizu sustava razmotrili koji su to ključni stupovi zaštite na radu, a koje su to odredbe koje nepotrebno opterećuju poslodavca, tjeraju inspektore na kažnjavanje a ne doprinose sigurnosti na radnom mjestu. Valjda ste zbog toga i ostali na svim ovim ranije predloženim izmjenama i niste uvažili niti jednu suštinsku primjedbu koja je iznesena na prvom čitanju, već prihvatili neke koje zapravo predstavljaju kozmetičke promjene, promjene u odnosu na prvi prijedlog. I da ste barem ostali samo na tim kozmetičkim promjenama, ali vama to nije bilo dovoljno, nego ste morali zapravo zabiti i posljednji čavao na sanduk sustava zaštite na radu i prije nego čete ga zapravo po meni pokriti i zaboraviti. Jer u međuvremenu ste a bez savjetovanja sa socijalnim partnerima vi ste ukinuli i instituciju kojoj je zadatak unapređenje zaštite na radu. Zato je to po meni nedopustivo da niste konzultirali socijalne partnere kod donošenja ovoga zakona da se niste konzultirali oko ukidanja Zavoda za unapređenje zaštite na radu. Jer i nemate konsenzus socijalnih partnera, a sindikati imaju primjedbe i na ovaj Konačni prijedlog. Dapače, predlažu amandmane s onim primjedbama o kojima se raspravljalo i na prvom čitanju što zapravo znači da niste ispunili zadatak koji ste trebali, a zadatak ne bi trebao biti rasterećenje. Zadatak bi trebao biti unapređenje zaštite na radu, unapređenje sigurnosti na radu. Umjesto ovoga što nam nudite, postavljam vam pitanje. Zbog čega se niste potrudili i donijeli nacionalni program zaštite na radu? Zašto poslodavcima niste rasteretili poslovanje od nepotrebnog administriranja? Zašto mislite da je zaštita na radu nepotrebna, da je opterećenje i da nema smisla? Ako smatrate da u sustavu zaštite na radu postoje nelogičnosti, onda ih treba rješavati tako da se te nelogičnosti i rasvijetle i pročiste. Međutim, to niste napravili. A što ste napravili? Udarili ste na prvu pomoć. Izuzeli ste samozaposlene osobe i smanjili ste broj sastanaka odbora za zaštitu na radu. Meni je zapravo stvarno nevjerojatno kako ste uopće došli na tu ideju da će to zapravo rasteretiti poslodavce, a doprinijeti sigurnosti na radu. Jer ako ste i vi pažljivo sada slušali zaista izlaganja svih zastupnika koji su vam govorili dobronamjerno i u prvom čitanju, pa i sada i pozvali vas da odustanete od ovog Konačnog prijedloga i da zapravo idete na treće čitanje kako biste postigli jedan konsenzus i kako biste se savjetovali i sa socijalnim partnerima. Dakle, kako ste zapravo došli na tu ideju da će ovo što ste predložili doprinijeti sigurnosti na radu? Jer samo dakle, izuzimanje kao što sam rekla u replici samozaposlenih osoba zapravo je nejasno. Zbog čega izuzimati samozaposlenu osobu, a ne potaknuti da vodi računa o zaštiti radu, vodi računa o sebi, a znate i sami da mnoge samozaposlene osobe zaista i barataju različitim kemikalijama i rade u različitim uvjetima? To se može na drugačiji rasteretiti ih može se na drugačiji način, a da se ne izuzima iz nekih procedura koje su zaista važne. Jer pitam ponovo. Koja je to razlika između samozaposlene osobe i osobe koja zapošljava još samo jednu recimo osobu? Ovakvo rezanje radite u trenutku kada je stopa ozljeda na radu na tisuću radnika porasla u odnosu na 2016. godinu. Ona sada iznosi 12,2. Još ću vas upozoriti na još jednu činjenicu. To vam je vidljivo iz izvješća Zavoda za unapređenje zaštite na radu da je najveći broj smrtnih slučajeva zabilježen kod mikroposlodavaca odnosno onih koji zapošljavaju od 1 do 9 radnika. I meni se čini ponovo i ne slažem se s vama i mislim da samozaposlene radnike ne treba izuzeti jer je vrlo, vrlo tanka crta između samozaposlenih radnika i onih koji zapošljavaju jednog radnika. I nejasna je intencija Vlade da izuzme samozaposlene osobe iz obveze primjenjivanja propisa sigurnosti na radu. Točno je da neke odredbe se ne mogu primijeniti na samozaposlene osobe, ali ni na poslodavca koji zapošljava recimo dvije osobe nije moguće možda primijeniti sve odredbe zakona. Ali ono što je važno, važno je i da poslodavci i radnici razumiju koliko sami svojim činjenjem ili nečinjenjem doprinose sigurnosti na radu. Iz izvješća je vidljivo između ostalog da je između ostalog propust kod poslodavca koji je imao za posljedicu teške ozljede i smrtne ozljede i neizvršavanje propisanih obaveza organiziranja i osiguravanja pružanja prve pomoći radnicima i drugim osobama do pružanja hitne medicinske pomoći ili do prijema u zdravstvenu ustanovu te omogućavanja postupanja javne službe, hitne medicinske službe. Ovo je iz samog izvješća. Stoga kad se, dakle upravo činjenica da je prva pomoć izuzetno važna da je važno da su svi radnici osposobljeni za pružanje prve pomoći nikako ne može ići, dakle ova činjenica da je to važno ne može biti u odnosu s tim što vi smanjujete broj osposobljenih za prvu pomoć u odnosu na broj radnika u određenoj situaciji. Zar ne bi bilo logično da zaista potičete poslodavce ali i radnike kako bi shvatili da je zaštita na radu krucijalna za očuvanje zdravlja i ljudskog života a da nije zapravo samo skup zakonskih i administrativnih obaveza i mogući izvor neugodnosti ako se iste ne ispune. Jer iz onog vašeg uvodnog izlaganja zapravo je naglasak bio na rasterećenju od zakonskih i administrativnih obaveza. Mora biti naglasak na ovom drugom. Zaključno, nije mi prihvatljiv ovakav zakon jer ne vidim zaista u njemu unapređenje sustava zaštite na radu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Mariji Alfirev. Imamo jednu repliku. Poštovana kolegica Ljubica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Pa kolegice iz vaše rasprave zapravo dalo se zaključiti da vi u kontinuitetu želite reći kako je Vlada zapravo udarila na sigurnost zaštite na radu. Zbog niza razloga a jedan od njih je po vama i smanjenje sjednica odbora. Znate li da su neki poslodavci, odnosno odbori zaštite na radu do sada morali izmišljati dnevne redove kako bi održali sjednicu? Ako će imati dvije u roku od godine dana, dakle jednu u roku od 6 mjeseci to ne znači da je to sve. Može ih imati 10 ako je potrebno.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Lukačić. Odgovor, kolegica Alfirev, izvolite.
Poštovana kolegice Lukačić, da ja i dalje tvrdim da ovaj zakon ne doprinosi, ne unapređuje zaštitu na radu niti doprinosi sigurnosti na radu. Samim time što sam rekla već prije toga da to što se smanjuje broj ljudi koji će biti osposobljeni za pružanje prve pomoći nikako ne može unaprijediti sustav zaštite na radu. I isto tako to što ste spomenuli da odbori moraju, dakle izmišljati dnevne redove pa to me poprilično čudi i ne čini mi se logičnom jer u 3 mjeseca zaista odbori imaju što reći i poslodavac ima što reći a radi se i o poslodavcima, velikim poslodavcima u kojima treba zaista voditi što je moguće više računa o sigurnosti svakog radnika.
Zahvaljujem kolegici Alfirev na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zakon o zaštiti na radu nije trošak, zaštita na radu nije trošak i potpuno je glupost govoriti o administrativnom rasterećenju poslodavaca jer to nije administrativno rasterećenje poslodavaca nego PR Vlade koja želi pokazati da nešto radi. I baš je udarila na Zakon o zaštiti na radu. I moram kazati da ministar Pavić koji je resorni ministar nije samo grobar mirovinskog sustava nego očito da je grobar i zaštite na radu i da je njegova očito agenda da sve ono što je bilo pozitivno u Hrvatskoj, što se stvaralo godinama, jer zaštita na radu u Hrvatskoj se stvarala 30, 40 godina, dakle nije to nešto što je bilo od ove ili od one Vlade, želi se sada uništiti i zatrti sve ono što je bilo dobro. I državna tajnice niste govorili istinu kada vas je pitala gospođa Anka Mrak Taritaš oko inspektora zaštite na radu jer upravo je danas ili jučer bio brifing za novinare u Ministarstvu gospodarstva gdje je najavljen Državni inspektorat i vrlo jasno je rečeno da u državni inspektorat idu inspektori rada, inspektori zaštite na radu sa još nekim drugim inspektorima, ali vidi vraga ne, ministra Tolušića inspekcija veterinarska, poljoprivredna itd., ne inspekcije ministra zdravlja, dakle sanitarna inspekcija i one druge inspekcije koje su vezane uz to. Prema tome, očito da ministar Pavić je slabi ministar koji ne može svoj resor obraniti od napada drugih ministara sa ciljem da se eto stvori opet nekakav veliki državni inspektorat koji neće raditi svoju funkciju ali o tome ćemo kada dođe sam zakon na raspravu. Ono što ste trebali napraviti je ujediniti ova dva zavoda koja se bave zaštitom na radu. I to bi bio pravi cilj. I to bi bila administrativna ušteda jer bi onda dobili jednu jaku instituciju koja bi se bavila zaštitom na radu. Europa promovira takav način rada u zaštiti na radu. Europska agencija za zaštitu na radu sada pretapanjem ovih zavoda u Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo rada i mirovinskog sustava neće imat partnera u Hrvatskoj s kim će razgovarat. EU itekako polaže interes da se razvije zaštita na radu, ali očito da vama to nije bitno jer ... [[Govornik se ne razumije.]] ljudi će otići u ministarstvo, tu će se pretopiti u jednom velikom sustavu, bit će to na papiru, ali neće imati nikakvog utjecaja i za 5 ili 6 godina kada budemo govorili o zaštiti na radu sjetit ćemo se da je to HDZ-ova vlada donijela, bit će kasno, ali ja se nadam da će proraditi svijest i da će doći do pameti da ovo što radite ne bi trebalo radit, ali znajući premijera Plenkovića i želju da to bude PR-ovski popraćeno, nisam baš siguran da će ovi naši prijedlozi biti usvojeni jer će on svoju fotelju na ovakav način zaraditi u Bruxellesu, opet preko građana radnika. Ukidanje zavoda za unapređenje i zaštitu na radu je, ne nije ušteda, nego je kriminal prema zaštiti na radu u Hrvatskoj. vi štedite 2 kune po radniku. Budžet zavoda je 3 milijuna kuna godišnje, to je 2 kune po radniku u Hrvatskoj, dakle 2 kune uštede koja nije ušteda jer će se to vratiti na drugi način povećanjem broja ozljeda na radu, smanjenjem razine zaštite na radu, smanjenjem dostupnosti zaštite na radu. Zavod se pokazao kao dobar mehanizam kako unaprijediti zaštitu na radu, kako unaprijediti razinu stručnjaka zaštite na radu, on je pokazao da se na taj način može zaštita na radu u Hrvatskoj podignuti na jedan veći nivo, vi to sada jednim potezom pera uništavate i vraćate natrag. Mijenjati zakone uzimajući u percepciju poslodavaca je nešto što niti jedna vlada ne bi trebala raditi, nego bi to trebala raditi na temelju argumentirane rasprave o tome da li to što se radi će donijeti učinke ili neće, ovdje nikakve argumentirane rasprave nije bilo pa stoga se moglo i desiti to što sada predlažete da samo zaposlene osobe da na njih se ne odnosi zakon o zaštiti na radu, to znači da će bit tih ozljeda sve i više, napominjem da evo 2015. ih je bilo 165, a 2016. 127, to su one kod kojih je hitna pomoć došla tamo gdje rade pa ih je zatekla da su se ozlijedili na radu, a pitanje je koliko je onih drugih koje hitna nije došla, nego su se sami javili u bolnicu. EU promovira taj sustav da se i samozaposlene osobe podlegnu regulama zaštite na radu. Vi to idete suprotnim putem od EU, to spuštate još na nižu razinu. I ono što se pita poslodavce i u Hrvatskoj uvijek kažu zaštita na radu je trošak, a u isto vrijeme multinacionalne neke kompanije, strane kompanije koje dolaze u Hrvatsku kažu pa vaš Zakon o zaštiti na radu nama nije uopće problem, mi želimo još veću zaštitu na radu nego što je u Hrvatskoj jer nama je u interesu da nam radnik bude zaštićen, da bude zdrav, da može doći na posao i raditi, nama nije cilj da nam se radnik razboli i oboli od bolesti koje su vezane uz rad. I ono što ste napravili je podilazenje poslodavcima i ja opet se pitam zašto HDZ bježi od zaštite na radu naših radnika? Vidjeli ste što se desilo u Zaprešiću, tih 7 dana smo se zabavljali i diskutirali o tome da li se moglo onom mladiću pomoći ili ne. Pa je bila jedna anketa koja je pitala naše sugrađane na ulici da li bi vi mogli pružiti prvu pomoć ako se netko sruši na ulici? Samo jedna osoba je rekla da, ja bih mogao pomoći. Ostali ne. I vi sada umjesto da kroz ovaj način promovirate prvu pomoć, ja znam tvrtke u kojoj je poslodavac rekao ja ću osposobiti sve moje radnike da mogu pružiti prvu pomoć, ne samo za svoje ljude koji rade samnom, nego i kad se nađu u toj situaciji na ulici da mogu pomoći nekom građaninu. I vi sada taj standard koji smo ipak mukom izvojevali smanjujete na način da oslobađate obvezu poslodavca koji ima 50 radnika manje da ima osposobljenu osobu za prvu pomoć. I kažete jedna je dovoljna. Šta ako ta jedna je na bolovanju? Onda vidim da to u zakonu piše da je poslodavac dužan obavijestiti sve radnike koje osoba koja je osposobljena pružiti prvu pomoć. Pa očito da nitko od vas koji je to pisao u Zakonu o zaštiti na radu ne zna u hitnoj situaciji šta se dešava. Tu onaj tko je najbliži mora pomoć. Pa neće sad tražiti na oglasnoj ploči tko je u tvrtki osposobljen za pružit zaštitu na radu, odnosno prvu pomoć, nego onaj koji je pored. I ja vas molim da to maknete, maknite zbog građana jer ćete na taj način kroz obvezu zaštite na radu da se ljudi osposobe da daju prvu pomoć, pomoć i nekom građaninu koji se sruši na ulici da onaj koji je osposobljen preko svog poslodavca mu pruži prvu pomoć. U Hrvatskoj se skoro u svim shopping centrima ili ne znam gdje stavljaju defibrilatori, dakle nešto što vam može pomoć da vam spasi život. Ako ga ne znate upotrijebiti ubit ćete nekoga, a možete ga upotrijebiti ako vas se osposobi, a osposobit vas može poslodavac jer imate pravo na hitnu pomoć. Prema tome a ukidanje mogućnosti poslodavac da ako ima manje od 50 da pruži prvu pomoć je nešto što ide na štetu građana i na štetu građana RH i definitivno je nešto što vlada nije trebala napraviti jer to nije nikakva ušteda poslodavcu nego na kraju će biti i nešto što nije dobro za cijelo društvo. Ovaj zakon nema ničega u što bi se moglo podvesti unapređenje, zašto je na radu nego je to ukidanje zaštite na radu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mirandu Mrsiću, imamo jednu repliku, poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani kolega Mrsić, pretpostavljam da je i vama bilo 2015. drago, kada je direktorica, europske agencije na zaštitu na radu bila u Hrvatskoj, bila nam je gošća na tradicionalnom savjetovanje Alpe-Jadran u Opatiji o zaštiti na radu, to je isto jedno vrelo gdje crpimo iskustva drugih kako organiziraju zaštitu na radu, jer mi nismo otok, niti znamo sve sami najljepše i najbolje. I ono pozitivno se odredila prema tripartitnom dijalogu u Hrvatskoj. Ja samo želim reći da razmjenjujemo ovdje stavove, taj tripartitni socijalni dijalog nije pomodarstvo. Nego je to način da se eliminira utjecaj i promjena svake vlasti na zaštitu na radu da ima svoj kontinuitet i razvoj, zato imamo, smo imali to tripartitno socijalni dijalog.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji, odgovor kolega Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo kolega Hrelja, da tada smo dobili pohvale od strane ravnateljice Europske … [[Govornik se ne razumije.]] zavoda koji se brine o zaštiti na radu na razini EU i tada smo bili ponosni da nas sustav zaštite na radu je sustav koji funkcionira i kojega treba još unaprijediti još napraviti daljnje iskorake i Zavod je bio jedan od tih iskoraka i u protekle 3 g. zavod je radio dobro i ne vidim razloga zbog čega se to želi anulirati osim nekakvom PR koji će nas koštati s vremenom, ali to onako neće biti briga niti državne tajnice niti ministra niti premjera, jer će oni biti što u Bruxellesu, što negdje drugdje, a oni koji će najviše štete imati od toga su radnici u RH.
Zahvaljujem na odgovor poštovanom kolegi Mrsiću, sljedeća rasprava, poštovana kolegica Ljubica Lukačić, izvolite. Kolegice Ljubice, vi ste na redu za raspravu, izvolite. Odustajte? [[Upadica: Odustajem.]] Hvala lijepo. Sljedeći za raspravu poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni kolegice i kolege. Ja ću nastaviti s obrazlaganjem amandmana i onda ćemo još nešto govoriti o ovim odnosima Hrvatske sa europskim insinuacijama i tim partnerstvom. Prvo imamo sljedeća 2 članka zakona to je čl. 11. i čl. 14. koji gdje su promjene minimalne ali su vrlo znakovite. Radi se o ovom roku za sazivanje odbora za zaštitu na radu i produljenju tog roka od obaveznih jednom u 3 mj. na najmanje jednom u 6 mj. Dakle, mislim da se tu griješi u poimanju odbora za zaštitu na radu kod poslodavca. Rekao sam u raspravi u prvom čitanju da Odbor za zaštitu na radu poslodavca je srce zaštite na radu. Tu počinje, tu bi se trebala događati primjena svih najsuvremenijih tehnologija, metoda, propisa, nadzora, dakle, to je mjesto susreta svih subjekata, koji su odgovorni za funkcioniranje sustava zaštite na radu. Gdje? Tamo gdje je najbliže, gdje postoje izvori štetnosti i opasnosti. Dakle, ne bilo gdje, nego na mjestu gdje se rad odvija. I znate 2002. kada smo stvarali ove osnove, bili smo ponukani i jednom drugom odredbom. Naime, tada a i danas postoji, danas pod rednim brojem čl. 199. Zakona o radu, koji obvezuje poslodavca informirati svoje radnike, jednom u 3 mj. o tehnologijama, razvoju društva, o sigurnosti zdravlja, sigurnosti i zdravlja radnika, radnika na radu. Dakle, nismo tada 2002. odredili taj rok po nekoj drugoj osnovi, nego po odredbama Zakona o radu, koji je u nedostatku kvalitetnog Zakona o zaštiti na radu i to područje obrađivao na način da poslodavac mora obavijestiti radnike. Kako? Na skupu zaposlenika. Ta odredba još stoji u Zakonu o radu. I sada, samo vi ratujte sa sindikalcima, možete ih preveslati jednom, 100 puta, ali nećete onoliko puta koliko hoćete, jednom će doći tome kraj. Netko će vam se zainatiti i umjesto uštede zbog toga što nećete svaka 3 mj. imati odbor imati ćete skup zaposlenika koji je mnogo skuplji. Znate, ako imate 200 ljudi automatski pola sata pripreme prije, pola poslije sastanka, ako ograničite da će raditi, da ćete imati taj skup zaposlenika u trajanju jednog sata izgubiti ćete dva sata. Gubitak će biti puno veći nego da se jednom u 3 mjeseca nađu stručnjak zaštite na radu, ovlaštenik poslodavca, sindikalni povjerenik za zaštitu na radu, eventualno stručnjak medicine rada, eventualno inspektor ako se radi o nekim njegovim zamjerkama. To su sve ljudi koji ionako i ovako i onako ili ugovorno ili što ih zapošljavala plaća poslodavac. Dakle koja je tu ušteda? Nemojmo stvari koje su normalne pravdati određenim uštedama. Pitanje drugog roka, odnosno druge brojke, druga brojka je u članku 14 i šta je ta brojka 20? Na 20 radnika jedan, najmanje jedan osposobljen za pružanje prve pomoći. Pa to je ljudi konvencija. Da li postoje neki kriteriji da mora biti 20? To je konvencija. Mogla je biti 50, mogla je biti 150, mogla je biti 1000, mogla je biti 5, ali je to u dato trenutku 2002. bila konvencija. Dogovor između predstavnika sindikata, poslodavaca i Vlade jednako kao što je bio i ovaj rok od 3 mjeseca. E sada si dozvoljavamo luksuz da konvenciju mijenjamo odlukom Vlade, voljom Vlade za nekim famoznim koja ima računicu u nekom rasterećenju famoznom. Ja ovdje ne vidim rasterećenje, ali nije normalno da konvenciju mijenjamo jednostrane. Pa brate, sjedite te zajedno poslodavca, sindikalce i Vlada i dogovorite se da li je 20 u redu ili nije u redu. Opet s druge strane imamo drugi stavak zakona koji kaže biti će osposobljen za pružanje prve pomoći i ako samo jedan radi na mjestu gdje postoje štetnosti i opasnosti i samo jedan radi u smjeni. Čekaj, kako možemo pomiriti ova dva slučaja, kako možemo pomiriti? Ja mislim da biti osposobljen za pružanje prve pomoći. Pružanje prve pomoći bi trebao biti civilizacijski doseg i da bi to trebalo biti više-manje, ne više-manje nego svi koji vozimo jer nam se može dogoditi taj slučaj da pomognemo svojim bližnjima, svojim sugrađanima itd.. Kako to urediti? Kako to urediti? E to bi bio, to bi bila problematika za ovaj zakon ili poseban pravilnik da kažemo da ćemo proći edukaciju svakih 5 godina ili svakih 10 godina jer i sustav pružanja prve pomoći napreduje. Ali ovako kako je rečeno da jednostavno konvencija koja je bila na 20 sada će biti 50, pa na dodatnih 50 će biti još jedan, pa onda biti će svuda tamo gdje treba. Malo nelogično ovo predlagati bez savjetovanja, bez stvaranja nove konvencije. Neprirodno za ovaj zakon, za drugi ne, ali za ovaj tip zakona da. Dalje, imamo, dakle imamo 6 osoba iz Hrvatske, 3 predstavnika poslodavca i tri predstavnika sindikata koji su u Upravnom vijeću Europske agencije za zaštitu na radu. Dakle tko je sada njihov partner, ministarstvo? A sve funkcionira po tripartitnoj osnovi. Tko im je? Ministarstvo? Gospodarsko socijalno vijeće koje ne funkcionira? Zavod za zaštitu na radu koji je tripartitno upravljan i koji bi trebao imati kontinuitet neovisan o politici? Mislim da gubimo, ajmo naći neki kakav takav rejting u Europi jer nepromišljenim potezima gubimo potencijalne partnere, odnosno ukidamo partnere s naše strane za bolju i kvalitetniju suradnju s tom Europom. Kako god i što god o njoj mislili mislim da nam se ipak ništa boljega nije moglo dogoditi u ovim teškim vremenima jer mi imamo na ovom području što učiti od iskustava drugih jer su puno napredniji tehnološki, strašno idu naprijed, dakle oni već promišljaju i one djelatnosti koje su kod nas negdje u povojima i ne znam zašto to radimo. Dalje, ako želimo određena financiranja iz EU to ministarstvo neće moći umjesto, preuzeti umjesto ova dva zavoda koja smo spomenuli i koja se ovdje ukidaju a vezana su uz zaštite na radu. I pitam još jedno pitanje kojeg smisla ima postojanje Nacionalnog vijeća za zaštitu na radu čiji sam ponosni član bio i ja ispred sindikata svojevremeno i stvarno smo ozbiljno i odgovorno radili, to je tijelo koje potpuno volonterski, čak ni putne troškove svaka strana svojim predstavnicima alimentira, dakle čisto po pitanju, dakle dobre motivacije, dobre volje u nastojanju da se u dobroj vjeri nešto unaprijedi. Ali šta će nam to nacionalno vijeće kada ovakve promjene, kad ovakav zakon nije prezentiran na tom nacionalnom vijeću kao savjetodavnom tijelu Vlade da ono može nešto o tome reći. Kao što nije ni Nacionalna strategija za zaštitu na radu nikad u Vladi usvojena. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji. Imamo repliku, kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Hrelja, pa Odbor za zaštitu na radu je vrlo značajan u svrhu prevencije nastanka ozljeda ali kao i dijalog između poslodavca i radnika i on će de facto poslodavcu smanjiti troškove, jer ako toga nema sljedeći korak je inspekcija zaštite na radu, pa će poslodavac imati veći trošak, nego da je sjeo sa radnicima i dogovorio. A današnje vrijeme je i trošak poslodavca puno manji, jer IT tehnologija nam pruža mogućnost da razgovaramo a da nismo svi za istim stolom. I drugo, oba dvojica smo bili u administraciji, pa evo, upozorenje državnoj tajnici, biti će zapisano, da nacionalni program zaštite na radu, nije donesen, da smo to dužni prema konvenciji međunarodne organizacije rada 155, pa nemojte da vas netko cinka tamo pa da imamo problema.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mirandi Mrsiću, odgovor kolega Hrelja, izvolite.
