[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 15. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat.Tisztelt Országgyűlés! Szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy bejelentem, Horváth János volt képviselőtársunk életének 99. évében elhunyt. Horváth János 1921. november 7-én, Cecén református kisgazda családban született. Budapesten végzett elemi és felsőkereskedelmi iskolát. 1946-ban szerzett diplomát a József Nádor Műszaki és Közgazdaságtudományi Egyetem Közgazdasági Karán. 1933-tól részt vett a Magyar Cserkészszövetség munkájában. 1938-1939 között a Keresztyén Ifjúsági Egyesület és a Soli Deo Gloria Református Diákszövetség tagjaként kapcsolódott be a közéletbe. A Szórvány Kaláka Mozgalom egyik alapítója. Tagja lett a gróf Teleki Pál fiatal híveit és bizalmi körét tömörítő Fiatal Magyarság Szövetségnek. 1942-ben belépett a Független Kisgazdapártba, majd 1943-ban a Magyar Parasztszövetségbe. 1944-ben, a német megszállás után avatták a Magyar Közösség tagjává. Részt vett az ellenállási mozgalomban. 1944. december 14-én a nyilaskeresztes Számonkérő Szék letartóztatta és halálra ítélte. Miután a börtönben megkínozták, 1945. január 13-án sikerült többedmagával megszöknie. 1945 februárjában megbízták a Kisgazdapárt XIII. kerületi szervezetének megalapításával. 1945 májusától 1947-ig a Magyar Parasztszövetség gazdaságpolitikai igazgatója. 1945 októberében a budapesti önkormányzat, majd novemberben a Nemzetgyűlés tagjává választották. 1947. január 16-án a Magyar Közösség elleni koncepciós perben három és fél évre ítélték. 1951-ben szabadult, ezt követően munkásként dolgozott. Az 1956-os forradalomban az Országos Gazdasági Újjáépítési Tanács, valamint a Kisgazdapárt XIII. kerületi szervezetének elnöke. A forradalom leverése után emigrált, és az Egyesült Államokban telepedett le. 1957-ben a Magyar Forradalmi Tanács egyik alapítója Strasbourgban. Létrehozta a Kossuth Alapítványt. 1958-tól a Columbia Egyetemen közgazdaságtant tanult, és 1966-ban közgazdaság-tudományi doktorátust szerzett. 1968-tól a Butler Egyetem professzora. Kutatási területe elsősorban az infláció, a munkanélküliség, az agrárium és a növekedés volt. Az USA több elnökének is adott tanácsokat Magyarországot érintő kérdésekben. A rendszerváltoztatás után a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem vendégprofesszora és díszdoktora. 1997-ben végleg hazatért. 1998-tól, 51 esztendő után ismét országgyűlési képviselő. A Fidesz-Magyar Polgári Párt listáján elnyert mandátumát 2014-ig viselte. 2003-2014-ig az Országgyűlés korelnöke. Pályafutása végén Magyarország utazó nagykövete. Budapesten, 2019. november 25-én hunyt el. 2006-ban a Magyar Köztársasági Érdemrend tisztikeresztjével tüntették ki. 2007-ben megkapta az amerikai Truman-Reagan Szabadság Emlékérmét, majd 2011-ben az Amerikai Magyar Koalíció kitüntetését a magyar-amerikai kapcsolatok előmozdításában játszott kiemelkedő tevékenységéért. 2011-ben a Magyar Köztársasági Érdemrend nagykeresztjével tüntette ki a miniszterelnök előterjesztésére a köztársasági elnök az amerikai magyar emigrációban végzett tevékenysége, közéleti szerepvállalása, példaértékű életútja elismeréseképpen. 2013-ban Radnóti Miklós antirasszista díjat, 2014-ben Bajcsy-Zsilinszky-emlékplakettet és Mindszenty-emlékérmet kapott. Halálával a magyar parlamentarizmus nagy alakja távozott, aki személyében is összekötötte a totális diktatúrákkal szemben álló demokratikus nemzedéket a rendszerváltoztatás korszakának Országgyűlésével. Kérem önöket, hogy képviselőtársunk emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A teremben lévők néma felállással adóznak az elhunyt emlékének. A teremben elhelyezett asztalon fénykép és virág emlékeztet Horváth Jánosra.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely, a DK képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Idén júliusban az Országgyűlés a szakmai szervezetek, civil szervezetek, szülői érdekképviseletek és az ellenzéki pártok tiltakozása ellenére elfogadta azt a köznevelésitörvény-módosítást, amelyik az óvodások esetében az iskolaérettség megállapítását kivette a korábbi rendszerből, amikor ezt egyszerűen lényegében az óvoda és a szülő, az óvoda szakmai megállapítása alapján, illetve a szülő kérése alapján állapították meg, és elrendelte azt, hogy egy bürokratikus rendszerben az Oktatási Hivatal végezze el ezt a feladatot.Számos iskolapszichológus és gyógypedagógus fölhívta a figyelmet arra, hogy az iskolaérettség megállapítására szakmailag nem alkalmas egy bürokratikus eljárás, hiszen gondoljanak bele, hogy olyan kritériumokról kell ilyenkor véleményt mondani, mint például a kudarctűrés, szociabilitás, pszichés szociális érettség, kiegyensúlyozottság, az önszabályozás megléte, és így tovább. Tehát egy sor szakmai dologban kell dönteni, amelyek abszolút nem egy hivatali eljárást igényelnek, és amelyeknél szükséges a gyerek mélyebb, hosszabb ismerete. Hosszú hónapokig ráadásul képtelenek voltak arra, hogy meghozzák az ehhez tartozó jogszabályt. Magyarul, úgy terjesztették be az Országgyűlés elé ezt a törvényjavaslatot, hogy fogalmuk nem volt arról, hogyan fogják ezt a valóságban megvalósítani. Végül tényleg minden határidőn és minden józan észen túl, november végén született meg csak a vonatkozó rendelet, amelyik egy rendkívül izgalmas, kalandos, bürokratikus folyamatot ír le, ahol a szülő majd beszerzi az óvodapedagógus véleményét, esetleg a szükséges logopédusi, gyógypedagógusi véleményeket, ezeket aztán feltölti a hivatal honlapjára, a hivatal majd kijelöl egy szakértői bizottságot, a szakértői bizottság megvizsgálja a gyereket, és majd ha a szakértői bizottság mond valamit, persze, ez se elég a hivatalnak, hanem végül is majd a papírok alapján a hivatal fog dönteni a gyerekről. Mindannyian érezzük, hogy ez egy kafkai abszurditás, hat-hét éves gyerekekkel és a szüleikkel így szórakozni. Ráadásul a gyakorlatban sem tud megvalósulni, hiszen gondoljanak bele, hogy például a szakértői bizottságoknak több ezer gyereket kellene megvizsgálnia egy hónap alatt. Hol van erre kapacitás ma Magyarországon? Mindannyian tudjuk, vagy remélhetően legalább a minisztériumban tudják bár ebben időnként kételkedem , hogy milyen állapotban vannak a pedagógiai szakszolgáltatók, hogy milyen kapacitásuk van, és mennyire túlterheltek ma is ezek a szakemberek. Tehát magyarán szólva, önök létrehoztak egy olyan bürokratikus rendszert, ami nem jó senkinek, és aztán egyébként például, ha a szakértői bizottságon önhibájából nem jelenik meg a szülő, akkor elveszti a gyerek a jogosultságát. De az, hogy az önhiba micsoda, azt megint csak majd a hivatal állapítja meg. A hivatal, a hivatal, a hivatal! Nem szól semmi másról ez a rendelkezés, csak arról, hogy a gyerek nem számít, a gyerek érdeke nem fontos; az fontos, hogy a hivatal hozhasson meg minden döntést, az fontos, hogy centralizáljanak, és önök dönthessenek mindenről. A szülő persze ezek után bírósághoz fordulhat. Kérem, gondolják el azt, hogy milyen esélye van arra és mennyi idő és költség az, hogy mondjuk, egy kistelepülésen élő, kevésbé jómódú szülő bíróságra szaladgáljon egy ilyen ügyben. Mit jelent ez a család szempontjából? Hiába tudják, hogy a gyerek még nem iskolaérett, hiába tudják, hogy még nem készült föl az iskola megkezdésére, hiába ért evvel egyet a pedagógus is, kérvényeznek, papírokat gyűjtenek, beadják, és utána reménykednek. Fél év múlva iskolakezdés, de még nem tudják, hogy ez az ostoba rendszer belekényszerítie a gyerekeiket egy olyan helyzetbe, ahol egyébként kudarcra van ítélve. De hozzáteszem, nehéz helyzetbe hozzák az iskolákat is, hiszen hirtelen nagyszámú gyerek fog megérkezni ezekbe az iskolákba, megnőnek az osztálylétszámok, adott esetben kevés lesz a tanterem, és hozzáteszem, hogy már most is kevés a tanár. Ők sem tudnak felkészülni, és nagyra értékelem, hogy most azt javasolják, hogy két héttel toljuk ki a jelentkezés határidejét legalább, de az nem oldja meg a problémákat. Tudjuk, hogy van olyan tankerület, ahol már arról beszélnek, hogy konténeriskolában fognak majd tanítani, a XXI. században, ha ennyi gyerek megérkezik. [[13.20]] Tisztelt Államtitkár Úr! Most lenne jó belátni azt, hogy ez nem működik, hogy ez a rendszer nem jó. Tessék szépen ezt visszavonni, és beszéljük meg, hogy hogyan lehet ezt jól megoldani! Szívesen segítünk önöknek akár szakmailag is, mert úgy látom, hogy nem megy. De ne a gyerekekkel toljanak ki azért, mert inkompetensek, és mert nem értik az oktatást! Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány számára 2010 óta a gyermek és a családok az elsők. Ezért vezettük be azt az intézkedést is, hogy minél hamarabb tudjunk segíteni azoknak a családoknak, ahol a gyermeknek a fejlődése nem a korának megfelelő, hogy már hároméves kortól kötelezővé tettük az óvodába járást, és olyan szabályokat is hoztunk mindemellett, hogy aki bár felveszi a családi pótlékot, de mindemellett a gyermekét nem viszi rendszeresen óvodába, ezzel a saját gyermekének a jövőjét veszélyezteti, azokat a szülőket a családi pótlék felfüggesztésével is igyekszünk ösztönözni, hogy aki nem tenné önmagától, az vigye el a gyermekét óvodába. Mert úgy gondoljuk, hogy az óvoda és legfőképp az óvoda legutolsó éve egy iskola-előkészítő év, ahol a gyermek megkapja azt a segítséget, megkapja az óvodapedagógusoktól azt a lehetőséget, hogy valóban iskolaéretté váljon hatéves korára. Ez az intézkedés tehát nem most kerül csak így elő, hanem évek óta azon dolgozunk, akár új óvodák építésével is, hogy már hároméves kortól minden gyermek korának megfelelő fejlesztése, fejlődése megtörténjen. Ez leginkább azoknál fontos, akik már hároméves korukban lemaradásban vannak a többiektől, mert könnyebb valakinek a lemaradását hároméves kortól segíteni, hogy utolérje a kortársait, semmint csak hatéves korában szembesülni ezzel a kérdéskörrel. Itt érünk el az utolsó, iskolára felkészítő esztendő után a hatéves korig az óvodából, amikor iskolába mennének a gyermekek. Természetesen most is vannak és mindig, a jövőben is lesznek olyan gyermekek, akik hatévesen iskolaérettek, és lesznek olyanok, akik nem iskolaérettek. Kérem szépen, hogy azt a hazug riogatást hagyják abba, amelyik arról szól, hogy hatéves korában a nem iskolaérett gyermekeknek is iskolába kéne mennie. Természetesen ez a lehetőség, hogy még egy évig az óvodában legyenek, így összesen négy évet töltsenek az óvodában, továbbra is meg van adva. És tisztelt képviselő úr, amikor a felszólalásában beszélt, természetesen ön sem tért ki arra, hogy egyébként az iskolaérettségnek a feltételei, tehát hogy mik szükségesek ahhoz, hogy valaki iskolaérett legyen, ugyanazok, mint eddig voltak, nincs benne változás. Az állam részéről nagyobb a segítség a hároméves kortól kötelező óvodáztatással, de az iskolaérettség feltételei lényegében ugyanazok, mint ahogy lényegében ugyanazok a szakértők is, akik eddig voltak, ők sem változtak, hiszen ugyanazokat a pszichológusokat, gyógypedagógusokat, konduktorokat vagy orvosokat vonják be, vagy a pedagógiai központok ugyanazokat a vizsgálatokat folytatják le, amelyeket korábban megtettek. Ugyanígy azt az óvodai nevelési naplót használják, amit eddig is használtak. Egy dologban valóban változás van: abban van változás, hogy ugyanazt a fejlettségi szintet az ország egyik településén iskolaérettnek tartották, a másik településén pedig nem tartották iskolaérettnek. Szerintem ezt ön sem tartja jónak, hogy ugyanolyan képességű gyerekek más-más megítélés alá esnek, csak azért, mert az egyik az egyik településen született, a másik pedig a másik településen született. Ahogy mondtam: a családok számára a segítséget, hogy minden gyermek hatéves korban elérhesse ezt a fejlettségi szintet, megadtuk, béremelésekkel és más programokkal is igyekeztünk ebben segítséget nyújtani. Ami változik, az az, hogy ez nem sok százféle gyakorlaton alapulhat, hanem egységesen minden gyermekre Magyarországon ugyanazok az iskolaérettségi szabályok vonatkoztak eddig is, de most az eljárásban is ugyanúgy igyekszünk ezeket a szabályokat érvényesíteni, pontosan a gyermekek érdekében, hogy ne legyen olyan gyermek, aki nem iskolaérett, de mégis iskolába küldik, létszám- vagy hasonló okokból, és fordítva se történjen meg, hogy valaki már iskolaérett, tehát ott lenne a helye az iskolában a korának, fejlettségének megfelelően, de mégis az óvodában tartják valamilyen teljesen más, csoportfeltöltési vagy egyéb okokból, ami szintén nem a gyermeknek az érdeke. Éppen ezért létrehoztunk egy olyan felületet, tisztelt képviselő úr, amelyik a leghuszonegyedikszázadibb. Hiszen nincs nyitvatartási idő, nincs bezárt hivatal, hanem egy teljesen digitális felület van, ahova fel lehet tölteni a hét hét napján, a nap 24 órájában az összes dokumentumot, amely dokumentumok alapján eddig is ezeket a döntéseket meghozták, és ugyanazon jogszabályok mentén, amelyek eddig is hatályban voltak. Tehát itt egy sorbaállásmentes, a szülők igényeihez ilyen szempontból száz százalékban és a XXI. századi követelményeknek is száz százalékban megfelelő ügyintézésről van szó, pontosan azért, hogy ne legyen sorbaállás, ne legyen postára járkálás, ne legyen hivatali időhöz alkalmazkodás, és amikor a családnak jó. Tisztelt Képviselő Úr! Ön felajánlotta, hogy szívesen segítenek nekünk ezt pedig a kormányzat nevében kikérem magunknak. Önök mit tettek az oktatás területén? 381 helyen lakatot tettek az iskolaépületnek az ajtajára. [[Dr. Varga László és Gréczy Zsolt közbeszól.]] Önök nem korszerű iskolából, hanem bezárt iskolából mutattak példát. Önök elvettek egyhavi bért az óvodákban is meg az iskolákban is mindenkitől, amikor ön a kormánynak az államtitkára volt, tisztelt képviselő úr, és mellette elbocsátottak 15 ezer pedagógust. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Önök nekünk ne adjanak tanácsot! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tóth Bertalan, az MSZP frakcióvezetője következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A múlt héten három olyan esemény történt, amely egyértelműen rámutat, rávilágít a Fidesz torz gazdaság- és társadalompolitikájára, tulajdonképpen feltárja azokat a területeket, amelyek egyértelműen a Fidesz-kormányzat kudarcára utalnak. Hiszen nem másról van szó, azokra a területekre világít rá, mint az oktatás, az egészségügy és a klímaváltozás, amelyek egyértelműen nem fontosak a Fidesz számára. Hallhattuk az államtitkár urat, hogy számukra fontosak a gyermekek és a családok; be kell látni, hogy a saját gyermekeik és a saját családjuk az önök számára rendkívül fontosak. De mi volt ez a három esemény? Pénteken Budapesten és az ország nagyobb városaiban több ezer fiatal vonult az utcára. Felhívták a figyelmet a klímavészhelyzetre, a klímaváltozás elleni küzdelem fontosságára, és azonnali cselekvésre szólították fel nemcsak a magyar, hanem a világ összes kormányát. A szombati napon pedagógusok ezrei vonultak az utcára, a köznevelési rendszer problémáira hívták fel a figyelmet, magasabb bért követeltek, kiszámítható életpályát, óraszámcsökkentést és a rugalmas iskolakezdés lehetőségének visszaállítását [[Dr. Rétvári Bence: Most is rugalmas!]] , amelyről a képviselőtársam is beszélt. És ugyanezen a napon pedig az egészségügyi ágazat egyik szakmai érdekképviseleti szervének, a Magyar Orvosi Kamarának a közgyűlésén mondták ki az orvosok, hogy elég volt az egészségügy fideszes rombolásából. 16 év után elsöprő fölénnyel olyan vezetést választottak Kincses Gyula vezetésével, akik orvosnak és betegnek egyaránt jobb egészségügyet kínálnak, és azért harcolnak, ahogy Kincses fogalmazott, mert tisztességet, betegbarát, hálapénzmentes egészségügyet szeretnének. Nos, mi is. Az MSZP nevében ezúton gratulálok a Magyar Orvosi Kamarának a döntéshez, Kincses Gyula elnök úrnak, és kívánok erőt és sikereket, és együttműködést ajánlok. Tisztelt Képviselőtársaim! Erre a három eseményre mi volt a Fidesz válasza? Hogy a klímatüntetés résztvevői csak hisztiznek. Kövér László elnök úr róluk azt mondta, hogy agymosottak, akik szerint ma a klímaváltozás a legfontosabb ügy a világban, retardáltak, akik amúgy sem akarnak iskolába járni, és a tüntetés jó alkalom az iskolából való lógásra. A pedagógustüntetés pedig a Fidesz szerint nem a pedagógusok, nem a tanulók és nem a szülők érdekeiről szól, hanem az csak egy ellenzéki megmozdulás, amelyet valami rejtélyes, ismeretlen hálózat finanszíroz azért, hogy végső soron elveszejtse Magyarországot. Képviselőtársaim, nehéz szavakat találni ezekre a reakciókra, csúnyát pedig mégsem akarok mondani. Pedig nem olyan bonyolult. Arról van szó, hogy az emberek rájöttek, hogy ha együtt, közösen kiállnak az érdekeikért, eredményt érhetnek el. A Fidesz pedig semmit nem tanult október 13-ából, semmit sem értenek a mai világból. Tisztelt Képviselőtársaim! Október 13-án rengeteg város és nagyváros szabadult ki a Fidesz fogságából, mert az emberek úgy döntöttek, hogy elég volt a Fidesz hatalmából. Ezeken a településeken élnünk kell a belénk vetett bizalommal, és élni is fogunk vele. Egy teljesen más hatalom- és államfelfogást, szociális modellt kell bemutatnunk. Megtehetjük az első lépést az esélyteremtő állam felé, mert meggyőződésem, hogy Magyarországon esélyteremtő államra van szükség. A szegénység, az egyenlőtlenségek növekedése és a lecsúszás veszélye kritikus szintet ért el. [[13.30]] Valódi esély pedig akkor lesz, ha korszerű oktatást, magas szintű egészségügyi ellátást és szociális biztonságot teremtünk mindenki számára. Pontosan tudjuk, hogy a hatalomtól anyagi függőségben lévők nem képesek megvédeni a demokráciát. A szabad településeken ezeken a problémákon már lehet segíteni. Ezeken a településeken érdemi lépéseket lehet tenni a klíma védelmében az épületek korszerűsítésével, a közösségi közlekedés átalakításával. Ezeken a településeken nem presztízsberuházásokra mennek majd el a források, hanem az emberek egészségébe, a gyermekeink oktatásába fogunk pénzt fektetni. Azok a gyerekek, akik most kezdik az iskolát, 2030 körül keresnek majd munkát, és sok-sok évtizeden keresztül dolgoznak majd. A tudomány és a technológiai fejlődés ütemét tekintve hatalmas változások jönnek. Lassan a fideszes képviselőtársaimnak is be kéne látni, hogy a politikusoknak nem az iskolában, hanem az iskolával van dolguk. Nem fényképezkedni kellene az iskolában, óvodába járni kampány idején, hanem megteremteni azokat a feltételeket, amelyek a gyermekeink számára biztosítják a XXI. századi tudást. És hiába a szájzártörvény, a sötétség kora véget ér, a tél után jön a tavasz, ’22-ben a szabad Magyarország. Köszönöm szépen.
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Több témát érintett a frakcióvezető úr. Engedje meg, hogy sorban reagáljak! Az elején azt említette, hogy torz a gazdasági szerkezet, ha jól idézem föl. Hát, 5 százalékkal nő a gazdaság az önök idejében volt olyan, hogy 7 százalékkal csökkent , miközben csökken az államadósság, és sorolhatnám azokat a mutatókat, amelyek sokkal jobbak az önök kormányzási idejéhez képest, s reményeink szerint ezt a magyar emberek a mindennapi életükben érzik is. Ami a környezet védelmét illeti: ön hiába próbálja meg az ellenkezőjét beállítani, de az a helyzet, hogy ha ön azt mondja, hogy a környezet védelme fontos, a klíma védelme fontos, akkor mi ebben egyetértünk. Csak a különbség a kettőnk között, a mi politikai közösségünk és az önöké között ott van, hogy milyen eszközökkel szeretnénk ezt elérni. Azt látjuk, hogy a baloldal a magyar családokra tenné a terheket. Mi nem ezen az állásponton vagyunk. Mi szeretnénk, ha Brüsszel biztosítana több forrást, egyébként meg azok a nagyvállalatok, amelyek elsősorban felelősek a kiemelt szennyezésért. Ami az oktatási kérdéseket illeti: a kormány megbecsüli a pedagógusokat. Elsőként a pedagógusok számára indult életpályamodell és béremelési program. 2010-hez képest 390 milliárddal költünk többet pedagógusbérekre, jövőre 17 ezer pedagógus fizetése emelkedik, a szakképzésben dolgozók bére júliustól 30 százalékkal nő, és zajlanak az egyeztetések az iskolaigazgatók béremelésével kapcsolatban. Ha vannak további bérigények, akkor a minisztérium nyitottan áll a további tárgyalásokhoz. Ezzel szemben önök elvettek egyhavi bért, több száz iskolát bezártak, az oktatásból pedig általánosságban véve kivonták a pénzt. Ami az egészségügyet illeti: 724 milliárd forinttal többet költünk egészségügyre, mint az önök idejében. 77 kórház újult meg, 54 rendelőintézet, és ha rajtunk múlik, akkor véghez visszük az „Egészséges Budapest” programot, benne egy új budapesti szuperkórházzal. Arra kérem önöket, hogy ne akadályozzák meg. Az orvosok, a szakorvosok bére 82 százalékkal nőtt 2010-hez képest, az egészségügyi szakdolgozók fizetése pedig eddig 77 százalékkal, ami tovább fog nőni 2022-ig. Önök 600 milliárdot vettek el az egészségügytől, 16 ezer aktív ágyat felszámoltak, és 6 ezer dolgozót tettek az utcára. Ön említette október 13-át. Ha valaki arra kíváncsi, hogy mire számíthat, ha az MSZP kormányoz, akkor nézze meg az elmúlt pár hét történéseit. Még meg sem száradt a tinta a választás utáni okmányokon, de máris beindult a gőzhenger. Ingatlanadót akarnak bevezetni, Zuglóban már meg is kezdték több adófajta emelését, dugódíjat akarnak bevezetni, korlátozni akarják a dízelautókat, megemelnék a kerületi parkolási díjakat és a fizetős parkolás időtartamát. De azért az első dolguk mindenekelőtt az volt, hogy a múlt minden emberének helyet csináljanak, és azzal a lendülettel meg is emeljék a bérüket. Még egy szó az egészségügyről. Volt önöknek egy meredek húzása a múlt héten: leszavazták az új budapesti szuperkórházat. Leszavazta Horváth Csaba, leszavazta Tüttő Katalin, és leszavazta Gy. Németh Erzsébet is. Azt is leszavazták, hogy a főváros 50 milliárdos többletforrást biztosítson az egészségügynek a kormányzati források mellé, mert a kormány ezeket biztosítja. [[Szabó Timea: Hol van az az 50 milliárd forint?]] Az ötletelés bezzeg megy a fizetős egészségügyről, miközben a forrásokat megvágnák. Nem jó irány ez. De nemcsak ebben lopakodik vissza a múlt, hanem a közpénzek kezelésében is. Nagyon tanulságos az, ami Kispesten történt, tisztelt frakcióvezető úr. Mint közismert, a helyi szocialista vezetők arról beszélgettek, hogy aki nem keres meg évi 100 millió forintot, az hülye. Egyértelműen utaltak továbbá korrupciós technikákra, visszaosztásokra és a kispesti polgármester érintettségére. A helyi vagyonkezelőre csak mister 40 százalékként hivatkoztak, és elmondták, hogy majd meg kell emelni a fizetését. S amikor erről az esetről kérdezték önöket, akkor önök azt mondták, hogy nincs is itt semmiféle látnivaló. És hogy tetézzék a botrányt, azt mondták, hogy nem ismerik fel őket sem a hangjuk, sem a kinézetük alapján, pedig a saját képviselőjükről van szó. De a múlt héten pár percre azért felismerték, olyannyira, hogy megduplázták a zűrös hírű vagyonkezelő fizetését. Megduplázták, pont úgy, ahogy a hangfelvételen beharangozták. Na, ennyit a baloldal erkölcsösségéről és a morális érzékükről. Abba már belenyugodtunk, hogy az MSZP semmit sem változik, de ha már nem változnak, legalább ne nézzék madárnak az embereket. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kocsis-Cake Olivio következik, a Párbeszéd képviselője. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A múlt héten Dömötör Csaba államtitkár úr idecitált egy álhírt, miszerint én közösen szeretném ünnepelni a szomszédos országokkal Trianont. Címeres naivitásról beszélt, az érzéketlenség kőbe vésett bizonyítékáról és blődségről. Egyfelől azért nehéz ilyen kioktatást elfogadni egy olyan párt képviselőitől, akik 1990-ben, amikor ebben a teremben megemlékezést tartottak Trianon miatt, akkor demonstratívan kivonultak az ülésteremből , másfelől ez egy dezinformáció volt, egy szándékosan rosszindulatú átértelmezése annak, amit én mondtam. Mert nem ezt mondtam. Ahogy azt a Magyar Állandó Értekezleten is elmondtam, a százéves évfordulóról közösen, az összes parlamenti párttal együtt, a külhoni magyarok képviselőivel együtt egységben, méltóságban kell megemlékeznünk. Viszont a szomszédos országokkal is érdemes egyeztetni, bevonni, tájékoztatni őket abból a célból, hogy ne legyen feszültség, ami a határon túli magyarokon csapódik le. Soha sehol nem mondtam mást, soha sehol nem beszéltem közös ünneplésről. Megjegyzem, nemcsak a szomszédos országoknak érdemes kifejteni az álláspontunkat, hanem az összes európai országnak és az összes nagyhatalomnak is, mert fontos, hogy megismerje a világ, mi történt Trianonban száz évvel ezelőtt, mi történt azóta, mi volt a sorsa a külhoni magyaroknak, és hogy van egy olyan ország, amely a saját népcsoportjával határos; ha az országhatártól megyünk több száz kilométert, még mindig magyarul beszélnek, és nem fogadják el a magyarok kisebbségi és emberi jogait. Ezt a történetet el kell mesélni mindenkinek, erről mindenkinek tudnia kell. Volt olyan viszont, aki tényleg közös megemlékezésről beszélt, és ez nem volt más, mint az önök pártjának az 5. számú párttagkönyv-tulajdonosa, az önök fő ideológusa, az önök fő megmondóembere, Bayer Zsolt. És az nem álhír, amit önök terjesztettek rólam, hanem az bizony tény, egy videó is van róla. A Partizán című műsorban 2017-ben a következőket mondta Bayer Zsolt: „Én lennék a világ legboldogabb embere, ha Trianon 100. évfordulóján, és még csak nem is Budapesten, hanem mondjuk a nagy trianoni kastélyban, ott Versailles-ban egy baromi nagy asztalnál ott ülne minden utódállam velünk együtt, és azt tudnánk mondani, hogy száz évvel ezelőtt történt valami, de mi, közép-európai nemzetek, akik egyébként együtt élünk több mint ezer éve egymással, mi most hitet teszünk amellett, hogy tiszteletben fogjuk tartani egymást, tiszteletben fogjuk tartani a másik nyelvét, kultúráját, vallását, hitét. Elfogadjuk azt, hogy dolgunk van egymással a következő ezer évben ugyanitt a Kárpát-medencében, és ha ezt elfogadjuk, akkor ez csak úgy fog menni, ha összekapaszkodunk.” Riporteri kérdés: „És egymást egyenlőnek feltételezzük?” Bayer Zsolt: „Természetesen. Ha lenne egy ilyen aktus a 100. évfordulón, én így kisimulnék lélekben.” Riporter: „Most lehet kérni a kamerák előtt önt, hogy ennek a képviselője vagy esetleg nagykövete legyen a kormány irányában?” Bayer Zsolt: „Semmi akadálya.” Hát, ízlelgessük ezt egy kicsit, fideszes képviselőtársaim, különösen Németh Szilárd, aki a múltkor jót kuncogott, amikor államtitkár úr az álhírt behozta ide. [[13.40]] Tehát még csak nem is Budapesten lenne a közös megemlékezés, hanem a trianoni kastélyban, ahol összekapaszkodnánk, és ennek majd a nagykövete lesz Bayer Zsolt. Hát, az én konszenzusos, párbeszédre épülő filozófiámnak azért ez egy kicsit sok. De semmiképpen nem mondanám, hogy érzéketlenség, blődség; azt főleg nem mondanám, amit Bayer Zsolt mondott rólam a műsorban, amit nem tudok idézni, mert különben megbüntetnek, olyan szitokszavakat használt. Azt viszont mondom: bagoly mondja verébnek, hogy nagyfejű. Államtitkár Úr! Ez így nagyon kínos, ezt így nehéz lesz kimagyarázni, de ebben önök mindig olyan jók, úgyhogy kíváncsian hallgatom majd, ahogy elhatárolódnak az 1990-es Fidesztől, és ahogy elhatárolódnak Bayer Zsolttól.
Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Azért először is szeretném a szerecsenmosdatás mellett a tényeket helyre rakni. Közös megemlékezésről beszélt a képviselő úr. [[Közbeszólások a Párbeszéd és a DK soraiból.]] Közös megemlékezésről beszélt a képviselő úr, és ez…
Kérem, mi oka van, hogy elvesztették a higgadtságukat ilyen hamar? A második mondatnál tart az államtitkár úr. [[Nagy zaj az ellenzéki padsorokban.]] De a tizenkettedik mondatot is kénytelenek lennének csöndben végighallgatni a házszabály szerint vagy annak szellemében. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Közös megemlékezésről beszéltek, ez elhangzott. Aminek ön tagadja a létezését, az elhangzott az ön szájából.Egyébként a múlt héten azt is mondta az interpellációra adott válaszul, hogy ön nem kapott tájékoztatást arról a Magyar Állandó Értekezleten, hogy a Trianon-emlékévet hogyan szeretné a kormány megünnepelni. Ez sem igaz. Én ott voltam. Két órán keresztül ült ott képviselő úr is, velem egy teremben, és a miniszterelnök ezzel összefüggő tájékoztatóját hallottuk. Ha nem emlékszik arra, hogy mi hangzott el, akkor kérdezze meg a párttársait, illetve az ellenzéki oldalon a többi frakció képviselőit, legalább azokat, akik ott voltak. Volt ott más ellenzéki frakcióból képviselő, ők is el tudják mondani, hogy milyen tájékoztatás hangzott el, hogy hogyan szeretnénk a nemzeti összetartozás évévé tenni a következő évet, amely a magyar-magyar összetartozásról szólna határon innen és határon túl is. Tehát e tekintetben sem mondott ön igazat. A másik pedig. Ugye, ha már azt kezdjük el boncolgatni, hogy melyek voltak azok a parlamenti képviselettel rendelkező frakciók, amelyek képviseltették magukat a MÁÉRT-en, akkor találhatunk olyan parlamenti képviselőcsoporttal rendelkező frakciót, amelyik nem volt ott. Találhattunk olyan politikai pártot is, országos jelentőségű pártról van szó, amely szintén nem képviseltette magát a határon túliakkal kapcsolatos legfontosabb fórumon. És tudja-e, képviselő úr, hogy ezekkel a pártokkal melyik párt van szövetségben? Az ön pártja. Azokkal a pártokkal, amelyek megtagadták a határon túli magyarokat, amelyek 2004-ben a szavazáson az ellen szavaztak, hogy a nemzetegyesítés bekövetkezzen, amelyek 2010 óta folyamatosan tagadják azt a konszenzust, ami itt a többi ellenzéki párt és a kormánypártok között kialakult. Azokkal a pártokkal ön van szövetségben. Az egyik egy parlamenti párt, a vezetője Gyurcsány Ferenc volt miniszterelnök, akinek az ország 2002 és 2010 közötti gazdasági, kulturális és politikai összeomlását köszönhetjük. A másik pedig a Momentum, akik azzal tették fel magukat a politikai térképre, annak ellenére, hogy a parlamentben nem képviseltetik magukat, hogy miközben Szlovákiában és Erdélyben, pontosabban Romániában van határon túli magyar jelölt is, ők egy szlovák és egy román politikus, illetőleg politikai párt mellett kampányoltak. Miközben a határon túliak, mind a szlovákiai, a felvidéki magyarság, mind az erdélyi magyarság egyértelműen kiáll azon politikai párt mellett, amely egyedül a magyarokat képviseli. Es ahogy a MÁÉRT-en is elhangzott, a magyar képviseletnek pont az a lényege, hogy a magyar, etnikai magyar pártokat támogatjuk azért, mert ez az egyetlen fórum és ez az egyetlen megoldás, ami képes biztosítani azt, hogy a határon túli magyaroknak méltó képviselete legyen a Trianon utáni országukban. Ön említette az Európai Uniót. Megint az Európai Unióra úgy hivatkozik képviselő úr, mint az egyetlen fórumra, amely képes a határon túli magyarok jogait biztosítani. Hát, arról kell tájékoztatnom, képviselő úr a múltkori felszólásában és az interneten is beszélt erről , hogy az Európai Unió sajnos, mi sajnáljuk a legjobban, jelen pillanatban nem az a fórum, ami a határon túliak és a nemzeti kisebbségek jogait képes biztosítani vagy egyáltalán megfelelő jogvédelmi szintet előhozni. Úgyhogy arra szeretném kérni önöket, ha van lehetőségük, hogy e tekintetben Brüsszel változtasson, akkor inkább arra használják a lobbierejüket és a politikai befolyásukat, hogy az Európai Unió ne a bevándorlókat támogassa, ne azokat az álcivil szervezeteket támogassa, amelyek a bevándorlással foglalkoznak, hanem azokat a civil szervezeteket, valódi civil szervezeteket, amelyek a nemzeti kisebbségek védelmét jelentik. Arra kérem végezetül, képviselő úr, hogy gondolja meg ön és az ön pártja is, hogy szeretnee továbbra is egy olyan politikai szövetségben lenni azokkal a pártokkal, amelyek nem támogatják a nemzeti összetartozás ügyét. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a Jobbik részéről Jakab Péter következik. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A leghosszabb út is egyetlen lépéssel kezdődik. Tisztelt fideszes képviselőtársak, önök a sokadik lépésnél járnak a rezsimépítés útján, de ezen az úton önök el fognak bukni.Önök első lépésként bedarálták Magyarországon a törvényhozást. Elérték azt, hogy úgy ülnek kétharmaddal a parlamentben, hogy egyébként a magyar emberek többsége nem is a Fideszre szavazott. Aztán elérték azt, hogy bedarálják a végrehajtást, hiszen bár kormányon vannak, valójában nem kormányoznak, csak megpróbálnak hatalmon maradni. Aztán bedarálták az igazságszolgáltatást; ugye, ezért vannak még szabadlábon. Aztán bedarálták a médiát, olyan propagandával hülyítve az embereket, hogy Sorosnak van egy veszélyes terve, és még sorolhatnám, nem teszem, ezt ismerjük. Aztán, képviselőtársak, jött egy önkormányzati választás, ahol önök kaptak egy bődületes nagy pofont a magyar választóktól, és kiderült az, hogy bár önök bedarálták ezt a négy hatalmi ágat, ennek ellenére a magyar társadalom immunrendszere még mindig jóval erősebb, mint a Fidesz-vírus. Éppen ezért most elérkezettnek látták az időt, hogy bedarálják az ötödik hatalmi ágat. Tudják, mi az, képviselőtársak? Itt Németh Szilárdra nézek. Nem, nem tudja. Ez ugyanis a gondolkodás. A tudás. Képviselőtársak! Az önkormányzati választáson világossá vált, hogy bizony-bizony a magyar embereknek is van egy veszélyes tervük, méghozzá az, hogy gondolkodnak. Gondolkodnak, és nem lehet őket meghülyíteni holmi kormánypropagandával, mert a gondolkodó embernek nem kormányzati hazugságra van szüksége, hanem kormányzati teljesítményre. Növekvő bérekre, minőségi egészségügyre, modern oktatásra. De miután kormányzati teljesítmény nincs, ezért most önök bedarálják a gondolkodást, már csak azért is, mert önök szerint a gyártósor mellett amúgy sem tudásra van szükség, csak tűrésre. Tűrni a 12 órás műszakot, tűrni a megalázó béreket, tűrni a rossz munkakörülményeket. És önök szerint a magyar oktatási rendszernek pusztán annyi a dolga, hogy erre felkészítse a gyermekeinket. Felkészítse őket arra, hogy tűrjenek, és legyenek majd jó rabszolgái az önök stratégiai partnereinek, a multiknak. Nézzük, hogyan teszik ezt! Ugye, hatéves korban belökik a gyereket az iskolapadba, akkor is, ha még nem iskolaérett. Ugye, fogy a magyar, fogy a rabszolga, fokozni kell az utánpótlás-nevelést. Beterelik a gyermekeket 40 fős osztályokba, ahol hullafáradt tanároktól megkapják a tananyagot, reggel 8-tól délután 3-ig vagy éppen 4-ig, utána a gyerek hazamegy felkészülni másnapra. Megjegyzem, itt már le is tudta a 12 órás műszakot, hogy utána aztán hullafáradtan lefeküdjön, holnap pedig kezdheti az egészet elölről. És ez egészen addig így megy, képviselőtársak, amíg a gyermek úgy nem érzi, hogy igen, felkészült a rabszolgalétre. Ha tíz év múlva felkészült, akkor 16 éves korában már mehet is a gyártósor mellé robotolni. Csak, mivel ez nem jövőkép egy magyar fiatal számára, ezért inkább elmenekülnek külföldre, képviselőtársak. Önök ezt várják el a magyar fiataloktól. Mi pedig azt gondoljuk, hogy nem erre van szükségük, hanem tudásra van szükségük, minőségi tudásra. Képviselőtársak! Ma az oktatás rendszeréből több ezer pedagógus hiányzik. Ha csak a béreket nézzük, akkor már egy román tanár is 30 ezer forinttal többet keres, mint a magyar kollégája. Az oktatási rendszerünk a végét járja, és erre önök mit csinálnak? Kitalálják, hogy öt éven belül lőjünk magyar űrhajóst a magyar égre. Hát, az agyam eldobom, képviselőtársaim! Mondjuk, ha még Viktort meg Lölőkét akarnák föld körüli pályára állítani, egy ország tapsolna. De hogy önök akkor akarják meghódítani a világűrt, amikor nincs orvos a kórházakban, nincs tanár az iskolában, nincs szakmunkás az építkezéseken?! Hát, nézzenek már tükörbe! Ha holdbéli tájat akarnak, én elviszem önöket Borsodba, ingyen mutatok. [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] De mielőtt még meg akarnák hódítani a világűrt, könyörgöm, szálljanak le a földre, és lássák a valóságot! Persze, nyilván látják önök a valóságot. Nyilván tudják önök, hogy mi kell a minőségi oktatáshoz, ezért menekítik egyébként a saját gyermekeiket nemzetközi magániskolákba, amelyeket 300 milliókkal támogat meg a magyar állam. [[13.50]] Eközben meg az állami iskolákban rohad a vécé, omlik a vakolat, és hullafáradtak a tanárok. Önök a saját gyermekeiknek minőségi oktatást akarnak, a csórónak meg maradjon a negyvenfős osztály, meg az omló vakolat, meg a fáradt tanár? Mi nem ilyen oktatást szeretnénk, képviselőtársak, hanem olyat, ahol nemcsak a gazdag, de a szegény is hozzáfér a minőségi tudáshoz, ahol a diákok és a tanárok terhei csökkennek, a bérek pedig emelkednek, ahol nem a hatéves gyermeket igazítjuk a törvényekhez, hanem a törvényt igazítjuk a gyermekeinkhez azért, hogy kiegyensúlyozott felnőttekké váljanak egy reményeim szerint egyszer majd kiegyensúlyozottá és szabaddá váló Magyarországon. Képviselőtársak, a leghosszabb út is egyetlen lépéssel kezdődik. Azok a pedagógus kollégák, akik hétvégén tüntettek itt, a Kossuth téren, ők a sokadik lépést teszik meg a gyermekeinkért és ezért az országért. Köszönet nekik ezért. Most már csak azt szeretném tudni, hogy önök mikor teszik meg az első lépést ezért az országért, mert már nagyon várjuk, főleg a lelépést. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Orbán Balázs államtitkár úr következik ismét. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Kezdeném azokkal az elemekkel, amelyekben egyetértés van közöttünk. Ugye, ön azt említette a felszólalásában, hogy a magyar emberek gondolkodnak, és úgy szavaztak október 13-án, illetve a megelőző választásokon, hogy gondolkodtak, amikor leadták a szavazatukat. Jelzem, hogy ebben egyetértünk. Ebből következett az, hogy például az európai parlamenti választásokon, ahol a Jobbik még mert egyedül elindulni, ott 6 százalékot kapott. Hat százalékot kapott, miközben egy évvel ezelőtt 20 százalék körüli volt a Jobbik támogatottsága; tehát e tekintetben egyetértés van közöttünk.Az oktatáspolitika kapcsán elhangzott kérdésével kapcsolatban Rétvári államtitkár úr e tekintetben már elég részletesen tájékoztatta az Országgyűlést. Egypár adatot én is elmondanék önöknek. 2020-ban 645 milliárd forinttal több jut az oktatásba, mint 2010-ben, és 60 milliárddal több, mint 2019-ben, így Magyarország az európai átlag felett majdnem a GDP 5 százalékát költi az ágazatban. Az elmúlt 30 évben nem volt olyan volumenű iskolafejlesztés, mint most, a tanárok fizetése pedig átlagosan 50 százalékkal emelkedett. Azt gondoljuk, mindez élesen szembeállítható a 2010 előtti oktatáspolitika kudarcával, ekkor ugyanis óriási különbségek voltak az iskolák között, az ön által is említett kistelepüléseken teljesen ellehetetlenült az oktatás. Az iskolák korábbi fenntartói, így az önkormányzatok eladósodtak a nem megfelelő gazdasági teljesítmény és a kormányzati kizsigerelés következtében, így 1300 milliárd forintnyi adósságot kellett átvállalni az önkormányzatoktól. Gondolom, abban nincs vita köztünk, hogy ha az iskolák fenntartói el vannak adósodva, akkor az iskolák is el vannak adósodva, sőt mi több, 2010 előtt csődközeli helyzetben is voltak. Nem kevesebb, mint 381 helyen szűnt meg az oktatási tevékenység 2010 előtt az országban. S hogy ez miért fontos? Azért fontos, mert ezért egy olyan kormány volt felelős, amelyekkel önök most politikai szövetségben repülnek, együtt indulnak a választásokon, és ezeket a szép eredményeket amelyeket az előbb soroltam ebben a szövetségben sikerül önöknek elérniük. Ezzel szemben nekünk ugyan sok tennivalónk van az oktatáspolitika területén is, de sikerült javítanunk az oktatás versenyképességét. Ahogy említettem, 50 százalékos béremelést sikerült végrehajtani, és a kabinet nyitott arra, hogy a következő években további béremelés is történjen. 800 helyszínen tehát az ön által említett kistelepüléseken is mintegy 276 milliárd forint értékű oktatási beruházás és felújítás van folyamatban. Ebből következően 625 iskolában valósulhat meg valamilyen fejlesztés és bővítés. Itt a Ház előtt szóba került már a bölcsődei férőhelyek kérdése is. Most már 51 ezer bölcsődei férőhely van az országban, ami a 2010-es adatokhoz képest mintegy másfélszeres növekedést jelent, és a kormány ígéretet tett arra, hogy 2020-ig 60 ezerre, 2022-ig pedig ezeket a férőhelyeket 70 ezerre bővítjük. Hároméves kortól ezzel párhuzamosan ahogy ez is szintén szóba került kötelezővé vált az óvodai nevelés, hogy az kellőképpen felkészítsen az olyan kistelepüléseken is az iskolára, amiket ön még egyszer említett. Bevezettük a mindennapos testnevelést, az iskolafejlesztési program keretében 47 új tornaterem és 51 tanuszoda épült. Több mint 1 millió gyermek kap ingyenes tankönyvet az 1-9. évfolyamon, a többi évfolyamon pedig a rászorulók kapják meg ingyen a tankönyvet. Ezt a programot is 2020-tól tovább bővítjük, minden alap- és középfokú képzésben részt vevő tanuló ingyenes tankönyvet kap. Háromszorosára emeltük a gyermekétkeztetésre fordított kiadásokat, most már, hála a Jóistennek, nagyjából 82 milliárd forint jut erre a célra. Soha nem látott digitális fejlesztés zajlik az iskolákban, a 2008-as tanévkezdés előtt 45 ezer laptop és 24 ezer tablet került az iskolákba. Tehát még egyszer mondom, sok tennivalónk van még. Természetesen az oktatásba tett minden befektetés a jövőbe tett befektetésnek minősül, így a kormány kiemelt prioritásként tekint erre a területre. De azt mondhatjuk, hogy az elmúlt években sikerült előrelépnünk, és az is látszik, hogy az a politikai konstrukció és az a politikai szövetségi rendszer, amelyekben önök indulnak és mozognak, nem szolgálja a magyar oktatás fejlődését. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP részéről Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ma kezdődik Madridban a 25. klímacsúcs. A tét nagy, az ENSZ környezeti programja, a UNEP néhány nappal ezelőtt jelentette meg a legújabb, legfrissebb jelentését, amelynek az az üzenete, hogy az emberiség elveszítette a klímaváltozás elleni küzdelmet. Gondolom, átérzik ennek a jelentőségét. Emlékeztetőül: 2015-ben a párizsi klímacsúcson arról született megállapodás, hogy a hőmérséklet-emelkedést 2 Celsius-fokon belül tartjuk az ipari forradalom előtti időszakhoz képest, de a kívánatos cél a másfél Celsius-fok.Mi történt azóta? Lényegében semmi. Minden ugyanúgy megy tovább, mintha nem lett volna ez a klímacsúcs. Múlt évben a szén-dioxid-kibocsátás csúcsot döntött. A UNEP most közzétett jelentése szerint 2030-ig évente 7,6 százalékkal kellene csökkenteni a szén-dioxid-kibocsátást, ha szeretnénk elérni a párizsi klímacélkitűzést. Azt kell látnunk, tisztelt képviselőtársaim, hogy Magyarországon is a kitűzött célokkal ellentétes folyamatok zajlanak. Szó sincs már szén-dioxid-csökkentésről. Bár a kormány azt kommunikálja, hogy klímabajnokok vagyunk, de 2014-től évente több mint 5 százalékkal nő Magyarországon a szén-dioxid-kibocsátás. Hát, hogy ebből hogyan lesz majd 7,6 százalékos csökkenés, azt gondolom, sehogy, és semmi nem fog megvalósulni, ha a kormányon múlik. Engedjék meg, hogy üdvözöljem itt az Országházban az Európai Parlament strasbourgi döntését, mellyel kihirdették, megállapították a klímavészhelyzetet, és azt, hogy környezeti válság, környezeti vészhelyzet van. Gratulálok az Európai Parlament kormánypárti képviselőinek is, akik bátrak voltak, és meg merték szavazni ezt a határozati javaslatot annak ellenére, hogy a kormány itt, a magyar Országgyűlésben ezt nem engedi. A ma kezdődött madridi klímacsúcson az Európai Unió azt fogja képviselni, hogy 2030-ig 55 százalékos szén-dioxid-csökkentést kell elérni, és 2050-re karbonsemlegessé kell tenni az Európai Uniót. És mit mondunk mi? Mit mond a magyar kormány? A magyar kormány azt mondja, hogy megelégedhetünk a 40 százalékos csökkentéssel. Én azt gondolom, hogy ez elfogadhatatlan, hiszen Magyarország különösen kitett az éghajlatváltozás következményeinek. Múlt héten a Fenntartható fejlődés bizottsága ülésén több, klímavészhelyzet kihirdetésével kapcsolatos határozati javaslat volt. Az ülésre meghívtam miniszterelnök urat, és meghívtam Karácsony Gergely főpolgármester urat is. A miniszterelnök urat meghívtam, mert itt, a plenárison nem folytathatunk érdemi vitát erről a kérdésről. Azt gondoltam, hogy a bizottság jó alkalom arra, hogy ezeket a kérdéseket ott együtt megvitassuk. Nem ért meglepetésként, a miniszterelnök úr nem jött el; Karácsony Gergely főpolgármester eljött, és tájékoztatta a bizottságot a tervezett lépésekről. Gondolom, senkit nem ér meglepetésként, hogy hogyan döntött a Fenntartható fejlődés bizottsága a klímavészhelyzetes határozati javaslatok tárgysorozatba vételéről: egyhangúlag leszavazták, még csak nem is tartózkodtak. [[14.00]] Pedig a határozati javaslatok sok fontos és jó lépést tartalmaztak. Az LMP első alkalommal május elején nyújtotta be a klímavészhelyzet kihirdetésére vonatkozó határozati javaslatát, és ha önök engedték volna, hogy ez napirendre kerüljön és hogy elfogadjuk, akkor ma Magyarországnak nagy valószínűséggel lenne klímatörvényre. Egyre nagyobb lemaradásban vagyunk, az Európai Bizottság is bejelentette, hogy klímatörvényt fog kidolgozni, mint ahogy Németországban a közelmúltban fogadták el Németország klímatörvényét, pedig nem olyan régen kezdték el. Erre nagy szükség lenne, mert a törvény erejével kellene a célokat kitűzni, hozzárendelni az eszközöket és a forrásokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Nincs több időnk. Nem érünk rá arra, hogy a kormány kettős beszédet folytasson, hogy van éghajlatváltozás, vagy nincs éghajlatváltozás. Az üres beszéd és az eldugott konzultációk ideje lejárt. Cselekedni kell, és az emberek és a fiatalok cselekedni akarnak. Az LMP ezért kezdeményezett a héten zöld-népszavazást. Lehetőséget akarunk adni az embereknek, hogy döntsenek a jövőjükről, mert a jövő vagy zöld lesz, vagy nem lesz. Köszönöm a figyelmet.
