Ja bih zamolio kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta, da počnemo sa radom sjednice, jer koliko vidim imamo kvorum. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti otvaram 40. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovito prate rad našeg Doma, predstavnici nevladinih organizacija, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. I evo, na početku ove Nove godine želim svima dobro zdravlje, osobnu sreću, a nama kao instituciji uspješan rad na dobrobit svih građana BiH. Odsutnost je opravdao zastupnik Nermin Purić. Prema informaciji službe sjednici je nazočno 35 zastupnika i možemo raspravljati i odlučivati. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti da smo na dnevni red dodali: Točku 16. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o IPA grantu EC-a (Drugi projekt upravljanja krutim otadom: Mostar i Banja Luka) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koja djeluje u ulozi administratora Europske komisije za Trust fund Pretpristupnog instrumenta Europske unije, koji je potpisan 24.07.2012. u Sarajevu i Amandmana na Sporazum o IPA grantu EC-a (TF br. 011456), koji je potpisan 08.08.2012. u Washingtonu i 22.08.2012. u Sarajevu. Točku 17. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu (Projekt rehabilitacije plovnog puta rijeke Save) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koja djeluje u ulozi administratora Europske komisije za Trust fund Instrument pretpristupne pomoći Europske unije. Točku 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Makedonije o suradnji na području zdravstva i medicinskih znanosti. 2 Točku 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Islamske Republike Pakistan o obrambenoj suradnji. Točku 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Memoranduma o razumijevanju između Vijeća ministara BiH i Vlade Islamske Republike Iran o suradnji u području turizma. Točku 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Provedbenog protokola između Vijeća ministara BiH i Vlade Češke Republike uz Sporazum između Europske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji osoba koje borave bez dozvole. Točku 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje Amandmana I na Sporazum koji se odnosi na Kreditni sporazum, potpisan 21.03.2011. za financiranje Projekta isporuke opreme i obavljanja usluga za dvije bolnice u Sarajevu, između Bosne i Hercegovine, koji zastupa Ministarstvo financija i trezora BiH i UniCredit Bank Austria AG. A s dnevnog reda su skinute: Točka 5. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o poštama Bosne i Hercegovine – predlagatelji: zastupnici Mladen Bosić, Aleksandra Pandurević, Darko Babalj, Borislav Bojić i Vesna Krstović- Spremo, zakon broj: 01-02-1-46/12 od 22.11.2012. (prvo čitanje), zato što su predlagatelji povukli Prijedlog zakona iz procedure. I točka 14. Informacija Vijeća ministara BiH o stanju predmeta koji se pred Sudom u Strazburu vode protiv Bosne i Hercegovine, s procjenom njihove moguće implikacije na Bosnu i Hercegovinu (realizacija incijative zastupnika Nermina Purića, podnesena je na 14. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 24.11.2011., a usvojena na 24. sjednici Doma, održanoj 15.03.2012.), broj: 01-50-1-15-14/11 od 10.12.2012., na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku zato što sjednica Povjerenstva nije održana usljed nedostatka kvoruma. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite. Nemam prijavljenih za raspravu i konstatiram da 40. sjednica Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 39. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-39/12 od 11.09.2012. (drugo čitanje); 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudbenoj policiji Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-50/12 od 04.12.2012. (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru u području obrane i sigurnosti Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH, zakon broj: 01,02-02-1-48/12 od 29.11.2012. (prvo čitanje); 3 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-51/12 od 07.12.2012. (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagatelji: zastupnici Dušanka Majkić, Beriz Belkić i Niko Lozančić, zakon broj: 01,02-02-1-52/12 od 10.12.2012. (prvo čitanje); 8. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje); 9. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Godišnjem izvješću Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2011., materijal Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH; 10. Odluka Predsjedništva BiH o sudjelovanju postrojbe Vojne policije Oružanih snaga BiH u operaciji Snage međunarodne sigurnosne pomoći Islamskoj Republici Afganistan, broj: 01,02-03-1376/12 od 13.12.2012.; 11. Imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, rang-lista Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-34-1-1374/12 od 13.12.2012.; 12. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnice Nermine Zaimović-Uzunović povodom rasprave o Izvješću o provedbi mjera iz Akcijskog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Europsko partnerstvo s BiH 2008.– 2012., materijal Direkcije za europske integracije BiH, broj: 01,02,03/6-06-1279/12 od 15.11.2012., koji glasi: „U planu rada Vijeća ministara BiH za 2013. godinu u svim ministarstvima obvezno predvidjeti izradu strategija za određena područja za koja će ministarstva podnijeti zahtjev za sredstva IPA 2014.–2020.“; 13. Razmatranje inicijative zastupnice Dušanke Majkić koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH upućujem zastupničku inicijativu za raspravu na sjednici Zastupničkog doma o temi: Posljedice uništavanja streljiva i minsko-eksplozivnih sredstava (MiMES) na poligonu „Barbara“ po lokalno stanovništvo u općini Glamoč“; 14. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o IPA grantu EC-a (Drugi projekt upravljanja krutim otpadom: Mostar i Banja Luka) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnoru i razvoj, koja djeluje u ulozi administratora Europske komisije za Trust fund Pretpristupnog instrumenta Europske unije, koji je potpisan 24.07.2012. u Sarajevu i Amandmana na Sporazum o IPA grantu EC-a (TF br. 011456), koji je potpisan 08.08.2012. u Washingtonu i 22.08.2012. u Sarajevu; 15. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu (Projekt rehabilitacije plovnog puta rijeke Save) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koja djeluje u ulozi administratora Europske komisije za Trust fund Instrument pretpristupne pomoći Europske unije; 16. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Makedonije o suradnji na području zdravstva i medicinskih znanosti; 17. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Islamske Republike Pakistan o obrambenoj suradnji; 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Moldavije o pravnoj pomoći u građanskim i kaznenim stvarima, broj: 01,02-05-2-1377/12 od 14.12.2012.; 4 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o razumijevanju između Vijeća ministara BiH i Vlade Islamske Republike Iran o suradnji na području turizma; 20. Davanje suglasnosti za ratificiranje Provedbenog protokola između Vijeća ministara BiH i Vlade Češke Republike uz Sporazum između Europske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji osoba koje borave bez dozvole; 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Amandmana I na Sporazum koji se odnosi na Kreditni sporazum, potpisan 21.03.2011., za financiranje Projekta isporuke opreme i obavljanja usluga za dvije bolnice u Sarajevu, između Bosne i Hercegovine, koji zastupa Ministarstvo financija i trezora BiH i UniCredit Bank Austria AG. Prelazimo na razmatranje dnevnog reda. Točka jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 39. sjednice Zastupničkog doma Zapisnik 39. sjednice ste dobili. Imate li primjedbi? Nema prijavljenih za raspravu. Prelazimo na točku dva dnevnog reda, Ad. 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore
Komentar.
Izvolite.
Naime, prvo želim svim kolegama i rukovodstvu Parlamenta da čestitam Novu godinu, medijima i ostalim prisutnim i da dam komentar na dio dobijenog odgovora. 5 Naime, ja sam dobio odgovor od Vlade RS-a, a podsjećam da sam pitanje postavio institucijama BiH i Federalnoj Vladi, vjerujem da su malo praznici uticali da ne dobijem odgovor, jer ne mogu se potpuno izjasniti ako nemam cijeli odgovor, te bi molio službu da sugeriše da dobijem ovaj odgovor, jer mi je zaista neophodno zbog daljeg komentara na ovaj odgovor. Toliko.
Zahvaljujem. Dakle, mislim da je ovo sada sljedeća prijava za novo zastupničko pitanje, Nermina Zaimović.
Komentar.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Ja bih htjela samo pod komentarima, pod rubrikom, odnosno pod tačkom Komentari na dobivene odgovore i za ...
Oprostite ja nemam ovdje evidenciju, to je vjerovatno za prethodnu sjednicu bilo.
Da, ali ja ću samo da se osvrnem sa komentarom na nedobivene odgovore. Ja se pitam koliko ima smisla Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa postavljati pitanja kad ja već duži period nisam dobila odgovore na najmanje četiri postavljena pitanja. Pitanja se odnose prije svega na ispunjavanje uslova za evropske integracije, odnose se na pripremljenost naših institucija kad je u pitanju izvoz u Republiku Hrvatsku nakon ulaska u EU. Prema tome ja mislim da su ovo važna pitanja i ovim apelujem na Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da proslijedi odgovore na ta pitanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Prije svega zahvaljujem na odgovoru kancelarije za, Ureda za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH. Ovo je vrlo obiman odgovor koji sam dobio. Međutim, molio bih, prije svega izražavam zadovoljstvo zbog prisustva predsjedavajućeg Savjeta ministara i na današnjoj sjednici, molio bih Savjet ministara i nadležno ministarstvo da u smislu stvaranja punog kapaciteta funkcionisanja ove Kancelarije učini sve u smislu zadataka i 6 obaveza koje proizilaze kako bi, prije svega u imenovanju rukovodstva, te konkursa kako bi se završile ove procedure i ostalih aktivnosti, kako bi ova Kancelarija mogla da obavlja svoje poslove, kako u narednom izvještaju o napretku ne bismo imali negativno mišljenje o radu o ovoj Kancelariji. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić, pretpostavljam da je komentar na nekoj od prethodnih sjednica. Izvolite.
Ne, ne, novo pitanje gospodine.
Dobro. Onda zaključujemo, dakle komentare, prelazimo na a) Nova zastupnička pitanja Prvi je za postavljanje pitanja javio se uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Još jednom iskreno od srca svima vama mlađim od mene želim još puno lijepih godina, dobrog zdravlja i sreće u svakom pogledu u Novoj godini. Ja sam ovaj put postavio dva poslanička pitanja, ona su vrlo važna za čitavu BiH i volim često da postavljam ovakva pitanja koja se tiču našeg života danas i ovdje gdje jesmo. Prvo se tiče enormnog aerozagađenja, a inicijativu za to mi je dao nedavni događaj, nažalost žalosni događaj u Zenici, i naravno jedan članak u našim sredstvima informisanja gdje je moj grad Kakanj jednostavno postao parametar za određivanje najviše zagađenosti, kao što je recimo bilo nedavno u Sarajevu, pa se navodi da je u Sarajevu toliko enormno bilo zagađenje u centru grada skoro kao ono u Kaknju. Dakle, mi smo postali žalosna konstatacija kao jedan od najzagađenijih gradova u BiH. Prema nama se određuju svi drugi. To mora jednom da se razriješi. Moje poslaničko pitanje upućeno je Vladi Federacije BiH i Vladi Zeničko-dobojskog kantona i predaću ga naravno u pisanoj formi, kao i ovo drugo. Drugo se tiče nečega što često se ustručavamo da otvoreno progovorimo o tome, a to je sve više pad rejtinga našeg visokog obrazovanja. Vjerujte ogroman broj diploma postaje sumnjivo. Nekad ugledni sarajevski univerziteti i fakulteti u čitavoj zemlji danas ili sutra možda pašće pod sumnju da li su naši diplomanti, naši sinovi i kćeri, a ja vjerujem da mnogi od vas ovdje imaju svoju djecu koja su već stupila, hajd da kažem i na putu visokog obrazovanja na bilo kojem univerzitetu i fakultetu, i sutra ta djeca treba da se stide ako neko počne da ispituje njihovu diplomu. To je strahovit šamar svima nama i kao roditeljima, a posebno nama koji se brinemo o tome u zakonodavno-pravnom sistemu. Ja mislim da preveliki broj sumnjivih fakulteta mora konačno da 7 prestane, moramo da vratimo ugled i dostojanstvo našim univerzitetima i našim fakultetima. Moramo da isključimo svaku sumnjivu fakultetsku diplomu zbog koje će naša djeca se možda crvenjeti negdje drugo. I vjerujte veliki broj naše djece koja završi redovno fakultetsko obrazovanje želi da svoje obrazovanje nastavi negdje drugo. A šta ako se njihova diploma pokaže sumnjivom i bude provjeravana? To je moralni šamar toj djeci koja su uporno četiri ili pet godina mukotrpno i teško savlađivala gradivo i na kraju postali diplomanti i akademski obrazovani građani. Molim vas, ovo je možda predmet da dobro o njemu razmislimo, ali ja bih dao jednu drugu konstataciju, da se svi veoma, veoma dobro zamislimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, uvaženi kolegice i kolege zastupnici i cjenjeni gosti, pridružujem se čestitkama i lijepim željama za Novu 2013. godinu. Ja zapravo nemam novo pitanje nego želim da potenciram na dostavljanju odgovora na već postavljena pitanja. Naime, nekoliko prethodnih sjednica postavio sam značajan broj pitanja, naročito Ministarstvu prometa i komunikacija, kao i Ministarstvu odbrane i td. Ja zbog toga predlažem Kolegiju da nam se dostavi pregled postavljenih pitanja na koja zastupnici i zastupnice nisu dobili odgovore. Pa evo, obzirom da je ovdje i predsjedavajući Vijeća ministara molim da se malo aktuelizira dostavljanje ptianja, pogotovo nama zastupnicima iz opozicije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja imam pitanje za Vijeće ministara, odnosno za predsjedavajućeg. Pitanje je vrlo jednostavno i bilo bi mi jako drago kad bi nam predsjedavajući Vijeća ministara odmah odgovorio, ono ne traži nikakve dodatne radnje. Dakle pitanje glasi – Da li Vijeće ministara ima namjeru i 2013. godinu raditi bez programa rada? Dakle, mi smo, poslanici Stranke za BiH od trenutka kada smo ovdje potvrđivali mandatara, prvobitni sastav Vijeća ministara, izmjene i td., stalno insistirali na tome i tražili da vidimo oko čega se ljudi okupljaju, na kojoj platformi rade, na kojem programu rade. Nažalost do sada nikad nismo dobili papir koji govori o tome. Dakle, ja postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara – Da li ćemo imati program rada Vijeća ministara za 2013. godinu, jer on je jedan od osnova za izradu orijentacionog plana ovog Parlamenta, ili ćemo čekati da šestorke tu i tamo iskreiraju po nekoliko zakona pa da onda na takav način radimo. Hvala lijepo. 8