Zahvaljujem kolega Mrsić, želim potvrditi ustvari ovo što ste rekli, uz jednu dopunu. Naime, prema ovom Zakonu o zaštiti na radu, Odbor za zaštitu na radu je praktički jedino mjesto gdje inspektor rada ne dolazi u nadzor. Dakle, jedino mjesto gdje inspektor rada, kada mu se otvore određeni problemi, bilo na naravi tehnologije, bilo ozljeda, bilo prevencije, je savjetodavac. On će doći drugi put kada bude smrtna povreda ili teža ozljeda on će doći kao nadzorni organ. Ali, na redovnim sastancima Odbora za zaštite na radu, koji planira prevenciju, koji govori o štetnostima i opasnostima dakle, o svemu onome što je bitno za zaštitu na radu, on može biti savjetodavac i to treba koristiti.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi predstavnici ministarstva, dosta je rečeno, tako da ja ću se fokusirati samo na ključnu poruku, koju nam je državna tajnica pokušala zamaskirati, a to je nemoguće, zato što na stranici 11 u kojem piše obrazloženje, razlozi zbog kojih se zakon donosi, dakle, uvažene državna tajnice, ovaj zakon se ne donosi zbog poboljšanja zaštite na radu, zato što u prvoj rečenici piše, zakon se donosi radi provođenje akcijskog plana Vlade RH, za administrativno rasterećenje gospodarstva, od siječnja 2017. kojim su utvrđene i mjere za racionalizaciju pojedinih obveza iz područja zaštite na radu, te radi provedbe zaključka vlade RH, od 2. kolovoza 2018. kojim se prihvaća prijedlog smanjenja broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima među koje je izvješten i zavod za unapređivanje zaštite na radu. A zbog kojih je bilo potrebno pristupiti odgovarajućim izmjenama i dopunama zakona. Tu sve pište, kolegice i kolege, crno na bijelo. Prema tome, ako je tako, mogli ste to reći, a ne pričati o nekom poboljšanju zaštite na radu, jer ona se neće dogoditi. Da bi se dogodila, trebalo je to i elaborirati prijedlozima koje ste vi istaknuli. Ja ću još jedanput, radi javnosti, koja nas gleda podsjetiti, dakle, prema podacima Hrvatskog zavoda za zaštitu zdravlja i sigurnosti na radu, u klasičnom 8-satu radnom vremenu, događa se 1 ozljeda svakih 10 min i stanje se iz godine u godinu pogoršava, dakle, pogoršava se, pa je stoga potrebno uvesti neke nove mjere kako bi zaštita na radu bila učinkovitija. Još jednom podsjetiti na smrtne slučajeve koje su se dogodili ove g. Dakle, u tvornici cementa radnik je poginuo u Vrsaru u ožujku 2018. zatim u Čepinu trojica radnika na kanalizacija, 2018. u travnju, građevinski radnik poginuo u Dubrovniku u kolovozu 2018. Dakle, tragično je da ljudi gube živote, ali gospođo državna tajnice, podatak koji treba zabrinuti sve koji su ovog trenutka u Saboru, nažalost, vrlo ih malo ja vas posebno usmjeravam da o tome razmislite. Dakle, prema podaci koji su egzaktni, koje nisam ja isisao iz svog prsta, loši uvjeti rada i niska razina zaštite na radu, razlozi su zbog kojih očekivano trajanje zdravog života nakon 65 g. dakle, kada napunimo uvjete za mirovinu i odemo u mirovinu, trebali bi uživati u svojoj mirovini. Međutim, u Hrvatskoj je to očekivano trajanje zdravog života nakon 65 g. dvostruko kraće od prosjeka u EU. U Hrvatskoj taj prosjek iznosi za muškarce 5,2 g. a za žene 4,9 g. dok istovremeno, ako ste dočekali 65 g. negdje u EU vaše očekivano trajanje zdravog života, nakon 65 g. za muškarce je 9,8 g. a za žene 10,1 g. eto to bi trebala biti svrha zakona svakoga kojeg donosimo u Saboru, koji se tiče u ovom slučaju zaštite na radu, a to se neće dogoditi. Nažalost, naš životni vijek se skraćuje,. 2 put u 3 g. a to znači da će i trajanje zdravog života, nakon 65 g. biti još kraći, pa vas ja pozivam, da još jednom razmislite o potrebi da ovaj zakon ide i u 3 čitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jovanoviću. Završna riječ u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, cijenjena državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle, šta reći, neće sigurno i ovim izmjenama, sustav zaštite na radu u RH propasti. Ali, zašto se tako lako odričemo nekih demokratskih stečevina koje smo postigli, nekog načina rada koji je bio uvriježen, u svim prethodnim vladama i HDZ-ovim i SDP-ovim vladama i napuštamo načelo tripartitnog socijalnog dijaloga. Zašto je u ovoj priči važnija procjena vlade procjena vlade da od 5.1.2017. koja je usvojila akcijski plan za administrativno rasterećenje gospodarstva i zašto je važnija najnovija odluka o praktički ukidanju određenog broja vlade, određenog broja agencija i zavoda od tripartitnog socijalnog dijaloga? Trebam vam reći da ni, moram vam reći da ni odlukama vlade, ni donošenju akcijskog plana, niti ovoj odluci iz rujna o ukidanju agencija i zavoda, niti konačnom prijedlogu ovog zakona nije prethodila cost benefit analiza. Dakle nemamo analitičkih podloga, nemamo uključivanje socijalnih partnera i mislimo da ćemo napredovati. Ja znam da je socijalni dijalog težak, opterećujući je, možda je vama dosadno sa sindikatima ili vas poslodavci stalno nešto traže, ali treba reći da ovaj zakon od 2002. izvire na socijalnom dijalogu i niti jedna vlada nema pravo to načelo devastirati. A ovdje smo na tragu dobrog pokušaja. Prema tome moja je istinska preporuka, želim i vama u ministarstvu i Vladi RH sve najbolje, želim da imamo najbolji mogući za naše uvjete Zakon o zaštiti na radu, ali ne bez participacije socijalnih partnera da oni autonomno iskazuju svoje interese i da kažu da, to nas žulja pa možemo li naći novu konvenciju ili možemo to sve skupa izdržat i ić naprijed i unapređivat sustav zaštite na radu. Pa vas molim u ime toga da ne moram glasati kao čovjek koji se time bavio i kao bivši član nacionalnog vijeća, da ne moram glasat protiv ovog zakona jer mi je priraslo srcu cijela ova materija, ja vas lijepo molim da prihvatite zaključak kluba GLAS-a i HSU-a i uputite ovo u treće čitanje i obnovite socijalni dijalog. Vremena imamo do nove godine u trećem čitanju ovo napravit i obnovite socijalni dijalog sa socijalnim partnerima. Hvala vam najljepša.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Silvanu Hrelji na ovoj završnoj riječi. U ime predlagatelja završna riječ poštovana državna tajnica gospođa Majda Burić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Prije svega poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskome saboru želim vam zahvaliti na vrlo ekstenzivnoj raspravi. Ono na što ću se referirati nakon iste jest prije svega upravo zavod za unapređivanje zaštite na radu, još jedanput ponavljam da je Vlada RH 2. kolovoza 2018. godine donijela zaključak koji se zove u punom nazivu ovako: Zaključak o smanjivanju broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, a među njih uvršten je i Zavod za unapređivanje zaštite na radu čije je osnivanje i čija je nadležnost uređeno odredbama ovoga zakona od 83 do 88. Upravo zbog toga bilo je potrebno doraditi i konačni prijedlog zakona i to u cilju stvaranja zakonodavnog okvira za provođenje tog istog spomenutog zaključka. Posebno naglašavam da se ovaj zakon ne ukida, pogledajmo svi zajedno zaključak od 2.8. sa 110 sjednice Vlade RH pa ćemo lijepo vidjeti što se to ukida, to su isključivo dva subjekta, jedna prodaja, jedno gašenje, a 48 subjekata koji se spajaju sa razno raznim ministarstvima. U ovom slučaju zavod za unapređivanje zaštite na radu ide, slikovito ću se izraziti, pod kapu Ministarstva rada i mirovinskoga sustava. Šta to znači? To znači da će Ministarstvo rada i mirovinskoga sustava preuzeti sve poslove, zatečene radnike, imovinu, pismohranu, drugu dokumentaciju i sva ostala sredstva za rad te da neće doći do zastoja u obavljanju tekućih poslova, upravo naprotiv, ono što želimo je podizanje kvalitete u tom segmentu. Vlada RH će nakon stupanja na snagu zakona urediti unutarnji ustroj Ministarstva rada i mirovinskoga sustava u odnosu na prestanak rada ovoga zavoda i preuzimanje njegovih radnika u sustav resornoga ministarstva. Ono što također želim reći, a dosta se danas o tome govorilo jest i pružanje prve pomoći. Dakle pružanje prve pomoći kada na to gledamo sustavno, onda moramo reći da je to i stvar i formalne i neformalne edukacije. U svakom slučaju to se ne može propisati ovim zakonom o zaštiti na radu. Ono što je zaista bitno i gdje ćemo se sigurno svi mi složiti, da je bitno da što više ljudi, građanki i građana RH zaista ima makar osnove pružanja prve pomoći. A s obzirom da znamo da je u RH više od 2 milijuna ljudi prošlo zaista kroz to bazično osposobljavanje, s obzirom da imamo podatak da više od 2 milijuna ljudi u Hrvatskoj ima vozačku dozvolu sa nekom od kategorija, tada evo ta brojka nam kazuje i o bazičnoj edukaciji o pružanju prve pomoći. Da i dalje treba podizati svijest o tome, vjerujem da se svi slažemo, međutim u svakom slučaju to je domena Ministarstva zdravstva, medicine rada, Hrvatskog crvenog križa, a nikako ne predmet ovog konačnog zakona o zaštiti na radu. Druga stvar koju bih voljela reći, odnosno treća, a tiče se socijalnog dijaloga i koliko je on nama zaista bitan i kao Vladi RH i kao Ministarstvu rada i mirovinskoga sustava. Svi vi koji ste ovdje jako dobro znate da se GSV od preuzimanja dužnosti ove Vlade za obnašanje dužnosti za RH, dakle otkad imamo premijera Plenkovića GSV se dva puta godišnje sastaje upravo u Vladi RH. To nije bila praksa do sad i smatram i da sam premijer svojim postupcima jako, jako dobro kazuje i dokazuje koliko mu je socijalni dijalog bitan. Koliko je on bitan Ministarstvu rada i mirovinskoga sustava možemo vidjeti recimo na jednoj situaciji što smo i raspisali natječaje kojima ustvari jačamo socijalni dijalog za što smo osigurali 76 milijuna kuna, po projektu je to najmanje 3,6 milijuna kuna, neki projekti su već potpisani i uručeni i eto iznosim činjenice. Dakle rezultati ovog ministarstva i ove Vlade govore najbolje u ovom konkretnom slučaju i koliko nam je bitan socijalni dijalog a bitan nam je. I za kraj, htjela bih samo reći, gospodin Jovanović je spominjao broj prijavljenih ozljeda na radu, odnosno broj nažalost umrlih, ono što valja spomenuti i naglasiti da je svaki i jedan umrli previše i zbog toga treba podizati svijest važnosti zaštite na radu ali i prevencije. Međutim, voljela bih se samo referirati na brojke koje su za ovu i nekoliko prethodnih godinama pred nama. Pa ono što valja ovdje spomenuti jest da raste broj ozljeda na radu pri dolasku i odlasku na posao. Dakle raste broj ozljeda na radu koje se događaju u prometu a sam broj ozljeda na radu na mjestu rada raste nešto sporije iz godine u godinu. Osim toga stopa ozljeda na radu na tisuću radnika od 2011. do 2017. godine ukoliko pogledamo samo mjesto rada tada smo u '17. godini bili na 10,57% što i jest prosjek RH a kada to stavimo u kontekst EU koja promatra stopu na 100 tisuća radnika e onda vidimo da je europski prosjek 1516 a hrvatski prosjek je daleko ispod toga i iznosi 948. Dakle mi smo negdje u sredini. U svakom slučaju daleko ispod europskog prosjeka. Tko prednjači u tome, u stopama ozljeda na radu, to su upravo vrlo razvijene ekonomije. Što naravno ima veze i sa blagim porastom koje su uočene u proteklom vremenu. A što se tiče uočenih propusta kod poslodavaca treba reći da je jedan od glavnih uzroka rad sa neispravnim sredstvima rada i rad bez propisane osobne zaštitne opreme. Inspektorat rada po svojoj dužnosti redovito kontrolira sve što mora kontrolirati. Izvješća su redovito pred nama, Inspektorat rada je dostavio izvješće da je samo u ovoj godini smrtno stradalih 18. Rekla sam na početku, reći ću i sada i jedan je previše dok je u prethodnoj godini su to bila 22 smrtno stradala. Evo, za sada toliko, radujem se replikama.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici Majdi Burić. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena državna tajnice 3 pitanja i molim točne odgovore. Kažete da je administrativna ušteda, koja je ušteda, točno u lipu time što spajate Zavod u Ministrstvo? Jedino vjerojatno hoćete opet uhljebiti svoje HDZ-ovce tamo a ovdje niste mogli preko Zavoda. Jasno da zakon ne propisuje prvu pomoć, što će biti u prvoj pomoći to propisuje ministar zdravlja ali stvara obvezu poslodavca da provede tečaj prve pomoći. I prvu pomoć treba tijekom života obnavljati. Ne možete je samo jedanput naučiti i onda nakon toga zaboraviti. I drugo, novcem se ne može platiti socijalni dijalog a vi ga sada pokušavate barem u svom odgovoru reći, da dali smo novce pa imamo socijalni dijalog. A osim toga niste dali novce nego Europska unija nas forsira da socijalni dijalog unapređujemo i to su sredstva EU, nisu ni vaša ni moja, nego su sredstva EU opet pa znači nemojte reći mi smo dali, nego EU je dala. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Mrsić. Odgovor poštovana državna tajnice, izvolite.
Poštovani i uvaženi gospodine Mrsiću, nemojte nama inputirati, spomenuli ste HDZ, nemojte HDZ-u inputirati ono što ste ustvari vi činili kao ministar, govorili ste o uhljebljivanju. Dakle nemojte nama inputirati ono što ste činili vi. Tražili ste konkretne podatke u lipu, dobiti ćete ih. Dakle, za administrativno rasterećenje vezano uz izmjene u radu i organizaciji Odbora zaštite na radu rasterećenje racionalizacija poslodavaca protiv koje vjerujem da nitko nema ništa jest 118 tisuća 202 kune i 3 lipe. Pardon, samo malo, administrativno rasterećenje je vezano uz smanjivanje broja osposobljenih radnika za prvu pomoć 61 milijun 65 tisuća i 121 kuna. Sveukupno 1790 milijuna 267 tisuća 506 kuna. … [[Upadica se ne čuje.]] Reći ću vam kasnije, otišlo mi je vrijeme.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena državna tajnice, često se pozivate na ovaj zaključak od 2. kolovoza 2018. gdje se radi o 54 agencije iz zavoda kao način kako će se smanjiti troškove i opterećenje, rasteretiti i gospodarstvo. Međutim, već sada vidimo da su ti prijedlozi mijenjani i da su oni učinjeni bez kvalitetne analize i procjene učinaka, tako npr. agencija za strukovno obrazovanje, opet vezana i uz ovo područje, neće se pripojiti Ministarstvu znanosti i obrazovanja, a također i agencija, Vladin ured za suzbijanje zlouporabe droga koji je trebao biti pripojen Ministarstvu zdravstva, već se sada traži drugo rješenje pa će se navodno spajati sa Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo, što je također loše rješenje. Prema tome ta odluka i taj zaključak vlade pokazuje se nedorečen, zbrzan i bez konkretnih učinaka koji su trebali biti sa njima ostvareni pa stoga pozivamo da još jednom razmislite i o zaključku vezano za ovaj zavod.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jovanoviću. Odgovor državna tajnica Majda Burić.
Zahvaljujem poštovani zastupniče Jovanoviću. Dakle spomenuli ste opet zaključak vlade RH, drago mi je da ste ga pogledali. Neću komentirati agencije koje nisu u domeni našega ministarstva, vjerujem da to razumijete, međutim ono što ću još jedanput spomenuti i posebno naglasit jest da se radi o racionalizaciji državne uprave, o većoj efektivnosti, a u svakom slučaju unapređivanje zaštite na radu gdje zavod koji se time bavio dolazi pod kapu našega ministarstva neće biti time ništa manje kvalitetan, nego dapače, ustrajat će se na njegovoj daljnjoj kvaliteti i unapređivanju kvalitete. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru državnoj tajnici. Sljedeća replika poštovani kolega Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovana državna tajnice ako ste me pažljivo slušali ja sam i rekao da se sustav prve pomoći treba urediti pravilnikom i to naravno ne na drugi način, nego međuresorno. Ali ja sumnjam u naše učinke i našu produkciju međuresornog jer već mjesec dana očekujem da će se ministar Kujundžić i ministar Pavić dogovorit o povećanju cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje i nema ničeg na vidiku. Prema tome ja sam bio vrlo precizan u tom djelu. Dakle to je što ste toga tiče. A drugo, vi ste dovoljno tvrdoglavi, ali i ja sam da stojim kod svojih stavova, a to je dobra vrlina. Ako vam je toliko stalo koliko tvrdite do socijalnog dijaloga, onda izrazite poštovanje prema socijalnim partnerima, ja nisam naručio da mi ovo oni pišu i da se dopisuju samnom. Napravite korak nazad, pošaljite ovaj zakon u treće čitanje i uspostavite socijalni dijalog. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji. Odgovor državna tajnica, izvolite.
Poštovani gospodine Silvano Hrelja, evo dužnost mi je još samo pojasniti jednu stvar, a to je upravo dopunsko osiguranje za umirovljenika kojima se mirovina naravno prema zakonu indeksira i usklađuje prema rastu plaća i svemu ostalome, pa je tako u zadnje dvije godine povećanje mirovina bilo 6,4%, iako je vlada Andreja Plenkovića obećala u ovom mandatu koji je tek na polovici 5%, što znači da imamo izvrsne tendencije da jako, jako dobro prešibamo 5% jer smo već sada na 6,3%. Upravo zbog toga neki umirovljenici prelaze cenzus od 2000 kuna. Lijepo ste spomenuli dogovor ministra Kujundžića i ministra Pavića koji će u vrlo kratkom vremenu, molim vas gospodine Silvano, evo slušajte me, vrlo brzo ćemo bit gotovi, oni će vrlo uskoro dogovoriti i formalizirati dogovor
Zahvaljujem. … [[Upadica se ne čuje.]] Zahvaljujem, nastavite raspravu poštovani kolega Mrsić i Hrelja i poštovanu državnu tajnicu odvedite na kavu nakon završetka ove rasprave pa onda zaključite raspravu interno. Hvala lijepo državnoj tajnici na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve rasprave, zaključujem raspravu. I još jednom zahvaljujem se poštovanoj državnoj tajnici Majdi Burić iz Ministarstva rada i mirovinskog sustava, savjetniku ministra gospodinu Draženu Opaliću i voditelju službe Pjeri Gašperovu na obrazloženjima i na odgovorima. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti na radu, drugo čitanje P.Z. br. 338. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Klub zastupnika Građansko-liberalnog saveza i HSU-a predložio je Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi: Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu, P.Z. br. 338. upućuje se u 3. čitanje. Molim predstavnicu predlagatelja da se očituje o predloženom zaključku. Poštovana Majda Burić, državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, Vlada RH ističe kako temeljem Konačnog prijedloga Zakona prestaje s radom Zavod za unapređivanje zaštite na radu, a sve poslove toga Zavoda preuzima Ministarstvo rada i mirovinskog sustava što je u skladu…
Samo malo. Kolegice državna tajnice. Dakle, prijedlog, zaključak je došao od strane GLAS-a i HSU-a da se ide sa Zakonom u 3. čitanje. Ja vas molim očitovanje Vlade.
Vlada RH ne prihvaća ovaj zaključak.
Dobro, onda ga dajemo na glasovanje. Hoćete ga obrazložiti? [[Upadica Burić: Ako treba.]] Da, izvolite.
Hvala. Dakle, još jedanput, Vlada RH ne prihvaća ovaj zaključak sa obrazloženjem da ističemo kako konačnim prijedlogom Zakona prestaje s radom Zavod za unapređivanje zaštite na radu, a sve poslove toga Zavoda preuzima Ministarstvo rada i mirovinskog sustava što je u skladu sa djelokrugom ovoga Ministarstva propisanog odredbom čl. 12. Zakona o djelokrugu i ustrojstvu Ministarstva i drugih tijela državne uprave, a koja odredba između ostaloga navodi da ovo Ministarstvo obavlja poslove unapređivanja sustava zaštite na radu. Stoga nikako nije utemeljen navod o bilo kakvom ukidanja bilo koga i bilo čega jer se svi poslovi ovoga Zavoda nastavljaju obavljati, ali sada u okviru Ministarstva rada i mirovinskoga sustava, čime se postižu određene administrativne i financijske uštede.
Zahvaljujem. Imamo povredu Poslovnika, kolega Hrelja izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ne znam kako na drugi način reagirati zbog toga što nije, državna tajnica nije obrazlagala zašto Vlada ne prihvaća zaključak jer zaključak uopće nije dirao pitanje postojanje Zavoda za unapređenje zaštite na radu nego izostanak tripartitnog dijaloga itd. odnosno isključenje socijalnih partnera. Mislim da obrazloženje nema veze sa prijedlogom zaključka.
Dobro, to je… Hvala vam, možete samo sjesti za trenutak. To je vaše mišljenje, a ja ću dati na glasovanje ovaj zaključak koji Vlada ne prihvaća. Dakle, glasujemo o zaključku koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da predloženi zaključak nije dobio potrebnu većinu glasova. Sada idemo na amandmane koji je podnio Odbor za zakonodavstvo. Zastupnik Mirando Mrsić, zastupnik Silvano Hrelja i zastupnik Željko Jovanović. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Pozivam ponovo poštovanu Majdu Burić, državnu tajnicu u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava da se očituje o podnesenim amandmanima. Idemo redom. Prvi je amandman zastupnika Silvana Hrelje. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Amandman se ne prihvaća. Člankom 33., st. 1. Konačnog prijedloga Zakona propisuje se prestanak rada Zavoda s danom 1.1.2019. godine, te preuzimanje svih poslova Zavoda od strane resornoga Ministarstva, pa je predloženi amandman u suprotnosti s navedenom odredbom odnosno u suprotnosti je sa zaključkom Vlade RH od 2.8. ove godine.
Zahvaljujem. Očitovanje, kolega Hrelja izvolite.
Sad postavljam ponovno pitanje da li je Vlada uopće vidjela zaključak za upućivanje u 3. čitanje? Ali ja ću odgovoriti u korist odnosno govorit u korist ovog amandmana. Zavod za unapređivanje zaštite na radu značajna je institucija po pitanju zaštite na radu, te je njegovo ukidanje za ovaj sustav korak unatrag, a ušteda se mogla i ostvariti njegovim spajanjem sa Hrvatskim zavodom za zaštitu zdravlja i sigurnosti pri radu, na što bi i socijalni partneri bili pristali jer je to istovremeno i njihov prijedlog. I zato smo i dali zaključak da ovo dođe u treće čitanje da ne u potpunosti ukidamo dva zavoda iz razloga da bi mogli komunicirati sa Europom. Europa i EK ima Europsku agenciju za zaštitu na radu sa sjedištem u Bilbao-u i novac iz EU fondova iz Europskog socijalnog fonda neće moći povlačiti Ministarstvo nego mogu ovi neovisni specijalizirani zavod. Dakle, mi gubimo partnera u RH za komunikaciju sa Europskim institucijama koje se bave sa zaštitom na radu. Žao mi je da nije shvaćeno ovo treće čitanje od strane Vlade jer je to bila prilika da se i uspostavi ponovno socijalni dijalog koji je izostao prilikom donošenja ovog zakona. Naime socijalni partneri, sindikati i poslodavci nisu sudjelovali u donošenju ovog konačnog prijedloga zakona, kao što se nije sastala ni formirana radna grupa pri ministarstvu da bi donijela, odnosno da bi se usuglasila oko konačnog prijedloga zakona. Stvarno mi je jako žao jer radimo veliku štetu zaštiti na radu. Hvala lijepa. Tražim glasanje.
Zahvaljujem. Glasujmo sada o amandmanu koji nema potporu Vlade. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Javlja se kolega Beljak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. U ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a tražimo stanku, ali ne zbog nas, nego zbog vaše kolegice gospođe državne tajnice Burić. Dakle očito se radi o njenom prvom čitanju, iako je to treće čitanje ili drugo čitanje, više nitko nikoga ne zna i ja molim, ostavili ste ju opet samu i opet niste u redu kolege iz HDZ-a da ste državnu tajnicu ostavili samu ovdje. Treba nam stanka, prije svega njoj i svima nama kako bismo shvatili o čemu uopće glasujemo. Eto.
Kolega Beljak, vi tražite konzultacije za klub HSS-a vezano za ovaj zakon?
Mi se zalažemo za prava žena. Ne možemo ostaviti mladu državnu tajnicu da nije pročitala, ona mora pročitat pa onda obrazlagati.
Samo malo kolega Beljak, nemojte sada podcjenjivati.
…/Upadica Beljak: Meni je jako žao, ali mislim bilo bi korektno, vidjeli ste, svi amandmani, nitko ništa ne razumije./…
Kolega Beljak stanku možete tražiti za konzultacije Kluba zastupnika HSS-a
Ok mi ćemo se konzultirati, ali dajemo priliku gospođi da pročita.
Dobro, onda nastavljamo u 12,55. STANKA U 12,47 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,57 SATI]] Molim vas, poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti dalje. Molim i državnu tajnicu, poštovana Majda Burić, izvolite. Idemo sa amandmanom broj dva zastupnika Silvana Hrelje, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Amandman se ne prihvaća. Sada definirani pojam bolesti u vezi s radom utvrđen je tijekom rada radne skupine utvrđen je tijekom rada radne skupine u kojoj su između ostalih sudjelovali i stručnjaci sa područja medicine rada koji su sa stručnog stajališta predložili navedeni pojam kao najprecizniji u medicinskom smislu riječi.
Izvolite, kolega Hrelja.
Poštovana državna tajnice, cijenjene kolegice i kolege, još jednom izražavam žaljenje da nismo prihvatili zaključak da ovo ode u treće čitanje jer nije točno da se radna skupina koja je bila formirana od strane ministarstva da bi pripremila konačni prijedlog zakona da se oko toga usuglasila. Ona se sa sastajala u nekom ranijem periodu i možda je ovakvih prijedloga bilo, međutim, oko konačnog prijedloga zakona se nije usuglasila kao što nije kolegice i kolege saborski zastupnici nisu dobili dakle reakcije na ovaj zakona od strane zainteresirane javnosti jer toga u opremi ovog zakona nije bilo. Dakle, ovaj zakon ne ma toliko štetne namjere koliko je loše postupovno se donosi bez onih kojima je ustvari namijenjen jer taj zakon bez aktivnog sudjelovanja radnika i njihovih predstavnika sindikata i poslodavaca i države, nema nikakvog smisla. Nema smisla da jedna strana donosi određene mjere, određene definicije s kojima druge nisu suglasne. I ne može biti nikako da bolest u svezi s radom bude definirana samo sa jednim djelomičnim uzrokom koji je vezan uz rad. Uzrok mora biti dominantan da bi se na samom mjestu rad da bi se bolest mogla proglasiti da je vezana sa radom, ne može biti bilokoji uzrok odnosno marginalni uzrok ne može biti u pitanju. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebni broj glasova. Kolega Beljak, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice Majda Burić, ja vam se iskreno od srca ispričavam ako ste moj posljednji nastup shvatili kao uvredu jer mi to nije bila namjera ni na jedan način. Evo primite moje isprike.
U redu. Dobro. Idemo dalje na amandman broj tri istog zastupnika, izvolite.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Cilj ovoga prijedloga zakona jest administrativno rasteretiti gospodarstvo u kojem smislu se i provodi akcijski plan Vlade RH i to iz siječnja 2017. g. ali bez negativnog utjecaja na stupanj sigurnosti i zaštite zdravlja radnika na mjestu rada kod poslodavca i bez povećanja rizika od nastanka ozljeda na radu. Predlagatelj je time želio izjednačiti tri kategorije osoba koje obavljaju poslove od kojih se na dvije ne odnosi niti važeći zakon, dakle cilj jest izjednačiti koji nemaju drugih zaposlenih, također direktore j.d.o.o.-a i d.o.o.-a koji nemaju drugih zaposlenih a također i osoba koje su u pravilu direktori tvrtki ali su kao takvi ujedno sklopili i ugovor o radu sa tvrtkom ili sa svojom tvrtkom koju zastupaju. Tu pak treba posebno naglasiti da se, hvala poštovani predsjedniče, da to nikako ne isključuje prava tih osoba na primjenjivanje zaštite o radu a zakonski prijedlog nije u suprotnosti sa direktivama EU-a.
Zahvaljujem, izvolite.
Oblast zaštite na radu je vrlo precizna. Poslodavci imaju i određena prava ali i obaveze, radnici imaju određena prava i određene obaveze ali nije na zakonodavcu da oslobađa pojedine strukture od primjene zaštite na radu i da izrijekom navodi da to obrtnici koji su samozaposleni ili koji nemaju zaposlenih su oslobođeni primjene određenih odredbi ovog Zakona o zaštiti na radu. To nije u duhu zaštite na radu, u duhu zaštite na radu bi bilo ono što sam vam predložio da ugraditi umjesto ove odredbe a predložio sam vam da od primjene pojedinih odredbi, dakle nikoga se ne može apsolutno osloboditi primjene odredbi Zakona o zaštiti na radu. Kaže, od primjene pojedinih odredbi ovog zakona, mogu se izuzeti pravne izuzeti pravne i fizičke, dakle sve osobe nakon što dokažu da u procesu rada nema štetnosti i opasnosti po život i zdravlje, a to se donosi, ljudi moji, procjenom opasnosti. Dakle, zašto bi mi rekli, spominjali uopće obrtnike u ovom zakonu a ne pravne osobe koje nemaju štetnosti i opasnosti, zašto bi oni provodili a mogu dokazati da nema štetnosti i opasnost na mjestu rada? I drugo, u ovom istom amandmanu stoje još svije riječi koje ništa ne znače i tražili smo brisanje druge specifične poslove jer taksativno su navedeni i vatrogasci i vojska i policija i zaštitari koji ne mogu. Koji su to specifični poslovi koji trebaju se osloboditi primjera zaštite na radu. I predložili smo brisanje priznatih pravila zaštite na radu jer se tu radi o nepisanoj zaštiti o radu, onoj iskustvenoj kako treba raditi. Tražim glasovanje.