Schanda Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Az a helyzet, hogy egyetértek, és egyetértünk önnel abban, hogy a teremtett világnak a védelme, a környezeti örökségünknek a megóvása és a klímaváltozás elleni teendők fontos ügyek. Méghozzá annyira fontosak, hogy álláspontunk szerint ennek pártpolitika felett álló, nemzeti érdekként kéne megjelennie, hiszen itt a saját gyerekeink jövőjéről van szó. Éppen ezért végre vége lehetne annak az időszaknak, amikor úgy érzik, hogy politikai célra bármilyen témát kisajátíthatnak, így például a klímavédelem témakörét is.Az a kérésem, tisztelt képviselő asszony, hogy ne essenek kétségbe attól, hogy több mint 200 ezren töltötték ki a kormány által közzétett kérdőívet. [[Ungár Péter: A kormányzati kommunikáció újabb sikere?]] Ezzel pedig az utolsó szalmaszálat is elveszítik, amibe kapaszkodni tudnak. Az a helyzet, hogy önöknek nincsen koncepciójuk a teremtett világ, a környezeti örökségünk védelméről, a reális és megvalósítható forgatókönyvekről. [[Ungár Péter: Zárják be a Mátrai Erőművet!]] Tisztelt Képviselő Asszony! Az a nagy tervcunami, amit a hét végén a balliberális ellenzék a közvéleményre zúdított, azt jelenti, hogy csak futni tudnak az események után. De most már nem az ígérgetés, hanem sokkal inkább a cselekvés ideje következett önöknél is, és ez újra rávilágít egyébként az összefogás hamisságára. Mert nincs önök között egyetértés, mindenki csak és kizárólag a saját ügyére, a saját túlélésére fókuszál. A nagy összefogás hirtelen semmivé lett, egymásra licitálva próbálnak maguknak támogatottságot szerezni, és mindezt csak és kizárólag politikai túlélésük érdekében teszik. [[Ungár Péter: Ez egy parlamenti demokráciában újszerű…]] Nézzük meg például, hogy mi történt Budapesten a nagy kampányígéretként beharangozott klímavészhelyzet kihirdetését követően! Eddig egy dolgot látunk, létrehoztak egy új pozíciót, a klímavédelemért felelős főpolgármester-helyettesi pozíciót: Dorosz Dávidnak 1,3 millió forintos fizetést és autót adtak. A további konkrétumokat is izgatottan várjuk. [[Ungár Péter: Te mit szavaztál meg, kinek?]] És azt is gondoljuk, hogy mindenkinek jogában áll javaslatokat tenni, online egyeztetést kezdeményezni, aláírásokat gyűjteni, mi mindenkivel készen állunk a párbeszédre, aki a magyar emberek érdekei érdekében cselekszik. Tisztelt Képviselő Asszony! Az önök által nóvumnak gondolt intézkedésekben semmiféle újdonság nincsen, önök ugyanazt szajkózzák folyamatosan, és titokban, valljuk be, hogy a kormányról puskáznak. [[Ungár Péter: Úristen! Derültség az LMP soraiban.]] Ugyanis az önök által javasolt intézkedések nagy részét, amelyek józan ésszel, a magyar gazdaság fenntarthatóságával megvalósíthatóak, már meghozta a kormány, és továbbra is azon dolgozunk, hogy Magyarország, a magyar családok és a magyar gazdaság nyertesei lehessenek a klímaváltozás következtében megváltozó folyamatoknak. Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány önökkel ellentétben cselekszik. Ahogy önök próbálják kezelni ezt a kérdést, az arról tesz tanúbizonyságot, hogy igazából nem is érdekli önöket a téma, kizárólag a politikai haszon. Emlékeznek még, mi történt itt az Országgyűlésben csaknem napra pontosan egy évvel ezelőtt? Persze, hogy emlékeznek: magatartásukkal, viselkedésükkel zavarták és megpróbálták megakadályozni a tisztelt Ház munkáját. És arra emlékeznek, hogy szintén egy évvel ezelőtt ebben az időszakban volt egy önök által indítványozott klímavédelmi vitanap? Erre valószínűleg kevésbé emlékeznek, hiszen nem voltak itt. Nem jelentek meg az önök által kezdeményezett vitanapon, ellentétben a kormánnyal és a Fidesz-KDNP képviselőivel. Az a helyzet, tisztelt képviselő asszony, hogy Magyarországnak határozott klímavédelmi céljai, akcióterve és hozzárendelt forrásai vannak. Az eddigi intézkedéseknek köszönhetően pedig a kibocsátás csökkentése tekintetében kifejezetten jó eredményeket értünk el. Az ország üvegházhatásúgáz-kibocsátása ’90 óta harmadával csökkent, és ezzel uniós összevetésben a 9. helyen állunk. [[Ungár Péter: Nőtt a szén-dioxid-kibocsátás!]] A klímasemleges energia termelése tekintetében ma már Magyarország jobban teljesít, mint az Európai Unió legtöbb országa. Egyebek mellett Ausztria, Ciprus, Írország, Málta, Portugália és Spanyolország nemhogy csökkentette volna, hanem növelte az üvegházhatásúgáz-kibocsátást az elmúlt években. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a KDNP részéről Simicskó István képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az egészség nagy érték, az egészséget meghatározó tényezők közül számos kutatás alátámasztja mindazt, hogy elsősorban a genetika mintegy 20 százalékban, a környezeti hatások körülbelül szintén 20 százalékban, az életmód 45-50 százalékban, valamint az egészségügyi intézmények ellátási színvonala 10-15 százalékban határozza meg az emberek egészségét. A kormány mind az egészséges életmód, mind az egészségügyi intézmények vonatkozásában számos programot indított el a prevenció, a megelőzés, a sportolás, a mindennapos testnevelés bevezetése mellett az egészségügyi intézmények, kórházak fejlesztésére vonatkozóan is. 2026-ig az „Egészséges Budapestért” program vonatkozásában Budapest mintegy négy centrumkórházat kíván megvalósítani, 11 gyógyintézetet, 13 társkórházat és 32 szakrendelő-beruházást szeretne támogatni, és kíván támogatni, mintegy 700 milliárd forintos értékben. Kiváló program mindez, az emberekről szól, az emberek egészségéről szól, az egészség megőrzéséről szól. Ennek ellenére számos kritikát kaptunk az elmúlt években, hogy még többet kellene költenünk az egészségügyre. Bár, én megmondom őszintén, emlékszem még 2006-ra, amikor önök, az önök által alkotott kormány 5 ezer egészségügyi dolgozót bocsátott el a magyar egészségügyből ennyit a hitelességről és a kritikákról. Nyilván az októberi önkormányzati választásokon önök ennek ellenére lehetőséget kaptak számos helyen, számos kerületben, számos városban, így Budapesten is önök adják most a főpolgármester személyét. Megmondom őszintén, hogy ami az elmúlt hetekben, hónapokban történt, nagyon nehezen követhető. Az eddigi új fővárosi vezetés részéről mindenképpen az elhangzott nyilatkozatok, akár a klímavédelem, klímavészhelyzet kapcsán azt látom, hogy még a hóhelyzetet sem tudják megoldani. Atlétikai világbajnokság rendezése kapcsán a centrumkórházak, az egészségügyi intézmények kapcsán számos különböző nyilatkozat hangzott el. Katona József Bánk bán című művéből, ezen nyilatkozatokat hallgatva, a II. András egykori feleségével, Gertrudisszal szembeni merénylet előkészülete során elhangzott mondat jut eszembe: „A királynőt megölni nem kell félnetek jó lesz ha mindenki egyetért én nem ellenzem.” Valahogy kicsit ilyen Karácsony Gergő-s mondat ez, azt hiszem, hogy érdemes ezen elgondolkodniuk. Érdemes nyíltan színt vallaniuk ebben a kérdéskörben is. Azért mondom ezt, mert a múlt héten, szerdán a Fővárosi Közgyűlés hozott egy döntést. Ez a döntés nyilván megszavazásra került az önök döntésének köszönhetően, az önök által odadelegált, közgyűlésben lévő ellenzéki polgármesterek vonatkozásában. Ez a döntés arról szólt, hogy nem támogatják a dél-budai centrumkórház megépítését és beruházását, és nem kívánnak hozzájárulni az egészségügyi fejlesztésekhez, ezek finanszírozásához sem. [[Varju László: Hazudsz!]] Sőt, leszavazták a Fidesz két módosító javaslatát is, amely a szuperkórház felépítéséről szólt, és 10 milliárdos évenkénti fővárosi hozzájárulást nyújtott volna az egészségügyi intézmények korszerűsítésére. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Miért nem 20-at?]] Majd igen sajátos dolog történt, mondom ezt újbudaiként: egy nappal később Újbudán önkormányzati képviselő-testületi ülés volt, majd ott az önök DK-s polgármestere hozatott egy határozatot, amely pedig a támogatásáról szólt. [[14.10]] Tehát nem is meg igen is egészen sajátos és érdekes dilemma mindez. Azt hiszem, KDNP-s politikusként nyugodtan mondhatom, hogy fontos az elvi politizálás, önöknél is fontos kellene hogy legyen. Van elvi politikus, és van pragmatikus politikus, de ez mindent felülír, ahogy most az önök képviselői döntöttek ebben a kérdéskörben. Van egy népies mondás, és ez a mondás úgy szól, hogy: szilárd és hajlíthatatlan elveim vannak, ezek közül az első az, hogy mindig rugalmasnak kell lennem. Na, de ennyire, tisztelt képviselőtársaim? Azért ez a rugalmasság már több, ezt nem várják el az emberek önöktől. Igenis, azt várják el az újbudai emberek is és mindenki, hogy őszintén mondják meg, mit szeretnének a fővárosi fejlesztések vonatkozásában; az újbudai emberek jogosan várják el erre a kérdésre az egyértelmű választ. Bízom benne, hogy előbb-utóbb színt vallanak, bízom benne, hogy a kormány programját, amely a magyar emberek egészségének a megőrzéséről szól, az új szuperkórházak megépítéséről szól, támogatni fogják, hiszen támogatni kell mindenkinek, mert a magyar emberek egészsége, egészségmegőrzése nem lehet vita tárgya. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra ismét Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, az önkormányzati választások óta, ha valaki természetes, józan ésszel gondolkodik, akkor nem tudja felfogni, hogy mi történhetett a fővárosi baloldali politikusokkal itt a parlamentben is meg a Fővárosi Közgyűlésben meg olykor a XI. kerületben, ugyanis ellenzik a dél-budai szuperkórház építését. Mi kell ahhoz, hogy egy politikus, aki egy kerületért vagy a fővárosért felel, a fővárosi, kerületi emberek boldogságáért felel, egészségéért felel, egy százszázalékos kormányzati beruházásban felépülő, XXI. századi kórházra nemet mondjon? Hányszor beszéltünk már itt is, a parlamentben és máshol is arról, hogy más országokban, ahol egy teljesen új kórház jön létre, az lehet a legkorszerűbb ellátás, hiszen az egész épületet, megközelíthetőséggel, mentőállomással, heliporttal, betegutakkal, a különböző részeknek az összekapcsolásával vagy elválasztásával már úgy hozzák létre, hogy az a mai, modern korbeli egészségügyi ellátásnak a legmagasabb színvonalát tudja biztosítani. És amikor a kormány elköteleződik emellett, amikor évek óta minden egyes költségvetési törvényben elfogadjuk, amelyet ez az Országgyűlés elfogad, hogy egyik évben 30, a másik évben 40 milliárd forintot az „Egészséges Budapest” programra és ezen belül ennek a Magyarország számára a legújabb és legkorszerűbb kórháznak az előkészítésére, tervezésére fordítunk, akkor hirtelen egy önkormányzati választás után, semmifajta hatástanulmánnyal, átlátható konzultációval nem rendelkezve amit előtte minden döntésükhöz hirdettek, hanem egyszerűen ezek nélkül, tehát nyilvánvalóan nincsen se egyeztetés, se hatástanulmány , politikai döntést hozva, egy száz százalékban kormányzati beruházást fővárosi politikusok és ellenzéki politikusok, egy egészségügyi szuperkórház-fejlesztést elkezdenek ellenezni, és a Fővárosi Közgyűlésben ellene is szavaznak, a „nem” gombot nyomják meg. Nem segítik, nem hozzátesznek még valamit a saját tudásukból, hanem akadályokat gördítenek az elé, hogy a kormány ebből a 700 milliárd forintos „Egészséges Budapest” programból egy új szuperkórházat építsen, amely a budapestieknek is, de nyilvánvalóan a Dél-Buda környékén elhelyezkedő egyéb agglomerációs települések számára is pozitívumot jelent, hiszen onnan is a betegeket adott esetben, ha szükséges, ebbe a szuperkórházba vinnék, és azt mondhatjuk, közel másfél millió embernek az ellátásában nagyon pozitív fejlemény lenne. Azt hiszem, minden budapestit hidegzuhanyként ért, hogy a megválasztott fővárosi közgyűlési tagok nem támogatják ennek a szuperkórháznak a fejlesztését, tisztelt képviselő úr. Pedig az elmúlt években 91 kórházat sikerült felújítanunk, 54 rendelőintézetet sikerült felújítanunk, 107 mentőállomást, emellett építettünk 23 teljesen új rendelőintézetet, és építettünk 34 teljesen új és a legkorszerűbb igényeknek megfelelő mentőállomást Magyarországon, és mindemellett vettünk 800 teljesen új mentőautót. De nyilván minden településen, ahol korábban kórházfejlesztés volt, új mentőállomás lett, új rendelőintézet lett, ezek a települések örültek ennek, és ahol tudták, segítették, nem pedig gáncsolták ezeket a fejlesztéseket. Itt, Budapesten is az elmúlt esztendőben olyan új diagnosztikai gépek kerültek beszerzésre, amelyek 10 százalékkal növelték Budapest diagnosztikai kapacitását, hogy meg lehessen pontosan állapítani, ki milyen betegségben szenved, és minél hamarabb el lehessen kezdeni gyógyítani, ez a várólistákat is tovább tudja csökkenteni. Eddig is elég jelentős volt a várólista-csökkentésben a kormány előrelépése, de ezzel most a diagnosztikában is nagyon nagyot tudunk előrelépni. Ha megnézik az „Egészséges Budapest” programot, járóbeteg-ellátásra, ami teljes mértékben az önkormányzatok feladata lenne, 58,6 milliárd forintot tartalmaz. 58,6 milliárd forint van az „Egészséges Budapest” programban forrásként lekövetve arra, ami nem kormányzati feladat, mert nem kórházépítés, nem fekvőbeteg-ellátás, hanem az önkormányzatoknak kellene ezt garantálnia, az önkormányzati bevételeikből kellene ezt kitermelni, de azt mondja a kormány, hogy itt, Budapesten is jóval magasabb értékben, 58,6 milliárd forintos értékben vállal fejlesztési forrásokat úgy, hogy a törvény szerint nulla forintot kellene vállalnia. Mivel fontosak a kormány számára a budapesti emberek és a budapesti emberek egészsége is, ezért vállalta, hogy 32 helyen nem önkormányzati forrásból, ahogy azt a törvény előírná, hanem kormányzati forrásból tudjuk fejleszteni a járóbeteg-ellátást, és ez így van Budapest környékén is: ha csak a saját körzetemet nézem, a települések több mint 50 százalékában, 34 településből 18 településen az alapellátást is nem helyi forrásból, hanem kormányzati forrásból, az „Egészséges Budapest” programból, a „Magyar falu” programból és más kormányzati forrásokból lehet fedezni. Tehát a kormány a saját felelősségi körén kívül is újabb és újabb vállalásokat tett Budapesten és a közép-magyarországi régióban [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és ezért ért mindenkit hidegzuhanyként a hír, hogy ezt a kerületért vagy a fővárosért felelős vezetők megakadályozni próbálják. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A mai nap utolsó napirend előtti hozzászólását Németh Szilárd képviselő úr mondja el, a Fidesz részéről. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt hetekben a déli országhatáron nagyon komoly, veszélyes és mindannyiunk számára rendkívül figyelmeztető helyzet alakult ki. Egyetlenegy szerencsénk van, hogy az Országgyűlés Fidesz-KDNP-többsége már évekkel ezelőtt megkezdte azt a munkát, amivel megalapozta azt, hogy Magyarországot és a magyar emberek biztonságát és szabadságát meg tudjuk őrizni, hiszen a határon szolgálatot végző katonáink és rendőreink teszik a dolgukat, mi pedig meghoztuk azt a lehetőséget, amelyben a kormány kihirdethette a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet, ami az egésznek a jogalapját adja. Ráadásul ezt a helyzetet, ennek egyik elemét, a tranzitzónákat a strasbourgi bíróság két héttel ezelőtt meg is erősítette, hiszen félresöpörte mindazokat a vádakat, amelyeket a hazai ellenzék, illetve a bevándorláspárti brüsszeli bürokraták a nyakunkba akartak sózni, mármint hogy mi kegyetlenül bánunk az ideérkező bevándorlókkal, és fogva tartjuk őket a tranzitzónákban. Nos, a bíróság döntése értelmében nem számít fogva tartásnak, sőt egy nagyon pozitív elemnek számít a schengeni, európai és a magyar határok védelmében a tranzitzónák üzemeltetése. De nézzük a számokat! Tavaly 6506 elfogás történt, az idén pedig november 30-ig ennek már a duplája, 12 538. Nézzük akkor! Napi 17-es átlagot jelent a tavalyi, az idei pedig 37-est, de ennek a fokozódása nem a megszokott, nyári menetrend szerinti fokozódást jelenti, hanem most, az elmúlt hetekben, az elmúlt két hónapban, október-novemberben nőtt meg az elfogások száma. Tegnap például, ez ékes bizonyítéka, annak a 37-es átlagnak a több mint kétszeresét fogták el, 82 határsértőt fogtak el a határőrizeti szervek. Ha az embercsempészek számát nézzük, akik ellen eljárás indult, akkor tavaly 126, idén szintén november közepéig már 129 embercsempész ellen indult eljárás. Tehát egyre fokozódik a nyomás, ha úgy tetszik, ostrom alatt tartják a magyar műszaki és jogi határzárat. És a tartalékok iszonyatosan nagyok, hiszen Törökországban azokat, akiket regisztráltak, és akiket úgy nagyjából be szoktak lőni a migrációval foglalkozó szervezetek, elsősorban az ENSZ migrációs főbiztossága, 3,6 millió és 6 millió közé teszik azokat a migránsokat, akik ma Törökország területén vannak. És van egy még megdöbbentőbb szám: Törökország a keleti és a déli, illetve az északi határrészein, tehát a feléjük irányuló illegális migrációban az idén, 11 hónap alatt 405 252 migránst tartóztatott fel, és ez 60 százalékkal több, mint amit 2018-ban megtettek. [[14.20]] Ha a görögöket és a Nyugat-Balkán viszonyát nézzük, Görögországban most 103 500 nyilvántartott migráns van. Ezek nagy része, egy jelentős része az öt szigeten található, és ezeken a szigeteken alakítottak ki a görögök hotspotot, hogy ne kelljen a határt megvédeni azt gondolom, ezt világosan látjuk , de ezeknek a hotspotoknak a befogadóképessége 7600 fő, és ennek az ötszöröse, több mint 35 ezer migráns van ezen az öt szigeten. Tehát a görögök kénytelenek felfelé tolni, a Nyugat-Balkán felé, a nyugat-balkáni országok felé, így Magyarország felé, Magyarország schengeni határa felé ezeket a migránsokat. Tehát ha úgy tetszik, már az a félelem, ami megfogalmazódott bennünk, hogy ha egyszer ezeket nekieresztik az országnak, akkor nagyon nagy baj lesz, ez most itt van a küszöbön. Ezért mi azt javasoljuk Magyarország Kormányának, hogy továbbra is tartsuk fönt a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet. És most egy különös időszak is van az életünkben, hiszen elérkezett hozzánk az ádventi időszak, a várakozás időszaka, ami meg arra mozgósítja azokat, akik balhézni szeretnének, botrányt szeretnének, sőt terrorcselekményeket szeretnének végrehajtani az országban, hogy azokra a migránsokra, akiket tolnak erre felénk, ültessék rá [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a kiképzett embereiket. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Válaszadásra Kontrát Károly államtitkár úrnak adom meg a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Elnök Úr! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték, amely meghatározza mindennapjainkat, meghatározza gyarapodásunk, fejlődésünk lehetőségeit. Mindenkinek ez a legfontosabb, hogy biztonságban legyen, különösen ebben az ádventi időszakban, de az év valamennyi napján. Úgy, ahogy ön is elmondta, azt tapasztaljuk, hogy az elmúlt időszakban, de különösen ebben az elmúlt egy hónapban jelentősen megnőtt az illegális határátlépést megkísérlők, az illegális módon Magyarországra bejutni kívánók száma. Úgy, ahogy ön elmondta, 2018-ban egész évben 6506 fő próbált illegálisan bejutni Magyarországra, eddig, 2019. november 30-ig ez a szám 12 538 volt, és úgy, ahogy mondta, a tegnapi nap folyamán 82-en akartak illegálisan belépni Magyarország területére. Őket a határvadászok átkísérték, visszakísérték, és így nem tudtak bejutni Magyarország területére. Szeretném azt is aláhúzni, hogy Magyarország Kormánya minden feltételt biztosít annak érdekében, hogy a határvadászok, a katonák, a rendőrök eredményesen tudják ellátni a határok védelmét, hiszen ez a legfontosabb nemzeti értékünk és érdekünk, hogy meg tudjuk védeni a magyar emberek biztonságát, meg tudjuk védeni a magyar határokat. Nézzük azt, hogy hogyan is néz ki az összeurópai helyzet! A minket leginkább érintő nyugat-balkáni útvonalon egyre nagyobb a mozgás, a szerb, a horvát, a román és az ukrán határszakaszon is tapasztalják ezt. A Nyugat-Balkánon eddig 100 ezer illegális bevándorlót regisztráltak; Szlovéniában 72 százalékos a növekedés a tavalyi évhez képest. Fontos körülmény, hogy a legtöbben nem olyan országból jönnek, ahol katonai konfliktusok vannak, ahonnan menekülni kellene nekik. Külön érdemes tanulmányozni Törökországot, mert itt mintegy 4 millió bevándorló tartózkodik, és itt nincs vége, mert november közepéig 400 ezer határátlépési kísérletet jelentettek. Nekünk alapvető kérdés az, hogy Törökország megnyitjae a kapuit, mint amit az elmúlt hónapokban már kilátásba helyezett, és ha megnyitja, akkor kérdés, hogy milyen irányba, Szíria vagy Európa irányába. Ha az utóbbi, akkor újra a 2015-öshöz hasonló napokat élhetünk át, noha ezt nem szeretnénk. Tisztelt Országgyűlés! Ilyen körülmények között nem mindegy, hogy a brüsszeli döntéshozók milyen álláspontot foglalnak el ebben a kérdésben. Nem túlzok, ha azt mondom, hogy az Európai Unió az elmúlt esztendőkben nem tudta megoldani az illegális migráció kérdését, rossz válaszokat adott, bevándorláspárti politikát folytatott, és nem a határok védelmét tekintette elsődlegesnek. Bízunk abban, hogy ebben változás lesz, hiszen ez nemcsak Magyarország és a magyar emberek, hanem valamennyi európai uniós polgár érdeke. Bízunk abban, hogy a Bel- és Igazságügyi Tanács mai ülésén is jelei lesznek a kedvező változásnak. De addig is, amíg ez nem történik meg, Magyarország mindent megtesz annak érdekében, hogy a kvóták helyett a külső határok védelmére fordítsa az erejét. Hozzáteszem, ennek kapcsán Magyarország szinte semmiféle támogatást nem kapott; egy 20 millió eurós ígéretünk van, még az sem ért ide. Úgyhogy azt lehet mondani, hogy több mint 1 milliárd eurót fordítunk a határok védelmére. De azt is szeretném kiemelni, hogy a DK-sok, illetőleg konkrétan Dobrev Klára, Gyurcsány Ferenc felesége szemrebbenés nélkül beszélt arról az egyik tévében, hogy a DK álláspontja a kötelező betelepítések ügyében egyértelmű: nem támogatják. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszólása.]] Ennyire tényleg nem nézhetnek hülyének mindenkit! [[Arató Gergely: Kicsit belezavarodtál, Károly!]] A kötelező kvóta mellett még aláírást is gyűjtöttek, a baloldali képviselők korábban az Európai Parlamentben is támogatták, és ezek után Dobrev Klára az egészet letagadja. Nem esett messze az alma az őszödi fától [[Dr. Vadai Ágnes: Az elektromos rollerral kellene inkább foglalkozni…]] meg a trükkök százaitól, elképesztő! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy visszatérve az elmúlt napok történéseihez, idehozzak egy dolgot. Nagyon jellemző az ellenzék hozzáállására a DK-s Szabó Zoltán minapi Facebook-állásfoglalása. Egyfajta talajügyi szakértőként levezeti, hogy a migránsoknak mennyit kellett ásniuk azért, hogy kiássák az alagutat a határzár alatt, majd páros lábbal beleszáll a rendőrökbe, amiért nem vették észre hamarabb. [[Dr. Vadai Ágnes és Arató Gergely közbeszólása.]] Olvassák csak el: súlyosan megsérti a rendőröket, amit visszautasítunk itt az Országgyűlésben is. Tisztelt ellenzéki Képviselők! Nem sértegetni kellene a rendőröket, a katonákat [[Dr. Vadai Ágnes: Inkább az illetményüket rendeznék!]] a határvadászokat, hanem köszönetet mondani azért, mert évek óta védik Magyarország és az Európai Unió határait, Európa határait. Ha köszönetre nincs is szándékuk és bátorságuk, egy bocsánatkérés azért beleférne. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a további, napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Nunkovics Tibor, Jobbik; Hajdu László, DK; Ander Balázs, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP.A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Gréczy Zsolt, DK; Mellár Tamás, Párbeszéd; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Ungár Péter, LMP; Nunkovics Tibor, Jobbik; Latorcai János, KDNP; Bánki Erik, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Becsó Zsolt, Fidesz; Tapolczai Gergely, Fidesz; Nyitrai Zsolt, Fidesz; Nacsa Lőrinc, KDNP; Magyar Zoltán, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Lukács László György, Jobbik; Farkas Gergely, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Apáti István, független; Dúró Dóra, független.
Tisztelt Ház! Most a mandátumigazolások és a képviselői eskütételek következnek. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Nemzeti Választási Bizottság a Tóbiás József képviselő úr lemondása miatt megüresedett országgyűlési képviselői mandátumot a Magyar Szocialista Párt és a Párbeszéd Magyarországért Párt közös országos listáján szereplő Szakács László úr részére kiadta, továbbá a László Imre képviselő úr lemondása miatt megüresedett mandátumot a Demokratikus Koalíció országos listáján szereplő Sebián-Petrovszki László úr részére kiadta. A Mandátumvizsgáló bizottság az ülést megelőzően tanácskozott, és a választási iratok alapján Sza-kács László és Sebián-Petrovszki László urak megbízólevelének szabályszerűségét megvizsgálta. Most megadom a szót Hargitai János úrnak, a Mentelmi bizottság elnökének, aki a mandátumvizsgálat eredményéről az egyes házszabályi rendelkezések 9. § (2) bekezdésének megfelelően jelentést tesz az Országgyűlésnek. Parancsoljon, elnök úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az elnök úr által elmondottakat azzal egészítem ki, hogy Tóbiás József megüresedett mandátumát kiadta a Választási Bizottság Szakács László képviselő úr részére. Ez megtörtént 2019. november 20-án, tehát ekkori keltezésű ez a határozat, így 23-án ez jogerőssé vált, megtörtént a megbízólevél átvétele. Szakács László képviselő úr arról tájékoztatta a Mentelmi bizottságot, hogy vele kapcsolatban összeférhetetlenség nem áll fenn, ezért a Mentelmi bizottság egyhangúlag döntött arról, javasolja az Országgyűlésnek, hogy Szakács László képviselő úr mandátumát igazolja az Országgyűlés.A másik esetben a Demokratikus Koalíció képviselője, László Imre mondott le. Erre a megüresedett helyre, ahogy elhangzott, Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak adta ki a mandátumot a Nemzeti Választási Bizottság. Ez a döntése a bizottságnak már szintén jogerős, a képviselő úr átvette a megbízólevelét. Minket arról tájékoztatott, hogy vele kapcsolatban összeférhetetlenségi ok nem áll fenn. A szükséges iratokat benyújtotta, ezért a bizottság itt is egyhangúlag döntött arról, javasolja, hogy az Országgyűlés igazolja a képviselő úr mandátumát. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]] [[14.30]]
Tisztelt Ház! Felhívom képviselőtársaim figyelmét, hogy a mandátumvizsgálat eredményéről szóló jelentéshez módosító javaslatot nem lehet benyújtani, a mandátumokat az Országgyűlés egyenként, vita nélkül igazolja.Elsőként Szakács László mandátumáról döntünk. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy igazoljae Szakács László mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 163 igen szavazattal egyhangúlag igazolta Szakács László mandátumát. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy igazoljae Sebián-Petrovszki László mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 165 igen szavazattal, nem szavazat és tartózkodás nélkül Sebián-Petrovszki László mandátumát is igazolta. Most a megválasztott képviselők ünnepélyes eskütétele és az esküokmányok aláírása következik. Felkérem Szakács László és Sebián-Petrovszki László képviselő urakat, hogy fáradjanak az ülésterem közepére, és tegyék le az esküjüket. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy olvassa elő az eskütétel szövegét, a tisztelt Országgyűlést pedig arra, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassuk meg ezt. [[A teremben lévők felállnak. Szakács László és Sebián-Petrovszki László a terem közepére lép. Hiszékeny Dezső előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Szakács László/Sebián-Petrovszki László fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. [[Dr. Szakács László hozzáteszi:]] Isten engem úgy segéljen! [[Sebián-Petrovszki László hozzáteszi:]] Minden erőmmel azon leszek, hogy a köztársaságot visszaállítsam és új demokratikus alkotmányt adjunk a hazának.
Tisztelt Országgyűlés! Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Móring József jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a megválasztott képviselőket pedig, hogy kézjegyükkel lássák el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál dr. Szakács Lászlónak és Sebián-Petrovszki Lászlónak, és átadja nekik az aláírt esküokmány egyik példányát. Dr. Szakács Lászlónak és Sebián-Petrovszki Lászlónak elsőként dr. Tóth Bertalan, Szabó Timea, Gyurcsány Ferenc, dr. Keresztes László Lóránt, Jakab Péter, Harrach Péter, Balla György és Ritter Imre gratulál.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy Sza-kács László és Sebián-Petrovszki László képviselő uraknak a megválasztásukhoz az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak és munkájuk ellátáshoz sok sikert kívánjak. Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők létszáma 198 fő. Tisztelt Országgyűlés! Most házszabálytól való eltérésre tett javaslatról döntünk. A Házbizottság múlt heti ülésén azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés a mai ülésnapján úgy térjen el a házszabálytól, hogy Kissné Köles Erika nemzetiségi szószóló a napirendi javaslatról történő határozathozatalt megelőzően „A szlovén Rába-vidék jövője” címmel a HHSZ 18. § (5) bekezdése alkalmazásával ötperces időtartamban felszólalhasson. A házszabálytól eltérésre tett javaslatot H/8306. számon a honlapon is megismerhetik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a házszabálytól való eltérésre tett javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 167 igen szavazattal egyhangúlag elfogadta a javaslatot. Így most ennek megfelelően Kissné Köles Erika nemzetiségi szószóló napirend előtti felszólalására kerül sor ötperces időtartamban. Szószóló asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Spoštovani Gospod Predsednik, spoštovane gospe Poslanke in gospodje Poslanci, cenjeni Zbor! Prinašam Vam vsem prisrčen adventni pozdrav iz slovenskega Porabja na Madžarskem! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Ház! A magyarországi szlovén Rába-vidék adventi üdvözletével köszöntöm önöket. A magyar-szlovén-osztrák hármas határ ölelésében 94 négyzetkilométeren, hét faluban és Szentgotthárd városában él ma is a magyarországi szlovének mintegy 80 százaléka. Élünk, bár a múltban a nyugati határ menti létünk nagyon megtépázta sorsunkat, megrekesztette gazdasági fejlődésünk lehetőségeit. Kitartással, erős akarattal, kulturális értékeink óvásával, keresztény hitünk támogató erejével átléptünk a rendszerváltás utáni időszakba. Összetartó közösségünk egyre erősödő nemzetiségi szlovén civil és politikai szervezeteivel, köznevelési, kulturális intézményeinkkel és médiánkkal a jövőnk alakítását erős kézben tartjuk közösségünk és országunk érdekében is. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az elmúlt évtizedben Magyarország Kormánya a nemzetiségekért felelős államtitkárság közvetítésével látványos felújításokhoz segítette értékeinket, de a szlovén Rába-vidék központjának számító Szentgotthárd barokk templomának a felújítása is a kormány célzott támogatásával történik. Köszönetünket ezúton is tolmácsolom. A gazdasági fejlődést azonban kis kétszámú közösségünk nem képes önállóan elérni, mégis a bizakodás lelkesítő erejével tekintünk előre. Magyarország Kormánya az 1618/2019. számú kormányhatározatában a magyarországi szlovén Rába-vidék térségfejlesztési programjának támogatásáról döntött. Nagy köszönettel fogadtuk a kormány döntését, köszönjük a térségfejlesztési program összeállításában nyújtott segítséget a Miniszterelnökség nemzetiségi államtitkárságának, a Pénzügyminisztérium munkatársainak, országgyűlési képviselőnk támogató hozzáállását. A 898 millió forint négy évre jutó összegén túlmutat, hogy gazdasági életünk fellendítéséhez kaptunk támogatást, a pénzösszegen kívül a politikai szándék a térség fejlesztésére jelent a magyarországi szlovének számára bizakodást, hogy a folytatás is hatékony lesz. A kormánytámogatás jelentősen hozzájárulhat fő törekvésünk, a vidék elnéptelenedése elleni küzdelemhez. Meg kell ismertetnünk csodálatos vidékünket, kultúránkat Magyarország lakosságával, az infrastruktúra, az idegenforgalom, a turizmus fejlesztése, a kiemelt természeti értékek, földjeinknek, erdeinknek a nagyszüleinktől tanult hagyományos módon történő óvása és hasznosítása kiemelt fejlesztési prioritás. Célunk a fiatalok helyben tartása, a negyvenéves elzártságban megrekedt gazdasági állapotok felszámolása, a gazdasági élet biztos megélhetést lehetővé tevő körülményeinek megteremtése. Munkát, XXI. századi körülményeket kell nyújtanunk itthon, a magyarországi szlovén Rába-vidéken, amit így már nem kevernek a sokkal ismertebb, szomszédos Őrség tájegységgel. Ezzel kettős identitásunk, nyelvünk és kultúránk törvényben biztosítottak szerint él és élhet tovább. További megerősítést várunk a Szentgotthárd szakképzését ellátó iskola gyors és eredményes fejlődésétől, hogy korszerű körülmények közt, vonzó képzési kínálattal szlovén tanulóinkat is itthon fogja. Egy egyházi iskola létrehívásával Szentgotthárdon a köznevelési intézmények további erősödését érhetjük el. Szentgotthárd, a „munkaadó” városunk fejlődése ugyancsak fontos a számunkra. Az ipari termelés fellendítésén túl a turizmus, kulturális rendezvények vonzó városává kell lennie, a szlovén lakosság partnereként közös jövőnk érdekében is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Kívánom, hogy az advent időszaka, december mindannyiunk szívében a valódi szeretet és törődés, a megértés és az egymás iránti jóindulat hónapja legyen, és maradjon az a 2020-as esztendő: gondoskodó, áldó, sok eredményes munkával telve. Áldott, békés, szép ünnepeket kívánok! [[14.40]]
Köszönöm szépen, szószóló asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, folytatjuk az ülést. A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr válaszol szószóló asszony elhangzott felszólalására. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Szószóló Asszony! Először is azt szeretném kiemelni az ön hozzászólásához kapcsolódóan, hogy jó döntés volt közel hat-hét évvel ezelőtt, miszerint a nemzetiségi jogszabályokat, illetve lehetőségeket úgy változtattuk, hogy a magyarországi 13 nemzetiség itt, a Parlament falai között képviseltethesse magát. Az első négy évben 13 szószóló, most egy képviselő, teljes jogú országgyűlési képviselő a németek részéről és 12 szószóló teszi ezt a munkát.Ennek eredményeképpen az elmúlt évek során egy sor olyan támogatási rendszert tudtunk közösen megalkotni, megvalósítani, amely mindenképp útmutató, bárhova is megyünk a világban. Bárhonnan érkezik hozzánk felelős vezető, akár Németországból, akár a szomszédos országokból, mindenhol elismerik azt a közös munkát, amit mi így együtt, illetve az önök nemzetiségi önkormányzati vezetőivel teszünk. Mit céloz ez meg? Megcélozza egyértelműen a nemzetiségek megmaradását, de van egy másik oldala is, a határon túl élő magyarság megmaradását is. Ez a kettős munka az elmúlt évek során fölerősödött. Megerősödött egyrészt oktatási területen az óvodától egészen a felsőoktatási területig bezárólag sok-sok támogatási rendszeren keresztül. Megerősödött ez a támogatási rendszer az önkormányzatiságban, legyen az helyi, területi vagy országos önkormányzat. Bárkikkel beszélünk, politikai vezetőkkel Európában, elismerik azt, hogy ez az önkormányzatiság szinte egyedülálló, sehol nem találkoznak ilyennel, és nem találkoznak ilyen támogatási rendszerrel, amit közösen küzdöttünk ki és alakítottunk ki. És van egy harmadik terület, tisztelt szószóló asszony, amit most ön említett, és ez is fontos. Ugyanis nemzetiségeink megmaradásához alapvető kérdés a nyelv megőrzése, alapvető kérdés a kultúra megőrzése és általában az oktatási rendszer, de a helyben maradáshoz szükséges az a törekvés is, amely gazdasági programokon keresztül erősíti mindkét oldalon, a határ inneni és túli oldalán is a nemzetiségeinket, ezen az oldalon a magyarországi nemzetiséget, a túloldalon pedig a magyar nemzetiséget. Azokkal az országokkal, amelyekkel jó a kapcsolat és amelyekben szintén fölismerik, hogy a nemzetiségek nem gátak, nem hátráltatják egy-egy nemzet erősödését, hanem sokkal inkább gazdagítják, azokkal meg tudtunk egyezni. Ilyen Szerbia, ilyen Horvátország, ilyen lassan Szlovákia is, és ilyen Szlovénia is. Hála istennek, a szlovén gazdasági program, amelyet közösen kidolgoztunk, és a két miniszterelnök úr néhány hete jóvá is hagyta, ezt szolgálja, ezt a célt erősíti. Mindamellett pedig ki kell mondani azt is, hogy teljesen természetes az, hogy akár a magyarországi románsággal is ugyanezt szeretnénk megtenni, csak nagyon nehéz úgy, ha ellenkező irányból adott esetben más célt akarnak elérni, adott esetben egy ottani gazdasági programot támadás ér, vagy pedig vissza akarják azt szorítani. Nyilván ez nem megy. Ugyanúgy igaz ez, hiszen itt van közöttünk ukrán szószóló asszony is, nagyon fontos az, hogy a Kárpátalján élő magyarság legalább olyan lehetőségekhez jusson, mint a Magyarországon élő ukrán nemzetiség. Mi nem azt nézzük, hogy kevesebben vannak, nem azt nézzük, hogy adott esetben hol éltek sokkal régebben magyarok, másik helyen vagy itt, a jelenlegi országunkban más nemzetiségek, hanem azt nézzük, hogy együtt élünk. Nagyon biztos vagyok benne, hogy előbb-utóbb mások, más országok is fölismerik annak az erejét, amit, még egyszer hangsúlyozom, akár Szerbiával, Horvátországgal, Szlovéniával, sőt még Szlovákiával is megtettünk. Köszönöm szépen szószóló asszony mostani fölszólalását is, de köszönöm szépen képviselő úrnak, illetve a szószóló hölgyeknek és uraknak azt a sok-sok munkát, amellyel ők megőrzik közösségüket, de egyben szolgálják az összmagyarság érdekét is azzal, hogy szeretettel és nagy segítséggel fordulnak a határon túli magyarok irányába is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk.Tájékoztatom önöket, hogy a Párbeszéd képviselőcsoportja „Az euró magyarországi bevezetésének előkészítéséről” című, H/7431. számú határozati javaslathoz benyújtott H/7431/3. számú tárgysorozatba-vételi kérelmét visszavonta, ezért az előterjesztés tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalására, valamint az erről történő határozathozatalra mai ülésünkön nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Most soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. OGY határozat módosításáról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/8345. számú javaslatot a Ház honlapján mindannyian megismerhettük. Most felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett személyi javaslat tartalmát. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! A javaslat a következő.1. Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. országgyűlési határozat, a továbbiakban OGY-határozat 1. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Gazdasági bizottságba Bangóné Borbély Ildikó, MSZP, helyett dr. Szakács Lászlót, MSZP, a bizottság tagjává megválasztja. 2. Az országgyűlési határozat 2. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Törvényalkotási bizottságba Molnár Gyula, MSZP, helyett dr. Szakács Lászlót, MSZP; Tóbiás József, MSZP, korábban megüresedett tagsági helyére Bangóné Borbély Ildikót, MSZP, a bizottság tagjává megválasztja. 3. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae az S/8345. számú személyi javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a személyi javaslatot 164 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most 14 óra 48 perc van, áttérünk az interpellációk, az azonnali kérdések és a kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Vörös kódot a kórházakban is: annyian halnak meg kórházi fertőzésben, ahányan az utakon?” címmel. Tájékoztatom képviselő urat, hogy Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Lukács László György képviselő urat, az Országgyűlés jegyzőjét illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Sokáig titkolta a kormányzat a magyar kórházi fertőzéseknek a közérthető módon való közzétételét, ezek számának közzétételét. Évek óta küzdött a szakma, politikai erők, sőt magánemberek is azért, hogy végre legyen egy nyilvános, kórházi fertőzésekről szóló adatbázis, és hogy az ezzel összefüggő halálozások statisztikája is nyilvános legyen. [[14.50]] Volt oka titkolózni a kormánynak az elmúlt időszakban, ugyanis a legfrissebb adatok szerint, és ez egy sajnos felfelé ívelő tendencia, 15 ezernél is több kórházi fertőzés történt a hazai kórházakban, és majdnem ugyanannyian haltak bele fertőzésbe, mint ahányan a közúton közlekedési balesetben. Míg az utakon 567-en haltak meg közlekedési balesetben az elmúlt évben, addig, tisztelt államtitkár úr, és ez itt a lényeg, a kórházainkban kórházi fertőzés miatt 541-en vesztették életüket. Évente tehát egy kisebb falunyi lakosság hal bele abba, hogy a kórházi fertőzésekre nem találja az ellenszert a kormány, ráadásul nem is foglalkozik vele. Hogy erre milyen reakciót lehet adni kormányzati szinten? Míg a rendőrség az idei évben az előző évnél is magasabb közúti halálos balesetek száma miatt vörös kódot léptetett életbe és fokozta az ellenőrzést az utakon, addig a hazai kórházak a fertőzési adataikat inkább titkolják, a kormány pedig lapít, semmilyenfajta intézkedést nem rendelt el. Normális esetben ilyen halálozási adatokat látva vörös kódot kellene elrendelni a hazai kórházakban és a hatékony fellépésről intézkedni kellene, ehhez képest hazánkban, úgy tűnik, félvállról veszik az intézkedéseket. Mindez, tisztelt államtitkár úr, Semmelweis Ignác országában fordul elő, aki az egészségügyi fertőzések elleni küzdelem első és legfontosabb úttörője volt. Ez fordul elő Magyarországon úgy, hogy nem jut elegendő pénz kórházi higiéniára, nem jut elegendő pénz kórházi eszközökre, fertőtlenítésre. Sőt, a probléma még ennél is súlyosabb, hiszen nemcsak az a probléma, hogy a kórházi fertőzések száma ilyen magas, hanem az is, hogy ezeket nem megfelelően dokumentálják, sőt nagyon sok esetben a kórházak nem is megfelelően jelentik, és ami egy újabb probléma, a hazai fertőzések is fejlődnek. Nemzetközi trend, hogy folyamatosan fejlődnek azok a vírusok, azok a fertőzéstípusok, amelyek a magyarországi állapotokat, ezt a kiugróan magas halálozási számot is okozzák. Mind az előfordulás száma, mind pedig a súlyossága tehát növekszik, egyébként nemcsak Magyarországon, hanem világszerte is. Most úgy tűnik, hogy hazánk ebben a harcban is vesztésre áll. Tisztelt államtitkár úr, mindezekre tekintettel kérdezem és várom őszinte válaszát: miként kíván majd tovább titkolózni a kórházi fertőzésekről a kormány? Miért nem lép fel a kormány kellő erővel és eszközzel a fertőzések ellen? És miként ítéli meg a kormány a kórházi fertőzésekből eredő halálozási számokat, meddig hagyják még magukra a kórházi fertőzésekkel szemben kiszolgáltatott betegeket és hozzátartozóikat? Várom a válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Rétvári Bence államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány nem titkolja ezeket a kimutatásokat, képviselő úr. A kormány kiteszi az internetre, a saját honlapjára. Ön elmondhatja háromszor, hogy miért titkolózik, meddig titkolózik a kormány, de ön is nagyon jól tudja, hogy fel lehet menni az ÁEK honlapjára, és ott mindenki, a korábbi években is, meg most is megnézheti a legfrissebb adatokat. [[Gréczy Zsolt: Perelni kell! Dr. Lukács László György: Aha!]] És ez évek óta így van, tisztelt képviselő úr. Ezekből pontosan látható mindenfajta tendencia, ezért ebben láthatóak pontosan két irányból a pozitív tendenciák. Egyrészt Magyarországon jóval több kórház jelent kórházi fertőzésekről, mint sok, tőlünk nyugatra eső országban. Ott sok kórház nem vesz részt ebben, nem küldi az adatokat, nem lehet pontosan tudni, mi a helyzet. Magyarországon sokkal többen. Éppen ezért a mi képünk a magyar egészségügyről a kórházi fertőzések tekintetében sokkal átfogóbb, sokkal reprezentatívabb. Másrészt az adatok sem olyanok, tisztelt képviselő úr, amit ön mondott, hogy romlik, meg évről évre romlik. Ez egyáltalán nem igaz, tisztelt képviselő úr. Az elmúlt évben is sikerült javítanunk ezeken az adatokon, és nem véletlenül, mert a kormány számtalan intézkedést is hozott. Tisztelt Képviselő Úr! Ön azt mondja, hogy az orvosok nem adják le a jelentést, a leadott orvosi jelentéseket a kormány eltitkolja. Ez nem valós, tisztelt képviselő úr, hanem ennek pont az ellentéte igaz. Ha megnézi és összehasonlítja a magyar kórházak által leadott kórházi kezelésekkel összefüggő fertőzések értékét, és megnézi az összegyűjtött adatokat hiszen ez nagy nemzetközi felmérés a fejlett országokban , akkor azt láthatja, hogy hazánkban ez a kórházi fertőzési érték 4 százalék, míg a fejlett országok átlaga 5,5 százalék. Ön tehát megköszönhette volna mindazoknak, akik az egészségügyben dolgoznak és az egészségügyben felelősséget viselnek, hogy jobb Magyarországon a kórházi fertőzésekkel kapcsolatos helyzet a kórházakban, mint a fejlett európai uniós és OECD-országokban együttvéve. Ha ön esetleg szeretett volna valós ismereteket összegyűjteni, akkor továbbment volna, akár az egyéb szociális és más fekvőbeteg-intézményekbe, ahol Magyarországon 1 százalék a fertőzések előfordulási értéke, míg ezekben az intézményekben az európai adatokban 3,6 százalék az átlagos érték. Úgyhogy, tisztelt képviselő úr, nem valós egyik állítás sem, amiből ön kiindul. Egy állítás valós. Hadd mondjak egy számpárt, ami viszont valós! Ön több magyar orvost juttatott külföldre, mint ahány jobbikos képviselő itt a parlamentben ül. Tehát ön ilyen szempontból eredményesebb [[Zaj a Jobbik padsoraiból. Közbeszólások, így dr. Brenner Koloman: Ez már rétvárizmus!]] , mint a saját pártelnöke, mert több orvost exportált külföldre, mint amennyi politikust a Jobbik ide a parlamentbe be tudott hozni. Ezzel szemben mi, tisztelt képviselő úr, ha megnézi ezt a kimutatást, láthatja, hogy olyan országokat tudunk megelőzni, mint Franciaország, Olaszország, Portugália, Szlovákia vagy Lengyelország. A magyarországi helyzet jobb, mint náluk. Szerintem erre igenis büszkék lehetünk. Ha ön megnézi a saját számainak az előfordulását az Európai Unió és az Európai Gazdaság Térség országaiban, azt láthatja, hogy a kiemelt egészségügyi ellátással összefüggő hat kiemelt fertőzés esetében 90 ezer halálozás fordul elő az Európai Unióban. Ha pedig csak a multirezisztens kórokozókat nézi, akkor azt láthatja, hogy 670 ezer fertőzésből 33 ezer halálos eset történik az EU-, EGT-országokban, tisztelt képviselő úr. Hogy mit tettünk az elmúlt időszakban? Azt tettük többek között, hogy többletforrást biztosítottunk olyan munkatársak számára, akik kifejezetten a kórházi fertőzések megelőzésével foglalkoznak, intézményi, megyei és országos, helyi testületek vannak, akik ezzel foglalkoznak. Öt különböző módszertani levelet bocsátott ki a tiszti főorvos pontosan azért, hogy gépi lélegeztetés, műtéti sebfertőzés, hólyagkatéter, érkatéter esetében pontosabb és korszerűbb legyen az ellátás. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A jó gyakorlatok oktatására külön EFOP-os projektet indítottunk, 2,2 milliárd forintot adunk a kórházaknak, fejenként körülbelül 60 millió forintot ennek a megvalósítására, valamint 2 és fél milliárd forintból olyan vízszűrő berendezéseket bocsátottunk a kórházak rendelkezésére, amelyek a baktériumok egy részét ki tudják szűrni, és most már minden belépési ponton [[Zaj a Jobbik padsoraiból. Z. Kárpát Dániel: Legyen ötperces a válasz! Dr. Brenner Koloman: Beszél hülyeségeket!]] kézfertőtlenítő eszközök is vannak a kórházakban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel arra kérem, hogy az időkeretet igyekezzék betartani. Megkérdezem Lukács László György képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! A választ nem fogadom el. Államtitkár úr, ön bármit mondhat, a magyar betegek rettegnek a kórházi fertőzéstől. [[Dr. Rétvári Bence: Az uniós betegek is! Minden beteg!]] Menjen el, beszéljen a magyar emberekkel, rettegnek befeküdni a magyar kórházba a fertőzések miatt, és azért, mert az önök politikája ilyen. Önök, amikor tehetik, eltitkolják, utána ki kell perelni az adatokat [[Dr. Rétvári Bence: Semmit nem titkolunk el!]] utána, amikor megvannak az adatok, önök elferdítik ezeket az adatokat, és amikor [[Dr. Rétvári Bence: Kirakjuk az internetre!]] az első kettővel már végeztek, és rájöttek, hogy védhetetlen az álláspont, akkor következik az, amit Kásler Miklós magyarázatként ad a kórházi fertőzésekre. Azt mondja: a kórházi fertőzésekért a látogatók a felelősek, hiszen ők hurcolják be a kórházakba. Államtitkár úr, mit fog tenni az ön minisztere? Ki fogja tiltani a betegeket látogató embereket a kórházi fertőzések megakadályozása érdekében? [[Dr. Rétvári Bence: Vezettél már kórházat? Ő már vezetett kórházat, te meg nem!]] Milyen világot teremtenek, államtitkár úr? Azt gondolják, hogy egyébként rendben van, azzal el van intézve a válasz, hogy európai halálozással takaróznak, és el lehet intézni azt, hogy a magyar emberek is akkor ezért haljanak meg? A magyar emberek azt követelik, hogy az egészségügyet Orbán Viktor vegye komolyan. Ez nem egy focilabda, amit mellre lehet venni, és aztán jó messzire elrúgni. Ezt meg kell oldani, nem úgy kell eljárni, ahogy Orbán Viktor a videójában járt el! [[Taps a Jobbik padsoraiból. Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Úgy van!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem ezért önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 117 igen, 42 nem és 1 tartózkodó szavazattal elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Emberkereskedelem és korrupció?” címen. Államtitkár úr fog válaszolni. Tisztelt képviselő asszony, öné a szó. Parancsoljon! [[15.00]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! 2019. november 26-án Polt Péter legfőbb ügyész lesújtó információkat erősített meg. A legfőbb ügyész tájékoztatása szerint ugyanis a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórházban négy bűncselekmény miatt is nyomoznak, amelyek az alábbiak. Emberi test tiltott felhasználása, közismertebb nevén szervkereskedelem. Maradandó fogyatékosságot okozó, foglalkozás körében elkövetett gondatlan veszélyeztetés. Ez gyakorlatilag olyan orvosi műhiba, amelyben valakit úgy nyomorítottak meg, hogy az orvos a tőle elvárható szakmai színvonalat azért nem tartotta, mert könnyelmű volt, vagy mert nem tanúsította a tőle elvárható figyelmet. Különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés bűntette, valamint különösen nagy vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntette miatt nyomoznak. A különösen nagy vagyoni hátrány a büntetőjogban 50 millió és 500 millió forint közötti összeget takar. Megemlíteném azt is, mint ahogyan azt a legfőbb ügyészhez eljuttatott kérdésemben is írtam, hogy az utóbbi két bűncselekmény vélhetően annak tudható be, hogy a kórházban a CT-gépeket több éven keresztül jogosulatlanul használták, s ezután jogosulatlanul vettek fel állami támogatásokat. Mind a négy nyomozás 2018 óta indult. Önök egy éve hallgatnak erről. Alapjaiban rombolja le az egészségügybe vetett bármiféle bizalmat az, hogy egy kórházban ennyi elképesztően súlyos bűncselekmény is megvalósulhat. A felsorolt bűncselekmények mindegyike veszélyeztette a betegbiztonságot, illetve volt olyan is, amelyik egy embert ténylegesen megnyomorított a kórház, vagy annak legalább egy dolgozója hanyagsága miatt. Az emberi test tiltott felhasználásának bűncselekménye azonban minden fenti bűncselekmény közül kiemelkedik. A büntető törvénykönyv megfogalmazása szerint ezt a bűncselekményt az követi el, aki emberi gént, sejtet, ivarsejtet, embriót, szervet, szövetet, halott testet vagy annak részét, illetve halott magzatot jogellenesen megszerez, vagyoni haszonszerzés végett forgalomba hoz, vagy azzal kereskedik. Ezen bűncselekmények mindegyike visszataszító, államtitkár úr. Mertem remélni, hogy ezekre a kérdésekre miniszter úr fog választ adni nekem. Akkor feltenném a kérdéseket államtitkár úrnak. Mégis, milyen visszaélés folyik a Borsod Megyei Kórházban? Emberkereskedelem, szervkereskedelem, pontosabban: emberi test tiltott felhasználása miatt nyomoznak? Erősítse ezt meg nekem, államtitkár úr! Milyen vizsgálatokat folytatott le maga a minisztérium, vagy folytate vizsgálatot, mivelhogy ezek az ügyek 2018-ban láttak napvilágot? Mit kívánnak tenni azért, hogy a Borsod Megyei Kórházba vetett bizalmat visszaállítsák? Körülbelül több mint 2 millió beteg fordul meg éves szinten ebben a kórházban. Államtitkár úr, mikor kapunk válaszokat ezekre a kérdésekre?