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirsad Mešić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Imam dva poslanička pitanja, ukratko ću reći o čemu se radi, a dostaviću i pismeno. Dakle, prvo pitanje ima veze sa, postavljeno je ministru sigurnosti i ima veze sa izjavom gospodina Ahmetovića izrečenoj na 31. sjednici ovog Doma, koje kaže, gdje je izrečena tvrdnja da je u Ministarstvu sigurnosti više od 50% zaposlenih povezano sa organiziranim kriminalom. I drugo pitanje upućujem direktoru Agencije za prevenciju korupcije i ima veze sa nestankom automobila ispred privatnog stana.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege. Moje je pitanje upućeno Ministarstvu prometa i komunikacija BiH, a odnosi se na Agenciju za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi BiH, skraćeni naziv BHANSA. Dakle, Parlamentarna skupština je 2009. godine usvojila Zakon o Agenciji za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi. Agencija je neprofitna i finansijski sasvim samostalna institucija koja ima status pravnog lica, sa sjedištem u Mostaru. U skladu s članom 8. navedenog zakona stoji da prava, obaveze i odgovornosti osnivača Agencije obavlja Parlamentarna skupština i Savjet ministara. S obzirom da je ova Agencija osnovana kao institucija BiH, kao i činjenicu da od njenog osnivanja ne postoji nikakva informacija šta se dešava u toj oblasti, odnosno da li navedena Agencija ispunjava nadležnosti zbog kojih je osnovana, tražim da mi se odgovori na slijedeća pitanja: 1. Navesti pojedinačna imena i kvalifikacije svih lica koja čine Upravu, direktor i dva zamjenika i Savjet BHANSA? Kada su imenovani? Kakva je nacionalna zastupljenost? Iz kojih institucija BiH potiče svaki pojedinačni član Savjeta Agencije? 2. Koliko je sjednica Savjeta Agencija održano u 2012.? 3. Koliki je ukupan prihod, a koliki su rashodi Agencije u 2011. godini? 4. Da li je Savjet ministara usvojio Godišnji izvještaj Agencije, koji uključuje i Izvještaj nezavisnog revizora? 5. Koliko iznosi naknada članovima Savjeta? 6. Koliko iznosi naknada od koristi za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi? 7. Navesti naknade za ostale usluge u vazdušnoj plovidbi, vrstu i cijenu. Dakle, nadam se da ćemo konačno uspjeti da uhvatimo nit sa jednom institucijom sa kojom smo sasvim izgubili bilo kakav kontakt. Hvala. 9
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam samo jedno pitanje Vijeću ministara – Kolika su primanja direktora državnih institucija, te njihovih prvih saradnika i po kom osnovu? Toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedadvajući, kolegice i kolege, dame i gospodo, ja vas sve srdačno pozdravljam i želim 2013. još uspješniju. Moje pitanje se odnosi na Vijeće ministara, a ono ustvari glasi slično, nismo se dogovarali ja i gospodin, uvaženi zastupnik Beriz Belkić, ali u principu je isto, a tu nam je i predsjedatelj Vijeća ministara pa možda on nam može i da odgovori. Pitanje se odnosi – Da li Vijeće ministara BiH ima usvojen Program rada za 2013. godinu? Ukoliko ima, molio bih da mi dostave podatake – koliko planiraju održati sjednica, odnosno pod dva – da dostave podatke koliko planiraju uputiti u parlamentarnu proceduru novih zakona i koje zakone, te koliko izmjena i dopuna zakona i na koje se zakone to odnosi? Ukoliko Vijeće ministara nema usvojen program, tražim od predsjedatelja da to što žurnije učini, odnosno najdalje do sljedeće sjednice Zastupničkog doma, planirane za 31. siječnja. Da bi se mogao pratiti rad i verificirati bilo koga, dakle naprije trebamo da imamo plan i mislim da je to neophodno da se donese, jer ona menadžerska izreka kaže – ako nemaš cilja onda su svi putevi dobri. A ja mislim da mi trebamo, mislim da imamo cilj i to trebamo da uradimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. I ja se pridružujem čestitkama svim prisutnim i svim građanima BiH želim dobru, uspješnu i srećnu Novu godinu. 10 Evo, imam za današnju sjednicu jedno pitanje koje glasi – Koliko CEMT dozvola je Ministarstvo saobraćaja i komunikacija izdala za 2012. Godinu? Koliko CEMT dozvola je izdato za prevoznike iz RS-a, a koliko za prevoznike iz Federacije? Molim da mi dostavite bodove svakog od prevoznika koji su poslali zahtjev za CEMT dozvole, kao i kriterijume po kojima su prevoznici ocjenjivani. Molim za pismeni odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Upravnom odboru Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta. Naime, na web stranici Asocijacije agencija za obezbjeđivanje kvaliteta islamskog svijeta, na listi punopravnih članova, pod rednim brojem 4, nalazi se i Agencija za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH. Takođe na toj istoj stranici se nalazi informacija da su do sada održana i tri okrugla stola, gdje je BiH preuzela određene obaveze i prihvatila određene deklaracije. Pa molim da mi se dostavi detaljna informacija koji organ ili institucija BiH je donio odluku da Agencija za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta bude punopravan član ove asocijacije? Ko je predstavljao BiH, i po čijem ovlašćenju, u radu okruglih stolova? Koje obaveze je ovim članstvom preuzela BiH i da li su oni u koaliziji sa obavezama iz Bolonjske deklaracije i ostalih deklaracija, konvencija, smjernica, standarda, na čije sprovođenje se BiH obavezala. I, ja bih još ovdje uputila jednu, rekla bih, urgenciju za jednu inicijativu koju je ovdje već usvojio ovaj Parlament i to 27. oktobra 2011. godine, a inicijativa se odnosila na uvrštavanje u dnevni red tačke – Izvještaj Savjeta ministara o provođenju mjera i aktivnosti za rješavanje problema građana BiH koji su bili zaposleni i nastanjeni u Republici Hrvatskoj a u periodu od '91. do '95. ostali bez posla. Mi smo ovdje u ovom Parlamentu, Komisija za ljudska prava je održala i nekoliko okruglih stolova s predstavnicima dva udruženja. Nažalost, evo od 27. oktobra 2011. Savjet minsitara nam nije dostavio nikakvu informaciju i ja molim da to konačno urade. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Imam dva kratka pitanja za Savjet ministara. Prvo se odnosi na Službeni glasnik BiH – Zašto Javno preduzeće Novinsko-izdravačka organizacija Službeni glasnik BiH ne primjenjuje Zakon o Službenom glasilu BiH, „Službeni glasnik BiH“, broj 1/97, 9/04 i 103/09, na način da omogući besplatan pristup sadržaju „Službenog glasnika BiH“ na svojoj internet stranici? Molim da mi se odgovor dostavi u pisanoj formi. 11 Drugo pitanje postavljam na osnovu molbi jednog broja zaposlenih u agencijama, u institucijama BiH. Radi se o zaposlenim u Graničnoj policiji BiH i SIPA-i. Naime, jedan broj ovih uposlenika ove godine stiče, po osnovu Zakona o radu u ovim institucijama, pravo na penziju navršetkom 40 godina radnog staža. Međutim, usvajanjem Zakona o penzionom i invalidskom osiguranju BiH radnik koji ima 40 godina staža, a manje od 56 godina starosti ne može ostvariti pravo na penziju. Zato vas molim, da li se vode razgovori između Savjeta ministara i nadležnih ministarstava u Vladi RS-a kako bi ovaj problem bio riješen, da se ne desi da jedan broj stekne pravo na penziju ove godine sa 01. martom racimo 2013. godine, a tek za 4 ili 5 godina da koristi pravo na penziju. Ovde se radi ne samo o ovim uposlenicima, već i o pripadnicima Oružanih snaga, prije svega oficirima. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara sa svojim saradnicima, uvažene kolegice i kolege. Pošto smo se isčestitali, a kao ljudi imamo obavezu da čestitamo, ali malo razloga za zadovoljstva, ali evo, pitanje za Elektroprenos BiH. U štampi je obljavljeno da će oni uraditi nešto za opštine Istočne Hercegovine, a uglavnom se radi o opštinama Ljubinju, Berkovićima, Istočnom Mostaru, koji po deset dana nemaju električne energije, jer imaju jedan centralni pravac napajanja koji je rađen u nekom ranijem sistemu BiH, a kako znam Elektroprivrede su odvojene. Oni su nekad negdje davali, neko je davao svakakve izjave, ali ja pitam – Kada će oni prići na realizaciju da se stvori neki alternativni pravac da tamo ljudi imaju struju? Hajde nekako elementarne nepogode čovjek može da razumije u zimskom periodu, pa nestalo struje. Ali u 21. vijeku da ljudi po 15 dana po mjestima i selima i mjesnim zajednicama nemaju struje samo zbog toga što nije napravljen taj alternativni pravac. A vidjet ćete u štampi, svugdje, u računu Elektroprenos, i sada se borba najveća između dva entiteta, jer Savjet ministara ima velike probleme s tim, kako raspodjeliti 230 činimi se i 6 miliona, koje tamo praktično blokiranih sredstava. I ne tražim ja da se ona potroše, ali neka se ona utroše da se pomogne narodu, a ne da stoje na nekim računima a da niko od toga nema koristi. Zato tražim pismeni odgovor. I još nešto, ova pitanja svi postavljamo i ... dobivamo odgovore. Nekada smo zadovoljni, nekada nismo. To je uvaženi kolega rekao i nekoliko njih, zapravo svi tako kažu – dobijem odgovore. A šta iz tih odgovora, ja se samo pitam ima li neke odgovornosti iz tih odgovora. Oni fino odgovore, ali niko ne pređe na realizaciju onoga što mi tražimo. I šta se onda dešava? Poslanici nešto kao pitali, niko nikom ne odgovara. Realizacija od tih naših inicijativa, pitanja, što nam građani s razlogom traže od nas da nešto pokrenemo. I šta onda se desi? Mi smo za sve krivi, niko ništa drugo, uvijek ovo postavljam, to pitanje mi je ključno – da vidim nekada, i to predsjedavajući odlično uradi, pozdravi na početku sve ove koji su prisutni, ma kada ćete jednom pozdraviti, ne vi, niste krivi, predstavnike ovih naših agencija, nesretnih ovih institucija koje rade, koje nikada ja ne vidim. Vidim uvijek isti sastav, a njih koji su potrebni da njih pitam nikada ih ne vidim. Šta ću postavljati pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara, kada čovjek radi, ali ne vidim one direktore agencija o kojima 12 su govorile kolege, koji troše ove sve pare, a njih ne možemo pitati, samo im postavljamo pitanja. Daj jednom da ih vidim, da ga direktno u oči pogledam i pitam njega.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, evo ja također koristim priliku da svima vama čestitam Novu godinu. Ja imam poslaničku inicijativu. Predlažem da Vijeće ministara BiH usvoji i dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH Akcioni plan sa jasnim obavezama, odgovornim institucijama i rokovima za ispunjavanje uvjeta za podnošenje aplikacije za otpočinjanje pregovora za prijem u EU. Dakle, kratko obrazloženje: Jedan od najvećih problema ove zemlje zasigurno su preuzete obaveze i odgovornost. Mi manje više znamo kakav imamo odnos prema preuzetim obavezama. Glavni vanjsko-politički prioritet naše zemlje je članstvo u EU i mislim da 2013. godina, najbolji odgovor koji možemo ponuditi za stanje i za odgovornost, za stanje u kojem se nalazimo i za budućnost ove zemlje, treba biti da 2013. godina treba biti evropska godina. Zato ova inicijativa u tom smislu treba da nam jasno definiše koji je to put i na koji način ćemo to i postići. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, također sve najljepše u ovoj godini. Pitanje vrlo kratko Ministarstvu finansija, a odnosi se na neke detalje koji su vezani za realizaciju Projekta obnove gradskog vodovoda i kanalizacije u Opštini Kostajnica. Obzirom da su to manji, sitni detalji, ja bih moje pitanje dostavio u pisanoj formi da ne opterećujem Predstavnički dom, dakle Ministarstvu finansija u vezi sa izgradnjom Projekta obnove gradskog vodovoda i kanalizacije u Kostajnici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Također koristim priliku da čestitam svima Novu godinu. 13 Ja imam dva pitanja, odnosno tri. – Koliko financijskih sredstava su dala u vidu donacija pojedina ministarstva i upravne organizacije nevladinim organizacijama i da li je izvršena kontrola utroška tih sredstava? Da li su namjenski korištena ta sredstva od 2006. do 2012. godine? Drugo pitanje – Koliko su pojedina ministarstva utrošila sredstava za projekte? Da li su sredstva korištena namjenski, koji su efekti projekata od 2006. do 2012. godine? I, da podsjetim ovaj Predstavnički dom da sam postavio jednom vrlo važno pitanje, a to je pitanje kada će otpočeti izgradnja mosta na Savi kod Gradiške? I sada je to aktuelno. Mnogi ljudi zaista im se zagorčava život kada uđu u ovu vjerojatno najcrnju tačku, vjerojatno to nose u mislima, u BiH, kad trebaju čekati 4-5 sati da uđu ..., a izgradnjom mosta na Savi te stvari bi se daleko poboljšale. A ne vidim da politički eštabliment preduzima mjere u tom pravcu. Govori se u posljednje vrijeme da Hrvatska nema volje da to gradi. Jer nisu sredstva takva da se ne može otpočeti sa izgradnjom tog mosta, odnosno te trase do mosta. Postavio sam to pitanje unazad nekih mjesec i nešto. Nemam odgovora. Primjetno je, moram reći, primjetno je da ovo Ministarstvo za komunikacije i promet ne daje odgovore na postavljena pitanja, već ovo je drugi, treći slučaj, pa bih molio predsjedavajućeg Savjeta ministara da iskoristi svoj autoritet u tom pravcu na sjednici Savjeta. I, dao bih jednu inicijativu poslaničku – kada će Savjet ministara reaktivirati Zakon o javnim nabavkama? Dakle, po mojim informacijama taj Zakon je bio u raspravama, ali sada stoji. Ako on nije podoban, kada će prići izradi novog zakona, jer to je pitanje posebno aktuelno? Konstatovano je u više navrata, dakle na ovim sjednicama, da se troše, odonosno da BiH gubi itekako velika sredstva. A kada se radi ne znam o 100 miliona, kada se donosi budžet, netežemo se tu danima da prihvatimo, a prema procjeni nevladinih organizacija BiH gubi preko milijardu i pol, čak i više, sredstava na toj osnovi. Ne znam šta Savjet ministara čeka s tim. Ako je išta prioritetno, urgentno, onda je to pitanje, da smanjimo troškove, da nešto uštedimo.
Vrijeme.
Hvala.