Hvala. Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 4 zastupnika Željka Jovanovića.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao i za obrazloženje amandmana broj 3.
Kolege Jovanovića nema pa ćemo onda glasovati o njegovom amandmanu, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 5 poštovanog zastupnika Miranda Mrsića, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je također isto kao i za amandman broj 3, sa napomenom da su propisi zaštite na radu pa tako i ovaj zakonski prijedlog, usklađeni sa svim direktivama EU-a na području zaštite na radu.
Očitovanje, izvolite.
Hvala lijepo. Europska komisija je preporučila državama članicama da se zaštita na radu proširi i na samozaposlene osobe. Ne znam zbog čega Vlada RH ne želi slijediti ono što je dobra tekovina EU-a. Zakon je usklađen sa direktivama, ovdje ja ne govorim o usklađenosti sa direktivama nego preporukama koje nisu obvezujuće ali su dobrodošle i umjesto da to slijedite, da i samozaposlene osobe obvežete da imaju obvezu provoditi Zakon o zaštiti na radu, vi to idete suprotnim smjerom. Želite uzeti u obzir percepciju poslodavaca koji smatraju da je zaštita na radu trošak umjesto da promovirate percepciju Zakona o zaštiti na radu, a to je zaštita zdravlja radnika. I sa ovime Vlada pokazuje da ide u onom pravcu kojim ne bi trebalo ići da povlađuje poslodavcu. Kad govorimo o samozaposlenim osobama, onda 2015. je bilo 165 ozljeda na radu, govorimo o teškim ozljedama na radu, a 2016. 127. tko će biti odgovoran kada se desi smrtna posljedica za nekoga tko je samozaposlen, tko će biti kriv za to? Ova Vlada i ovaj ministar. Ministar očito ne želi da zaštita na radu bude nešto što se Hrvatska može dičiti u EU-u, nego ide suprotnim pravcem i vi ste grobari zaštite na radu u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Želite li glasovanje? [[Upadica Mrsić: Da.]] Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 6 zastupnika Silvana Hrelje, izvolite.
Amandman se također ne prihvaća. Iz obrazloženja predlagatelja amandmana proizlazi netočan navod o ravnoteži među socijalnim partnerima s obzirom da su upravo predstavnici poslodavaca i sindikata, ravnomjerno zastupljeni u nacionalnom vijeću budući da svakoga od njih predstavljaju po dva člana u Nacionalnom vijeću zaštite na radu.
Očitovanje, izvolite.
Poštovana državna tajnice, očito da mi funkcioniramo na različitim valnim duljinama. Naime, ja sam sudionik i bivši član Nacionalnog vijeća za zaštitu na radu, znam kako je ono nastajalo, nastajalo je na principu ravnopravnosti plus stručna institucija koje sada nema odnosno koja će se dizanjem ruku danas ukinuti. Dakle, bila su dva predstavnika ministarstva rada, sad ok, dobar je prijedlog da to bude predstavnik Ministarstva zdravlja, dva predstavnika sindikata i dva predstavnika poslodavaca. Zašto vi niste mogli tu taj tripartizam, ili možda nekog tripartizam smeta kao pojam, on je vrlo poznat i socijalni dijalog i tripartizam u Europi puno se toga bazira upravo na ovom pojmu. Dakle, čini mi se da je ovo podcjenjivanje nacionalnog vijeća jer dominaciju imaju predstavnici Vlade, ovdje se predlaže da imamo tri predstavnika Vlade, dva predstavnika Ministarstva rada i predstavnika Ministarstva zdravlja. Ako ste to htjeli, mogli ste staviti 3, 3, 3 da imate tri predstavnika Vlade, dakle Ministarstva rada, Ministarstva zdravlja i Ministarstvo obrazovanja što je jako bitno za zaštitu na radu, tri predstavnika sindikalnih središnjica i mogli ste imati tri predstavnika poslodavca, time uključiti i ove obrtnike koje na neki način posebno ugrađujete ovaj put u zakon. A o važnosti ovog nacionalnog vijeća možemo razgovarati jako dugo, naime nacionalno vijeće je napravilo program razvoja zaštite na radu za mandatno razdoblje međutim Vlada ga nije usvojila a drugo koliko ozbiljno doživljava Vlada ovo Nacionalno vijeće za zaštitu na radu, govori činjenica da se nacionalno vijeće nije očitovalo o prijedlogu ovog zakona što je velika sramota. Tražim glasovanje.
Molim glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 7. Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se ne prihvaća budući da se u ovom slučaju radi o tehničkom amandmanu pod sintagmom dokumentirane informacije koja se odnosi na dokaze o uključenosti odnosno sudjelovanju radnika odnosno njihovih predstavnika u postupku procjenjivanja rizika, podrazumijeva se bilo kakva dokumentacija u pisanom, papirnatom ili elektroničkom obliku koja potvrđuje njihovu uključenost. Na opisani način pojam dokumentirana informacija definiran je u ISO normi sustava upravljanja kvalitetom, te sustava upravljanja zaštitom zdravlja i sigurnosti na radu. Smatramo da je pojam evidencije nedostatan kao dokazno sredstvo u kontekstu uključenosti radnika odnosno njihovih predstavnika u postupku procjenjivanja rizika.
Izvolite kolegice Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Obzirom na sada dano ovakvo obrazloženje odustajemo od amandmana. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo na amandman br. 8., zastupnik Silvano Hrelja.
Također se amandman ne prihvaća, a obrazloženje je jednako kao i obrazloženje za amandman br. 7.
Izvolite kolega Hrelja.
Poštovana državna tajnice, ja želim da zakoni pišu na način da ih cijeli svijet razumije, a ne samo tvorci novog jezika jer dokumentirane informacije meni sa mojih 60 godina ne znače previše, ali vođenje obveznih evidencija u zaštiti na radu kao čovjeku koji je radio u ovoj profesiji znači puno. Na kraju krajeva i Zakon o radu ne poznaje pojam dokumentiranih informacija nego poznaje vođenje zapisnika odnosno radi se po pravilniku o radu. Dakle, postoji točno uglavljen postupak donošenja određenih akata, a procjena štetnosti i opasnosti u određenoj tvrtci je akt. Prema tome, zaštita na radu je dio radno socijalnog zakonodavstva. Prema tome, ne možemo u jednom zakonu imati jednu terminologiju, u drugom zakonu drugu terminologiju. Ili mijenjajmo sve ili nemojmo mijenjati ništa. Prema tome, ja neću povući ovaj amandman nego tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 9. istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Dakle, predmetnom izmjenom odredbe ne dovodi se u pitanje provedba pravila zaštite na radu, na mjestima rada, već se istom samo smanjuju minimalno propisane obaveze poslodavca u smislu organiziranja sjednica Odbora zaštite na radu, a u cilju administrativnog rasterećenja, dakle jednom u tri mjeseca se skraćuje na jednom u šest mjeseci s tim da broj održanih sjednica Odbora za zaštitu na radu nije u izravnoj uzročno-posljedičnoj vezi sa brojem ozljeda na radu, već je naglasak na samoj kvaliteti rada Odbora, a ne na kvantiteti. S time da se ovime propisuje samo minimum, što ne znači da se Odbor ne može sastajati više puta.
Izvolite kolega Hrelja.
Uvažena državna tajnice, Odbor za zaštitu na radu je srce zaštite na radu. To je mjesto gdje se sastaju i gdje jedino mjesto gdje može doći inspektor rada, a da pri tome ne kažnjava, nego da dođe u savjetodavnoj funkciji na redovnu sjednicu Odbora za zaštitu na radu. Tri mjeseca je do sada bila konvencija. Bio je dogovor socijalnih partnera. Ovdje se mijenja bez suglasnosti socijalnih partnera i poslodavaca i sindikata rok na 6 mjeseci što nije korektno prema njima, što je omalovažavanje socijalnih partnera odnosno postavljanje u jedan višu razinu institucije vlasti RH. Inače, ovaj vam stav kolidira sa čl. Zakona o radu br. 199. gdje po Zakonu o radu poslodavac je dužan jednom u tri mjeseca obavijestiti svoje zaposlenike o stanju tehnologija, o stanju štetnosti i opasnosti. Dakle, ne radi se o nekim enormnim sastancima. Ti ljudi su tako i tako plaćeni i specijalista medicine rada je plaćen ugovorom. Prema tome, njegova je obaveze doći na sastanak Odbora za zaštitu na radu. Stručnjak je ili zaposlen ili ugovorom vezan za poslodavca, nema uštede, nema novih troškova, ima samo umanjenja moguće prevencije ozljeda, štetnosti i opasnosti na radu. Dakle, ne vidim nikakvo poboljšanje odnosno samo će se manje moći baviti Odbor sa poboljšanjem stanja u zaštiti na radu, a ne više, a to se puno lakše radi u jednoj ležernijom nego usiljenoj atmosferi kad se nešto dogodi. Hvala lijepa, tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 10. zastupnika Željka Jovanovića.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman, a obrazloženje je također isto kao i obrazloženje za amandman br. 9.
Budući da nema kolege Jovanovića moramo glasovati. Pristupimo glasovanju. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 11. zastupnika Miranda Mrsića.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Također obrazloženje je isto kao i za prethodne amandmane.
Kolega Mrsić izvolite.
Hvala lijepo. Mijenjati zakone uzimajući u obzir percepciju poslodavaca od administrativnom trošku zakona o zaštiti na radu je u najmanju ruku štetno, neozbiljno i neodgovorno. I ovdje je vlada trebala napraviti nešto potpuno drugačije. Koliko znam i to je državna tajnica i rekla, ušteda je sto tisuća kuna, znači nije 10 milijuna, nije 100 milijuna kuna, nego 100 000 kuna je ušteda ovog amandmana. A Odbor zaštite na radu je krucijalan kao mjesto dijaloga između poslodavca i radnika kada se nešto može desiti ili se nešto desi i to je način prevladavanja konfliktnih situacija. Ako toga nema drugi korak je inspekcija rada, a onda u tom nadzoru se može svašta desiti. Tih 100 000 kuna uštede će se potrošiti na nekih 10 ili 15 posjeta inspektora zaštite na radu gdje će biti i kazni, to je znači 10 puta 10 000 kuna kazne inspektora zaštite na radu će anulirati potpuno ovu uštedu umjesto kazne od 10 000 kuna da se održao i sastao odbor zaštite na radu i to riješio prije nego ste to nešto neželjno desilo. Osim toga u današnje vrijeme elektronske komunikacije Odbor zaštite na radu ne mora se održavati na jednom mjestu, mogu ljudi biti na različitim mjestima. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 12 zastupnika Silvana Hrelje, izvolite.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Naime broj osposobljenih radnika za pružanje prve pomoći u odnosu na broj radnika jest izmijenjen s napomenom da je konačnim prijedlogom naglašeno da broj osposobljenih i imenovanih radnika za pružanje prve pomoći mora odgovarati broju lokacija poslodavca, također i smjenskom radu te drugim organizacijskim okolnostima kod poslodavca.
Očitovanje izvolite.
Opet se radi kako je do sada u zakonu bilo 20, tako je moglo biti i 5, tako je moglo biti 100, tako je moglo biti na tisuću radnika jedan. Radi se o dogovoru među socijalnim partnerima, vi taj dogovor mijenjate i nakon 20 zaposlenih gdje moramo imati jednog čovjeka osposobljenog za pružanje prve pomoći, vi to dižete na 50. Istovremeno kažete na svim mjestima ako je izdvojeno mjesto rada, ako se radi o smjenama, opet mora biti osposobljen radnik za pružanje prve pomoći. Pa bila bi bolja formulacija da brišete ih 20 i 100 i kažete mora biti osposobljen za pružanje prve pomoći svuda radnik gdje je to potrebno i ajmo onda osposobit sve radnike da mogu drugima pružit prvu pomoć kao što svi, osim kolege Furia imamo položenu prvu pomoć za vozačku dozvolu. Naime kolega nema vozačku dozvolu jel, ali bi morali, sigurno bi morali to obnavljat svake 2, 3 ili 5 godina jer naravno da se i tehnologije mijenjaju i daju se defibrilatori, smještaju se po gradovima jer živimo na drugi način i naravno da bi tu trebalo raditi na drugi način. Naravno da bi trebalo donijeti jedan pravilnik o osposobljavanju građana o pružanju prve pomoći i to međuresorski, Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo rada i tko još? Dovoljno. Ali mi međuresorski nikad nismo još ništa napravili. Hvala lijepa. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovani potpredsjednik Furio Radin, izvolite.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika uobičajeni i tradicionalni 238. Zbog namjerne netočnosti. Ja sam položio prvu pomoć, to nije istina da ja nisam položio prvu pomoć, doduše istina je da nemam vozačku dozvolu, ali prvu pomoć sam položio i u bilo kojem trenutku kada umirovljeniku će trebat prva pomoć ja ću mu je dati.
Zato što nemate vozačku dozvolu ja ću vam izreći i opomenu još. Idemo na amandman broj 13 zastupnika Željka Jovanovića, izvolite.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Obrazloženje je isto kao i obrazloženje za amandman broj 12.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 14 poštovanog kolege Mrsića, izvolite.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman, a obrazloženje je isto kao i za prethodne amandmane.
Izvolite kolega Mrsić.
Ovaj krajnje nedopustivo što se radi u Zakonu o zaštiti na radu, ja ću sam podsjetiti na recentni događaj koji se desio prije otprilike mjesec dana, ali ću podsjetiti i na sve one druge događaje kada je trebalo pružiti prvu pomoć nekome kome je ta prva pomoć trebala biti nužna. Osposobljavanje za prvu pomoć nije jednokratno, ono se provodi za vrijeme i obrazovanja i za evo polaganja u autoškoli, ali je isto tako izuzetno vrijedno da se obnavlja tijekom života je prva pomoć je nešto što će nekome spasiti život. I državna tajnica je u raspravi rekla, da uštediti ćemo 60 milijuna kuna poslodavcima. A ja se pitam da li jedan ljudski život vrijedi 60 milijuna kuna, da li uopće ljudski život ima cijenu a ovime ste vi stavili cijenu života jednog čovjeka, žene, djeteta ili bilo koga drugog. Reći da je dovoljno jedna osoba da bude osposobljena za pružanje prve pomoći je očito da ne znate što se dešava u trenucima kada je panika. Da li će onda ljudi vikati, tražiti di je onaj što zna reanimirati, gdje je onaj što zna okrenuti pacijenta na bok da se ne uguši? Šta ako i tom čovjeku pozli koji je osposobljen za pružanje prve pomoći hoće on sam sebe defibrilati, hoće on sam sebe okrenuti na bok? Pa di vam je humanost? Zbog čega ste to napravili? Jer to je nešto što i u Europi se zna da tvrtke osposobljavaju sve svoje djelatnike za pružanje prve pomoći jer to je nešto što je za društvo dobro. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na 15. amandman zastupnika Silvana Hrelje.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Poslodavac je ionako dužan prema važećoj odredbi članka 62., stavka 3. imati dostupnu dokumentaciju na gradilištu u roku koji odredi nadležni inspektor pa je posve racionalno da se sada propisani rok obaveza posjedovanja dokumentacije i zaštite na radu na privremenom gradilištu u odnosu na radove koji traju kraće od 30 dana prolongira i produži na rok od 60 dana.
Očitovanje, izvolite.
Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Ma ne uređujemo mi zaštitu na radu zbog inspektora i zbog eventualne uštede poslodavaca nego zbog sigurnosti i zaštite zdravlja radnika. To je jedino što oni imaju i što unose u proces rada. Dakle ako smo narušili njihovu sigurnost i njihovo zdravlje očito da mi po obveznim odnosima vrlo slabo radimo onda ni poslodavac nema puno koristi jer mora plaćati odštete itd.. Prema tome ne vidim nikakve logike da se ovaj rok držanja dokumentacije na gradilištu smanjuje. Naravno da ukoliko gradilište traje 10 dana neće ovaj biti 60 dana na gradilištu, da će trajati jednako dugo i biti na gradilištu koliko je živo i gradilište. I koristim priliku ovdje s obzirom da je ovo moj zadnji amandman da još jednom kao čovjek koji se bavio zaštitom na radu i koji je imam uvijek na oku i koji i što sam bio i član Nacionalnog vijeća za zaštitom na radu žao mi je da je ovakav maćuhinski odnos prema ovoj izuzetno humanoj djelatnosti, djelatnosti od općeg interesa i da na neki način ovo nije unapređenje, ušteda ne može biti unapređenje sustava zaštite na radu. Unapređenje zaštite na radu moraju biti novi iskoraci, nove kreativnosti od stvaranja novih prostora i novih mogućnosti. Prema tome, još jednom žalim da niste prihvatili zaključak, da ovo ide u treće čitanje, da obnovite dijalog sa socijalnim partnerima i da ih uvažite. Jer vi bez socijalnih partnera gubite vjerodostojnost. Hvala lijepa. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 16. poštovanog kolege Jovanovića.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Stipulacija odredbe proizašla je iz rada, radne skupine a termin pružanja hitne medicinske pomoći isključivo je vezano uz pružanje takve pomoći od strane zdravstvenoga djelatnika.
Nema kolege Jovanovića pa moramo glasovati o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 17. istog zastupnika.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Odredba stavka 4. na koju ukazuje predlagatelj amandmana nije mijenjana u odnosu na važeću odredbu zakona te kao takva predstavlja minimum sati za koje je poslodavac dužan osigurati naknadu povjereniku radnika za zaštitu na radu.
Ponovo glasujmo jer nema kolege Jovanovića. Nije dobio potreban broj glasova. 18. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 19. amandman zastupnika Jovanovića.
Amandman se ne prihvaća. Člankom 33. stavkom 1. konačnog prijedloga zakona propisuje se prestanak rada zavoda sa danom 1.1.2019. godine te preuzimanje od strane resornoga Ministarstva rada i mirovinskoga sustava, svih poslova zavoda, sredstava osiguranih za obavljanje djelatnosti, prava i obveza, pismohrane kao i ostale dokumentacije koja se odnosi na poslove koje je obavljao Zavod.
Hvala. Glasujmo o ovom amandmanu. Nema kolega Jovanovića. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na predzadnji amandman kolege Mrsića.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman a obrazloženje je isto kao i za amandman br. 19.
Izvolite kolega Mrsić.
Hvala lijepo. Ovo je dakle zadnji čavao u zaštitu na radu u Hrvatskoj da nešto što se godinama u Hrvatskoj njegovalo, nešto što je imalo tekovinu 40 godina, 50 godina u Hrvatskoj sa ovim nestaje iz Hrvatske. I ono što Vlada radi, radi da štedi slovom i brojem 2 kune po radniku. Gospodo 2 kune će se uštediti po radniku u Hrvatskoj, ukidanje ovog Zakona. A u isto vrijeme, će se izgubiti 20 milijuna eura, koje stoje na raspolaganju ovom zavodu za unapređenje zaštite na radu iz fondova EU. Jer prelaskom ovom Zavoda u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava, on više neće može koristiti ta sredstva. I ušteda od 60 milijuna kn na prvoj pomoći, de facto, nije ušteda nego to je gubitak, dakle usvajanjem ovog zakona, Hrvatska će izgubiti 20 milijuna eura sredstava iz EU, jer ih neće imati tko povući. Zavod se dokazao kao mjesto koje je mjesto okupljanja, mjesto na kojem se razgovara i dogovara, mjesto, dakle, zavod koji je imao vrlo dobre inicijative, unapređivao je zaštitu na radu i prepoznat je u Hrvatskoj i od poslodavaca i od radnika i od stručnjaka zaštite na radu. I ukidanje ovoga zavoda, definitivno, zaštita na radu, onakva kakva bi trebala biti u Hrvatskoj, u skladu sa EU i ono što je u EU, de facto se vraćamo unatrag i nisam siguran da nakon 5 ili 6 g. kada netko bude pitao, zašto smo to napravili, vjerojatno će se neće nitko od ove administracije sjećati zašto će biti u Bruxellesu u svojim foteljama.
Hvala vam. Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Idemo na zadnji amandman, Odbora za zakonodavstvo, izvolite.
Zahvaljujem. Vlada Republike Hrvatske prihvaća ovaj amandman.
Postaje sastavni dio zakona. Zahvaljujem se državnoj tajnici, a mi idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona, o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti na radu, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 1 suzdržani i 21 glas protiv, donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda - Prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, prvo čitanje, P.Z. broj 445 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85 Ustava RH i članka 172 Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Imamo jednu povredu Poslovnika prije nego što damo riječ državnom tajniku Ministarstva pravosuđa, izvolite gospodine Podolnjak.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Vi ste sada izgovorili da smo uz prijedlog zakona primili izvješća nadležnih radnih tijela, znači Odbora za zakonodavstvo i matičnog radnog tijela Odbora za ljudska prava. Ja sam se javio sa povredom Poslovnika jer na web stranici nema izvješća matičnog Odbora za ljudska prava i zbog toga sam, kažem i tvrdim da je povrijeđen Poslovnik jer se ne može raspraviti o zakonu u prvom čitanju bez izvješća matičnog radnog tijela. Mi ga kao zastupnici nismo ni vidjeli, još uvijek ga nemate objavljenoga, ja sam to provjeravao prije par sekundi, prema tome ako su vama zapisali rutinski da postoji, nema ga. Ja ne znam čak da li je održana sjednica odbora, izvješća nemate na web stranici, a bez izvješća matičnog radnog tijela.
Zahvaljujem poštovani kolega Podolnjak. Nisam pročitao da smo dobili izvješće, nego sam kazao da su raspravu proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, a izvješće je svim saborskim zastupnicama i zastupnicima poslano na mail u 17 sati i 12 minuta pa bih ja vas lijepo molio da provjerite vaš mail pretinac pa da onda dalje vidimo. Hvala vam lijepo na ovome. A sada pozivam predstavnika predlagatelja poštovanog državnog tajnika Ministarstva pravosuđa, gospodina Kristijana Turkalja da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite gospodine Turkalj.
Poštovani predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici pred vama se nalazi Prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja od nepravilnosti. Ovaj prijedlog zakona predstavlja zakonski akt kojim se provodi ustvari i implementira ujedno i strategija borba protiv korupcije. Mi znamo da i u privatnom sektoru i u javnom sektoru, dolazi do rizika pojava nezakonitosti i upravo zbog toga bi bilo potrebno urediti ovo područje. Ovo područje do sada je bilo fragmentirano uređeno u nizu zakona, otkazanog zakona, Zakona o radu, Zakona o državnim službenicima i drugim. Antikorupcijo izvješće Europske komisije iz 2014. ukazalo je na nepostojanje dosadne svijesti oko potrebne zaštite, tzv. kako ih mi zovemo zviždača. Napravili smo nakon toga komparativnu analizu, svih sustava koje postoje u Europi i zaključili smo da je potrebno pristupiti cjelovito rješavanje ove materije. Ono što su glavne … [[Govornik se ne razumije.]] koje možete naći u ovom zakonskom prijedlogu, one se odnose da je po prvi puta definiran pojam prijavitelja nepravilnosti. Da su prijavitelji nepravilnosti prošireni, ne samo, ne tiču se samo javnog sektora, nego su prošireni i na privatni sektor. I vrlo važno, otvorili smo više kanala prijave nepravilnosti. Imamo početni kanal unutarnju prijavu, unutar samoga prave osobe, imamo vanjske, gdje smo odredili ured pučke pravobraniteljice, odnosno, pučkog pravobranitelja kao tijelo i imamo razotkrivanje u slučaju kada, to je iznimno kada postoji opasnost na veliku štetu. Evo, predlagač predlaže da se ovaj zakon podrži i mislimo da će se time značajno unaprijediti razina i svijest o potrebi zaštite zviždača. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku gospodinu Turkalju, na ovom dodatnom obrazloženju prijedloga Zakona, imamo nekoliko replika, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, slažem se s vama da će ovaj zakon sigurno donijeti jedno poboljšanje zaštite svih osoba kojoj u dobroj vjeri prijavljuju korupciju. Međutim, slično kao što kod prethodnog zakona smo imali jedno izrazito nezadovoljstvo socijalnog partnera, u ovom slučaju je prisutna nezadovoljstvo Ureda pučke pravobraniteljice, čije bi tijelo trebalo postati ključno i nadležno za vanjsko prijavljivanje nepravilnosti. Ured pučke pravobraniteljice je negodovao već u nekoliko navrata s tom idejom, također, negodovao je nije bio jače uključen u izradu i pripremu ovog zakona od samog početka, pa me zanima, da li ste u međuvremenu ipak na tragu da netko, neko drugo tijelo preuzme ovlasti koje ste zamislili da bi trebalo provoditi ovaj Ured, obzorom da postoje i problemi ustavnosti, ukoliko bi to radio Ured pučke pravobraniteljice.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jovanoviću, gospodine državni tajnik, želite li odgovoriti ili ćete na kraju? … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, hvala lijepo. Sljedeća replika, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, mnogi su, među ostalima i zviždači, izrazili nezadovoljstvo ovakvim vašim prijedlogom zakona. Osim toga, ovaj zakon tek po ovome stupa 2020. na snagu a to bi trebalo učiniti danom donošenja i ono što zabrinjava je, činjenica da vlada zapravo ne želi zaštiti zviždače, imam jedan slučaj, sutra će ovdje doći, tu zahvaljujem predsjedniku nacionalnog antikorupcijskog vijeća, doći će Damir Sabljak, jedan diplomat, u jedan sat govoriti o protupravnom trošenju novca u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova. Čovjek nije zviždač, jer ono što će govoriti to su javno dostupni dokumenti, ali i dan danas se takvim ljudima prijeti, donesen je pravilnik Ministarstva, gdje mu se zabranjuje bilo kakav javni istup i on će snositi posljedice zbog toga. A ovakav zakon neće nikoga zaštiti, ovo je magla, ovo je jedna čista šminka i mislim da ste mogli puno ozbiljnije pristupiti ovakvom zakonu.