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra Rétvári Bence államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön egy pontos választ kapott 2019. november 26-án Polt Péter legfőbb ügyésztől, amelyben a legfőbb ügyész úr elmondta, hogy milyen nyomozások vannak folyamatban, és arról is tájékoztatta önt, hogy ezek a nyomozások felderítési szakban vannak jelenleg. Azt önnek el tudom mondani, hogy a kórház teljes mértékben együttműködik a nyomozó hatóságokkal, a nyomozási szervekkel. Mivel folyamatban lévő nyomozásról van szó mint azt Polt Péter is az ön részére tájékoztatásként elküldte , ennél többet erről a nyomozásról jelen pillanatban nem lehet mondani. Mit teszünk azért, hogy a kórházban megforduló betegeknek minél jobb körülmények között nyújthassunk minél jobb egészségügyi ellátást? El tudom önnek mondani, hogy korábban különböző területi operatív programokból 19 milliárd forintnyi fejlesztés valósult meg a kórházban, intézményépítési, felújítási munkák, korszerűsítések, heliport kialakítása, gépek, műszerek, berendezések beszerzése. Az ott lévő dolgozóknak a humánerőforrás-fejlesztésére 740 millió forintot tudott pályázati forrásból nyújtani a központi költségvetés, energetikai beruházásokra pedig 1,5 milliárd forintos támogatást nyertek el. Jelenleg további 1,7 milliárd forintos elnyert pályázat van folyamatban, amelyek a betegbiztonságot növelik, a humánerőforrás-helyzetet fejlesztik, javítják, eszközöket, műszereket lehet belőle beszerezni, illetőleg további energetikai fejlesztésekre lehet fordítani. A fenntartó ÁEK saját forrásából 3 milliárd forint értékben valósít meg itt fejlesztéseket, nővérszállók építésére, gyermek- és felnőttpszichiátria kialakítására az egynapos sebészet, a diagnosztika és a gyermeksürgősség területén. További pályázatot nyert el 500 millió forint értékben a kórház, amely a családbarát szülészet kialakítását tudja elősegíteni. Ösztönző támogatásként 3 milliárd forintot kapott az intézmény, saját forrásaiból pedig 100 millió forintból tudja a gyermek-egészségügyi központot fejleszteni, a kórházi parkolót 200 millió forintból, logisztikai bázist tud kialakítani 400 millió forintból, egy újabb tömböt, egy gasztroenterológiai tömböt tud létrehozni 670 millió forintból, valamint hamarosan várható egy 200 millió forintos keretből egy 128 szeletes CT-berendezés beszerzése, amely egy rendkívül korszerű gép. Továbbá egy idei egyedi kormányhatározatból 1,8 milliárd forint értékben két új lineáris gyorsító, onkológiai informatikai hálózat, besugárzástervezési rendszer, valamint betegbiztonsági és beteginformációs rendszer segíti az onkológiai ellátás javítását a kórházban. Ezek azok az intézkedések, amelyekkel a betegek helyzetét kívánjuk javítani és az elmúlt időszakban kívántuk javítani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Államtitkár úr, nem válaszolt semmire. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] Felsorolta, hogy milyen pályázati forrásokat nyert el a kórház, de az adott esetről semmit nem mondott. Államtitkár úr, úgy vették ki legalább egy esetben egy nő petevezetékét, hogy nem tudott róla, rasszista indokok miatt. Úgy végeztek inszeminációt, hogy nem volt a kórháznak engedélye, és lopott spermát használtak fel a kórházban. Eltűnt 500 millió forint pályázati forrás. Államtitkár úr, miről beszélünk?! Mindez a XXI. században Magyarországon egy megyei kórházban, ahol 2 millió beteget látnak el egy évben. Hát, ön semmire nem válaszolt, hanem elkezdte sorolni, hogy milyen pályázati forrásokat nyert a kórház. Államtitkár úr, kérdezem, ön tude arról a nyílt levélről, amit maguk a dolgozók írtak, mert már ők nem bírják elviselni azt a helyzetet, ami a megyei kórházban kialakult. Ön is tud róla, hogy miniszter úr megkapta ezt a levelet, és ön erről a levélről, az egész ügyről mélyen hallgat, és közben végig mellébeszél. Nem tudom elfogadni a választ, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Mint hallhattuk, képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem ezért önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 113 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Varju László képviselő úr, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Közszolgálati csatornákat működtet az MTVA?” címmel. Tájékoztatom, hogy Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni. Tisztelt képviselő úr, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Államtitkár Úr! Bizonyára ön előtt is ismert, hogy az MTVA az adófizetők 90 milliárd forintjából üzemelteti a tévécsatornákat, és mostanában már senki, talán már önök sem, a kormány sem nagyon merészeli őket közszolgálatisággal megrágalmazni. Az állami médiaszolgáltatás hazudik, álhíreket gyárt, propagandát terjeszt, manipulál, kritikátlanul adja tovább a kormányzati propagandát, és számolatlanul fizeti az adófizetők pénzéből a személyiségi jogok megsértése miatt rájuk kiszabott büntetést. Szabadidejében pedig már, amikor éppen nem a fentiekkel vannak elfoglalva, hivatalos személy elleni erőszakot követnek el, alkalmaznak ellenzéki országgyűlési képviselőket megveretve. Ha pedig ennek a törvénytelenségét a bíróság megállapítja, akkor a kormánytöbbség gyorsan módosítja a képviselők jogállását is szabályozó országgyűlési törvényt. Különösebb túlzás nélkül megállapíthatjuk, hogy az MTVA mára a Fidesz propagandagépezete, annak kihelyezett tagozatává vált. Történik mindez annak ellenére, hogy ezeknek a csatornáknak az önök által elfogadott média- és közszolgálati tevékenységre vonatkozó szabályokról kellene beszélnie, hogy önöknek biztosítani kellene a tárgyilagos, felelős hírszolgáltatást, illetve tájékoztatást, és az eltérő vélemények ütköztetését is a közügyekkel kapcsolatos viták lefolytatására. Mármint a törvény értelmében ez lenne a feladatuk az MTVA-nak továbbított törvényi rendelkezéseket felülíró kormányzati elvárások szerint. Az október 13-ai önkormányzati választás óta a magyar lakosság több mint egyharmada olyan településen él, amely ellenzéki vagy ellenzék által támogatott polgármester irányítása alatt áll. Nyilvánvaló, hogy a fent említettek megkövetelnék, hogy az MTVA csatornái ilyen települések életéről is beszámoljanak, ilyen polgármestereket is megszólaltassanak, az ő álláspontjukat is szembesítsék a kormány, az állami hatóságok és a kormánypárti polgármesterek véleményével. [[15.10]] Kérdezem ezért államtitkár urat: az elmúlt másfél hónap során hány kormánypárti és hány ellenzéki vezetésű településről adott a település vezetésére nézve kedvező vagy kedvezőtlen tartalmú hírt az állami médiaszolgáltató? Hány kormánypárti és hány ellenzéki polgármestert szólaltattak meg ez alatt az idő alatt? Milyen lesz, mit tesz a kormány annak érdekében, hogy az MTVA által szolgáltatott tartalom megfeleljen a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvény rendelkezéseinek? Várom válaszát, államtitkár úr. Köszönöm. [[Taps a DK és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mit említettem, a választ Orbán Balázs államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az Alaptörvény is úgy rendelkezik, hogy Magyarország elismeri és védi a sajtó szabadságát és sokszínűségét, az erre vonatkozó kötelezettséget pedig a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményén keresztül valósítjuk meg. Ezzel összefüggésben, illetőleg kifejezetten a köztévé vonatkozásában ezt a követelményt egy komplex rendszeren keresztül valósítja meg Magyarország.Ebben a komplex rendszerben van egy közszolgálati közalapítvány, a Duna Médiaszolgáltató Zrt. a tulajdonosa, a kuratórium feladata annak ellenőrzése, hogy a közszolgálati médiaszolgáltatás céljai megvalósulnak-e. Ebbe a kuratóriumba egyenkénti szavazással 6 tagot választanak, a tagok felét kormánypárti, másik felét ellenzéki képviselőcsoportok jelölik. A kuratóriumon túlmenően közszolgálati testület is van, ez egy 15 tagú szervezet, amelynek szintén ugyanez a feladata, és ebben a törvényben meghatározott társadalmi szervezetek képviseltetik magukat, és nekik szintén az a feladatuk, hogy vizsgálják, a közszolgálati médiaszolgáltatók betartjáke a közszolgálati kódex előírásait, és folyamatosan figyelik azt, hogy a közszolgálati média célja megvalósul-e. Egyébként a Duna Médiaszolgáltató Zrt. vezérigazgatója évente beszámolót küld, amelyet a közszolgálati testület megvitat. Egyébként pedig a Duna Médiaszolgáltató Zrt., tág értelemben véve a köztelevízió tevékenységének törvényességét az általános szabályok szerint a Médiatanács ellenőrzi általános hatósági jogkör keretében. A hatósághoz bármely állampolgár közvetlenül fordulhat, ha jogszabálysértést valószínűsít. Így a hatóság jár el például a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményének esetleges sérelme esetében is. A közszolgálati média az állami szereplőktől függetlenül működik. A hatóság 2018-ban az ön által felvetett ügyek tekintetében 14 esetben járt el, ezek egy része egyébként politikai értelemben ellenzéki, kormánypárti és közszolgálati médiacsatornáknak is tekinthető. Képviselő Úr! Azt gondolom, azok az idők elmúltak, amiben ön és az ön elvtársai szocializálódtak, hogy önök mondják meg azt, hogy mi menjen le a televízióban. Ha jogsértést észlel, akkor forduljon a hatósághoz, ugyanúgy, ahogy bármelyik magyar állampolgár ezt megteheti. A Médiatanács vizsgálja az ügyet, egyébként pedig bíróság előtti jogvitát lehet az ügyben kezdeményezni. Politikai cenzúra diktatórikus gyakorlatából senki nem kér többet. Egyébiránt pedig, képviselő úr, és tudom, ezzel kockáztatom azt, hogy nem fogja elfogadni a válaszomat, de mégis azt kell önnek mondanom, hogy egyébként sem tudok szabadulni attól a gondolattól, hogy csak azért támadja ön a köztelevíziót rendszeresen, mert a köztévé elleni rendbontó akciója után súlyos testi sértés bűncselekménye miatt önnel szemben eljárás indult, és a mentelmi jogát az Országgyűlés fel is függesztette. Kérem, hogy a politikai bosszúhadjárata részeként az Országgyűlés fórumait ne használja fel, és arra is szeretném kérni, hogy a jövőben a közmédia dolgozóit, hétköznapi embereket se vegzáljanak. Köszönöm szépen a szót. [[Arató Gergely: Szégyelld magad! Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Varju László képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön nem vállal nagy kockázatot az elfogadás megítélésével. Már csak azért sem, mert a mai nap is rögtön ellentmond önnek, hiszen azok a testületek, amelyekbe csak fideszes jelölteket választanak meg, éppen azt bizonyítják és úgy működnek, ahogy az előbb elmondtam. Önök nem módosították és nem tesznek semmit a médiatörvény módosítása érdekében, az önök komplex rendszere éppen azt biztosítja, hogy 90 milliárd forintért csak a kormánypárti szavazókat szolgálják ki.Éppen ezért az ország másik felének, azt javaslom, államtitkár úr, hogy mivel az szja 2361 milliárd forintjából önök 90 milliárd forintot, majdnem 4 százalékot költenek erre, a többiek ajánlhassák fel a személyi jövedelemadójukat, azért, hogy végre kaphassanak, tisztességes szolgáltatást, mert önöktől ezt soha az életben nem fogják megkapni. Éppen ezért elfogadhatatlan az ön válasza. [[Taps a DK és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallhattuk, képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem ezért önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Mátrai Erőmű: nem jó, de nem is tragikus?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Pogácsás Tibor államtitkár úr fog önnek válaszolni. Csárdi Antal képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az LMP régóta követeli a Mátrai Erőmű bezárását, ami nemcsak az ország egyik legnagyobb szén-dioxid-kibocsátója, de újabban jelentős környezetszennyező is. A nyári vízszennyezés után november elején kén- és foszfortartalmú gáz képződött az erőmű telephelyén, a megyei katasztrófavédelmi igazgatóság mobil laborja lakossági bejelentés alapján érkezett a helyszínre. Az elvégzett műszeres mérésekből kiderült, kén-hidrogén, nitrogén-monoxid és foszfor-hidrogén képződött a technológiai víztározóban, feltehetőleg az ott felgyűlt szerves anyagok bomlása miatt.Az erőmű mellett idén februárban kezdte meg működését a Mészáros Lőrinc érdekeltségébe tartozó Viresol Kft. gabonafeldolgozó üzeme, ami ugyanabba a víztározóba juttatja a szennyvizet. Döbbenetes azt látni, hogy bár az erőmű dolgozói november 6-án észlelték először a mérgező gázok jelenlétét, a Heves megyei katasztrófavédelem csak november 12-én adott ki egy szűkszavú közleményt, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság és a Mátrai Erőmű november 22-én tartott sajtótájékoztatót, egy olyat, ami leginkább a Csernobil sorozatra emlékeztetett. A helyzet nem jó, de nem is tragikus. Az újságírók kérdésére általában annyit válaszoltak, hogy folyik a vizsgálat, mindenki biztonságban van, és egyébként sem akarnak a részletekbe belemenni, mert úgysem értené senki. Konkrétan azt mondták, tessék tovább menni, mert nincs itt semmi látnivaló. Az eset kapcsán joggal merülhet fel a gyanú, hogy eltussolni igyekeznek ezt a felháborító esetet. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem gondolják-e, hogy a XXI. században ez a tájékoztatási szint már nem elégséges? A lakosság és az üzemben dolgozók joggal várnak válaszokat. Vagy esetleg önök azt gondolják, hogy nem jár nekik válasz? Milyen koncentrációban mértek mérgező gázokat, a lakosság vagy az üzemben dolgozók voltake veszélyben? Ki a felelős a szennyezésért, és milyen bírságra számíthat? Mit tesznek a szennyezés elhárítása érdekében? Ha a Paksi Atomerőműben lenne komoly üzemzavar, akkor is hasonlóan gyors és átfogó tájékoztatást nyújtanának? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Pogácsás Tibor államtitkár úrnak adok szót a válaszra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ott is szenzációt vagy ott is katasztrófát keres, ahol nincs. És ezt ön is jól tudja, hiszen az interpellációját két nappal azután nyújtotta be, hogy november 25-én Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője és Demeter Márta képviselő asszony személyesen is megbeszélést tartott a BM OKF főigazgatójával, és ott tájékoztatást kaptak a helyzetről, illetve tájékozódhattak. [[Ungár Péter: Nem volt kielégítő.]] Az országgyűlési képviselők tehát részletesen minden tájékoztatást megkaptak az eseményekről, mindenre választ kaptak, tehát semmiféle szenzáció nincs, amit ön itt keresni szeretne. Nyilván ezt az LMP-n belül is meg lehetett volna beszélni. [[15.20]] Tisztelt Képviselő Úr! A Heves Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság november 12-én és november 15-én is közleményt adott ki a lakosság tájékoztatására. A mérések a környező településen élőkre veszélyt nem jelentettek, egészségre veszélyes határértéket nem mértek sehol. Erről a katasztrófavédelmi szerv tájékoztatta az önkormányzatok képviselőit és a közvéleményt is. A méréseket egyébként Detk és Visonta önkormányzati képviselői, valamint az érdeklődő települési lakosok is a helyszínen figyelemmel kísérhették, és az eredményekről ott közvetlenül pontos információt is kaphattak. A Heves Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság 2019. november 22-én egy részletes, mindenre kiterjedő sajtótájékoztatót is tartott. Arról is tudom tájékoztatni képviselő urat, hogy a kormány és a kormányzati szervek minden rendkívüli esemény esetén, minden környezetszennyezés esetén a szükséges intézkedéseket megteszik, elsősorban és először nyilvánvalóan a szükséges méréseket elvégzik, amennyiben szükség van arra, akkor az érintett munkálatokat végzőket vagy a közelben tartózkodó lakosságot tájékoztatják, amennyiben szükséges, akkor megkezdik a kitelepítést. Itt, ebben az esetben ezekre nem volt szükség. A katasztrófavédelmi mobil laborok folyamatosan végzik a méréseket, mindaddig, amíg ezt szükségesnek tartja a katasztrófavédelem. Kérem, képviselő úr, a válasz elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel kérdezem Csárdi Antal képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Ház! Nem kaptunk mást, mint amire számítottunk: nincs itt semmi látnivaló, tessék továbbmenni. De döbbenetes, egy újabb szintet ért el az Orbán-kormány működése. Gyakorlatilag interpellációban ennyire direkten még nem tapasztalhattuk meg, hogy a kormány képviselői Mészáros Lőrinc gazdasági érdekeltségeit képviselik a választók, az ott élők egészségi érdekeivel szemben. Ez döbbenetes, felháborító! Nem fogadom el a választ. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, hogy elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 109 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Visonta a magyar Csernobil? Mit titkolnak a Mátrai Erőmű üzemzavara kapcsán?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy Pogácsás Tibor államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Én is a visontai szennyezés ügyében kérdezném. Kérem, fogadja el, hogy ez a kérdés nagyon foglalkoztatja az egész országot és a helyi lakosokat, ezért fontos, hogy a kérdéseinkre választ kapjunk. Már több mint két hete kiderült, hogy valószínűleg a visontai Viresol Kft.-ből származik az a szúrós szagú, kénes, foszforos gáz, ami kiszivárgott. Tudjuk, a kormány elmondta, hogy a katasztrófavédelem a helyszínen van, és méréseket folytat, nem mér szennyező anyagokat. Viszont ebből nem derül ki, pontosan mi állt a háttérben, és mi biztosítja azt, hogy ez többet nem fordulhat elő. Sorra kerülnek nyilvánosságra igenis aggasztó információk. Államtitkár úr az előbb azt mondta, hogy nincsen katasztrófa. Én azt gondolom, hogy az elég nagy katasztrófa, hogy a környező térségben lévő élővilágot folyamatosan felemészti a szennyezés; a Bene-patakból teljesen kipusztultak a halak, és a patak színe rendszeresen szürke és habzik. Azt gondolom, hogy ez katasztrófa. A múlt héten az erőmű mögött egy közel 10 centiméter átmérőjű műanyag vezetéket helyeztek el, ami valamilyen folyadékot szállít egy út menti kútba. A kútból a víz egy Detk felé csordogáló kis érbe ömlik, ahol a folyadék kékesszürkére festi a vizet. A Greenpeace november 20-án délután mintát vett a környéki vizekből; nem úgy, mint a katasztrófavédelem, hogy ott vett mintát, ahol már hígítva van ez a víz, hanem közvetlenül, ahol belefolyik. Akkreditált laboratóriumban bevizsgálták az eredményeket, és a kifolyó vízről gyakorlatilag megállapították, hogy szennyvíz. A vízminta szervesanyag-tartalma többszörösen meghaladja a megengedett határértéket, és jelentősebb szulfát-, molibdénkoncentrációt is mutatott. Tisztelt Államtitkár Úr! Bige László szolnoki vegyiüzeme esetén példátlan szigorral jártak el; amikor a legkisebb gyanú felmerült, a megyei katasztrófavédelmi hatóság felfüggesztette a Bige Holding szolnoki kénsavgyárának működését. Kérem, adjon választ arra a kérdésre, hogy mit tesz a kormány a folyamatos szennyezés megszüntetése érdekében, és hogyan kívánja biztosítani, hogy ne legyen több szennyezés. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Pogácsás Tibor államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy a világban ma már megszokott, hogy ha valahol katasztrófa történik, akkor az emberek katasztrófaturistaként odamennek, odarohangálnak, és onnan próbálnak valamiféle lájkvadászattal maguknak hasznot vadászni, úgy látom, hogy az ellenzéki képviselők is ezt a folyamatot végzik most az interpellációk és az azonnali kérdések során. Tisztelt Képviselő Úr! Határozottan visszautasítom azt, hogy a kormányzat bármit is eltitkolna akár ezen esemény, akár bármilyen más esemény kapcsán, különösen akkor, ha környezeti hatásokról van szó. A képviselő úr is kapott már választ november 25-én az Agrárminisztérium államtitkárától. Azt gondolom, hogy az, hogy ön ettől függetlenül további titkokat keres, nem tartozik a tények meg a valóság körébe. Tájékoztatni tudom a képviselő urat, hogy a lakosság védelme érdekében a kormányzat, a katasztrófavédelem és minden olyan szervezet, amely illetékes, a szükséges méréseket elvégzi, a szükséges megelőző intézkedéseket elvégzi, és természetesen a szükséges vizsgálatok is lefolynak, és ahogy ön említette, hogy más korábbi esetben is megfelelő, és minden részletre kiterjedő vizsgálat zajlott le, amelyben aztán a szükséges következtetéseket le lehetett vonni, itt is, amennyiben ez szükséges, meg fog történni. A Heves Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság november 12-én, illetve november 15-én közleményt adott ki a lakosság tájékoztatására: a mérések egészséget veszélyeztető határértéket nem mutattak ki, és nem mutatnak ki. Erről tájékoztattuk a közvéleményt is, és tájékoztatták az illetékes önkormányzatok képviselőit is. Csak ismételni tudom, hogy a mérések elvégzésekor Detk és Visonta települések önkormányzati képviselői jelen voltak, a településen élő érdeklődők is jelen lehettek, és a méréseket figyelemmel kísérhették, megismerhették. November 22-én egy részletes, mindenre kiterjedő sajtótájékoztatót is tartott a Heves Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság, a laborok pedig folyamatosan végzik a monitorozást, folyamatosan végzik az ellenőrzést, a vizsgálat pedig tart, és amennyiben szükséges lesz, az intézkedések végrehajtásra kerülnek. Kérem, fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Kocsis-Cake Olivio képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát. Az én kérdésem egyébként arra vonatkozott, hogy hogyan kívánják biztosítani, hogy ez többet ne forduljon elő. Nem titkolózásról beszéltem. Akkor tudnám elfogadni a választ, ha mondjuk, azt mondta volna, hogy Mészáros Lőrinc üzeme kapcsán is ugyanolyan szigorúsággal járnak el, mint Bige Lajos üzeme kapcsán; Mészáros Lőrinc üzeme kapcsán, ami többmilliárdos állami támogatást kapott egyébként: több száz emberrel lerohanták volna az üzemet, felfüggesztették volna a működését nyilván a 72 órás őrizetet a hatóságokra bíznám. Biztos, hogy ezzel nem nyugtatja meg a kormány a közvéleményt, és biztos vagyok benne, hogy a környéken élők pedig nem fogadnák el az ön válaszát, úgyhogy én sem tudom. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem ezért önöket, hogy elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen szavazattal, 38 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Selmeczi Gabriella képviselő asszony, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Nekünk jövőre is a család lesz az első!” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Novák Katalin államtitkár asszony fog önnek válaszolni. A képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon! [[15.30]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország 2020. évi költségvetése a családok évének költségvetése lesz. Jövőre a családok támogatására rendelkezésre álló összeg a 2200 milliárd forintot is meghaladja majd. Ez két és félszeres emelkedést jelent 2010-hez képest, ahhoz képest, amikor átvettük a kormányzást. A Fidesz-KDNP számára a család és a gyermek az első. De az ellenzék nem gondolkodik így; emlékezzünk, hogy az ellenzék az MSZP, a DK, a liberális pártok kormányon is és ellenzékben is mindig csak elvettek a családoktól, a támogatásról szóló törvényjavaslatokat pedig nem szavazták meg. Nekik mindig is fontosabbak voltak a multinacionális cégek, azok gazdasági érdekei, és mindig a magyar emberek, a magyar családok kárára döntöttek. Ezek az évek voltak egyébként azok, a 2002-2010 közötti évek, amikor a megszorításokra és a sokak számára reménytelen helyzetre volt, aki azt mondta nemes egyszerűséggel, hogy el lehet innen menni. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Mi a Fidesz-KDNP-ben azonban a családok megerősítésén dolgozunk. Arra törekszünk, hogy a vágyott gyermekek megszülessenek, és minél korábban szülessenek meg. Segítséget nyújtunk a családoknak, hogy saját otthonhoz jussanak. Ezért bevezettük a családi otthonteremtési kedvezményt, visszaadtuk az édesanyáknak a harmadik évi gyest, bevezettük az ingyenes gyermekétkeztetést, az ingyenes tankönyvellátást, a gyed extrát, és még sorolhatnám. De tudjuk, hogy itt még nem állhatunk meg, ezért indult el a kormány részéről, a miniszterelnök úr részéről a 7 pontos családvédelmi akcióterv, mely újabb segítséget jelent a gyermeket vállaló magyar családoknak. A 7 pontból július 1-jén 4 el is indult. Nevezetesen: a babaváró támogatás, a CSOK-os kölcsön kibővített változata, a jelzáloghitelekhez nyújtott támogatás bővítése és a nagycsaládosok autóvásárlási támogatása. A bölcsődefejlesztési program pedig folyamatosan zajlik. Ma nemcsak Magyarországot, de egész Európát sújtja a népességcsökkenés. Alapvető célunk azonban, hogy a demográfiai kihívásokat ne bevándorlással kelljen orvosolni, hanem magyar gyermekek születésének támogatásával. Tisztelettel kérdezem államtitkár asszonyt, hogy milyen további intézkedések segítik majd a gyermekvállalást 2020 januárjától. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Mint említettem, a választ Novák Katalin államtitkár asszonytól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselőtársak! Mindig jó lehetőségnek tartom azt, hogyha itt, az Országgyűlésben is beszélhetünk a magyar családok támogatásának fontosságáról.És nemcsak azért, mert valóban, ahogy a képviselő asszony is említette, egy olyan demográfiai kihívással állunk szemben most már évtizedek óta, amely válaszért kiált, és ez a válasz nem a migráció támogatása, hanem azért is, mert azt szeretnénk, hogyha Magyarországon minél könnyebb lenne gyermeket vállalni. Egész egyszerűen azt szeretnénk, ha Magyarországon minden fiatal pontosan annyi gyereket vállalhatna, amennyit szeretne, és akkor vállalhatnák ezeket a gyerekeket, amikor szeretnék. Ha fiatalon, akár már az egyetemi évek alatt vagy az egyetem elvégzését követően, akkor akkor, ha később, akkor akár akkor, de minden lehetőségük meglegyen rá, hogy annyi gyermekük legyen, amennyit szeretnének, és akkor, amikor szeretnék ezeket a gyermekeket. Ez a célunk. Szeretnénk, ha korábban is tudnának már családot alapítani a fiatalok. Ezt szolgálja például a júliusban bevezetett babaváró támogatás is, de ezt szolgálja az otthonteremtési programunk, a CSOK a hozzákapcsolódó kölcsönnel, amely kedvezményes kamatozású, vagy akár az is, amely most éppen az Országgyűlés előtt lévő törvénymódosító javaslatunk. Ha valaki az egyetemi évek alatt vállalt gyermeket vagy közvetlen a diploma megszerzését követő egy évben, és utána igénybe vette a 2014 óta elérhető diplomásgyedet, és utána ismét gyermeke lesz a párnak úgy, hogy nem ment vissza a munkaerőpiacra vagy nem helyezkedett el közben az édesanya, ismételten igénybe tudja venni ezt a diplomás- vagy hallgatói gyedet. Ez megint egy aprónak tűnő, de fontos lépés azok számára, akik éppen ilyen élethelyzetben vannak. De térjünk vissza arra, hogy mi minden történt július 1-jével! A családvédelmi akcióterv elindult, folyamatosan bővítjük a bölcsődei férőhelyeket, hogy tényleg elmondhassuk azt, hogy Magyarországon minden bölcsődés korú gyermek számára, ahol ezt igénylik a szülők, bölcsődei helyet tudunk biztosítani, ráadásul a lakóhelyhez közel vagy éppen a munkahelyhez közel. A babaváró támogatás minden várakozásunkat meghaladó módon népszerű, hiszen több mint 52 ezer házaspár élt már ezzel a lehetőséggel. Ez azt jelenti, hogy több mint százezer olyan fiatal van, aki ezt a babaváró támogatást igénybe vette. Ez azt jelenti, hogy akár 10 millió forintot kaphatnak, amit lehet, hogy egyáltalán nem kell visszafizetniük, ha gyermekeik lesznek az elkövetkező időszakban. Ott a nagycsaládosok autóvásárlási támogatása. A 21 ezret is meghaladta már a támogatás iránt igényt benyújtók száma. Ez is jelentősen magasabb annál, mint amire mi előzetesen számítottunk, de természetesen örülünk ennek, és mindenkit megnyugtatnék: nem fogynak ki a keretek, tehát a pénz rendelkezésre áll. Amennyi jogos igény beérkezik hozzánk, annyit fogunk tudni kielégíteni. De nem ér véget a családvédelmi akcióterv ezekkel a lépésekkel. Január 1-jétől indul a nagyszülői gyed, ami annyit jelent, hogy a nagymamák, nagypapák, akik most még aktívak, nyugdíj előtt állnak, viszont a gyerekeik, illetve a gyerekek dolgoznak, minden szülő dolgozik, és van pici gyermek a családban, akkor a nagymama vagy a nagypapa is elmehet majd január 1-jétől gyedre, akár több unokával is párhuzamosan, többszörös nagyszülői gyedet igénybe véve. Szintén újdonság lesz január 1-jétől, hogy indul a legalább négygyermekes édesanyák személyijövedelemadó-mentessége. És itt hadd hívjam fel a figyelmet valamire, kedves képviselőtársak! Éppen a múltkor érkezett hozzám egy olyan megkeresés, hogy mi van akkor, ha halva született egy gyermek, vagy ha egy kisbaba vagy egy gyermek meghalt a korábbi években, évtizedekben, akkor négygyerekesnek minősüle az a család, ahol már nem élő gyermek van. Természetesen, igen. Tehát a halva született gyermek, vagy az a magzat, amely egy bizonyos magzati korban elment, vagy aki aztán később meghalt kisbaba vagy gyermek, nagyobb gyermek korában, ugyanúgy jogosít ezekre a támogatásokra. Ez megint egy lépés abba az irányba, hogy érezzék a magyar, gyermekvállalás előtt álló fiatalok és a magyar családok, hogy segítséget kapnak a családalapításhoz, a gyermekneveléshez. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Kérdezem Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Köszönjük szépen a választ. A válaszból kiderül az, hogy Magyarország Kormánya továbbra is családbarát kormány. A számok pedig, amelyekben államtitkár asszony elmondta, hogy mennyire népszerűek ezek a családtámogatási juttatások, kedvezmények, azok is reményt keltőek. Azt mutatják, hogy nagyon sok család 100 ezer fölötti fiatal ezen belül veszi igénybe a családtámogatási eszközöket. Tisztelt Államtitkár Asszony! A válaszát elfogadjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallottuk, a képviselő asszony elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Balczó Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „A kormány azt tartja megoldásnak, hogy a kifogásolt uniós projektek korrupciós felárát a magyar adófizetőkre terheli?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter urat bízta meg, akinek felkérésére a választ Schanda Tamás államtitkár úr fogja megadni. Köszönöm szépen. Igen tisztelt Képviselő Úr! Öné a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Országgyűlés november 18-ai ülésén többen is kérdezték a miniszterelnököt arról, hogy több magyar uniós pályázat megvalósításával kapcsolatban is komoly kifogások merültek föl, olyannyira komoly kifogások, hogy ezek kifizetését végül a kormány nem is igényelte.Sok adat, tény hangzott el, de a miniszterelnök válaszaiból úgy tűnhetett, mintha minden rendben lenne. Ezt azzal indokolta, hogy a Magyarország által lehívható támogatások végösszege nem csökkent, hiszen az úgynevezett tartalékpályázatok léptek be a visszautasított projektek helyébe. Így fogalmazott konkrétan: „Tudomány ez a matematika, de induljunk ki talán mégis abból, hogy ha Magyarországot megilleti egy összeg és azt mind megkapja, akkor egyetlen fillér sem veszhet el. Ez talán elfogadható kiindulópont.” [[15.40]] Igen, kiindulópontnak elfogadható, de van még néhány kérdés, amire választ kellene kapnunk. Az EU illetékesei 2018-ban operatív programokat vizsgáltak meg, ebből 30-ban találtak komoly szabálytalanságot, ezek közül 8, azaz több mint 25 százalék magyar projekt. Nem gondolják, hogy ez nagyon rossz fényt vet az országra, ennek minden következményével együtt? Miért nem vállalta a kormány, hogy hogy egyesével bizonyítja a kérdéses projektekről, hogy azoknál szabályosan jártak el? Feltehetőleg azért nem, mert a kifogásolt hét operatív program esetében rendszerszintű, a közbeszerzéseket érintő szabálytalanságokat tártak fel, vagyis, finoman fogalmazva, a korrupció gyanúja merült fel. Ez további alapot ad az Európai Parlamentben általam is többször és több különböző politikai oldal részéről elhangzott állításhoz, hogy Magyarország az Unió legkorruptabb országa. És ezt nem azért mondják, mert Magyarország a határon megállítja a migránsokat, amely mellett én is az Európai Parlamentben mindig kiálltam, hanem az OLAF jelentése alapozza meg. Az érintett, kifogásolt projekteket a költségvetésből fizetik ki, a magyar adófizetők pénzéből. Ez annak felel meg, mint ha egy exportra szánt árut a megrendelő visszadob, és utána azt mondják, a romlott árut sózzuk rá a hazai vásárlókra. Mindez tehát megalapozza azt az alapvető kérdést: ha a korrupciós felárat nem az Európai Unió, hanem mi magunk, magyar emberek és vállalkozások fizetik ki, ránk terhelik, akkor minden megoldódott, minden rendben van? Várom államtitkár úr érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Schanda Tamás államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Lényeges különbség van az ellenzék és a kormány nézőpontja között. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Az biztos! Így van!]] Míg önök Brüsszel felé tekintenek, és az onnan érkező forrásokban bíznak, mi hazai fejlesztéseket látunk, a beruházások pedig mind Magyarországot, a magyar embereket szolgálják. Ezeknek a megvalósulását a magyar gazdaság teljesítménye teszi lehetővé, amely mögött pedig a magyar emberek munkája áll. Soha nem látott mértékben van lehetőség saját erőből is megvalósítani az elmaradt és szükséges beruházásokat. Az, hogy ezek kapcsán miként számolunk el Brüsszellel, tisztán technikai kérdés, biztosíthatom ugyanis, hogy minden eurócentet hazahozunk Brüsszelből. Ha döntünk egy beruházásról, mindegy, hogy uniós vagy hazai forrásból valósítjuk meg, fejlesztés pedig van bőven. Tisztelt Képviselő Úr! Az európai uniós fejlesztési források lehívásánál pedig kiemelkedően teljesítünk, hiszen már elértük a 43 százalékos arányt. Ezzel Magyarország a 10. helyen áll az EU-tagállomok között, és első a V4-es országok rangsorában. Ha a rendelkezésre álló források arányában vizsgáljuk a lehívást, akkor kijelenthetjük, hogy Portugália után a másodikak vagyunk Európában. Ha gond lenne, nem így állnánk. Ha mindenáron forrásvesztést szeretne találni, tisztelt képviselő úr, szíveskedjék a Jobbik szövetségesénél, Gyurcsány Ferencnél érdeklődni [[Közbeszólások, felzúdulás a Jobbik és a DK soraiban.]] , valódi forrásvesztés ugyanis a szocialista katasztrófakormányzás időszakában történt, amikor Dobrev Klára töltött be vezető szerepet a hazai fejlesztéspolitika intézményrendszerében. Az MI-rendszer beszerzése miatt ténylegesen elveszítünk 19 milliárd forintot, de a szocialisták legfinomabban szólva is elhibázott fejlesztéspolitikájának eredménye például a 4-es metró korrupciós botránya is, az akár 60 milliárd forrásvesztéssel járó ügy, ennek valóban komoly következményei sajnálatos módon valóban a magyar adófizetőket terhelik. Tisztelt Képviselő Úr! Ön testközelből tapasztalhatta meg, mi folyik Brüsszelben, ezért is lepett meg a kérdése. Ön előtt is nyilvánvalóvá válhatott ugyanis munkája során, hogy a brüsszeli bürokraták nem a magyar emberek érdekeit tartják szem előtt, hanem saját politikai pecsenyéjüket sütögetik. Nem riadnak vissza attól sem, hogy az Európa jövőjét veszélyeztető bevándorlást pártolják. Brüsszel elhibázott bevándorláspolitikát folytatott, hagyta a briteket ki-, a bevándorlókat pedig belépni. [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból.]] , ráadásul a gazdaságpolitikájuk is félrecsúszott, ezt láthatjuk az eurózóna válságán. Ön pontosan tudja, saját szemével látta, hogy ebben a folyamatban milyen szerepe van a magyar ellenzék európai parlamenti képviselőinek, milyen aknamunkát folytatnak saját hazájuk ellen. Példátlan ugyanis, hogy az ellenzék az Európai Parlamentben sem áll ki Magyarországért, a belpolitikai vitákat rendszeresen előbbre valónak tartják a nemzeti érdeknél. Alaptalan kritikákkal, álhírterjesztésekkel rombolják Magyarország hírnevét, és ezzel rontják a magyar tárgyalási pozíciókat is. Sajnálatos, hogy ön és pártja a korábbi, nemzeti érdekvédelmet hangoztató kommunikációjukkal ellentétesen, most a hazánkat támadó brüsszeli bürokratákkal és Gyurcsány Ferenccel azonos álláspontot képvisel. [[Zaj az ellenzéki oldalon. Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Tisztelt Képviselő Úr! Az Európai Bizottság rendszeresen és minden tagállamban auditálja a különböző operatív programokhoz kapcsolódó források felhasználását. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Az auditok során gyakran olyan kifogásokkal él a Bizottság, amelyek leginkább politikai jellegű támadásnak érzékelhetők, és amelyek magyarországi eredetét senkinek nem esik nehezére felfedezni. Kérem válaszom elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel kérdezem Balczó Zoltán képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Elnök úr, nem fogadom el, és meg is magyarázom. Megdöbbentett, hogy államtitkár úr, akitől sok vitában szakmai választ hallottam, most egy ilyen cinikus politikai pamfletet olvasott fel. Ennek egy oka van, hogy szakmai választ nem tudott adni. Ön azt mondja, mindegy, hogy hazai pénzből fizetünk ki valamit vagy EU-sból. Mindegy, ha nem korrupció terheli! A korrupciós felárat miért kell kifizetnünk?! Nincs korrupciós felár?! Hát, mi volt az Elios-ügy, ahol nemcsak hogy korrupció volt, hanem ahogy az OLAF bebizonyította, a szervezett bűnözés jeleit mutatta, és ezen ügyön keresztül érintett maga a miniszterelnök?! Ez volt a legnagyobb presztízsveszteségünk! A magyar emberek érdekeit igenis képviseli az Európai Unió, amikor ezt a korrupciót nem hagyja elhatalmasodni.Azt meg kikérem magamnak, hogy aki az Európai Parlamentben a balliberális képviselőkkel lényeges ügyekben ellentétesen szavaztam, volt, amikor egyedül álltam ki a magyar kormány mellett, hogy ön velük engem összemos és felelősségre von! [[Taps a Jobbik soraiban. Dr. Brenner Koloman: Aljasok vagytok és cinikusak!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 105 igen szavazattal, 34 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Hargitai János képviselő úr, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Milyen változások várhatóak az adórendszerben 2020-ban?” címmel. Hargitai János képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ilyenkor, év vége felé, elfogadott költségvetés ismeretében és ismert adótörvények ismeretében is célszerű gazdaságpolitikáról beszélni, már csak azért is, hogy az Országgyűlés nyilvánosságán keresztül is tájékoztassuk az államháztartás különböző jövedelemtulajdonosait arról, hogy a következő év milyen változásokat takar számukra.Örvendetes az, hogy a sajtón keresztül a Statisztikai Hivatal jelentéseit megismerve arról adhatunk számot, hogy végre egy olyan növekedése van az országnak, amit kiegyensúlyozottnak tekinthetünk, ellentétben azokkal a növekedésekkel, amit az előző kormány idején itt-ott megszokhattunk, ami külső hitelfelvételekre épített, és ezeken keresztül átmenetileg érhettünk el akkor sikereket, de ezeknek a sikereknek mindig komoly ára volt, mert ezt eladósodás követte. [[15.50]] Most nem egy ilyen növekedéssel nézünk szembe, és ez a növekedés, ami ugye 5 százalék volt az utóbbi negyedévben, az Európai Unió országai között is egy nagyon dicséretes növekedés, végre az ország belső gazdasági tartalékaira épül. Ha 2010-re visszatekintek, és felidézek egy-két nagyon fontos gazdaságpolitikai lépést, ami a mai eredményeinket megalapozza, akkor nyilvánvalóan beszélhetnék az egykulcsos személyi jövedelemadó bevezetéséről, ami akkor nagyon nagy viharokat vert, ennek a személyi jövedelemadónak a 15 százalékra történt csökkentéséről, de ugyanilyen nagyon radikális gazdaságpolitikai lépés volt a társasági adók szintjén a társasági adónak a 9 százalékra történő csökkentése. Jó ideje dinamikus bérnövekedésekről adhatunk számot egy alacsony infláció mellett, ezek nyilvánvalóan örvendetes elmozdulások, és mindezekkel tudjuk finanszírozni azokat a társadalompolitikai lépéseket, amelyek közül a legfontosabb számunkra a családpolitikai intézkedéscsomag. Éppen ezért kérdezem az államtitkár urat, hogy ha ismerjük is az elfogadott költségvetést, és látjuk az adópolitikai irányokat, mégis mik azok az intézkedések, amelyeket az államtitkár úr kiemelne ezek közül, amelyek a jövő évben várhatók, és amelyek garanciát adhatnak arra, hogy ez a gazdaságpolitikai sikeresség folytatódjon, és ezen keresztül finanszírozni tudjuk társadalompolitikai elképzeléseinket is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr interpellációs kérdésére Tállai András államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar gazdaság a magyar embereknek és a magyar vállalkozásoknak köszönhetően minden eddiginél jobban teljesít. A gazdaság növekedése, a foglalkoztatás és a bérek alakulása egyaránt kiemelkedő. 