Ja bih samo zamolio uvaženog zastupnika Petra Kunića da ovu inicijativu formulira kao inicijativu, jer je zapravo kako je obrazloženo to forma i sadržaj pitanja. Pa, očekujem da će u pismenoj formi to biti formulirano kao inicijativa. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo i ja se pridružujem svim onima koji su uputili čestitke i želje za uspješan rad u ovoj već nastupjeloj 2013. godini. Pozdravljam vas sve, a nemojte se ljutiti posebno pozdravljam predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Bevandu koji je prisutan ovdje. 14 Predsjedavajući Vijeća ministara, mi smo bar naučeni na to, su prisutni samo kada se vrši imenovanje, kada se usvaja budžet, bar sam ja tako navikao iz dugogodišnjeg iskustva ovdje u ovom Domu, i kada je neka druga tačka dnevnog reda koja je npr. vezana za izvještaj u radu ili program rada i td. Ali mi imamo predsjedavajućeg, ja pozdravljam, dakle tu činjenicu i želim da kad god je to moguće, nije uvijek moguće, predsjedavajući Vijeća ministara bude prisutan na sjednici Parlamenta i ne želim da ovo njegovo današnje prisustvo protekne šutke. Ja želim da mu postavim jedno pitanje i molio bih ga ako može da nam da odgovor. Ja čekam dugo vremena odgovor na to pitanje. Ako nije u stanju onda bih ga zamolio da na jednoj od narednih sjednica direktno ovdje za govornicom odgovori. Dakle, ne mora to biti danas, ali želim da prisustva predsjedavajućeg Vijeća ministara ne budu tek tako, dakle šutke na sjednicama Parlamenta. Ja sam prošli put postavio pitanje vezano za izgradnju hidroelektrana na rijeci Drini i poštivanje državnog Zakona o koncesijama. Pitanje je otišlo Vijeću ministara i glasi – Da li je Vijeće minsitara poduzimalo ikakve aktivnosti vezano za, u medijima saznajemo je li, aktivnosti Vlade Republike Srpske oko izgradnje hidroelektrana na rijeci Drini, već zaključene ugovore sa nekim firmama. Jer, koncesiono dobro, dakle rijeka Drina je koncesiono dobro koje se direktno tiče međunarodnog subjektiviteta BiH. To je koncesiono dobro koje, dakle rijeka Drina zahvata oba bosanskohercegovačka entiteta i po izričitoj zakonskoj normi to je nadležnost Državne komisije za koncesije, odnosno Vijeća ministara, odnosno Parlamentarne skupštine BiH. To je za mene jako važno i urgentno pitanje i ako, dakle je predsjedavajući Vijeća ministara u stanju da nam danas da neki konkretni odgovor, zamolio bih ga da to uradi za govornicom, ako ne, onda bih ga svakako zamolio da na jednoj od narednih sjednica on osobno da odgovor na ovo pitanje. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam tri pitanja. Prije svega, prvo se odnosi na Ministarstvo prometa i komunikacija. A obzirom da su i prethodni imali primjedbu na odgovore iz Ministarstva prometa i komunikacija ja bih ovom prilikom iskoristio ovu priliku i da zamolim za odgovore, prije svega Vijeće ministara u pogledu prometne problematike, jer sam prije 5, 6 mjeseci uputio pitanja upravo Ministarstvu prometa i komunikacija ali odgovore do sada nisam dobio. Bilo je tu raznih oblasti koje su me zanimale, međutim ono što ključno želim jeste da, zanima me šta se čini sa prometnom politikom i prometnom strategijom na području BiH? I, zamolio bih Vijeće ministara da mi proba dostaviti odgovor u tom pogledu. Drugo pitanje koje želim također postaviti gospodinu Bevandi odnosi se na poziv i dopis od gospodina Štefana Filea koji je uputio prije tri sedmice, mjesec dana, u pogledu dogovora naših predstavnika u Briselu i šta se po tom pitanju čini? 15 I treće pitanje. Obzirom da smo u proteklih mjesec-dva svjedoci da se često puta na području Like, odnosno u određenim opštinama vrši miniranje viška minsko-eksplozivnih sredstava, pri čemu nastupaju ogromne materijalne štete, mene prije svega zanima šta se u tom pogledu, kako se ova problematika može odvijati, obzirom da štete koje nastaju. One se zasigurno u kraćem roku mogu očekivati da ih ovaj Budžet bude morao snositi, na kraju krajeva i ovaj narod, te stoga smatram da bi bilo dobro da i o ovoj problematici se pozabavimo. Jer te štete koje trpe vlasnici koji se nalaze u neposrednoj blizini, praktično gdje je tu odgovornost ljudi koji provode ta miniranja i da li poštuju standarde iz te oblasti? Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem drugu točku dnevnog reda. Prelazimo na treću točku dnevnog reda, Ad. 3. Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju u BiH – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Ovaj Prijedlog zakona je u prvom čitanju usvojen na 36. sjednici Doma, održanoj 22.11.2012. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost Izvješće je dostavilo 28.12.2012. Usvojeno je osam amandmana koji postaju sastavni dio Zakona. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem treću točku dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu točku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudbenoj policiji Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje)
nije uključen mikrofon 16
Oprostite, izvolite. Zastupnik Šefik Džaferović, poslovnička intervencija.
Ne bih želio, predsjedavajući, pustio sam da krene sjednica, ali ipak ja to ne mogu otrpiti, mislim, ja to moram kazati ovdje. Ja sam uputio pitanje i zahtjev i mislim da, kako bih se izrazio najblaže, da nije uredu, da nije korektno da se preko toga pređe kao da niko ništa nije izgovorio ovdje. Neka nam se kaže, mogli ste pitati predsjedavajućeg jeste li, možete li odgovoriti, ne možete li. Da znamo, da javnost zna, mislim. Mislio sam da ne pravim problem, ali ne mogu ja to odšutititi, ja to moram kazati. Tako da, hvala vam.
Zahvaljujem. Ja sam pozorno pratio, dakle moju desnu stranu i da je u bilo kojem momentu predsjedatelj htio, dakle obratiti se, odnosno osjećao za potrebito on bi dobio prioritetno riječ. A Vi ste sami, dakle u svom pitanju zapravo sugerirali da to ne mora biti na današnjoj sjednici. [[zajednička diskusija]] Zahvaljujem. Dakle, nastavljamo sa raspravom. Prelazimo na petu točku dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru u području obrane i sigurnosti Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH (prvo čitanje)
Ja ću svakako kratko, obzirom da sam član ove Komisije za odbranu i bezbjednost, samo nekoliko stvari. Naravno pozdravljam između ostalog, obzirom da je ova inicijativa potpisana skoro od svih predstavnika političkih partija i onih koji su bili zainteresovani u vezi sa Zakonom o parlamentarnom nadzoru u oblasti odbrane i bezbjednosti. 17 Šta je to što sam ja htio da kažem prilikom rasprave u vezi sa ovim Zakonom? Mislim da je ovo dobar zakonski projekat koji će sigurno dobiti podršku ovdje u Predstavničkom domu. I sledstveno tome ja bih htio da uputim, između ostaloga, evo na neki način jednu diskusiju koja bi trebala da skrene pažnju, između ostaloga, ovdje su formirane istražne komisije. Jedna od njih je Istražna komisija o donatorskim sredstvima, o trošenju donatorskih sredstava u BiH koja svoj posao nije završila, da kažem, iz prostog razloga što nije postojao zakon koji bi definisao pitanje parlamentarnih istraga. Jednsotavno, po meni ta Komisija nije imala alat kojim bi mogla da obavlja taj svoj posao. Obzirom da ova Komisija za odbranu sada dobija praktično jedan vrlo snažan alat kojim će moći da radi svoj posao, kako će ga raditi vidjet ćemo, imaćemo priliku da sagledavamo rezultate rada ove Komisije, rada same Komisije u vezi sa korištenjem predmetnog Zakona, obzirom da će dobiti, evo da kažem i ovlaštenje da po zakonu može pozivati lica, provoditi istragu i tome slično. Mislim da bi ova Parlamentarna skupština, odnosno sama Komisija, ako ona još i postoji, jer ja ne znam ni kakva, iako sam član ove Komisije ne znam ni kakva joj je sudbina, znam samo da nije rezultat bio onakav kakav je očekivao Predstavnički dom, odnosno kako je očekivala javnost. Stoga bih ja koristeći priliku, dakle da u vezi sa ovim zakonom, na neki način podstaknem sve kolege, obzirom da nije moguće doći do bilo kojeg rješenja, odnosno zakonskog projekta bez usaglašavanja među više političkih subjekata koji učestvuju ovdje u Predstavničkom domu, na neki način, evo skrenuo pažnju i pozvao kolege koji su zainteresovani da pristupimo ili izradi takvog jednog zakonskog projekta koji će definisati pitanje parlamentarnih istraga. Ne samo one koji se odnose na oblast odbrane i bezbjednosti, već i na one za koje je ovaj Predstavnički dom se opredjeljivao da imenuje Komisiju za provođenje istrage. Dakle, ako te komisije naše ne budu bile imale alat u rukama kojim će moći da provode te istrage teško je za očekivati bilo koju vrstu rezultata. Ja sam prilikom rasprave u vezi s tim pitanjem nudio i neka druga rješenja, ali ne bih da govorim o njima, ozbirom da tema rasprave nije to pitanje, ja samo koristim priliku da ukažem svoje neko skromno razmišljanje i pozovem kolege koji su zainteresovani, ako želimo da se u oblasti istraga uopšte koje provodi Parlamentarna skupština BiH postigne bilo koja vrsta napretka, onda je donošenje ovakve vrste zakonodavstva nešto što će pružiti priliku nama izabranima u Predstavničkom domu da možemo da obavljamo poslove provođenja parlamentarnih istraga. Dakle, podrška samom ovom zakonskom projektu i poziv. Još jednom hvala lijepo. Prijatno.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević. Izvolite.
Pa, i ja podržavam načela sadržana u ovom Zakonu i mislim da je ovo jedan značajan korak naprijed. I u ovom smjeru o kojem je govorio uvaženi kolega Bojić, ja se trakođe pridružujem. Mislim da bi smo trebali što skorije biti u prigodi da razmatramo jedan zakon koji će kvalitetno urediti oblast parlamentarnih istraga. S obzirom da smo na toj temi ja bih samo sugerirao – ovaj Zakon je u prvom čitanju i ima naravno dovoljno vremena da se to razmotri. Ovdje u članku 2. koji donosi definicije pojedinih 18 bitnih izraza, ja bih evo sugerirao ili možda dao na razmišljanje kada je riječ o definiranju parlamentarne istrage da se možda umjesto ove formulacije koja glasi – da je parlamentarna istraga skup mjera i aktivnosti koje se poduzimaju u cilju ostvarivanja parlamentarnog nadzora, kako bi se u radu institucije ili tijela koja su predmetom nadzora utvrdilo postupanje protivno zakonu, upotrijebi malo drugačija definicija i da se kaže da je parlamentarna istraga sve to u cilju ostvarivanja parlamentarnog nadzora kako bi se u radu nadziranih recimo tijela institucija, utvrdilo postojanje postupanja protivno zakonu ili je li bilo postupanja protivno zakonu. Mislim da bi to ovako, jer ne mora, ne mora nužno naravno parlamentarna istraga utvrditi postupanje protivno zakonu i nije njeno provođenje opravdano jedino ukoliko takav rezltat bude, nego ukoliko imamo bilo kakvih dvojbi koje se ne mogu nekim normalnim načinom otkloniti, onda se trebaju provoditi parlamentarne istrage da bi se te dvojbe razriješile. Dakle, je li ili nije bilo postupanja protivno zakonu u radu određenih institucija koje su predmet nadzora Parlamentarne skupštine BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ovo je Zakon na kojem se dugo radi i kao što ste vidjeli Zakon je izradila i u parlamentarnu proceduru uputila Komisija, zapravo Zajednička komisija za odbranu i sigurnost i zapravo članovi Komisije pošto su oni jedini, po Poslovniku moguće da oni jedini budu predlagači, zapravo predlagači ovog Zakona. Predlažem da Predstavnički dom usvoji Zakon. Ovaj Zakon je potreban BiH, on na jednom mjestu uređuje ovo važno pitanje. Svaki član koji je naveden u Zakonu bio je podvrgnut ozbiljnoj analizi na nekoliko sastanaka i nekoliko savjetovanja. Ovdje nam je u organizaciji svega toga i u kompletnom projektu pomogla i Misija OSCE-a u BiH. Ja koristim priliku da im se na tome zahvalim. Molim zastupnike da podrže ovaj Zakon u prvom čitanju. Svi oni koji misle da neke definicije ili neka rješenja trebaju da izgledaju drugačije neka ulože amandmane i to će svakako biti podvrgnuto detaljnoj analizi kao što je i svaki član Zakona, zaista. Vjerujte mi išlo se od člana do člana, ja sam nekoliko puta, dakle u tome učestvovao, kad se od člana do člana išlo i preispitivale se definicije i rješenja iz ovog Zakona. Toliko, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih, dakle podržavam principe, međutim možda kad je sastav ovog Povjerenstva vezano iz domova, Zakonom nigdje nije precizirano vlast oporba. Mislim da bi to trebalo precizirati – koliko iz 19 vlasti koliko iz oporbe da ima, jer mislim da osnovna demokratska načela jesu da imamo vlast i oporbu i da na taj način takmičimo se u ovoj utakmici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po točki pet. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Vijeće ministara BiH je ovaj Prijedlog zakona 07.12.2012. godine dostavilo u proceduru sa zahtjevom za razmatranje po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika. Na 39. sjednici Doma, održanoj 18.12.2012. godine, predlagatelj je preformulirao zahtjev za proceduru tako da je umjesto žurne predložena skraćena procedura. Na ovoj sjednici je prihvaćen zahtjev za skraćenu proceduru. Ustavnopravno povjerenstvo je mišljenje o ustavnoj osnovi dostavilo 28.12.2012. godine. Nadležno Povjerenstvo za financije i proračun je mišljenje o principima dostavilo jutros. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, rasprava. Izvolite.