Hvala lijepo kolega Grmoja. Sljedeća replika, poštovani kolega Robert Podolnjak, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani predlagatelju, državni tajniče. Prva stvar koju sam htio pitati, a nisam znao ni da će to kolega Grmoja, zašto se neobičajno je, kada predlažete ovaj prijedlog zakona, pa evo, sada gotovo ga po hitnom postupku moramo raspraviti, danas jer smo tek dobili izvješće odbora, zašto predviđate da taj zakon stupi na snagu više od godinu danas kasnije, dakle početkom 2020. g. kada je realno očekivati da mi nakon prvog čitanja, mi tijekom ove g. imamo drugo čitanje, zbog čega misle da je potrebna godina dana za donošenje nekog podzakonskog akta, s obzirom da prema vašem prijedlogu, ne treba formirati, neko posebno tijelo, neku posebnu službu, koja bi se ustrojila radi provedbe ovog zakona.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Robertu Podolnjaku. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu, u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti, predstavnici ministarstva. Evo doživjeli smo i taj dan da se HDZ došao boriti u Hrvatski sabor protiv u Hrvatski sabor protiv korupcije, oni su donijeli zakon. Naravno stavili su ga kao zadnju točku dnevnog reda u sate kada je evo, koliko, 10-ak zastupnika još prisutno, kada nitko ne prati raspravu, tako je bilo i u ožujku, kada je bio zakon Živoga zida. Da vidimo šta će iz toga ispasti iako ja već unaprijed mislim da bi možda najbolja borba bila protiv korupcije da recimo HDZ sam sebe ukine. To bi recimo bila idealna borba. Ja mislim da bi se odmah razina korupcije smanjila za jedno 90% u hrvatskom društvu. S obzirom, ponavljam još jednom da je zakon prezentiran, Živoga zida na istu temu u ožujku, ja ću sada samo ovdje ponoviti naglaske iz onoga što sam već rekao prije par mjeseci a nakon toga ću dati analizu i usporedbu našega zakona sa ovim zakonom koji je danas pred nama. Ponavljam dakle da je Zakon o prijaviteljima nepravilnosti ili popularno zviždačima potreban jer je hrvatsko društvo sito višedesetljetnih nepravdi i nažalost doveli smo se u takvo stanje da mnogi građani počinju misliti da se protiv zla više ne može boriti, da nema smisla ni politička ni građanska borba. Vjeruje se da se s rogatima ne treba bosti, da je sustav nepopravljiv, da je iskrenost mana, a da pošten čovjek samo sam sebi radi probleme i u biti radi protiv sebe. Ljudi počinju prihvaćati nemoralnu ideju da su zlouporabe odraz snalažljivosti, odnosno nužnost da bi se nešto u životu napravilo. Posebno tome doprinosi loše stanje u pravosuđu, u institucijama i građani na kraju počinju vjerovati da zakoni u ovoj državi i postoje samo i jedino zato da bi se kaznili oni koji su neposlušni i nepodobni a ne zato da bi se kao što bi trebalo biti primjenjuju prema svima jednako. Građani su zapali u ... [[Govornik se ne razumije.]] i na kraju kada im svega postane dosta umjesto borbe pribjegavaju najjednostavnijem rješenju a to je da napuštaju Hrvatsku zajedno sa svojim obiteljima. I to je vrlo važno naglasiti da ljudi napuštaju zemlju ne toliko zbog niskih plaća nego prvenstveno zato što su duboko razočarani u institucije naše države i u stanje u društvu. Zašto se uopće donosi zakon o zviždačima? Pa zakon o zviždačima se donosi baš zato što su oni meta, meta progona. Zato što u našem društvu dakle čovjek koji je pošten, postane progonjena zvijer. I zato je taj zakon konačno došao pred nas ali ponavljam nakon više desetljeća, tek onda nakon što je Živi zid predložio svoj vlastiti zakon, tek onda nakon što je Vijeće Europe prisililo ustvari Hrvatsku da počne izrađivati taj zakon i tek nakon što su ga praktički usvojile sve države Europe pa čak i one koje nisu članice EU kakve su recimo Srbija i Kosovo. Teror nad zviždačima provodi se na više razina i ja vjerujem da većina hrvatskih građana ga ili osjetila ili mu svjedočila. Taj teror je verbalni a često i fizički. On se očituje kroz omalovažavanje, kroz optužbe, kroz prijetnje, da su zviždači ustvari vječni nezadovoljnici, profesionalni kritizeri, ljudi koji i ovako i onako stvarno stvaraju probleme, u biti žele veću plaću, bolji status iako je u biti istina sasvim drugačija a taj je da zviždači su poštenjačine, narodski rečeno naivčine koji vjeruju u sustav i misle da kada vide nešto pogrešno i to onda nekom kažu da će taj nešto poduzeti. Naravno po reakcijama koje nakon toga dožive ne samo da se njihova nadanja ne ispune nego oni dožive potpuno razočarenje. Njihov položaj na radnom mjestu preko noći se u pravili pogoršava, tvrtka ih izolira, prebacuje na manje važne poslove, ukida im radna mjesta, daju im najteže ili nemoguće zadatke, stvara atmosferu u kojoj ih drugi radnici počinju izbjegavati ili čak piše peticije protiv njih, tjera ih se da posjećuju liječničke preglede, npr. psihijatre, prijeti im se disciplinskim mjerama, kažnjava, zove im se inspekcije, prijeti im se tužbama. I na kraju zviždač prisilno ili dobrovoljno otprilike u roku godinu dana često zbog lošega zdravlja izazvanog viktimizacijom napušta svoje radno mjesto da bi nakon toga se kalvarija produžavala jer se više nigdje ne može zaposliti, često ni on ni članovi njegovih obitelji, mora rasprodavati imovinu da bi preživljavao, da bi plaćao sudske troškove jer onda obično stižu tužbe, stižu osvete. I jednostavno postaju sjenke od nekadašnjih ljudi. Tu se ne radi samo o osobnim tragedijama zviždača nego se radi o velikoj tragediji države koja gubi ogromna sredstva zbog nepostojanja zakona o zviždačima zato što nam 30% sredstava odlazi u sivu ekonomiju, kroz utaje poreza. Zato što nam 30% optužnica pada zbog toga što nitko ne želi svjedočiti. Znači 30% optužnica po Kaznenom zakonu padne na kraju jer jednostavno svjedoci ili ne žele svjedočiti ili povuku svoje iskaze. Slijedom toga trpe proračun, trpe socijala, trpe mirovina, obrazovanje, država se mora zaduživati, u biti posljedice su višestruke. Da vidimo što je danas doneseno ovdje u Saboru. Imamo zakon koji je predložila radna skupina Ministarstva pravosuđa, prvi minus je taj što nije razgovarala sa samim zviždačima, znači oni su donijeli zakon o zviždačima bez da su konzultirali one o kojima bi se naravno trebali brinuti. Nadalje, ova radna skupna između ostaloga, ponavljam još jednom, to je napravila nevoljko, tek po uputi vijeća EU, tek nakon pritisaka koje je izvršio Živi zid i druge stranke kao i udruge građana jer su oni smatrali da su zviždači navodno već zaštićeni u hrvatskom zakonodavstvu, da ima 7 i više zakona koji štite zviždače, a znamo da u praksi od svega toga nije bilo ništa. Ono dalje što budi sumnju, osim što dakle zakon nije u skladu sa očekivanjima onih ljudi koji su pretrpjeli progon je to što će se zakon primjenjivati tek od 1. siječnja 2020. što je vrlo neobično, s obzirom da se radi o zakonu koji ne iziskuje nikakva financijska sredstva i postavlja se pitanje zašto se zakon ne bi primjenjivao odmah od onog dana od kada je donesen? Ono što je posebno sporno je to što se dosadašnji zviždači, znači ljudi koji su do sada prijavljivali nepravilnosti ni na koji način ne obeštećuju, ni na koji način ne rehabilitiraju i ni na koji način se njima ne vraća njihovo dostojanstvo. Ispada da svi oni koji su do sada prijavljivali nepravilnost ustvari bili, idemo reći jedna od svjetlijih točaka u hrvatskome društvu, praktički ostavljeni na milost i nemilost onima koji su ih do sada maltretirali i to doista nije u redu jer neke kategorije građana zaslužuju da im se prizna ono što su napravili prije, a ne samo ono što će eventualno napravit u budućnost, imamo npr. i Zakon o braniteljima koji se sada ponovno reaktivirao i oni su branili Hrvatsku, naravno i zviždači brane Hrvatsku i ne može se donijet zakon onaj koji će branit Hrv. za 20 godina. Ako je netko činio dobro ovoj državi, onda mu to treba priznati. I ima u Hrvatskoj jako puno zviždača, desetine i stotine njih koji su stavili na kocku sve što imaju pa i vlastiti život da bi se borili protiv kriminala, a sada ima država kaže to ste vi radili za sebe privatno, to su vaši problemi. Mi ćemo tek od 1.1.2020. priznavati prava zviždačima što je jednostavno vrlo, vrlo ružno, da ne kažem bezobrazno. Takva namjera, takvo ponašanje ne služi na čast vladajuće većine. Također ono što u zakonu nije dobro, nije dobro to što će zviždači prijavljivati nepravilnosti svome poslodavcu, doduše ne direktno njemu, nego osobi koju je taj poslodavac postavio pa to je doista nevjerojatno, da ne kažem apsurdno da će dakle zviždač prijavljivati osobu koja čini nepravilnost praktički njoj samoj. I na koji način se tu misli zaštititi anonimnost, na koji način se tu misli zaštiti taj prijavitelj, na koji način se uopće misli motivirati i potaknuti da prijavljuje nepravilnosti nije jasno. Živi zid je predlagao da zviždači štiti neovisno tijelo koje bi onda umjesto zviždača prijavilo DORH-u kriminal, pratilo, nadziralo i požurivalo rješavanje predmeta te istinski i do kraja štitilo identitet zviždača. Jer naime ovdje se može dogodit situacija da zviždač prijavi tom nekom povjereniku nepravilnost i nakon toga dalje ne zna uopće što se dešava s njegovim spisom, da li se uopće šta poduzima, kakve radnje i praktički se nalazi nakon toga cijela prijava u nekakvoj sivoj zoni. Ono što je predlagao Živi zid je također bila i zaštita članova obitelji što je vrlo bitna jer se i članovi obitelji progone, djeca zviždača ne mogu dobit posao, bračni partneri dobivaju otkaze i potrebno je zaštitit i njih. Predlagali smo da se da prednost pri zapošljavanju, da im se omogući zdravstvena zaštita, oslobođenje od sudskih troškova, sve to u ovom prijedlogu zakona nije uvršteno. Ono što smo posebno predlagali kao korisno je bio članak da se svakom zviždaču da nagrada do milijun kuna u novcu, ovisno o šteti koju prijavljuje, jer smo posve uvjereni da bi nakon toga korupcija u Hrvatskoj bila prepolovljena, ako ne i više. S takvim poticajem, uz sve ove ostale mjere koje sam nabrojao, budite sigurni da bi ljudi se konačno osjećali motivirani da prijave sve ono što je loše, počevši od isplate plaća na ruke pa sve do kojekakvih skupina Borg i ostalih monstruma koji se pojavljuju u hrvatskom političkom životu. Ponavljam to zato jer vjerujem da bi za svaku kunu koja bi se isplatila zviždaču se u proračunu sačuvalo barem 10, a vjerojatno i puno više. Predlagatelj zakona predvidio je za provedbu zakona o zviždačima 200 000 kuna. Znači 200 000 kuna, to je oprostite proračun jedne manje udruge, jednog seoskog vatrogasnog društva ili nečega takvoga da vi za cjelokupni zakon toliko važan zakon, presudan zakon, dajte tako skromna sredstva. Važno je napomenuti, da spomenutom zakonu, nisu zadovoljni ni u uredu Pučke pravobraniteljice, nisu zadovoljni ni u sindikatima, što ste mogli čitati tijekom javnog savjetovanja. Prema tome, mi u Živom zidu, smatramo da prijedlogom zakona nisu definirana sve potrebne i konkretne mjere zaštite zviždača, niti je razrađen njihov način provedbe u praksi, niti će zviždači novim zakonom biti zaštićeni od progona i stradavanja pri ukazivanju prijavi kriminala i korupciji, a posebno oni zviždači, koji su do sada prijavljivali nepravilnosti. Očito je da u Hrvatskoj nema političke volje, za dosljednom borbom protiv kriminala i pravom zaštitom zviždača. Zbog toga, za sada Živi zid ne može prihvatiti ovaj zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Branimiru Bunjcu. I ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana kolega Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolege. Pred nama je Prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, koji će Klub HDZ-a podržati. RH do sada nije imala cjelovit zakon koji bi na jedinstveni način uređivao problematiku zaštite prijavitelja nepravilnosti odnosno, zviždača. S druge strane u hrvatskom zakonodavstvu, imali smo niz zakona koji su uređivali tu materiju, tako da je bila osigurana i kazneno pravna zaštita i zaštita otkaza na radu, zaštita od diskriminacije zviždača nakon prijave, i radni drugi oblici zaštite i to sukladno odredbama Kaznenog zakona, Zakona o trgovini, Zakona o radu, Zakona o državnim službenicima, Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi, zatim Zakona o zaštiti tajnosti podataka, Zakon o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru, Zakon o Kaznenom postupku također sadrži cijeli niz odredbi koji propisuju zaštitu ugroženog svjedoka. Prilikom izrade nacrta prijedloga ovoga zakona, uzeti su u obzir i međunarodni standardi za zaštitu zviždača, posebno preporuke vijeća Europe iz 2014. za zaštitu zviždača, također i međunarodne konvencije i presude Europskog suda za ljudska prava i niz drugih i konvencija iz 2003. koju je Hrvatska ratificirala 2005. i redom da ne nabrajam. Osim ovim zakonom predviđena je i zaštita prijavitelja nepravilnosti ne samo u tijelima javnih vlasti već i kod privatnih poslodavaca. Naime, bez obzira da li je netko djelatnik ministarstva, grada ili općine, upravo ili privatnika, nekog obrta, trgovačkog društva, imati će osiguranu zaštitu upravo ovim zakonom. Nadalje, ovim zakonom je jasna definiran i pojam nepravilnosti, prijavitelj nepravilnosti koji mogu uživati u zaštiti kao prijavitelja. Iz postojećeg zakonodavstva, nije bilo razvidno tko se smatra zviždačem, odnosno, bolje rečeno, nije se znalo kada određena osoba postaje zviždač. Isti termin se lako može poistovjetiti i sa terminom ugroženog svjedoka ili krunskog svjedoka. Nadalje, ovim prijedlogom zakonom proširuje se i opseg nepravilnosti. Ne odnosi se samo na slučajeve korupcije, nego uključuje i nepravilnosti glede kršenja zakona i drugih propisa, nadalje, nesavjesno upravljanje javnim dobrima, javnim sredstvima, čak sredstvima EU, što je jako bitno, kada znamo da trenutno 80% javnih investicija financirano je upravo iz EU sredstava. Nadalje, ovim prijedlogom zakona omogućava se i zaštita ne samo osoba u radnom odnosu prema Zakonu o radu, već i zaštita osoba poput volontera, studenata, osoba koje rade preko ugovora o djelu, odnosno, koje sudjeluju u djelatnosti kod poslodavca, bilo da je on fizička ili pravna osoba, pa čak i kandidati u postupcima zapošljavanja, što je jako važno. Općenito ovim prijedlogom zakona naglašena je i zabrana sprečavanja prijavljivanja nepravilnosti, zabrana stavljanja prijavitelja nepravilnosti u nepovoljni položaj, ali je s druge strane naglašena potreba postupanja prijavitelja nepravilnosti u dobroj vjeri, te zabrana zloupotrebe prijavljivanja nepravilnosti. Ovim nacrtom prijedlogom zakona, naglašeno je da prijavitelj nepravilnosti imaju pravo na sudsku zaštitu, na naknadu štete i tako redom i to ne samo osobe koje to prijavljuju, već i osobe koje su povezane sa prijaviteljem nepravilnosti. Naglašena je i potreba pružanja pomoći prijavitelju nepravilnosti od strane suda i drugog tijela koji vodi postupak, jer prijavitelj može i ne znati sve ono koja sve prava ima i može doći do zlouporabe, zato ovaj zakon naglašava upravo potrebu pružanju pomoći prijavitelju od strane suda ili nekog drogo tijela koji vodi postupak. Dalje, ovaj prijedlog zakona propisuje i načine prijavljivanje nepravilnosti, imamo, unutarnje vanjsko i određenim situacijama razotkrivanje prema javnosti. Propisana je također potreba postupanje povjerljive osobe po zaprimljenoj prijavi u roku od 60 dana, od dana zaprimanje prijave nepravilnosti, obveza davanja povratnih informacija, zaštita identiteta prijavitelja kao i povjerljivosti same prijave. Intencija zakonodavca je da prijavitelj nepravilnosti prvo pokuša zaštiti se u postupcima unutarnjeg prijavljivanja odnosno, kod samog poslodavca u samoj kući gdje se nepravilnost događa. Vezano za uz postupak vanjskog prijavljivanja nepravilnosti, brojni međunarodni dokumenti i preporuke predviđaju osnivanje nadležnog tijela za zaštitu zviždača i ovim zakonom se predviđa da te nepravilnosti kod vanjskog prijavljivanja obavlja pučki pravobranitelj upravo zato što on raspolaže najvećim i najbogatijim iskustvom s predmetima gdje su pojedine osobe pretrpjele određeni oblik odmazde. I nadalje, pučki pravobranitelj nakon zaprimanja prijave ima određene obveze od ispitivanja, prosljeđivanja nadležnim tijelima, čuvanja identiteta i u konačnici o svemu tome treba i izvijestiti Hrvatski sabor o zaštiti samog prijavitelja nepravilnosti. Kao i tom prilikom ćemo sigurno dobiti i statističke podatke koliko tih prijava ima, moći ćemo pratiti iz godine u godinu da li taj broj raste i koji su možda i propusti samog zakona što bi trebalo mijenjati kako bi tih nepravilnosti bilo što manje i kako bi imali što bolju i veću zaštitu tih naših tzv. zviždača. Zakon predviđa i situaciju u kojima prijavitelj nepravilnosti može razotkriti informaciju i prema javnosti a posebno je bilo bitno propisati hitnost postupka sudske zaštite. U želji da ovaj zakon ne bude samo deklaratoran on sadrži i postupovne odredbe koje predviđaju podnošenje više različitih tipova tužbi a sve u cilju sudske zaštite prijavitelja nepravilnosti te od strane suda predviđena je mogućnost hitnog određivanja privremenih mjera kako bi se spriječila nenadoknadiva šteta prema prijaviteljima nepravilnosti. Zakonom kao novina predviđa se i mogućnost određivanja privremenih mjera od strane suda i to u roku od 8 dana od samog primitka prijedloga kako bi se na taj način prijavitelja nepravilnosti u hitnom roku zaštitilo od odmazde. S obzirom na sve navedeno klub HDZ-a podržava ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Branki Juričev Martinčev. Sljedeća se za raspravu u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a prijavila poštovana kolegica Anka Mark Taritaš. Nije nazočna. U ime Kluba SDP-a poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Evo kažu neke ankete da bi svega 4% građana u Hrvatskoj prijavilo korupciju. To je otprilike na tragu broja zastupnika ovog trenutka, 4% to je 6 zastupnika, eto nekako smo izgleda na tom nivou vezano kada i raspravljamo o ovom važnom zakonu. Podizanje javne svijesti je zapravo ključni put da kroz poticanje građana da prijavljuju korupciju osiguramo uspješnost u borbi protiv korupcije jer bez građana koji su svjedoci korupcije, koji prijavljuju korupciju neravno da neće biti ni rezultata. Međutim, bez istovremeno učinkovitog pravosuđa nećemo niti pospješiti podizanje javne svijesti o potrebi prijavljivanja korupcije. Svjedoci smo da Hrvatska u posljednje dvije godine ima i dalje poražavajući indeks percepcije korupcije i svrstana je u korumpirane zemlje. Dakle 4% građana bi prijavilo korupciju ili možda zvuči upečatljivije kada kažemo da 96% građana ne bi prijavilo korupciju ako su svjedoci koruptivnih radnji. Zato je važno donijeti ovaj zakon o zviždačima ali jednako tako i što prije Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Ponavljam još jednom, bez učinkovitog pravosuđa, bez učinkovitog pravosuđa, bez pravomoćnih presuda, bez oduzimanja imovine stečene korupcijom neće biti povjerenja građana u sustav, neće biti povjerenja građana u pravosuđe i uzalud i najbolji Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti ako istovremeno ga ne prati i učinkovito pravosuđe. Hrvatska je po indeksu percepcije korupcije kao što sam rekao u krugu korumpiranih zemalja što znači da će i strana ulaganja u Hrvatsku biti manja, time će biti i manje novaca za obrazovanje, za zdravstvo, socijalnu skrb, kvalitetan život. To će značiti i veći odlazak mladih iz Hrvatske, lošiju demografsku sliku jer kada pitate mlade zašto odlaze iz Hrvatske jedan od razloga koji se nalazi na samom vrhu upravo je korupcija. Stoga je zaštita zviždača zapravo prepoznavanje važnosti uloge prijavitelja nepravilnosti u borbi protiv netransparentnosti i korupcije što je jedan i od prioriteta u EU. Na položaj i zaštitu zviždača osoba koja prijavljuje razotkrivaju korupciju i kriminal na radnom mjestu zasluženo se u EU usmjerava sve veća pozornost kako kreatora javnih politika tako i javnosti. Umjesto uživanja nekakvog zaštićenog položaja i dobivanja svojevrsne nagrade za odvažan potez prijavljivanja nepravilnosti u radu sa ciljem zaštite javnog interesa zviždači su nažalost i u Hrvatskoj nerijetko suočeni sa izrazito negativnim posljedicama od gubitka radnog mjesta, tužbi, vrijeđanja i samim tim različitih stigmi koje obeshrabruju brojne osobe koje imaju saznanja da prijavljuju korupciju. I sam sam upoznao nekoliko zviždača koji su mi nakon što su prijavili nezakonitosti koje su bili svjedoci zapravo izjavili da su požalili što su to učinili jer su bili suočeni sa šikaniranjem, sa nemogućnošću napredovanja, sa mobbingom moglo bi se reći, da ne govorim o onima koji su dobili batine ili otkaz, nerijetko kao posljedicu svoje plemenite namjere da ukažu na koruptivne radnje koje su se događale u sredini gdje su radili. Prema tome zaštita zviždača i sprječavanje spomenutih štetnih posljedica neophodno je za učinkovitu i sustavnu borbu protiv korupcije i nepravilnog upravljanja. Brojni su dokumenti danas su i spomenuti koji u EU govore o potrebi reguliranja ovog područja, posebno se uvijek ističu preporuke Vijeća Europe iz 2014. a vrlo su važne i preporuke iz travnja 2018. u kojima je navedeno čitav niz novih standarda na razini EU kojima se želi zajamčiti visoka razina zaštita zviždača koji prijave kršenje prava EU te uspostava sigurnih kanala za prijavljivanje kako unutar organizacija tako i javnih tijela. Traži se što kvalitetnija zaštita zviždača od otpuštanja, nazadovanja, nemogućnošću napredovanja i drugih odmazdi koje su trenutačno moguće. Bitno je naglasiti da ovim prijedlogom EU se zapravo osigurava vrlo široki spektar područja unutar kojih će se osigurati prostor za zaštitu zviždača pri čemu se to područje širi i na javnu nabavu i financijske usluge i pranje novca, financiranje terorizma, sigurnost proizvoda, sigurnost prijevoza, zaštitu okoliša, nuklearnu sigurnost, sigurnost hrane i hrane za životinje, zdravlje i dobrobit životinja, javno zdravlje, zaštitu potrošača, privatnost i zaštitu podataka, sigurnosti mrežnih informacijskih sustava. Tim prijedlogom su obuhvaćeni i ... [[Govornik se ne razumije.]] pravila EU o tržišnom natjecanju, povrede i zlouporaba pravila o porezu na dobit te nanošenje štete financijskim interesima EU. Brojni od tih prijedloga i direktiva su uvršteni i u zakonski prijedlog o kojem mi danas raspravljamo što je svakako za pohvalu. Ono što je sporno u prijedlogu koji mi imamo, dakle on bez sumnje predstavlja pomak, međutim dojam je da predloženi nacrt zakona ipak u cjelini ne može postići ono što od nas traži EU, ali ono što bi mi sami željeli, dakle učinkovitiju borbu protiv korupcije. U ovom nacrtu zakona, a to ističu mnogi, naglasak je stavljen na osiguravanje kanala za prijavu nepravilnosti i na načela, međutim sam način zaštite zviždača po nama u klubu SDP-a, ali i po brojnim sugovornicima i onima koji su sudjelovali u javnoj raspravi još uvijek je nedovoljno razrađen pa očekujemo da se to do drugog čitanja popravi. Nije ni propisano kako bi i u kojim rokovima u kontekstu primjene ovog zakona trebalo postupati tijela nezaobilazna u borbi protiv korupcije poput USKOK-a i inspekcijskih službi, iako je to ključno za učinkovito rješavanje prijave i zaštite zviždača. Također nedovoljno je uređeno i unutarnje prijavljivanje kada prijavu ispituje povjerljiva osoba koju odabire poslodavac zbog čega bi moglo biti omogućeno zataškavanje. Smatramo da bi ovo trebalo bolje riješiti. Naime prema ovom prijedlogu poslodavac ne bi imao obvezu uključiti radnike u odabir povjerljive osobe, niti informirati vanjsko tijelo o samoj prijavi, što taj postupak čini nedovoljno učinkovitim i nedovoljno transparentnim. Također nisu predviđene ni sankcije za primjerice pokušaj sprečavanja prijave ili utjecaj na rad povjerljive osobe. Ono što sam uvodno i u replici rekao državnom tajniku sada ću još jednom naglasiti, dakle prijedlog ovog zakona predviđa da će ured pučke pravobraniteljice biti nadležno tijelo za vanjsko prijavljivanje nepravilnosti. Međutim kao što smo mogli čitati iz javne rasprave, kao što smo mogli čuti iz javnih istupa pravobraniteljice, ova institucija za to nema ustavne ovlasti jer su među nepravilnostima u obrazloženju prijedloga navode i primjerice one iz područja javne nabave, financiranja terorizma, nuklearne sigurnosti, zdravlje i dobrobit životinja kojima se ne ugrožavaju temeljna ustavna prava građana pa ih pravobraniteljica nema ovlasti ni ispitivati. Zato mnogi smatraju ukoliko zakon bude usvojen u ovom obliku njegova svrha neće biti ispunjenja, a biti će otvoren put i za pokretanje postupka s ocjenom njegove ustavne suglasnosti sa Ustavom. Ono što svakako treba pohvaliti da ovim zakonom je predviđena zaštita prijavitelja nepravilnosti, ne samo u tijelima javne vlasti, već i kod privatnih poslodavaca što je u suglasju sa preporukama Vijeća Europe. Evo upravo je kolegica prije mene govorila o nekim tim elementima tako da ih ja neću ponavljati, ali svakako želim istaknuti i ja da ovim prijedlogom zakona prijavitelj nepravilnosti omogućava se zaštita ne samo osoba u radnom odnosu prema zakonu o radu, već i zaštita pružena širem krugu osoba poput volontera, studenata, osoba koja rade preko ugovora o djelu, odnosno koje sudjeluju u ... [[Govornik se ne razumije.]] poslodavaca koji može biti fizička i pravna osoba. Prema tome posebno je vrijedno što se predlaže da su ovim zakonom obuhvaćene i osobe koje su sudjelovale kao kandidati u postupcima zapošljavanja jer je tamo nerijetko bilo razno raznih pogodovanja i koruptivnih aktivnosti, plavih kuverti itd. Također upitno nam je zbog čega je datum stupanja na snagu tako dalek i mislimo da to ne bi trebalo čekati do tada. Zaključno, mi kao klub SDP-a u ovoj fazi ćemo biti suzdržani upravo kao poticaj zakonodavstvu da do drugog čitanja ove neke nepravilnosti korigira, rješenje učini kvalitetnijim kako bi ona bila više promišljana, bolje razrađena jer u ovom slučaju ovako promišljena, nedovoljno razrađena biti će onemogućeno učinkovito otklanjanje nepravilnosti i odgovarajuća zaštita zviždača. Ovakvim nacrtom još uvijek je propuštena prilika da se borba protiv korupcije u Hrvatskoj značajno osnaži izgradnjom cjelovitog sustava koji bi stvorio uvjete za sigurno prijavljivanje nepravilnosti, njihovo učinkovito ispitivanje, otklanjanje i sankcioniranje kao i pružio adekvatnu zaštitu svim zviždačima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jovanoviću na ovoj raspravi. U ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovani kolega Boris Milošević, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege koji ste ostali ovdje da slušate raspravu. Šteta što ovaj zakon zapravo ne raspravljamo u nekom atraktivnijem terminu jer mislim da je zaslužio punu pažnju. Činjenica je da se nama vrlo često događaju u društvu situacije, da ne kažem i afere koje potkopavaju naše institucije, koje potkopavaju povjerenje građana u institucije i ovaj prijedlog zakona ide za tim da se zapravo izgradi jedan institut koji kod nas ne postoji u ovom sadašnjem trenutku, odnosno da se izradi mehanizam povjerenja da institucije mogu raditi svoj posao. Svi govornici prije mene su spomenuli da RH do sad nije imala cjeloviti zakon koji bi na jedinstven način uređivao ovu problematiku, nego je to bilo razbacano brojnim zakonima, mislim da je netko i te zakone nabrojao, a sad imamo prijedlog koji pokušava to sve staviti na jedno mjesto i koji se predstavlja i koji zapravo je jedna važna antikorupcijska mjera što dakle i proizlazi iz radnog materijala jer tamo se navodi dakle da je i to preporuka Europske komisije iz 2014., da to zapravo proizlazi iz preporuka Vijeća Europe o zaštiti zviždača ali ono što je tu zapravo ono što je najbitnije, što to proizlazi iz Strategije o suzbijanje korupcije za razdoblje 2015.