2020-ra a kormány továbbra is a családok és a hazai vállalkozások támogatására, a versenyképesség növelésére és az adminisztráció csökkentésére tett javaslatot. Az elfogadásra váró törvényjavaslat szervesen illik abba a kormányzati politikába, amelynek lényege a közterhek csökkentése és egyszerűsítése. A gazdaságvédelmi akciótervnek megfelelően 2020. július 1-jétől új, egységes járuléktörvény lép hatályba, tehát jövő év első felétől, amely új szabály értelmében négy egyéni járulék egyetlen egységes társadalombiztosítási járulékba olvad, így az adónemek száma jövőre jelentősen csökkenni fog, az ezzel járó bürokráciával együtt. A családvédelmi akciótervnek köszönhetően 2020. január 1-jén az szja-ban is jelentős változás történik, hiszen a négy gyermeket nevelő nők mentesülnek az szja megfizetése alól, és jövőre minden eddiginél nagyobb összeg, 380 milliárd forint jut családi adókedvezményre és az első házasok kedvezményére. És kedvezni fog a családosoknak a járulékkedvezmény a tekintetben is, hogy a jövő évtől a munkaerőpiaci járulékra is igénybe vehető lesz a családi adókedvezmény, amivel további egymilliárd forinttal jut több a családoknak. A vállalkozások terén is jelentős változások lesznek, hiszen megszűnik az eva, és ennél sokkal kedvezőbb adózási formát választhatnak a kisebb vállalkozók, így a katát és a kivát, ami egyébként nagy népszerűségnek örvend, több százezren adóznak ma már így Magyarországon. Továbbra is kiemelt cél a gazdaság fehérítése, ezért 2020. július 1-jétől nyugtát kell adni az úgynevezett áfamentes ügyletekről és szolgáltatásokról, és megszűnik az online számlaadat-szolgáltatás esetében a százezer forintos értékhatár, ez eltörlésre kerül. Ez azt jelenti, hogy egyre többen lépnek be az online számlaadással a rendszerbe, és így láthatóvá lesz egyre több bevételi számla a NAV számára. Fontos, hogy három éve a NAV készíti el a személyijövedelemadó-bevallást a vállalkozóknak, és ez ki fog terjedni 2021. január 1-jétől az áfabevallási tervezet elkészítésére, hiszen 2021. január 1-jétől a NAV gyakorlatilag minden kiadott számlát látni fog. Fontos, hogy a nyugdíjasok járulékmentessége is bekövetkezik, és a jövőben a nyugdíjas munkavállaló csak 15 százalék szja-t fizet, semmilyen más járulékot nem kell fizetni. Végezetül mondom el, hogy a szociális hozzájárulási adó mértéke jelentősen csökkent már az elmúlt években is, hiszen 2016-ban még ez 27 százalék volt, 2017. július 1-jétől mindössze 17,5 százalék, tehát közel 10 százalékkal csökkent lényegében 3-3,5 év alatt, és a gazdaság jó teljesítménye esetén ez tovább fog csökkenni 2020. július 1-jétől újabb 2 százalékkal, tehát 15,5 százalék lesz a szociális hozzájárulási adó mértéke. A kormány a jövőben is az adócsökkentés politikája mellett áll ki. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm, elnök úr. A szóba hozott adóegyszerűsítések és részben -csökkentések megtakarításokat hoznak a vállalkozásoknak. Joggal reméljük azt, hogy a költségvetés főszámai így tarthatóak lesznek, amiből finanszírozhatóak lesznek a továbbiakban is a társadalompolitikai törekvéseink, ezen belül elsősorban a családtámogatási rendszer. Megnyugtató volt, amit mondott, a válaszát elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mint hallottuk, a képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Képviselőtársaim! Székely Sándor képviselő úr, független képviselő, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „Miért szüntették meg a Munkaügyi Bíróságokat?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Völner Pál államtitkár úr fog önnek válaszolni. Székely Sándor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Ma Magyarországon munkások százezrei végzik munkájukat olyan körülmények között, amik egyértelműen veszélyesek és szabályellenesek is, mégis alig születnek feljelentések, nem hallani munkahelyi balesetekről, illetve arról, hogy ezek miatt bárki is kártérítést kapott volna. Nyilván, hiszen nincsenek is ilyenek, vagy alig mondhatják kormánypárti képviselőtársaim, pedig az a helyzet, hogy nagyon is vannak, nem is kevés és sajnos nagyon sok súlyos is. Mi az oka akkor annak, hogy a munkások nem perelnek, nem mennek el a bíróságra, nem harcolnak a jogaikért? Ennek több oka is van. Először is, 2012-ben önök a szégyenletes munka törvénykönyvükkel odadobták a magyar munkásokat a munkaadóiknak. Meggyengítették a szakszervezeti érdekérvényesítést, kiherélték a szakszervezeteket. Aztán bravúros kommunikációval évek óta hitetik el mindenkivel, hogy itt a Kánaán, és a 650 eurós átlagbér nem Magyarország szégyene, hanem egy óriási vívmány. Persze így is van, hiszen az önök által tömegesen idecsábított ukrán, szerb, esetleg mongol vendégmunkások ennek a töredékéért is elvállalják a munkát. Így kényszerhelyzetbe hozzák a magyar dolgozókat: vagy dolgoznak éhbérért, vagy elmennek Nyugat-Európába, vagy dolgoznak lehetetlen körülmények között, a minimális munkaügyi szabályokat sem betartva, vagy megcsinálják helyettük ezt a vendégmunkások. Vagy befogják a szájukat, ha eltörik a lábuk, mert már nem jutott védőfelszerelés, vagy kirúgják őket. Aztán ha valaki mégis megpróbál a munkaügyi bírósághoz fordulni, önök tettek róla, hogy a bürokrácia miatt ettől gyorsan elmenjen a kedve. Az új polgári perrendtartás alapján az igényérvényesítés jelentősen megnehezült, a keresetlevél-nyomtatványt földi halandó nem tudja kitölteni, a nyerhető kis perértékre tekintettel nem érdemes ügyvédet fogadni, van, aki még ezt se tudja kifizetni. A pártfogó ügyvéd igénylésének folyamata is bonyolult, a kereseti határ is irreálisan alacsony. A helyzet odáig fajult, hogy az önök törvénykezésének következtében már az is megnehezül, hogy valaki munkaügyi bírósághoz forduljon, merthogy maguk ezt is megszüntették. Betagolják az általános bíróságok közé, így lehetetlenítik el a magyar munkások, ápolók, buszvezetők, rendőrök, tűzoltók, autópálya-karbantartók, villanyszerelők azon jogát, hogy ha őket a munkájuk végzése közben a munkahelyükön baleset éri vagy a munkáltatóval vitába keverednének, olyan bíróság elé kerüljenek, mely érti is azt a problémát, amiről a dolgozók beszélnek. Hiszen megszűnik a közigazgatási és munkaügyi bíróság mint különbíróság, és az új szabályozásban a törvényszék elnöke osztja be a hozzá tartozó bíróságon dolgozó bírákat az egyes kollégiumokba. Lehet, hogy a munkaügyi kollégiumba olyanok lesznek beosztva, akik korábban egész mást tárgyaltak, a munkaügyi bírák pedig mehetnek gazdasági pereket tárgyalni vagy felszámolási ügyeket elbírálni. [[16.00]] A magyar kormányzat szeret hivatkozni a német igazságügyi modellre, de szeretném felhívni a figyelmet, hogy ott van önálló munkaügyi és szociális bíróság. A fentiek miatt kérdezem Varga Judit igazságügyi minisztert, illetve az általa megbízott személyt, hogy milyen észszerű magyarázatot tud adni arra, hogy a munkaügyi bíróságokat kivégezték. Mikor fogják egyszerűsíteni a munkaügyi perek adminisztrációját? Mi a biztosíték arra, hogy a törvényszék elnöke olyan bírókat jelöl ki a munkaügyi perek elbírálására, akiknek ez a szakterületük? Köszönöm szépen, és elnézést. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt kormánypárti képviselő urak, foglaljanak helyet! Ott a helyük! [[Dr. Varga-Damm Andrea: Így van! Dr. Vadai Ágnes: Futásra készen állnak!]] Völner Pál államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt két évben, azt hiszem, nagyon sokat vitatkoztunk arról, amikor önök különbíróságokról beszéltek, és vadul ellenezték azt, hogy az évszázados hagyománnyal rendelkező közigazgatási bíróságokat felállítsuk. Most elérkeztünk ahhoz a ponthoz, ahol a közigazgatási és munkaügyi bíróságok beolvadnak a rendes bírósági szervezetbe. Nem értem a kérdést. Mi a probléma, amikor ezt követelték két éven keresztül?A másik: ami problémákról beszélt képviselő úr, azok a munkavédelmi hatóság jogkörébe tartoznak zömmel, amely a helyén áll, valamennyi vállalkozó tiszteli, és akik tisztességtelenek, azok rettegik is őket, mert nagyon kemény szankciókkal lépnek fel minden olyan munkavédelmi kihágás esetén, ami a munkavállalók biztonságát veszélyezteti. De visszatérve a bírósági kérdésekre, jelenleg is a bírósági szervezeti rendszeren belül, tudjuk, vannak például büntetőügyek, polgári ügyek és az a fajta zavar, amit képviselő úr vizionál, mégsem létezik. Vannak olyan bírók, akik büntetőügyekkel foglalkoznak, vannak, akik polgári ügyekkel foglalkoznak, és most a rendes bírósági kereteken belül lesznek majd olyan bírók, akik közigazgatási ügyekkel foglalkoznak, és lesznek olyan bírák továbbra is, akik munkaügyi perekkel foglalkoznak. Szeretném felhívni arra is a figyelmet, hogy azzal, hogy törvényszéki szintre emeljük a munkaügyi bírókat, tulajdonképpen a presztízse emelkedni fog ennek a fajta bíráskodásnak, emelkedni fog a presztízse a bíróknak is. Ez azt jelenti, hogy a kormányzat kiemelten figyel a munkaügyi bírókra. Azt is szeretném elmondani, hogy ezek a bírák magas színvonalon végzik a tevékenységüket. Én magam is gyakorló ügyvédként sokáig követhettem ezt a tevékenységet teljesen közelről. Mindig elismert volt az a tevékenység, amit folytattak. Gyakorlatilag, ha valaki ma azt állítja, hogy a munkaügyi bíróságok a munkáltatók oldalán állnak, akkor az nemcsak tévedésben van, hanem megkockáztatom talán még valótlanságot is akar állítani. Tehát sokkal súlyosabb a helyzet annál, mint hogy a tisztességet feltételezhetnénk az ilyenfajta véleményekről. Bár a bíróságok nem szorulnak a védelemre, azt hiszem, az a munka, amit végeznek, mindenféle elismerést megérdemel. A másik kérdés: a munkaügyi bíróságok, amelyek önök szerint megszűnnek, gyakorlatilag ugyanazokban a tárgyalótermekben ugyanazok a bírók fogják ezt a tevékenységet folytatni. Az a fajta jogorvoslati rendszer pedig, amely az ítélőtáblákra emeli a másodfok ítélkezését, még inkább egységes joggyakorlat kialakulását teszi majd lehetővé; gondoljunk azokra a változásokra is, amelyek a kúriai rendszert is érintően gyakorlatilag egy teljesen olyan bíráskodási rendszert hoznak létre, amely lehetővé teszi azt, hogy mindenki kiszámítható módon tudjon a bírósághoz fordulni, és amennyiben a jogszabályok ezt lehetővé teszik, kiszámítható ítéletekhez fognak jutni. Ami a munkavállalói érdekeket illeti, és itt szó volt arról, hogy korábban a szakszervezetek jogai csorbultak volna: a szakszervezeteket továbbra is ugyanúgy megilleti, hogy a munkaügyi perekben biztosítsanak jogi képviseletet a munkavállalóknak, gyakorlatilag semmiféle jogcsorbításról, szűkítésről nem beszélhetünk. Azt kijelenthetjük nyugodtan, hogy ha ezek a kételyek fennmaradnak, akkor a jövő évben szerintem tovább folytathatjuk ezt a vitát, de attól tartok, hogy semmi alapja nem lesz. Köszönöm a figyelmet, és kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel kérdezem Székely Sándor képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. Sajnos nem áll módomban elfogadni az ön válaszát. Több olyan cégről is tudok, maradjunk a BKK-nál, amely akár nem is működhetne, ha betartanák a szabályokat a dolgozók, amelyek elő vannak írva. Azért működik egyáltalán, mert működtetik, működtetni akarják. De ha minden szabályt betartanának, akkor valószínűleg Budapest megállna, és már ez is önmagában munkajogi perek tömegét veti fel.De hadd mondjak egy másik példát is, amely egy személyes példám! Két-három hónappal ezelőtt édesapám háza előtt 4 méter magasban egy villanyszerelő egyedül szerelt mindenfajta védőfelszerelés nélkül villanyt, természetesen végezte a munkáját. Megkérdeztem, hogy az hogy lehet, hogy egyáltalán felmehet oda egyedül úgy, hogy valaki nem fogja, és nincs rajta védőfelszerelés. Válaszképpen csak kiröhögött engem, és azt mondta, hogy azért, mert ez Magyarország. Köszönöm szépen. Nem fogadom el a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációk végére értünk. Most kettő perc technikai szünetet tartunk, és az azonnali kérdések órája következik. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Jakab Péter képviselő úr, a Jobbik frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel. Tisztelt frakcióvezető úr, miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy megvárja a miniszterelnök úr jelenlétét és tőle a választ.
Türelmesen várakozom.
Köszönöm szépen. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpád Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel. Önt is arról tájékoztatom, tisztelt képviselő úr, hogy miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt Nagy István miniszter urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Ön jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Elkeserített elnök úr, hiszen Orbán Viktor miniszterelnök személyesen érintett abban a kérdésben, amit szeretnék feltenni. Az euró ugyanis 335 forint fölé kúszó árfolyama olyan veszélyhelyzetet teremt, amely szinte minden magyar család költségvetését megrövidíti, és köztudott az, hogy a miniszterelnök úr ellenzékből még jogosan hangoztatta, hogy a gyenge forint egyértelműen ellentétes az emberek érdekeivel. Jó mindez bár meg kell vizsgálni, kinek jó ez az exportáló cégek számára, jellemzően azon multicégek számára, amelyek Magyarországon ennek a kormánynak a stratégiai partnerei, de elfelejtenek részt venni jellemzően a közteherviselésben, és elfelejtik a magyar emberek bérszínvonalának fejlesztéséhez úgy hozzájárulni, hogy abból érezhető hatás keletkezzen Magyarországon. Értjük mi, hogy a gyenge forint által Orbán Viktor és stratégiai partnerei számára, mondjuk, az Audi számára olcsóbb gyártósort létesíteni, és olcsóbb a dolgozókat kifizetni, hiszen több forintot lehet kapni egy idehozott euróért, de a gyenge forintárfolyam árát a magyar lakosság fizeti meg minden egyes importterméken keresztül, legyen szó egy iPhone-ról, legyen szó ruházati cikkekről az importélelmiszerekig. Azt látjuk, hogy ezek a cikkek jellemzően ritkán fordulnak elő magyar gyártmány tekintetében. [[16.10]] Egy átlagos iPhone-nál 30-40 ezer forintot fizetünk rá az indokoltnál gyengébb forintárfolyamra, a ruházati cikkeknél, mondjuk, egy H&M-es ruhadarabnál akár néhány ezer forint is lehet ez a tétel. Az importélelmiszerek tekintetében egy darab gyümölcs esetén egy darabról beszélünk akár 30-50 forint különbséget is okozhat az, hogy indokolatlanul gyengén tartja a forintárfolyamot nem akarok inkorrekt lenni, nem kizárólag Magyarország Kormánya. Magyarország Kormányán azt kérem számon, amit nem tesz meg ebben a kérdésben, hiszen a Magyar Nemzeti Bankkal egyeztetve, csapatban működve igenis oda lehet hatni, hogy a forint árfolyama ne legyen ennyire megalázóan gyenge. Minderről annyit, hogy a világon az öt legdurvább értékvesztést elkönyvelő valuta egyike a magyar forint jelen pillanatban. Megmagyarázhatatlan, tarthatatlan szituáció mindez, aminek az árát a lakosság fizeti meg. Meddig akarják még ezt folytatni? [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Nagy István miniszter úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Kedves Képviselőtársam! Tisztelt Ház! Magyarország gazdasága alapvetően az exportra épül. Az a célunk, hogy mindazon termék, amit itt hazánkban előállítunk, minél versenyképesebb áron a külföldi piacokra kerüljön, teremtve ezzel itthon munkahelyet, gazdasági alapot, mindazt a felhalmozást, ami segít megvalósítani azokat a célokat, ami az emberek mindennapjainak életét jobbá tudja tenni. Én vitatkoznék azzal, hogy azt mondja a kérdésében, hogy nem járulnak hozzá a bérhelyzet javításához. Ha nézi, Magyarországon az elmúlt években előre megállapodott bérfejlesztések zajlanak, hosszú távú bérfejlesztések zajlanak. Mind-mind a gazdasági eredmény teszi mindezt lehetővé. Importtermék miatt aggódik, hogy Magyarországra érkezik, és hogy ez drágább; azt mondom, felfoghatjuk úgy is, hogy a hazai piacot, a hazai terméket védjük. Elvégre mégiscsak szükségeltetik nekünk az, hogy hogyan tudjuk a hazai terméket előtérbe helyezni, hiszen így a magyar munkahelyet tudjuk váltani és támogatni ezzel. Az, hogy az iPhone hogyan jön ebbe a képbe, én azt hiszem, hogy nem létkérdés. Aki iPhone-t tud venni, az meg tudja vásárolni azon az áron is. Tehát az euró árfolyama gyakorlatilag szükséges ahhoz, hogy a magyar gazdaságot támogassa, a magyar exportot támogassa, a magyar gazdasági növekedést támogassa, és mindaz, ami a legfontosabb számunkra, hogy stabil legyen az árfolyam. A stabil árfolyam gyakorlatilag ad egy biztonságot, amelyre a magyar gazdaság biztonsággal tud ráépülni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Z. Kárpát Dániel képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hát stabil árfolyam a stabilan magas forintárfolyam is. El kell hogy mondjam, nagyon sajnálom miniszter urat, egy kiválóan felkészült szakemberről beszélünk, hogy belekényszerítik ebbe a helyzetbe, hogy ilyen választ kelljen adnia. Magyarázza el a páholyban ülő fiatalok számára, hogy nem létkérdés az okostelefon a XXI. században! Hát, nőjön már fel ez a parlament a kor kihívásaihoz! Egészen elképesztő válaszok ezek! [[Taps a Jobbik és az LMP soraiból.]] Szeretnék idézni egyet, és ezzel gyakorlatilag azt a választ, amit majd kapok, le is nullázhatjuk, hiszen az önök főnöke, Orbán Viktor miniszterelnök az, akitől idézek: „A gyengébb forint egyértelműen ellentétes az emberek érdekeivel. A gyengébb forint gyengébb államot jelent, és gyenge forintot csak gyenge emberek akarhatnak”. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik és az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszontválasz illeti meg miniszter urat is. Parancsoljon, miniszter úr!
A válasz és a mondatok tartalmának igazságát mindig a helyzet határozza meg. [[Felzúdulás az ellenzék soraiból.]] Mindig egy adott gazdasági helyzetben kell figyelni. Nem attól függ, hogy ellenzékben vagyunk vagy kormányban, hanem attól függ, hogy milyen gazdasági viszonyok vannak az országban vagy az Európai Unióban. Azt kell mindig figyelembe venni, és az ország gazdasági szempontjait szem előtt tartani. Volt, amikor abban a helyzetben az volt az igazság, most pedig az a helyzet, hogy a gyenge forint stabilan, az segíti a magyar gazdaság működését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga László képviselő úr, az MSZP képviselője, az Országgyűlés jegyzője azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Hogyan kívánják támogatni a helyi közösségi közlekedést?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Schanda Tamás államtitkár urat jelölte ki. Képviselő úr jelzi felém, hogy elfogadja a válaszadót. Varga László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy jogszabály-módosítási csomag, egy salátatörvény van az Országgyűlés asztalán. Ennek egyik elemeként a helyi iparűzési adóval kapcsolatos jogszabályok módosítására kerül sor. A helyi önkormányzatoknak innentől vagy az elfogadása után elsőként a helyi közösségi közlekedés finanszírozására kell fordítani a helyiiparűzésiadó-bevételeiket. Ez egy merőben új helyzet az eddigiekhez képest, bár csak egy szócska módosul ebben a törvényben. Tudható az, hogy nyilván az eddigiek szerint a bevétellel nem fedezett, indokolt költségeiket az önkormányzatok, illetve az önkormányzati tulajdonban lévő közlekedési cégek megpályázhatták, állami támogatásért fordulhattak az államhoz. Ez Budapestet érinti a legsúlyosabban, hiszen itt több mint 10 milliárd forintról van szó, de egyébként 23 megyei jogú várost, és még 48 kisebb települést is érint ez a pályázati rendszer, illetve annak az átalakulása. Kérdezem, tisztelt államtitkár úr, nem először a kormány képviselőjét: hogyan lehet egy százszázalékos önkormányzati tulajdonú közlekedési cégnek bevétellel nem fedezett indokolt költsége a jogszabály-módosítás után, tehát, ha ezt elfogadják? Ugyanis fennáll a veszélye annak, hogy tulajdonképpen önök rá akarják tolni a helyi önkormányzatokra teljes mértékben a helyi közösségi közlekedés finanszírozását. Megkérdeztem ezt múlt hét csütörtökön a Törvényalkotási bizottság ülésén is, itt tulajdonképpen konkrét választ nem kaptam, de az előterjesztő képviselője azt mondta, hogy hát, a helyi közösségi közlekedés finanszírozása a helyi önkormányzatok feladata. Tehát ez egy nem túl jó válasz ebben a tekintetben. A ’19-es állami támogatásokat információim szerint kiosztották. Hadd kérdezzek konkrétan ezúttal, államtitkár úr: mi lesz a 2020-as, a ’21-es és a ’22-es évben? Számíthatnake az ideihez hasonló támogatásra az érintett helyi önkormányzatok? Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Schanda Tamás államtitkár úrnak adok szót a válaszra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, erről a kérdésről az elmúlt hetekben számtalanszor folytattunk már vitát ebben a teremben is. Igyekszem újra tisztázni a helyzetet. Mindenekelőtt ott kell kezdenünk, hogy legyen világos, hogy mi a kormányzati felelősség, és mi az önkormányzati felelősség.A személyszállításról szóló törvény értelmében ugyanis a helyközi, tehát az országos, a regionális és az elővárosi személyszállítási közszolgáltatások vonatkozásában valóban a közlekedésért felelős miniszternek van felelőssége. Ugyanakkor a helyi tömegközlekedés biztosítása, ha vállalják annak a fenntartását, hiszen ez csak a fővárosban kötelező feladat, akkor a települési önkormányzatoknak vagy az önkormányzatok társulásainak a felelőssége. Ezért kérem, hogy ha ezzel kapcsolatban bármilyen kérdése van, akkor elsősorban mindig az illetékes önkormányzatot keresse meg, hiszen ők ezért a kérdésért a felelősek. Az önkormányzati törvény is egyértelműen rögzíti, hogy mi a feladata a helyi önkormányzatnak, és mi a feladata az államnak. Az ön által említett törvényjavaslat módosításával valójában egyetlen változás történik csak meg, hogy első helyen nevesítjük, hogy az iparűzési adóból elsőként a közösségi közlekedést kell ellátniuk az önkormányzatoknak. Ez mindenütt így lesz, mindenütt így van, nemcsak Budapesten, hanem az összes érintett településen is. Ráadásul azért azt is engedje meg, hogy elmondjam, hogy a mindenkori költségvetési törvény alapján az állam minden évben hozzájárul a fővárosi helyi közösségi közlekedés működéséhez, ezt fogjuk tenni egyébként ezt követően is, és abban bízunk, hogy ha Tarlós Istvánnak sikerült megoldania a főváros közlekedését, akkor ez majd Karácsony Gergelynek is sikerül. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Varga László képviselő úré a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Most elismerte tulajdonképpen, hogy politikai revolverezésre használják ezt a helyzetet. Arra kérem minden képviselőtársamat, hogy ne fogadjuk el ezt a jogszabály-módosítást. A nyugat-európai államokban három lábon áll a közösségi közlekedés helyben is: egyharmadát az utasok, egyharmadát az önkormányzatok, egyharmadát pedig az állam finanszírozza. [[16.20]] Ez azt jelenti, hogy önök hátat fordítanak egy ilyen klímahelyzetben ennek a történetnek. Elképesztő környezetvédelmi aggályai vannak ennek a kérdésnek! [[Dr. Rétvári Bence: Több forrást biztosít a tömegközlekedésnek!]] Továbbá megkerülte a választ. Megkérdeztem konkrétan, hogy a 2020-as, a 2021-es és a 2022-es költségvetési évben számíthatnake az érintett önkormányzatok önöktől támogatásra. [[Dr. Rétvári Bence: Igen, mindig. Dr. Orbán Balázs: Benne van a költségvetésben!]] Nem válaszolt, így egyértelmű, hogy átverik ezeket az önkormányzatokat. Hadd mondjam el, hogy Budapest mellett számtalan vidéki nagyvárost is súlyosan érint ez a helyzet! Az egyébként nehéz örökséggel rendelkező MVK Zrt. Miskolcon ezt az örökséget vette át az előző fideszes vezetéstől. A mostani önkormányzat majd ötszázmilliónyi ilyen típusú támogatást tud megkapni 2019-ben. Ha ez kiesik a következő évekre, akkor nagyon komoly gondok lesznek a miskolci tömegközlekedéssel, ezért önök lesznek a felelősek. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Schanda Tamás államtitkár urat is. Parancsoljon!
Az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy én pedig arra kérem a tisztelt Országgyűlést, fogadják el majd a törvénymódosítást, ha már ez itt ennek a helyszíne lett. [[Dr. Rétvári Bence: Meggyőzőbben érvel Tamás.]] Az a helyzet, hogy a kormány számára, ahogyan ezt az előző felszólalásomban is elmondtam, kiemelten fontos az önkormányzatok támogatása a helyi közösségi közlekedéshez kapcsolódó feladataik ellátásában, és ugyanazt a támogatást, amit eddig megadtunk, ezt követően is meg fogjuk adni. Budapest számára eddig is biztosítottunk 12 milliárd forint vissza nem térítendő támogatást, és 2020-ban ugyanúgy biztosítani fogjuk ezt a támogatást. Tehát ha Tarlós István és a Fidesz-KDNP által vezetett főváros meg tudta oldani ezt a feladatot, akkor bízzunk abban, hogy az önök elvbarátai is helyt fognak tudni ebben a kérdésben állni. Ezzel párhuzamosan a központi költségvetés minden évben kiír egy pályázatot a települési önkormányzatok számára [[Az elnök csenget.]] ez a lehetőség, az állami támogatás a városok számára rendelkezésre áll. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Pedagógustüntetés után” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Gréczy Zsolt jelzésére:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Gréczy Zsolt képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Pedagógusok Szakszervezete a gyermekek jövője érdekében demonstrációt tartott szombaton az oktatás területén érdekképviseletet ellátó szervezetek támogatásával. A demonstráción több ezren vettek részt. Azután döntöttek így a szervezők, hogy a szakszervezetnek és a kormánynak a pedagógusok béremeléséről és a munkaterhek csökkentéséről folytatott tárgyalásai a szakszervezetek által megadott november 22-ei határidőig, vagyis a magyar közoktatás napjáig nem vezettek eredményre. A tanárok úgy látják, a kormányban nincs fogadókészség a problémák megoldására: a pedagógusok túlterheltek, rengeteg felesleges adminisztrációra kötelezik őket, béremelkedésük jelentősen elmarad más ágazatok béremelkedésétől, folyamatos a politikai vegzálás, nyomásgyakorlás, nincs szabad tankönyvválasztás. Még szerencse, hogy az ellenzék kiabálása nyomán az alternatív iskolákat fenyegető passzus, egyelőre legalábbis, kikerült az Orbán-kormány oktatáspusztító eszköztárából.Kérdezem államtitkár urat, mikor tárgyalnak érdemben a pedagógusokkal. Miféle gyalázatos és arcpirító magyarázkodás az, hogy a pedagógus afféle Soros-bérenc? Tényleg egy 89 éves emberre fogják, aki kitaníttatta a Fidesz vezetőit, hogy nem lesz tisztességes béremelés, hogy nem csökkennek a kötelező óraszámok? Meddig alázza még az Orbán-kormány a tanárokat és rajtuk keresztül a magyar családok tízezreit? Várom válaszát. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Itt egyes ellenzéki pártok a mostani felszólalással is megpróbálnak rátelepedni erre a tüntetésre, de azért azt tisztázzuk, hogy itt nem egy DK-szimpatizáns-tüntetés történt, tisztelt Gréczy képviselő úr, hanem pedagógus-szakszervezetek magasabb bérért és más célokért, amelyeket ön is felsorolt, tartottak egy demonstrációt, de még véletlenül sem az önök idejét sírták vissza, még véletlenül sem mondták azt, hogy mi azt szeretnénk, hogy Gyurcsány Ferenc még egyhavi bérünket vegye el [[Arató Gergely: Jaj, istenem!]] Gyurcsány Ferenc még 15 ezer pedagógust bocsásson el, Gyurcsány Ferenc még 385 helyen zárja be az oktatási intézményeket [[Arató Gergely: Nem láttam államtitkár urat a tüntetésen. Honnan tudja, mit akartak?]] hogy még több tanuló juthasson egy-egy tanárra, ezt tegyük hozzá, és nem is azért tüntettek, hogy szeretnének tandíjat [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] mint ahogy Gyurcsány Ferenc idejében volt a pedagógusképzésben a tandíj. [[Az elnök csenget.]] Tehát kérem szépen, hogy tartson tisztelettel megfelelő távolságot ettől a demonstrációtól, mert itt pedagógusok felvonultak bizonyos elképzelések mentén, de ez nem egy ellenzéki és nem egy DK-s tüntetés volt, tisztelt képviselő úr. [[Arató Gergely: Kormánypárti!]] Jelenleg két béremelés van folyamatban: az egyik az iskolaigazgatóknak a béremelése, a másik pedig a szakképzésben egy 30 százalékos béremelés átlagosan, mindemellett, ön is tudja, megvalósult már egy 50 százalékos béremelés. Azt is tudnia kell, bár ellene szavazott, hogy a jövő évi költségvetési törvényben 152 milliárd forint szerepel a költségvetési szférában általánosságban béremelésekre, és azt is tudnia kell önnek, hogy a köznevelési stratégiai kerekasztalon folyamatosak az egyeztetéseink a szakszervezetekkel, és ezt fogjuk a későbbiekben is, a továbbiakban is tenni. Amikor a demonstrálók is szombaton a petíciójukat átnyújtották, ott volt Bódis államtitkár úr az ITM részéről mint a szakképzésért felelős államtitkár, ott volt Maruzsa államtitkár úr, aki a köznevelésért felelős az EMMI-ben, és mind a ketten fogadták a pedagógusok képviselőit. Nyilvánvalóan nem kellett bemutatkozniuk, hiszen régóta jól ismerik egymást, ismerik egymás tárgyalási pozícióját, és így fogják tovább folytatni ezeket a tárgyalásokat. Mi minden ilyesfajta egyeztetésre a továbbiakban is nyitottak vagyunk, és meghívunk nemcsak szakszervezeteket, hanem szélesebb körben szereplőket is az egyeztetésekre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Gréczy Zsolt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem tudom, ön honnan veszi, hogy ezek az emberek, akik ott tüntettek… akiket ön persze nem látogatott meg, mert valószínűleg kifütyülték volna, én viszont ott voltam ebben a tömegben, és mindenhol csak a kézfogás és a szép múlt emlegetése jutott nekem osztályrészül. Tudják, emlékeznek arra az időre, amikor a 2002-es ciklus úgy indult, hogy 50 százalékos béremelést kaptak a pedagógusok. Emlékeznek arra, hogy több száz iskolát újítottunk fel. Arra is emlékeznek, hogy az ingyen tankönyvet már a Medgyessy-kormány bevezette, és arra is emlékeznek ezek az emberek, hogy az egyetemen például nem kellett tandíjat fizetni, 200-300 ezer meg egymillió forintos tandíjakat, amit egyébként önök vezettek be a magyar felsőoktatásban. És arra is emlékeznek, hogy volt szabad tankönyvválasztás. Arra is emlékeznek, hogy több pedagógus volt, nem volt ekkora pedagógushiány, és arra is emlékeznek, hogy szabadabb volt az oktatás, nem volt politikai vegzatúra, ami nekik jutott osztályrészül. Az ön válasza egész egyszerűen szánalmas. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és az MSZP padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azért pár dologra emlékezzünk egy kicsit pontosabban, mint ahogy ön most itt nagy vonalakban elmondta! Azért akinek a béremelésére ön most itt hivatkozott, a 2002-es MSZP-kormányéra, azt pontosan az ön pártelnöke puccsolta meg, ő buktatta meg: felvette Medgyessy Péter Gyurcsány Ferencet maga mellé először tanácsadónak, aztán miniszternek, majd végül ez lett a veszte, mert így puccsolta meg, és lett miniszterelnök. Csak most mintha Gyurcsány Ferenc tette volna ezt, de nem Gyurcsány Ferenc tette, hanem az tette, akit Gyurcsány Ferenc megpuccsolt. [[Gréczy Zsolt: 50 százalékos béremelés volt…]] Tisztelt képviselő úr, tankönyvárak? Ön beszél tankönyvárakról? Önök voltak az a kormány Magyarországon, a Gyurcsány Ferenc vezette kormány, amely eladta a Magyar Nemzeti Tankönyvkiadót. A „Nemzeti” névvel illetett tankönyvkiadót önök privatizálták, nem fájt önöknek, hogy külföldi kézbe került, és az ezt követő közel egy évtizedben 70 százalékkal emelkedtek a tankönyvárak. 70 százalékkal, tisztelt képviselő úr! 14 milliárd forint profitot termeltek a tankönyvkiadóknak, és ezt a magyar családokkal fizettették meg mindig szeptember elején. Köszönöm szépen. [[Dr. Fónagy János: Így volt! Gréczy Zsolt: És a nemzeti trafikok…]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor kívánják rendezni a helyzetet?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem öntől, elfogadja-e. [[Ungár Péter jelzésére:]] Megvárja vele a miniszter úr jelenlétét az Országgyűlésben. Tájékoztatom önt és a tisztelt Házat, hogy miniszter úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell önnek választ adnia. [[16.30]] Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi az álláspontja Miniszterelnök Úrnak?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! A miniszterelnök úr válaszára számítok.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence képviselő úr… [[Ungár Péter: Nem, nem!]] Bocs… Igen, csak az én forgatókönyvemben nem oda volt sorolva. Köszönöm szépen. Mire jó a képviselői öntevékenység! Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor sztrájkolhatnak végre a szociális dolgozók?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Most is csak azt tudom önnek mondani, hogy miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki válaszadónak. Tisztelettel kérdezem, elfogadjae a válaszadót, vagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Megtisztel Rétvári államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Ungár Péter képviselő úré a szó. Megvárom, míg képviselő úr készen áll. [[Ungár Péter: Készen állok. A hosszú előjáték után készen állok. Derültség.]] Készen áll, köszönöm szépen. Kérem visszaigazítani az órát. Képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Hétpárti egyeztetést kezdeményezett az LMP az előző héten a szociális dolgozók bérhelyzetéről és sztrájkjogairól. A hét pártból kettő nem kívánt eljönni erre, a Fidesz és a KDNP. Úgy látszik, ez az a két párt Magyarországon, amelyeknek nem számítanak a szociális dolgozók. Olyan szinten van már a szociális dolgozók helyzete, bérhelyzete és sztrájkhelyzete Magyarországon, hogy az aHang petíciót indított innen is kérek mindenkit, hogy írja alá a szociális dolgozók béremelése érdekében. Az a helyzet, hogy még a miniszterelnök úr sem volt hajlandó leülni az MKKF vezetőjével, pedig többször levélben kereste. Egyszerűen a szociális dolgozók helyettes államtitkári szint fölé nehezen tudnak jutni a kormányban. Ezen a hétpárti egyeztetésen két szakszervezet, az MKKF és a SZÁD képviseltette magát, és a következő követeléseket fogalmazták meg. Először is a legfontosabb, hogy legyen diplomás-bérminimum. Utána az, ami szintén nagyon fontos, hogy legyen ágazati kollektív szerződés, illetve a szociális ágazatra fordított költségvetési részarány érje el az EU-s átlagot. Az a helyzet, hogy jelenleg több mint 10 ezer álláshely hiányzik, és emellett az EMMI azt mondja, hogy csak akkor lehet sztrájk, ha a százszázalékos elégséges szolgáltatásnak megfelelnek. Jelenleg úgy tud ma egy szociális dolgozó sztrájkolni, hogy a két ember, aki még hiányzik az ő műszakából, bejön helyette, és ő akkor tudna sztrájkolni. Most sincs száz százalék a bérhelyzet miatt a szociális szektorban. Tehát az, hogy ehhez kötik a sztrájkot, elképesztően cinikus és alávaló dolog. Az a helyzet, hogy ezek az emberek az egyik legfontosabb munkát végzik Magyarországon. Ezeknek az embereknek a 89 ezer ember közül csak a 20-30 százalékuknak éri el a garantált bérminimum fölötti fizetést a fizetési papírjuk jelenleg. Ezek az emberek megalázóan alacsony béreket kapnak, és önök nem tettek semmit ennek érdekében. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Önnek az volt a kérdése, hogy mikor sztrájkolhatnak végre a szociális dolgozók. Azt még megérteném, ha azt tenné föl kérdésként, hogy mikor kapnak béremelést végre a szociális dolgozók, mert akkor egy közös célt fogalmazna meg benne. De önnek mi a fontos, a béremelés vagy a sztrájk? Mert kérdésének a címéből arra lehet következtetni, hogy sztrájkot szeretne, hogy abból egyfajta politikai purparlét tudjon kelteni. De tisztelt képviselő úr, szerintem az a lényeg, hogy nyilván mindenki sztrájkolhat a sztrájktörvény keretei között. Láthattuk, hogy ezt az Audi-gyárban is megtették, amikor magasabb béreket követeltek. Itt is egy hasonló tárgyalássorozatban vagyunk benne, csak engem meglep, hogy ellenzéki képviselőként a sztrájkban jobban érdekelt, mint a béremelésben, és az iránt jobban érdeklődik, mint a béremelések iránt, tisztelt képviselő úr. A legutóbbi tárgyalási forduló pontosan azért, hogy előre tudjunk haladni az ön által említett mindkét szakszervezettel november 18-án volt, és valóban nem sikerült abban megállapodni, hogy a sztrájk feltételeként az elégséges szolgáltatásnak mi a mértéke. Éppen ezért az a következő lépés, amely az esetek elsöprő többségében így szokott zajlani, szinte az a kivételes, amikor a két fél megállapodik ebben, általában a bíróság szokta megállapítani. Így, ahogy általában mindig, itt is a bíróság fogja megállapítani, hogy mi az elégséges szolgáltatás mértéke ahhoz, hogy a sztrájkot ez a szakszervezet elkezdje szervezni, amennyiben ehhez csatlakoznak. 2010-ben 87 217 fő dolgozott a szociális ágazatban, tisztelt képviselő úr. Ön 89 ezret emlegetett, de valójában 99 ezer fő dolgozik jelenleg a szociális ágazatban. Az elmúlt években törekedtünk arra, hogy többletforrásokat biztosítsunk, ennek következtében a 2010-ben valóban nagyon alacsony bér 84 százalékkal emelkedett. Ez százalékosan egy magas béremelkedés, de mi úgy gondoljuk, hogy ennek a következő években tovább kell folytatódni. Ezért folytatjuk a tárgyalásokat is a szakszervezetekkel, hogy ez a 84 százalékos emelkedés hogyan tud még tovább emelkedni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Ungár Péter képviselő úré a szó. Parancsoljon!
A szociális dolgozóknak lenne jobb dolguk, mint sztrájkolni, csak akármit mond, jelenleg az a helyzet, hogy a vasvári idősek otthonában dolgozó ápoló, úgy, hogy több mint tíz éve van a szakmában, 162 ezer forintot keres. Ez a valóság. Amúgy pedig szeretném arra kérni a Fideszt, hogy a nyivákolást arról, hogy politika folyik az Országházban, abbahagyhatnák. Természetesen politika folyik, mert ez ennek a teremnek a lényege. Amúgy pedig még azt is elmondanám államtitkár úrnak, hogy a sztrájk egy Alaptörvényben foglalt alapjog. A sztrájk jelenleg benne van az Alaptörvényben, de ez a szervezet ezzel a Kafka „A per”-szerű bírósági útvesztővel nem tud élni a sztrájkjoggal. Biztosítsák ezt az Alaptörvényben biztosított alapjogukat, mert, ismételten, 162 ezer forintot keres egy több mint tíz éve a szakmában lévő ápoló egy idősotthonban az Orbán-kormány lassan tizedik évében! Ez az önök felelőssége. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Én nem azt kifogásoltam, hogy ön politizál, hanem a felszólalásából kiindulva azt kifogásoltam, hogy a sztrájkot láthatóan jobban szeretné, mint a béremelést. Egyébként Z. Kárpát Dániel képviselőtársa volt az, aki pár perccel ezelőtt azt mondta, hogy hogy képzeli egy államtitkár, hogy politikai választ ad neki egy politikai felvetésére. Szerintem akkor egymás között beszéljék meg, mostanában úgyis sok a közös akció, beszélgessenek többet! A sztrájk mint alapjog, ahogy mondtam, biztosított, és ennek a gyakorlatát az Audi-gyár sztrájkjánál mindenki láthatta is. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy én viszont azt mondjam el önnek, hogy mennyivel emelkedhetett nem tudom én pontosan az ön által ismert, de más szociális szférában dolgozóknak a bére. Akinek középfokú szakmunkásvégzettsége volt, gyermekfelügyelőként dolgozott, és valóban már évtizedeket húzott le a szociális szférában, az ő bére 116 ezer forinttal tudott megemelkedni. Ha valaki pályakezdőként most kezdett el családgondozóként dolgozni, de előtte főiskolai végzettséget szerzett, akkor az ő esetében 118 500 forinttal emelkedett a fizetése. Kétségtelen, ahogy mondtam, mindnyájunknak az a célja, hogy ezek tovább emelkedjenek. De ha a nevelőszülőket nézi meg, egy egy gyermeket befogadó nevelőszülőnek négyszeresére emelkedett az az összeg, amit kap, egy három gyermeket befogadónak pedig közel a háromszorosára. S bár önök ezt nem szavazták meg tavaly december 12-én, de nagyszülői gyedre is jogosultak lesznek. Mi ezt az emelkedést szeretnénk a továbbiakban is folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, az Országgyűlés jegyzője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Tordai Bence jelzésére:]] Igen, köszönöm szépen. Képviselő úr, jegyző úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Tordai Bence képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Karácsony Gergely, Budapest párbeszédes főpolgármestere teljes egyetértést teremtett a Fővárosi Közgyűlésben a körül, hogy milyen feltételekkel járul hozzá Budapest az atlétikai vb megrendezéséhez. Budapest a következő öt évben 50 milliárd forintos pluszforrást kér a kerületek számára az egészségügyi ellátás fejlesztésére. Budapest elvárja, hogy a kormány teljesítse azt a megállapodást, amit még Tarlós Istvánnal írtak alá az együttműködésről. Budapest azt kéri, hogy Csepelen ne valósuljanak meg élsportberuházások, viszont feltételül szabja, hogy az építkezéssel egyidejűleg induljon el a zöldfelületek növelése, valósuljon meg a „Csepeli nagyerdő” program. Budapest elvárja, hogy legyen minden, az építkezéssel kapcsolatos szerződés költségnyilvános. Végül stadion helyett közösségi rendezvényközpont kell, ami a tömegsport céljaira és kulturális rendezvényekre is igénybe vehető. A Kormányinfón erre reagálva Gulyás Gergely jó hírként értékelte, hogy eldőlt, Budapest rendezheti a 2023-as atlétikai világbajnokságot, és hozzátette, a főváros feltételeinek többsége a kormány tervei között is szerepel, és van, ami már a jövő évi költségvetésben is benne van. [[16.40]] Ezt csak úgy tudom értelmezni, hogy a kormány elfogadja Budapest feltételeit. Ehhez képest ma Varga Mihály pénzügyminiszter ez ügyben azt nyilatkozta, nincs szabad forrás a költségvetésben, van a tartalék, de abban már nincs ekkora összeg. Miniszter Úr! Mi tehát az igazság? Teljesítike Budapest feltételeit? Támogatjáke vagy sem a budapesti egészségügy fejlesztését? Megérie önöknek negyed Puskás Stadion árát 15 ezer budapesti életének megmentése? Kíváncsian várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Nagy István miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Igen tisztelt Képviselő Úr és tisztelt Ház! A kérdésére egyértelmű a válasz. Hiszen azzal, hogy a kormány üdvözölte, hogy elhárultak az atlétikai stadion megépítése elől az akadályok, ezzel azt vállalja, hogy mindazt, amit a tárgyalóasztalra főpolgármester úr föltett, teljesíti. Ez ennyire egyszerű. Hiszen azzal, hogy egy atlétikai stadion megépül, önök nyilván ezt kis értékűnek tekintik, az én szemszögemből viszont egy óriási dologról van szó.Az atlétika a sportok királynője, az egyik legcsodálatosabb sportteljesítmény, ami a világon van. Az, hogy a Csepel-szigetnek azt a részét rekultiválni lehet, egy zöldmezős beruházás, egy zöldrekonstrukció készül el, az ott élők, minden ember életkörülményeit tudja szolgálni. Úgy készül egy sportberuházás, ami egyébként az egészségügyre is kihatással van… hiszen régi közgazdasági alaptézis, hogy minden egyes, sportra költött forint 4 forintot megspórol az egészségügyben, tehát hozzájárul ahhoz, hogy az életünket rendbe tegye. Ez a stadion nyitott stadion lesz, azaz az emberek használhatják arra, hogy mindennapi edzéseiket meg tudják tartani, maga a park, ami kialakul, pontosan a tömegsportot segíti, a szabadidő kulturált eltöltését segíti a mozgás, a sport támogatásával. Az a beruházás, ami ott a környezet rendbe tételét szolgálja, mind az ott élők minőségi életét teszi lehetővé. Tehát, ha van win-win helyzet ebben, akkor mindazt, amit főpolgármester úr kér, gyakorlatilag tálcán kínálja számára a kormány. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Tordai Bence képviselő úrnak.