Dakle, što se tiče ovoga Zakona koji je, kako evo ste i rekli, vrlo dugo u proceduri, moj odnos prema njemu se nije promijenio. I dalje mislim da nije bilo nužno praviti izmjene i dopune postojećeg Zakona, naravno uz pretpostavku da se postojeći Zakon 100%-tno provodi, da se rokovi poštuju kad je riječ o donošenju budžeta i td. Ali evo, kada je već to tako po mom mišljenju nije trebalo ići u šire promjene izuzev onih koje se tiču procedura vezanih za servisiranje, jer sve ovo što je šire pravljeno mislim da nije dobro, barem za mene. Prvo me interesuje, ali ne znam da li mogu dobiti odgovor, da li je ministar, gospodin Špirić, konsultovan, jer ove su izmjene kasnije se dešavale, gospodin Špirić je na liječenju, ne znam da li je konsultovan. Ali evo, da ja kažem šta je to što ja mislim da nije dobro. Dobro je što se je odustalo od izmjena i dopuna koje su se odnosile na Centralnu banku, ali je i dalje problem što privremeno finansiranje praktično se predviđa kao, i pretpostavlja kao stalna pojava jer nema ograničenja. Takođe za mene je neshvatljivo, a nije ni u skladu sa Ustavom, da se rok za donošenje budžeta utvrđuje 31.03. tekuće godine. Budžet jasno kaže da se budžet donosi svake godine. Dalje, u ovim izmjenama ostalo je pravo Vijeće ministara da donosi posebne odluke tokom privremenog finansiranja o rashodima koji nisu bili predviđeni u budžetu prethodne godine, a koji je ostao naravno za privremeno finansiranje. Dakle, ova činjenica osim što omogućuje Vijeću ministara da bez Parlamentarne skupštine BiH, na neki način, značajno kreira određenu vrstu rashoda. Postavlja se i pitanje na čiju će se štetu ta preraspodjela vršiti, jer se ostaje na nivou prethodne 20 godine. Dakle, da bi se uvela neka nova stavka koja nije bila predviđena mora se skinuti nekome ko je na privremenom finansiranju na nivou budžeta prethodne godine. I na kraju uvodi se jedna praksa, naravno ja sam za pooštravanje odgovornosti i td., ali izgleda da ministra finansija činimo manje ravnopravnim jer njemu predviđamo kaznene odredbe. Bilo bi jako dobro kad bi svi ministri i svi mi u Parlamentu, odnosno rukovodstvo Parlamenta podlijegali kaznama kada nešto ne uradimo. Dakle, ja sam protiv pojedinačnog izvlačenja iz konteksta, da tako kažem, i propisivanju kazni jednom od nosioca izvršne vlasti. Dakle, ovo su razlozi zbog kojih mi nećemo ni ove izmjene i dopune podržati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Ustav BiH, član 8., stavak (1) kaže da Predsjedništvo predlaže Parlamentarnoj skupštini, a što je najvažnije u ovom Ustavu članak 8. stavak (2) kaže – ako se takav proračun ne usvoji pravodobno koristit će se proračun iz prethodne godine na privremenoj osnovi. Dakle, ja se u načelu slažem s ovim prijedlogom izmjena i dopuna kad je u pitanju preciziranje otplate javnog duga, jer smo imali prošle godine štetu. Morali smo platiti kamatu zato što nije bio točno preciziran na koji način javni dug da se definira. Međutim, ovdje ima malo konfuzije kad je stavak (6) oko, Parlamentarna skupština BiH da će do 31. ožujka svake godine donositi. Mislim tu, mi smo i na Povjerenstvu danas to malo razmatrali, pa mislim da ovdje ovaj stav, a imali smo i obećanje od zamjenice ministra da će biti tu nekih izmjena i dopuna, pa mislim samo ovaj dio da bi trebalo malo popraviti, a ovo ostalo mislim da je uredu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani gosti, prdsjedatelj Vijeća ministara i ministri. Evo, ja bih htio samo dati svoj prilog ovoj raspravi i podržati ovaj Prijedlog zakona. On je uistinu dobio određeni popravak u odnosu na prethodno predloženo rješenje. Vidimo da će biti još jedna intervencija, ako sam dobro razumio, od strane predlagača, jer znam u kojem smjeru ide. Ali jednostavno želim još jedanput iskazati svoju podršku i uistinu se i potvrdila jel' činjenica da ovo rješenje i ovaj problem koji smo imali prošle godine treba dodatno pojašnjenje kako se to više, je li, ne bi dokađalo i da bude jasno precizirano. 21 Međutim, moja primjedba, pored ovih ostalih primjedbi možda koje su rečene ili koje će se još ovdje reći, ja bih se više osvrnuo na obrazloženje. Ja mislim da nema potrebe spominjati ili isticati samo da je zbog neplaćanja vanjskog duga došlo do smanjenja kreditnog rejtinga. Onaj ko je u struci i ko zna, može biti neservisiranje vanjskog duga samo jedan kamenčić u cijelom mozaiku elemenata koji utiču na ocjenu kreditnog rejtinga jedne zemlje pa tako i ovoga dijela. A što se tiče inače otplate duga u tom periodu, pošto sam bio ministar, moram reći da ni jednog dana nije došlo do kašnjenja a da nije bilo suglasnosti Evropske komisije i investitora. Mislim, eto ako je neko zaboravio ja bih to samo želio podsjetiti. I s druge strane, kad je u pitanje pozivanje na MMF, dosta smo puta govorili. MMF ima svoju ulogu, mi vodimo našu politiku i ovo su naše politike, naši prijedlozi, mislim da se ne treba pozivati na MMF nego jednostavno, pismo namjera i naš odnos je nešto što je sad u ovome periodu, a ono ne treba da stoji kad je u pitanju Zakon. I ovo se slažem što je kolega Belkić rekao, mislim da ne treba posebno izdvajati na jednom zakonu ... ministra, ako na ostalim elementima nije kazneno odgovoran onda je fino biti ministar. Ali ja znam da je to puno drugačije i moraju svi ministri biti isti i Zakon se odnosi na sve jednako i u svim pozicijama. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, i ja koristim priliku da svima čestitam Novu godinu, poželim puno sreće, uspjeha, a zdravlja prije svega. Mi smo jutros na Komisiji imali raspravu oko Zakona i sa 5 glasova za i 2 glasa protiv je ovaj Zakon i predložen. Mislim da je dobro što je vraćen i u prijašnjem prijedlogu jer je značajnije došlo do poboljšanja ovog teksta. Posebno je dobro što se na neki način obezbjeđuje sigurnost otplate ino-duga. Evo, ja se potpuno slažem sa gospodinom Vrankićem, nije to uticalo značajnije na smanjenje rejtinga, ali je uticalo na jednu opštu klimu u BiH da mi nismo u Parlamentu u stanju da donesemo tako važan dokument. Prema tome, dobro je to što je došlo do ovog poboljšanja i preciznijeg definisanja. Kada je u pitanju odgovornost ministra, kamo sreće da smo u svim aktima i zakonima precizirali i neke odgovornosti i ostalih ministara. Vjerovatno da bi disciplina u tom slučaju bila mnogo veća i bolja, bez obzira što većina ministara, mora se reći da obavljaju svoje poslove na kvalitetan i siguran način na koji to oni najbolje mogu i znaju. Prema tome, ali uvijek treba i da stoji zakonska odredba koja će ih na neki način obavezivati da ono što stoji u zakonu bude obavezno i provedeno. I nama nisu problem ponekad ministri i odluke koliko su nam daleko agencije sa kojima ama baš nikakvog kontakta nemamo, a u dobroj mjeri su otuđeni, poprilično centri moći. Iz tih razloga volio bih kad budemo raspravljali oko i ovih izvještaja, da dobijemo izvještaje rada ovih agencija kako bismo mogli i na njih utičemo. 22 Mislim da kod ovoga, pošto je i samo ministarstvo najavilo da će doći do određenih amandmana, mislim da biste trebali spretnije definisati ovaj termin da se mora do 31.03. usvojiti, a u Ustavu stoji da se usvaja u tekućoj godini, do kraja tekuće, prije početka naredne godine, na neki način malo spretnije. Ne znam šta znači termin "mora", šta će biti ako ne bude? Eto, to možda da nađe se neki povoljniji termin. Inače iz SNSD-a ćemo podržati Prijedlog ovog zakona, a moguće je i da ćemo imati određenih amandmana što ćemo vidjeti kroz javnu raspravu. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću ispred Kluba SDA reći da mi i dalje, kad je u pitanju ovaj Zakon, imamo isti stav. Znači, nećemo ga podržati. Ponovit ću par određenih obrazloženja iz prethodnih diskusija, mada je suštinski ovo zakonsko rješenje malo kvalitetnije u odnosu na ono što smo imali ranije, prevashodno kad je upitanju definisanje pozicije i uloge Centralne banke. Mislimo i dalje da nije potrebno mijenjati postojeće zakonsko rješenje i da je ono daleko kvalitetnije i od ovoga rješenja, jer na neki način ovdje otvaramo prostor za nerad onih koji su odgovorni kad je u pitanju donošenje budžeta, znači i Predsjedništvo kao predlagač i Parlamentarna skupština BiH. Mislim da ukoliko postojeće zakonsko rješenje budemo poštovali kao što smo to uradili sada usvajanjem Budžeta za 2013. godinu, onda ovakva alternativa kroz ovo zakonsko rješenje uopšte nam nije potrebna. Znači, trebamo biti aktivni u radu, trebamo Budžet donositi na vrijeme, onda nam neće biti potrebne određene izlazne varijante da možemo servisirati vanjski dug, jer je ... i ovog zakonskog rješenja usmjerena u tom pravcu. I ono što jeste i dalje bitno ovdje, evo moji prethodnici su to istakli, ja ću samo još sad par rečenica dodati. Znači, uloga Vijeća ministara u privremenom finansiranju, znači da može unositi određene stavke rashoda koje nisu bile planirane u prethodnom Budžetu i sigurno da, i to mislim evo da bi trebalo svima biti sporno ovo derogiranje ustavnog rješenja, a to je da Budžet moramo imati do 31.12 tekuće godine. I mislim da nije bilo uopšte potrebno, mada smo evo od zamjenice ministra dobili obrazloženje da je to insistiranje MMF-a da to bude 31. mart tekuće godine za koju se donosi budžet. Ipak je Ustav Ustav, stav MMF-a je stav MMF-a i mi u Parlamentarnoj skupštini bi trebali da poštujemo prevashodno ono što nam kaže Ustav a ne što nam kažu oni koji su zainteresovani za svoja određena zakonska rješenja. Evo još jednom ponavljam mi nećemo u Klubu SDA podržati ovo zakonsko rješenje s obrazloženjem da imamo kvalitetnije u primjeni. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite. 23
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Koristim priliku da vam zaželim svima sretnu Novu godinu i uspješan rad ovog Parlamenta u ovoj godini. Kada je riječ o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH ja bih se pozvao na član 11. koji govori o privremenom finansiranju koji kaže – da ako Parlamentarna skupština BiH ne usvoji Zakon o budžetu prije početka fiskalne godine, finansiranje će biti privremeno sve do stupanja na snagu tog zakona. Dakle, mi imamo sasvim jasne odredbe, i u Ustavu i u Zakonu o finansiranju institucija BiH, o tome šta je privremeno finansiranje. Smatram da je ključni naš napor potrebno poduzeti u tom smislu da privremenog finansiranja bude što manje, odnosno da to bude izuzetak. Mi u SDP-u, u Klubu SDP-a, ocjenjujemo da je ovaj Zakon u sadašnjoj formi znatno unaprijeđen, da on predstavlja jednu dosta balansiranu strukturu kojom se udovoljava zahtjevima MMF-a, odnosno obavezama koje smo poduzeli u vezi sa stendbaj aranžmanom, a istovremeno to nam je potrebno i za našu, za postizanje naše efikasnosti, prije svega u servisiranju vanjskog duga. I u tom smislu mi podržavamo načela Zakona. Ono što je za sada dosta konfuzno u ovom Prijedlogu zakona je pominjanje ovog roka od 31. marta kao roka u kome se usvaja Zakon o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza. Izgleda da je taj 31. mart nesretno ubačen i u Zakon o finansiranju, u članu 11. stavu (6) u kome stoji da Budžet se mora usvojiti najkasnije do 31. marta svake godine. Očigledno da je riječ o jednom rezervnom roku, prelaznom roku koji se sada proglasio i afirmira kao krajnji rok za usvajanje budžeta. Mislim da je ovo potrebno otkoloniti i da je potrebno jasno afirmirati da je u tekućoj fiskalnoj godini potrebno usvojiti budžet za narednu godinu. I to je princip, i ustavni princip, princip koji je u Zakonu o finansiranju institucija i mi ga moramo reafirmirati i ovim izmjenama. Dakle, u tom smislu se otvara prostor za izvjesno amandmansko djelovanje i vjerovatno će tu biti određenih intervencija. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja moram da kažem da je stav SDA iznio kolega Sokolović, ali moram da ponovim neke stvari da smo mi u prvobitnoj verziji ovog Zakona iznijeli niz primjedbi koji su dijelom, evo i uvažene, naročito kod otplate ino-duga gdje je, ja mislim da nije, ako je usaglašeno sa Centralnom bankom da nije narušen Zakon o Centralnoj banci i da je na jedan drugi način ovo riješeno. I iako nećemo podržati ovo zakonsko rješenje smatram da je dobro uvođenje principa odgovornosti i da je predlagač ovdje dobro odmjerio i da bi ovo trebalo da bude praksa za nesprovođenje određenih zakonskih rješenja uvođenjem sistema odgovornosti. Ono čime nismo zadovoljni, nismo zadovoljni jer smatramo da nije uopšte trebalo doći do ovog Zakona jer je postojeće zakonsko rješenje davalo određen i prostor i kvalitetno rješenje i zato 24 smatramo da ga nije uopšte trebalo tretirati, mada se mi uvijek pokrijemo zahtjevima MMF-a kad nam u određenim stvarima treba MMF. Ovdje u ovim članovima, u stavu (5) imamo niz zamki. Recimo stav (5) kaže mijenja se i glasi – u toku trajanja privremenog finansiranja Vijeće ministara može donijeti posebnu odluku o rashodima koji nisu bili predviđeni budžetom iz prethodne godine. Ovo može, mislim da, ako, jer znam, zašto mi sad diskutujemo jer znamo da imate parlamentarnu većinu, mi smo ipak opozicija, moramo dati neki doprinos. Ovo može, vrlo opasno, znači može postati stalna praksa. Da ne govorim o tome da je i Odluka o privremenom finansiranju, evo malo je redukovana, ali mi smo na nju najviše upućivali da ovim Zakonom se uvodi da Odluka o privremenom finansiranju postane stalna praksa kod barem ovog saziva Vijeća ministara. I u stavu (6) pogotovo ova riječ, kaže – ako se budžet ne usvoji do 31. Marta, i slažem se s profesorom da je ovaj Zakon ovako vrlo opasan, realiziraće se samo tekući rashodi neophodni za funkcionisanje institucija BiH o čemu Vijeće ministara BiH donosi potrebnu odluku. Nedao Bog da ovdje neko ne voli BiH pa napravi većinu i neće se nikad budžet da usvoji. Jel' to samo ćemo uvijek imati u državi finansiranje plata, materijalnih troškova i ostalog, a nikad nećemo imati kapitalnih ulaganja? I to je mislim jedna opasnost, pa bih volio malo da nam iz Ministarstva finansija pojasne ove stvari, ove dileme, jer smo svjesni parlamentarne većine i da mogu da ovo izglasaju. Znači SDA neće podržati ovaj Zakon.