-2020. koji je donijela jedna od prethodnih Vlada, dakle ovo ne bi trebala biti jedna stranačka stvar politike nego stvar uređenog društva i na kraju krajeva dakle ovo je posljedica i akcijskog plana za provedbu spomenute strategije koja zapravo navodi jačanje zakonskog okvira za zaštitu zviždača odnosno predviđa donošenje ovog zakona. Ovo ističem iz razloga što i, mislim da to treba uvijek naglasiti kad se neki zakon treba naglasiti kad se neki zakon predlaže u okviru provedbe neke strategije ili akcijskog plana jer to treba pohvaliti, to nažalost nije kod nas pravilo pa onda svaka takva situacija zapravo treba biti pohvala jer je zapravo ipak posljedica neke dugoročne politike kad se poštuje jedan strateški dokument koji kažem, ne bi trebao biti stranačka stvar niti stvar jedne Vlade nego strateškog promišljanja. Ono što bi tu htio istaknuti dakle upravo ta činjenica da RH dakle ima tu domaću obavezu ali je i potpisnica međunarodnih konvencija koje predviđaju zaštitu osoba koje u dobroj vjeri prijavljuju korupciju. Spomenuo sam te preporuke Vijeća Europe koje bi upravo njihovu implementaciju trebao nadzirati jedno tijelo Vijeća Europe, to je GRECO koji sigurno svojim djelovanjem neće ugroziti neovisnost i suverenost RH ali bitno je spomenuti i taj podatak da je na neki način GRECO posredno sudjelovao u izradi ovog zakona jer gospodin Mrčela koji je bio član radne skupine za izradu zakona je ujedno i predsjednik GRECO-a dakle skupine država protiv korupcije Vijeća Europe. To je ono što se tiče te neke obaveze koja proizlazi iz međunarodnih propisa, iz naše strategije ali ta obaveza po meni proizlazi iz društvene klime. Kad pogledamo istraživanje primjerice Eurobarometer-a dakle istraživanje na razini Europe, svaki treći Europljanin smatra dakle njih 29% da građani ne prijavljuju korupciju jer smatraju da ne postoji zaštita za one koji je prijavljuju a ukupno 49% ispitanika uopće ne bi znali kad bi bili svjedoci korupcije, ne bi znali gdje prijaviti korupciju. Samo 15% ispitanika je bilo svjesno da uopće postoje neka pravila o zaštiti zviždača, to su dakle istraživanja koja postoje na razini EU-a, koje sam spomenuo i postoje neka druga. Ako pogledamo neka istraživanja u RH pa je tako jedna anketa provedena 2010. u sklopu IPA projekta, jačanje kapaciteta USKOK-a, po meni zavidnih 57% ispitanika bi prijavilo korupciju dakle ali imamo isto jedan veliki broj onih koji ne bi. U odnosu na one koji ne bi prijavili korupciju, 30% njih je ne bi prijavilo jer bi se bojalo, dakle imalo bi strah od posljedica prijave korupcije, njih 27% smatra zapravo d bi imali određene negativne konotacije, da bi zapravo bili stigmatizirani, da bi imali, trpili negativno stalno okolinu, da su izdajice, drukeri ili tako nešto slično, dakle stigmatizacija, dok 25% ih smatra zapravo da ne treba prijavljivati korupciju jer se ona ne može ni dokazati. U svakom slučaju valja razlikovati kod prijava ono što se u teoriji zove protestno zviždanje od onih zviždača čuvara, dakle prvi mogu biti proizvod čiste jedne zle namjere dok drugi zapravo prijavljuju jer ih je briga za opće dobro i upravo ovo drugo zapravo zaslužuje našu zaštitu. Ako pogledamo što je cilj ovog zakona, cilj je učinkovita zaštita prijavitelja nepravilnosti ali po meni osim zaštite zviždača, tu bi trebalo zaštititi osobe od povjerenja odnosno nešto ću dalje govoriti o tome. Trebamo zaštititi i novinare pogotovo one koji se bave istraživačkim novinarstvom a trebali bi zaštiti i aktiviste iz civilnog sektora, dakle iz civilnog društva koji se bave upravo problemom korupcije i prijavama nepravilnosti. Ovdje je već rečeno zapravo o čemu se radi u tom zakonu i činjenici da zakon predviđa prijavu zaštite prijavitelja nepravilnosti ne samo u tijelima javne vlasti već i kod privatnih poslodavaca što je dobro rješenje, ja bi sad rekao neke konkretne svoje poglede i zamjerke, pokušavao bi izbjeći ono što su govorili ranije moje kolege ali ću se negdje morati ponavljati. Prvo zapravo koje je tijelo koje je nadležno za prijave, dakle vjerujem da je bila dilema u radnoj skupini da li izabrati neko postojeće neovisno tijelo koje mora dakle biti jako institucionalno i neovisno ili formirati neko novo. Vjerujem da formiranje nekog neovisnog novog tijela ne bi možda bilo dobro primljeno ni u javnosti a imamo određen institucije koje su izrađene i koje su do sad dale rezultata poput primjerice povjerenika odnosno povjerenice za pristup pravu informaciji ili Povjerenstvu za sprječavanje sukoba interesa. Izvor predlagatelja je pao na pučkog pravobranitelja, mislim da uz sve neke dileme i razgovore kroz raspravu i mislim da izbor nije loš, osobno mislim da je zapravo dobar da je institucija pučkog pravobranitelja neovisno jaka ostaje ta dilema i dvojba koja možda će rješavati Ustavni sud, ako zakon bude izglasan u ovom obliku. Ali, činjenica je da Pučki pravobranitelj ima institucionalno iskustvo razmatranja pritužbi o postojanju nezakonitosti i nepravilnosti i u radu državnih tijela i tijela jedinice lokalne samouprave, a u skladu s posebnim zakonima razmatra i pritužbe dakle, prema posebnim zakonima i onih pritužbi koji se odnose na rad pravnih i fizičkih osoba. Dakle, na postupanju i u javnom i u privatnom sektoru. Osim toga i Europska komisija, odnosno, Europska komisija i Europski parlament i Europsko vijeće u razmatranju nove direktive, spominju europsku mrežu pučkih pravobranitelja koja ima važnu ulogu u postupcima prijava nepravilnosti od strane zviždača a tom mrežom koordinira europski obusman i oni smatraju da bi europski obusman mogao sastaviti izvješće zapravo informacijama kojim bi svi ti obusmani koji su članovi te mreže dostavljali upravo na tu temu zaštite zviždača i da bi takav jedan izvještaj mogao se raspravljati i pred komisijom i pred Europskim parlamentom. Dakle, nismo usamljeni u tome razmatranju. Što se tiče tih drugih konkretnih rješenja, imenovanje povjerljive osobe za zaprimljene prijava nepravilnosti. Postavlja se pitanje, kada gledamo, onako kako je predloženo u zakonu, je li je ta osoba, osoba koja je od povjerenja poslodavca ili je od povjerenja radnika, znači zakon predviđa da ga imenuje poslodavac. Imamo mi situaciju da imamo povjerenike za etiku, ali kažem, ovdje je možda stvar ozbiljnija, mislim da bi tehnologija izbora, povjerenika, odnosno, povjerljive osobe trebala biti drugačije regulirana, jer ta osoba se mora kvalitetno zaštiti. Jer ona, ako radi dobro svoj posao, može doći pod udar poslodavca i po meni bi poslodavac morao biti sankcioniran, ako se na bilo koji način miješa u rad te osobe, odnosno, dakle, u djelokrugu vođenja postupka prijava protiv nepravilnosti. Osim toga, za tijela javne vlasti, poslodavcu privatni sektor koji zapošljava najmanje 50 zaposlenika, a propisana je obveza da pravilnikom ili drugim općim aktom uredi postupak unutarnjeg prijavljivanja. Je li ta granica dobro određena. Ako pogledamo prijedlog direktive, to nije važeća direktiva, ona također predviđa, primjerice, sva poduzeća s više od 50 zaposlenika ili godišnjim prometom većim od 10 milijuna eura, morati će imati interni postupak. Mislim da treba predlagatelj razmotriti možda snizi ovu granicu od 50 zaposlenika. Vjerujem da se o tome raspravljalo i s sa sindikatima i sa poslodavcima, poslodavci sigurno smatraju možda da im je to neko novo opterećenje ili namet, možda treba razmotriti da ne bude možda ni granica broj zaposlenika, nego da granica bude prihod firme jer može firma imati ne znam 10 zaposlenih a jako velike prihode. Tako da mislim da možda treba razmotriti da se ova granica promjeni i svako i da se možda vide iskustva drugih država u pogledu definiranja stavljanja u nepovoljan položaj prijavitelja u zakonskom članku, odnosno, stavku koji govori što se smatra što je nepovoljan položaj. Znači da je to ne samo izricanje stegovnih mjera ili kazne, već i pokretanje bilo kakvog stegovnog ili disciplinskog postupka itd. itd. mislim da ovdje bi trebalo biti jasno naglašeno, da se ne radi o zatvorenoj listi okolnosti. Dobro, to je onda u redu i meni, eto nije bilo to dovoljno jasno, ali mislim da treba otvoriti životne situacije se mogu događati i ne možemo sve predvidjeti zakonom. I ono što smatram da je jako bitno da ovaj zakon prate dodatne mjere. Dodatne mjere u svrhu kvalitetnog provedbe ovog zakona, nisam ni sam siguran, koje bi sve te mjere bile uključene u prijedlog zakona, tu mislim i na edukaciju službenika s ciljem učinkovite provedbe zakona i mislim i na provođenje promotivne kampanje, podizanja razine svijesti i osvještavanje problema zviždaša i na poticanje, na prijave nepravilnosti, tiskanje edukativnih materijala, uvođenje možda telefonske linije, osiguranje besplatne pravne pomoći, psihosocijalne pomoći zviždačima. Vjerujem da će se nešto od ovoga provoditi jer implementacija predloženih mjera je predviđena i biti će predviđena akcijskim planom, međutim, možda bi trebalo razmotriti primjerice besplatna pravna pomoć bude na raspolaganju zviždačima, isto tako i stalna psihosocijalna pomoć, jer imamo ustanovljenu psihosocijalnu da kažem podršku primjerice svjedocima na suđenjima, tako da bi ne bi bilo loše da predlagatelj razmotri da neke od ovih akcija stavi u zakon, prvenstveno mislim na besplatnu pravnu pomoć i psihosocijalnu pomoć, dok ostale akcije se po meni, moraju i trebaju provoditi, ali bez obaveze samog stavljanja u zakon. Kolege su spomenule, pa moram i ja, smatram isto tako možda da je predug … [[Govornik se ne razumije.]] da predlagatelj razmotri da smanji u biti tu razliku između donošenje zakona i njegovog stupanja na snagu, u neko razumljivije vrijeme, jer mislim da nema potrebe da se trpe kritike na taj račun, ako se pripremi kvalitetan zakonski tekst za drugo čitanje. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Miloševiću, u ime Kluba zastupnika Mosta, nezavisnih lista, poštovani kolega Robert Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, poštovani predlagatelji. Prijedlog zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti ili kako bismo rekli zakona koji se odnosi na tzv. zviždače, tj. osobe koje progovaraju, odnosno iznose u javnosti i razotkrivaju nepravilnosti i nezakonitosti koje su uočile u svojoj radnoj sredini, a koje su štetne po javni interes je izuzetno važan zakon i prije svega ne zaslužuje raspravu gotovo na jedan hitan način u ovo vrijeme i nažalost to konstatiram gotovo uvijek kad se nađem u ime kluba, a najčešće govorim o nekim važnim zakonskim prijedlozima. Ovo je vrlo značajan zakon sa stajališta borbe protiv korupcije, svih oblika nepravilnosti i nezakonitosti koje su protivne javnom interesu u najširem smislu. Pri tome preliminarno dozvolite, neke napomene vezane uz tajming ovog prijedloga danas na sjednici Hrvatskog sabora. Iznimno mi je žao što sva radna tijela nisu raspravila ovaj prijedlog zakona i trebalo se omogućit primjerice da Odbor za pravosuđe koji sutra ima sjednicu, da raspravi kao zainteresirano radno tijelo ovaj prijedlog zakona pa da se nakon toga provodi rasprava na sjednici, mnoga pitanja bi se mogla odgovoriti i u raspravi na odboru, ali on što mi se čini posebno problematično i moram iznijeti ovdje za zapisnik, a na čemu ću inzistirati na Odboru za Ustav, poslovnik i politički sustav, to je činjenica da je ovaj prijedlog zakona morao biti raspravljen i na sjednici tog odbora i to ne kao zainteresiranog tijela, nego kao matičnog radnog tijela, a kao matično radno tijelo Odbor za Ustav je ovaj prijedlog zakona morao raspraviti temeljem članka 60 Poslovnika koji kaže da odbor ima prava i dužnosti matičnog radnog tijela kad raspravlja se o ustrojstvu, djelokrugu i načinu rada pučkog pravobranitelja. U ovom zakonu je sadržana bitna dopuna djelokruga pučkog pravobranitelja, iznimno značajna za određeni broj i zastupnika i onih koji su se tome izjašnjavali pa i same pučke pravobraniteljice sa određenog aspekta ustavne nadležnosti i položaja pučkog pravobranitelja je ovaj prijedlog zakona sporan. I bilo bi izuzetno važno, upravo na Odboru za Ustav, kao matičnom radnom tijelu raspraviti pitanje na koji način se širi nadležnost pučkog pravobranitelja kao vanjskog tijela kojem se prijavljuju nepravilnosti temeljem odredbi ovoga zakona. Ono što bih želio prije svega pohvaliti u ovom prijedlogu zakona jest činjenica da je zakon predložen tek nekoliko mjeseci nakon što je europska komisija uputila u proceduru europskom parlamentu i vijeću prijedlog direktive o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava unije i taj je prijedlog upućen 23. travnja ove godine. Vrlo sam često kritički govorio kako nam vlada šalje prijedloge zakona kojima usklađujemo naš pravni poredak sa nekim europskim direktivama, pogotovo po isteku roka predviđenog za usklađivanje ili čak već i nakon toga, ali evo u ovom konkretnom slučaju vi ste zapravo predložili zakon u trenutku nekoliko mjeseci nakon što je europska komisija predložila direktivu koja regulira to pitanje. Moram reći čak da sam primijetio da ste u značajnoj mjeri slijedili ono što piše u navedenoj direktivi pa ono što ću kritički reći o prijedlogu zakona zapravo se na isti način odnosi i na prijedlog direktive europske komisije koja je sad prošla taj postupak savjetovanja sa zainteresiranom javnošću koji je završio negdje u srpnju ove godine, dosta je primjedbi upućeno na taj prijedlog, tako će zapravo i komisija možda preformulirati svoj prijedlog kada ga uputi formalno parlamentu i vijeću. Što je važno i zašto je bio motiv europske komisije da predloži direktivu o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava unije? Prije svega nedavni broj velikih skandala, velikih skandala koji su se dogodili, diesel gate, lux lix, panamski dokumenti ili najnoviji skandal i otkrića u aferi Cambridge analitika koji su pokazali da upravo zviždači imaju iznimno važnu ulogu u otkrivanju nepravilnosti i nezakonitih aktivnosti koje ugrožavaju javni interes i dobrobit građana i društva. Činjenica je isto tako, koju je uočila i komisija, da tek manji broj država članica EU, njih 10 ima jedan poseban zakon koji je posvećen zaštiti zviždača, većina država zapravo to nema. nama je drago što smo mi krenuli zapravo sa ovim prijedlogom zakona i nadamo se da će on što skorije i biti donesen i stupiti na snagu. Što obuhvaća zapravo ova direktiva komisije koja se predlaže, dakle jedan spektar, vrlo široki spektar područja na koja se ona odnosi, dakle od javne nabave, financijskih usluga, pranja novca, financiranja terorizma, sigurnosti proizvoda, prijevoza, zaštite okoliša, nuklearne sigurnosti, sigurnosti hrane, zdravlja, dobrobiti i ljudi i životinja, javnog zdravlja, zaštite potrošača, privatnosti zaštite podataka te sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava. Dakle navodim ovo da vidite koji široki spektar, koja područja obuhvaća predložena direktiva i i koliko zapravo područja tangiraju mogućnosti, nepravilnosti, nezakonitosti koje se zapravo događaju i vezano uz pravo EU ali i uz nacionalno pravo o čemu naravno brigu treba voditi nacionalno zakonodavstvo. Europska direktiva predviđa i određene mehanizme zaštite koje predlaže i za koje očekuje da će ih implementirati kroz primjenu direktive u svoj nacionalni okvir i pojedine države. I uočio sam da je i prijedlog zakona koji je pred nama u određenom smislu slijedi prijedlog Europske direktive, Europske komisije. Naravno da to ima i dobrih i pohvalnih stvari, odnosno odredbi koje se predlažu u sustavu prijavljivanja u obvezi pružanja informacija za nadležna tijela nakon što su prijave podnesene u određenom sustavu zaštite za podnositelje prijava u tome da se moraju zapriječiti svi oblici odmazde i osigurati učinkovita zaštita za prijavitelje nepravilnosti i nezakonitosti. E sad što je važno u ovom našem prijedlogu zakona i o čemu bi valjalo posebno razmisliti. Prije svega obuhvat tijela koja su u sklopu ovog prijedloga zakona obuhvaćena, jako je dobro da su ovdje navedene i privatne tvrtke. Pitanje je da li one tvrtke koje imaju više od 50 zaposlenih ili bi trebalo predvidjeti i druge kriterije poput godišnjih prihoda. Drugo, ovdje su sva tijela javne vlasti što je iznimno važno. Ali ono što bi ovdje sad trebalo uzeti u obzir vezano i uz europsku direktivu na koji način se zapravo naša tijela javne vlasti postupati posebno imajući u vidu prijedlog koji vi akceptirate a koji predlaže Europska komisija a to je zapravo vrsta prijavljivanja nepravilnosti, ono o čemu se jako puno raspravlja. Dakle unutarnje prijavljivanje nepravilnosti, dakle taj unutarnji kanal gdje osoba koja je u radnom odnosu na bilo koji način prijavljuje nepravilnost ili nezakonitost i gdje je prijedlog zakona navodi da prvo se obraća unutarnjem tijelu određenoj povjerljivoj osobi koju imenuje čelnik tijela kojoj bi prvoj trebala prijaviti nepravilnosti. I u javnoj raspravi o Europskoj direktivi uočeno je da je to vrlo problematičan aspekt prijedloga i direktive ali i ovog prijedloga zakona zato što se očekuje da će najmanje osobe koje žele prijaviti nepravilnosti to učiniti u okviru svoje tvrtke odnosno određenoj povjerljivoj osobi koju zapravo imenuje čelnik tijela javne vlasti. Uzmimo primjerice hoće li neki zaposlenik u nekom gradu prijaviti povjerljivoj osobi koju je imenovao gradonačelnik za određene nepravilnosti. Pri tome ono što je uočeno u javnoj raspravi je da bi samom tom prijavom i čekanjem minimalno 60 dana na odgovor kako je postupila ta povjerljiva osoba, istražila tu prijavu se omogućilo dovoljno vremena za eventualno uklanjanje dokaza koji su zapravo bili temelj prijave. Kada je riječ o vanjskoj prijavi, jednom nadležnom nezavisnom tijelu, konkretno vi predlažete pučkog pravobranitelja radi se o iznimnom širenju djelokruga te institucije. Riječ je, moram se složiti s vama o jednom vrlo neovisnom državnom tijelu, dakle položaj pučkog pravobranitelja kao tijela je iznimno neovisan, on ima iskustva u radu sa pritužbama građana, brine o zaštiti njihovih ustavnih i zakonskih prava međutim širenje djelokruga sa svim onime što se predviđa za pučkog pravobranitelja u nizu područja na kojima do sada pučki pravobranitelj nije djelovao zahtjeva da se o tom pitanju posebno raspravi i da vidi se da li postoje ustavne prepreke za ovakav djelokrug koji se definira ovim prijedlogom zakona. Na kraju, ovaj prijedlog zakona predviđa i onu treću mogućnost da prijavitelji nepravilnosti svoja saznanja o nepravilnostima i nezakonitostima iznesu u javnost, u medije, da razotkriju te nepravilnosti koje se događaju u njihovoj tvrtki ili nekom tijelu javne vlasti. Ali to je samo onaj treći korak, treća stepenica nakon što se eventualno iscrpe i unutarnji kanali i ovo vanjsko nadležno neovisno tijelo. I velika je kritika europske direktive što nije ostavila mogućnost podnositeljima prijava da sami izaberu najpogodniji kanal koji će koristiti za otkrivanje nepravilnosti i načina koji će o tome izvijestiti javnost. Pokazalo se do sada da je zapravo razotkrivanje u medijima imalo najvećeg učinka a da su zviždači bili najmanje skloni tome da se obraćaju nekoj osobi unutar tvrtke ili tijela u kojem su radili. Jednako tako se traži da se u direktivi promijeni mogućnost da osoba koja prijavljuje mora se identificirati. Dakle i u ovom zakonu smatramo da bi trebalo ostaviti mogućnost da se prijava vrši anonimno jer će se omogućiti puno jednostavnije i lakše iz straha onih koji prijavljuju a da će snositi sankcije. Ono što bi trebalo još posebno naglasiti je jačanje zaštite prijavitelja nepravilnosti i nezakonitosti. Oni moraju imati snažnu sudsku zaštitu, oni moraju dobiti besplatnu pravnu pomoć. Oni bez obzira što se prijedlog zakona navodi da bi sudski postupak morao biti hitan, mi smo svjesni toga da sudski postupci mogu trajati godinama, za to vrijeme treba zaštititi materijalno, zdravstveno, na bilokoji način podnositelja prijave i sve one koji zapravo bi mogli stradati temeljem njegove prijave. To je apsolutno nužno i taj dio ovdje nedostaje u prijedlogu zakona. Na kraju, sankcije koje predviđate, prekršajne odredbe, to su stvarnosti i nisu. Ako vi predviđate da ćete kazniti odgovornu osobu s 500 do 5000 kn zbog prekršaja temeljem ovog zakona, to nije kazna, vi ćete za prometni prekršaj dobiti veću novčanu kaznu. Za zaštitu zviždača koji otkrivaju nepravilnosti i nezakonitosti, kazne moraju biti drastične za odgovoru osobu, drastične. Ne 500 kn nego 500 000 kn do 5 milijuna kn. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Podolnjaku na ovoj raspravi. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, nije nazočan. Poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, govori se ovdje o zaštiti zviždača međutim postoje određene organizacije koje nisu pokrivene ovim zakonom. Naime, mi imamo izraz „svjedok pokajnik“ koji je vezan uz Kazneno prava, znači kada osoba je umočena u neki kriminal ali se znači kao pokajnik pristaje svjedočiti protiv kriminala i na taj način spašava sebe. U ovom drugom slučaju ovdje imamo slučaj zviždača, znači osobe koja nije umočena u nikakav kriminal i ćeli posvjedočiti o kriminalu koji se događa odnosno želi ga razotkriti. Zašto ovo sve govorim? Zato jer postoje određena društva, kaže se tajna društva kao npr. masonske lože gdje su ljudi obavezani na zakon šutnje i gdje zapravo ne smiju govoriti o svojim aktivnostima van tih loža. Činjenica je da u Hrvatskoj djeluje više masonskih loža, činjenica je da ih imate registrirane i u Registru udruga. Činjenica je da su neki poznati ljudi kao recimo oftalmolog Nikica Gabrić masoni ili recimo odvjetnik jedan gospodin Pokupec ako se ne varam točno, mislim da je njegovo ime Damir i ima još tih masona itd., ali zašto vam to sve govorim? Zato jer u jednoj knjizi „Bio sam mason“ Maurice Caliet, ne znam kako se to čita Francuz, on piše puno toga kako izgledaju obredi, on priča kako je vjerovao da živi u tami i da ulaskom u masonsku ložu je izašao na svjetlo, međutim on kaže da je nakon dugo godina shvatio zapravo da je ulaskom u ložu ušao u tamu a ne na svjetlo kao što su mu oni govorili. On kaže slijedeće, nakon što sam se priključi, ušao sam u politiku gdje je otkri kako izgleda bratsko pomaganje među masonima i kako se donose zakoni kad imaš svoje ljude na ključnim mjestima. Znači on govori da masonske lože imaju utjecaj na politiku. Zašto to govorim? Zato jer je veliki meštar velike lože hrvatske svoje dobno rekao, Dragan Kukavica, da je u svakoj Vladi od postanka Hrvatske bilo masona i da je i tako imaju i u ovoj odnosno on je to rekao prije par godina. ali je jasan tzv. kontinuitet. Također u jednom drugom intervjuu, također neki masoni kažu da i u ovom sazivu Sabora ima ljudi koji su dio tog bratstva. I sad ćete vi reći dobro gospodine Pernar, zašto vi sad nama o tome pričate? Pa pričam zato jer je činjenica isto tako da je veliki meštar velike lože hrvatske grog Ivan Drašković donedavno odnosno do svoje smrti bio Hanžeković, znači to svi mi ovdje znamo. Međutim, zašto nam je bitno ime Hanžeković, zato jer je Hanžeković imao svog zamjenika koji se zvao Slobodan Kuvalja. I sada je po ako odete na Internet, napišete Slobodan Kuvalja, naći ćete neke članke gdje se piše da je on sad postao na mjestu Hanžekovića odnosno da je sad on veliki meštar. I ono što se još gore spominje, piše da je u toj borbi za prevlast unutar masonske lože u Hrvatskoj, velike lože Hrvatske, taj Slobodan Kuvalja se navodno natjecao protiv nekog HDZ-ovca. I da je taj HDZ-ovac opet kažem navodno zato jer tako piše na internetu, ne znam jel to istina, da je zapravo HDZ-ovac izgubio, što bi značilo da je HDZ u ovom kratkom roku izgubio i člana Predsjedništva BiH-a Dragana Čovića ali je i propustio preuzeti veliku ložu Hrvatske. To su dva gubitka za HDZ. Međutim zašto vam ovom sve govorim, sad dolazim do centra. Zato jer se kod pisanja novog Ovršnog zakona prema navodima udruge Blokirani izvještavaju odnosno surađuju na njegovoj izradi ljudi koji de iure nisu dio radne skupine za izradu novog Ovršnog zakona ali oni sudjeluju de facto u njegovoj izradi. I prema izjavi udruge Blokiranih, kažu slijedeće. Da je stigao mail od Odvjetničkog društva Hanžeković u kojem oni pišu, očito Ministarstvu pravosuđa, da ne treba zaustavljati deložacije zimi, traže da se Ovršni zakon mijenja na način da se ovrhe mogu nastaviti i kad nema novaca na računu. Treće, da sud ne bi trebao nadzirati rad javnih bilježnika, četvrto, da se ne smanjuju naknade za provedbu ovrhe, i peto, da se zabrane gotovinske isplate, pa čak i u slučaju, čak i u slučaju, da se radi, recimo o božićnici. I sad što se događa, vi ćete reći gospodine Pernar vi ste jedan teoretičar zavjere, ali dajte mi onda objasnite kada je g. Hanžeković gostovao na televiziji, na upit kako je došao do posla da naplaćuje ovrhe za HRT, što je on odgovorio? On nije rekao ne znam ja sam išao na neki natječaj pa sam tako dobio taj posao, ne on je rekao slijedeće, ja sam ovaj posao izmislio. I sad se postavlja pitanje kako to da je veliki meštar, velike lože Hrvatske izmislio taj posao ako nije imao svoje suradnike u vlasti. Kako on je mogao izmisliti nešto što prije njega nije postojalo ako netko nije pisao zakon za njega. Ali očito je sada postaje jasno, nakon priopćenja udruge blokirani postaje očito da je Odvjetničko društvo Hanžeković i nakon smrti „patera familijasa“ nastavilo zapravo pisati zakone u Hrvatskoj i utjecati na njihovo pisanje, odnosno da Ovršni zakon opet dolazi po narudžbi, odnosno čini se po ovim informacijama iz jednog odvjetničkog društva koje je steklo svoje bogatstvo na ovrhama na mrcvarenju najjadnijih a kuneći se u to i uvjeravajući sve nas na televiziji i očito nas praveći budalama da oni tamo u tim masonskim ložama tobože uče kako biti bolji ljudi, uče se humanizmu itd. I još jedna stvar oni u svim tim statutima tih udruga, a udruge su ne znam velika loža stup mudrosti, velika loža Croatia, itd. Oni pišu da je jedan od ciljeva masonskih loža tj. tih njihovih udruga pod navodnicima širenje slobodnog zidarskog svjetonazora, ja se pitam da li se možda u medijima propagira takav svjetonazor i koje će biti posljedice za naše društvo ako se utjecaj masonskih loža odnosno njihovih članova u Hrvatskoj ne suzbije i ako se njihovo članstvo konačno ne razotkrije i odnosno ako ono što oni čine u tami ne izađe na svjetlo. To je jako velik problem. I vi možete ignorirati ovo što ja govorim, vi se možete tome smijati, ali činjenica je ta da je Dragan Kukavica rekao da je u svakoj Vladi bilo masona. Činjenica jest da je drugi mason opet u intervju za jedan dnevni list rekao da i u ovom Saboru oni sjede i problem je u tome što ti masoni koji utječu na politička zbivanja, političke procese i zakone koji se donose sjede i s lijeve meni i meni s desne strane govornice, i da zapravo kako god se vlast mijenja i dalje ista društva utječu na političke procese u našoj zemlji i onda se ljudima čini čudno odnosno nije im jasno zašto se politika određena nastavlja recimo mrcvarenja građana putem ovrha i ako se defacto odnosno dejure formalna vlast promijenila. Jest formalna vlast se je promijenila, HDZ je zamijenio SDP ili SDP HDZ ali ljudi koji pišu Ovršni zakon su čini se i dalje ostali isti. I ja apeliram na to da se oni koji su konzultirali odvjetničko društvo Hanžeković maknu iz radne skupine za izradu Ovršnog zakona jer je očito da se opet planira raditi Ovršni zakon koji neće biti u interesu 99% naših građana. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku Pernaru. Ja bi vas samo molio da ubuduće se malo više držite teme jer tema je Prijedlog zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, a ne Ovršni zakon i ne masonske lože, ali uvažavam vaš stil tako da nisam vas prekidao. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Pernar izgleda da su masoni jedina institucija koju HDZ nije okupirao u RH odnosno iz vašeg izlaganja koju nije uspio zauzeti i njome ovladati ja bi govorio o nečem drugom govorio bi upravo o ljudima koji riskiraju i svoj posao i svoju karijeru da bi upozorili na nepravilnosti i korupciju. Sutra u 13 sati ovdje u Hrv. Saboru na Nacionalno vijeće za praćenje provedbe suzbijanja korupcije dolazi diplomat Damir Sabljak iz Ministarstva vanjskih i Europskih poslova, vidim da su tu kolegice iz Min. vanjskih i Europskih poslova koji će posvjedočiti o protupravnom trošenju novca u tom ministarstvu. Nitko ne reagira, ni premijer, ni ministrica [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] a taj čovjek znači već su mu zabranili odnosno donijeli su Pravilnik kojim zabranjuju bilo kakve istupe po bilo kojoj temi.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Odgovor kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Grmoja, rekli ste da su masoni pokušali ovladati HDZ-om … … [[Upadica se ne čuje.]] odnosno da sam ja rekao da su pokušali zavladati HDZ-eovci i masonskom ložom i da u tome nisu uspjeli. I to je upravo na tragu onoga što ja pokušavam cijelo vrijeme reći, a to je da su obje stranke i lijeva i desna koja masakriraju ljude ovrhama i općenito vode jednu protunarodnu politiku zapravo produžena ruka masonskih loža odnosno da su zapravo ta tajna društva ona koja defakto upravljaju našom politikom jer nema drugog objašnjenja zašto bi se ista politika kontinuirano provodila ako se vlast mijenja i s jedne strane, iako s druge strane, ta druga vlast govori da će se ona promijeniti, ali ona se nastavlja provoditi, ista ide dalje, ja drugog objašnjenje ne vidim. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pernaru, na ovom nadahnutom odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo, nekoliko rečenica, s obzirom da sam predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije, osjećam obvezu da kažem da je upravo uvažavajući preporuka antikorupcijskih izvješća Europske komisije iz 2014. u kojem je istaknuta potreba jačanja učinkovitosti zaštite zviždača, kao i preporuka vijeća Europe iz 2014. g. o zaštiti zviždača u RH u strategiji suzbijanja korupciji za razdoblje 2015.-2020. posebna pozornost upravo posvećena zaštiti zviždača. Stoga je i donesen akcijski plan za 2017. i dio 2018. g. u strategiji suzbijanja korupcije za period 2015.-2020. i u kojem postoji sektorsko područje 5.2.1. pravosuđe u okviru mjere jačanje sustava prijave, koruptivnog ponašanja i uređenje zakonskog okvira za zaštitu zviždača sadrži aktivnost donošenje zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju korupciju, te edukacija pravosudnih dužnosnika, radi potrebe učinkovite zaštite zviždača. Prema tome, mi na ovaj način ispunjavamo mjeru koja je predviđena strategijom i što prati Nacionalno vijeće za praćenje provedbe strategije, što je na svojim sjednicama, od početka ove g. i isticalo kao potrebu učinkovitije zaštite osoba koje u dobroj mjeri prijavljuju korupciji, budući, svi znamo da je u Hrvatskoj korupcija veliki problem, da je to zaista karcinom društva i da u borbi protiv korupcije, ako nemate osobu koja u dobroj vjeri prijavljuje korupciju, dakle, kako ga popularno zovemo zviždača, nema načina da se korupcija dokaže. Korupcija je uvijek dogovor u 4 oka unutar zatvorenog sustava, pa je bez dojave iz unutra nemoguće korupciju otkriti. Čuli smo danas i od kolege Miloševića o njegovom izlaganju u ime Kluba u kojoj mjeri je važnost osoba koje prijavljuju korupciju zviždača, pa je tako na primjeru jednog istraživanju pokazano da je 23% afere u privatnom sektoru, odnosno, 42 u privatnom i javnom sektoru, po istraživanjima iz EU otkriveno upravo zahvaljujući zviždačima. S druge strane u Hrvatskoj imali smo nekoliko istraživanja, međutim, ona su sva poražavajuća tako je 2010. 57% ispitanika izjavilo da ne bi prijavilo korupciju, u istraživanju iz 2017. 96% ne bi prijavilo korupciju. Najčešći razlog zašto je ne bi prijavilo korupciju, zbog toga što smatraju da ih čekaju negativne posljedice, dakle, strah, čak 35%, 27% smatraju da će zbog toga imati stigmu, dakle, negativnu konotacija, negativan odnos okoline i da će zbog svoje dobre vjere i pokušaja da pomognu društvu zapravo ispaštati. Zato je ovaj zakon vrlo bitan i zato je važno da do drugog čitanja on doživi određene preinake, kako bi u svom konačnom obliku bio zaista učinkovit u smislu zaštite osoba koje će prijaviti korupciju, jer on sada prenosi dio direktiva o kojima je govorio kolega Podolnjak i ja također u raspravi u ime Kluba, iz onoga što nam predlaže EU, kroz svoje direktive, međutim, on čini mi se još uvijek nije dovoljan životan, kako bi u stvarnosti, osigurao ono što svi želimo. A to je da korupcija bude manje i da Hrvatska napokon izađe iz kruga korumpiranih zemalja. Mi ćemo zahvaljujući tome, što predsjedamo Vijećem Europe imati i veliku konferencije, organizacije Ministarstva pravosuđa gdje ćemo moći i razmijeniti iskustva s kolegama iz cijele Europe i možda nam i to može pomoći da do konačnog teksta dobijemo bolji zakon. Poražavajuće između ostalog, iako se radi edukacija, da čak 60% ispitanika je izjavilo da ne zna kako prijaviti korupciju. To je još jedan primjer u kojoj mjeri bi u škole trebalo uvesti građanski odgoj i obrazovanje, obrazovanje za građansko društvo i demokraciju, jer se zapravo borba protiv korupcije uči od malih nogu, kao i neke druge navike, koje stječemo za zdraviji i kvalitetniji život, a borba protiv korupcije, sigurno je borba za zdravije društvo u RH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Završnu riječ u ime predlagatelja, poštovani državni tajnik Kristian Turkalj, izvolite.