Köszönöm, miniszter úr. Ez jól hangzik, de nem vagyok teljesen nyugodt. Mert Orbán Viktor itt mondta néhány héttel ezelőtt, hogy amit például Gulyás Gergely mond az ő szájával, az nem olyan, mintha Orbán Viktor mondaná a saját szájával, és bármikor meghazudtolja a minisztereit. Ráadásul a Tarlós Istvánnal kötött megállapodás 7. pontja kimondja a főváros önállóságának garantálását. Idézem: „A felek rögzítik, hogy a kormány megalakulásakor és azóta sem született, illetve készült, készül és nem is fog készülni semmilyen olyan döntés, jogszabály vagy intézkedéstervezet, amely csökkentené, csorbítaná a Fővárosi Önkormányzat vagy a főpolgármester jogait, hatáskörét, alkotmányos jogállását. A felek az ezekre vonatkozó törvényi szabályozást megfelelőnek tartják”.Ehhez képest azóta meg akarta szabni, illetve továbbra is határozottan ragaszkodik ahhoz, hogy az iparűzésiadó-bevételt mire költsék az önkormányzatok. Látjuk, hogy összevissza beszélnek, a pénzügyminiszter ezt mondja, a Miniszterelnökséget vezető miniszter azt, az agrárminiszter egy harmadikat. Úgyhogy, majd ha erről legalábbis kormányhatározat születik, akkor leszünk nyugodtak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszter urat is. Parancsoljon!
Nyilván, én a magam szájával tudok beszélni, de szeretném fölhívni a figyelmet egy dologra. A kormány rögzítette és kijelentette, hogy mindaz a megállapodás, amit a volt főpolgármester úrral kötött, életben van, ahhoz tartja magát az utolsó betűig. Ennek szerintem kellően megnyugtatónak kell lennie az ön számára. Azzal, hogy a kormány üdvözölte, hogy tudnak olyan feltételeket teremteni, amelyek során az atlétikai stadion megvalósul, szerintem megint csak úgy lehet értelmezni, hogy ezek a feltételek teljesülhetnek.Azt gondolom, ha van jó dolog, akkor ennek örülhetünk közösen, mert teljesülnek főpolgármester úr kérései, teljesül a magyar sportolói közösség régi dédelgetett vágya, hogy az atlétikát megfelelő szintre tudjuk emelni, a sportszerető közönség azon vágya, hogy világszínvonalú rendezvényt lát Magyarországon, a csepeliek azon kívánsága, hogy az a térség maga újjászülethet, zöldként megújulhat, minőségi életet tesz lehetővé. Számomra ez abszolút azt mutatja, hogy egy nagyon jó beruházásról beszéltünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! F Kovács Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Milyen eszközökkel védhető meg a helyi önkormányzatok törvényes működése?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jelölte ki. Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! F Kovács Sándor fideszes képviselőtársunkat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az októberi helyhatósági választások kampánya alatt napvilágot látott felvételeknek köszönhetően rávilágított, hogy a közbeszéd állapota, valamint a közélet tisztasága nagyot romlott. Erre pedig igencsak rájátszott a Gyurcsány Ferenc által vezetett szociálliberális összefogás színeiben Kispesten mandátumot szerző Lackner Csaba. Felháborító, hogy az erkölcsi és törvényi határokat szemrebbenés nélkül áthágó, kizárólag a saját maga anyagi haszonszerzése végett közéleti megbízást vállaló Lacknernek adott a balliberális Gajda Péter által vezetett kispesti önkormányzat bizottsági megbízatást.Mindenki számára nyílt titok, hogy Lackner saját elmondása szerint fondorlatos ügyletek megkötésével és strómanok alkalmazásával évente minimum 100 millió forintos jövedelemre tudott szert tenni. Aki pedig véleménye szerint erre nem képes önkormányzati képviselőként, az tehetségtelen, egyszerűen botor. Komoly aggodalomra ad okot, hogy Lackner és társai, eddig is kontroll nélkül gengsztermódszereket alkalmazni engedő fővárosi balliberálisok még mindig képviselőként számítanak Lacknerre. Sőt, mi több, álszent módon szerecsenmosdatásba kezdtek a sajtóban, amire csak egy magyarázatot lehet adni: még mindig képtelenek megválni Lacknertől. Sajnálatra méltó, hogy a baloldal háza táján nincs új a nap alatt, hiszen ismét visszatértek a ’90-es években már jól bevált korrupciós módszerekhez. Világossá kell tehát tenni mindenki számára, hogy Magyarországon következmények nélkül senki sem idézheti elő a helyi közélet tisztaságának és a helyi önkormányzatok törvényes működésének súlyos hanyatlását. Éppen ezért a Fidesz képviselőcsoportja felszólítja Lacknert, hogy adja vissza mandátumát, a fővárosi baloldalt pedig arra, hogy mihamarabb váljon meg tőle. Fentiekre tekintettel tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogyan védhető meg a közélet és a helyi önkormányzatok tisztasága és működése. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint már említettem, az elhangzott kérdésre Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az október 13-i önkormányzati választásokat követően ugyan egyes önkormányzatokban új helyzet állt elő, de a kormány testtartása nem változott. Mi eddig is, ahogy korábban is, a települések fejlődésében voltunk és vagyunk érdekeltek, mind Budapesten, mind pedig valamennyi vidéki településen. Ezért aztán minden olyan feltételt biztosítani fogunk az ellenzéki vezetésű önkormányzatok számára is, amelyek a korábbi kormánypárti vezetésű önkormányzatok számára rendelkezésre álltak.Ugyanakkor azt gondoljuk, és e tekintetben minden ellenzéki, illetve kormánypárti szavazó érdekeit védjük, hogy a választópolgárok azért küldték oda a települési önkormányzati vezetőket és képviselőket, hogy a település érdekében tevékenykedjenek. Ugye, ön is utalt arra, hogy az október 13-i választást megelőző kampány nem a magyar kampánytörténet legdicsőségesebb időszaka volt, és bizony mindkét oldalon voltak morális, erkölcsi értelemben meg nem engedett és nyilvánosságra került akciók. Ugyanakkor ennek következménye csak a kormányoldalon volt. Ahogy ön is említette, Lackner Csaba továbbra is él és virul; ahogy egyébként abban a videóban arról beszéltek, hogy a korrupciós ügyekben érintett vagyonkezelő vezetőjének fizetését megkétszerezték, semmilyen felelősségvállalásra nem került sor. Azt gondolom, ez nem jogi kérdés, hanem ez egy politikai kérdés, a politikai felelősséget az ellenzéki pártoknak kell egységesen vállalniuk, akik itt ülnek a parlamentben, és egységesen támogatják, úgy látszik, sajnálatos módon, Lackner Csabát és társait abban, hogy ezt az el nem fogadható tevékenységet folytassák. Ez szomorú, azt hiszem, mindannyian meg tudunk ebben állapodni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[16.50]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg F Kovács Sándor képviselő urat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindannyiunknak, akik itt vagyunk a parlamentben, és az önkormányzatokban betöltünk választott tisztséget, azt gondolom, hogy példát kell mutatnunk. És azt gondolom, hogy tudunk is példát mutatni, és igyekszünk is. [[Rig Lajos: Az Adrián…]] És vigyáznunk kell ennek a Háznak a tekintélyére. [[Dr. Brenner Koloman: Jachton voltál már?]] Vigyázni kell a magyar politikai rendszer tekintélyére, hogy saját magunk és a pártunkban lévő emberek is tudjanak példát mutatni. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Borkai elvtárs!]] Én arra kérek mindenkit, akár a Szocialista Pártot, akár minket is, hogy ezeket a dolgokat oldjuk meg, és a saját életünkkel tudjunk példát mutatni. És akkor is, ha ez képviselőtársaimnak nem tetszik, tudjunk példát mutatni, és úgy álljunk hozzá ezekhez a dolgokhoz, hogy egyik pártban se legyenek ilyen visszaélések. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretnék optimista lenni, de pesszimista vagyok, mert az ön felszólalása közben is csak bornírt bekiabálásokat hallottam [[Dr. Brenner Koloman: Nem bornírt, Borkai!]] és azt látom, hogy a DK, az MSZP, a Jobbik és a Párbeszéd képviselői továbbra is védik a védhetetlent, továbbra is védik Lackner Csabát. [[Dr. Brenner Koloman: Nem védjük, borkaizunk! Illetve ti borkaiztok…]] Pontosan erről beszéltünk, képviselő úr, mind a ketten, hogy a jobboldalon, a konzervatív polgári oldalon van következménye az ilyen dolgoknak, a baloldalon pedig nincsen. [[Dr. Brenner Koloman: Jaj, jaj, jaj!]] Ez a különbség a két oldal között, és mi azt gondoljuk, hogy ennek a különbségnek nem kellene megjelennie, és igenis politikai felelősséget önök mind, egyetemlegesen és oszthatatlanul vállaljanak. [[Dr. Brenner Koloman: Azért indult a választáson Fidesz-logóval!]] És nagyon köszönöm, hogy idehozza az Országgyűlés falai közé ezt a kérdést, mert ameddig e tekintetben változás nem következik be, addig nekünk kutya kötelességünk ezzel az üggyel foglalkozni. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Stummer János képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig él vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. [[Stummer János bólint.]] Nem kell tovább kérdeznem képviselő urat, képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Tisztelt képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Kedves fideszes Hölgyek és Urak! Mondják csak, mit szólnak Novák Katalin múlt heti kijelentéséhez? Tudják, ő volt az, aki múlt héten arra a nyilatkozatra ragadtatta el magát, hogy Magyarországon jólét van. Mondják csak, képviselőtársaim, önök szerint is a jólét elől menekült el az az édesapa diplomával a zsebében mosogatni, aki három gyereket hagyott itthon? Aki nem tudja megfogni a kezüket, ha ma jó jegyet kapnak? Aki nem tudja megölelni őket, ha bajba kerülnek? Aki nem tud majd ott lenni a karácsonyi műsorukon?Önök szerint is a jólét elől menekült el az az asszony, aki Dortmund mellett forgatja az ágyában a német nyugdíjast, ahelyett, hogy a saját beteg és idős édesanyjáról gondoskodna öregségében? Vagy az a fiatal, akinek bár lett itthon egy tisztességes szakmája, mégis itt kellett hagynia anyát, apát, családokat és szerelmet, csak azért, mert meg akarta valósítani az álmait? Az államtitkárhoz szól a kérdés, a miniszterhez, de nyugodtan vegyék csak magukra mindannyian! Mindannyiukra vonatkozik, közös ing ez, senki ne tiltakozzon ellene, mert önök mindannyian, mind a száz-egynéhányan, na meg az előző ciklusok képviselői, azok a kormányok, amelyek baloldalinak hazudták magukat [[Dr. Rétvári Bence: Miért indultok velük egy szövetségben?]] meg azok a kormányok, amelyek most jobboldalinak hazudják magukat, közösen felelősek azért, hogy több mint félmillió magyar ember itt hagyta ezt az országot, és Nyugatra vitte a jövőjét. És most sem a bajusz alatt kéne gúnyosan vigyorogni, hanem tudomásul venni végre, hogy ezek az emberek nem a jólét miatt szöktek el ebből az országból, hanem a magukhoz hasonló korlátolt pártkatonák miatt, akik kietlen ugart csináltak ebből a gyönyörű hazából. Elment innen a tanár, mert még mindig jobb kint semmi pénzért fuvarozni, mint itthon nyelni a könnyet. Elment innen az ápoló, itthon meg tízezrek halnak meg a kórházakban amiatt, mert maguk nem voltak hajlandóak tisztességes bért fizetni az egészségügyben dolgozóknak. Elment innen már lassan mindenki, csak maguk maradtak itt a nyakunkon, de már nem sokáig. Nem sokáig, mert akiktől elvették a jövőjüket, vissza fogják venni a hazájukat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] maguk meg mehetnek Isten hírével oda, ahova akarnak. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Nacsa Lőrinc tapsol. Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Mi volt a kérdés? Dr. Rétvári Bence: Ezt a pártot már Vona Gábor is elhagyta!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr azonnali kérdésére a választ, mint említettem, Nagy István miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselőtársam! Köszönöm a lehetőséget. Bevallom, nagyon szomorúan hallgattam azokat az érzelmi túlfűtéstől vezérelt mondatait, amiket az előbb előadott. [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Oscar-díj!]] Önöknél gyakran előfordul, és gyakran állítják be a külföldön munkát vállaló honfitársainkat menekülteknek, akik itthon teljesen bajba kerülnének. [[Dr. Brenner Koloman: Így van!]] Nem érti azt, hogy az Európai Uniónak, az Európai Közösségnek pont az a lényege, hogy szabad munkavállalás? Hadd kérdezzem öntől, teljesen korrektül: ez csak Magyarországra jellemző, hogy mennek a fiatalok? A német fiatalok nem mennek? A svájci fiatalok? Még a svájci fiatalok is mennek. Tehát ez a fiatalokban teljesen reálisan, jogosan benne lévő, nem mondom, hogy kalandvágy, de lehetőség, hogy kipróbálják magukat, hogy egy új élettel, életformával ismerkedjenek meg, egy új helyzetben találják fel magukat. És ezt nem bánni kell, hanem azt kell mondani, hogy rendben van, próbálja ki magát; azokat a tapasztalatokat, amiket megszerzett ott, hozza haza, és utána valósítsa meg itt tovább önmagát, és boldoguljon itthon, nálunk. Lehetőségként kell tekinteni mindazokra a fiatalokra, akik kint vannak, kint dolgoznak most és tapasztalatokat szereznek. Képviselőtársam! Az egész magyar történelem, az egész magyar szakmaiság, a szakmák fejlődése mind-mind arra irányult, hogy elmentek tanulni a fiatalok, gyakorlatot szerezni külföldre, több száz évvel ezelőtt is, majd hazajöttek, és itthon megvalósították mindazt, amit ott tapasztaltak. Tehát arra kérem önt, ne bántsuk őket, ne menekültként tekintsünk rájuk, hanem azon lehetőségként, hogy ők hazajőve gazdagítják majd ezt az országot azzal a tudással, tapasztalattal [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] és megszerzett vagyonnal, amit ott szereztek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]] [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Vinnai Győző váltja fel.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Stummer János képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Aki itt, ebben az országban diplomát szerzett, majd utána Bristol mellett mosogat ezzel a diplomájával, az nem saját magát ment továbbképezni Nyugatra, miniszter úr! Úgy látszik, hogy nem voltam elég világos az első felszólalásomban, úgyhogy még egyszer megkérdezem öntől: tud azonosulni az államtitkár asszony múlt heti nyilatkozatával és kijelentésével, mely szerint Magyarországon jelen pillanatban jólét van? Erre a kérdésre válaszoljon, miniszter úr! [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszter urat is. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Azt kell mondjam önnek, mindenkinek joga van eldönteni, hogy itthon elfogade egy diplomás állást, vagy feladva azokat a gondolatait, amiért tanult, elmegy, mert több pénzt akar keresni valahol másutt, urambocsá, mosogatással. Ez az ő dolga. Nem vonhatjuk kétségbe a döntését, mert szabad emberként dönthet így. És azt kell mondjam, az, hogy jólét van, vagy nincs jólét, mindig minden viszonyítás kérdése. Egy tény, hogy ma jobban élnek az emberek, mint amikor ezt a kormányt mi átvettük 2010-ben, ehhez kétség szerintem nem férhet. Tehát mindaz, amit ez a kormány megtehetett, hogy az emberek életét jobbítsa, olyan adókedvezményekkel, családbarát törvényekkel, amelyek segítették azt, hogy itt szülessenek meg a gyerekek, és itt boldoguljanak az emberek, aki ennél többet tett, az kérdezzen, és az válaszoljon erre a kérdésre. Én azt hiszem, ez a kormány ilyen téren amit tehetett, mind megtette. Köszönöm a kérdését. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Aradszki András képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Stadionstop helyett kórházstop?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Aradszki András bólint.]] Köszönöm szépen a gyors jelzését. Képviselő úr elfogadja válaszadónak Orbán Balázs államtitkár urat. Aradszki András képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[17.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Karácsony Gergely az önkormányzati választási kampányban még felesleges pénzszórásnak, kidobott pénznek tartotta a stadionépítéseket, és a stadionstop ígéretével kampányolt Budapesten. Ugyanettől a Karácsony Gergelytől hosszú hónapokon keresztül mást sem hallottunk, mint hogy stadionok helyett az egészségügyi fejlesztéseket kell támogatni.A kampányban tett ígéretek ellenére most kiderült, hogy a Karácsony Gergely által vezetett Fővárosi Közgyűlés nem támogatta azt a javaslatot, amely 50 milliárd forintnyi támogatást biztosított volna a kerületi járóbeteg-ellátásra, és a dél-budai centrumkórház megépítésének támogatását sem javasolta. Ez utóbbit maga a XI. kerületi gyurcsányista polgármester is belengette, illetve jelezte. Ismételten bebizonyosodott, hogy az ellenzék bármit ígér, de amikor hatalomra kerül, az ígéretét nem tartja be. Azt talán hagyjuk, hogy három centi hóval sem tudott megbirkózni a mai napon. Cserébe az ellenzék hű káderei számára kifizetőhellyé alakították át a Fővárosi Önkormányzatot, ahol öt alpolgármester mellett Draskovics Tibornak, Atkári Jánosnak és Kálmán Olgának is jut nem kis fizetés. Az ellenzék korábban sem nagyon támogatta a kormány által ide a parlament elé hozott egészségügyi keretnövekedéseket. Most 427 milliárd forinttal költünk többet az egészségügyre, mint 2010-ben, de ha az ellenzéken múlt volna, nem lenne béremelés, nem lenne fejlesztés, nem lenne „Egészséges Budapest” program, nem lenne eszközbeszerzés, nem lenne kórházfelújítás. Az ellenzék által nem támogatott 2020-as költségvetés is több mint 184 milliárd forinttal többet fordít az egészségügyre, mint az idén. Felmerül a kérdés, tisztelt államtitkár úr: mi lesz itt? Hogy lett a stadionstopból kórházstop? Mi lesz itt, amikor az ellenzék nem tartja be a választási ígéretét? Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Orbán Balázs államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Azt kérdezi tőlem, hogy mi lesz itt. Egyelőre mi is értetlenül állunk az események előtt. Valószínűleg a szokásos baloldali káosz az, amit várhatunk, mert kétségtelenül az a helyzet, hogy stadionstopot hirdettek a kampányban, most pedig kórházstoppal találkozunk. Szerintünk az, hogy egyébként az Észak-Csepelre tervezett atlétikai stadiont és az ahhoz kapcsolódó, ahogy azt egyébként miniszter úr is többször elmondta, barnamezős beruházást támogatja a Fővárosi Közgyűlés és a kerületek, az egy jó döntés, de az, hogy a dél-budai szuperkórház ügyét nem támogatják, az pedig egy rossz döntés, ez a szuperkórház ugyanis 1,2 millió budapesti ellátását szolgálná, és ha az agglomerációban élőket is idevesszük márpedig nyugodtan idevehetjük, mert ők is a budapesti ellátórendszert veszik igénybe , akkor nagyjából 3 millió emberről beszélhetünk. Mi azt látjuk, hogy a főváros által meghatározott feltételeket most is teljesítjük. Arról beszélnek, hogy miért nem költ a kormány 50 milliárd forintot a budapesti egészségügyre; az egész egy vicc, tulajdonképpen a teljes budapesti egészségügyet az Emberi Erőforrások Minisztériuma, mondjuk, a Honvédkórház esetében a Honvédelmi Minisztérium ott van mind a költségvetésben. És az „Egészséges Budapest” program nem egy 50 milliárdos program, az egy több száz milliárd forintos fejlesztési program, aminek keretében négy centrumkórház jön létre, és 25 budapesti, Pest megyei kórházat, valamint szakrendelőt fejlesztene belőle a kormány. Csak a következő évben csak erre a fejlesztésre, ami egy speciális dolog, 42 milliárd forint van betervezve a költségvetésben. Mi azt gondoljuk, hogy ha ez ilyen fontos Budapestnek, akkor a több mint 300 milliárd forintos budapesti költségvetésből legalább egy forintot érdemes lenne az egészségügyre szánniuk. Úgy látszik, hogy ebben nincs olyan nagy elköteleződés, mint amilyen elköteleződés a kampányban a stadionstop mellett volt. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Aradszki András képviselő úré a szó.
Köszönöm a válaszát, államtitkár úr. Mint dél-budai képviselő, illetve dél-budai agglomerációhoz tartozó választókerület képviselője fontosnak tartom megemlíteni és fontosnak tartjuk aláhúzni azt, hogy szüksége van az agglomerációnak a dél-budai centrumkórházra, hiszen 24 órás sürgősségi, gyermek- és felnőttellátást és III. progresszivitási szintű ellátást is tud biztosítani majd ez a kórház, és úgy gondoljuk, hogy a létesítésének a jogát nem vonhatja el tőlünk Budapest főváros közgyűlése, nem vonhatja el a főpolgármester, és nem vonhatja el a XI. kerületi polgármester sem. Úgy gondoljuk, hogy e tekintetben egységes a képviselőknek az a része, akik ezt a régiót képviselik, és arra kérjük a kormányt, hogy tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a dél-budai centrumkórház megvalósuljon, mert ez szolgálja az agglomerációban élők egészségügyi ellátását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra Orbán Balázs államtitkár úr jön. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Pár dolgot összeírtam, hogy mit látunk, hogy mi történik Budapesten a Demszky-korszak 21. évében. Azt látjuk, hogy tanácsadókra van pénz, adóemelésre van akarat gondoljunk csak az ingatlanadóra és a dugódíjra , semmitmondó deklarációk elfogadására mindig van idő, a korrupciós ügyekbe keveredett szocialista elvbarátok megvédésére pedig mindig van többség, és egyébként, amikor a kórházépítéseket le kell szavazni, akkor hirtelen minden ellenzéki képviselő ott van a teremben, és nagy lelkesedéssel nyomja meg a gombot.Eközben azt látjuk, hogy városüzemeltetésben csődöt mondanak, a tömegközlekedésből ki akarják vonni a pénzt, köztisztaságra nem költenek többet, a közbiztonság nem erősödik, a helyi vállalkozókat nem erősítik, és az egészségügy fejlesztésére sem akarnak szánni. Nem örülünk ennek, de ez ma, 2019-ben a helyzetkép. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Kinek ad felmentést a Fidesz a törvények alól?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Menczer Tamás államtitkár urat kérte föl. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Gurmai Zita: Igen, elfogadom az államtitkár urat.]] Nagyon szépen köszönöm. A jegyzőkönyv kedvéért el kell mondanom, hogy jelzi képviselő asszony, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Gurmai Zita képviselő asszony…
Csak elindult az óra, úgyhogy majd…
Azt visszaállíttatom máris. [[Megtörténik.]]
Oké, köszi. Nagyon kedves.
Köszönöm szépen.
Tisztelt Ház! Jól látható törekvése Orbán Viktornak, hogy folyamatosan gyengítse az EU-t, és Magyarország számára orientációs alternatívaként jelenítse meg a Vlagyimir Putyin által vezetett Oroszországot. Ehhez az irányhoz kapcsolódik a Paks II.-projekt és a hozzá kötődő orosz hitel kezelése, teljes átláthatatlansága, összevisszasága. Idesorolható a Budapestre költöztetett Nemzetközi Beruházási Bank is. Egy viszonylag kis pénzintézetről van szó, amelyet csaknem olyan különleges kedvezményes elbánásban részesít az Orbán-kormány, mint a nagy nemzetközi intézményeket. Sem a bank mérete, sem a tevékenysége nem támasztja ezt alá. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A reakciók ismeretében joggal feltételezhetjük, hogy önök ezúttal sem egyeztettek előzetesen EU- és NATO-szövetségeseikkel, az EU-ból és az Egyesült Államokból érkezett hivatalos, félhivatalos és nem hivatalos kritikák, megnyilatkozások ezt igazolják. Remélem, meg tud cáfolni. Mindezek után nem csodálkozhatunk azon sem, hogy a nemzetközi sajtó is gyanakvással fogadta ezt a döntést, és arról írnak, hogy ez a bank valójában egy orosz hírszerzési fedőszervezet, amelyen keresztül Putyin elnök kémeket tud küldeni az Európai Unióba, visszaélhetnek a számunkra biztosított, széles körű mentességekkel. Eddig senki sem tudta ténylegesen megválaszolni, mi is az a kitüntetett magyar nemzeti érdek, amely EU- és NATO-szövetségeseinkkel vitákat, kisebb konfliktusokat is felvállalva indokolja az NBB Budapestre költöztetését és ilyen mértékű kedvezményes elbánásban való részesítését. Kérdezném államtitkár urat: miért tekinti az Orbán-kormány Magyarország nemzeti érdekében állónak a Nemzetközi Beruházási Bank Budapestre költözését és különleges kedvezményes elbánásban való részesítését? Folytatott, illetve folytate a kormány egyeztetéseket, tárgyalásokat EU- és NATO-szövetségeseinkkel a felvetett kritikákról, aggályokról? Hajlandóe a Fidesz-kormány a jövőben rendszeresen nyilvánosan beszámolni arról, hogy éppen személy szerint kiknek és milyen mentességet adnak az NBB égisze alatt? Lesze a banknak joga forintot kezelni, akár külföldre vinni? Remélem, hogy világos választ kapok. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdésre Menczer Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr. [[Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Azzal kapcsolatban, amit az elején mondott, szeretném leszögezni, hogy nem értek egyet, a magyar miniszterelnöknek, illetőleg a magyar kormánynak nem célja az Európai Unió gyengítése, épp ellenkező folyamatot láthattunk az elmúlt években. Ha több témával kapcsolatban megfogadta volna Brüsszel a magyar javaslatokat, előrébb tartana az Európai Unió. [[Arató Gergely és Gréczy Zsolt közbeszól.]] Ennek mentén egyébként Magyarország erősítése is célja értelemszerűen a magyar kormánynak, és ez zajlik minden területet illetően. [[17.10]] Amit ön a bankkal kapcsolatban felvetett, a Nemzetközi Beruházási Bankról van szó, többször beszéltünk már erről a bankról e falak között is, most újra megtesszük. Szeretném önnek jelezni, hogy bár ön ezt egy orosz banknak titulálja, ez nem egy orosz bank, hanem Nemzetközi Beruházási Bank a neve, másfelől, ha a tulajdonosi szerkezetét nézzük, akkor 9 ország a tulajdonosa, ezek közül 5 tagja az Európai Uniónak és a NATO-nak, így Magyarország, Csehország, Szlovákia, Románia és Bulgária. Ez az 5 ország 52,1 százalékos tulajdoni aránnyal rendelkezik a bankon belül. Arra is szeretném felhívni a figyelmet, hogy a budapesti iroda létesítése során az összes hazai és nemzetközi jogszabályt természetesen minden érintett fél betartotta. Ami pedig a mentességeket illeti, nem rendelkeznek a bank munkatársai diplomáciai mentességgel, szeretném ezt a félreértést eloszlatni; funkcionális mentességgel rendelkeznek, ugyanúgy, ahogy egyébként a többi magyarországi, budapesti székhellyel rendelkező nemzetközi szervezet is. Örülünk annak, hogy egyre több ilyen szervezet van. Legutóbb például külügyminiszter úr be tudta jelenteni az ENSZ Terrorizmusellenes Regionális Központjának Budapestre hozatalát. És igen, a válaszom az az egyik kérdésére, hogy igen, konzultálunk a partnereinkkel, titkosszolgálati együttműködés is van. Semmilyen olyan jelzést nem kaptunk, amely a bankkal kapcsolatban lépésekre késztette volna a kormányt. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Örülök, hogy néhány kérdésemre megnyugtató választ adott. Egy kérdés kimaradt: lesze a banknak joga forintot kezelni, akár külföldre vinni? Mert azt gondolom, hogy ez is fontos lett volna. Bízom abban, hogy ha ez is igen, akkor van esélyünk. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ami a számokat illeti, arra szeretném felhívni a figyelmet, ami a magyar gazdaság szempontjából mindenképpen jó hír, hogy az intézmény eddig 76 millió eurónyi pénzügyi forrást biztosított magyar vállalatok számára, és mintegy 50 milliárd forintnyi kötvényt sikeresen kibocsátott a magyar piacon. Ez mind a gazdaságélénkítéshez és a közép-európai régió gazdasági erősödéséhez járult hozzá.Ami pedig az orosz relációt illeti, szeretném egy idekapcsolódó tényre, illetve tényekre felhívni a figyelmet, nem a bankkal kapcsolatban, de mégis fontos: a német-orosz kereskedelmi forgalom tavaly 56 százalékkal, a francia-orosz 40 százalékkal, az olasz-orosz 37 százalékkal, a holland-orosz kereskedelmi forgalom pedig a tavalyi esztendőben 23 százalékkal nőtt. Ezt csak azzal kapcsolatban szerettem volna felhozni, hogy ha már orosz elköteleződést, illetőleg adott esetben kettős mércét említünk, akkor ezek a tények fontosak lehetnek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. 17 óra 12 perc van, most a kérdések tárgyalására térünk át.Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Mikor lépünk át végre a 21. századba, avagy továbbra is elzárkózike a kormány az internetes szavazástól?” címmel. Farkas Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt években az Országgyűlésben többször is felvetődött az elektronikus szavazás hazai megteremtésének a lehetősége, de előrelépés nem történt ez ügyben. Ezért most újfent arra vagyok kíváncsi, hogy mit gondol a kormány általában az e-szavazásról, azon belül is az interneten keresztül leadható szavazatokról, tervezie a lehetőség megteremtését.Az internetes szavazás, szaknyelven: i-szavazás úttörője Észtország, ahol 2005 óta, azaz 14 éve minden választáson lehetőség van a szavazatok online leadására. Ez a lehetőség minden észt állampolgár számára adott, komoly visszaélésekről, botrányokról pedig azóta sem hallhattunk a balti államból. A legutóbbi parlamenti választáson minden eddiginél nagyobb arányban éltek az észtek e lehetőséggel, a március eleji választásokon a beérkezett szavazatok 44 százaléka online módon érkezett. Az i-szavazás melletti egyik fontos érv, hogy megfelelő, biztonságos infrastruktúra kialakítása után az i-szavazás vélhetően már olcsóbb is lenne a hagyományosál, és lényegesen nagyobb választási részvételt lehetne elérni. A távoli szavazás ugyanis lehetőséget adna például arra, hogy a fiatalok, a fogyatékossággal élők vagy éppen a kényszerből külföldön dolgozó állampolgárok könnyebben vehessenek részt a szavazáson. A kormány korábbi reakcióiból egyértelműnek tűnik, hogy Magyarországon nincs terv az internetes szavazás következő évekbeli bevezetésére. Már csak azért is mondom ezt, mert a kérdésem benyújtása és a mostani felszólalásom között volt egy parlamenti bizottsági meghallgatás, az innovációs minisztert kérdeztem erről a kérdésről, és a legnagyobb meglepetésemre maga az innovációs miniszter azt mondta, hogy nem támogatják ezt, ugyanis nem akarják elvenni az emberektől ezt az ünnepet, hogy ők elmennek szavazni. Egyrészt nem lenne kötelező ez a dolog, meg ezzel az érvvel élve akkor, mondjuk, tiltsuk be az emailezést is, mert az is mennyire rossz már, milyen embertelen, személytelen, miközben, mondjuk, kézzel írni egy papírlevelet mennyivel nosztalgikusabb érzés, sokkal inkább logikusabb lenne az önök érvelése szerint akkor az e-mailezést is betiltani [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , és más abszurd érveket is tudnék mondani. Időm lejártával már csak a kérdést tudom feltenni: tervezike a bevezetést, vagy pedig továbbra is ellenzik azt? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Völner Pál államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az internetes szavazást pártolók valóban Észtországot tartják mintának, ahol 2007 óta lehet a parlamenti választásokon interneten szavazni. Az ezzel kapcsolatos problémák több hazai és külföldi kutató érdeklődését is felkeltették. Naszódi Márton matematikus, az ELTE adjunktusa, az MTA köztestületi tagja legfrissebb szakcikkében kifejtette, hogy azért nincs internetes szavazás nálunk és más országban, mert megbízhatóan működő internetes szavazórendszer technológiailag jelenleg nem létezik. [[Dr. Lukács László György többször közbeszól.]] Ennek a gyakorlati oka az, hogy az online rendszerek feltörhetők, még az egészen nagy és biztonságosnak hitt rendszerek is. Egy szavazószoftvernek viszont mindennél biztonságosabbnak kellene lennie, mert rendkívül érzékeny adatokkal dolgozik, és semmilyen véletlen hiba vagy manipulációs lehetőség nem megengedhető. Az internetes szavazás már csak azért is sérülékeny, mert rengeteg összetevőből áll össze, több szerver, a választók tökéletlenül karbantartott otthoni számítógépei, közöttük routerek és egyéb telekommunikációs eszközök ezrei. Képtelenség kizárni, hogy akár egyetlen alkotóelemét is bárki manipulálhassa. Az elméleti oka pedig, hogy a szavazást lebonyolító rendszernek egyszerre két ellentétes kritériumnak, az ellenőrizhetőségnek és az anonimitásnak kellene megfelelnie. Ellenőrizhetőnek kell lennie, hogy a dobozban valóban azok a szavazatok vannak, amelyeket a választópolgárok leadtak, a voksok és a választók közötti kapcsolatot ugyanakkor el kell vágni az anonimitás jegyében. A probléma az, hogy ha a számlálás során a szavazatot már nem tudjuk összekötni a szavazóval, akkor abban sem lehetünk biztosak, hogy valóban azokat a szavazatokat adták le, amelyeket a folyamat végén összesítve látunk. A példának tartott észt megoldás még csak ki sem tűzi célként, hogy a végeredmény utólag ellenőrizhető legyen. Az EBESZ 2011 márciusában vizsgálta az észt modellt, melyben azt javasolta, hogy Észtország számolja fel az internetes szavazás rendszerét, mivel az nem biztonságos. Ezért nem vezették be sem Norvégiában, sem Franciaországban ezt a módot, a kockázatai miatt vállalhatatlan, és nem véletlen, hogy csak Észtországban működik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „A fenntartható közlekedés fejlesztése, valamint az ütemes és rövidebb menetidő érdekében felülvizsgáljáke a Budapest-Szeged vonalon tervezett jövő évi vasúti menetrendi módosításokat?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Pár nappal ezelőtt jelent meg a MÁV-Start Zrt. új menetrendi terve a Budapest-Szeged vonalon, amely jelentős mértékben felborzolta a kedélyeket. A változtatások szerint Budapest és Szeged között két vonatpár nem állna meg, ez 72 perc időnyereséget okozna, mindeközben azonban 18 másik vonatnak 296 perc időveszteséget, ami azt gondolom, hogy az ütemes menetrendet is teljes egészében felborítja.Nem tetszik ez a menetrendi módosítás sem a szegedieknek, sem a kecskemétieknek. Szeged város polgármestere levelet is írt a MÁV Zrt. vezetőjének azzal, hogy gondolja át a tervezetet, hiszen az utasok elveszíthetik a közvetlen továbbutazási lehetőséget. Egy-egy intercity három-négy másik vonat menetrendjét borzolná fel, és a helyi tömegközlekedés is a jelenlegi, megszokott vonatok érkezéséhez igazodik. A kecskemétiek, a Szövetség a Hírös Városért Egyesület pedig egyenesen aláírásgyűjtésbe kezdett, és több ezren már aláírták azt a petíciót, amelyben szintén tiltakoznak ezen menetrendi módosítás ellen. Hiszen egyrészt Kecskeméten nem állna meg jó pár vonat, másrészt nyilvánvalóan hátrányosan érint több, a térségben lévő várost is. Az üdvözlendő, hogy a MÁV vizsgálja a fenntartható közlekedési mód fejlesztését, de ha ezek több problémát okoznak, mint amennyi hasznot jelentenek, akkor azt gondolom, hogy ezt nem kellene tenni. [[17.20]] Meg lehetne vizsgálni, hogy miként lehet kétvágányúsítani a Kiskunfélegyháza és Szeged közti vasúti vonalat, illetve emelni kellene a sebességet. Mindezek alapján kérdezem államtitkár urat, hogy a fentiekben megfogalmazottak miatt felülvizsgáljáke a Budapest-Szeged vonalon tervezett jövő évi vasúti menetrendi módosításokat annak érdekében, hogy a jól bevált ütemes menetrendet a MÁV fenntartsa a jövőre nézve is. A közlekedés fejlesztése érdekében tervezike kétvágányúsítani a Félegyháza-Szeged közti 60 kilométeres szakaszt és emelni a sebességet? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy az Országgyűlésben az a csodálatos többek között, hogy nagy változások színhelye lehet. Ugyanis amióta az MSZP politikusai ellenzékben vannak, rendkívüli mértékben aggódnak a magyar vasúti közlekedésért. Ezzel szemben, ameddig 2010 előtt kormányon voltak, ezzel ellentétes hozzáállásuk volt, és mindent elkövettek a vasút tudatos felszámolásáért. Akkor leginkább a szárnyvonalak bezárására törekedtek, az elhibázott gazdaságpolitikájuk miatt így próbáltak pénzt megtakarítani. Települések sora maradt akkor vasúti elérés nélkül, mert az embereken akartak spórolni.Az a helyzet, tisztelt képviselő úr és tisztelt Országgyűlés, hogy a kormány számára kiemelten fontos a megyei jogú városok versenyképes vasúti elérhetőségének javítása, amit a 2019-2020. évi menetrendben a napi két pár szegedi intercity gyorsításán túl számos egyéb fejlesztés is bizonyít. Többek között új IC-vonatok és a jelenleginél gyorsabb járatok fognak közlekedni számtalan viszonylaton. A szegedi intercity gyorsítása azt jelenti, hogy a 2 óra 22 perces menetidejű, ütemes intercityvonatokkal szemben ezek a járatok alig több mint 2 óra alatt fogják megtenni a főváros és Szeged közötti távolságot. A rövidebb menetidő az üzleti céllal utazók, az egyetemisták napirendjéhez igazodó csúcsidőszaki indulással, érkezéssel biztosít versenyképes alternatívát a közúti egyéni közlekedéssel szemben. Tisztelt Képviselő Úr! A vonalon nem csökken, hanem nő a vonatok száma. A legforgalmasabb viszonylatokban az utasok valós idejű eljutási ideje is jelentősen csökkenni fog. Kérem a válaszom elfogadását. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Oláh Lajos képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Hogyan készíti föl a kormány a magyar vállalkozásokat és munkavállalókat a robotizáció kihívásaira?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőház! Tisztelt Államtitkár Úr! A magyarok munkáját az önök korábbi plakátjaival ellentétben nem a migránsok fogják elvenni, hanem a robotizáció és a mesterséges intelligencia, ami pedig óriási igényt fog támasztani a robotokat kezelni, irányítani képes alkalmazottak iránt.Az ember a kétkezi munka helyett irányítóvá, döntéshozóvá válhat, csakhogy ehhez új, másfajta készségekre és képességekre lesz szükség. Másfelől a robotizáció kétféle folyamatot is elindíthat. Minthogy nem lesz többé jelentősége annak, hogy munkaigényes iparágakat olyan országokba telepítsenek, ahol a bérek alacsonyak, megindulhat az ipari és szolgáltatási tevékenység visszatelepítése a fejlett országokba, ám a korábban kitelepített termelés maga után is húzhatja a nagyobb tudást igénylő támogató, kiszolgáló tevékenységet olyan országokba, ahol az ehhez szükséges tudás és képzettség rendelkezésre áll. Ahhoz tehát, hogy a robotizációt előnyünkre fordíthassuk, tömegesen lesz szükség digitális ismeretekre, nyelvtudásra, empátiára, kommunikációs képességre és együttműködésre, vagyis csupa olyasmire, amit önök irtottak ki a köz- és felsőoktatásból, főleg pedig a szakképzésből. Kérdezem ezért államtitkár urat, mi a kormány stratégiája arra, hogy Magyarország a robotizáció nyertese és ne vesztese legyen. Hogyan ösztönzik az innovációban hagyományosan rosszul teljesítő magyar kis- és középvállalkozásokat az új kihívásokhoz történő alkalmazkodásra? Milyen változásokat terveznek a közoktatásban, a szakképzésben és az élethosszig való tanulásra történő felkészítésben, hogy a magyar munkavállalók megtalálják a helyüket a robotizáció és a mesterséges intelligencia világában? Az önök intézménye, a HIPA átállte már arra, hogy csak abban az esetben ad támogatást egyébként magyarországi beruházásra, ahol vizsgálják a robotizáció és a mesterséges intelligencia hatásait? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy a magyar gazdaság jobban teljesít. Jól mutatja ezt az is, hogy ma 810 ezer fővel többen dolgoznak, mint 2010-ben, amikor főnöke, Gyurcsány Ferenc katasztrofális kormányzása után megbízást és felhatalmazást kaptunk a magyar emberektől az ország vezetésére. A munkanélküliségi ráta azóta 12 százalékról 3,5 százalékra csökkent. Magyarországon a balliberális kormányok okozta kilátástalanság és reményvesztettség után most már lehet előre gondolkodni, erről szól az ön kérdése is.Tisztelt Képviselő Úr! A Fidesz-KDNP-kormány célja tiszta és világos: 2030-ra azon öt európai ország közé szeretnénk tartozni, ahol a legjobb élni, lakni és dolgozni. Ennek eléréséhez és az ország versenyképességének javításához szükséges az innováció, a hazai hozzáadott érték növelése, valamint a technológiaváltás ösztönzése. Ezért aztán a kormány önökkel szemben a robotizációra nem veszélyként, hanem lehetőségként tekint. Ezért is hozta létre még 2018-ban az Innovációs és Technológiai Minisztériumot. Megnyugtató, hogy ha kicsit megkésve is, önök is értékelik az erőfeszítéseinket. Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is mondta, a humán munkaerővel szemben támasztott követelmények megváltoznak, és felértékelődnek az ember és a technika együttműködését segítő készségek, a komplex problémamegoldás, a kritikus gondolkodás és a kreativitás. Erről szól az új szakképzési rendszer. Az új szakképzési rendszer a jelzett kihívásokra kínál megfelelő megoldást. Az a célunk, hogy a magyar fiatalok úgy kerüljenek ki az iskolarendszerből, hogy rendelkeznek olyan készségekkel, kompetenciákkal, amelyek megalapozzák a gazdaság és a technológiák által igényelt képzettség elsajátítását és az egész életen át tartó tanulást. Ezért szomorú, hogy nem támogatták a szakképzés reformját. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Az egyébként is túlterhelt bizottságok hogyan fogják ellátni a felülvizsgálatot?” címmel. Hohn Krisztina képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A magyar Országgyűlés 2019 júliusában megszavazta a köznevelési törvény módosítását, megváltoztatva többek között az iskolába lépéshez szükséges fejlettségi szint megállapítására irányuló szakértői vizsgálatok eljárásrendjét is. Azonban az új törvény végrehajtásáról szóló rendelkezés még nem áll rendelkezésre, így bizonytalan helyzet állt elő a tanköteles korú gyermekek beiskolázásával kapcsolatban.A jelenleg fennálló állapot aggályos helyzetbe kényszeríti az eddig illetékes pedagógiai szakszolgálatok szakembereit, az óvodapedagógusokat, valamint az érintett szülőket, ismeretlen szakmai és erőforrásterheket róva ezzel a rendszerben dolgozókra és az érintettekre. Több szakmai és szülői szervezet is aggodalmát és tiltakozását fejezte ki már a törvény bevezetése előtt és azóta is. Talán jobban kezelhető a helyzet, ha néhány kérdésre választ kapnak. Kérdéseim tehát: mikor lesznek bővebb információk arról, hogy milyen tesztek, eljárások alapján állapítják meg, hogy a gyermek iskolaérett-e? A bizottsági döntés mindig egy adott vizsgálat alapján történik, de ez csupán a gyerek pillanatnyi állapotát tükrözi, amit befolyásolhat betegség vagy fáradtság is. Lehet egyetlen vizsgálat alapján valóban a gyermek állapotát hűen tükröző döntést hozni? Ha a szakértői bizottság úgy dönt, hogy a gyerek mehet iskolába, a szülőnek joga van bírósághoz fordulni, de hátrányos helyzetű embereknek ehhez nincs megfelelő anyagi hátterük, és sok esetben nem is elég tájékozottak. Mi vagy ki fogja őket megvédeni, hogy ne legyen az anyagi helyzetük miatt hátrányuk? Az egyébként is túlterhelt bizottságok hogyan fogják ellátni a felülvizsgálatot? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Szögezzük le ma már nem először, hogy itt egy olyan rendszerről van szó, amikor ugyanazok a feltételei az iskolaérettségnek, mint korábban. Nem változott semmi a gyermekek tulajdonságaival kapcsolatban. Aki tavaly iskolaérett volt, egy nála egy évvel fiatalabb gyerek, és ugyanolyan tulajdonságai vannak, idén is iskolaérett. Tehát ezekben nincs változás. [[17.30]] Egyedül abban van változás, hogy ezt nem személyesen papíralapon ott, az óvodában, iskolában, helyben intézik, hanem egy digitális felületen, egy olyan közegben intézik, ahol egységesebben tudják kezelni ezeket a kérelmeket. Ugyanúgy, ahogy korábban is, most is a fejlődési naplót lehet figyelembe venni, szakorvosi igazolásokat, az óvodapedagógusnak, gyógypedagógusnak vagy fejlesztőpedagógusnak az írásos véleményét, a gyermekorvos írásos véleményét. Korábban is ezek voltak, illetőleg az ön által említett bizottságok is voltak, amelyek korábban is elvégezték ezt a feladatot, ugyanúgy pszichológus, gyógypedagógus, konduktor vagy orvos véleményére alapozták a korábbi halasztási döntéseket is, annak a megállapítását, hogy a gyermek iskolaérett vagy nem iskolaérett. Tehát ugyanazok a szereplők vesznek rész, ugyanazok a bizottságok rutinszerűen már ismerik ezt a tevékenységet, számukra sincs benne újdonság, és ugyanazokat a körülményeket vizsgálják, ugyanazokat a képességeket vizsgálják, mint a korábbiakban. Csak a különbség annyi lesz, hogy az iskolaérettséget a gyermek valós állapota fogja befolyásolni, és nem a lakcíme. Nem az alapján fog eldőlni, hogy egyik vagy másik településen döntenek arról, hogy iskolaérett vagy sem, pontosabban: megállapítják, hogy iskolaérett vagy sem, hanem országosan, egységesen az Oktatási Hivatal felületén keresztül, amelyik egy digitális felület, tehát nincs zárvatartási ideje, folyamatosan feltölthető. A rendelet megjelent körülbelül tíz nappal ezelőtt, amely kapcsán mindenki a különböző részletszabályokkal tisztában lehet, ráadásul a határidőt is egy törvénymódosítás kitolja január 30-áig. Ezek alapján tudja mindenki most már digitálisan benyújtani a kérelmét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Tervezie a kormány hogy egy nyilvánosan kellően meghirdetett, alapos, korrekt, tisztességes, nem manipulált nemzeti konzultációt is indít a klímavédelem ügyében?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar kormány tartott már nemzeti konzultációt, egyenként sokmilliárdos hírveréssel, a nyugdíjakról nem sokkal azelőtt, hogy megvédést ígérve ellopta a magánnyugdíjpénztári megtakarításokat , tartott a Soros-tervről vagy Brüsszel megállításáról is. Azt az egyetlen konzultációt viszont, amely valódi sorskérdésről, a mindannyiunk életét meghatározó klímaválságról szól, csak uniós kötelezettség miatt indították el, teljesen amatőr módon kivitelezték, és igyekeztek is titokban tartani, nem véletlenül. Amíg az Orbán-kormány Európában példátlan módon teljes érdektelenséget mutat a klímakatasztrófa iránt, és Orbán kedvenc oligarchája, Mészáros Lőrinc a legnagyobb szén-dioxid-kibocsátó, addig önök nyilvánvalóan nem lesznek érdekeltek, hogy egy ilyen valódi konzultációt lefolytassanak. Szerencsére a sajtó időben felfedezte ezt a titkosított klímakonzultációt, és a kormány akarata ellenére nyilvánosságot kapott kérdőíveket az utolsó napokban több százezer aggódó magyar állampolgár töltötte ki. Hollik István kormányszóvivő szerint ugyanakkor a kormány nem volt kíváncsi az emberek véleményére, csak brüsszeli kötelezettséget teljesített. Ezért a Párbeszéd a kormány helyett elindított egy valódi konzultációt, ami értelmes kérdésekre érdemi válaszokat vár. Az eredményekről tájékoztatjuk majd önöket és az Uniót is. Kérem, addig is szíveskedjék tájékoztatni róla, hogy mikor és milyen formában teszik közzé a beérkezett válaszok elemzését, hogy a nyilvánosság is megismerhesse, mennyire van összhangban az emberek véleménye a kormány halogató, felelősségelhárító klímapolitikájával. Miután kiemelkedő volt a részvétel a rövid idő ellenére, tervezik-e, hogy végre egy szokásos milliárdos, masszív reklámkampánnyal megtámogatott, alapos, szakmailag korrekt, tisztességes konzultációt is elindítanak klímavédelem ügyében? Várom válaszát.