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, poštovani članovi Vijeća ministara i svi ostali nazočni, evo i ja se priključujem izrečenim dobrim željama za nastupajuću godinu. A kada je u pitanju ovaj zakon moram reći da je ovaj prvi članak, znači prvi članak Zakona o izmjenama i dopunama Zakona, članak 1. da je on u biti problematičan. U dosadašnjem članku 11. kojim se u biti mijenja ovaj članak kojim ... intervenira ovim, na koji se intervenira ovim člankom najspornija je i najnelogičnija i najneprovodivija odredba stavka (6) koji kaže da se Budžet mora usvojiti do 31.03. ... kalendarske godine i mora, a mi smo vidjeli da ne mora. Prema tome, odredba koja je neprovodiva, da ne kažem neku grublju odredbu, ... treba izbrisati. A drugi problem koji se javlja u rješenjima koja su ponuđena u ovom zakonu a naslonjena su na to rješenje, koje je po meni nelogično, jeste činjenica da se uvode, ja bih rekao, dva različita izraza za istu stvar, znači privremeno finansiranje – privremeno finansiranje. Kad nema budžeta onda je privremeno finansiranje, tako kaže i Ustav i tako kaže naša i politička i zakonodavna praksa. Do kada može trajati privremeno finansiranje stvar je, evo da kažemo eventualno zakonom, iako, opet kažem, ja sam za to da se to čak ograniči i da se kaže da privremeno finansiranje može trajati, ali postavlja se pitanje šta onda dalje, jer Ustav kaže da je privremeno finansiranje sve dotle dok se ne donese budžet. I nisam za to, znači da se rokovi za donošenje budžeta prolongiraju izvan kraja prethodne kalendarske godine za narednu proračunsku godinu. Drugim riječima nisam za to da ijedan rok za, krajnji rok za donošenje budžeta, ako se propisuje zakonom, bude iza 31.12. tekuće godine za narednu proračunsku godinu. Znači, nema potrebe niti ima opravdanja da se, malo sam u međuvremenu od Komisije još gledao i Ustav, da ova odredba stoji, nema potrebe da se uvode specijalna odredba oko tekuće finansiranje, jer je ono privremeno, ako ste dali definiciju 25 privremenog finansiranja onda se držite te definicije u svim situacijama kada postoji vrijeme privremenog finansiranja. Odredba koja definira servisiranje vanjskog duga mislim da je korektna iako sama ona otvara čitav niz drugih pitanja – šta je vrhunski prioritet ove zemlje, koliko smo mi ..., koliko mi imamo uticaja na kreiranje svojih budžetskih politika, jer nama je prvi prioritet svih prioriteta vratiti vanjski dug pa makar svi pocrkali u ovoj zemlji, tako kaže ovaj zakon. Pa, i to je tema za neko buduće vrijeme ali evo sad za sad je tako. I volio bih, najbolje bi možda bilo, ... vi iz ministarstva najavili da ćete imati neke svoje amandmane, koje je nisam vidio do sada, da u razdoblju do drugog čitanja pokušate vi svojim intervencijama otkloniti ove nedoumice, ove, ja bih rekao, i nedostatke u Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona kako bismo do narednog čitanja mogli dati podršku ovom Zakonu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa vidite, ja ću voditi računa da, evo raspravljamo o zakonu, Prijedlogu zakona u prvom čitanju, dakle o principima zakona. Kad govorimo o principima, evo dozvolite da se možda na početku osvrnem na neke od prethodnih diskusija, posebno kolege Vrankića koji je pomenuo da ne treba se ovdje referirati na obaveze prema Međunarodnom monetarnom fondu jer MMF sigurno nije uslovio ovakav sadržaj zakona. Dakle, ako je eventualno bila obaveza iz pisma namjera, koje su vlasti BiH uputile kao uslov za dobijanje stendbaj aranžmana, da se reguliše otplata vanjskog duga sigurno nije bila i obaveza, odnosno nije MMF uslovio da to bude na ovakav način. Drugo, ja sam s pažnjom slušala kolegu Domazeta računajući zaista da će upotrijebiti jezik struke kao što je to i upotrijebio u argumentima ali je upravo iznio argumente protiv usvajanja ovog zakona a ne za podršku ovakvom zakonu u prvom čitanju. Jer, šta je u stvari suština ovog zakona? Prvo, ova Parlamentarna skupština svake godine, a ponekad i dva puta u jednoj godini, ponekad i kršeći zakone i, da ne govorimo i Ustav i td., vrlo teško je usvajala Budžet za finansiranje institucija i ispunjenje međunarodnih obaveza, vrlo teško. Ako ovaj zakon prođe u ovakvom ili sličnom obliku trebate računati na još težu proceduru i postizanje saglasnosti za usvajanje budžeta. Vremenski, dakle zakon omogućava vrlo lagodniju poziciju. I drugo, poruka ovog zakona jeste da se, kakav god da budžet donesemo ili ne donesemo, dakle po osnovu privremenog finansiranja, otplaćivaće se vanjski dug, što je dobro, i treba da se prioritetno otplaćuje vanjski dug, ali šta se radi unutra između institucija, odnosno na koji način se vrši finansiranje, čemu se daje prioritet i td. Mislim da se ovdje neefikasnost nagrađuje ovakvim zakonom i drugo stvara prostor za još više manipulacija, još više avanturističkog putovanja duha i joše teže usvajanje budžeta u narednom periodu. Šta hoću da pomenem? Naravno, evo ovo što je iznio kolega Belkić mi ni slučajno nećemo podržati ovakav zakon, ali da treba donijeti neki zakon, odnosno izmjene i dopune Zakona o finansiranju institucija treba. Pa evo, ja predlažem da ih donesemo u duhu onoga što trese svjetsku ekonomiju i što s pažnjom prate ekonomsti i ekonomski analitičari ovih dana, a to je ovaj finansijski 26 klip ili provalija koja je prijetila američkoj ekonomiji. Hajmo nešto u duhu toga donijeti, da ako ne donesemo budžet do 31.12. da će automatizmom stupiti na snagu drastično kresanje javne potrošenje, automatsko povećanje stope PDV-a i td. i naravno automatizam o otplati vanjskog duga. Pa da vidimo kako će se institucije i Vijeće ministara, naravno i ova Parlamentarna skupština i Predsjedništvo kao oficijelni predlagač, kog ovdje u ovim izmjenama i nema, odnositi prema obavezama kada je u pitanje usvajanje budžeta, odnosno i svega onoga što podrazumijeva budžet, a to je primarno otplata vanjskog duga. Dakle, kolegice i kolege ja mislim da se u amandmanskoj fazi ovaj zakon, odnosno duh ovog zakona ne može popraviti na način na koji su ovdje iznošeni argumenti. Ja mislim da bi bilo puno bolje da dobijemo novi prijedlog zakona, naravno sve sa ovim ciljem koji je i bio prioritetni cilj i u predlaganju ovog zakona, a to je da se prioritet da otplati vanjskog duga. I umjesto da se prisile institucije da budu efikasnije u ispunjavanju svojih obaveza, što je dio kreditnog rejtinga, a to je i usvajanje budžeta u skladu sa zakonom i Ustavom koji to definišu, mi ovim zakonom, odnosno ovakvim predloženim rješenjima stvaramo mnogo lagodniju atmosferu i činimo sistem još neefikasnijim. Ja vas pozivam da se fokusiramo na sadržinu i na suštinu, odnosno na cilj koji treba postići. I čini mi se, nemojte imati iluzija, ubijeđena sam da u amandmanskoj fazi ovo se ne može popraviti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagatelji: zastupnici Dušanka Majkić, Beriz Belkić i Niko Lozančić (prvo čitanje) Predlagatelji su 10.12.2012. godine ovaj Prijedlog zakona uputili u proceduru sa zahtjevom za razmatranje po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika. Na 39. sjednici Doma, održanoj 18.12.2012., prihvaćen je zahtjev za skraćeni postupak. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo je Mišljenje o ustavnoj osnovi i principima dostavilo 28.12.2012. godine. Otvaram raspravu. Za raspravu se prvi javio uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Pa evo, ja sam se prvenstveno javio jer gospođe Majkić, kao predsjednica ove Komisije, trenutno nema. Dakle, radi se o prijedlogu koji je sačinila ova Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u namjeri da precizira poziciju ove Komisije i dovede je u potpunosti u položaj sličnih komisija. Dakle, zakon je imao tu vrstu propusta. Naravno, u proceduri, kao što obično biva, evo vidjeli ste i sa ovim Zakonom o 27 izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju, događaj se proširi pa su se promjene, odnosno predložene izmjene i dopune odnosile i na druge stvari kada je riječ o nadležnosti Komisije i kad je riječ o nekim konkretnim zadacima koje se Komisiji predlažu. U međuvremenu, dakle iza ovoga je stala cijela Komisija jednoglasno, u međuvremenu mi smo dobili pismo iz EU gdje smo zamoljeni da usporimo, da tako kažem, proceduru kako bi dali vrijeme da se izjasne nadležne institucije EU koje interesuje ovaj Zakon, jer da vas podsjetim ovaj zakon je bio jedan od uslova za libaralizaciju viznog režima. Istini za volju odgovarajući predstavnici EU su bili prisutni na sjednicama Komisije kad se raspravljalo o ovim izmjenama i dopunama, međutim propustili su da konkretno se izjasne o predloženim izmjenama i dopunama. Mi kao predlagači, naravno i komisija, Ustavnopravna komisija, o tome će vjerovatno gospodin Džaferović više govoriti, apsolutno smo saglasni, dakle da nakon prvog čitanja, naravno ako ove izmene i dopune dobiju vašu podršku, da, da tako kažem, drugo čitanje uskladimo sa vremenom potrebnim da dobijemo ove eventualne sugestije, odnosno da dobijemo stav o predloženim izmjenama EU, koji naravno nije za nas obavezujući, ali mislim da je red jer se radi, kažem, o zakonu koji je bio jedan od uslova za liberalizaciju viznog režima. Evo, imao sam potrebu samo nekoliko uvodnih napomena i razjašnjenja da vam iznesem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Kao što je moj uvaženi kolega Beriz Belkić u svojoj diskusiji već kazao, ja želim da se samo nadovežem, dakle da nastavim damo gdje je on stao sa svojom diskusijom i kazao – ovo je zakon koji se najdirektnije tiče evropskog puta BiH i zakon koji se ne može donijeti bez odgovarajuće komunikacije sa odgovarajućim tijelima EU, odnosno Evropske komisije. Pismo je stiglo, stigla su dva pisma. Posljednje pismo je stiglo Kolegiju u kojem se moli da se sačeka sa procedurom usvajanja ovog Zakona dok komentari na Zakon ne stignu iz Brisela. Na sjednici Ustavnopravne komisije, kao što je iz Izvještaja vidljivo, pokušali smo da stanemo sa procedurom, da zamolimo za produženje roka pa da Zakon ne usvajamo na Komisji ni u prvom čitanju ali taj prijedlog nije prošao. Zatim je Zakon podržan kad su principi u pitanju ali je nakon toga podržan i prijedlog da Dom nakon prvog čitanja zastane sa procedurom do pristizanja komentara Evropske komisije. I ja molim Dom da sa drugim čitanjem, da, ako ovaj Zakon bude usvojen u prvom čitanju, donese zaključak da će se sačekati sa procedurom usvajanja u drugom čitanju jer su poslovnički rokovi jako precizni i potreban nam je poseban zaključak dok ne pristignu komentari iz Brisela. Toliko o formalno pravnom aspektu i proceduranom aspektu usvajanja ovog zakona. Ono što je suština i što ću ja sada kao zastupnik da govorim je da nama treba zakon koji će pojasniti, prije svega neke stvari koje se tiču imenovanja članova Komisije. Vi znate da smo mi autentičnim tumačenjem, odnosno kasnije je Dom svojom aktivnošću razriješio tu stvar i kazao da članovi Parlamenta mogu biti članovi ove Komisije ali samo oni koji su aktivni članovi Parlamenta i 28 da je mandat članova Parlamenta u Komisiji za praćenje rada ove Agencije i imenovanje, tako se ona zove, su samo aktivni članovi Parlamenta i da to traje od početka pa do kraja mandata članova Parlamenta, a ostalim članovima – ekspertima je mandat 4 godine. Mi smo to razriješili, ali evo sad to treba i zakonom urediti. To je ključni razlog zbog čega se ušlo u ovaj Zakon, u izmjene i dopune ovog Zakona, ali desile su se neke stvari koje ni meni, pravo da vam kažem, nisu do kraja jasne, ne znam zašto je bilo potrebno Komisiji da predlaže neka rješenja koja mogu biti problematična, ne kažem da jesu, ali mogu biti problematična kada je u pitanju nezavisnost ove Agencije. Šta će rješenje u Zakonu koje briše izričitu odredbu da Komisija za praćenje ne može tražiti izvještaj ni po jednom konkretnom slučaju. Traži se brisanje te odredbe, i to odmah izaziva određena razmišljanja da ne kažem sumnje. Ja mislim da ... treba da stoji odredba da Komisija ne može zahtijevati izvještaj o konkretnim slučajevima korupcije, i da ta norma treba da ostane u Zakonu, da je ne treba brisati. Ja mislim da ovo ne može biti Komisija za nadzor rada Agencije nego baš za praćenje i imenovanje, kao što piše ovdje, jer ako je to za nadzor opet je to uticaj na rad ove Agencije. Mislim da Komisija ne treba da dobija, da se Agencija obavezuje da Komisji dostavlja izvještaje koje Komisija usvaja, Komisija prima izvještaj kao što je to navedeno. Sve su to riječi koje su dobro vagane kada je pisan prvobitni tekst Zakona i o kojima treba voditi računa kada je nezavisnost ove Agencije u pitanju. Poseban problem je pozicija Komisije. Imam osjećaj da ta Komisija koja predlaže da se zove Komisija za nadzor i za imenovanje, a ne za praćenje rada i imenovanje, se etablira kao posebno parlamentarno tijelo. Mi o tome treba da govorimo ovdje. Ja mislim da ona ne može biti posebno parlamentarno tijelo bez promjene Poslovnika. Ono što joj se propisuje to je nešto posebno, to je Komisija koja Parlamentu, odnosno njegovom odgovarajućem tijelu podnosi izvještaje. I ona postoji zbog toga, a ne da njoj Agencija, kao parlamentarnom dijelu, podnosi izvještaj pa da ... Ja sam o tome prošli put govorio na sjednici Doma. Sve su to, dakle pitanja koja se moraju razjasniti da bi se ušlo u usvajanje ovog Zakona. I ja molim, dakle Kolegij da tu stvar stavi na glasanje, a Dom da odobri ovaj izuzetak, da nema procedure u drugom čitanju dok ne stignu komentari iz Brisela. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Riječ ima poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Slično kao i kod ovoga prijedloga o parlamentarnom nadzoru u području obrane i sigurnosti, slično je i to moja sugestija predlagateljima ovog zakona, izmjene i dopune, jeste da sastav tri predstavnika iz Zastupničkog, tri predstavnika iz Doma naroda, možda da se kaže da treba biti pola iz oporbe pola iz opozicije, dakle moj prijedlog i mislim da na taj način bi pravičnije vršila nadzor. Jer, ja se slažem, odnosno i nemoguće je, nitko i nije nezavisan i ne treba biti nezavisan, samo je pitanje u transparentnosti i profesionalnosti rada institucije, a nitko ne mora biti nezavisan. A 29 nezavisnost, i transparentnost, i profesionalnost mislim da će se poboljšati ako imamo jednu i drugu uravnoteženu stranu iz Parlamenta za ovu Komisiju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma, dr Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi zamjeniče predsjedavajućeg, ministri, kolegice i kolege poslanici. Samo kratko. Ako dopusti uvaženi kolega Džaferović ja bih preformulisao njegov zahtjev, a objasnit ću i zašto. Trebalo bi usvojiti u prvom čitanju ovaj Zakon i onda otvoriti javnu raspravu. Možemo preko člana 114. da tražimo da i naši građani u BiH putem javne rasprave koju bi trebala Komisija ... odrediti koja to obavi, daju mišljenje na sve ovo, jer time pravimo transparentniju borbu protiv korupcije i kriminala u BiH, dajemo mogućnost i građanima, osim institucija od kojih čekamo njihove primjedbe na ovaj Zakon, mogućnost da i oni kažu šta misle o tome. Jer, mislim da je ovo važna tema koju treba svi, i mi kao Parlament da omogućimo svima da daju svoje mišljenje u vezi s time. Tako da je moj prijedlog da idemo na usvajanje prvog čitanja, da nakon toga ... prijedlog za otvaranje javne rasprave i time dobijamo 15 dana do podnošenja amandmana na ovaj Zakon i do dobijanja izjašnjenja institucija koje ste vi spominjali. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Evo, kao što je već rečeno vi pred sobom imate i jedan Prijedlog izmjena i dopuna jednog zakona koji je iz seta zakona koje je bilo neophodno usvojiti u cilju liberalizacije viznog režima građana BiH. Imamo izmjene zakona a mislim da još uvijek mnogi u ovoj zemlji nisu shvatili ni suštinu ovog Zakona, nisu shvatili suštinu ni ove Agencije koja je uspostavljena zakonom, ni ulogu ove Komisije koja jeste Komisija, dosad bila po važećem zakonu, za izbor i praćenje rada Agencije i iz toga se javljaju, čini mi se, mnoge nedoumice. Brisanje odredbe, između ostalog, da članovi Komisije, odnosno Komisija nema pravo tražiti pojedinačne predmete možda i jeste trebalo, možda i nije trebalo. Ova Agencija nije represivna Agencija, ova Agencija se ne bavi otkrivanjem slučajeva konkretnih slučajeva. Ova Agencija, niti ova Komisija nema konkretnih slučajeva pa ne može se ni tražiti ništa kad ih nema. Čini mi se nažalost, i to je ono čime bi se svi trebali pozabaviti, da ova Agencija dobrim dijelom ne funkcionira, znači dobrim dijelom ne funkcionira upravo zbog neshvaćanja njene uloge postavljene na način kako je postavljena ovim Zakonom. Opet ponavljam i dobro bi bilo, ovo što je kolega Živković, pa ako 30 ništa da se kroz javnu raspravu raspravi šta je to ova Agencija. Šta je to? Je li to nekakav bosanskohercegovački USKOK. Po ovom Zakonu nije to. Treba jasno reći ljudima ovo nije nikakva istražna agencija. Ovo je Agencija koja bi trebala, trebala, koristeći sva raspoloživa informacije i iskustva, pratiti pojavne oblike korupcije, pratiti i sugerirati sustavne mjere i nama i Vijeću ministara i svim drugima kako bismo se efikasno, svako u svom djelokrugu, bavili pitanjima korupcije. Ovo je Agencija koja bi trebala koordinirati sva tijela, sva tijela znači, i zakonodavna i izvršna, pogotovo ona koja se, ali ne u operativnom smislu kako neki misle. Neće ona koordinirati ni SIPA-u, ni OSA- u, ni DGS, nije to njoj uloga, ali koordinirati u smislu zajedničkih aktivnosti kako bi se ... mjere donijele, kako bi se pospješila, pojačala prevencija – da. I mislim da sam izbor i praćenje možda i jeste dovoljno, međutim mislim da iz dosadašnjih iskustava, znači iz dosadašnjih iskustava tzv. neovisnosti, ja ću reći tzv., nema niko potrebe da se ovdje petlja u ovisnost, u neovisnost ove Agencije. Svi smo mi zainteresirani da ona radi, međutim nažalost nešto u sustavu ne štima i mi smo sami spoznali da nismo čak dobro ni definirali kako se bira, koliko traje mandat članova Komisije i td., i td., a ne da imamo sad neke druge. Mi danas imamo, dvije, tri godine od donošenja ovog Zakona, nemamo popunjenu Agenciju uopće, ni u onom prvobitnom smislu. Znači, imamo direktora i dva zamjenika i točka, znači nemamo ništa dalje. Znači, hoćemo li mi uistinu da ova Agencija funkcionira u onom smislu kako je predviđeno ovim Zakonom, hoćemo li potpuno koncept mijenjati, to je sigurno, i to je pitanje za eventualnu javnu raspravu. Ali ova pitanja, ove izmjene i dopune, sam uvjeren, ne utječu na neovisnost rada Agencije, otklanjaju određene nedostatke, određene nedoumice, definiraju preciznije i način izbora i trajanje mandata članova Povjerenstva, i onih iz Parlamenta i onih izvan Parlamenta. I ne vidim uistinu ni jedan razlog zašto mi danas ne bi podržali ovaj Zakon u prvom čitanju. Mislim da je ideja da se organizira javna rasprava dobra ideja, jer ovo je tema o kojoj treba, u koju treba uključiti svekoliku javnost i ne mislim da i neke odredbe koje su predložene moraju ostati, evo tipa onih koje su izostavljene jer mislim da one neće utjecati ni pozitivni ni negativno na funkcioniranje niti ove Komisije niti ove Agencije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Jako sam pazio u diskusiji koje ću riječi upotrijebiti, dakle vagao sam da kažem što je moguće preciznije izraze. Ja nemam ništa protiv javne rasprave, ali vi znate šta je suština izvornog, temljnog teksta zakona, koliko smo mi teško ili kako smo teško u prošlom sazivu došli do tog zakona. Da je to zapravo neki minimum na kojem se uspostavila ta Agencija, to je po mom mišljenju trebalo biti nešto mnogo snažnije, ali takav nivo političke saglasnosti u tom trenutku je u BiH bio i to je uspostavljeno. Pa onda koji su problemi bili i koje se vrijeme potrošilo dok se nije izvršilo imenovanje odgovornih ljudi. I zbog toga ja mislim da, budući da po mom mišljenju, izmjene i dopune Zakona na neki način se dotiču i tog minimuma na kojem je uspostavljena Agencija, je potrebno sačekati komentare iz Brisela, a nakon toga mi možemo, dakle ako hoćemo mi, evo vrlo rado ću ja pristati da govorim o 31 mnogo snažnijoj, jačoj, efikasnijoj agenciji, da otvorimo javnu raspravu, mislim da javna rasprava neše pokazati ništa drugo osim da je potrebna BiH jedna takva agencija. Ali da sačekamo prvo ove kmentare da vidimo, jer ovo su izmjene i dopune postojećeg zakona, a diskusije se zapravo vode oko rješenja i oko zakona koje se tiče samog koncepta. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Za repliku se prijavio dr Milorad Živković, zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja mislim da ova tema i o ovoj temi nije dovoljno upoznato ni građani BiH, a ni stručna javnost koja svakodnevno o tome obavještava nas preko pisanih, elektronskih, printanih medija, da ovo trebamo otvoriti kao pitanje u BiH i preko javnih rasprava približiti o ovome o čemu Agencija može, a i o onome o čemu ne može da razgovara i da radi. Ništa ne bi falilo da u ovih 15 dana dobijemo i mišljenje Evropske komisije i da se o tome isto tako raspravi na ovim javnim raspravama, a možemo promijeniti samo ono što je Komisija navela u članovima da želi da mijenja. Ne možemo mijenjati čitav zakon. Možemo da nakon svega ovoga ovaj zakon padne pa da dođe neki drugi prijedlog usaglašenih zakona koji bi uvažio i primjedbe na javnim raspravama, primjedbe Evropske komisije i svih onih koji ovdje u BiH žele o tome da razgovaraju. Zato mislim da je dobar put da se otvori javna rasprava, da raspravimo o tome, ima dovoljno 15 dana vremena svima onima koji žele da se uključe u tu javnu raspravu da se uključe i kvalitetno i da možemo da promijenimo samo one članove koje je Komisija već tretirala svojim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se prijavio poslanik Drago Kalabić. Izvolite
Zahvaljujem. Pa evo, ja samo da se pridružim onima koji misle da ovu stvar ne treba lomiti preko koljena. Ima ovdje dosta stvari za razjasniti. Nisam čak siguran ni u tom, ali da ne otvaram sad tu diskusiju, da li su uopšte u samom startu stvari postavljene kako treba, ali tu smo gdje smo. I ovdje se sad nama pojavljuje često naš problem kada pihvatamo određene zahtjeve iz Brisela automatski sa jednim ciljem da pošaljemo signal da smo nešto ispunili, nešto završili, ne posmatrajući to dovoljno kako će to u suštini funkcionisati. I ovo je sada primjer te činjenice kada se u ovaj prostor i u ovaj sistem ugradi nešto što, pitanje je sad kako bi to izgledalo drugačije, a trebalo bi sigurno drugačije, nije ovo dobro postavljeno. Nije ovo dobro postavljeno i vjerovatno za to bi bila dobra javna rasprava u kojoj bi trebalo dokazati da ovdje stvari treba mijenjati i postaviti drugačije kada je u pitanju sama ta oblast. I zato se pridružujem ovom zahtjevu. Ima tu dosta dilema. Mi imamo evo dilemu i u Parlamentu oko pozicije te komisije. Je li to stalna komisija, je li to Ad hoc komisija? Evo ja sam očekivao gospodin Belkić kao predlagač da će objasniti ovaj stav, u članu 5. stav (4) da će 32 sredstva za rad i naknade članova komisije obezbijediti u Budžetu Parlamentarne skupštine. Šta to znači, na koji način, zato što ljudi to pitaju? Mislim da, vjerovatno Brisel ne vodi o tome računa i to ih ne zanima, a onda kad mi to usvojimo daće nalog nekome od svojih novinara da nas nalijepe na prvoj minuti dnevnika da eto mi smo to uradili, napravili i tako. Znači, sve su to stvari koje govore da ovo sve treba, jer govorim iz razloga zato što ova Komisija radi 4 godine. I mislim, ako je potrebno promijeniti Poslovnik šta je problem da ga promijenimo i da prilagodimo da ona ima neku normalnu poziciju, a to je ono o čemu Brisel nije razmišljao u tom zahtjevu kako će ta pozicija Komisije izgledati u korelaciji sa ostalim parlamentarnim tijelima i njenoj poziciji. Ja znam da se to možda nije moglo riješiti odmah, ali evo sad je prilika, ne znam zašto da žurimo i da odgovorimo na sva ta pitanja.
Replika, poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
U stvari nije klasična replika nego pokušaj da nađemo najbolje rješenje u kojem pravcu i kako dalje da radimo. Ja sam zaista kao jedan od predlagača imao određene rezerve prema nekim rješenjima koja su izlazila van okvira onoga što je namjera bila, dakle preciziranje pozicije Komisije i td., pogotovo kad je riječ o tim pojedinačnim predmetima, jer ja nisam ni razumijevao da Agencija uopšte ima nekih konkretnih predmeta, nego jednostavno se bavi ovim što joj u naslovu samom piše. Meni se čini da bi bilo najzgodnije rješenje sljedeće – da razdvojimo ove izmjene i dopune na dvije grupe. Dakle, grupu koja se tiče Komisije, uvažavajući i ovo o čemu Drago govori, potpuno razumijem, i da mi usvojimo danas Zakon u prvom čitanju, da idemo sa amandmanima koji bi eliminisali sve ono što se ne tiče Komisije i eventualno raščistili ono što je još uvijek nejasno oko Komisije. A ovaj drugi dio, ovaj drugi dio možemo, ovo o čemu je Milorad govorio, možemo otvoriti kao izmjene i dopune i voditi javnu raspravu i upoznavati javnost sa Zakonom u cjelini i td., i ovim prijedlozima koje mi imamo. A što se tiče Brisela, odnosno što se tiče EU, svaka izmjena bilo kojeg zakona koji je bio uslov za liberalizaciju viznog režima, pa čak jedan zarez, oni će iskazati interes. Dakle, sama činjenica da se nešto mijenja, oni iskazuju interes i traže na uvid. Dakle, možda da radimo na sljedeći način, danas da idemo sa ovim prvim čitanjem, ako se naravno složite, a da onda amandmanski očistimo ove izmjene i dopune od svih drugih stvari izuzev onih koji se tiču statusa Komisije, uključujući i da ovaj status Komisije razjasnimo, uključujući i ovo o čemu je Drago govorio.
Zahvaljujem gospodine Belkiću. Replika, poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Ma evo, nije ni replika nego više slaganje sa činjenicom. Ja nisam dobio obrazloženje da je ovdje nešto hitno i nisam razumio ni od koga da ovdje treba nešto završiti. Vjerovatno i nema nekog posebnog razloga i zato kažem još jednom treba uzeti dovoljno vremena. A da iskren budem sviđa mi se ova pozicija da ja postavljam pitanja a da je gospodin Belkić predlagač i da to brani i to je 33 dobra pojava. Jel to ide sa 6 na 7 ili je, ovako malo smo se uživili u ovu ulogu, tako da mislim da je meni danas simpatično, i ako je to najava nečeg novog ja to podržavam i ako je to u Novoj godini neka raste nešto pa taman i šestorka rasla u ovoj godini dalje.
U ovom trenutku ovo je posljednji prijavljeni poslanik. Riječ ima gospodin Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Ma vrlo kratko. Mi imamo ovdje ovaj predmetni zakon, izmjene i dopune, ali šta god mi uradimo ni jedan član nije definisan. Narod gleda displej onaj gore kod Robne kuće kako se u sekundama mijenja korupcija i ne znam ni ja kako raste. Rijetkost je u Parlamentu da prethodnu diskusiju kolege neko podržava, evo ja sad to sad radim. Ovako, podržavam prijedlog gospodina Živkovića, podržavam prijedlog gospodina Lozančića, podržavam replike uvaženog kolege Kalabića, podržavam prijedlog gospodina Belkića, podržavam svih onih koji su govorili o ovoj temi i šta ćemo mi izgubiti ako otvorimo javnu raspravu? Barem da dovedemo onim koji danas, dok mi govorimo, već pripremaju saopštenje kako je ovdje korupcija pojela milijardu za prošlu godinu, pa one nevladine organizacije. Neko je postavio poslaničko pitanje, treba ga stalno postavljati, ko daje pare tim nevladinim organizacijama, kako se oni finansiraju, imali i tu korupcije, za čije oni interese rade? Ne možemo staviti u zakon izmjene i dopune ili u nadležnost ove Komisije, ali barem da damo vremena i mogućnosti onim najvećim bukačima, koji su nekad i opravdano. Ali ne znam kako onako brzo lete oni gore brojevi? To je nemoguće, ono čovjek ne može da okom uprati kako se mijenja. Stanite jednom ljudi pa ono pogledajte. Nećete ni jedan broj zapamtiti da stojite sat vremena, jer će vam sve cifre proletiti koje su moguće u matematici, koju ni Ajnštajn nije smislio. E pa kad ti i ono postave, dajte im mogućnost da se odzove javna rasprava i da ja baš pitam, ko je ono gore barem onako podesio da se onom brzinom mijenja. Pa gdje su to našli? Naravno, čuću ja svog kolegu iza leđa, daj bolan Slavuj pusti to je demagogija. E ona demagogija ubija nas i kaže da smo mi odgovorni. A ovo šta god ja kažem ne morate ništa uvažiti, tako se ovdje dešava godinama, ali barem da ne budem ja odgovoran, a ne želim ni vi da budete odgovorni. Pa onda ovo je jedina Komisija koja ima nadležnost nad radom ove koliko joj traje mandat. Nije sad ovo revanš, ja sam se dobrovoljno javio da radim u ovoj Komisiji za ispitivanje onih tamo donacija i ona je besplatna. Postavljam pitanje da li se plaća ova Komisija 4 godine, pored obaveze što su članovi Parlamenta, članovi koji primaju redovna primanja da li oni dobivaju i naknade, jer ona nije Ad hoc, ona je 4 godine dodatnih primanja. A i ova Agencija dužna godinu jednom da joj podnese neki izvještaj, pa za godinu hoće li ovi stići da to vide ili neće, jer nemaju oni mogućnost da idu dole da ih kontrolišu. Pa evo, čuli smo da rade tri samo, direktor i dva zamjenika. Pa sad kad to sve multipliciramo, završavam sa onom dobrom idejom prethodnika, dajte da otvorimo raspravu i da sva ova pitanja vidimo šta je moguće stvarno da se u ovoj zemlji barem smanji za minimum postotak te korupcije i da oni brojevi gore slabije idu, oni neće nikad prestat naravno, ali barem da ih mogu upratiti da vidim koliko se to mijenjaju, kako to ide, a ne onako munjevito. Brže sleti onaj svemir ... nego što se oni brojevi tamo mogu primijetiti i dajte da otvorimo tu raspravu. Hvala lijepo. 34
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Samo kratko htio sam. Također ova odredba koja se odnosi na visinu sredstava naknade. Naime, šta sam uočio u ovom Parlamentu? Između nas poslanika postoji razlika plate negdje čak do 2.000 maraka. To je gospodo koji pratite te situacije to je tako. Čini mi se da se upravo kroz ove komisije razne to multiplicira ta plata i bilo bi dobro da se razmisli da li je to korisno, dakle iz više razloga. Drugo, htio bih reći za član 17.b), uočio sam da se to ponavlja kad se materijali pišu ćirilicom, a latinski izrazi idu latinicom i da to prihvatimo i da tako pišemo, da ne pokazujemo neko nepoznavanje. Član 17.c) – član Komisije može biti razriješen dužnosti, i onda se nabrajaju taksativno slučajevi. U radnoj praksi je sljedeće, da se napiše dolje, jer gotovo da je nemoguće nabrojiti sve slučajeve kad može prestati, kad se treba razriješiti dužnosti. Onda se kaže i u drugim slučajevima utvrđenim zakonom, dakle treba dodati to. To je tzv. rezervna klauzula u pravu koja se često, taksativno nabraja. Evo to sam ja htio. Hvala.