Zastupnice, evo meni je drago da nakon ove rasprave, mislim da možemo zaključiti da se svi slažemo, da je potrebno bolje urediti područje zaštite prijavitelja nepravilnosti. Ono što nam se čini, da bi rasprava pokazala da smo donijeli dobar tekst prijedloga zakona, slušali smo pažljivo sve prijedloge i sugestije, koje su iznesene, one će biti raspravljene, vjerujemo da do drugog čitanja ćemo sigurno daljnje unaprijediti tekst. Kvaliteti teksta, zasigurno je, a to smo čuli iz rasprave, doprinijeli jak sastav radne skupine, koja je radila ovaj zakon i ono što je bitno, u pristupu pripremi ovog zakona, pristupili smo temeljito, napravili smo ozbiljnu komparativnu analizu rješenje u Europi i onda tek nakon toga pristupili izradu novih zakona o … [[Govornik se ne razumije.]] rješenja. Ukratko ću se osvrnuti, na ono glavno što je izneseno kao problemi postojećeg prijedloga i obrazložiti zašto smo zauzeli stav kakav smo zauzeli u prijedlogu. Dakle, kao prvo, spominjala se upitna ustavnost širenja nadležnosti pučke pravobraniteljice, mi mislimo da to nije osnovan prigovor, budući da je na sličan način širena nadležnost i u slučaju Zakona o suzbijanju diskriminacije. Mi smo isti pristup primijenili. Zašto smo izabrali Ured pučke pravobraniteljice je upravo zato što osobe o kojima govorimo radi se o njihovoj zaštiti njihovih ljudskih prava a upravo taj ured u tome ima najviše iskustva. Dakle, ovdje se radi o zaštiti osoba koje su šikanirane i posljedično čija se prava krše. Prigovor oko stupanja na snagu 2020. vidjeli smo da direktiva koja je u proceduri stupa na snagu, predloženo je 2021., mi ćemo razmotriti predloženo da se skrati vrijeme stupanja na snagu, ono za što smo stavili takav rok, da se institucije pripreme, da se poduzetnici pripreme i da odradimo kampanju za koju predvidjeli godišnje 200 000 kn u naredne 3 g. Što se tiče prijave poslodavcima, dakle mi mislimo d treba voditi računa kad gledamo načine prijave da postoje 3 kanala prijave, ja mislim da svaki poslodavac će biti zainteresiran da mu se prijavi neka nepravilnost koja postoji u njegovoj pravnoj osobi, naravno ukoliko je sam poslodavac taj koji uzrokuje nepravilnost onda će se koristiti drugi kanala a to je vanjski način prijave. Što se tiče broja zaposlenika, stavili smo 50 zaposlenih, mislimo da je to adekvatan broj, moramo voditi računa d dodatno ne opterećujemo gospodarske subjekte jer i ovo predstavlja administrativno opterećenje poslovnih subjekata, tako da i o tome treba voditi računa. Konačno vezano za sankcije, treba reći da ćemo razmisliti o predloženom da li je potrebno ili nije dodatno možda postrožiti u određenim segmentima sankcije. Još da se osvrnemo na loše, iznesenim tvrdnjama o lošem funkcioniranju pravosuđa, mislimo da naravno uz određene ekscese koji se događaju, pravosuđe svakim danom sve bolje funkcionira, to pokazuju brojke, dakle mi smo sa nekih 480 000 koje smo imali 2016., predmeta koji su ne riješeni, sada već pali ispod 400 000 a što se tiče dugotrajnosti trajanja sudskih postupaka, u 2 g. smo postigli iznimne rezultate i vidjet ćete na kraju godine, opet ćemo smanjiti broj starih predmeta, za naše procjene oko 30%, prošle godine za 22%, dakle oni najstarije predmete svodimo na statističku pogrešku. Puno hvala.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku gospodinu Turkalju na završnoj riječi, imamo nekoliko replika, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Bio sam na poziv građana u Slavonskom Brodu, žao mi je što nisam sudjelovao u raspravi ali ću u drugom čitanju sudjelovat jer jednostavno ovaj zakon počine važiti 2020. Ja bi posebno pozdravio ovdje gospođu Vesnu Balenović. 2020. g., što će biti do 2020. g.? pa ovdje pričate o pravosuđu koje cvijeta, pa živimo li mi u istoj državi? Evo, volio bi da gospođa Balenović se može obratiti, pa živimo li mi tajniče, u istoj državi? Živite li vi u Hrvatskoj? Jeste vi isto kao i premijer, Alisa u zemlji čudesa? Vi govorite da će 2020. g. stupiti Zakon o zaštiti zviždača, 500 kn kazna za prekršitelje, 500 kn. O čemu vi pričate? Ne obmanjujte javnost. Ovdje je bio prijedlog, doduše Živog zida, nebitno tko je ga dao, kojega ste trebali prihvatiti, niste, ovo je samo pamflet da se rugate sa zviždačima i ljudima koji se bore protiv korupcije u ovom sustavu koji je korumpiran od vrha do dna. Ono što je stvoreno krvlju, uništili ste do bola, da jedna sad gleda ovdje i kaže hoće li biti zakon važeći 2020. g. koja se bori ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj. Slijedeća replika, poštovani kolega Robert Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa čitava ova rasprava danas i o tome kako se boriti protiv korupcije otkrivanjem nepravilnosti putem zviždača, pokazuje da mi u Hrvatskoj imamo ozbiljni deficit institucija i tijela koja bi se s time mogli ozbiljni baviti, pružiti zaštitu osobama koje se odluče prijaviti nepravilnosti i nezakonitosti. Gledajte, od silnog traženja koje ste vi imali u okviru radne skupine i u izradi zakona, došli ste do pučkog pravobranitelja, ona kaže da to nije u njenoj nadležnosti, nema nekih drugih tijela snažnih koje bi bile mehanizam zaštite. Primjerice, mi nemamo kao Slovenija komisiju za sprječavanje korupcije, oni su njima povjerili tu zadaću, nama kronično nedostaju koja se time mogu baviti, ja se nadam da solucija sa pučkim pravobraniteljima, a vi druge nemate u ovom trenutku može biti ustavna i može biti kvalitetna.
Zahvaljujem poštovani kolega Podolnjak. Slijedeća replika, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ovaj zakon je eto, čisto da se nešto napravi, da se uputi u proceduru, da premijer može reći da ova Vlada se bori protiv korupcije, da štiti zviždače a svi znamo da to nije tako. Svi znamo da su institucije okupirane, to pokazuju i ove afere posljednjih dana, to pokazuje posebno ovaj slučaj o kojem sam u više navrata govorio ovdje u Hrvatskom saboru, da sutra USKOK ne želi doći pred nacionalno vijeće, da imaju jedno nemušto obrazloženje zašto neće doći, da imamo izvješće Državne revizije koje potvrđuje sve što Damir Sabljak govori ali da ministrica ne želi pokrenuti postupak za vraćanje novca, da premijer to tolerira, zapravo prikriva kriminal. I takve su institucije i takvo je pravosuđe u RH i takve su nam institucije, državni tajniče. A to koliko je predmeta riješeno, to je potpuno nevažno, riješen je i slučaj Agrokor. Kako je riješen?
Zahvaljujem kolega Grmoja. Slijedeća replika, poštovani kolega Ivica Mišić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče. Zakon o zviždačima svakako treba biti i možda i trebao je već davno bit. Naravno ljudi koji prijavljuju kriminal u Hrvatskoj moraju biti zaštićeni, po meni čak i nagrađeni. Mi se ne smijemo ponašati, dozvoliti da ljudi koji štite kriminal i koji žele reći o kriminalu da budu još sankcionirani, kao što je ova gospođa gore koju vidimo, gospođa Balenović, mislim da bi takvi ljudi trebali biti nagrađeni u ovoj državi, a ne okrivljeni. Nažalost korupcija je kod nas, znamo da je bujala ovih godina, svih 25 godina, nadam se i ovim zakonom, naravno trebalo je možda to sve prije raditi da će se ipak nešto napraviti u tom smjeru. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mišiću. S ovime smo … [[Upadica se ne čuje.]] Želite odgovorit? Izvolite državni tajnik gospodin Turkalj.
Poštovani zastupniče, u svom izlaganju sam rekao da ćemo razmotriti sve prijedloge pa i prijedlog da se stupanje na snagu zakona pomakne na rani datum. Dakle sve što ste iznijeli bit će pomno razmotreno i vjerujemo da u drugom čitanju ćemo imati još bolji prijedlog zakona. Također sam spomenuo i da pitanje sankcija ćemo još jednom razmotriti. Hvala.
Hvala lijepo poštovanom državnom tajniku na odgovoru. Ovime zaključujem raspravu. Zahvaljujem se još jednom državnom tajniku Ministarstva pravosuđa gospodinu Kristijanu Turkalju, pomoćniku ministra gospodinu Ivanu Crnčecu i načelnici sektora u Ministarstvu pravosuđa Maji Baričević na obrazloženjima. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Određujem stanku, nastavljamo s radom u 20 sati i 10. minuta. STANKA U 19:55 SATI.
Prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, prvo čitanje, P.Z. br. 445. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti i 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 23 suzdržana donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 20,12 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s radom s: - Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj matici iseljenika, drugo čitanje, P.Z. br. 330 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85.Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190 Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se obveze poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandman se mogu podnositi do kraja rasprave, raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Hrvate izvan RH i Odbor za vanjsku politiku. Pozivam predstavnicu predlagatelja, poštovanu državnu tajnicu u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, gospođu Zdravku Bušić, da nam da dodatno obrazloženje konačnog prijedloga Zakona, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolegice i kolege, ja ću skratiti ovo moje izlaganje, jer ovo je drugo čitanje. Znači Hrvatska matica iseljenika je slijednik Matice iseljenika Hrvatske utemeljene 1951. g. Danas Hrvatska matica iseljenika djeluje na temelju Zakona o Hrvatskoj matici iseljenika kojega je Hrvatski sabor donio u prosincu 1990. g. Tim zakonom ona je osnovana kao samostalna organizacija sa svojstvom društveno pravne osobe. Stoga je bilo potrebno zakonski položaj radi i ustrojstvo Hrvatske matice iseljenika uskladiti s novim zakonima a naročito Zakonom o ustanovama. Stupanjem Zakona o ustanovama iz 1993. g. Hrvatska matica iseljenika je trebala ex lege postati javna ustanova koja to, kako to stoji u članku 78. stavku 1. Zakona o ustanovama. U međuvremenu je donijeti čitavi niz propisa u RH s kojima je trebala uskladiti djelatnost i organizacijsku strukturu Hrvatske matice iseljenika a prvenstveno sa Zakonom o ustanovama, ali i sa zakonima o odnosima RH s Hrvatima izvan RH, koji propisuje da je osnivač Hrvatske matice iseljenika RH, a osnivačka prava u ime RH obavlja središnje državno tijelo, odnosno, središnje tijelo državne uprave, nadležno za područje odnosa RH s Hrvatima izvan Hrvatske, odnosno, središnji državni ured za Hrvate izvan RH. Prijedlog Zakona je usklađen sa svim nadležnim tijelima, te je prošao prvo čitanje u Hrvatskom saboru, nakon čega je ponovno usklađen s mišljenjima saborskog odbora te nadležnih tijela, saborskog odbora, prvenstveno, koje vodi doktor Ljubić, to je saborski Odbor za Hrvate izvan RH, znači usklađeno je. Stoga je čelni čovjek Središnjeg držanog ureda za Hrvate izvan RH, državni tajnik Milas predložio Vladi RH, da konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj matici iseljenika dostavi Hrvatskom saboru na drugo čitanje. Također treba naglasiti da za provedbu ovog zakona, nije uopće potrebno osigurati nikakvo dodatna sredstva, financijska sredstva u državnom proračunu, jer je to samo uređenje odnosno, usklađivanje s drugim zakonima. Upravno vijeće će donijeti statut matice uz suglasnost vlade RH po prethodno pribavljenom mišljenju Središnjeg državnog ureda čiji predstavnici ovdje sjede. Znači on će uskladiti druge opće akte matice s odredbama ovog zakona i u roku od 90 dana od dana njegovog stupanja na snagu, trebaju se donijeti druge uredbe. U pogledu izmjene teksta zakonskoga prijedloga, u odnosu na tekst koji je prošao prvo čitanje u Saboru, uvažene su kako sam već spomenula primjedbe svih nadležnih tijela koje su zapravo, one su bile većinom gramatičke i nomotehničke naravi. U saborskoj raspravi u prijedlogu ovom prijedlogu zakona, primjedbe ovog zakona, bile su doista od nekih zastupnika, ja to želim ovdje naglasiti, bile su općenite naravi i one nisu, zapravo, stvari koje su iznesene nisu bili konkretni neki prijedlozi koji bi zahtijevali neke bitne promjene u samom prijedlogu zakona. Prijedlog zakona predstavlja nužno usklađivanje, ponovno naglašujem sa Zakonima o ustanovama, iz 2008. g. koji je kao lex generali, djeluje i uređuje pojedina pitanja znači ja bih rekla Zakonom o matici, Hrvatskoj matici iseljenika, je u odnosu na Zakon o ustanovama lex specijlis kojim se uređuju samo pitanja koja nisu uređena zakonom o ustanovama. Utvrđeno je da nadzor nad radom Matice obavlja ured, središnje tijelo za odnose RH s Hrvatima izvan RH, pitanja koja nisu uređena ni Zakonom o ustanovama, niti Zakonom o matici Hrvatskoj, Hrvatskoj matici iseljenika, će se urediti kako sam već naglasila općim aktima matice. Utvrđeno je da Hrvatska matica iseljenika djeluje na područjima RH i nema potrebe za osnivanjem ogranaka, ja znam da je ovdje bilo rasprave i čak i jučer još, međutim, ja moram naglasiti da znači, nije to baš tako jednostavno, mi smo raspravljali, ali doista nema potrebe zato što Hrvatska matica iseljenika djeluje i kroz postojeće mreže diplomatsko konzularnih predstavništva kao i kroz naše hrvatske katoličke misije koje su brojne diljem svijeta ali i Matice hrvatske. Znači Matica hrvatska ima u pojedinim zemljama onda gdje je prepoznata potreba za promicanjem nacionalnog i kulturnog identiteta u područjima, umjetničkog, znanstvenog i duhovnog stvaralaštva kao što je i gospodarstvo, naravno i javnog života koji skrbi za društveni razvitak. Znači ogranci Matice hrvatske mislim da imaju u Njemačkoj, Austriji, Mađarskoj, Belgiji, Srbiji i BiH-a, Crnoj Gori i Sloveniji. Znači Hrvatska matica iseljenika doista djeluje kroz sve ove podružnice Matice hrvatske a također najviše zapravo djeluje kroz DKP, odnosno diplomatsko konzularna predstavništva i pogotovo naravno kroz naše Hrvatske katoličke misije. Evo poštovani zastupnici još jednom želim istaknuti da ovaj zakon nije zapravo i ne govori o odnosima RH s Hrvatima izvan Hrvatske nego isključivo Zakon o matici, Hrvatskoj matici iseljenika govori i uređuje se zapravo ono što se već davno trebalo urediti zakonom jer se nije uredio od 1990. godine. Evo, to bi bio nekako skraćeni oblik ovog, inače imala sam još dosta toga za izložiti i s obzirom da je kasno i vas nekoliko vrijednih koji ste ovdje ostali, ja vam zahvaljujem na pozornosti i nadam se da neće, ako bude nekih pitanja ja stojim na raspolaganju i odgovoriti ću vrlo rado na sve, sva pitanja jer imam, mislim da imam odgovore jer smo dobro proučili što ste vi zadnji put rekli u vašim izlaganjima i biti će mi drago odgovoriti na sve vaše upite. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici, gospođi Bušić. Imamo repliku, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena tajnice sa svojim suradnicama, očekivao sam da je ovo bitna tema bez obzira jer se radi Zakon o izmjenama o Matici iseljenika, ali trebala je biti ministrica. I sutra je očekujemo da dođe u 13h ovdje kada bude pitanje korupcije u ministarstvu dok u isto vrijeme Hrvati van Hrvatske poglavito u BiH-a su ostavljeni zbog loše diplomacije, loše borbe za te ljude što nam proizlazi iz Ustava, ostavljeni su sami pa nam Bošnjaci biraju naše predstavnike. Očekujemo ministricu a ima iskustvo međunarodno, bila je i savjetnica malom Slobi, gospodinu Dačiću pa može doći ovdje sutra da brani i Hrvate u BiH-a jer očito nema kad a i da brani što se događa u Ministarstvu po pitanju korupcije u Ministarstvu vanjskih poslova.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovana državna tajnica gospođa Bušić.
Hvala lijepa. Gospodine zastupniče, gospođa ministrica, odnosno potpredsjednica Vlade i ministrica vanjskih i europskih poslova gospođa Marija Pejčinović Burić je na putu. A ja mislim da isto prihvatiti ćete da i ja mogu predstaviti ovaj prijedlog zakona i da mogu odgovoriti na sva vaša pitanja. Ako ne mogu, ja ću se potruditi, evo što god imate pitanja nešto a da ja slučajno ne mogu sada ovog trena odgovoriti, ja ću se potruditi i odgovoriti ću. Mislim, nadam se da ćete uvažiti moje odgovore.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Željko Raguž. Izvolite.