Köszönöm. Egy megjegyzés, képviselő úr: én önt nem Tordainak szólítottam, tehát Orbán Viktor miniszterelnök urat kívánt említeni felszólalásában, gondolom. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Schanda Tamás államtitkár úr válaszol.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Beszéltünk már erről a kérdésről napirend előtt is, de akkor megpróbálom megismételni. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium ’19. november 18-án, hétfőn a kormányzati weboldalon társadalmi egyeztetés keretében megosztotta a kérdőívet, amelynek kitöltésére mindenkinek lehetősége volt, semmilyen korlátozó tényező nem állt fenn, ne nevezzük ezt titkosításnak. Örömünkre szolgál, hogy a kérdőívet ilyen szép számmal, több mint 200 ezren töltötték ki. Feldolgozzuk az adatokat, megismerjük a magyar emberek véleményét, és aszerint fogunk eljárni. A kormány önökkel ellentétben tettekkel bizonyítja ugyanis, hogy fontos számára az éghajlatváltozás elleni küzdelem. Kiváló példa erre, hogy Magyarország az Európai Unió országai közül elsőként ratifikálta a párizsi megállapodást, és ennek szellemében frissítettük a második nemzeti éghajlatváltozási stratégia céljait és vállalásait. Az a helyzet, hogy önök annyira hitelesek ebben a kérdésben, mintha Gyurcsány Ferencet kérdeznénk a gyülekezési jog biztosításáról. A saját maguk által kezdeményezett ülésnapra sem jöttek el, azt is széttrollkodták, ebben ön vezető szerepet vállalt. [[Tordai Bence: Hogyan trollkodtuk szét, ha ott se voltunk?]] Ennyit tudtak hozzátenni a kérdéshez. Ezzel szemben mi pedig nem a hisztériakeltésben, hanem a cselekvésben hiszünk. Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország számára fontos a környezet védelme és a klímaváltozás elleni küzdelem, hiszen mindannyian tiszta vizet, tisztább levegőt és elviselhetőbb klímát szeretnénk. A klímaváltozással szemben azonban cselekvéssel lehet fellépni, Magyarország így tesz, és az elmúlt években uniós szinten is példaértékű intézkedéseket tettünk, s a kitűzött célok felé eredményesen és következetesen haladunk. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arra is reagáljak, hogy azt állítja, hogy a korábbi nemzeti konzultációk nem szóltak valódi sorskérdésről [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a bevándorlás pedig nem érinti Magyarországot. Az a helyzet, képviselő úr, hogy az emberek nem értenek önnel egyet, ugyanis a Soros-tervről szóló [[Az elnök ismét csenget.]] kérdőív eredményének ismerete alapján csaknem minden választó nemet mondott arra, hogy évente egymillió bevándorlót telepítsenek Európába. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kállai Mária, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan támogatja a Kormány a szabadidősportot?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Ház! A Fidesz-frakció számára kiemelten fontos a sport támogatása. A sport egységet, közösséget teremt. Napjainkban elmondhatjuk, hogy a sport aranykorát éli, hiszen Magyarország Kormánya, a sportot stratégiai ágazatként kezelve, az elmúlt két kormányzati ciklus alatt olyan alapvető változásokat hozott a sportágazatban, amelyre a korábbi időszakban soha nem volt példa. A rendszerváltás óta egyetlen kormány sem tett olyan jelentős előrelépést a hazai sport finanszírozása területén, mint a nemzeti együttműködés kormánya. Sorban érkeznek hozzánk a legnagyobb világversenyek, hogy csak az idén négy olimpiai kvalifikációs világbajnokságot emeljünk ki: asztaliteniszben, vívásban, öttusában, kajak-kenuban, ami példátlan a honi sport történetében. Mi továbbra is elkötelezettek vagyunk a sport támogatása mellett, amely az elmúlt években bevezetett támogatási rendszerek és szakmai ösztönzők hatására valamennyi érintett területen, a szabadidősporttól az élsportig, az utánpótlás-nevelést tekintve is egyre hatékonyabban működik. Számunkra fontos az egészséges életmódra nevelés, amit már gyermekkorban el kell kezdeni, mert a megfelelő mennyiségű és intenzitású testmozgás hozzájárul az emberek életminőségéhez, a társadalom és a gazdaság teljesítményéhez is. A sport nemcsak az egészségünk szempontjából fontos, hanem, ahogyan már mondtam, egységet, közösséget is teremt. Hosszú távú célunk az, hogy a lehető legtöbben sportoljanak, mert évtizedes távlatban ez jelent majd óriási előnyt Magyarországnak. Egy sportosabb nemzet kevesebbet kell hogy költsön az egészségügyre, kevesebb pénzt kell tenni a gyógyszerkasszába. Ma már volt erről az 1:4-es arányról szó itt a Házban. Fontos feladatunk ezért, hogy továbbfejlesszük a szabadidősport-infrastruktúrát, hogy a jövőben minél több, mindenki számára elérhető, akár ingyenesen igénybe vehető sportlétesítmény jöjjön létre a kisebb településeken is, valamint egyre többen vegyék igénybe a lakosság köréből. Államtitkár asszony, a fentiekre tekintettel kérdezem, hogyan támogatja a kormány a szabadidősportot. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Szabó Tünde államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy én is egyetértsek ezzel, hiszen a sport nagyon fontos mindannyiunk számára, és egyetértek képviselő asszonnyal, hiszen a Fidesz-KDNP alapvetése, hogy társadalmunk egyik legfontosabb értéke, jövőnk záloga nem más, mint a gyermekeink. Hisszük és valljuk, hogy minden egyes forint, amit a sportba fektetünk, a nemzet jövőjének építését, gyermekeink egészségének, testi-lelki egyensúlyának megteremtését jelenti. Elsőként a „Szabadidős egészség sportpark” programunkra hívnám fel a figyelmet, hiszen 107 darab sportparkot már átadtunk, 556 folyamatban van, és 150 pedig előkészítés előtt áll. [[17.40]] A „HISZEK benned” és a „Tárt kapus” programunkkal az önkormányzatokat tudjuk segíteni a szabadidős programjaik megvalósításában, az idei esztendőben 500 millió forint támogatással. A Magyar Szabadidősport Szövetségen keresztül pedig nagyon sok programot támogattunk, mint a kihívás napját, a családi mozgásfesztivált, a világgyalogló napot vagy a szépkorúak sportfesztiválját, ebben az esztendőben csaknem 230 millió forint támogatással. A Magyar Természetjáró Szövetség 450 millió forintos támogatásával elsősorban az idősebb korosztályt próbáljuk aktivitásra ösztönözni, továbbá a teljes hazai turistaútvonal-hálózatot megújítottuk, igazodva a kor elvárásaihoz. Az Ötpróba Magyarország egyik legnagyobb, közel 25 ezer tagot számláló szabadidősport-közössége. Évente 120-nál is több rendezvénnyel várja a sportolókat, amelyekhez idén 295 millió forint támogatást biztosítottunk. Végül engedjék meg, hogy felhívjam a figyelmet arra, hogy több európai uniós felhívás kiírásában is sikeresen tudtunk közreműködni, amelyek segítségével több mint 15 milliárd forintos EU-s támogatást tudtunk pályázati úton [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a szabadidősport és a testnevelés támogatására fordítani 2016 óta, és ez ’21-ig fog tartani; hiszen egyetlenegy eszköz van a kezünkben, amellyel meg tudjuk őrizni és tartani az egészségünket, az nem más, mint a sport. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 41 perc van, a kérdések tárgyalásának végére értünk. [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. A DK képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A gerincvelő izomsorvadásban szenvedő gyermekek gyógyítása finanszírozásának egyes kérdéseiről” [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokban. Nacsa Lőrinc: Nem aktuális! Meg van oldva!]] című, H/7840. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek, Arató Gergely képviselő úrnak. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ritkán van a mostani parlamenti ciklusban vagy akár az elmúlt tíz évben olyan élménye ellenzéki képviselőknek, hogy valamiért dolgoznak és eredményt is érnek el. Volt ebben a Házban néhány olyan képviselőtársunk, László Imre képviselő úr vagy Rig Lajos képviselő úr, akik az elmúlt időszakban folyamatosan napirenden tartották az SMA-ban szenvedő gyerekek kezelésének az ügyét, és lám, vannak valóban részleges eredmények. Ezt fontos elismerni, hogy a kormány is lép ebben az ügyben. Még csak azt sem mondom, hogy magától nem tenné meg. Biztos vagyok benne, hogy Kásler miniszter úr orvosi esküjéhez híven, maga is harcosa ennek az ügynek, vagy szeretné megoldani ezt az ügyet. Ugyanakkor sajnos az nem igaz, amit Nacsa Lőrinc képviselő úr kiabált az imént, hogy meg van oldva ez a dolog, hiszen megállapodás egyelőre a Spinraza nevű készítményről született. Ez az Európában törzskönyvezett, általánosan használt készítmény. Jó dolog az, hogy most már ezt minden rászoruló gyermek megkaphatja a megállapodás alapján, ez azonban nem azonos azzal a készítménnyel, amit az elmúlt időszakban két kisgyerek esetében is közadakozásból kellett finanszírozni. Ez nem azonos azzal a hatékony génterápiás készítménnyel vagy remények szerint hatékony génterápiás készítménnyel , ami az életminőség és az életkilátások sokkal nagyobb mértékű javulását hozhatja magával. Ezért nem, képviselő úr, a probléma nincs megoldva! Érzékeljük a kormány jó szándékát ebben a dologban, érzékeljük azt, hogy nincs politikai különbség a két oldal között. Pontosan azt javasoljuk ebben a határozati javaslatban, hogy a kormány menjen tovább ezen az úton. Örülünk annak, hogy a kormány növelte azt a keretet, ami az ilyen típusú kezelésekre van. Örülünk annak, hogy az egyik gyógyszert most már szerződés alapján biztosítják a 18 év alatti rászorulóknak, de azt kell mondanom, hogy ez kevés. Nyilván nincs abban vita köztünk, hogy ezek a gyerekek megérdemlik azt, hogy a lehető legjobb gyógykezelést kapják, és nincs vita abban sem, hogy erre a lehetőséget meg kell teremteni. A javaslat kétlépcsős, éppen úgy, ahogy egyébként ez most is történt a másik gyógyszer esetében. Azt javasolja, hogy első lépcsőben eseti finanszírozásra kerüljön sor, hosszabb távon pedig a szerződéskötésre, majd a társadalombiztosítási befogadásra. Nem kérdés, nem kétséges, ezt éppen a társadalmi közadakozás is megmutatta, hogy abban Magyarországon egyetértés van, hogy a beteg gyerekek gyógyítása valami olyasmi, amire kell forrást találni, kell megoldást találni. Képviselőtársaim, a Népjóléti bizottság ülésén fideszes képviselőtársaim maguk is azt mondták, hogy itt meg kell találni a megoldásokat. Talán azért tartózkodtak csak, mert nem voltak biztosak abban, hogy a kormányzati álláspont mi ebben a kérdésben. De most láthatják azt, hogy a kormány is ebbe az irányba megy el, a kormány is ebbe az irányba halad. Azt kérem önöktől, hogy támogassák ennek a határozati javaslatnak a tárgysorozatba vételét; ha szakmailag kifogásuk van vagy pontosítani akarják, akkor ezt tegyék meg a vitában. Jöjjenek el a kormány képviselői is, akik ma sajnos nincsenek itt, és ezért nem tudnak nyilatkozni, mondják el azt, hogy mi az álláspontjuk, hogyan akarják ezt a dolgot folytatni. Azt szeretném tehát önöknek mondani, hogy az ügy egyszerű. Most azt kérjük, hogy tárgyaljunk arról, hogy hogyan lehet megmenteni kisgyerekek életét, hogyan lehet meggyógyítani őket, hogyan tudunk ehhez több támogatást és segítséget adni. Értjük, hogy a kormány szándéka is ez. Ha a kormány szándéka is ez, akkor nem lehet akadálya annak, hogy önök támogassák a tárgysorozatba vételt, hogy az Országgyűlés is kifejezhesse ebben az ügyben az elszántságát, kifejezhesse azt, hogy mi az álláspontja. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Rig Lajos képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Előre leszögezem, hogy a Jobbik-frakció támogatni fogja ezt az előterjesztést, hiszen ez arról szól, hogy beszéljünk róla, vitázzunk róla. Arató képviselő úr azért elmondta azt, hogy a kormány az elmúlt hétben bejelentette azt, hogy sikerült megállapodást kötniük a Biogennel, ami egy nagyon hosszú egyeztetés vége, de azért nézzünk mindig a sorok közé, hogy mi mit szeretnénk elérni, mit szeretne a keresztény értékrendet képviselő ember elérni. Mi azt szeretnénk, ha minden egyes beteg megkapná ezt a gyógyszert, ugyanúgy, ahogy az Európai Unió egyes tagállamaiban, köztük Ausztriában és Németországban. A jelenlegi rendelet úgy szól, hogy minden 18 év alatti gyermek igénylés nélkül, egyedi kérelem nélkül megkaphatja. Jön a kérdőjel. Tisztelt Képviselőtársaim! Eddig a beteg gyermekek csak kérelem alapján kaphatták meg, akiknek nagy részét elutasították. Rossz szakmai indok volt? Vagy kevés volt a pénz? Valamelyik biztos. Mi a különbség a 17 és fél éves SMA-s beteg és a 18 és fél éves SMA-s beteg között? Semmi. Ugyanaz a problémájuk, és ugyanaz a gyógyszer gyógyítja meg őket. Mi a különbség a lélegeztetőgépen lévő Bálintka aki 6 éves és nem fogja megkapni e rendelet szerint ezt a gyógyszert , és mi a különbség a 42 éve SMA-betegséggel küzdő Tímea között? Ő kívül kerül a periférián? Ő nem számít? Ő még jelen pillanatban jól érzi magát, de ha nem kapja meg ezt a kezelést, mert e rendelet hatálya szerint ő nem jogosult rá, akkor semmi más nem vár rá, csak az állapota rosszabbodása, és sajnos ki kell hogy mondjuk e Házban azt is, hogy az állapotrosszabbodás halálhoz fog vezetni. Nem ítélhetünk halálra Magyarországon senkit [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] politikai és pénzügyi indokokkal. Én azt kérem képviselőtársaimtól, hogy fogadjuk be ezt a tárgysorozatba vételt, vitázzunk róla, és a jövő az, hogy ezt a Zolgensma-kezelést minden egyes két év alatti gyermek is megkaphassa. [[Az elnök ismét csenget.]] Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én inkább maradnék az Arató képviselő úr által megkezdett vita stílusának talaján, és azt gondolom, hogy ő is tanúja lehetett annak, hogy a Népjóléti bizottságban is egy nagyon fontos és mély vitát, inkább beszélgetést folytattunk erről a nagyon fontos témáról. Nyilvánvalóan nincs köztünk semmiféle vita abban, hogy a beteg gyermekeknek a kezelést minden esetben a lehető legjobb tudásunk szerint, az orvostudomány mai állása szerint biztosítani kell, és minél több kaput, lehetőséget meg kell nyitni ahhoz, hogy ez megtörténhessen. [[17.50]] Egyébként azért tartózkodtunk, mert akkor már előrehaladott tárgyalások voltak, és pár nappal később Kásler Miklós miniszter úr be is jelentette azt az örömteli fejleményt, miszerint további 34 milliárd forint forrást tud a kormány erre biztosítani. Én azt gondolom, hogy ez egy nagyon fontos lépés, már nem az első lépés, és nem is az utolsó lépés, Rig Lajos képviselőtársamnak mondanám, nem is az utolsó, de nem is az első. A másik készítményt, amire Arató Gergely képviselőtársam utalt, talán csak nem figyelte pontosan a híradásokat, Európában még nem törzskönyvezték, és Kásler miniszter úr is elmondta, hogy amint ez a törzskönyvezés megtörténik, akkor Magyarország is ezt felül fogja vizsgálni, és annak szellemében, annak függvényében fogja meghozni a döntést ezzel a másik készítménnyel kapcsolatban is. Addig kizárólag arról tudja meghozni a döntést, ami Európában már engedélyezett, törzskönyvezett gyógyszer. Bízunk abban, hogy ez a lépés is hozzásegít ezeknek a gyermekeknek a gyógyulásához, és sok további hasonló lépésről beszélgethetünk majd a Házban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Az MSZP-frakció ezt a kezdeményezést támogatni fogja, én magam is igennel szavaztam a Népjóléti bizottság ülésén. Én hangulatában azt érzékeltem, hogy a fideszes képviselőtársaink is a lelkük mélyén azért támogatták volna ezt az indítványt, ugyan mi még akkor nem tudtuk, hogy előrehaladott állapotban van a kormánnyal az egyeztetés.Két dolgot kell itt mindenképpen rögzíteni, és hangsúlyozom, hogy mi támogatni fogjuk ezt a tárgysorozatba vételt. Az egyik, hogy a finanszírozás oldaláról, ahogy Arató képviselő úr kitért rá, ha első lépésben azt lehet megcsinálni, hogy eseti támogatással költségvetési forrásból finanszírozzuk, a másodikban pedig legyen egy tb által is támogatott befogadás utáni finanszírozás, a harmadik dolog pedig ez a törzskönyvezési folyamat. Mindenki, azt hiszem, abban érdekelt, hogy a lehető leggyorsabban megtörténjen a törzskönyvezése ennek a gyógyszernek, és a lehető legtöbb gyerekre érvényesíteni lehessen azokat a kezeléseket, amelyekkel az izomsorvadás csökkenthető. Tehát hangsúlyozom, az MSZP-frakció támogatni fogja. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina képviselő asszonynak, az LMP képviselőjének adom meg a szót kettőperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Természetesen az LMP képviselőcsoportja is támogatni fogja ezt a javaslatot, és külön köszönöm Nacsa képviselőtársamnak, hogy most igazán korrekt és számomra nagyon kedves hozzászólást tett, nekem ez tetszik most, mert ezt nem olyan sokszor tapasztaltam még. [[Derültség.]] Az előzőekhez nehéz mit hozzátenni, igazából mindent elmondtak az előttem szólók. Nagyon szeretném azt, ha ez nemcsak 18 éves korig vonatkozna, hanem felnőttekre is, rengeteg felnőttel találkoztam már, akik ebben a betegségben szenvednek. Sajnos volt, hogy korábban a Költségvetési bizottságban és mindenhol szegény Rig Lajos kollégám próbálkozott többször már elfogadtatni ennek a gyógyszernek a támogatását, és most végre úgy látszik, hogy az állhatatos és kitartó munkája beérni látszik. Örülünk neki, hogy haladunk egyfajta cél felé, és reméljük, hogy nem ér véget ez 18 éves korban. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, a frakciók részéről kíváne még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván az elhangzottakra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Szeretném megköszönni a képviselőtársaimnak a hozzászólását, hiszen teljesen jól látszott az, hogy ebben az ügyben alapvetően egyetértés van a két oldal között. Én abban reménykedem, hogy ez az egyetértés megmarad holnap délelőtt is, és meg fogjuk szavazni a tárgysorozatba vételt. Azt gondolom, hogy talán ez egy kicsit illene a karácsonyra való készülés szelleméhez, egy ilyen békés pillanat a parlamentben, úgyis kevés jut belőle. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön idézőjelbe téve – a rabszolgatörvény hatályon kívül helyezése című T/8190. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Vállalkozásfejlesztési bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek kérdezem, ki lesz az előterjesztő [[Jelzésre:]] , Korózs Lajos képviselő úrnak, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Közel egyéves az úgynevezett rabszolgatörvény, amelyet benyújtott a kormány múlt év novemberében. Ez a T/8190. számon benyújtott indítvány gyakorlatilag hatályon kívül helyezné ezt a rendelkezést, illetve ezt a törvényt. Képviselőtársaim, azt előre kell hogy bocsássam, nem akarom megismételni és még véletlenül sem akarom a rabszolgatörvényt újra itt lefolytatni, vagy legalábbis annak az általános vitáját lefolytatni, de az nyilvánvalóan látszik, hogy erre a törvényre semmi szükség nincs, sőt van egy másik indítványunk, amelyet ezután fogunk tárgyalni. Itt a felmérések azt mutatják, hogy sajnos egyszerre van jelen Magyarországon a brutális túlóráknak a bevezetése és alkalmazása, gyakorlatilag ilyen összefüggő munkarendben való dolgozás, és egyszerre van jelen a heti négynapos munkarend is. Ugyanakkor látszik, hogy a munkavállalók nagyon sok esetben akár a jogszabályok megsértésével is egészségkárosító munkakörülmények között dolgoztatnak nagyon-nagyon sok embert. Szeretném előrebocsátani, hogy szintén felmérésekből tudjuk, hogy radikálisan megnőtt a munkahelyi baleseteknek a száma, a táppénzes kifizetéseknek az összege is radikálisan nőtt az elmúlt évben. Ebből nem lehet azt a következtetést levonni, hogy ez kizárólag abból adódik, hogy többen dolgoznak most, mint ezt megelőzően, hiszen a munkahelyi balesetek száma és a táppénzes kifizetéseknek a nagysága sokkal dinamikusabban nőtt, mint ahogy a foglalkoztatás bővült volna. Ez az egyik dolog, amit meg kell hogy jegyezzek. A másik pedig: ez a rabszolgatörvény nem egy családbarát törvény. Tehát nagyon sok munkavállaló az elmúlt egy évben arról panaszkodott, hogy hat napot szinte éjt nappallá téve dolgoznak, és szombat este vagy éjszaka a műszakot befejezve gyakorlatilag csak a vasárnap napközben az, ami pihenőidőre jut nekik, mert vasárnap éjszakára újra menni kell dolgozni. Azt tudjuk a törvény alkalmazásából, hogy három évre kell realizálni azt a munkaidőkeretet, amelyet lehetővé tesz ez a jogszabály, következésképpen itt hónapokon keresztül dolgozhatnak emberek úgy, hogy gyakorlatilag egy héten csak egyetlenegy pihenőnapot kapnak meg, és szinte éjt nappallá téve kell hogy dolgozzanak. Ezen túlmenően szeretnék hivatkozni egy olyan szociológiai felmérésre, amelyet éppen a Vasas Szakszervezeti Szövetség rendelt meg az autóiparban, és ugyan erre senki nem gondolt szerintem egy évvel ezelőtt, mert egységes egészként kezelte a munkavállalói oldalt is meg a munkaadói oldalt is, ebből a felmérésből kiderül, hogy az autóiparban dolgozó nők már annak is örülnének, ha a férfiakkal egyenrangú munkavállalóként tekintenének rájuk a munkáltatók. Ebből adódóan nem ragozom tovább, képviselőtársaim azt szeretném kérni, hogy a tisztelt Ház támogassa az indítványunkat. Erre a törvényre, erre a rabszolgatörvényre sem a magyar gazdaságnak, sem a magyar munkavállalóknak az égvilágon semmi szükségük nincs. Kérem a képviselőtársaimat, támogassák az indítványunkat.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, aki írásban jelezte felszólalási szándékát. Öné a szó. [[18.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Természetesen már csak előterjesztőként is támogatom és támogatjuk ennek a törvényjavaslatnak a tárgysorozatba vételét. A rabszolgatörvény kormányzati kommunikációja az volt, hogy így lehet biztosítani a munkavállalók számára a többletmunkát és ehhez a többletbért. Nekünk akkor is az volt az álláspontunk, hogy heti 40 órából kell tudnia megélni a magyar munkavállalónak, a heti 40 óra munka bére kell az legyen, ami tisztes megélhetést biztosít mindazoknak, akik tisztességesen és szorgalmasan dolgoznak a munkahelyeiken. Ennek a törvénynek a bevezetése nem váltotta be a hozzá fűzött reményt, legalábbis a kormány részéről biztosan nem, viszont ahogy Korózs Lajos képviselőtársam elmondta, vannak bizonyos területek, ahol ennek a felhasználásával kizsigerelik a munkavállalókat. Ennek a javaslatnak a címe nem pontosan fedi a tartalmat, hiszen a rabszolgatörvény hatályon kívül helyezése nem így történne meg. Ez tulajdonképpen inkább egy fantázianév, mert valójában a javaslat tartalma azoknak a szabályoknak a kivezetése a munka törvénykönyvéből, amelyek megteremtették ezt a számomra még mindig gyalázatos törvénymódosítást. Én magam sem szeretném megismételni a tavalyi évben ugyanezen időszakban lefolytatott vitát, de azt látnunk kell, hogy ezt a társadalmat fizikailag nem lehet tovább terhelni. A társadalmunk fáradt, a társadalmunk beteg, sőt miután a munkaviszonyokban még attól is félnek az emberek, a munkavállalók, hogy betegség esetén elmenjenek táppénzre, még inkább veszélyeztetik a saját maguk egészségét. Mi azért vagyunk itt mindannyian, hogy azt a társadalmi réteget képviseljük, akiknek saját maguknak nincs elegendő érdekérvényesítő képességük, és ebben a munkavállalók a legkiszolgáltatottabbak. Azt kérem mindenkitől, hogy támogassa ezt a javaslatot. Köszönöm. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Demokratikus Koalíció támogatja ezt a javaslatot. Nézzék, két lehetőség van, önök kétfajta módon is szoktak érvelni e mellett a javaslat mellett. Az egyik szerint úgysem alkalmazzák ezt a javaslatot. Nagyszerű, akkor semmi akadálya nincs annak, hogy eltöröljük! Ugye, azt is szokták mondani, hogy úgyse lép ez hatályba. A másik szerint pedig mégiscsak alkalmazzák ezt a javaslatot, és nagyon nagy szüksége van rá a gazdaságnak. Ebben az esetben ez a javaslat viszont a munkavállalók kizsigereléséről szól, olyan viszonyokat teremt a gazdaságban, ami fenntarthatatlan. Az eltörlése nemcsak azért fontos, mert egyébként teljesen nyilvánvaló módon tönkreteszi a munkavállalókat, ha ezt alkalmazzák, hanem azért is, mert egy hibás, egy téves gazdasági modellt tart fönn, egy olyan gazdasági modellt, amelyik elvégezhetetlen mennyiségű munkaórát kényszerít a munkavállalókra. Tehát nemcsak szociális szempontból fontos, de alapvető gazdasági érdek is, hogy eltöröljük ezt a törvényjavaslatot.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szatmáry Miklós… bocsánat, Szatmáry Kristóf képviselő úrnak megértését kérem, képviselő úr, mert más névre asszociáltam , Fidesz-képviselőcsoport. Öné a szó.
Arra is lenne igény. [[Derültség.]] Tisztelt Képviselőtársak! Elnök Úr! Azért kértem szót, mert ennek a javaslatnak a vitáját lefolytattuk a Vállalkozásfejlesztési bizottság ülésén, és sok érvet fölhoztunk. Énszerintem úgy foglalható össze az a vita, amit képviselőtársaim is elmondtak, hogy vajon ez a törvény lehetőséget ad, avagy kényszerít. Szerintem a vita, bár nem túl jó körülmények között, de erről folyt egy éve. Az egyéves tapasztalatok, azt merem mondani, hogy a mi állításainkat támasztják alá, hogy ez a törvény nem kényszerít, hanem lehetőséget ad. Azon persze lehet vitatkozni, hogy helyese erről szólt a vita a Vállalkozásfejlesztési bizottságban , hogy egy társadalomban jelentős réteg a saját érdekein túl is munkát vállal, s a család és a saját egzisztenciájáért hajlandó esetleg olyat is vállalni, amit az egészsége nem bír, mégis ez egy egyéni döntés. Mi azzal vitatkoztunk mindig is, és azért nem tartjuk helyénvalónak ezt a vitát újra megnyitni, mert mi azt állítottuk és azt állítjuk most is, hogy ez a törvény nem kényszerít senkit. Persze nem kell, hogy ezt a mi szavunkra fogadják el. Én a bizottsági ülésen is idéztem Mészáros Melindát, a LIGA Szakszervezet egyik vezetőjét, aki egész konkrétan úgy fogalmazott, hogy a Konföderáció tagszervezetei bizonyos cégektől ugyan kaptak megkereséseket, hogy alkalmaznák az emelt túlórakeretet, ám ez nem jellemző. A Konföderáció nem tud olyan esetről, hogy a munkaadó nyomásgyakorlása miatt írta volna alá az alkalmazott a túlórakeret megemelésére kötött egyéni írásbeli megállapodást. Tehát a vita csak ott van közöttünk, hogy ez lehetőséget ad vagy kényszerít. Mi továbbra is azt mondjuk, hogy ez lehetőséget ad, és az egy év bebizonyította, hogy a javaslat nem hiábavaló. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Előterjesztők! Illetve jómagam is az előterjesztők között vagyok. Értelemszerűen nem fogok senkit meglepni azzal, ha azt mondom, hogy a Lehet Más a Politika képviselőcsoportja támogatni fogja ezt a javaslatot. Vitatkozva képviselőtársammal azt kell mondanom, hogy alaposan kellene szétnézni, és hosszú távon kellene gondolkodni, amikor erről a törvényjavaslatról beszélünk. Ha megnézzük az úgynevezett big picture-t, akkor két dolgot jelent ez a rabszolgatörvény: kiszolgáltatottságot és kizsigerelt munkavállalót. A kizsigerelt munkavállaló kevésbé produktív, a kizsigerelt munkavállaló sokkal könnyebben hagyja el a munkahelyét, és abban a gazdasági helyzetben, amiben jelen pillanatban is van Magyarország, ahol jellemzően most már minden szektorban munkaerőhiányos állapot jellemzi a gazdaságot, ott nem érdeke a gazdaság szereplőinek, hogy ilyen módon lehetővé tegyük a munkavállalók kizsigerelését. Ráadásul, ha egy picit komolyan gondoljuk a családok éve, a család fontossága és hasonló kormányzati kommunikációs panelek tartalmát, akkor egyértelműen látni kell, hogy egy egészséges család működéséhez közösen töltött minőségi időre van szükség. Na, ezt lehetetleníti el ez a törvény, és azt gondolom, hogy hosszú távon nagyon durván vissza fog ütni a társadalomfejlődés szempontjából vagy a társadalom fenntarthatóságának a szempontjából ez a törvényjavaslat, túl azon, hogy igazságtalan, aránytalan. Én azt gondolom, a magyar gazdaság legyen olyan erős, hogy heti 40 órából el tudjuk tartani, és a dolgozók el tudják tartani végre a családtagjaikat. És azt gondolom, hogy ha ez így van, ahogy önök szerint ez így van, akkor nincs szükség erre a törvényre. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Polgártársak! Kedves kormánypárti Kollégák! Ha az a kérdés, hogy lehetőséget vagy kényszert jelente a rabszolgatörvény, akkor elmondom, hogy ez nem vagy-vagy, hanem lehetőséget teremt a munkáltatónak arra, hogy kényszerítse elfogadására a munkavállalót. Tehát ezt senki nem szabad elhatározásából választja, ez vagy gazdasági kényszer, vagy konkrét egzisztenciális kényszer. Az adott munkahelyen a főnök nyomása az, ami ráviszi a munkavállalót arra, hogy aláírjon egy ilyen szerződésmódosítást. Az a probléma, hogy önök nem azon dolgoznak, amikor a munka törvénykönyvéhez hozzányúlnak, hogy a munkavállalóknak biztonságot, méltányos munkafeltételeket és korrekt bért biztosítsanak, hanem minden törekvésük arra irányul, hogy kiszolgálják a nagytőkét, kiszolgálják a munkáltatókat, azon belül is elsősorban a nemzetközi nagyvállalatokat, illetve a Fidesz-közeli oligarchák cégeit. Emiatt bolydult fel egy évvel ezelőtt az egész munkavállalói világ, ezért jött létre az az egység az ellenzéki pártok között, hogy világnézeti különbségeket félretéve, egy ilyen társadalmi, szociális, vagy ha úgy tetszik, baloldali minimumot megfogalmazva azt mondtuk, hogy eddig és ne tovább. Ilyen szinten tényleg nem lehet kiszolgáltatottá tenni és kizsigerelni a magyar munkavállalókat. Az elmúlt egy év az önök politikájának a jó összefoglalása, annak a munkavállaló-ellenes politikának a lenyomata, amit igazából már 2011-ben is alkalmaztak, és amivel szemben örülök, hogy nagyon könnyű megfogalmazni azt a baloldali alternatívát, amit a Párbeszéd szerintem elég előremutatóan meg is tesz. Mi azt mondjuk, hogy nem növelni, hanem csökkenteni kell a munkaórák számát, csökkenteni kell a munkaidőt. Amíg Magyarországon évi 1800 körüli órát dolgoznak le átlagosan az emberek, addig Európa boldogabbik felén ez legfeljebb 1300-1500 óra. Tehát arra van előre, hogy nem többet, hanem kevesebbet dolgozunk jobb körülmények között és tisztességes fizetésért. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr! [[18.10]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kicsit, bár higgadtabb módon, de meghallgathattuk pont ugyanazokat az alaptalan vádakat, amiket egy évvel ezelőtt itt az ülésteremben már hallottunk. Ugye, akkor időzített bombáról, a gazdasági erőtér széteséséről, a munkáltatók csődjéről, mindenről olyan apokaliptikus képet festettek le itt előttünk, ami aztán nem következett be nyilvánvalóan, mert önök akkor sem mondtak igazat ezzel a törvénnyel kapcsolatban. A munka törvénykönyve módosításával kapcsolatban már Szatmáry képviselőtársam, az akkori előterjesztő is elmondta, hogy miben áll közöttünk a vita.De azért azt szeretném visszautasítani, hogy önök azt mondják, bár nyilvánvalóan semmilyen támogató szavazatukat nem adták azokhoz az adócsökkentő és a bérnövekedést előidéző intézkedésekhez, amelyek az elmúlt években megtörténtek, de 2015 óta több mint 50 százalékkal emelkedtek a bruttó átlagkeresetek Magyarországon. Azt gondolom, ez nagyon-nagyon fontos és szép szám. Messze nem értünk a végére, messze nem gondoljuk, hogy ez elég lenne, messze nem gondoljuk, hogy itt lenne a bérnövekedés vége, de 50 százalékot meghaladó mértékben nőtt az elmúlt négy évben az átlag bruttó bér Magyarországon. Az nagyon fontos, hogy ez tovább folytatódjon, így azt elmondani, hogy mi éhbérért dolgoztatunk valakit meg ilyen hazugságokkal idejönni, azt gondolom, méltatlan. Nyilvánvalóan majd Korózs képviselőtársam el fogja mondani itt is, mint a tévéstúdióban, hogy ő itt egy személyben lázítani fog embereket, meg lázadást fog szítani. Szerintem nem ez a módja ennek a politizálásnak, hanem az, hogy észérveket használnak. Amiket önök tavaly elmondtak, nem jöttek be, azok az apokaliptikus jóslatok. Amiket mi elmondtunk és képviselőtársam is elmondott az önkéntességről és a munka törvénykönyve módosításának előnyeiről, azok pedig beigazolódtak. Egy év eltelt, ez beigazolódott. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, aki az előterjesztő képviseletében kíván válaszolni az elhangzottakra.
Egy mondattal is lerendezhetném ezt. Ha ennyire jó az egész helyzet, akkor ezt el is lehetne törölni, mi a fenének tartják érvényben ezt a törvényt. De azért ettől ez komolyabb dolog, kedves barátaim. Azzal szeretném kezdeni, hogy a munkavállalók jelentős része nem mer elmenni táppénzre, mert a jövő héten már nem kell neki bemenni dolgozni. Betegen dolgoznak folyamatos műszakban, szalag mellett emberek azért, mert féltik az állásukat ez az egyik dolog.A másik: ezek az emberek nem arra szerződtek, hogy önkizsákmányoló módon egy kicsivel többet keressenek napi 10-12-14 óra ledolgozásával. Ezek az emberek 8 órában szeretnének elegendő pénzt keresni ahhoz, hogy magukat és a családjukat európai színvonalon fönn tudják tartani, hogy a gyerekeiknek rendes iskolát tudjanak biztosítani, a gyerek fejlődéséhez mindent meg tudjanak adni. És ezt 8 órás munkával kéne elérni. Ha úgysem alkalmazzák, akkor Magyarország, kedves barátaim, nem működik. Szatmáry képviselő úr, ön pontosan tudja, az egyik dolog a reálszféra, ahol persze együtt van jelen a folyamatos kizsákmányolás, 10-12 óra folyamatos műszak, a másikban a heti 4 napos munkarend. Van ilyen, ahol dömpingmunka van s a többi, alkalmazzák. De, kérem szépen, az államigazgatásban mi a helyzet? Az államigazgatásban, a minisztériumokban nem mindenki államtitkár és nem mindenki miniszter, 13-14-15 órákat dolgoznak az emberek, a munkatársak. A Nyufignál, amikor odament a parlamenti delegációnk, megmondta a főigazgató, hogy nekik első dolguk lesz a rabszolgatörvényt alkalmazni, mert egyébként nem születnek határozatok. Nem tudják folyósítani a nyugdíjakat, mert olyan sok ember otthagyta az államigazgatást. Következésképpen azt gondolom, hogy ezt az előterjesztést támogatni kell, mert semmi szükség nincs erre a törvényre, hogy törvényes alapja legyen egy ilyen mértékű kizsákmányolásnak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A munkavállalók szociális biztonságának megerősítéséről és a rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményeinek érvényre juttatásáról” című, H/8191. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Vállalkozásfejlesztési bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek, Korózs Lajos képviselő úrnak, ötperces időkeretben. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Ugye, a két ügy össze is függ egymással, tehát az előző napirendi pontunk, illetve ez az előterjesztésünk, amely a munkavállalók szociális biztonságának megerősítéséről és a rendezett munkaügyi kapcsolatokról szól. Ebbe az utolsó fél mondatba szeretnék egy picit belekapaszkodni. Nincs itt másról szó, kedves képviselőtársaim, mint arról, hogy azok a vállalatok, azok a cégek, amelyek nem rendezett munkaügyi kapcsolatokkal működnek, ne kaphassanak se hazai támogatásokat, forrásokat, se európai uniós forrásokat.A rendezett munkaügyi kapcsolatokhoz nagyon sok minden hozzátartozik, képviselőtársaim, mindenekelőtt az érdekvédelem és az érdekképviselet biztosítása. Megkockáztatom, hogy harmadik országbeli munkavállalót, ha nekem lenne erre most hatásom, nem is engednék olyan cégnél alkalmazni, amelyik például kollektív szerződéssel nem rendelkeznek. Előrebocsátom, hogy az Alaptörvény is garantálja, hogy minden magyar munkavállaló meglévő szervezethez önállóan, önként csatlakozhat, vagy társaival összeállva új szervezetet hozhatnak létre. Ezek azok a szakszervezeti jogok többek között, amelyek minden egyes munkavállalót megilletnek. Ez az indítvány többek között arról szól, hogy ne fordulhasson elő olyan helyzet, mint amilyen lassan egy éven keresztül a Suzukinál előfordul, hogy a munkavállalók százával lépnek be a Vasas Szakszervezetbe, mégsem engedélyezik nekik, hogy az üzem területén szakszervezetként működjenek. Sőt továbbmegyek, a Suzuki esetében ennél nagyobb a jogsértés, mert meglévő szakszervezeti tagokról, valóságos szakszervezeti tagokról van szó, és azok reprezentatív szervezete a Vasas szövetség, a Vasas szövetség vezetőjét nem engedik be a gyár területére, arra való hivatkozással, hogy náluk nem működik szakszervezet. Innentől kezdve azt is gondolom, hogy minden olyan munkavállalói jogot biztosítani kell, és erre az országgyűlési határozati javaslat is utal, amely a munkaügyi szabályokat és a foglalkoztatási szabályokat konzekvensen képviseli; hogy aki ezt megsérti, legyen az akár munkavédelmi, legyen akár munkajogi szabály, akkor annak nagyon komoly jogkövetkezménye legyen. Ugyanis azt tapasztaltuk képviselőtársaimmal például a Hankook undorító magatartása után, amikor elmentünk ahhoz az államigazgatási szervhez, ahol tájékoztatást kértünk, világosan elmondták a munkatársak, hogy röhögve szegig meg a munkavédelmi szabályokat, mert az a szabálysértési bírság, amit ki tudnak rájuk szabni, nekik egy piti összeg. Innentől kezdve a szabályok kijátszásával milliárdos profitra tesznek szert, és röhögve fizetik ki a büntetéseket akár hónapról hónapra, mert nincs az égvilágon semmi következménye ennek az egésznek, csupán a kiszabott pénzbüntetés. Innentől kezdve, azt gondolom, képviselőtársaim, hogy ezt az országgyűlési határozati javaslatot érdemes támogatni azért, hogy egyszer és mindenkorra tudjuk biztosítani részben a munkavállalói jogokat, tudjuk biztosítani a szabad szervezkedés jogát, tudjuk biztosítani a szociális biztonság megerősítését. És mindenki más számára, aki megszegi ezeket a jogszabályokat, nagyon komoly következményei legyenek, akár pénzbeli, akár büntetőjogi következménye legyen annak, ha valakik ezeket a szabályokat kijátsszák. Következésképpen arra kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport, aki írásban jelezte felszólalási szándékát. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Már csak azért is támogatni kellene ezt a javaslatot, mert a nyugati civilizált világban, a demokratikus jogállamokban lehet, hogy erről ritkán esik szó, de a legkisebb a humán erőforrásra költés és a profit egymáshoz viszonyított aránya. Magyarországon olyan nagy mértékű a vállalatok által érvényesített profit ahhoz képest, hogy milyen béreket fizetnek, milyen személyi juttatásokat fizetnek, ami tulajdonképpen azt mutatja, hogy Magyarország továbbra is az alacsony bérezésű országok paradicsoma. [[18.20]] És tulajdonképpen azok a vállalatok, amelyek akár multinacionális vállalatokként jöttek Magyarországra vagy a privatizáció után az új mágnások hozták létre, mindazokat a kedvezményeket, amelyet a nyugati világban odaadnak a dolgozóknak, itt ezt nem teszik. Nem lenne szükség olyan hangsúlyosan a javaslat szerint rendezett munkaügyi kapcsolatokra, ha azt látnánk, hogy a munkáltatók a munkavállalók érdekeit olyan mértékben veszik figyelembe, amilyen mértékben számukra a nyereséget megtermelik, mert a vállalatok nyereségét a dolgozók termelik meg, a dolgozó munkaereje, a dolgozó esze, a dolgozó lelke, a dolgozó szorgalma és a dolgozó önbecsülése, mert egy jó dologban, egy eredményes dologban akar részt venni. Magyarországon a munkáltatók ezt kihasználják, s Magyarországon, meg kell mondjam, hogy az elmúlt húsz évben ez a probléma nemhogy javult volna, hanem a 90-es évekhez képest romlott. Tehát ma sokkal nehezebb a munkavállalók munkajogi helyzete és a szociális biztonsága Magyarországon, hiába emelkedtek az átlagbérek, mint húsz évvel ezelőtt ugyanebben az országban volt, és indifferens, hogy jobboldali vagy baloldali kormány volt. A kormánynak el kell azon gondolkoznia, hogy mit tud ahhoz tenni, hogy a munkavállalók rendezett kapcsolatai, rendezett munkaügyi kapcsolatai és szociális biztonsága az első legyen Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egy rendkívül fontos javaslatról van szó, köszönet az előterjesztőknek, és valóban, az előző javaslattal ez szoros összefüggésben van, és ez a két javaslat, ez a két kezdeményezés rávilágít a kormány gazdaságpolitikájának a lényegére. Egy vadliberális gazdaságpolitikáról beszélhetünk, amelynek az a lényege, hogy a kiszolgáltatott, olcsó bérért dolgoztatott, de az önvédelem jogaitól megfosztott munkavállalóra próbál egyfajta gazdaságpolitikát érvényesíteni, erre próbál gazdaságpolitikát, befektetéspolitikát építeni. Elhangzott képviselőtársamtól is, Varga-Damm Andrea képviselő asszonytól, hogy határozottan romlott e tekintetben a magyar munkavállalók helyzete, és egyértelmű, hogy ez a kormány imént bemutatott politikájának a következménye. És egyébként ennek a következménye az a döbbenetes mértékű elvándorlás, amit figyelhetünk, és ami Orbán Viktor 2010-es kétharmados győzelme után felerősödött, és az is teljesen egyértelmű, hogy az a fajta döbbenetes munkaerőhiány is ennek tudható be, ami már egyes ágazatokban gyakorlatilag az összeomlással fenyeget. Tehát rendkívül fontos lépés, hogy az Országgyűlés olyan jogalkotást indítson, amely megteremti a munkavállalóknak azt a lehetőséget, hogy érvényesítsék saját jogaikat, megteremthessék, ilyen módon részt vehessenek abban, hogy megteremtődhessenek azok a munkafeltételek, az a megbecsülés, ami szükséges ahhoz, a megfelelő bérezés mellett természetesen, hogy a magyar munkavállalók rendesen és tisztességesen megtervezhessék a saját jövőjüket. Ez rendkívül fontos, és egy óriási mulasztás a magyar Országgyűlés számára, és én felhívom képviselőtársaim figyelmét, hogy ez egy határozati javaslat, tehát itt még semmi nincs igazából kőbe vésve, nagyon fontos elveket határoztak meg az előterjesztők. Itt gyakorlatilag, ha tárgysorozatba kerül ez a javaslat, a megfelelő vitákat ezekről az elvekről le lehet folytatni, és gyakorlatilag a kormánynak ezen elvek mentén, ilyen módon meghatározott kereteken belül meglesz a lehetősége, hogy kidolgozza azokat a megfelelő jogszabályokat, amiket utána az Országgyűlés részletes vitákban meg tud tárgyalni. Tehát ez egy óriási mulasztás. Én nagyon kérem képviselőtársaimat, hogy a holnapi napon támogassák ennek a javaslatnak a tárgysorozatba vételét, hogy ez elindíthasson egy olyan jogalkotást, amelynek a végén az lesz, hogy Magyarországon megbecsülik a tisztességesen dolgozó munkavállalókat. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Elvileg az Országgyűlés egy népképviseleti szerv, de ahogy elnézem a fideszes, KDNP-s kollégák szavazási magatartását, legalábbis az eddigiekben, akkor úgy tűnik, mint hogyha ez egy tőkésképviseleti szerv lenne. Tehát ha néha a nép érdekeit vennék figyelembe, ha néha a nép, az emberek, a dolgozó nép érdekeit képviselnék, akkor például az ilyen típusú ellenzéki törvényjavaslatokat vagy határozati javaslatokat jó szívvel támogatnák. De önöknek éppen azok adják a politikai hátországát, akik ellenérdekeltek egy ilyen javaslatban, azok a multicégek, azok a Fidesz-közeli oligarchák által tulajdonolt nagyvállalatok, akik az emberek kizsigereléséből és halálra dolgoztatásából profitálnak. Úgyhogy érdemes lenne elgondolkozni, hogy az önök politikáját mire is akarják alapozni, akarnake szavazatokat szerezni, mert hosszú távon ez bizony meg fogja bosszulni magát, hogy önök az emberek érdekével szemben politizálnak vagy továbbra is a multikat szolgálják ki.Ez a javaslat megakadályozná azt egyebek között, hogy több tíz milliárdos támogatásokat adjanak akár olyan cégeknek, akik következetesen megsértik a munkavállalói jogokat. Önök a nagyvállalatoknak egyedi kormányhatározatokban a 2018. évben munkahelyenként, új munkahelyenként átlagosan 10 millió forintot, idén az első négy hónapban átlagosan 15 millió forintot és az első kilenc hónapban átlagosan 19 millió forintot ajándékoztak oda, sőt a Samsung SDI 36 milliárd forintos támogatása munkahelyenként 30 millió forintos ajándékot jelent. Olyan cégeknek, akik egyébként rendszeresen megsértik a hatályos törvényeket, a munkavállalóikkal szemben méltánytalanul járnak el, és önök ezt a jogtipró magatartást jutalmazzák tízmilliárd forintokkal. Gratulálok hozzá!