Zahvaljujem poslaniku Petru Kuniću. Zatvaram raspravu o sedmoj tački dnevnog reda. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH – predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Ovdje nema rasprave. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2011. godinu, materijal Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Samo kratko, mislim ne možemo a da ništa ne kažemo na ovako važnu temu. Zajednička komisija za odbranu i sigurnost je detaljno izanalizirala ovu odluku. Bio je prisutan ministar odbrane BiH. Komisija je, dakle svjesna isto kao i Ministarstvo i Predsjedništvo BiH da je ovo Misija koja je u odnosu na dosadašnje misije sa najvećim stepenom rizika. Od Ministarstva odbrane BiH je zatraženo da prati, dakle svaki detalj vezano za ovu Misiju. BiH je država koja je do sada primala međunarodnu pomoć i vojnu i civilnu, BiH je sada država koja daje pomoć u stabilizaciji mira i prilika u svijetu. I Komisija je podržala, dakle ovu odluku i predlaže Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH da potvrdi ovu odluku Predsjedništva BiH. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda, Ad. 11. Imenovanje direktora i zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, rang lista Privremene zajedničke komisije obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja direktora i zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH Otvaram raspravu. Za riječ se javio poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Evo, ja sam u ime Kluba zastupnika SDA predložio jedan zaključak, zapravo da se ova procedura izbora imenovanja direktora i zamjenika odloži odnosno izjašnjavanje o izboru odloži za 36 sljedeći put, a da Kolegij pripremi etničku zastupljenost na svim pozicijama, odnosno u svim institucijama BiH, jer je očigledno u kom pravcu ovo ide i čini mi se da će doći do narušavanja, već je došlo, ali evo, dali bi još tome jedan veći doprinos u narušavanju etničke zastupljenosti konstitutivnih naroda i ostalih na ključnim pozicijama u institucijama BiH. Prema tome, evo ja vas molim da uvažite ovaj naš zaključak. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Na konkurs za poziciju direktora i zamjenika direktora javilo se pet kandidata od kojih je jedan odustao tokom procedure i u proceduri su ostali četiri kandidata. Dakle, ja ću redom kako je ovdje navedeno u prijavama Munib Isaković, Petar Kovačević, Muhamed Mujakić i Vlado Rogić. Kaže se, konačna rang lista za direktora je Petar Kovačević 98 bodova, Vlado Rogić 85, Munib Isaković 66, Muhamed Mujakić 65 bodova, pa je to onda i redosljed, jel', za direktora. A kad je u pitanju zamjenik direktora konačna lista je Vlado Rogić 92 boda, Petar Kovačević 91 bod, Muhamed Mujakić 68 bodova i Munib Isaković 65 bodova. Kaže se u uvodnom dijelu materijala kojeg nam je pripremla Komisija da je Komisija u skladu sa članom 13. Poslovnika o radu sačinila obrazac-tabelu za ocjenjivanje svakog kandidata za obje pozicije, direktora i zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH koju popunjavaju prisutni članovi Komisije. Broj bodova koje je dobio svaki kandidat količnik je sabranih ocjena koje je dao svaki intervju prisutni član Komisije podijeljen s brojem intervjua prisutnih članova Komisije. Mi ovdje, a članovi Komisije su bili, u ime Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Darko Babalj, Anto Domazet i Nermin Purić, a ispred Doma naroda Halid Genjac, Borjana Krišto i Dragutin Rodić. Osim razloga koje je naveo gospodin Mehmedović za odlaganje izjašnjavanja o ovoj temi, jer ovo je činjenica o kojoj se mora voditi računa o proporcionalnoj etničkoj zastupljenosti na nivou institucija BiH, i bez toga, dakle nije moguće izvršiti ovo imenovanje, mislimo da je ta struktura narušena ali tražimo podatke, mislim da se mora još jedan detalj razjasniti, da vidimo kako nam rade ove komisije koje mi imenujemo. Nemamo ovdje u materijalima tabelu za svakog člana Komisije kako je ocjenjivao svakog od kandidata. Bojim se da u toj ocjeni ima vrlo malo onog što se zove objektivni kriterij i da je stvar potpuno subjektivizirana i vezana za stranačku i etničku pripadnost članova Komisije. Bojim se da je to tako. Ako je to tako onda je to pogubno. I molim da se dostavi tabela tačno o tome kako je koji član Komisije ocijenio kojeg kandidata, jer to su izgleda jedini bodovi koji su uticali na ovaj poredak. Ne može poredak o kvalificiranosti kandidata bit uspostavljen isključivo na osnovu subjektivne ocjene članova Komisije. Moraju postojati objektivni kriteriji. Ako je to tako onda nam komisije uopće ne trebaju, onda mi to možemo ovdje u Parlamentu da radimo. I zato ja molim da, prije nego što dođemo u poziciju da o ovome odlučujemo, dostavite nam listing, jer ovo postaje problem, stvaraju se neprincipijelni savezi. Ja ih vidim već u nekoliko slučajeva, a ovo je slučaj koji je ekotantan dakle, kada su ove stvari u pitanju. Toliko, hvala vam. 37
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, rasprava. Izvolite.
Hvala. Evo da i ja poželim 2013. godinu uspješniju nego 2012. godinu svim kolegama i kolegicama naravno, ja se izvinjavam. Kao predsjednik ove Komisije znači mogu samo da kažem da je sve bilo u skladu sa zakonom i da mi ovdje u Komisiji nismo imali nikakvih problema, čak evo da kažem i da je gospodin Genjac bio član ove Komisije i ni jednom, znači nije bilo nikakvih problema ovih što priča gospodin Džaferović i gospodin Mehmedović. Znači, sve je bilo u skladu sa zakonom i to je tako kako smo vam mi predložili. Ono što je jako zanimljivo, a evo vrijedi pažnje su diskusije gospodina Mehmedovića i gospodina Džaferovića. Prva diskusija, znači ja koliko znam, imam informaciju da je gospodin Petar Kovačević bio direktor i prethodne 4 godine i tako da taj princip nije narušen o kojem vi pričate. Drugo, znači što se tiče ovih nekih stvari, svi mi znamo kako rade ove komisije i znamo da ovo što ste vi ispričali uopšte nije glavni problem BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Iako je sve jasno možda nije trebalo replicirati, ali nezgodno je i prešutjeti s obzirom da SDA to radi u posljednje vrijeme, što bi se reklo, organizovano, više to nisu incidentne situacije, ili organizirano, kako kaže. Čim se pojavi nekakva šansa ili se pomoli nekakav Srbin da bi mogao negdje da sjedne u Sarajevu odmah se proces zaustavlja. Svaki put tu se točak, tu se svjetlo gasi. A imali ste zadnjih imenovanja 50 u prošloj godini za Bošnjake i mogli ste tu da zaustavite i kažete – hajde da vidimo kako stoji. Mogli ste na ovom bivšem direktoru RAK-a, koji je od '64. godine direktor, mogli ste na njemu zaustaviti, pa da kažete da vidimo jel' sjedi 50 godina Bošnjak na tom mjestu. Druga stvar, uzeli ste to na čovjeku koga ste vi postavili prošli put sa nama i gdje je bio objektivan pristup ljudi iz SDA i iz prvog ... Vrlo objektivno. A ovo što govori gospodin Džaferović, kad u to ubijedi gospodina Genjca ja ću mu povjerovati i ja ću se ponašati tako. Jer gospodin Genjac od kad ga znam ovdje glasa etnički, etnički, etnički i onda 17 koraka eventualno u nekoj magli, neki građančić maleni tamo negdje. I ne zamjerim ja njemu. Na njega se samo možemo ugledati da i mi tako glasamo, nema treće. Ali ne znam šta je sporno kad smo 1.170 puta učestvovali u ovome na ovakav način. I ne vidim razloga da sad odjednom, ni jedna komisija nama, koliko ja znam, ovdje nije dostavljala svoj materijal. Mi našim komisijama vjerujemo do onog momenta kada članovi komisije to kažu da je nešto tamo bilo problematično. Ali ako su oni, koliko ja vidim, e sad jel' to 38 ona čuvena dvije struje pa je Genjac u drugoj, ovi su u trećoj, pa šta radi lijeva zna li desna, e to je sad to je drugi problem. Ali mislim da nije korektno prema našim komisijama, ne ulazeći generalno tamo gdje postoje sekretari, postoje zapisnici, postoji dostupan materijal, ti ljudi rade svoj posao, svako ko ima ozbiljnu proceduralnu primjedbu. Razumio sam gospodina Babalja da je sve bilo uredu, da je to, jer onda bi to otišlo u neku drugu krajnost, a mislim da za tim nemamo potrebe niti smije iko zaustaviti ozbiljnu primjedbu na rad bilo koje komisije i ona treba ovdje da bude razmotrena. A jednim potezom vi to možete da riješite od kad ja znam da je većina raspravljala o kadrovskim pitanjima. Ako vas ko pusti vratite se, evo zaustavićemo, evo vraite se u šestorku zaustavićemo pa imaćemo vremena da razgovaramo na ovom objektivnom pristupu, kako vi to kažete, u nekom narednom periodu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Da razjasnimo, dakle ovu stvar oko dr Genjca. Ja sam razgovarao sa dr Genjcom, molio bih da o ljudima koji ovdje nisu prisutni se suzdržimo davati komentare o njihovom poslu, ja sam razgovarao sa dr Genjcom kad sam dobio ovaj materijal i dr Genjac me obavijestio, kazao mi u tom razgovoru da je on glasao protiv, ovdje ima jedna osoba koja je glasala protiv. I toliko što se tiče uloge dr Genjca. Ja sam samo htio da kažem ovu stvar. Nama ne trebaju ovakve komisije ako ćemo ovako raditi, onda je bolje praviti politički dogovor, pa na bazi političkog dogovora to raditi, a ne pod firmom komisije praviti neke saveze. Jer ovo nije objektivno ocjenjivanje, ovo je subjketivna ocjena članova Komisije i ja sam zbog toga zatražio da vidimo kako je koji član Komisije bodovao kojeg kandidata. Dakle, u tome je sav problem. Ja želim samo da se stvar ogolim, da je vratimo na sami početak. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Uvažavam da oni koji nisu tu da ne trebamo da se bavimo, ali gospodin Genjac je tu, on je član ove Komisije i on nam je dostavio materijal o kome raspravljamo. Njegovo je pravo da glasa apsolutno na način na koji misli da je najbolje. Ali da je bilo šta nije uredu gospodin Genjac je mogao da iskoristi svoje pravo i da nas obavijesti da tu stvar nije bila kako valja. Glasanje je jedno, a druga je stvar procedure. Svojim glasanjem gospodin Genjac je potvrdio da je procedura bila legalna, legitimna, zakonita i uobičajena. I zato sam komentarisao gospodina Genjca, a ja bih jako 39 uvažavao njegov dokument na koji je imao pravo da nas sve obavijesti da tu nešto nije bilo uredu i mi bi se pozabavili tim dokumentom. Stvar mora da bude uredu, i mislim da je uredu. A ono što me sad zanima, ja bih volio da SDA izvede pokaznu vježbu kako to izgleda objektivno ocjenjivanje? Evo, da vidimo tu pokaznu vježbu i da vidimo kako to izgleda u vašoj režiji objektivno, koga ste u ovih evo 10-tak godina, kako god objektivno ocijenite, naprijed je Bošnjak. E nemojte sad vi objektivno ocjenjivati, i uvijek je bilo tako, i u 1.100 slučajeva vam se nije desilo suprotno, ako je riječ o objektivnom. Tako je kako je. I mislim da ste vi posljednji koji se možete žaliti na ovu proceduru. Ona možda jest diskutabilna u samom postavljanju, ali je legalna, legitimna i ona je ispoštovana. Nije moje da pričam u ime članova Komisije, ali to se odnosi na sve poslanike koji su članovi raznih komisija i čiji rad možete na ovaj način dovesti u pitanje. Ja mislim da je to onda nešto što nije uredu. Pa zašto biramo člana komisije nego da ocjenjuje? Pa ako će ocjenjivati po mom nalogu onda ću ja ići u tu komisiju. On ocjenjuje, on donosi ocjenu na osnovu potrebnih dokumenata koje ima pred sobom i ovlaštenja koje je dobio da izvrši takvu ocjenu. I ponovo kažem, mislim da nije uredu da, susretaćemo se mi sa tim i u narednom periodu, i nije uredu da na taj način postavljamo stvari.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnk Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja, replika. Izvolite.
Replika je, evo i reći ću nekoliko riječi u vezi sa zaključkom koji je došao od SDA. Naime, nemoguće je ispoštovati ovaj zaključak iz nekoliko razloga. Ništa se ne bi dobilo ni da Kolegij pripremi taj materijal, vrlo je teško i pripremiti taj materijal to vi svi znate i ništa se ne bi desilo ni da taj materijal dođe kod vas da glasamo ponovo po ovoj rang listi. Ovo je završena stvar. Godinu i po dana ja tražim spisak svih zaposlenih u institucijama, godinu i po dana. I vi ste dobili u poslaničkom pitanju spisak svih ko je gdje zaposlen i od direktora i zamjenika i svih zaposlenih. Jel' tako? Sa nacionalnom strukturom. Trenutno kod mene sekretarica radi već 3 mjeseca na tome da uopšte napravi sav spisak, sve institucije i ostalo da bude bilo kakva šema prezentovana, eto podijelit ću sa vama poslanicima i taj takav napravljen materijal. Znači, nemoguće ga je trenutno prezentovati niti dati na uvid. Druga stvar, to je stvar političkog dogovora. Vi to dobro znate, bili ste s nama u vlasti, u prethodnom mandatu smo se zajedno dogovarali oko toga. Treća stvar, članovi Predsjedništva, jel' tako, imaju svoj mandat, nikad ne govorite o tome šta oni rade tamo. Mi ćemo dobiti ovdje, nadam se u ovome mjesecu, spisak unapređenja u vojsci u generale. Pa ćete dobiti spisak ljudi koji je vaš član Predsjedništva predložio. Pa ćemo vidjeti od jednog do drugog da li je iko završio vojnu školu. Hoćete li tad da otvorimo pitanje napredovanja u vojsci, hoćete li tad da otvorimo pitanje nacionalne strukture, da otvorimo pitanje stručnosti i svega ostalog? Ja sam raspoložen da otvorimo i tad to pitanje, ako ste vi raspoloženi izvolite.