Gospodine dopredsjedniče, državna tajnice sa suradnicima, kolege zastupnici. Kako je državna tajnica kazala nama je ostalo kao i prošloga puta kada smo u svibnju raspravljali o Prijedlogu zakona o Hrvatskoj matici iseljenika da govorimo samo o pitanjima načelne prirode iz razloga što i prošloga puta na raspravi 10. svibnja nije bilo konkretnih prijedloga za poboljšanje Zakona o Hrvatskoj matici iseljenika već su kolege iznosile načelna stajališta često ulazeći sa svojim ocjenama i u nadležnost drugih institucija koje se brinu o odnosima sa Hrvatima izvan RH. Ali i upravo ta dimenzija je važna i pokazuje da RH razvija taj institucijski okvir koji će omogućiti jedan kvalitetniji odnos prema hrvatskom iseljeništvu odnosno Hrvatima izvan RH. Pa je važno podsjetiti da tu postoje kada je hrvatsko iseljeništvo u pitanju četiri ključne kategorije. Dakle, iseljeništvo koje nastaje već krajem 19.-og stoljeća u SAD-u, Kanadi, latinoameričkim državama, kasnije u Australiji, Novom Zelandu. Zatim druga grupacija koja nastaje '60.-tih i '70.-tih godina u europskim zemljama, posebice Njemačkoj, naši radnici na privremenom radu. Treća kategorija, dakle Hrvati, nacionalne manjine u 12 europskih država koji su, njihova pozicija, položaj posljedica je ranijih sukoba na područjima RH i BiH-a jer su sva carstva, sva kraljevstva susjedna prostorima BiH-a i RH pretendirala nove prostore kao Mletačka Republika, Austrijsko carstvo, Osmansko carstvo, Ugarsko Kraljevstvo i dvije dakle, u okviru tih 12 hrvatskih nacionalnih manjina, dvije manjine dakle Hrvati u Srbiji i Crnoj Gori koji su autohtoni narod na području ovih država. I četvrta kategorija, najnovije iseljeništvo koje nastaje u zadnjem desetljeću nakon ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju. Pa upravo ove četiri kategorije pozivaju na jedan novi programski pristup ne samo Hrvatske matice iseljenika već i drugih institucija, prije svega Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan Republike Hrvatske koji je posvećen više u svom radu nekim drugim pitanjima i posebice položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini, a i zbog činjenice da je on kako ste i sami kazali u ime Vlade Republike Hrvatske nadležno tijelo za nadzor nad Hrvatskom maticom iseljenika. Sve u svemu, primjetan je zadnjih godina nakon usvajanja strategije o odnosima Republike Hrvatske i Hrvata izvan Republike Hrvatske donošenja zakona, utemeljenja Savjeta za Hrvate izvan Republike Hrvatske da Republika Hrvatska uz Hrvatsku maticu iseljenika i njezinu ključnu djelatnost razvija ovaj institucijski okvir. Ja bih se osvrnuo, a što držim da nije dovoljno naglašeno u javnom životu u Republici Hrvatskoj na dimenziju ključnu dimenziju kada je hrvatsko iseljeništvo u pitanju koje je bilo stigmatizirano do 90-tih godina do utemeljenja Hrvatske države da ipak pored uspjeha nacionalne politike Franje Tuđmana, pomirdbe hrvatskog iseljeništva i domovinske Hrvatske, pomirdbe u hrvatskom iseljeništvu gdje su nakon desetljeća počeli surađivati hrvatski i jugoslavenski klubovi ipak sa žaljenjem bi istakao da hrvatsko društvo nije dovoljno otvorilo vrata integraciji onih dijelova hrvatskog iseljeništva u gospodarski, politički, kulturni život u domovinskoj Hrvatskoj. I u tom pravcu Hrvatska matica iseljenika upravo na temeljima nacionalne politike dr. Tuđmana treba poticati tu vrstu odnosa prema hrvatskom iseljeništvu kroz svoju djelatnost i kroz utjecaj koga ima u okviru svoje nakladničke djelatnosti, kulturne djelatnosti, informativne djelatnosti i niza drugih djelatnosti. Ja bih isto također naglasio kako su Hrvati dobili i Strategiju nacionalne sigurnosti i niz dokumenata koji su nastali koji su dio jednog komplementarnog pristupa Hrvatima izvan Republike Hrvatske potrebno korigirati upravo iz razloga što je i u normativnom planu Vlada Republike Hrvatske za 2019. predviđene i korekcije iz zakona o odnosima Republike Hrvatske sa Hrvatima izvan Republike Hrvatske, promjene u strategiji i kada se napravi jedna sustavna analiza svih dokumenata, svih institucija koje imamo vjerujem da će onda biti stvorene i bolje pretpostavke za djelatnost Ministarstva vanjskih poslova posebice u onim zemljama gdje imamo hrvatsko iseljeništvo i čitave mreže diplomatske Republike Hrvatske u svijetu. Ono što je važno kazati, a tiče se djelatnosti Hrvatske matice iseljenika koja je prije svega usmjerena na očuvanje kulturnog identiteta da tamo posebice u zemljama gdje su nacionalne manjine kao što je Srbija, Crna Gora ili iako nije, ne radi se o hrvatskom iseljeništvu kao što je pozicija Hrvata u Bosni i Hercegovini da u tim zemljama gdje je ugrožen politički identitet da će biti ugrožen i kulturni identitet odnosno očuvanje kulturnog identiteta Hrvata i u Srbiji, Crnoj Gori, pa i u Bosni i Hercegovini ako se nastavi ovaj proces sa kojim smo suočeni. Zato držim da je zbog komunikacije sa hrvatskim iseljeništvom zbog stjecanja iskustava iz konkretnoga života važan utjecaj, važni su prijedlozi Hrvatske matice iseljenika prema Ministarstvu vanjskih poslova. I u tom pravcu treba inzistirati da se i na takav način pristupa Hrvatskoj matici iseljenika da ne bude dakle dimenzija samo usmjerena na očuvanje kulturnog identiteta, već da ta iskustva iz života hrvatskog iseljeništva, potencijali koji tamo postoje akademske, gospodarske, intelektualne i svake druge dimenzije da budu u funkciji razvoja hrvatske nacije. Upravo hrvatska nacija u proteklih 20 godina zbog svih ovih predrasuda koje postoje prema hrvatskom iseljeništvu nije u potpunosti odgovorila potrebi integracije hrvatskog iseljeništva u mjeri u kojoj je to moguće sa domovinskom Hrvatskom na dva ključna pitanja. Na pitanju liberalnog stjecanja hrvatskog državljanstva i na pitanju liberalnije mogućnosti glasovanja odnosno sudjelovanja na izborima u Republici Hrvatskoj, a to je ono što treba naglašavati i kroz djelatnost Hrvatske matice iseljenika jer se tiče iseljeništva koje je jednostavno ograničeno u realizaciji tih mogućnosti. Držim da glas Hrvatske matice iseljenika treba biti snažnije u tome pravcu, pogotovo što je aktualna Vlada Republike Hrvatske krenula u reformske procese u okviru zakona koji će omogućiti realizaciju ove potrebe. Hrvatsko iseljeništvo je stigmatizirano i u ovom Saboru. To sam se mogao uvjeriti kroz ove dvije godine rada, a po meni je to posljedica činjenice da političke stranke u Hrvatskom saboru osim Hrvatske demokratske zajednice i još nekih časnih iznimki koje pokušavaju voditi računa o hrvatskom iseljeništvu, hrvatskim nacionalnim manjinama u svojim programima nemaju fokus na položaju nacionalnih manjina u 12 europskih zemalja, pogotovo u fokusu nemaju hrvatsko iseljeništvo. Kad bi hrvatske političke stranke imale u fokusu položaj hrvatskog iseljeništva očuvanje njegovog kulturnog identiteta, položaj hrvatskih nacionalnih manjina, pogotovo kad bi imali interesa prema Hrvatima u Bosni i Hercegovini ja vjerujem da bi bila odmjerenija, racionalnija rasprava u Hrvatskom saboru kada su ova pitanja na dnevnom redu i vjerujem da bi imali konsenzus oko ključnih nacionalnih odrednica prema hrvatskom iseljeništvu i prema Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Kad je Bosna i Hercegovina u pitanju kako dolazim iz Bosne i Hercegovine zbog aktualnosti i povoda nedavnih izbora u Bosni i Hercegovini i drske, huliganske ambicije bošnjačkih političkih struktura da nameću Hrvatima legitimne hrvatske predstavnike uz potporu također neodgovornih dijelova međunarodne zajednice, korumpirane, potkupljive, koja se stavila u funkciju političkog nasilja nad hrvatskim narodom već treći put u Bosni i Hercegovini. Hrvatske institucije su na kušnji, ali su na kušnji i svi politički predstavnici u ovome Saboru da se oko toga pitanja postigne konsenzus, a ne kako smo svjedoci da pojedine kolege na jedan neodgovoran način uz časne iznimke evo i kolega koji ovdje sjede iz Mosta, koji su na jedan korektan način reagirali prema toj poziciji, uz Hrvatsku demokratsku zajednicu, moraju voditi računa da govore o nečemu što je složenije o čemu ne znaju dovoljno i što dodatno šteti Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Ja vjerujem da će se u okviru skore rasprave o položaju hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini i europskom putu Bosne i Hercegovine upravo vidjeti ta dimenzija neodgovornosti i potreba nacionalnog konsenzusa prema Hrvatima u Bosni i Hercegovini i prema hrvatskom iseljeništvu i prema hrvatskim nacionalnim manjinama. Svaki poticaj iz Hrvatske matice iseljenika u okviru njezine djelatnosti, u okviru informativnog nakladničkog rada u okviru sportskih susreta, u okviru isticanja hrvatskog kulturnog identiteta i značaja iseljene Hrvatske kada je u pitanju kulturni identitet Domovinske hrvatske da treba još snažnije naglašavati ova pitanja ove teme i doprinijeti integraciji hrvatske nacije, domovinske iseljene hrvatske, jer bez te integracije, bez jedne suradnje uvažavanja poštovanja neće biti sigurnosti niti perspektive za domovinsku hrvatsku. Klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati Konačni prijedlog zakona o Hrvatskoj matici iseljenika sa željom da on doprinese sa svim drugim korekcijama koje su potrebne napraviti kad su drugi zakoni u pitanju, boljoj perspektivi i očuvanja kulturnog identiteta Hrvata u hrvatskom iseljeništvu i hrvatskih nacionalnih manjina. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Ragužu. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnicama. Ja vam se zahvaljujem. Naravno i drago mi je da je Konačni prijedlog zakona o iseljenim … Matica hrvatska donijela i da taj zakon vjerojatno će nešto doprinijeti u svemu ovome što se danas dešava s našim iseljenicima. Znamo da Maticu iseljenika čini predsjedništvo ovdje u Hrvatskoj sa četiri člana, gdje određuje Vlada. Samo naziv Matice iseljenika je jako lijepa jer matica je nešto što vodi za čim se treba ići. Međutim, znajući da je ona osnovana 1951. godine sa lijepim naznakom Matica Hrvata. Mislim da tada ipak je to bilo jedno drugo značenje gdje je tada trebalo ući među Hrvate koji su bili dobro organizirani u svijetu i pratiti ih šta rade i šta čine. Ne toliko da im se pomogne da se vrate u domovinu hrvatsku već ujedno da se prati. Naravno mi smo to nastavili 90-te godine i uopće ne sumnjam da želimo dobro našim Hrvatima izvan Hrvatske. Međutim, i mi ovdje koji sjedimo u Saboru, koji se evo sačekali smo i kasno vrijeme jer nas zanimaju ti ljudi izvana, međutim, gledajući ovu dvoranu, pogledamo u lijevo to sam govorio i zadnji puta, kad ih apsolutno, apsolutno ne zanimaju Hrvati izvan Hrvatske. Naravno to su oni od 51. godine koji ni tada ih nisu zanimali naravno oni i ne žele da se ti Hrvati vrate. Matica djeluje putem Središnjeg ureda, Ureda za iseljene Hrvate, gospodin Zvonko Milas, mislim i mogu ga podržati da dobro radi, u zadnje vrijeme sam to primijetio i ja mu samo mogu sa zahvalnošću reći – Hvala Zvonko, ali nastavi još više. Jel to je jako, jako bitno. I mislim da ta ekipa koja se sada, i hvala Bogu da imamo taj Ured. Znam i vidim da u samoj Bosni i Hercegovini dosta ste prisutni, a to je jako bitno, tu nas je najviše, na žalost imamo to što sada imamo. Ja bih sada rekao položaj Hrvata izvan domovine. Kakav je njihov položaj? Imamo Hrvate koji su 45. izbjegli, koji naravno ni danas po nekima nisu podobni da se vrate u Hrvatsku. Koji danas imaju probleme dobiti putovnice, dobiti državljanstvo, dobiti sve dokumente. Ja osobno mislima da to ne bi trebao biti problem. Naravno imali smo konzulate, imali smo ambasade, ja bih mogao slobodno reći da i u tim ambasadama i konzulatima nisu ljudi sjedili osviješteni dovoljno hrvatski. Ja bih prije rekao jugoslavenski i nekima čak i ova naša država nije baš po volji, ali žao mi je i drago mi je da im nije po volji jer Hrvati su ipak dobili krvlju ovu državu i mi je moramo lagano, naravno da je to teško doći do svega i da bude idealno ali kroz našu borbu i mi političari koji smo ovdje u Hrvatskom saboru moramo se boriti za istinu. A istina je ona stvar koju ne možemo pobiti, ne možemo nikako laž do kraja dotjerati a istinu izbaciti, a istina je ta koja se ne može obrisati. Kakva su prava Hrvata? Ovo što sam malo prije spomenuo nisu baš na velikoj razini, nismo baš i toliko poželili da ta prava ostvare u što kraćem roku. Naravno ako ljudi žive, a žive u Južnoj Americi, Australiji, Americi, Europi ljudi koji su davno otišli mi im stalno postavljamo pitanje kako, ustvari naše institucije gdje god ste došli a to znam iz osobnih nekih razloga, iz familijarnih, ali znam i ljudi koji mi dolaze i govoriti. Vrlo, vrlo teško dolaze i nisu baš primljeni u našim konzulatima i ambasadama onako kako bi trebali biti. Mi znamo koliko Hrvata imamo izvan Republike Hrvatske. Točno oko 3 i pol milijuna, 4, nitko to točno baš ne zna. Naravno da je teško i ustanoviti ali to je velika brojka, velika brojka ljudi. Znamo da imamo milijardere, znamo da Hrvate imamo izvan koji su veliki poduzetnici. Naši Hrvati su za vrijeme rata i 90-te godine svi stali i svi su sa dušom pokušali pomoći Hrvatskoj. Naravno bez njih mi to vjerojatno ne bi uspjeli napraviti i financijski i bilo kako. Ali ti isti Hrvati kada su došli u Hrvatsku državu nisu im se baš otvorila vrata. Poduzetnici koji su došli dosta ih je propalo, dosta su morali otići, dosta se razočaralo u sustav o kojem ja pričam. Koliko su uložili u Hrvatsku? Jako puno. Jako puno, a mogli su ja mogu reći slobodno pa jedno 10 puta više, da su se njima otvorila vrata i reklo gospodo Hrvati dođite vi ste nam poželjni, mi vas volimo. Nije se to desilo i danas se to gleda kroz nekakvu prizmu što je na žalost i danas poslije 28 godina rata mi nismo poželili te ljude i kao ulagače i kao ljude koji bi došli živjeti u Hrvatsku, a i vidimo što nam se danas dešava. Izbori u Bosni i Hercegovini, evo to je bilo jučer, prekjučer i vidjeli smo taj skandal ja bih tako mogao reći da naši ljudi ne mogu izabrati sebi člana Predsjedništva. Istina, to je dugo, dugo vrijeme, a moramo reći jednostavno i mi smo tu sukrivci nečega i naše Vlade sve do sada, pa i sada. Nadam se i premijer naše države da jednom kaže dosta, moramo to rješavati na jedan drugi način. Hrvatska mora stajati iza Hrvata u Bosni i Hercegovini. Mora, jednostavno to je naša obveza i mi smo se na kraju i taj Daytonski sporazum smo potpisali na žalost sa Srpskom Republikom ali je bit bila ostaviti rat, ustaviti stradanja naših Hrvata i to je najbitnija stvar. Međutim, ja kao Posavljak odavde moram reći za Hrvate iz Bosanske Posavine do sada je vrlo, vrlo malo urađeno. Naravno kada imate Srpsku Republiku, imate Dodika koji nikada nije rekao Hrvati dođite, radite. Njihove kuće nisu obnovljene. Vrlo, vrlo malo, a znamo da su većinski narod bili hrvatski u Posavini, znamo da su bili najbogatiji, znamo da imamo i najviše katastarske zemlje u Bosni i Hercegovini, govorim o Posavini. Ali nismo si baš dali truda da to napravimo kako treba. Ja se u potpunosti slažem da su bosanski Hrvati i posavski bolje da su pobjegli, nego da su izginuli, da je taj mirovni proces nekakav kakav-takav došao. Proces je to dug, ali vrlo težak. Što je još žalosnije? Žalosnije je što mi danas u Hrvatskoj državi imamo ponovno iseljenje ja bih rekao gospodarsko, a nije baš toliko ni gospodarsko. Mogao bi reći da više ima iseljenje, ljudi odlaze jednostavno što nisu više sa nama političarima zadovoljni. Ne mogu više gledati neke stvari. Nisu, ja to susrećem svaki dan u gradu. Vidim ljude koji žena i muž rade, pokupe se odoše za Njemačku, odoše. Ja osobno imamo problem, ne mogu radnike naći u svojoj firmi. Nemate više stručnih ljudi. Jednostavno su otišli i odlaze koliko god da im dajete plaću nije više pitanje standarda, već je pitanje povjerenja. I upravo mi koji smo ovdje unutra koji smo u Saboru mi moramo davati povjerenje, pokušati se sjediniti, reći što je dobro dobro je, što nije dobro nije dobro. Ne može sve da ne bude dobro. Ja mislim da ova država i danas i sa ovom Vladom ide u jedan dobar smjer. Vidimo suficite, vidimo kako to sve ide. Zaposlenost, istina ljudi su otišli, ali se i zaposlilo više. I mi jednostavno moramo prihvatiti i to je jedan proces koji treba malo izdržati. A i oporba bi mogla biti malo, ja ne kažem da ne treba napadati. Naravno da treba, ali treba govoriti istinu, uvijek istinu jer istinu ne možemo pobiti. A istina je da je država u problemu evo 25 godina. I ovih 3 godine ja bih rekao ipak se kako god da je desilo se ipak je nešto bolje. Pa evo uzimamo iz Europske unije nekakve novce, povlačimo više nego što jesmo. Naravno za sve se trebaš naučiti, sve je proces, pa i to. Na kraju mogu pohvaliti Ured i vas koji vodite računa o Hrvatima. Znam da se trudite. To je isto proces težak. Kako steći njihovo povjerenje da se vrate u našu domovinu to je naravno na Vladi, naravno na našim ambasadorima, našim konzulatima ljudi koji rade da privlače te ljude, da im govore o Hrvatskoj. Ustvari mi ovdje moramo govoriti istinu i pokušati napraviti red i pravnu državu i mislim da će onda Hrvati shvatiti da mi želimo i njima dobro kao i svima. To je naša, na kraju smo tu. Ukoliko tako ne budemo radili naravno dešavat će se i dalje ovo što se dešava i imat ćemo taj cirkus koji ja mogu reći 25 godina koji meni nikada nije odgovarao. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mišiću na ovoj raspravi. Prelazimo na slijedeću, u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvažena tajnice sa svojim pomoćnicama, kolegice i kolege. Govoriti o izmjenama zakona, rekla je tajnica sve, Matica iseljenika djeluje već dugo, organizirana je kako je organizirana i da ste spomenuli brojne države, ne znam da li ste spomenuli Irsku, u Irskoj bi trebalo razmišljat o Matici iseljenika. Na žalost i brojnim drugim državama zbog nerada i nemara hrvatskih vlada. Nema drugoga krivca. Međutim, Hrvati kao konstutivan narod Bosne i Hercegovine u ovom trenutku su naša ustavna obveza, Ustavom propisana, a svi smo prisegli na Ustav, i o toj temi treba pričati. Ne pričat kao do sada i ne da nam službe ti ljudi kao biračko tijelo kad su lokalni izbori onda ih se zove i što su više siromašni to su ovisniji o političarima u Hrvatskoj i onda ti političari manipuliraju doli narodom u Herceg-bosni, koji su na području, koji su vrlo bitni za Hrvatsku. Ne samo nego strateški, Hrvatska je država strateški na takvom položaju, a Bosna i Hercegovina je u samom tijelu Hrvatske. Imamo područje koje je velikosrpski agresor četnički 90-tih godina napao. Moraju svi znati oni koji su sljedbenici nekakvih ideja da hrvatski narod treba zaboraviti Bosnu i Hercegovinu. Da nije bilo hrvatskoga vojnika ne bi bilo ni Bosne i Hercegovine. Da nije bilo hrvatskoga vojnika i HVO-a zajedno, kad govorim HVO, kad govorim hrvatski vojnik, ne bi bila bi u bihačkoj enklavi veći zločin nego u Srebrenici nad Bošnjacima. Ali sam duboko razočaran kad vidim kakav je odnos bio hrvatske politike prema tim ljudima. Isključivo eksploatacija, kao glasačka mašinerija. I to je ono najgore što se događalo, najgore. Manje je bitno bilo jel jednostavno kad govorimo o toj politici, onda, o tome ću poslije o Komšiću, uzrok. Zbog čega je kad je izabran Bošnjački narod hrvatskoga predstavnika, koji kaže da jedino što ima hrvatskoga u sebi je metak od HVO-a. Vjerojatno sve govori kakvoga su Bošnjaci izabrali da zastupa hrvatsku, koji vrijeđa sve što je hrvatsko. Ali moramo kazati istinu, da Čović i HDZ u tim trenutcima su morali uvjetovati … nikakve dole koalicije, sa bilo SDA ili bilo kim. To je činjenica. Smatram, da ova priča treba završiti. Jedan me čovjek nazvao iz Bugojna, Hrvat, da je dolje Nisvet Gasal, upravitelj inače bio logora na stadionu u Bugojnu, koji je upravljao, gdje je počinjeno masovni zločini i on je osuđen sa nekakvom smiješnom kaznom 23 su ubijena hrvatska civila i vojnika, 19 nema im traga, ta priča je još neistražena. Sad je on dužnosnik na tome području. Oni se rugaju, čak je bio i u Izbornom povjerenstvu čini mi se u Bugojnu. Ta priča je žalosna kakav je odnos prema Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Mi u Hrvatskoj imamo nacionalne manjine koje su trenutno na vlasti. Kolega Mišić je malo prije spominjao. Jel su potrebne njihove ruke da ih se dižu da bi opstala ova Vlada, trgovačka. Inače bi se lupilo šakom od stol jer je hrvatski narod konstutivan narod, ne manjina u Bosni i Hercegovini. Da imamo politiku i političare. Političari su koristili te ljude isključivo kao eksploatacijsko polje u predizborno vrijeme. I to nije dobro i triba narod osvijestit. Ja ovdje ne bih napadao, evo nema kolega iz SDP-a, vrlo malo nas je nema nikoga. Ipak, moramo reći istinu, Zoran Milanović je otišao u Mostar kad je bila kriza. Ne … ja pravo, oduzimam pravo da oni, SDP ili bilo koja druga stranka ne mora braniti te ljude na područjima Bosne i Hercegovine, ne branit, nego je to ustavna obaveza. Smatram da je vrijeme da se udari šakom, smatram da, šakom o stol i da se taj proces rastakanja hrvatskoga naroda na tom području zaustavi. To je ustavna obaveza, ovo nije stav moj, to je ustavna obaveza. Da se ulaže dole u institucije, da se ulaže u ljude, a ne da se te ljude u biti prisiljava da iseljavaju iz toga područja da doseljavaju u Hrvatsku i treće zemlje. Znači, što više ulagati na ta područja da opstanu ti ljudi, od bolnica, od škola, od sveučilišta, ulagati što više. Ja mislim da će se kolege evo koji zastupaju predstavnike hrvatske kažu dijaspore, Hrvata iz Bosne i Hercegovine, da će se oni složiti da niti jedna Vlada Republike Hrvatske nije se dobro odnosila prema ljudima, prema našem narodu u Bosni i Hercegovini. Niti i jedno jel' da je, ne bi Hrvati bili u poniženoj situaciji kao konstitutivan narod ne manjina. U … imamo primjer da je manjina na vlasti, ne konstitutivan narod imamo tri naroda Bošnjaci, Srbi i Hrvati. Mi moramo i s ove govornice poslati poruku Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Da nisu ostavljeni sami. To premijer mora kazati niste sami, borit ću se za vas, to je moja ustavna obaveza. Ako nismo se spremni boriti za Ustav koji smo izglasali onda mora otići ća, a ne davati balone neke izjave kao to je čudno što se to događa. Pa ti si premijer Andrej Plenković. Da, to je bitno. Bitno je imati snage zaštititi. Nebitno je ovdje jel' to SDP-e, ili HDZ-e, ili Most nije uopće bitno ili SDSS. Svi u parlamentu imamo Ustav i moramo ga poštivati. Hrvati su zaboravljeni u Bosni i Hercegovini i služe isključivo kao biračko tijelo i ništa više. I kao da je logika bila, kao logika poglavito HDZ-e koji ima najveće tu glasačko tijelo to su greške vaše morate ih priznati. Što je narod dolje siromašniji, što je gore on će biti ovisniji o nama. To nije dobro. To ljudi vide. Znači tim ljudima treba slati poruku nade. Žao mi je ovdje što nisu možda u jutarnjim satima rasprava, pa da to čuju ljudi naše poruke na tome području. Jer mi kao da kažemo tim ljudi odlazite otale, kao da im nemamo interesa osim u predizborno vrijeme. Pa mi smo imali 6 generala u Haagu. Pa zamislite do nazad dvije godine do ministra Šprlje nitko ih nije posjetio. Tko ih je posjetio? Tko ih je od ministara razine, premijera? Neće … [[Govornik se ne razumije]] ne to je istina. Hrvatska država se u žalbenome roku, možete izaći tajnice slobodno pa me demantirajte, nije dala niti jedan prigovor. Ministrica sadašnja, tada tajnica knjigu koju je napisao general Praljak nije sufinancirala. Muči joj se tražeći načine da dokaže istinu. To su istine. To su istine i činjenice jer smatram da i HVO i Hrvatska vojska hrvatski vojnik. To imam legitimno pravo o tome pričati jer sam godinu i pol dana bio na području Bosne i Hercegovine u Domovinskom ratu i ponosan sam na svakog vojnika Hrvatskog vijeća obrane, na svakog onoga koji je došao iz Bosne i Hercegovine Hrvata i uključio se odmah u postrojbe Hrvatske vojske i branio Hrvatsku i to je nerazdvojivo. To je nerazdvojivo. Služe nam samo po potrebi sada. Govorim o politici, po potrebi jer da nije tako da se Ministarstvo vanjskih poslova nije bavilo sa stvarima sa kojima se bave osim onim stvarima za što bi se trebali boriti, a to je borba za Hrvate van Hrvatske isključivo to je jedan od prioriteta uz sve ostalo. Nije to radilo ministarstvo. Ne govorim osobno o vama ili bilo kome. Nisu to radili, ne. I ovaj slučaj koji kolega Grmoja spominje puno je bitnije to kako korupcija u ministarstvu, veleposlanstvima nego borba za ove ljude što je ustavna obaveze. Vidjet ćemo sutra jel' će doći ministrica. Još jednom žao mi je što loša politika hrvatske Vlade iseljava hrvatske ljude, što ćemo na žalost morati proširivati Maticu iseljenika i na Irsku i druge države gdje nije osnovana zbog loše politike koja je. Jedino danas mladi mogu ostati da ne otiđu ako imaju članske iskaznice stranaka na vlasti. Svi ostali nemaju šanse u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Naravno da ti ljudi iseljavaju sada i put drugih zemalja osim onih koje su bile tradicionalno Hrvati u koje su se iseljavali u prošlom stoljeću. Evo, što ćete poduzeti po pitanju osnivanja Matice iseljenika u Irskoj i Matice iseljenika u drugim državama koje nisu tradicionalne i nemaju osnovane, a sve veći je broj Hrvata jer jednostavno imamo sada više Hrvata u Irskoj nego u nekim drugim državama gdje imamo osnovanu Maticu iseljenika? I još na kraju bi samo poslao poruku i u ime Kluba da moramo poslati snažnu poruku da smo uz Hrvate to je naš konstitutivan narod u Bosni i Hercegovini i da je naša obaveza i da moramo to kazati izvršnoj vlasti, premijeru kazati da su dužni zaštititi interese Hrvata u Bosni i Hercegovini, inače krše Ustav i trebali bi odstupiti ako se ne ponašaju u skladu s Ustavom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miri Bulju. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovani kolega Miro Kovač. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelju, srdačno pozdravljam gospođu državnu tajnicu sa suradnicama danas, večeras u Hrvatskome saboru. Znači ovaj Prijedlog zakona se odnosi na Hrvatsku maticu iseljenika, a temeljni cilj je usklađivanje sa Zakonom o ustanovama i definiranje da je u ime Republike Hrvatske kao osnivača da će osnivačka prava obavljati Središnji državni ured za Hrvate izvan Republike Hrvatske. U Prijedlogu zakona je definirano koje su temeljne zadaće Matice, tj. Hrvatske matice iseljenika, to je organizacija i provođenje kulturnih, znanstvenih i obrazovnih športskih nakladničkih informativnih i ostalih aktivnosti u Republici Hrvatskoj i inozemstvu koje su namijenjene Hrvatima izvan Republike Hrvatske. Izdavanje časopisa, knjiga i drugih publikacija i audiovizualna djela, organizacija kulturnih umjetničkih, športskih priredbi od značaja za Hrvate izvan Republike Hrvatske i njegovanje i poticanje suradnje sa Hrvatima izvan Republike Hrvatske u području svoga djelovanja. Sve to hvale vrijedno i pozitivno i ja znam iz vlastitog iskustva da su djelatnici Hrvatske matice iseljenika entuzijasti, puno toga lijepoga se događa. Ali isto tako moram reći i to ću reći sa svojim vlastitim iskustvom življenja izvan Republike Hrvatske da Hrvatska matica iseljenika nema vidljivost. Ona nema vidljivost izvan Republike Hrvatske tu moramo biti vrlo jasni i ako zaista želi tu jednu vidljivost ostvariti, ona mora imat svoje ogranke. To je vrlo jasno, kad govorimo o iseljenicima. Znači iseljenici prema onome što vidimo u strategiji za Hrvate izvan Republike Hrvatske znači ne Hrvati u Bosni i Hercegovini i ne nacionalne manjine, znači Hrvati koji su manjine u europskim zemljama npr. u Gradišću, ili Vojvodini u Srbiji, u Rumunjskoj. Znači Matica iseljenika to znači iseljeni Hrvati, Hrvati koji su se iselili u Europu, prekooceanske zemlje i koji tamo žive već nekoliko generacija. Takvih je sve više. I o njima treba zaista skrbiti. Tu je potpredsjednik Sabora, on je večeras i predsjedatelj ove sjednice, predsjeda ovom raspravom, često je u Njemačkoj i u Njemačkoj je broj Hrvata narastao u 5 godina na 370 tisuća. A taj broj ne obuhvaća one Hrvate koji imaju njemačko državljanstvo, niti one Hrvate koji imaju državljanstvo Bosne i Hercegovine npr. a nisu se deklarirali kao državljani Republike Hrvatske, a možda ga imaju. Tako da je realno govoriti o nekih 500 tisuća Hrvata u Njemačkoj. To znači da je broj Hrvata u Njemačkoj jednak onom u Bosni i Hercegovini. Sad kad malo pogledamo samo taj jedan primjer, to je jedna zemlja imamo još i Austriju, imamo Švicarsku, imamo Švedsku, imamo druge zemlje gdje ima puno Hrvata, iseljenih Hrvata. Znači koji nemaju status nacionalne manjine. Na koji način je naša država tamo prisutna? Hrvatska matica iseljenika će biti prisutna preko čujemo preko DKP-a to je dobra namjera, to je lijepo, to je fino. Preko Hrvatskih katoličkih misija, dobro. Bilo bi važno da bude tamo prisutna sa jednim svojim ogrankom, vrlo važno da bude i vidljiva jer nije dovoljno osloniti se na Hrvatske katoličke misije i reći, dobro oni imaju tamo hrvatsko … oni se tamo bave folklorom, mi nemamo tu snagu. Hrvatska država mora pokazati tu snagu i skrbiti o Hrvatima izvan Republike Hrvatske u ovom slučaju o iseljenicima. Kad malo pogledajte ovaj drugi resor, to je ministrica Divjak, bavi se obrazovanjem, školstvom, prosvjetom. Jesmo li mi na adekvatan način zastupljeni na obrazovnom plan u tim zemljama? Jesmo li? Nisam baš siguran. Znači ima puno prostora za poboljšanje prisutnosti hrvatske države, hrvatska država ne znači Hrvatska katolička misija. Hrvatska katolička misija je posebna priča. Hrvatska katolička misija je nositelj temeljni aktivnosti Hrvata izvan Republike Hrvatske. I to je odlično. Bio sam u New Yorku kao ministar pa mi je rekao župnik, mi radimo ono što bi ste vi trebali raditi. Zato smatram da je ovo što večeras čujemo i od državne tajnice i ono što radi kolega Milas kao državni tajnik, i ono što radi hrvatska Vlada u zadnje dvije godine pohvalno, jedan iskorak, jedan doprinos renesansi kada govorimo o percepciji Hrvata izvan Republike Hrvatske. Ali moramo biti prema sebi iskreni, mi možemo i moramo bolje. To mora biti naš cilj, mi moramo zaista kao država osigurati iseljenim Hrvatima one temeljne usluge pod navodnicima. A temeljna usluga nije samo da mogu otići u konzulat, u Minchenu, Frankfurtu, Dortmuntu ili u Beču, nego da mogu svoju djecu poslati u hrvatsku školu i da će pri tom imati hrvatske udžbenike i hrvatske profesore, učitelje koje će poslati hrvatsko Ministarstvo obrazovanja, znanosti i športa. To mora biti naš cilj. E sad pazite ovo, to je bivša Jugoslavija radila. I to mnoge Hrvate boli, da je bivša Jugoslavija, ona Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija toga imala. I mi to možemo napraviti u suradnji sa državama u kojima se Hrvati nalaze kao iseljeni Hrvati. Ja sad govorim o iseljenim Hrvatima. Znači ovo je pozitivno, ja sam sretan da ova Vlada čini jedan iskorak na planu percepcije i rada sa Hrvatima izvan Republike Hrvatske. Hrvatska kao država može i mora bolje, a naravno da mora biti naš cilj što? Da mi u Hrvatskoj provedemo one potrebne zahvate, zvuči bolje nego reforme da se nešto drugo dogodi, da za nekoliko godina 10, 15 godina kada se nešto u Hrvatskoj znakovito promijeni, kad bude više novaca u džepovima, kad budemo mogli još bolje živjeti, da onda osnujemo u Hrvatskoj Hrvatsku maticu useljenika. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Kovaču. na ovoj raspravi nadahnutoj. Sljedeća rasprava poštovani kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospođo državna tajnice sa suradnicama. Prvo, želim vam se zahvaliti što ste pohvalili marljivost nas zastupnika koji smo danas ostali ovdje u ime Vlade, a ja ću se vama i Vladi dakle revanširati dakle, podrškom ovom zakonu. Međutim, bez obzira što je pred nama Zakon o Hrvatskoj matici iseljenika koji zapravo u svom sadržaju predstavlja ustvari jedan tehnički akt, dakle usklađivanja zakonodavstva odnosno Zakon o Hrvatskoj matici iseljenika sa Zakonom o ustanovama i pravnim okvirom Republike Hrvatske u ovoj domeni koja se bavi odnosima Republike Hrvatske sa Hrvatima izvan Republike Hrvatske. Ja ću u svojoj ovoj raspravi zapravo fokusirati se na naše iseljeništvo i na ulogu Matice kako je ja vidim u tom kontekstu. Hrvatsko iseljeništvo i tu se ne bi sasvim baš složio ni sa ovom raspravom gospodina Kovača, iako se sa većinom toga što je rekao slažem, zapravo je nastajao u nekoliko valova. Dakle prvi val je bio potaknut zapravo ili potjeran nadiranjem otomanskim sa jugoistoka i tako su se dakle stvorile hrvatske nacionalne manjine u susjednim državama Mađarskoj, Austriji, Slovačkoj, Italiji. Drugi opet veliki val je bio na prijelomu 19. i 20. stoljeća, dakle kada su naši Hrvati iseljavali iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske većinom u prekooceanske zemlje dakle, Novog Zelanda, Australije, Amerike, Amerika, Južne Afrike itd. Treći val je bio dakle u 20. stoljeću kada su iseljavali u europske zemlje u potrazi za poslom. I danas imamo naravno jednu novu dijasporu koja je potaknuta ulaskom Hrvatske u Europsku uniju gdje mahom mladi, obrazovani ljudi u potrazi za boljim poslom odlaze u europske zemlje. Međutim, ovaj val iseljeništva mislim da je samo privremen i da će se ti ljudi vrlo brzo vraćati ovdje kako Hrvatska dostiže europske standarde u ekonomskoj i socijalnoj sferi i to naravno i institucije koje se bave našim iseljeništvom u ovom konkretnom slučaju Matica dakle i svoje modalitete rada trebaju prema tome modelirati. Što se tiče dakle same aktivnosti Matice o tome sam nešto i govorio kada je bila rasprava u prvom čitanju Zakona. Međutim, usvajanje čitavog zakonodavnog okvira Republike Hrvatske u odnosu na Hrvate izvan Republike Hrvatske nakon usvajanja Strategije i Zakona o odnosima Republike Hrvatske uspostavom Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan Republike Hrvatske dakle, radom ovoga Odbora mi smo dobili jedan vrlo koherentan okvir za bavljenje Hrvatima izvan Republike Hrvatske. Ono što je sada pred nama treba taj okvir ispunjavati sadržajno. I to je dakle zadaća svih ovih institucija koje sam malo prije spomenuo. Ja sam i u raspravi svojoj dakle ponavljam prilikom rasprave u prvom čitanju spomenuo neke pozitivne primjere Matice koji i danas još uvijek traju. Zapravo spomenuo sam pozitivne primjere naših iseljenika koji su svojim donacijama zapravo doprinijeli u kulturnoj sferi Republike Hrvatske, ali isto tako i boljem povezivanju Republike Hrvatske sa njihovim novim domovinama pa sam tada spomenuo … Zlatka Balokovića i … Baloković koji je omogućio školovanje naših sunarodnjaka u prestižnim sveučilištima u Sjedinjenim Američkim Državama. Spomenuo sam dakle velike donacije američkih Hrvata uključujući naravno na prvom mjestu … poznatog kipara Ivana Meštrovića i njegovih suvremenika. Spomenuo sam tada i … [[ne razumije se]] program koji provodi Matica iseljenika tada Matica iseljenika Hrvatske … [[govornik se ne razumije]] matice iseljenika koji je počeo dakle za vrijeme Domovinskog rata u Bosni i Hercegovini, nastavio se i danas. Međutim, tada je to bila izraz solidarnosti i pomoći dakle ugroženom narodu u Republici Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini. Danas se to fokusira dakle na programe u ekološkoj sferi, ali u isto vrijeme ti mladi ljudi koji dolaze iz svijeta se kroz sportske aktivnosti, kroz obrazovanje, kroz druženje i da … približavaju domovini svojih predaka. … [[Govornik se ne razumije]] međutim zadnjih godina zbog ukupnog da tako kažem političkog konteksta u svijetu da se ponovno reaktualizira u multilateralnim svjetskim asocijacijama pitanje dijaspora. Pa je evo prošle godine Vijeće Europe odnosno Parlamentarna skupština Vijeća Europe aktivirala jedan program regionalne mreže o dijaspori. I osobno kao predstavnik Hrvatskoga sabora odnosno kao predsjednik Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske sam sudjelovao na oba dva sastanka od Lisabona i prije nekoliko dana u Kijevu. Ja vam mogu reći dakle da zemlje koje nama mogu biti u mnogočemu uzor su također ovaj naš institucionalni okvir ocijenili kao odličan primjer za bavljenje iseljeništvom svojih zemalja. Ali isto tako neke od zemalja mogu biti nama uzor. Ja sam iznenađen bio kada sam dakle u Kijevu razgovarajući i slušajući francuskog kolegu koji je zastupnik u francuskom Parlamentu doznao da Francuska itekako polaže na uključenje Francuza izvan Francuske u izborni proces Republike Francuske. Makar se to kod nas i kod nekih kolega koji danas istina nema ovdje u Saboru to gleda kao relikt iz prirode osamostaljenja Republike Hrvatske i nešto što možda nije primjereno. S tim u svezi nije možda primjereno replicirati kroz raspravu. Ja bih se obratio na izlaganje kolege Bulja s obzirom da je govorio u ime Kluba, pa nije bilo moguće replicirati. Mislim da nije primjereno zapravo Hrvate u Bosni i Hercegovini proglašavati kao glasačkom mašinerijom HDZ-a. Prvo to je za nas ponižavajuće, uvredljivo. S druge strane ukupno 3 zastupnika birana izvan RH, ovo je Hrvatski sabor od 155 je zapravo toliko malo da to ne može biti motiv ni za kakvu glasačku mašineriju, a ovo je Hrvatski sabor, ovo nije Sabor samo RH, ovo je Sabor svih Hrvata u svijetu i ono za što se mi trebamo zalagati to je zapravo da se poveća broj tih zastupnika i da i ostale stranke kandidiraju svoje kandidate za ovu listu. Ono što želim reći ovdje vezano za hrvatsko iseljeništvo, Hrvatska nije iskoristila sav potencijal i to je kolega Raguž lijepo u svom uvodnom izlaganju u ime kluba istakao i na nama je svima da taj potencijal iskoristimo na najbolji mogući način. Taj potencijal nije samo u financijskoj sferi, iako hrvatsko iseljeništvo šalje godišnje u doznakama preko 2 milijarde eura u RH. Taj potencijal uključuje znanje, iskustvo življenja u razvijenim sustavima, organizacijske sposobnosti, odnos prema radu itd. Danas sam evo, oko podne, sudjelovao na jednom događaju otvaranje ureda association of Croatian American professionals gdje je tu ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatskog sabora je bio prisutan američki veleposlanik ... [[Govornik se ne razumije.]] je bio prisutan bivši kongresmen i senator, a sada komentator ... [[Govornik se ne razumije.]] gdje su zapravo radi se o ljudima koji su se vratili prvi put u Hrvatsku, neki se nisu vratili, ali zapravo svoje znanje, svoje iskustvo su spremni staviti na raspolaganje svojoj staroj domovini. Hrvatski sabor, odnosno odbor kojim predsjedam je imao tematsku sjednicu kao što znadete i sudjelovao je središnji državni ured i Ministarstvo vanjskih poslova s ciljem da se potakne uključenje hrvatske dijaspore u gospodarski i ekonomski život RH. I ono što ja želim ovom prilikom reći dakle da institucije RH trebaju i trebamo svi skupa dograđivati ovaj institucionalni okvir i nastojati svi skupa iskoristit ogromni potencijal. O BiH najbolje sam govorio, o tome je govorio kolega Raguž dosta, govorio sam jutros u uvodnom obraćanju u ime kluba, ali naravno to što se desilo izbor ... [[Govornik se ne razumije.]] predstavnika u predsjedništvo je snažno pogodilo naše iseljeništvo, mnogi od njih se tuže. Iz moje blizine znam nekoliko primjera gdje je našim iseljenicima uskraćeno pravo glasovanja od strane središnjeg izbornog povjerenstva, iako su imali sve valjane dokumente, Hrvatsku se optuživalo da se miješa, dakle neopravdano, a zapravo ova institucija BiH su onemogućile veliki broj Hrvata da izraze svoju volju na glasovanju u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Boži Ljubiću na ovoj raspravi. Imamo replike. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Kolega Ljubiću, rekao sam vam, sad ću vam ponoviti, da Hrvatska ima obavezu Ustavnu skrbiti o ljudima, o Hrvatima u BiH kao konstitutivnom narodu. Međutim je činjenica kad je izabran Komšić i prvi i drugi put, vi ste ušli u vlast s njima, u vlast da bi uhljebljivali, niste uvjetovali, tada uvjet da ne može vas predstavljati taj čovjek, nego ste s njima šorovali na nižim razinama. To je činjenica. Ja nisam ovdje rekao da ti ljudi, da su oni mašinerija, nego jedino ih posjećivate kad je vrijeme izbora i kad su im potrebni glasovi. … [[Upadica se ne čuje.]] Jedino ih tako promatrate, kao birače, glasačko tijelo, vi ste ti koji ste doveli u ovu situaciju Hrvate u BiH. I zbog Ministarstva vanjskih poslova, zbog hrvatske politike, a i zbog vas koji ste se ispod stola dogovarali i potpisivali koalicije sa SDSS-om na svim razinama.
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Bulj, zahvaljujem.
Kolega Bulj, ne smatram, ne sumnjam u vaše dobre namjere prema Hrvatima u BiH, međutim način kako to izražavate zapravo ne koristi Hrvatima u BiH. Retorika koju ste vi i sada primijenili zapravo ide na ono sami ste sebe granatirali. Zapravo to konačno amnestira one koji su dekonstituirali Hrvate i na srpskoj i na bošnjačkoj strani, zapravo mi se borimo koliko možemo. Hrvatska nije učinila sve što je mogla i trebala, to je istina, u periodu kad su Hrvati dekonstituirani, ali tada nije bila ovdje vlast ova HDZ-ova, bila je zapravo u Banskim dvorima vlast SDP-a na čelu sa gospodinom Račanom, to je bila 2001., 2002. godina i Mesić na Pantovčaku. I to je bio period kada su se desile procesi dekonstituiranja, nametnuti amandmani, izmjene izbornog zakona, a zapravo ja osobno sam ishodio tužbom Ustavnom da se stvari vrate na izvorne principe. I mi se dole borimo, a ovdje od Sabora tražimo da nam pomogne i institucija RH.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Boži Ljubiću. Povreda Poslovnika kolega Bulj, izvolite.
238 članak 5. Vi omalovažavate mene i moje riječi. Ovo sve što sam ja rekao napisao je i govori o tome konstantno Nino Raspudić koji poznaje dobro i koji dolazi iz tih krajeva i ja sam tu suglasan. Vi ste ispod stola tezgarili koalicije, a niste uvjetovali da Hrvati biraju svoje predstavnike. Podvalili su vam kukavičje jaje zbog vaših interesa koji ste vodili čelnu politiku, a Hrvate trebamo, imamo obavezu zaštitit mi.
Kolega Bulj, zahvaljujem. Molim vas nemojte zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika jer nitko vas nije omalovažio, nego je kolega Ljubić iznosio svoj politički stav, kao što ste i vi iznijeli svoj politički stav, a kad se govori o omalovažavanju možemo sad govorit da ste i vi njega omalovažili. Dakle molim vas nemojte zlouporabit institut Poslovnika i držite se rada u Saboru, onako kako je to primjereno u ovom Visokom domu. Imamo sljedeću repliku, poštovani kolega Ivica Misić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Ljubiću, ja bih više volio da se Hrvati izvan Hrvatske, da imaju više predstavnika u Hrvatskom saboru, znači i Australija, Južna Amerika, pa ček i Njemačka ako ima 500000 da to više ljudi sudjeluju, da mi pokažemo njima da mi njih želimo. Druga stvar, mi moramo znati, da u Hrvatskoj i danas u Tuzli imate 27000 Hrvata i oko Tuzle, Sarajeva i ostalih područja koja su nastanjena a još uvijek su tamo, međutim, rekao bi Bulju, siromašni Hrvati u BIH glasaju za HDZ. Nije to istina, ljudi u BIH nisu siromašni, oni su siromašni, samo pomoći na jednom političkom dijelu ili ljubavlju prema njima kao prema Hrvatima u BIH, ne siromaštvo, oni imaju sve, samo im treba sigurnost i Hrvatska država vodi računa o njima. Hvala.
Zahvaljujem poštovani kolega Mišić, odgovor, poštovani kolega Ljubić, izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, slažem se potpuno kolega Mišiću, s time, dakle, Hrvati glasuju, dakle i Hrvati su žrtvovali i ja moram priznati, dakle, svoj unutar hrvatski politički pluralizam, zato što im je promjena Ustava, izbornog zakona na štetu Hrvata je prisilila zapravo da se udruže oko jednog političkog projekta, da bi uopće bili bilo kakav čimbenik. To je živa istina, a ne zbog toga što bi uvijek to i željeli. Ono što ja želim reći ovdje, s obzirom da nisam digao potvredu poslovnika kolegi koji je maloprije to podigao, ja sam prvi odbio ulazak u vlast platforme i prihvatio radio opoziciju, nego pristati na projekat bošnjački, vlasti bez hrvatskog izbornog legaliteta, odnosno, na BIH bez Hrvata, evo toliko da se znate. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Imamo završnu riječ, u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Željko Raguž.
Gospodine dopredsjedniče, državna tajnice sa suradnicama, kolege zastupnici. Završno bi kazao da Hrvatska matica iseljenika, u okviru svoje djelatnosti treba poticati angažman i druge državne institucije RH da bi mogla realizirati svoju djelatnost. Bez angažmana drugih institucija RH prije svega obrazovnih institucija i njihovog angažmana u hrvatskom iseljeništvu nije moguće realizirati nastojanja koja ima matica iseljenika u okviru svog programa očuvanja hrvatskog, kulturnog identiteta u iseljeništvu. Vjerujem da će se u okviru programa ove vlade, svi reformski zahvata stvoriti uvjeti za realizaciju takvih ciljeva. Kada je u pitanju spomenuta dimenzija odnosa Hrvata u BIH prema svim iskušenjima koja su se pojavljivala tijekom godina rata u BIH, Hrvatskoj godini nakon rata, hrvatski narod u BIH svjestan vrijednosti izazova vremena mogućnosti utemeljenja Hrvatske države, sa svim svojim intelektualnim ljudskim potencijalima, uvijek je imao pristup potrebi oslobađanja RH, reintegracije i njezinog teritorija, na prvome mjestu. A na drugome mjestu neovisnost svih prigovora koji su nazočni u javnom životu svih ovih g. bila je njihova sudbina u BIH. Ja vjerujem da samo oni koji ne poznaju realnost i političkog života u BIH mogu optuživati političke predstavnike Hrvata u BIH koji nisu savršeni, ali koji rade u puno puno složenijim uvjetima, od uvjeta kakvih imaju politički predstavnici u RH. Niz je detalja koji objektivno zbog okolnosti kakve jesu zbog u životu, političkom životu u BIH, koji promaknu ljudima, promaknu nama u BIH, a kako neće Hrvatima u javnom životu u RH. Zato se treba paziti brzih ocjena, mi nismo savršeni, ali sigurno odgovornost za naš položaj dijele i RH i međunarodna zajednica. U okviru teme koja je sada na dnevnom redu, dakle, konačnom prijedlogu Zakona o Hrvatskoj matici iseljenika, završno bi kazao da imamo značajna poboljšanja u okviru ovoga zakona, potrebu usklađivanja sa drugim zakonima i otvaranje perspektive za bolji angažman Hrvatske matice iseljenika u hrvatskom iseljeništvu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Željku Ragužu. Završna riječ u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, evo, malobrojne kolege ovdje u Saboru, državna tajnice sa suradnicima, ove izmjene zakona, naravno da ćemo podržati, ovdje nema ništa sporno, rasprava je otišla u jednom drugom smjeru, zalaganja za prava Hrvata u BIH, mislim da smo mi svi tu na istoj liniji. Međutim, mi ne možemo govoriti o nikakvoj zaštiti Hrvata, ne možemo govoriti o zaštiti našeg naroda, ako smo od naroda ocijepljeni. U ovom trenutku, dok sam slušao ovu raspravu kolege Bulja, kolega Ljubića, kolege Raguža, pročitao sam na portalima vijest da je Ministarstvo uprave odnosno da je Večernjem i Jutarnjem listu dojavljeno da je Ministarstvo uprave srušilo referendum o izmjeni Izbornog sustava. Budući da su sve naše institucije očito okupirane od strane HDZ-a, budući da ministar uprave Lovro Kuščević nije dopustio promatračima Inicijative za izmjenu izbornog sustava da sudjeluju u kontroli prebrojavanja potpisa što je njihovo demokratsko pravo, čak i GONG je tvrdio da Inicijativa na to ima pravo i budući da je ovaj cijeli proces kompromitiran i da mi očito imamo namjeru ministra od samog početka i njegovih izjava i samog premijera o toj inicijativi da se taj referendum sruši ja ću iz protesta ovdje budući da su okupirali institucije okupirati ovu govornicu i ne mislim se maknuti sa ovoga mjesta. Pozivam hrvatski narod na reakciju, ovo zahtjeva oštru reakciju jer očito da se kroz institucije ne može ništa napraviti. Potrebni su nam veliki i masovni prosvjedi protiv ovakve odnarođene Vlade predvođene Andrejom Plenkovićem. Prvi prosvjed će se dogoditi već u subotu u Vukovaru za to da se konačno istraže zločini koji su učinjeni nad hrvatskim narodom u Vukovaru a i u drugim dijelovima Hrvatske jer institucije nisu definitivno dovoljno odradile, imamo i priznanje Vladimira Šeksa na nedavnom skupu HDZ-a gdje je rekao da je on sam osobno utjecao na to, na zahtjev predsjednik, bivšeg predsjednika Tuđmana kojem on sada to inputira, čovjek je mrtav i ne može se braniti da je on inzistirao da se smanji broj tih kaznenih prijava zbog čega oni koji su trebali odgovarati nisu odgovarali. To je prvi prosvjed protiv ove Vlade na koji MOST dolazi u jakom sastavu, idu naši branitelji, dragovoljci, zastupnici Domovinskog rata. Ja neću osobno ići ali ići će oni koji trebaju ići ali taj prosvjed nije dovoljan. Ovo što je napravio Andrej Plenković i Lovro Kuščević zahtjeva znači puno oštriju i snažniju reakciju hrvatskog naroda, puno snažniji odgovor i ja očekujem da će se on i dogoditi. Ovdje se pokazalo da nije važno tko potpisuje nego tko broji potpise, pokazalo se da je namjera od samog početka bila ove Vlade i Andreja Plenkovića srušiti referendum o izmjeni izbornog sustava kojeg su oni skrojili po svojoj mjeri a cilj je bio smanjiti broj zastupnika u Saboru, racionalizirati rad Hrvatskog sabora, odnosno samih zastupnika. Evo, vidimo svi će ovdje primiti plaću za današnji dan a koliko nas je tu. Cilj je bilo učiniti izborne jedinice znači da svaki glas vrijedi isto u svakoj izbornoj jedinici. Isto tako znači da imamo situaciju da oni koji su izabrani na jedan drugi način odlučuju o većini u Hrvatskom saboru. Imamo sada jednu tanku većinu međutim očito da Plenković to ne želi nikako dopustiti i Kuščević i iz tog razloga ja ću okupirati ovu saborsku govornicu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Grmoji na ovoj raspravi. Iako ste odstupili od teme, nisam vas prekidao, imate svoje političke razloge. Molio bih vas da se vratite na vaše mjesto. Ne. Temeljem članka 239. poštovani kolega Grmoja ja vam izričem opomenu i opetovano vas molim da zauzmete svoje mjesto. Ne. Temeljem članka 240. Poslovnika oduzimam vam opomenom riječ o ovoj temi više i molim vas da napustite govornicu i da se vratite na svoje mjesto.
…/Upadica Bulj: Sve što je rekao u pravu je rekao, ovo je odnarođena vlast i ima pravo …/…
Ako ne, temeljem članka 241. …
…/Upadica Bulj: Odnarođena vlast je ovo, vi kršite Poslovnik predsjedavajući./…
… izričem vam stegovnu mjeru udaljenja sa sjednice Sabora budući da postupate protiv … [[Govornik se ne razumije.]] ovoga Poslovnika.
…/Upadica Bulj: Krišite Ustav, Poslovnik, ova Vlada krši sve./…
I svojim ponašanjem onemogućavate rad Sabora. Ovu stegovnu mjeru vam izričem za vrijeme trajanja ove rasprave i ove točke dnevnog reda. Hvala lijepo. S ovime smo završili za današnji dan sa raspravom.
…/Upadica Bulj: Ovo je banana država, institucija, banana./…
Nastavljamo sutra u 9,30 sati sa završnom riječi poštovane državne tajnice Zdravke Bušić. Hvala lijepo. SJEDNICA JE PREKINUTA 21,35 SATI
Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici, nastavljamo s raspravom. Jučer nije bila završena točka dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o hrvatskoj matici iseljenika. Završnu riječ trebala je imati državna tajnica Zdravka Bušić, međutim odustala je i po informaciji koju imam od tajnika plenarne sjednice ima jedna povreda Poslovnika kolege Mire Bulja. Kolega Bulj vi imate povredu Poslovnika od jučer?
Hvala lijepo. Povrijeđen je Poslovnik 33, ali niste vi bili, nego je bio gospodin Brkić gdje je u biti zaustavio kolegu Grmoju u njegovoj demokratskoj namjeri da ukaže na uzorpaciju vlasti u rušenju referenduma. 400 000 ljudi je prikupilo potpise i to je kolega Grmoja kroz raspravu htio ukazati i ne vidim uopće smisla zbog čega nije omogućio zastupniku da ukaže na taj problem gdje je ministar ... [[Govornik se ne razumije.]] ciljano [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] srušio referendum. Jel imam vremena?
Ne, ne, kasnije. Ja sam pratio, dobili ste 35 sekundi, evo već je i više.
Uglavnom, ovo je diktatura i ciljano naređene ministra ... [[Govornik se ne razumije.]] koji mi je osobno kazao da će sve učiniti da se sruši demokratski potpisi koji su tražili referendum o mijenjanju izbornog zakona da ne budu ovdje ljudi koji imaju 200 glasova i koji
…/Upadica predsjednik: Kolega Bulj, opomenu vam dajem jer me ne slušate i kršite Poslovnik. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj matici iseljenika, drugo čitanje, P.Z. br. 330. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj matici iseljenika. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 101 glas za donesen Zakon o Hrvatskoj matici iseljenika.