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szatmáry Kristóf képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezt a vitát is lefolytattuk a Vállalkozásfejlesztési bizottságban, és ott is elhangzott néhány érv. Én csak nagyon röviden azért szeretném azt a képet visszautasítani, nem is feltétlenül magam miatt, hanem azon több százezer ember miatt, aki egyébként akár multinacionális cégnél is dolgozik, hogy ők alapvetően kizsákmányolt és kizsigerelt munkavállalók lennének. Biztos, hogy vannak problémák, nem állítom, tehát én is értesülök róla, de ezekben a Magyarországra települt nagy cégekben nagyon sok munkavállaló elégedett a munkájával. Talán lehet, hogy érdemes velük is beszélni, mérnökök, családapák, családanyák találták meg a számításaikat, tehát egységesen kezelve és azt mondani rájuk, hogy ők mind áldozatai ennek a rendszernek, azért némileg túlzás lenne.Én azt gondolom, azt is túlzás lenne állítani, hogy ne lennének rendezett munkaügyi viszonyok Magyarországon. Épp azokból az esetekből, amik előjönnek, látszik, hogy van érdekérvényesítés, vannak sztrájkok is, és értelemszerűen a munkavállalók, ahol ez szükséges és ahol kell, föl is emelik a szavukat. Most nem hoznám ide a hazai kis- és középvállalkozásokat, akiket, úgy gondolom, hogy mi magunk is képviselünk, ahol egy külön probléma ezek a munkaügyi viszonyok, én csak azt akarnám jelezni, tényleg a problémát nem a szőnyeg alá söpörve, hogy ma Magyarországon egy munkaerő-keresleti piac van. Tehát azt állítani, hogy ma Magyarországon rettegnének attól, hogy ha munkahelyet kell váltani, nincs hova menni, ez sem fedné a valóságot. Én azt gondolom, a kormányzat felelőssége az, és azért nem jó ez a javaslat, mert egyensúlyt kell teremteni, és azt gondolom, ma Magyarországon többé-kevésbé, néhány kivételtől eltekintve, egyensúly van a munkaadók és a munkavállalók jogait illetően. Köszönöm szépen figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ott folytatnám, ahol képviselő úr abbahagyta, ámde nem egyetértve vele. Mert először is, nem az a dolgunk, hogy egyensúlyt keressünk, merthogy minden olyan esetben, amikor munkatörvényeket hoznak, annak éppen az az értelme, hogy megvédjék a munkavállalókat, merthogy nincs egyensúly a munkaerőpiacon, ez nem olyan, mint az almapiac. Anélkül, hogy most hosszabban belemennék erről a főiskolán hosszabb előadásokat szoktam tartani , de a lényege mégiscsak az a dolognak, hogy az államnak az a dolga, hogy a kiszolgáltatott felet védje, a kiszolgáltatott fél pedig majdnem mindig a munkavállaló. Tehát azért vannak munkatörvények, hogy a munkavállalót védjék a munkaadótól, és nem fordítva, merthogy egyébként, ha olyanfajta logikából indulunk ki, ahogy ön mondja, akkor pontosan oda jutunk, ahol most tartunk, ahol a munkaadók érdekeit védik csak a törvények valójában, a munkavállalókét lényegében nem. És amikor valóban vannak sikerek, mert mondjuk, az Audi-sztrájk mindig ezt emlegetik valóban siker, de ez nem azért született, mert a törvényi szabályozás annyira jó, hanem egyrészt azért született, mert ott olyan pozícióban vannak a munkavállalók, hogy képesek sztrájkkal kikényszeríteni azt, amit egyébként tárgyalásokkal is elérhetnének, ha rendezett munkaügyi kapcsolatok lennének, másrészt pedig azért, mert van egy olyan vállalati kultúra, ami legalább képes ezt kezelni. Azt mondja a képviselő úr, hogy ne foglalkozzunk a magyar középvállalatokkal. Hát, foglalkozzunk, képviselő úr, ott dolgozik a munkavállalók egy jelentős része, és az ő védelmük az, amit abszolút nem biztosítanak a mai szabályok és a mai munkaügyi kapcsolatok! [[18.30]] Tisztelt Képviselőtársaim! Azt kell tehát elmondanom, hogy döntenünk kell kétfajta modell között, és ebben én egyetértek Keresztes Lóránt képviselő úrral, még ha a minősítésével nem is feltétlenül. Az egyik modell azt mondja, hogy nem kell szabályozni a munkaerőpiacot, oldják meg, keresleti piac van, majd talál mindenki magának állást. Ennek a következménye aztán az, hogy nincsen egyébként ezen a munkaerőpiacon ma ember, mert aki teheti, elmegy olyan országba, ahol tisztességesen megbecsülik. Úgyhogy én azt javaslom, hogy ne ezt az utat kövessük, hanem azt az utat, amit a javaslat előterjesztői javasolnak. Mi támogatjuk ezt a javaslatot.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tordai Bencétől meghallgathattuk újra az őáltala rendszeresen alkalmazott valóságmentes felszólalást. Ő tette fel a kérdést, hogy ki képviseli az embereket, meg ki a tőkét. Képviselő úr, ön sosem szavazta meg, és a pártja sosem szavazta meg az adócsökkentő javaslatokat. [[Arató Gergely: A tőkéseknek!]] Önök rendszeresen adót akarnak emelni. Ön nem szavazta meg a személyi jövedelemadó csökkentését. Ön nem szavazta meg a munkát terhelő adók és járulékok csökkentését. Ön nem szavazta meg a kis- és középvállalkozások támogatását. Önök nem szavazták meg egyébként a különböző ágazatokban a béremelésekre szánt kereteket és ezeknek folyamatos növekedését. Önök és az önök szövetségesei ezeket sosem szavazták meg. Mi akkor is, mindig kiálltunk az emberek mellett [[Z. Kárpát Dániel: Remélem, nem hiszitek el!]] kiálltunk a bérnövekedések mellett, kiálltunk a kis- és középvállalkozások mellett, úgyhogy, ha felteszi azt a kérdést, hogy ki képviseli az embereket, azok képviselik, akik valójában ezeket az intézkedéseket számukra megszavazták, tehát a Fidesz-KDNP, és azok nem képviselik ezeknek az embereknek az érdekeit, akik rendszeresen adóemelésekről beszélgettek, mint önök. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Z. Kárpát Dániel: Enélkül ez a vita meddő lett volna.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, aki az előterjesztő képviseletében kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Ez az országgyűlési határozati javaslat ide sem került volna, ha egyensúly lenne a munkaadók és a munkavállalók között az érdekeik érvényesítése ügyében. Ez az OGY határozati javaslat ide sem került volna akkor, ha a multinacionális cégek nem kapnának milliárdokat, tízmilliárdokat úgy, hogy lépten-nyomon megsértik a munkavédelmi szabályokat, a munkaügyi szabályokat, és még sorolhatnám.Képviselőtársaim, azt hiszem, Varga-Damm Andrea utalt is rá, hogy a humán ráfordítások és a profit különbözősége mekkora. Kedves képviselőtársaim, beszéljünk világosan! Hát, az Audi munkatársai nem akartak semmi mást, csak legalább olyan fizetést maguknak, mint amit tőlük 50 kilométerre Pozsonyban kapnak ugyanennél a vállalatcsoportnál dolgozó munkások. Semmi mást nem akartak! Én azt gondolom, hogy ennek az előterjesztésnek itt van relevanciája. Nem történne az égvilágon semmi a humánerőforrás-ráfordítással, ha a profitot a kapitalisták megosztanák azokkal, akik egyébként a profitot megtermelik nekik. Nem azt mondták, hogy elvesszük az egészet, bár azt is meg lehet tenni egyébként, vannak ilyen gazdasági berendezkedésű országok, de kérem szépen, legalább egy kicsit belőle csurgatni. Nekem arra ne hivatkozzon senki, hogy viszonylag jól keresnek a magyar munkások! Akkor el kell menni Pozsonyba, és meg kell nézni, hogy ugyanazért a munkáért mennyit kapnak Pozsonyban a Volkswagen-csoportnál. El kell menni most már Lengyelországba, akik mögöttünk kullogtak egyébként a munkabéreket illetően néhány évvel ezelőtt, és meg kell nézni, hogy ugyanennél a vállalatcsoportnál mennyit keresnek a lengyel munkavállalók! A cseheket nem is említem, mert a csehek mindig többet kerestek egyébiránt, mint a magyarok. Én azt gondolom, akkor lesz itt egyensúly, ha ezt az országgyűlési határozati javaslatot elfogadja a tisztelt Ház, és megszületnek azok a törvények, amelyek ezekbe a pozíciókba helyezik a magyar munkavállalókat, amelyekről én beszéltem. Köszönöm szépen, elnök úr, a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A klímavészhelyzet kihirdetéséről” című, T/7021. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Fenntartható fejlődés bizottsága utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak az előterjesztő képviseletében, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Polgártársak! Ma tartja az ENSZ a klímaválságról szóló közgyűlését, illetve ma kezdte el Madridban tárgyalni azt, hogy hogyan haladunk azokkal a vállalásokkal, amelyek megakadályozzák, hogy az emberiség vége a klímakatasztrófa legyen. A helyzet az, hogy nagyon rosszul állunk. Az eddigi vállalások elégtelenek, és még ahhoz képest sem teljesülnek. Úgyhogy ha úgy folytatjuk, ahogy eddig csináltuk, akkor a nagyjából túlélhető, elviselhető másfél fokos felmelegedés helyett a század végére 3-4 Celsius-fokkal lesz magasabb az átlaghőmérséklet, és ez azt jelenti, hogy teljesen összeomlik vagy legalábbis átalakul a földi klíma, a földi ökoszisztéma, és a Föld hatalmas területei fognak emberi életre gyakorlatilag alkalmatlanná válni. Ennek okán is nagyon szerencsés, hogy most van az Országgyűlés előtt a Párbeszéd törvényjavaslata a klímavészhelyzet kihirdetéséről, amely egy törvény. Nem egy határozati javaslat, nem egy puha óhajok sorozata, hanem úgy, ahogy éppen Orbán Viktor miniszterelnök úr igényelte, nagyon konkrét vállalásokat tartalmaz, illetve nagyon konkrét kötelezettségeket ír elő a kormány számára a tekintetben, hogy mit kell tenni, amit ha elmulaszt, törvénysértésbe keveredik. Tehát a Párbeszéd azt javasolja, hogy az Országgyűlés mindenekelőtt hirdesse ki a klímavészhelyzetet, és kötelezze a kormányt olyan rövid, közép- és hosszú távú klímavédelmi és klímaalkalmazkodási intézkedések kidolgozására és megvalósítására, amelyeket törvénybe is foglal, mégpedig egy meglehetősen ambiciózus határidővel. Idén december 31-ig kellene benyújtania a kormánynak a törvény elfogadása esetén a klímavédelmi törvényt, és jövő március 31-ig kapna időt arra, hogy kidolgozza a kapcsolódó kormányrendeleteket. A klímavédelmi törvénynek a következő célok elérését kell szolgálnia. Magyarországnak 2030-ra legalább 55 százalékkal kell csökkenteni az üvegházgáz-kibocsátását, legalább 30 százalékkal csökkenteni az energiafelhasználását, és az energiafogyasztásának legalább 35 százalékát megújuló energiákból kell nyernie, valamint tovább menve előre a jövőben, 2050-re el kell érni a teljes klímasemlegességet, a nettó nulla üvegházgáz-kibocsátást. Fontos, hogy meghatározzuk, hogy milyen tartalmi részeket kell tartalmaznia egy klímavédelmi törvénynek. Ezek közül is talán az első, amellyel egy csapásra a szén-dioxid-ekvivalens kibocsátásunk hatodát el lehet törölni gyakorlatilag, az a lignit- és szénerőművek bezárása legkésőbb 2025-ig, természetesen tekintettel a munkaerőpiac és a szociális szempontokra, de nem tekintettel Mészáros Lőrinc profitjára, aki, ugye, ma a Mátrai Erőmű birtokosaként gyakorlatilag egymagában felelős a magyarországi szén-dioxid-kibocsátás hatodáért. Továbbá el kell törölni a szélenergia korlátozását célzó intézkedéseket, amelyeket a Fidesz-kormány hozott. Az az abszurd helyzet van, hogy Magyarországon lakott településtől 12 kilométernél közelebb nem lehet szélerőművet telepíteni. Az a rossz hír, hogy a legnagyobb távolság két település között Magyarországon 23 kilométer, tehát nincs ilyen pont az országban, ahol szélerőművet lehetne telepíteni. Ezenkívül önök, ahelyett, hogy támogatnák a napelemes rendszerek terjedését, 27 százalékos áfával és büntetőadóval sújtják. Ez a törvény rögzítené, hogy sorolják át az 5 százalékos kedvezményes áfakörbe. Támogatni kell azt is, hogy a lakosság és a helyi közösségek fogyasztóból aktív energiatermelőkké válhassanak, egy decentralizált energiatermelési rendszer jöjjön létre. Komplex korszerűsítésre van szükség a hazai lakásállomány tekintetében, amely az energiaszegénységet és a rossz lakáskörülményeket ugyanúgy orvosolná, mint ahogy a felesleges energiahasználatot is csökkentené. A vállalkozások energiahatékonyságát is támogatni kell, és mindezekre létrehozni a zöldbankot, amely szerepelt korábban a Fidesz programjában is, illetve felállítani a zöld közbeszerzési rendszert, amely korábban pedig nem szerepelt a Fidesz programjában. Minden közpolitikai területen, kiemelten ideértve az adópolitikát, a közlekedéspolitikát, a víz-, mező-, erdőgazdálkodási, területhasználati, terület- és településfejlesztési politikát, a fenntarthatóság szempontjai alapján kell a szabályozásokat átírni, és olyan társadalompolitikai programokat kell megalkotni ezen a klímavédelmi törvényen belül, amely a klímaigazságosság szempontjait, az energiaszegénység kezelését, a legsérülékenyebb társadalmi csoportok támogatását rögzíti. Biztosítani kell azt az intézményes garanciát egy önálló klímaügyi csúcsminisztérium létrehozásával, amely garantálja azt, hogy nem tudják elsunnyogni ezeket a feladatokat. Erről szól a Párbeszéd javaslata, és ehhez kérjük az Országgyűlés támogatását. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Nunkovics Tibor képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport, aki írásban jelezte felszólalási szándékát. Parancsoljon! [[18.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Gondolom, nem árulok el nagy titkot, ha azt mondom, hogy a Jobbik támogatni fogja ezt a javaslatot, és engedjék meg, hogy elmondjam a tapasztalataimat a pénteki klímasztrájkról, ami a fideszes kommunikációval ellentétben nem egy kormányellenes tüntetés volt, hanem egy kiállás, egy demonstráció annak érdekében, hogy a kormányzat is és egyébként a társadalom is, a társadalomnak minél több tagja vegye észre azt, hogy igenis problémák vannak. És hiába kis ország Magyarország, nekünk is meg kell tennünk a megfelelő lépéseket mind politikai, mind pedig egyéni társadalmi szinten is. Számomra nagy öröm volt látni azt, hogy nagyon sok fiatal vett részt ezen a rendezvényen, és nagyon sok fiatal mondta el a véleményét, és hallhattuk tőlük azt, hogy mennyire felvilágosultak ebben a témában. Sajnos sokkal jobban, mint nagyon sok országgyűlési képviselőtársam. Meg kell határoznunk azt véleményem szerint, hogy mi az, ami racionális, és mi az, ami megvalósíthatatlan. Nyilván Magyarországnak vannak korlátai, a témában való fellépésünket a nemzetgazdasági érdekek is befolyásolják. Én azt gondolom, hogy amit jelenleg meghatározott a kormány, és nem az elmúlt években, hanem 2010-ben, ’11-ben határozta meg az ezzel kapcsolatos saját stratégiáját, az már idejétmúlt. Azóta nagyon sok dolog történt, nagyon sok negatív hatás ért bennünket is, ha csak arra gondolok, hogy 12 nappal nőtt a meleg napsütéses órák száma évente Magyarországon, vagy hogy eltűnt a magyar málna a magyar mezőgazdaságból. Tehát újabb lépéseket kell tennünk, és ez a javaslat efelé mutat. Nem azt mondom, hogy feltétlenül, százszázalékosan ezt el kell fogadni, de akkor üljünk le, és vitázzunk róla, hogy az önök részéről mi az, ami elfogadható ebben a javaslatban. Mint mondtam, mi támogatni fogjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon! 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2019. december 2. hétfő 99/2. szám Országgyűlési Napló
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Demokratikus Koalíció támogatja ennek a törvényjavaslatnak a megtárgyalását, és magát a törvényjavaslatot is. Ugyan tudjuk, hogy vannak a kormánypárti képviselők között olyanok, akik szerint ez az egész klímatüntetés és klímadolog kizárólag a Soros-Timmermans-Gyurcsány összeesküvésnek a műve. Azért szeretném jelezni, hogy a Demokratikus Koalíció egy nagyhatású párt, de például az ENSZ-t és a világ tudományos közvéleményét még nem mi irányítjuk, és nincs ilyen ambíciónk. Így aztán ma gyakorlatilag ezt, fogalmazzunk úgy, hogy önökön és Trumpon kívül nagyjából mindenki tényként kezeli, hogy van klímaváltozás, hogy ez ellen fel kell lépni. Ezt a javaslatot érheti kritika persze, talán ez nem is pontos így, amivel érdemes még kiegészíteni, az az, hogy önmagában persze ez a javaslat sem oldja meg az összes problémát. Be kell látni, tisztelt képviselőtársaim, hogy egy útnak a végén járunk. Az a fajta út, amelyik arról szólt az elmúlt, mondjuk, kétszáz évben, hogy folyamatosan egyre több és több természeti erőforrást használtunk föl, és egyébként ezzel növeltük legalább a relatív jólétet és a fogyasztást, ez az út a végtelenségig nem járható. Régóta tudjuk, hogy ennek egyszer a végére fogunk érni, de most már látjuk, hogy hol van ennek az útnak a vége. Ennek az útnak a vége egy katasztrófa, ha nem fordulunk meg rajta. Ezért csak egy szerény első lépés ez a törvényjavaslat, amit képviselőtársaim tettek. Szükség lenne arra, hogy elkészüljön egy érdemi, átfogó klímastratégia. Nem olyan, mint ami ma hatályos, hanem egy olyan klímastratégia, ami egyébként minden ágazatra, az élet minden területére áttekinti, hogy mik a teendők, mik azok a sürgős ügyek, amiket el kell intézni, és mik azok a változások, amiket el kell indítani. Ezt kérik a fiatalok az utcán, Magyarországon és mindenütt a világon, és ez a saját kötelességünk is az országunkkal meg a Földünkkel szemben. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Sokadszorra tapasztalhatjuk, hogy Magyarország Kormánya és Orbán Viktor nem hallgat senkire. Nem volt fontos az a klímakonzultáció sem, amit majdnem sikerült titokban tartani, de szerencsére az utolsó pillanatban széles körű nyilvánosságot kapott, és így is több mint 200 ezren töltötték ki. A most benyújtott javaslattal ismét adott a lehetőség, hogy komolyan vegyük a környezetünk változásait, és valóban kihirdessük a klímavészhelyzetet, ahogy ezt Budapest megtette. Köszönet érte. 2030-ig van csak esélyünk visszafordítani a klímaváltozás pusztító folyamatát, alig maradt időnk, ezért most mindent meg kell tennünk. Magyarországot sem fogják elkerülni a klímaváltozás következményei, erre fel kell készülni, és erre fel kell hívni a figyelmet. Felelősséggel kell cselekedni, bár a kormány országért érzett valódi felelőssége kapcsán folyamatos kételyeim vannak. De ha valóban fontos az önök számára ez a törvényjavaslat, akkor támogatni fogják. Ha érdekli őket a családjuk, gyermekeik, unokáik jövője, akkor támogatni fogják. Tényleg döntsék el, mi a fontosabb önöknek: a pártfegyelem vagy a környezetük, amelyben élnek. A kényelmes jelen vagy a jövő, amelyért most felelősséget tudnak vállalni. Tudjuk, hogy mit kell tennünk, de az igazán hozzáértő szakemberek sorolják a tényeket. Mi pedig folyamatosan kapjuk a jelzéseket, látjuk, mi történik a világban, mi zajlik a szemünk előtt. Látjuk az időjárás szélsőséges változásait, szerintem ezt önök is látják. A magyar kormánynak, a kormánypártok képviselőinek csak a törvények és a megfelelő jogszabályok meghozatalában kellene lépnie. Ez mondjuk, ugye, általában könnyen megy önöknek, akkor tehát egy ilyen ügy, ez a most benyújtott javaslat támogatása nyilván nem lehet akadály. Szerintem világosak a pénteki tüntetések, a fiatalok világosan jelezték, mire van szükség, a Fidelitas is erről beszélt a kongresszusán. A Magyar Szocialista Párt támogatja a törvényjavaslatot.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Ferenc képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Amiről Tordai Bence beszélt, azok az én megítélésem szerint, amellett, hogy konkrétumok legalább konkrétumok , de viszonylag nyitott kapukat döngetnek, hiszen én az eddig felszólalókkal szemben úgy gondolom, hogy Magyarország a 2030-ig teljesítendő vállalásait, ahogy ígérte, úgy be is tartja. A tavalyi év során a GDP majd’ 5 százalékkal emelkedett, miközben az üvegházhatású gázok kibocsátása egyértelműen csökkent. Persze ilyenkor mindig eszembe jut, hogy amikor egy-egy vitába keveredünk, akkor mindig a szén-dioxidig jutunk el, és soha nem említik a kedves ellenzéki képviselőtársaim például a vízgőzt, ami legalább olyan káros a felmelegedés szempontjából, mint a szén-dioxid, és hát azzal nem nagyon tudunk mit kezdeni. [[Arató Gergely: Mert az kicsapódik, és így leesik eső formájában! Derültség az ellenzék soraiból.]] Az adatok tehát azt mutatják, hogy a kormány olyan klímapolitikai lépéseket tesz, amely a gazdaság fejlesztéséhez is egyértelműen hozzájárul. Én a magam részéről megfelelő iránynak tartom a klímapolitikai törekvéseket, azonban szeretném hangsúlyozni, hogy kellő körültekintéssel kell eljárni. Ugye, most hallottuk: be kell zárni a szénbányát, nem szabad elindítani az atomerőművet, mint amit hallottunk az előbb, pedig az atomerőmű üvegházhatásúgáz-kibocsátás szempontjából egyértelműen jelenleg az egyetlen olyan energiaforrás, amely ebből a szempontból nem növeli a kockázatot. És én úgy gondolom, hogy ezeket a lépéseket a kormányzat megindította, ezt viszont felelőtlenül nem szabad végrehajtani, és nagyon remélem, hogy az ellenzék sem egyszerű propagandafogásként és különösen nem sajtócsaliként kívánja a klímavészhelyzet kihirdetését alkalmazni. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én elkezdtem örülni, hogy ilyen sokan felszólaltak, és a korábbi vitáknál is, az előző napirendi pontoknál is felszólaltak kormánypárti képviselőtársaim, és mintha Koncz képviselő úr is úgy kezdte volna ezt a felszólalást, hogy egyetért ennek a vitának a fontosságával. Ugyanakkor itt most már ilyen médiafelhajtással, és a többi, ilyenekkel fejezte be. Ez beleillik abba a sorba, amit sajnos pécsi képviselőtársam, Hoppál Péter ma művelt, aki sikeresen azt posztolta ki, hogy lám-lám, esik a hó, tehát nincs is éghajlatváltozás. [[Derültség az ellenzék soraiból.]] Egyébként ez döbbenetes, ez jól jellemzi a Fidesz kommunikációját. Először még arról beszéltek, hogy az éghajlatváltozás egy bolsevista trükk, és egyáltalán tagadták a probléma meglétét, majd utána elkezdték a kommunikációban legalább elfogadni, hogy ez valóban egy valós kihívás, ugyanakkor itt, ezen belül csak a mellébeszélésig jutnak el, és nem hajlandóak érdemi vitákat folytatni. [[18.50]] Annak örülök, hogy egyébként ilyen széles körben, az ellenzéki pártok között is és a társadalomban is ilyen nagy figyelmet kap a zöldgondolat, ez rendkívül fontos, sorskérdésről van szó, valóban a gyermekeink jövőjének biztosításáról. Ugyanakkor azt el kell mondanom, hogy a helyzet sokkal-sokkal rosszabb, mint amit ennek a vitának a hangulata és az itt elhangzott gondolatok is tükröznek. Például itt elhangzott az egyik előttem szólótól, hogy a klímaváltozást meg kell állítani, meg kell fordítani. Rossz hír, hogy ezt már nem lehet megtenni. Tehát amit meg tudunk tenni: csökkenteni a hatásait, illetve felkészülni a klímaváltozás hatásaira, de először is odáig el kéne jutnunk, hogy ennek pontosan mik a hatásai, milyen módon fognak az életünkre hatást gyakorolni. Egyik képviselőtársam említette, hogy ezt mindenki érzi, vagy egyre többen érzik, hogy ez probléma. Valóban, ezt mindenki a bőrén érzi, szerintem mindenki ebben az országban érzi, látja az egyre gyakrabban előforduló extrém időjárási jelenségeket, látja a villámárvizeket, látja azt, hogy a még frissen elkészült vízelvezető rendszerek sem képesek ezeket az óriási felhőszakadásokat kezelni, és mindenki tapasztalja a poloskainváziót. Tehát érezzük szerintem mindannyian, hogy óriási baj van, de odáig el kéne jutni, hogy erről vitát folytassunk. Ez a törvényjavaslat, ismétlem, nagyon szigorú, főleg a határidők tekintetében, de én nagyon kérem képviselőtársaimat, engedjék, hogy ez napirendre kerüljön [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] hogy ez a vita legalább e törvényjavaslat mentén is elindulhasson a magyar Országgyűlés falai között. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Természetesen a következők a céljaink: élhetőbb környezetet, tisztább ivóvizet, tisztább levegőt biztosítani nemcsak a mi generációnknak, hanem az utánunk jövő generációknak is. Remélem, hogy önöknek is ezek a céljaik, és ebben megegyezhetünk.Itt kétféle megközelítés vagy kétféle út van: vannak a színes lózungok érdemi cselekvés nélkül, önök ezt az utat választották, és van az érdemi cselekvés színes lózungok nélkül, mi pedig ezt az utat választottuk, és a jövőben is ezt az utat fogjuk választani, az érdemi cselekvés útját ebben a témakörben is. [[Z. Kárpát Dániel: Ügyesen emeled ezeket a vitákat!]] Mint ahogy ezt eddig is tettük, ezután is így fogjuk tenni. [[Z. Kárpát Dániel: A Mátrai Erőmű az érdemi cselekvés része?]] Önök mindig a témában a vitát hiányolták. Volt itt egy parlamenti vitanap, erre önök nem jöttek el, nem vették a fáradságot arra, hogy részt vegyenek. Bencsik képviselőtársam volt a vezetője ennek a vitanapnak itt a Fidesz-KDNP-frakciószövetség részéről, mi elmondtuk a véleményünket, önök arra nem vették a fáradságot, hogy erre idejöjjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, aki az előterjesztők nevében kíván válaszolni az elhangzottakra. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Mindenekelőtt szeretném megköszönni ellenzéki képviselőtársaimnak, hogy ilyen szép konszenzus alakul ebben a témában, és azt hiszem, Magyarországon ma minden felelősen gondolkodó ember része ennek a konszenzusnak. Sajnos, fideszes és KDNP-s képviselőtársaink nem részesei ennek a konszenzusnak, mert nem gondolkodnak felelősen. Koncz Ferenc azt állítja, hogy a helyzet jó, javuló tendenciát mutat. Az a rossz hírem, hogy a 2010-es években az üvegházhatású gázok kibocsátása folyamatosan növekszik. [[Koncz Ferenc: Hol?]] Tehát onnantól kezdve, hogy klímázunk Magyarországon, és Orbán Viktor klímabajnokozik, az még mindig a ’90-es évek nagyiparának összeomlására vezethető vissza, semmi másra. Ha az önök politikája valóban érdemi cselekvés lenne, ahogy Nacsa Lőrinc mondta, akkor javuló számokat látnánk. De nem, nem ez a helyzet: azon kevés ország közé tartozunk, aki Európában képes romló teljesítményt mutatni még ebben is. Az a helyzet, hogy önök akkor sem felelősek, amikor az erről szóló vita van, és akkor sem, amikor a cselekvésre kerülne sor, és sajnos ez azért van, mert fogalmuk sincs, hogy miről beszélnek, mi ez a helyzet valójában, mennyire súlyos, és hogy milyen szemlélettel lehetne közelíteni. Tehát amikor azt mondja, hogy „a gazdasági növekedés szempontjait így szolgáló klímapolitika”, akkor van egy rossz hírem: az emberek ilyenkor már rég nem a gazdasági növekedésre akarnak optimalizálni, hanem a túlélésre. Tehát ha önök továbbra is a gazdasági növekedést akarják minden eszközzel szolgálni, akkor abba bele fogunk pusztulni, és amíg ezt csinálják Amerikában és Kínában, addig tényleg biztos út vezet az emberiség kihalása felé. Úgyhogy egy teljes szemléletváltásra lenne szükség: elengedni ezt a termelés-fogyasztás őrült ciklust, és visszaállni egy nagyon mértéktartó, nagyon visszafogott életmódra, ami nem arról szól, hogy minél több energiát és természeti erőforrást pocsékoljunk el arra, hogy teljesen szükségtelen dolgokat állítsunk elő, hanem arról, hogy arra figyeljünk, ami az emberi életet valóban teljessé és boldoggá teszi. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „Az új Fővárosi Közgyűlés által elfogadott rendelkezések magyarországi érvényesítéséről” című, H/7960. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Fenntartható fejlődés bizottsága utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztők képviselőjének, Tordai Bence képviselő úrnak, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! A Párbeszéd előterjesztése arról szól, hogy azokat az intézkedéseket, amelyeket a Fővárosi Közgyűlés a korszakváltás első állomásaként megtett, tegyük meg országosan [[Nacsa Lőrinc: BKV?]] nagyon sok mindent ezek közül hasznosítani lehet a nemzeti szintű politikában.Az, hogy Budapesten az emberek abszolút többsége a változásra szavazott, és nemet mondott a Fidesz elnyomó-agymosó politikájára, egy bizonyítéka annak, hogy ebben az országban igenis él a remény, és a választópolgárok képesek arra, hogy elválasszák a búzát az ocsútól. Október 13-án a budapestiek arra szavaztak, hogy egy szolidáris, szabad, zöld város jöjjön létre, és megbízták az ellenzéki pártokat, illetve Karácsony Gergely főpolgármestert, hogy ebbe az irányba vezesse a városukat, és nemcsak Budapestet mint várost, hanem Budapestet mint a nemzet fővárosát, amely természetesen önmagában is egy nagyon jelentős színtere a demokratikus politikának, de egyben irányt mutat Magyarország többi városának és az ország, a nemzet egészének. [[Nacsa Lőrinc: Ingyenes BKV?]] Az első döntései között az új Fővárosi Közgyűlés köztársaságpárti többsége olyan intézkedéseket hozott, amelyekkel mérsékelte az Orbán-kormány elmúlt kilenc és fél éve alatt okozott károkat. Ezek közül az 1. pont, amit nevesít ez a határozati javaslat, a CEU, illetve a Közép-európai Egyetem ellehetetlenítése és külföldre üldözése. Az Orbán-kormány arra büszke ha már a lózungokat emlegetik , hogy miközben hatalmas lózungokat és lufikat eregetnek itt a tudásalapú gazdaságról, amit lehet, hogy az ITM-ben néhányan még komolyan is gondolnak, de a gyakorlatban ez azt jelenti, hogy Magyarország legszínvonalasabb egyetemét Bécsig üldözték. Ez nem annyira dicsteljes teljesítmény, és Budapest próbálja az önök által okozott károkat e téren is helyrehozni. Továbbá a hajléktalanság problémájával kapcsolatos megközelítésben is nagyon eltérő az álláspontja a budapesti köztársaságpárti többségnek, illetve az Orbán-kormánynak. Önök itt azt gondolják, hogy hajléktalannak lenni bűn, önök nem a hajléktalanság ellen küzdenek, hanem a hajléktalanok ellen, és mindent megtesznek, mindent megtettek azért, hogy az életüket tovább nehezítsék, hogy kriminalizálják már a létüket is. [[Nacsa Lőrinc: Ingyenes BKV?]] Ehhez képest a budapesti közgyűlés a hajléktalanság megelőzése érdekében, a Karácsony Gergely által kidolgozott és bevezetett zuglói modell szellemében a hajléktalanság megelőzése és kezelése irányába indult el [[Nacsa Lőrinc: Csőd!]] és megtiltotta az elhelyezés nélküli kilakoltatást [[Nacsa Lőrinc: Mindenki hajléktalan lesz!]] ; egy olyan országban, ahol az Orbán-kormány kilenc és fél éve alatt több tízezer család került utcára a kilakoltatások miatt, a hitelválság miatt és az érzéketlen lakhatáspolitika miatt. A 3. pont arról szól, ahogy az előbbi napirendi pontban javasoltuk, hogy a klímakatasztrófa elkerülése érdekében hirdessünk ki országosan is klímavészhelyzetet, ahogy Budapest megtette, és innentől kezdve minden döntésnek a mércéje a fenntarthatóság, a klímabarátság, a jövőbarátság legyen. A 4. pont azt mondja, hogy a rabszolgatörvényt vonjuk vissza vagy ne alkalmazzuk. Budapest a maga hatáskörében a fővárosi cégeknél megtiltotta a rabszolgatörvény alkalmazását, és éppen az előbb tárgyalta az Országgyűlés is azt a javaslatot, amely a rabszolgatörvény eltörlésére vonatkozik. Nagyon remélem, hogy megfogadják a jó budapesti példát, és a holnapi szavazáson támogatni fogják a rabszolgatörvény eltörlését. Az 5. pont a természeti örökségünkről, ha úgy tetszik a KDNP-s kollégáknak, a teremtett világ megóvásáról, városi szinten elsősorban a zöldfelületek megőrzéséről, a „beton helyett fák” elvének érvényesítéséről szól. Láttuk, hogy a Fidesz a fejlesztést kizárólag hatalmas betonmonstrumokkal, a még megmaradt fák kivágásával tudja elképzelni. [[19.00]] Ezt a szemléletet is gyökerestül ki fogjuk irtani a budapesti várospolitikából, és reméljük, hogy az országos politikából is minél előbb. [[Koncz Ferenc közbeszólása. Z. Kárpát Dániel: Nem esik jól hallgatni?]] A 6. pont pedig egy arra vonatkozó garancia, hogy mint ahogy minden civilizált országban, a kormány vállaljon a helyi önkormányzatok mellett egy egyharmados arányt a közösségi közlekedés finanszírozásából, nemcsak azért, mert ez gazdaságilag fenntartható, hanem azért is, mert környezetileg is ez a fenntarthatóság útja, hogy a közösségi közlekedést minél vonzóbbá tesszük az emberek számára, és ebben számítunk a kormány segítéségére is. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként két-két perces időkeretben, valamint az elsőként jelentkező független képviselő kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Látható ezen vita során, hogy a Fidesz-KDNP képviselői kellőképpen felpaprikázták magukat. Legalább egyiküket vagy kettőjüket gombnyomásra kapacitálnám [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból.]] hiszen van ebben a javaslatban egy nagyon érdekes pont, ez pedig a hajléktalanná válás megelőzéséről szól. Ha ilyen bátrak a képviselőtársak, meséljenek nekünk már egy kicsit arról, hogy van az, hogy a családok évében több mint ezer kilakoltatást tetszettek lemenedzselni, pontosabban olyan rendszert kezdtek helybenhagyni, amely a végrehajtói karnak lehetővé tette mindezt. [[Nacsa Lőrinc felé.]] Képviselőtársam mutogathat, de ön, az ellenzéki képviselőktől eltérő módon, nem volt jelen azon jogszerűtlen eseményeken, ahol segíthetett volna honfitársainak. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Így van!]] Nem tette meg. Itt gesztikulálhat, mutogathat, hisztizhetnek, morcivá válhatnak nyomjanak gombot! Adjanak számot arról, hogy miért hagyták ezeket a magyar családokat kilakoltatni. Ez a javaslat azért vitára méltó és alkalmas, mert az elhelyezés nélküli kilakoltatásokat legalább gyermekes családok esetében tárgyalni szeretné. Én is nagyon szeretnék erről a lehető legszélesebb körben és mértékben vitatkozni, még akkor is, ha a Budapesten bejelentett programpontok lényegében önkormányzati lakásokra vonatkoznak, és kevéssé a hitelkárosultak zömét érintő ügyekre, de lehet ezen segíteni országos moratórium meghirdetésével és azzal, hogy egyébként a választók széles körű akarata ráveszi ezt a kormányt is arra, hogy szedje össze magát, és rendelje el a kilakoltatási moratóriumot egészen addig, amíg a saját ígéretét nem tudja teljesíteni, miszerint senkit nem hagynak az út szélén. Igenis lehetne eredményt elérni, ehhez viszont vita kell, ennek érdekében tárgyalni kell. Ha tehát ilyen bátrak és paprikásak a kormánypárti képviselőtársak, tessék számot adni azokról a kilakoltatásokról. És arról is, hogy bár a fogadóórájukon önöket is megkeresik ezekkel, mégsem mennek el a jogszerűtlen eseményekre, nem segítenek érdemben ezeknek az állampolgároknak, és van képük utána családok évéről beszélni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Szeretném előrebocsátani, hogy támogatni fogjuk ezt az indítványt. Én csak két dolgot szeretnék kiemelni ebből az egészből. Az egyik nálam is a hajléktalanság ügye, a másik meg a CEU ügye. Isten bizony mondom önöknek, én mindent meg fogok bocsátani, ha a CEU-t visszahívják Budapestre. [[Z. Kárpát Dániel: Én nem… Közbeszólások.]] Ezt azért mondom önöknek, mert azon túlmenően, hogy ezt az évszázad bűncselekményének tartom, hogy a Közép-európai Egyetemet, ami az ország legsikeresebb felsőoktatási intézménye, amelyet külföldön is jegyeznek [[Koncz Ferenc: Az ELTE-t is…]] akkor, amikor az 500 legjobban teljesítő egyetem között nem jegyeznek egyetlenegy magyar felsőoktatási intézményt sem, csak ezt [[Nacsa Lőrinc: Ez nem igaz!]] de így van, akkor kérem szépen, ez a tudás elleni bűncselekmény. [[Z. Kárpát Dániel a kormányzó pártok padsorai felé: Kicsináltátok a Corvinust is… Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Szeged...]] A másik dolog, én is kitérek a hajléktalanság ügyére. Azt már én el is tudom fogadni önöktől, mert látom, reménytelen, hogy nincs lakáspolitikája a kormánynak; hogy nincs szociálisbérlakás-építési program; hogy a kormányzati cselekvéseket, ha egyáltalán léteznek lakhatás ügyében, azt legalább összehangolnák. Én már ezen túl vagyok, én már ebben nem hiszek, ilyen nem lesz, amíg önök kormányoznak. De legalább a hajléktalanoktól bocsánatot kérnének azért, ahogy emberi mivoltukban sértették meg a múlt év őszén elfogadott törvénnyel, én azt gondolom, hogy ez pénzbe se kerül. Oda kéne állni a magyar társadalom elé, és csak annyit kéne mondani: bocsánat; bocsánatot kérünk azért, hogy ezeket az embertársainkat megaláztuk. Segíteni nem akarunk, segíteni nem áll szándékunkban, arra mi egy huncut fillért nem akarunk fordítani, de legalább bocsánat. Én azt gondolom, hogy ez a minimum, ami elvárható egy kormánypárti képviselőtől. Támogatni fogjuk az indítványt. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Előterjesztő! Két témához szeretnék hozzászólni. Mi a Demokratikus Koalíció részéről támogatjuk. A bizottsági vitán is részt vettem, hozzá is szóltam, támogatom, de most egy másik oldaláról. Van egy siker a hajléktalanügyben. Az internet tele van azzal, hogy a hajléktalanválogatott valahol külföldön szerepelt. Nem tudom, ki szponzorálta őket. Igen, aztán érmes lett a hajléktalanválogatott, de lehet, hogy ők is profiszerződéssel vannak, nem tudom [[Közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiból.]] mindenesetre eléggé csúnya egy hír.A másik. A rabszolgatörvénynek azzal a részével szeretnék foglalkozni, amely az előbbi vitában már elhangzott, de ebben a javaslatban is benne van. Ugye, nem egyenlő jogokkal bíró emberekről van szó, amikor a rabszolgatörvény által foglalkoztatottakra gondolunk, hiszen 25-ről 20-ra csökkentették a szabadságukat. Ennek már csak önmagában a megszüntetése azért is érdekes lenne, hogy visszakapják a szabadságukat. Tele van a televízió azzal, hogy X. polgármesterek, kormánypárti polgármesterek, akik most leköszönnek, nem vették ki 5 évig a szabadságukat, vagy 3-4 évig nem vették ki, nekik milliókat fizetnek ki, mert nem vették ki a szabadságukat, ugyanakkor pedig másoktól évente 5 szabadságnapot vesznek el. Azt gondolom, önmagában már ez is nevetségessé tesz bennünket, hogy nem tartjuk azt fontosnak, hogy akkor ez nem egy elvszerű dolog. Mi ezt fontosnak tartjuk, hogy elvszerűen ne vegyünk el a kisembertől 5 nap szabadságot. Támogatjuk a javaslatot. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én azt gondolom, már fontos vita indult itt a javaslat előterjesztése kapcsán, ezért mindenképpen köszönet az előterjesztőnek. Az LMP képviselőcsoportja is támogatni fogja a tárgysorozatba vételt. Képviselőtársaim nagyon fontos problémákat, eme javaslatban is említett problémákat említettek. Nem szeretném ezeket megismételni. Ugyanakkor utalok további más jellegű kérdésekre, amivel szintén foglalkozik ez a javaslat. Az imént két javaslat kapcsán is beszéltünk az éghajlatváltozás kérdéseiről. Ez rendkívül fontos, és szerintem ebben mindannyian egyetértünk, hogy városi szinten, önkormányzati szinten is rengeteg a feladat, ami előttünk áll, ugyanakkor ehhez az önkormányzatoknak, városoknak nincsen meg a megfelelő forrás, tehát igenis a kormánynak és az Országgyűlésnek is feladata van a tekintetben, hogy a helyi szinten megoldható feladatokhoz a megfelelő központi forrásokat biztosítani lehessen. Rendkívül fontos kérdés a továbbiakban a közösségi közlekedés megszervezése. Az egyik legfontosabb önkormányzati feladatról beszélünk, aminek, pontosan tudjuk, hogy a központi forrásai nincsenek meg. Ez óriási megterhelés a fővárosnak és egyébként valamennyi vidéki városnak, ahol maguknak kell megoldani ezt a feladatot. Tehát az teljesen világos, hogy nem beszélhetünk a városok megfelelő működéséről, nem beszélhetünk egyáltalán a fenntarthatóságról, ha nem sikerül a jelenleginél jobb, sokkal jobb közösségi közlekedést és kiszámítható finanszírozást a közösségi közlekedés mögé tenni. Ebben viszont teljesen egyértelműen szintén feladata van a kormánynak és feladata van az Országgyűlésnek. Én azt gondolom, rendkívül fontos, hogy ez a javaslat ilyen módon az Országgyűlés elé kerüljön, és adott esetben ha külön irányokból is közelítjük meg a különböző, Tordai képviselő úr által felsorolt javalatokat, én azt hiszem, rendkívül tanulságos lesz, és sikerülhet az országos jogi szabályozásokat, a jogi környezetet egy olyan irányba terelni, ami nemcsak a fővárosnak egyébként, hanem valamennyi vidéki városnak, valamennyi vidéki nagyvárosnak, kisvárosnak és egyéb településeknek is lehetőséget ad arra, hogy ezeket a rendkívül fontos és valamennyi ott élő ember számára meghatározó feladatokat, szükségleteket biztosítani lehessen. Úgyhogy az LMP támogatja a javaslat tárgysorozatba vételét. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Elsőként a legteljesebb mértékben visszautasítom Z. Kárpát Dániel szavait, amelyek alapján mi személyesen bármilyen kilakoltatást menedzseltünk volna. [[Z. Kárpát Dániel: Ti feleltek érte!]] Ezt szívja vissza, és kérjen bocsánatot tőlünk, mert ezt állította, hogy mi menedzseltünk kilakoltatásokat. [[Z. Kárpát Dániel: Dehogy kérek! Ti vagyok felelősek…]] Ezt állította a felszólalásában. Teljes mértékben visszautasítom ezt, elfogadhatatlan ez a hangnem, amiben ön itt minket támad. [[Z. Kárpát Dániel: Hisztizhetsz, de attól még így van!]] ásrészt kilakoltatási moratórium van, csak ön nem vette észre, hogy kilakoltatási moratórium van. [[Közbeszólások és zaj az ellenzéki pártok padsoraiból. Az elnök csenget. Z. Kárpát Dániel a kormányzó pártok padsorai felé: Normál gombot kell nyomni…]] Korózs képviselő úrnak mondanám, hogy otthonteremtési programok vannak, és folyamatosan nő az igénybevevőinek a száma. Ha valaki bocsánatkérést követelhetne, azok a magyar állampolgárok lennének azért [[Z. Kárpát Dániel: Ti vagytok a felelősek érte, nem én! Nem nekem kell magyarázkodni!]] amit önök 2002-2010 között tettek ezzel az országgal. [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Így van!]] Önök ezért sosem kértek bocsánatot. Ön ennek a kormánynak a része volt, és ön sem kért bocsánatot, sem bármelyik kormánytag, amiért tönkretették az országot. [[19.10]] De ha Korózs Lajos szavatartó ember remélem, hogy annak tartja magát, és azt mondta, hogy mindent megbocsát, ha a CEU marad Budapesten , akkor a holnapi szavazási napon várjuk a támogató szavazatait a kormány és a Fidesz-KDNP által benyújtott törvényekhez, hiszen biztos jól ismeri, Soros György szó szerint ezt mondta egy hónappal ezelőtt: Bécsben és Budapesten is jelen leszünk, morális kötelességünknek érezzük a Budapesten való maradást, hiszen rengetegen mentek az utcára, hogy kifejezzék az egyetem melletti szolidaritásukat. Tehát Soros György egyeteme itt van, ha ön szavatartó ember, mostantól támogatja a kormány politikáját. Tordai Bence képviselő úrtól pedig kérdezném, hogy hol szerepelnek a választási ígéreteik ebben a programban. Hol van az ingyenes BKV a gyermekeknek? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel: Karácsony előtt lesz két kilakoltatás. Eljössz velem segíteni a családnak?]