Zahvaljujem. 40 Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Pa, poštovani predsjedavajući, ja bih podržao ovaj prijedlog gospodina Džaferovića kad bi imalo ikakvog smisla i efekta. Dakle, mi izaberemo komisiju koja bira, predloži i kad bi dobili te sve liste i kad bi dobili tačno bodovanje svakog člana komisije, pa imali smo mi brate ovdje izbora brojnih gdje smo birali petnaestog kandidata, koji je zauzeo na toj listi, petnaesti je bio mi ga izabrali. Četvrti je bio mi ga izabrali, sedmi bio mi ga izabrali, rijetko kad prvog izabrali. Upravo ovo o čemu je govorio gospodin Kalabić i gospodin Živković što je sad rekao, pa stvar je političkih dogovora kome šta pripada. I čini mi se da sam 2007. godine baš tražio nacionalnu tu strukturu svih zaposlenih u ovim institucijama koje mi biramo nešto. Sve bi to bilo uredu, komisiji treba odati priznanje, ona to uradi, ali sve je na Parlamentu. Ja pamtim rijetke prilike gdje smo mi podržali svoje članove u komisijama koji su vršili razgovore, bodovanja, ne znam, po raznim kriterijama, došao nam ovdje prijedlog, malo se mi došaptali, kaže čiji je ovo interes, aha ovaj petnaesti da prođe, proće on, a ovi prvih 14 što su imali bolje rezultate, neko ih tamo ocjenjivao, dao, da li je bilo subjektivno, objektivno, ma nisu oni važni, ovaj petnaesti je važan, neko je rekao. Moramo jednom otvoriti karte do kraja i reći o čemu se ovdje radi. Dakle, ako je interes da tu poziciju zauzme neko, što Kalabić reče, od ... nije bilo tada tih agencija, jel de, ma ja dobro, haj dobro, od kojeg god vremena, kad god nekom na um padne neka agencija važno je prvo da on ide po nacionalnoj strukturi, a onda koja je parlamentarna većina da svog kandidata stavi, pa ako je neki grad i područje pa daj da se i to malo pokrije, pa daj ovo, daj ono. Ali ljudi mi smo došli u poziciju da imamo i da smo na sebe preuzeli ogromnu odgovornost, kao mi smo nekoga izabrali. Ma nikad čuo ni za jednog kandidata nisam bio, a svaki put sam stisko dugme neko mi reko, kaže ovaj treba jer je to stav nečiji. Nečiji. Pa zna se čiji, politički dogovor je takav i mi dođemo sad u poziciju i zaista pitam, ode gospodin Džaferović pitao bi ga, šta bih ja dobio pored bezbroj materijala, hiljada kojim me zatrpavaju, da dobijem i listu kako je ko koga ocjenjivao, e baš je to važno. To bi isto bilo kao kad bi ja profesora pitao na fakultetu – što Bogati ovom kandidatu ispred dade 6 a on je znao za 9? Pa ja onda ocjenjivao, ja mu dao 9, a on mu dao 6, a njegova je 6 mjerodavna. Zato mjerodavno ovo šta Parlament odluči, komisija može dostaviti izvanrednu listu bodovanja, sve uraditi, al' mi se ovdje odlučimo ide kandidat pod brojem 12, a onih naprijed 11 ćao, doviđenja.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, replika. Izvolite.
Dvije rečenice. Možda nam nije dobar način pisanja ovih izvještaja, pa ovdje je ispalo da je gospodin Petar Kovačević slabo znao odgovore na postavljena pitanja od strane Komisije za zamjenika direktora, a znao za direktora. Možda promjeniti malo način forme ovoga izvještaja. A u kontinuitetu najbolje je znao ovaj Munir Isaković on je imao samo po jedan glas lošije, ovi su ... Da uozbiljim stvar, možda na drugačiji način pisati ove izvještaje, jer malo djeluje smiješno da je čovjek znao pitanja za direktora, a nije zano za, ili obrnuto gospodin Rogić nije znao za direktora, jeste za zamjenika, možda u tom dijelu, zbog ovih generacija što dolaze, kad budu čitali da ne bude smiješno. Hvala. 41
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 12.
nije uključen mikrofon
Pardon, nisam vidio. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, replika. Izvolite.
Da ne budem nedorečen, znači lijepo pričamo, nije ništa sporno, a svi znamo kako se ovo sve radi. Radi se na način da komisija raspiše konkurs. Formalno-pravne uslove su zadovoljili ovih 5 kandidata. Znači, formalno-pravne uslove zadovoljilo ovih 5 kandidata, ovih 5 kandidata koji su prošli formalno-pravne uslove vjerujte da su svi bili kvalitetni. Ovo ostalo znači je dojam koji su oni ostavili na nas u Komisiji. I ne vidim uopšte nekog velikog razloga za neku veću raspravu. Ako pričamo o imenima, nije korektno pričati o ovim imenima. Znači, to su ljudi koji su svi vjerujte stručni i kvalitetni i kvalifikovani za ovaj posao za koji su imenovani. Ovo su sad ostalo finese, i što rekoše kolege, na nama je da danas donesemo sud da li će to biti ovi prvi, drugi ili treći, Komisija je rekla ono što je mislila. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 12., Ad. 12. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnice Nermine Zaimović-Uzunović povodom rasprave o Izvješću o provedbi mjera iz Akcijskog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Europsko partnerstvo s BiH 2008.– 2012., materijal Direkcije za europske integracije BiH, koji glasi: „U planu rada Vijeća ministara BiH za 2013. godinu u svim ministarstvima obvezno predvidjeti izradu strategija za određena područja za koja će ministarstva podnijeti zahtjev za sredstva IPA 2014.–2020.“ Kolegij kao Povjerenstvo nije postigao suglasnost o ovom prijedlogu zaključka sa 39. sjednice Doma, održane 18.12.2012. Izvješće ste dobili. O ovoj točki nema rasprave. Prelazimo na točku 13., 42 Ad. 13. Razmatranje inicijative zastupnice Dušanke Majkić koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH upućujem zastupničku inicijativu za raspravu na sjednici Zastupničkog doma o temi: Posljedice uništavanja streljiva i minsko-eksplozivnih sredstava (MiMES) na poligonu „Barbara“ po lokalno stanovništvo u općini Glamoč“
Nekoliko riječi samo poštovani predsjedavajući. S obzirom da je inicijativa jednoglasno prihvaćena od strane Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost dužna sam da vam kažem nekoliko riječi koje su bitne za to. Svi ste dobili inicijativu i vidjeli ste šta ona sadrži, a šta je osnovna stvar koja bode oči i koja nalaže još veću ozbiljnost u svemu tome. Predsjedništvo BiH je u četvrtom mjesecu 2012. godine donijelo Odluku koja je vezana za veličinu, strukturu i lokaciju Oružanih snaga i proglasila je kasarnu Glamoč i skladište municije i minsko-eksplozivnih sredstava neperspektivnim objektom. To je, dakle ova šema gdje je prikazana kasarna Glamoč koja se vodi kao neperspektivna, znači utvrđeno ove godine. A perspektivnim je proglašen poligon gdje se vrši uništavanje municije i minsko-eksplozivnih sredstava. Ove iscrtane, djelovi iscrtani na tom lokalitetu to su privatno vlasništvo, a ovo što je bijelo to je vlasništvo lokalne zajednice. Dakle, ono što je bilo vlasništvo SSNO(?) i što su mogli da koriste oni su to proglasili neperspektivnom, a perspektivnim vode ono što je tuđe. I normalno zbog toga što se uništava očito veća količina oružja nego što je propisom dozvoljeno sve veći broj građana se obraća načelniku i traži da se preduzmu mjere, i to u nekoliko navrata, da se stanje u toj oblasti popravi. Načelnik opštine je poslao svim koji mogu doprinijeti da se ovo stanje poboljša i Ministarstvu odbrane i Zajedničkom štabu i Operativnoj komandi, Odjeljenju za civilno-vojnu saradnju i Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost upozorio ih na ovo što se dešava. Dakle, da bi smo mogli kvalitetnu diskusiju na ovom Domu voditi na ovu temu, a s obzirom na veliki broj građana koji je izložen direktnim opasnostima, pucaju im zidovi, ne mogu da žive, pitanje je zatrovanosti terena u kome taj narod živi, nalaže ozbiljnost i potrebu da se o ovom izvrši raspava na Domu i donesu odgovarajući zaključci koji će pomoći da stanovništvo opštine Glamoč živi u bezbjednosno sigurnom okruženju. Ja očekujem da ćete podržati ovu incijativu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Vesna Krstović-Spremo, rasprava. Izvolite. 43
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja u potpunosti podržavam ovu inicijativu gospođe Majkić, jer zaista se ovdje radi o nesagledivim posljedicama ne samo, znači, za to stanovništvo, po njihovo zdravnje, nego znači na ukupan ekološki sistem koji se dešava nakon ovih eksplozija koje se dešavaju, znači uništavanje municije i minsko-eksplozivnih sredstava. Potpuno je poznato koliko su opasne, znači, materije iz tih koje se ... idu u slobodnu atmosferu, za zdravlje čovjeka, za zdravlje životinja, znači za zdravlje cjelokupnog ekološkog sistema. Mi znamo da je, recimo, u EU preparati tetraetil olova i tetrametil olova su kao otrovi, znači, koji djeluju i na nervni sistem i na krvni sistem, da su naravno izbačeni i da u EU imamo, da bi zaštitili svoje stanovništvo, znači, bezolovni benzin. Niko kod nas ne vodi računa o takvim pojavama koje su stvarno nesagledive. Kod nas ovaj olovni benzin koji često upotrebljavamo, jel' koji je i dalje kod nas u našoj zemlji, mi često gledamo da se recimo pored puteva prave određene oranice, ne znam siju se bašte i td., to je u Evropi nezamislivo. Ljudi se čude kad vide šta radimo, jer je poznato da olovo kao jedan otrov prolazi u zemlju, iz zemlja naravno u ostale, znači, žive organizme, on zagađuje zemlju, zagađuje biljke, zagađuje čovjeka na kraju, i vrlo je opasana otrov. Što se tiče ove inicijative ja mislim da je svi trebamo podržati. Ovo je jedno pitanje ključno, danas je to pitanje u Glamoču, sutra će biti možda u pitanju neki, neki drugi kraj u BiH, jedno znači sveopšte zagađenje čovjekove okoline i opasnost po zdravlje ljudi. Ova tema zaslužuje jednu posebnu sjednicu Predstavničkog doma, i ja to podržavam. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. I prije nego pređemo na 14. točku predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o točkama od 14. do 21. dnevnog reda, jer se radi o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma. Stavljam ovaj prijedlog na izjašnjavanje. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo, sa 32 glasa za, bez protiv, bez suzdržanih, s dovoljne entitetske većine, izjasnili se da ove točke od 14. do 21. objedinimo raspravu. Ad. 14. – 21. – Davanje suglasnosti Mišljenja nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Budući da nema prijavljenih zaključujem raspravu. I u 13:00 sati zakazujem glasovanje po današnjem dnevnom redu. 44 [[PAUZA]]
nije uključen mikrofon
Kolegij je dogovorio da se naknadno suglašavamo. Dakle, pelazimo na točku 8. – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje). Glasujemo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram, sa 25 glasova za, 14 glasova suzdržanih, ali bez, dakle dovoljna broja glasova protiv je usvojen Zakon u prvom čitanju. Prelazimo na točku 9. – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Godišnjem izvješću Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2011. Glasujemo u drugom krugu o Izvješću. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram, sa 20 glasova za, 18 glasova protiv i 1 suzdržanim i sa 14 glasova protiv iz entiteta RS, dakle ovo Izvješće nije usvojeno, nije primljeno k znanju. 46 Dakle, prelazimo na točku 10. – Odluka Predsjedništva BiH o sudjelovanju postrojbe Vojne policije Oružanih snaga BiH u operaciji Snage međunarodne sigurnosne pomoći Islamskoj Republici Afganistan. Glasujemo o potvrđivanju Odluke s Mišljenjem Povjerenstva i zaključkom sadržanim u njemu. Da li treba zaključak čitati? Ne treba. Dakle, pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo, sa 30 glasova za, bez glasova protiv, sa 9 suzdržanih glasova, uz dovoljne entitetske većine, potvrdili Odluku Predsjedništva BiH o sudjelovanju postrojbe Vojne policije Oružanih snaga BiH u operaciji Snage međunarodne sigurnosne pomoći Islamskoj Republici Afganistan. Prelazimo na točku 11. – Imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, rang-lista Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. Ovdje imamo dva zaključka. Najprije glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Kluba SDA. Pripremite se za glasovanje Glasujte sad Konstatiram da, sa 9 glasova za, 27 protiv i 3 suzdržana, ovaj zaključak nije dobio potrebitu većinu. Sada prelazimo na izjašnjavanje o zaključku Kluba zastupnika SDP-a koji glasi: - Odlaže se izjašnjavanje o imenovanju direktora i zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH do naredne sjednice. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da je, sa 25 glasova za, 7 glasova protiv, 7 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, zaključak Kluba zastupnika SDP-a o odlaganju izjašnjavanja usvojen. Prelazimo na točku 12. – Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnice Nermine Zaimović-Uzunović povodom rasprave o Izvješću o provedbi mjera iz Akcijskog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Europsko partnerstvo s BiH 2008.–2012., materijal Direkcije za europske integracije BiH, koji glasi: „U planu rada Vijeća ministara BiH za 2013. godinu u svim ministarstvima obvezno predvidjeti izradu strategija za određena područja za koja će ministarstva podnijeti zahtjev za sredstva IPA 2014.–2020.“. Glasujemo u drugom krugu o prijedlogu zaključka zastupnice Nermine Zaimović-Uzunović Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da, sa 22 glasa za, 9 glasova protiv, 8 suzdržanih, ali bez dovoljne entitetske, odnosno bez dovoljno glasova protiv, je usvojen ovaj zaključak.
Možemo li ponoviti glasanje. 47
Dakle, na zahtjev predsjednika Kluba SNSD-a ponavlja se glasovanje. Pripremite se za glasovanje, ponovno. Glasujte sada. Konstatiram da u ponovljenom glasovanju sa 24 glasa za, 10 glasova protiv, 3 suzdržana i sa 10 glasova protiv iz entiteta RS ovaj zaključak nije usvojen. Prelazimo na točku 13. – Razmatranje inicijative zastupnice Dušanke Majkić koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, upućujem zastupničku inicijativu za raspravu na sjednici Zastupničkog doma o temi: Posljedice uništavanja streljiva i minsko-eksplozivnih sredstava (MiMES) na poligonu „Barbara“ po lokalno stanovništvo u općini Glamoč“. Glasujemo o usvajanju inicijative zastupnice Dušanke Majkić. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da, sa 38 glasova za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, je usvojena inicijativa zastupnice Dušanke Majkić. Prije prelaska na glasovanje o 14. točki dnevnog reda stavljam najprije na glasovanje prijedlog da se o točkama od 14. do 21. izjašnjavamo u paketu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 38 glasova za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine odlučili da glasujemo u paketu. Sada prelazimo na izjašnjavanje o tačkama 14.-21. – Ratificiranje sporazuma Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad Konstatiram da smo, sa 39 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, ratificirali sporazume od 14. do 21. I prije zaključivanja ove sjednice, dame i gospodo, ja želim čestitati i predstojeće božićne blagdane svim pravoslavcima u BiH, da ih provedu u svojim obiteljima, sa svojim prijateljima na najbolji mogući način. Zatvaram 40. sjednicu Zastupničkog doma. Napominjem da je 41. sjednica Zastupničkog doma planirana za 31. sjećanj 2013. Zahvaljujem na suradnji i želim vam ugodan kraj tjedna. Sjednica završena u 13:30 sati.