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Minekutána Z. Kárpát Dániel képviselő úr befejezte, megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mindenekelőtt én válaszolok érdemben Nacsa képviselő úrnak, nem úgy, ahogy a kormány szokta az ellenzéki felvetésekre. Amint a kormány hozzáteszi a magáét a budapesti tömegközlekedés finanszírozásához [[Derültség a kormánypártok soraiban. Nacsa Lőrinc: Ja, úgy könnyű ígérgetni!]] mint minden rendes országban minden felelős kormány megteszi, akkor egyből nyílik erre költségvetési mozgástér. [[Koncz Ferenc: Én adok nektek, adok pénzt! Az elnök csenget.]] Egyébiránt pedig látszik, hogy nagyon nagy zavarban vannak, és elkezdenek az ellenzék ellenzékeként viselkedni, merthogy eddig kiépítették azt a monolit politikai rezsimet, aminek azt gondolták, hogy nem érkezhet sehonnan érdemi kihívója és nincsen alternatívája, de már néhány héttel az önkormányzati választás után egyértelművé vált minden, a politikát figyelő magyar polgár számára, hogy innentől kezdve bizony van alternatíva. Az önök alternatívája az, hogy munkásellenes [[Nacsa Lőrinc: Munkásellenes?]] dolgozóellenes törvényeket hoznak, a mi alternatívánk az, hogy megvédjük a dolgozókat; egyelőre sajnos csak Budapesten és néhány nagyvárosban. [[Koncz Ferenc: Kun Béla is védte őket!]] Az önök alternatívája az, hogy kiűzik Magyarország legjobb egyetemét, és általában is egy tudásellenes oktatáspolitikát hajtanak végre, mi pedig vissza akarjuk emelni a tankötelezettség felső korhatárát, és sokkal több pénzt, figyelmet, törődést fordítani az oktatásügyre. Önök a klímaváltozás, a klímaválság tagadásában hisznek, mi pedig ennek a megoldásán vagy legalábbis a helyzet enyhítésén vagyunk és ezen dolgozunk. Önök a zöld irtásában, mi a zöldfelületek bővítésében, önök a betonozásban, mi a beton feltörésében hiszünk. Önök végül a tömegközlekedés és általában a fenntartható életmód ellen dolgoznak, mi pedig azért, hogy minél többen tudjanak hatásosan, könnyen, kényelmesen és fenntartható módon közlekedni a nagyvárosokban. Ez csak néhány terület, nyilván nem fedi le a kormányzás minden fontos területét, de nagyon sok ponton már most meg tudtuk mutatni, hogy miért jobb a köztársaságpárti többség alternatívája, mint a Fidesz rezsimjéé. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosításáról a kilakoltatási moratórium meghosszabbítása érdekében” című, T/7701. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek ötperces időkeretben. Az előterjesztő pedig Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. Egy újabb vita, ahol teret kapnak a bátor kormánypárti politikusok; bátorítom őket minderre, számoljanak el egyrészt azzal, amit tettek. Ennek a javaslatnak és a hozzá kapcsolódó másiknak, amit bizottsági vitaszakaszban a kormánypárti képviselőtársak méltóztattak elkaszálni, tehát nemmel szavaztak rá, nagyon egyszerű céljai vannak. Az egyik a kilakoltatási moratórium meghosszabbítása határozatlan időre, egész addig, amíg ez a kormány teljesíti a saját ígéretét, abbahagyja a hazudozást, szembenéz azzal, amit tett, és elszámol végre. Az lenne a cél, hogy senkit ne hagyjanak az út szélén. Ehhez képest most a meghirdetett moratórium közepette két újabb kilakoltatási eseményre hívták meg azokat az ellenzéki képviselőket, akik igyekeznek segíteni a jogsértő eseményeket a jogszerűség útjára visszatéríteni. De képviselőtársaim, ha ilyen bátrak, bekiabálnak, nyomjanak egy gombot, és mondják már el: kilakoltatási moratórium idején hogy a viharban lakoltatják ki az embereket Magyarországon? Hogy fordulhat elő mindez? Az önök rezsimjéről beszélünk! Visszamutogathatnak 2002 és 2010 közé, sok mindenben egyetértünk ebben, biztos, hogy találunk rengeteg közös pontot. De tizedik éve az önök regnálása zajlik! Ez már nem is egy kormány, ez egy rendszer! A nemzeti együttműködés rendszere engedte a családok évének nevezett esztendőben is az ezer fölötti számú kilakoltatást. Ezért önök felelősek. Önök alakították ki azt a jogi keretrendszert, amely ezt lehetővé tette. Az ehhez kapcsolódó javaslatom az lett volna, hogy egymással versengő végrehajtó bandák 33, illetve 50 százalékos letiltásai alól több tartozás esetén ezek a letiltási százalékok halmozódnak mentesítsük legalább a létfenntartáshoz szükséges jövedelmet, kisnyugdíjat, azokat az összegeket, amelyekből ezek a szerencsétlen sorsú emberek igyekeznek legalább talpon maradni. A helyzet az, hogy szintén nem találtam partnerre a kormánypárti padsorokban ezen javaslat tekintetében, pedig itt valóban a legnehezebb sorsúaknak lehetett volna segítő kezet nyújtani, akik nem kaptak egyébként ilyet. Az alapvető ígéret az volt, hogy nem hagynak senkit az út szélén. Ezzel szemben évente jellemzően ezer fölötti a kilakoltatások száma, rendszeresen jutunk el olyan eseményekre, ahol már térült követeléseket igyekeznek behajtani, egy pesti külvárosi esetben két, egymással vetélkedő végrehajtó banda igyekezett ugyanazt a tartozást behajtani egy családon, és nagyon sokan vannak a hitelkárosultak között, akik adott esetben éjszaka dolgoznak multicég üzemében, leltároznak, bolti eladóként próbálnak érvényesülni, valamilyen úton-módon visszarendezni az életüket, és ebből a minimális jövedelemből, amit a nagyon nehéz helyzet mellett meg tudnak szerezni, a végrehajtói letiltások rendszere folyamatosan érvényesül, terheli őket. Erre mondta azt Magyarország Kormánya, hogy igen, de ott volt a végtörlesztés, amit egyébként én üdvözöltem persze, kiváló ötlet volt a szerencsésebbek számára, a felső középosztálytól fölfelé. Ott volt az árfolyamgát, amely bár semmiféle megoldást nem hozott semmilyet , levegőt nyújtott pár évre mégis az igénylőknek. Milyen igénylőknek? Jellemzően a szerencsésebbeknek, a felső középosztálytól fölfelé. A végtörlesztés tekintetében megint az járt jól, akinek volt az idézőjeles kredencben vagy a családmagnál egy komolyabb összeg, és ezt kedvezményes árfolyamon törleszthette. De hát azért, képviselőtársaim, ezekkel az emberekkel, ha igazságot akartak volna tenni, azt egyetlen módon tudták volna megtenni és azért mondom, hogy hazudnak, mert önök nagyon jól tudták a megoldást, nem tették meg, és egy másikfajta megoldás felé mozdultak el , kizárólag a felvételkori árfolyamon történő forintosítás lehetett volna üdvözítő. Tehát ha valaki 165 forinton vette fel a hitelét, annak miért nem 165 forinton váltották át azt magyar forintra? Miért vágták ezen emberek nyakába a piaci árfolyamot, a 256 fölöttit? Milyen alapon? Ezt a különbözetet, ezt az 1000 milliárdos profitot, amit nem feltétlenül tiszta úton szereztek az érintett kereskedelmi bankok, milyen alapon írták jóvá önök igen, fideszes és KDNP-s képviselőtásaim a bankok számláin? Miért legalizálták magyar emberek kifosztását? Miért kötöttek az EBRD-vel 2015-ben olyan paktumot, amelynek értelmében további terheket a károsultak helyzetének rendezése érdekében nem raknak ezekre a kereskedelmi bankokra? Lehet tehát nagy hangon beszélni, kérem, hogy a vitában nagyon nagy hangon, óriási vehemenciával magyarázzák meg ezt a bizonyítványt, több ezer ember kilakoltatását, a piaci árfolyamon történő forintosítást a felvételkori átváltás helyett, és egyáltalán azt, hogy miért kötögetnek önök paktumokat Bankszövetséggel, EBRD-vel a károsultak kárára és az érintett pénzintézetek javára. A mi javaslatunk az önök elképesztő visszaélésekkel tarkított pénzügyi rendszerével szeretne leszámolni; leszámolni azokkal az évekkel, amikor a kereskedelmi bankok kegyeinek keresése volt fontos, nem pedig a magyar emberek mindennapjainak a visszaadása, mert igazságból csak egy van, és az igazság nem lehet ellenzékben. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Először is engedjék meg, hogy köszöntsem a Házat. Nacsa képviselőtársamnak hallottam a túlfűtött hozzászólását. [[Nacsa Lőrinc: Az egy másik...]] Igen, egy másik volt, de ugyanez volt a téma. Nyugodtan vegye magára! 2015. február 9-én az önök kormánya volt az, amely aláírta az EBRD-vel azt a megállapodást, amelyben a következőket vállalta, és ezt szolgaian be is tartja; amit a pénzvilágnak ígér az önök kormánya, azt betartja. [[Nacsa Lőrinc: Ezt egy szoci mondja!]] Az 1. pont: a bankoknak a forintosítás egy fillérjébe nem kerülhet. Ez benne van, ezt az önök kormánya vállalta, és nem is került. 2. pont: a magyar kormány, az önök kormánya vállalta, hogy a magyar családok kilakoltatásával szemben semmilyen gátat nem fog támasztani nem is támaszt. Vállalta az önök kormánya, hogy a Bankszövetségnek vétójogot ad bizonyos szociális intézkedések, mint például a magáncsőd intézményének a bevezetésekor. Olyan is lett, amilyen lett. És az önök kormánya vállalta azt, hogy nem hoznak semmilyen olyan törvényt, jogszabályt, bármilyen jogi irányítás egyéb eszközét, kivéve, ha az Unió erre kötelezi, amely a bankok jövedelmezőségét csökkenti. [[19.20]] Én megértem, hogy ezekre önök nem büszkék. Annyira nem büszkék, hogy a kormány honlapjára magyarul föl sem tették, csak angolul, nyilván azért, hogy még kevesebben tudják elolvasni. No de egy pillanatra azért már önökben is legyen meg a felismerés, amikor ezrével rakják ki a családokat, önök meg meghirdetik a családok évét, hogy ezt a megállapodást fel kellene mondani ahhoz, hogy valamit tehessenek a magyarokért, azért, mert ez nem áll a magyarok érdekében. Ez a magyar emberek és a magyar családok érdeke ellen való, ezért ezt fel kell mondani. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. A Fidesz-KDNP sokadjára bizonyítja, hogy a nagytőke pártján áll az emberekkel szemben ebben az esetben is. Melyik évben érték el a bankok Magyarországon a rekordprofitot? 2018-ban, de csak addig, amíg a 2019-es profitokat meg nem ismerjük. Önök, ha úgy tetszik, egy bankárkormány. Önök lefekszenek a bankérdekeknek. Önök lefekszenek Matolcsy György őrült ötleteinek, ami tényleg a hitelkárosultak veszteségét jegybanki nyereséggé formálja, és aztán a közpénznek megpróbálták elveszejteni a közpénzjellegét, amint az utóbb kiderült, nem sok sikerrel. Tehát az önök ténykedése a lakhatási válság kezelésében teljesen elégtelennek bizonyult.Ezért javasoltuk azt, hogy inkább gondolkozzunk azon, hogy hogyan lehet a szociális bérlakásszektort megerősíteni, hogyan lehet stadionok helyett százezer új szociális bérlakást építeni, hogyan lehet a fiatalok lakhatási válságát megoldani egyebek között 25 ezer kollégiumi férőhely építésével, vagy éppenséggel az Airbnb, egy másik nagyvállalat megregulázásával, amely felnyomja a bérleti árakat Budapesten és az ország más városaiban. Önök erre teljesen kevéssé fogékonyak, hogy nagyon finom legyek. Az a gyanúnk, hogy emögött tényleg az áll, amit Szakács képviselőtársam mondott az előbb, hogy a nemzetközi bankérdekeknek szolgáltatják ki a magyarokat, és semmilyen felelősséget nem vállalnak azokért az emberekért, akiknek a képviseletére önök elvileg szegődtek. Úgyhogy nagyon fontos, és nagyon köszönöm Z. Kárpát Dánielnek ezt a javaslatot, remélem, hogy a jobbik vagy a jobb lelkiismeretük [[Derültség.]] előveszi önöket is, és holnap esetleg megszavazzák ennek az indítványnak a tárgysorozatba vételét. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik Magyarországért Mozgalom természetesen támogatja a T/7701. törvénymódosító javaslatot a bírósági végrehajtásról szóló törvény módosításáról a kilakoltatási moratórium meghosszabbítása érdekében. Nagyon jó javaslat véleményünk szerint, kizárólag lakóingatlanokra vonatkozik.Emlékszem arra, amikor bekerült a Jobbik Magyarországért Mozgalom 2010-ben az Országgyűlésbe, és az egyik első parlamenti napon szóltak nekünk, hogy egy kisgyerekes családot fognak kirakni itt, Budapesten az utcára a devizahitelek miatt. Gyakorlatilag az egész frakciónk akkor odament, és döbbenetes volt azt látni, amikor a gyakorlatilag féléves gyermeket, aki a kiságyban volt, még őt is kipakolták az utcára a végrehajtók hatalmas rendőri és karhatalmi segédlettel. Nagyon megrázó volt ezt végignézni, ahol ott volt három kisgyerek, a legidősebb 8 vagy 9 éves volt, 3 éves a középső, és pár hónapos a legkisebb, ezt látni elég szörnyű volt. A Jobbik-frakció volt az, aki ott volt és próbált segíteni, amennyi a lehetőségünkből tellett. Z. Kárpát Dániel képviselőtársam az, aki ezóta folyamatosan, illetve már azt megelőzően is folyamatosan nyújtotta be azokat a törvényjavaslatokat, amelyek segítettek volna ezeken a nehéz sorsú családokon, akik zömében önhibájukon kívül kerültek ebbe az adósságspirálba, a devizahitelesek csapdájába. Ők devizahitelt vettek fel, de ezt mind forintban kapták meg, és amint láttuk és bizonyítottuk azt is a későbbiek során, hogy a bankok is forintot adtak oda az ügyfeleknek, mégis devizában kellett nekik visszafizetni, és így gyakorlatilag többszörös összeget kellett visszafizetni. Véleményünk szerint nagyon helyes lenne, ha most az ő esetükben a kilakoltatási moratórium határozatlan időre, amíg nem születik végleges megoldás, kitolódna ez a határidő. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Ja, nem tettem föl a mikrofont. Hát, én mennyire hülye vagyok! [[Derültség.]] Bocsánat, néha amnéziában szenvedek. Köszönöm a szót. Annyit szeretnék mondani, hogy természetesen támogatjuk ezt a javaslatot, de én ezt nem Z. Kárpát Dánieltől vártam volna, hanem önöktől, hogy önök egyszerűen benyújtják azt, hogy a kilakoltatási moratórium megkezdődik [[Nacsa Lőrinc: Megkezdődött!]] , és nem hagyják, hogy az embereket az utcára tegyék télen, és nemcsak télen, hanem egyébként nyáron sem kellene idős, beteg embereket és gyerekeket kirakni az utcára. Ha tetszik, ha nem tetszik, ez akkor is így van.Egyébként pedig a devizahitelek az emberek nyakába szakadtak, és önök kínáltak ugyan megoldásokat, de ezek mind csak részmegoldások voltak, és ahogy ezt képviselőtársaim is elmondták, kizárólag egy bizonyos rétegnek kedveztek. Ugyanis 4 millió forintos hitelek felvételére gondoljunk most, ne a nagy 20 milliósokra, és abból aztán 8 meg 10 millió forintos visszafizetések lesznek, amit nagyon sokan nem tudnak megengedni maguknak, hogy mondjuk, egy 30-40 ezer forintos törlesztőrészletről, mondjuk, 90 ezer forintos törlesztőrészletig is elmentek ezek a hitelek. Tény, hogy amióta forintosították, azóta valamelyest ez csökkent, de a legtöbb ember nem tehet arról, hogy az árfolyam így alakult. Úgy gondolom, hogy nem lehet az embereket az út szélén hagyni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Előterjesztő! Aki tart fogadóórát országgyűlési képviselőként, annak nem kell mondani, hogy milyen jelentősége van ennek az előterjesztésnek, a moratóriumnak különösen. Szerdán 14 órakor kezdődik a fogadóórám, 20 óra, 21 óra, amikor vége van. Síró és tragédiákat elmesélő embereket kell meghallgatni. Aki nem szokott fogadóórát tartani, az nem nagyon azonosul ezzel, mert nem tudja, hogy miről is van szó. Borzalmas dolgokat kell végighallgatnunk. Már azért is támogatom ezt az indítványt, vagy támogatja a Demokratikus Koalíció, mert a moratórium meghosszabbítását szerintem nem is ilyen szezonálisan kellene, hanem egyszerűen véglegesen meghosszabbítani, erre megoldást kell találni.Egy iparág épült föl, akik megvásárolják valamilyen csatornán keresztül a lakást, és egyszerűen nem is a végrehajtó jelenik meg a családnál, hanem megjelenik az új tulajdonos, és ad pár napot, és baseballütős emberek megjelennek, hogy segítsék kipakolni a lakásból ezt a családot. Már ilyen iparág alakult ki a háttérben. Ezt látni kell, nem lehet elhallgatnunk; parlamenti képviselőként, jogalkotóként ebben a Házban, ha ilyenről tudomásunk van, akkor igenis, ezt meg kell vitatnunk, az a feladatunk, és ebben az ügyben, bármi is történt az elmúlt évtizedekben, mert most már évtizedekben, ez a mi felelősségünk, hogy ezeknek az embereknek a sorsában segítsünk. Azt kérem mindenkitől, hogy a beterjesztett javaslatot támogassuk és vitassuk meg egyszer, nem tudom, akár zártkörűen is, de ez annyira fontos ügy, amiről itt szó van, olyan sorsokról, amiért nekünk van [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] nemcsak politikai, hanem erkölcsi felelősségünk. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr! [[19.30]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Nincs köztünk abban vita, hogy a rászoruló, bajban lévő vagy kiszolgáltatott embereken segíteni kell. Ugyanakkor nem szívesen válaszolok Hohn Krisztina képviselő asszonynak, mert az előbb olyan szépen megdicsért engem, most meg kénytelen vagyok felvilágosítani őt, hogy kilakoltatási moratórium van érvényben most is. November 15. óta kilakoltatási moratórium van érvényben, ezt tessék figyelembe venni, képviselő asszony. Azért Szakács képviselő úr azt engedje meg, hogy a bankok kiszolgálása ügyében a szocialistáktól hadd ne fogadjunk már el kioktatást. Önök voltak a bankárkormány, önök feküdtek le a bankoknak, önök voltak 2002 és 2010 között az a kormány, akik felelősek a devizahitelezés ilyen mértékű kialakulásáért, és önök voltak az a kormány, amely nem tett semmit a devizahitelezés elterjedésének megakadályozásáért, sőt az önök offshore-lovag jegybankelnöke még bátorította is a devizahitelezést. Úgyhogy ebben önöktől semmilyen módon nem fogadunk el kioktatást. Z. Kárpát Dánielnek mondanám, hogy kilakoltatási moratórium van. Ne hozzánk, hanem a hatóságokhoz forduljon, ha van ezzel ellentétes jogellenes kilakoltatás. [[Z. Kárpát Dániel: Nem csak hozzátok fordulok!]] Olyan esetben egyébként a törvény is előírja ezt, hogyha például önkényes lakásfoglalókról van szó. Úgyhogy tájékozódjon, nehogy véletlenül jogsértőket védjen. De ha más esetről van szó, ha más esetben is tényleges kilakoltatás lenne, akkor a hatóságokhoz forduljon, ne pedig itt a parlamentben mondja el a lózungokat, hanem ténylegesen a hatóságokkal beszélje ezt meg [[Z. Kárpát Dániel: Ne akard azt megmondani, hogy miről beszéljek!]] , mert kilakoltatási moratórium van érvényben. Azt pedig szeretném kérdezni, hogy amiket ön elmondott itt a nagyívű beszédében, azt az új szövetségeseivel mennyire egyeztette, hogy ők a devizahitelezéssel kapcsolatban miket csináltak. [[Z. Kárpát Dániel: Veled akartam egyeztetni, de nem vagy rá alkalmas!]] Én minden alkalommal gombot nyomok. Ön szépen elmondja nekem, hogy nyomjak gombot, én minden esetben gombot nyomok. Nyilvánvalóan ez a Jobbikban az új divat, nem tehetek róla, Gyurcsány Ferenc majd biztosan szépen megfizeti. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselőtársaim, úgy gondolom, elvárhatom képviselő úrtól is, hogy most válaszoljon, amikor megadom a szót, s amennyiben kíván, akkor válaszoljon az elhangzottakra. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Először is köszönöm mindenki támogató megjegyzését. Nem volt mindig úgy, hogy tisztességes ellenzéki képviselők egyetértettek volna egy probléma megoldásának a fontosságában. A mikéntekben nyilván vitatkozhatunk nagyon sokáig, de valóban elsősorban erkölcsi, nem jogalkotási kérdésről van szó. Nacsa képviselőtársam, én nagyon jól tudom, hogy az önök padsoraiban rengetegen ülnek olyanok, akik egyetértenek ezzel a javaslattal. A folyosón elmondják ezt nekem, amikor nem mikrofonba és nem kamerák előtt beszélünk. Nem szégyellik azt, hogy ők is különösen sajnálják ezeket a brutális, durva emberi sorsokat. Én önre sem haragszom a minősítések miatt, mert ezen emberek érdekében én mindig a közös utakat fogom keresni, és bármi a véleményem az ön által elmondottakról, nem fogok ebbe az irányba elindulni, mert itt nem vonalkódokról van szó, képviselőtársam, hanem valódi emberi életekről. Önök moratóriumot hirdettek, minket pedig csak a héten két jogszerűtlen kilakoltatásra riadóztattak, nem önkényes lakásfoglalókhoz, képviselőtársam. Fordul mindenki a hatóságokhoz is, a károsultak is fordulnak. Én önt személyesen is arra kapacitálom, hogy kísérjen el bennünket szemrevételezni egy ilyen eseményt, és úgy gondolom, hogy azután át fog alakulni az ön világlátása, világképe. Segítsen nekünk ebben, mert károsultakat, családokat szeretnénk védeni. Nagyon sokat vitatkozhatnánk arról, hogy volte Magyarországon olyan kormány, amely akkora önfeladó paktumot írt volna alá, mint az EBRD-paktum. Nem volt egyébként. Tehát önök voltak a leginkább önfeladóbbak ebben. Nem írt alá egyetlen korábbi kormány sem hasonlót, csak önök. Ezzel majd önök elszámolnak, ez nem az én dolgom. Az én dolgom az, hogy ezeket az embereket tűzön-vízen át képviseljem azzal az iparszerűen felépült rendszerrel szemben, amely az ő kifosztásukra szerződött. Mi ott leszünk, s nemcsak ellenzéki pártok képviselőivel, de aktivisták ezreivel, ha kell, és az összes hasonló vadhajtást meg fogjuk állítani. Ehhez kérünk ugyanakkor segítséget minden józan, minden belátó képviselőtárstól, akár a frakciófegyelem ellenére is. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „Az éghajlatváltozási veszélyhelyzetből fakadó, halasztást nem tűrő feladatokról” című, H/7380. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Fenntartható fejlődés bizottsága utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek ötperces időkeretben, aki nem más, mint Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Immár ez a harmadik alkalom a mai délután, a mai estén, hogy az éghajlatváltozás kérdéseivel foglalkozunk. Ezúttal egy olyan előterjesztést vezetek elő, amit nagy örömömre szolgálóan valamennyi ellenzéki párt jegyez, tehát minden ellenzéki párt adott egy frakciótagot ehhez az előterjesztéshez, és még több ellenzéki képviselő is. Egy olyan kérdésről beszélünk, az éghajlatváltozással kapcsolatos azonnali intézkedések szükségességéről, amely, úgy gondolom, soha nem lehetne pártpolitikai kérdés. Mégis fontosnak tartottam elmondani, hogy abban legalább az ellenzéki oldalon konszenzus van, hogy erről a kérdésről itt az Országgyűlés szintjén beszélni kell. Semmiképpen nem szeretnék ebből az ügyből pártpolitikát csinálni. Nagyon bízom benne, hogy ebben a vitában is felszólal majd kormánypárti képviselőtársam, hisz ül itt olyan kormánypárti képviselő, aki érti és érzi ezeknek a problémáknak a súlyát, és remélem, hogy majd szólásra emelkedik. Amikor az éghajlatváltozás kihívásairól beszélünk, akkor odáig kéne eljutni, hogy egy vitában kiérleljük azt, hogy mit is gondolunk ilyen kihívások alatt, milyen konkrét kihívásokkal szembesülünk, mik azok a súlyos hatások, amik valószínűleg el fognak érni minket, és amelyek csökkentéséről tudunk beszélni. Nagyon fontos, hogy nemcsak fogalmi, hanem tartalmi kérdésekről is vita van adott esetben itt, az Országgyűlés falai között is, hogy mi az, amit elérhetünk, mik a kihívások, mennyi időnk van rá, és milyen szintű cselekvésre van szükség. Teljesen egyértelműen azt gondolom, hogy az megint csak nem lehet ideológiai megközelítés függvénye, hogy azt a fajta szemléletet, azt a fajta gazdaságpolitikát, azt a profithajhászást, ami elvezetett ide, nem folytathatjuk. Tehát óriási szemléletváltásra, óriási gazdaságpolitikai és társadalompolitikai fordulatra van szükség, hogy egyáltalán eredményeket tudjunk elérni. Ez a javaslat alapvetően elveket fogalmaz meg, célokat fogalmaz meg, a kihívásokra próbálja felhívni a figyelmet, a kihívások súlyosságára, illetve konkrét intézkedéseket is előterjeszt. Ezen konkrét intézkedéseket most öt percben nyilván esélytelen ismertetni, de a legfontosabbakat azért megemlíteném. Ezek nemzetközi kötelezettségvállalásokra is vonatkoznak, különböző klímavédelmi célok, vállalások, és saját magunk, Magyarország kötelezettségvállalásával kapcsolatban fogalmaz meg utasításokat, útmutatásokat mindazoknak, akik Magyarországot a nemzetközi politikában képviselik. Azt hiszem, abban nincs vita, ha a klímaváltozás, az éghajlatváltozás hatásai ellen akarunk fellépni, akkor az nem is nemzeti szinten, sőt nem is európai uniós szinten képzelhető el, hanem egyfajta globális szemléletváltás, globális összefogás és közös cselekvés által lehet eredményeket elérni. A mi javaslatunk is foglalkozik a klímavészhelyzet kihirdetésével. Rendkívül fontos ugyanakkor az, hogy valódi intézkedésekkel töltsük meg. Ennek megfelelően egy klímavédelmi törvény meghozatalát, vagy ennek a vitáját szeretnénk javasolni. Nagyon fontos, hogy beszéljünk konkrétumokról is. Mindig megáll ez a vita az elvek szintjén, de én szeretnék két konkrét esetet, két konkrét példát mondani, amivel talán kicsit közelebb kerülök ahhoz, hogy fideszes és KDNP-s képviselőtársaim is holnap ezt a javaslatot támogassák. Július elején több települést is érintő borzalmas, extraviharok söpörtek végig az országon. Nemcsak ekkor, de ekkor kifejezetten tanúi lehettünk ennek. Egy Somogy megyei települést, Lakócsát is ért egy ilyen egészen döbbenetes vihar, amikor egy szupercella pusztított. Néhány nappal később én is elmentem erre a településre, és ezt a pusztítást nem is hittem volna el, ha csak a híradásokra hagyatkozok, ezt személyesen látni kellett. Ott a településen az idős emberek is megfogalmazták, hogy ők ilyet még nem láttak. S ennek a kistelepülésnek, ennek az amúgy szegény sorsú kistelepülésnek a vezetői olyan helyzetbe kerültek, hogy nem tudták, mihez fogjanak, mihez nyúljanak, milyen forrásból tudnak azonnali segítséget kérni azok számára, akik elvesztették a lakhatásukat. Egészen döbbenetes volt látni azt, hogy még a biztosítótársaságok sem reagáltak megfelelő gyorsasággal erre a helyzetre. Tehát rendkívül fontos, hogy kialakítsunk egy olyan jogszabályi környezetet, hogy ezeket a településeket felkészítsük az ilyen, sajnos egyre gyakrabban előforduló extrém időjárási helyzetekre, és adjunk egy lehetőséget, hogy tudjanak mihez nyúlni, milyen forráshoz, milyen szakmai segítséghez. Ez ilyen szempontból is rendkívül fontos. S egy másik kérdés: a kormány ma is beszélt a migráció kérdéséről. Talán ezzel sikerül megvilágítani, hogy fontos erről az ügyről beszélni. Azt mi magunk is valljuk, hogy a globális migrációs krízis elleni hatékony fellépés sorskérdés mindannyiunk számára, sorskérdés Európa és sorskérdés minden magyar ember számára. De a legfontosabb az, ha ezzel a helyzettel valóban szembesülni akarunk és cselekedni akarunk, hogy őszintén beszéljünk a migrációt kiváltó okokról, és valódi cselekvést indítsunk el ezen okok kezelése érdekében. Nyilvánvaló, és szerintem ezzel még önök sem vitatkoznak, hogy az éghajlatváltozás az egyik legfontosabb kiváltó ok. Ebben a tekintetben azt gondolom, hogy nemzeti szinten, valamint alapvetően a magyar kormány ilyenfajta jogosítványait felhasználva nemzetközi szinten kell fellépni azon intézkedések sorozatával, ami ebből a szempontból is segítséget nyújthat. Köszönöm szépen. [[19.40]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Nunkovics Tibor képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoportból, aki írásban jelezte felszólalási szándékát. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyanazt tudom elmondani, mint a Párbeszéd javaslatánál, hiszen hasonló érvek alapján született meg ez a javaslat is, amelynek én is a benyújtói között vagyok. Arra szeretném kérni kormánypárti képviselőtársaimat, hogy a szavazás alkalmával majd engedjék át ezt a javaslatot, és ez is legyen egy olyan javaslat, amiről el tudnánk végre kezdeni vitázni. Hiszen jól látható az, hogy amit a kormánypártok kitűztek célul, és ezt az előző felszólalásomban is elmondtam, már idejétmúlt, ezeken igencsak frissíteni kellene.Látható az éghajlatváltozás tendenciáiból, és számos szakember, a tudományos világban dolgozó ember is elismerte azt, hogy ezek a korábbi stratégiai vállalások igencsak frissítésre szorulnának. Azt gondolom, nincsenek benne olyan célok, olyan megfogalmazások, amelyek elérhetetlenek lennének Magyarország számára. Továbbra is nagyon fontosnak tartom azt, hogy felhívjuk az egyének, a társadalom figyelmét arra, hogy ők mit tudnak tenni a környezetükben azért, hogy a klímaváltozás ellen fel tudjanak lépni. Nagyon fontos az, hogy a politika, a nagypolitika mit tud tenni ezen célok kitűzésében és elérése érdekében. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Idén júniusban egy 100 megawatt teljesítményű naperőmű alapkőletételénél Palkovics László innovációs és technológiai miniszter még arról beszélt, hogy a klímaváltozás elleni hatékony fellépés csak globális összefogással lehet eredményes, és kitért arra is, hogy Magyarország azon államok közé kíván tartozni, amelyeknek lehetőségük lesz 2050-ig az energia karbonsemleges előállítására.Csupán négy nappal később, június 21-én Orbán Viktor miniszterelnök az Európa Tanácsban megvétózta az Európai Unió 2050-es karbonsemlegességét megcélzó klímatervet; azt a klímatervet, amelynek közel egyéves előkészítésében szakpolitikai és szakmai szinten Magyarország igen tevékenyen vett részt. Köszönet érte. Azt tehát tényleg nem mondhatjuk, hogy Brüsszel a hátunk mögött döntött, és olyan intézkedést kíván ránk erőltetni, amit nem egyeztetett. Persze már megszokhattuk, hogy egyik pillanatban a kormánypropaganda a csodás jövőt hangoztatja, mármint azt, hogy Magyarország Kormánya számára fontos a környezet védelme és a klímaváltozás elleni küzdelem, a másik pillanatban pedig a Fidesz köreiben arról beszélnek, hogy a klímaváltozás és a környezetvédelem csak a liberális baloldal sorosista kitalációja. Teljességgel érthetetlen a kormányfő, a kormány és a Fidesz hozzáállása a klímaváltozás témájához egyszer így, egyszer úgy. Le kéne tenni végre a voksot a tények mellett. A klímaváltozás, annak hatásai, a szélsőséges hőmérsékleti adatok tények. A klímaváltozás várható következményei és hatásai talán az egyetlen terület, ahol valóban teljesnek kellene lennie az egyetértésnek. Köszönet Keresztes Lóránt frakcióvezetőnek, aki erről is beszélt, hogy ennek pártok feletti ügynek kellene lennie. Tényleg nem látja a jelenlegi kormányzat, hogy mi zajlik a világban? A klímaváltozás nem egy baloldali vagy sorosista kitaláció. A klímaváltozás és annak negatív hatásai politikai hovatartozás nélkül sújtják az embereket, mindenkit. És ez akkor is így van, ha a kormány megpróbálja letagadni a tényeket. Magyarország Kormányának azonnal meg kell tennie azokat a rendszerszintű átalakításokat, amelyek lassíthatják a klímaváltozást, amit kerítéssel nem tudnak megállítani. A Magyar Szocialista Párt támogatja. Köszönöm szépen az extra másodperceket.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Előterjesztő! Látszólag a fenntarthatóság kérdésében nincs probléma ebben az országban. Van a Háznak Fenntartható fejlődés bizottsága, van a nemzeti fenntartható fejlődés keretstratégia, van Nemzeti Fenntartható Fejlődés Tanácsa, Nemzeti Erőforrások Hatósága. Lényegében papíron minden rendben van. Akkor mivel van a probléma? Azt gondolom, egyrészt probléma van azzal, hogy a költségvetésben nem találjuk azokat a forrásokat, amelyek ezeket az itt szereplő, egyébként nemes célokat és nemzetközileg is sztenderd célokat tartalmazzák, másrészt nem találunk cselekvést, se kormányzatit, se ágazatit. A harmadik, ami a legfontosabb: a politikai akarattal van szerintem a legnagyobb probléma. A Demokratikus Koalíció oldaláról mi ezt az előterjesztést támogatjuk, mint minden olyat, ami a környezetvédelemmel kapcsolatos. De szeretném itt megemlíteni azt, talán annyi időm még van, hogy azért az, amikor a tudományos kutatást is olyan támadás éri, mint az Akadémiát vagy az előbb elhangzott CEU-t, akkor nagyon-nagyon a környezet-, a természetvédelem, az épített környezet ökológiai szemléletben való megtekintése a politika részéről, azt gondolom, el sem várható. A magunk részéről, a Demokratikus Koalíció részéről támogatjuk, és reméljük, hogy meg tudjuk vitatni ezt a kérdést itt, a parlament plénuma előtt. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Már nagyon sokat beszéltünk ma este is a klímavészhelyzetről, a klímaválságról, az ökológiai válságról, úgyhogy én most már csak néhány konkrétumra, néhány közkeletű tévedésre vagy néhány elszántan szajkózott hazugságra hívnám fel a figyelmet, és itt elsősorban kedves Fidesz-KDNP-s képviselőtársainkra gondolok.Az egyik, hogy mennyire hatásos a kormány cselekvése, az a híres cselekvés, ami nem a lózungok pufogtatásában merül ki. Nézzük a konkrét számokat! A ksh.hu oldalán az üvegházhatású gázok kibocsátása, szén-dioxid összesen 2013-ban 43 780, 2017-ben, ez az utolsó adat, 49 646 ezer tonna. És akkor önök azzal jönnek, hogy Magyarország egy klímabajnok. Ha ezeket a trendeket folytatjuk, akkor nem kell magyaráznom szerintem, hogy hová jutunk. De ugyanilyen tévhit vagy hamis mítosz, hogy mondjuk, az atomerőmű egy fenntartható dolog lenne, valami olyasmi, ami a klímaváltozás elleni küzdelemben segíthet minket. Az a helyzet, hogy az atomerőmű, figyelembe véve a teljes élettartamát, a megépítését, a lebontását és minden ezzel járó kibocsátást, majdnem olyan rossz, mintha gázzal, azaz fosszilis üzemanyaggal működtetnénk az erőműveket. Tehát kérem, legalább ezt az érvet is vegyék ki az érvkészletükből. Az a helyzet, hogy minél jobban belemegyünk a konkrétumokba, a részletekbe, az önök érvelése annál hiányosabb lesz, és a végén ott állnak csupasz hátsóval, érvek nélkül, és már csak azt tudják pufogtatni, amit a habonyi propagandagépezetük előír önöknek. Érdemi mondanivalójuk pedig nem marad, úgyhogy lassan akkor talán el kéne gondolkozni azon, hogy talán mégsem önök képviselik a jó álláspontot. Még nem késő csatlakozni ehhez a javaslathoz, amit köszönök az LMP-nek, és támogatni fogjuk a magunk részéről természetesen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem Keresztes László Lóránt képviselő urat, kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a lehetőséget, tisztelt elnök úr, és köszönöm szépen képviselőtársaimnak, hogy pozitívan álltak ehhez a kérdéshez, és támogató hozzászólásokat tettek. Egyébként az, hogy egy ellenzéki konszenzus van e kérdés kapcsán, szeretném ismét aláhúzni, nem egy pártpolitikai kérdés. Azért kiegészíteném azzal, hogy ez még erőteljesebb konszenzus, hiszen az Európai Parlamentben a Fidesz EP-képviselői is megszavazták a klímavészhelyzet kihirdetését és a környezeti vészhelyzet kihirdetését. Azt gondolom, hogy legalább európai képviselőiktől e tekintetben tanulhatnának, és holnap legalább a javaslat tárgysorozatba vételére igennel szavazhatnának.Ugyanakkor nem szeretnék elmenni a mai vitában elhangzott néhány érvelés mellett, és én is szeretnék visszautalni Koncz képviselő úrnak a gondolataira az atomenergiával kapcsolatban; részben már utalt rá Tordai képviselőtársam is. Talán tudja, képviselőtársam, én pécsi vagyok, és nem olyan régen a Roszatom arról beszélt Pécsen, hogy az atomenergiának köze van a fenntarthatósághoz. [[19.50]] Ez szimbolikus, hogy pont Pécsen beszéltek erről, hiszen tudjuk, hogy korábban Pécs mellett volt uránbányászati tevékenység, és aki ismeri ezt a térséget, pontosan tudja, hogy milyen brutális környezetpusztítással járt az uránbányászat, olyan jellegű környezetpusztítással, amit soha nem lehet helyrehozni. Eddig 30 milliárd forint közpénzt költöttek el az illetékesek a rekultivációra, de ez egy olyan feladat, amely soha nem fog véget érni, tehát felbecsülhetetlen, hogy milyen gazdasági, környezeti és ilyen módon társadalmi károkat okozott az uránbányászat. A másik, és erre szintén utalt Tordai képviselőtársam, hogy sehol a világon nem megoldott a nukleáris hulladékok végleges elhelyezése, sem a technológia, sem a megfelelő helyszínválasztás, sem a finanszírozás kérdése nem megoldott. Arról beszélni tehát egy ilyen kontextusban, az éghajlatváltozással összefüggésben, hogy az atomenergia majd megoldást kínálhat, ez szemenszedett hazugság. Azt hiszem, előremutató volt, hogy ma néhány előterjesztés kapcsán erről a kérdésről vitát folytathattunk, de a legfontosabb az lenne, hogy valóban érdemi viták induljanak el az Országgyűlésben. Egyetértek Hajdu képviselőtársammal, hogy a legfontosabb, hogy itt a politikai szándék és a cselekvés hiányzik a kormánypárt részéről. De én azzal is megelégednék, ha legalább odáig eljutnánk, hogy közös nevezőt lehetne kialakítani, hogy mit gondolunk ezekről a problémákról, és utána a cselekvésre talán majd sor is kerül. Köszönöm szépen a támogatásokat.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2018. évi egységes költségvetésének végrehajtásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Költségvetési bizottság által benyújtott T/6265. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Szabó Zsolt képviselő urat, az előterjesztők képviseletében a vita e szakaszában vagy esetleg a vita későbbi szakaszában kíván szólni. [[Szabó Zsolt: Később!]] Igen, a képviselő úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván álláspontot ismertetni a vita során. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy kíváne valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem a képviselő urat, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Szabó Zsolt: Ez a vége?]] Ez a vége, képviselő úr. Tehát most esetleg álláspontot kíváne ismertetni? [[Szabó Zsolt: Igen.]] Igen, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő bizottsági jelentés vitája ezennel lezajlott. Tekintettel arra, hogy sem módosító, sem pedig egyéb észrevétel nem került meghatározásra a bizottsági jelentéssel kapcsolatban, ezért kérem a tisztelt Házat, hogy a szavazás során támogassák a bizottsági jelentést. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Természetesen bejelentem, hogy a vitát lezárom. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2020. évi egységes költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Költségvetési bizottság által benyújtott T/7839. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Szabó Zsolt képviselő urat, az előterjesztők képviseletében a vita e szakaszában kíváne szólni. [[Szabó Zsolt: Nem.]] A képviselő úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván álláspontot ismertetni a vita során. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kérdezem, kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Szabó Zsolt képviselő urat, kíváne szólni. [[Szabó Zsolt: Igen.]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mint ahogy az előző előterjesztésnél, az a kérésem, hogy a Költségvetési bizottság által készített jelentést a Ház szavazásával támogassa és fogadja el. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy Németh Szilárd államtitkár úr… [[Németh Szilárd István az ülésterembe lép.]] Az államtitkár úr megérkezett. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8029. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló T/8029. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen, 6 nem és 3 tartózkodó szavazattal elfogadta. A Törvényalkotási bizottság ülésén különös vita e javaslat kapcsán nem bontakozott ki, hiszen vélhetően mindenki számára egyértelmű, hogy nagyon sok olyan rendelkezést tartalmaz, amelyek nyomán pozitív változásokra számíthatunk a honvédelem és a honvédelmi fejlesztések területén. A javaslat hozzájárul ahhoz, hogy Magyarország jól felkészült, ütőképes gárdával, hadsereggel rendelkezzen, amely a térségben is komoly tényezővé válhat.Tisztelt Képviselőtársaim! Minderre tekintettel, a bizottsági vita elmaradására is tekintettel arra kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslat elfogadását támogatni szíveskedjen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Németh Szilárd István államtitkár urat, miniszterhelyettest, hogy a vita e szakaszában kíván szólni vagy a vita későbbi szakaszában. [[Németh Szilárd István: Köszönöm szépen, nem.]] Államtitkár úr, miniszterhelyettes úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Csak azért gondoltam, hogy hozzászólok a bizottsági vita utáni plenáris ülésen megnyíló lehetőség során, mert ennek a törvénynek nagyon sok olyan eleme van, igen, amely megfelelően alátámasztja azt, hogy például a kibervédelemmel kapcsolatban Magyarországnak feladatai vannak. De ebben a jogszabálycsomagban nagyon sok olyan rendelkezés van, amelyben tulajdonképpen a kormány Magyarországot egy honvédelmi tereppé kívánja nyilvánítani, méghozzá úgy, hogy szerencsére békeidőben vagyunk, és nagy valószínűséggel nincs Magyarország határain kívül sem olyan veszélyhelyzet vagy olyan vészhelyzet, amely azt indokolná, hogy a honvédelemnek olyanfajta módon kellene az országban a feladatait széleskörűen ellátni, mint ami jelenleg szerepel a törvényjavaslatban. Ugyanis munkahelyekre honvédelmi referenst kíván telepíteni, vállalatokhoz honvédelmi szakértői csoportot akar telepíteni. Gyakorlatilag egy gazdasági mozgósítást szeretne megteremteni úgy, hogy erre Magyarországon egyáltalán nincs szükség a mai viszonyaink között. A bevándorlás miatti potenciális nehézségek ezt nem indokolják. Úgy gondoljuk, hogy olyan terepre tévedt a honvédelmi kormányzat és a kormány, amely teljes mértékben teljes mértékben! indokolatlan a mai viszonyaink között, nagyon veszélyes út. Elmondtam a plenáris ülésen történt felszólalásomban, hogy nagyon rossz érzéseim vannak ezzel a törvénnyel kapcsolatban. [[20.00]] Azt remélem, hogy a rossz érzéseim soha nem fognak beválni mert vélhetően a kormánypárti képviselők megszavazzák ezt a törvényjavaslat-csomagot , de úgy gondolom, hogy Magyarországon a magyar embereknek nem arra van szüksége, hogy minden lépésnél katonát lássanak, és gyakorlatilag egy haditereppé váljon az élet minden egyes szegmense, hanem arra van szükségük, hogy tudják azt, hogy ha nem is látják a honvédelem tevékenységének mindennapjait, de egy krízis esetén ott áll a magyar emberek mögött, a magyar emberek védelmében a magyar hadsereg. Ez a törvényjavaslat nem ehhez segít hozzá. Nagy valószínűséggel ez a kormányon belüli alkufolyamatnak egy része vagy egy fejezete. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Azt pedig különösen nem tudom elfogadni, ami egy másik törvényjavaslat, ugye, az a 8031-es, azzal ezt össze kell kötni, hogy nagy valószínűséggel az alkunak az volt az egyik lába, hogy a katasztrófavédelmet megkapja a honvédelem, plusz gyakorlatilag haditereppé tudja alakítani az országot, a másik oldalon viszont nagyon helytelenül lemond a honvédelmi vagyon kezeléséről, lemond a tulajdonosijog-gyakorlásról, ami még inkább veszélyezteti azt, hogy az a cél, amiért a Magyar Honvédség, a magyar honvédelem fennáll, azt valóban célszerűen tudja alkalmazni, és ne hatalmi játékok terepe legyen a honvédelem. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Jó estét kívánok! Folytatjuk a munkánkat, mégpedig azzal folytatjuk, hogy bejelentem, hogy kétperces felszólalásra nem kért lehetőséget senki. Ez azért is dicséretes, mert nem is lehet. [[Derültség.]] egkérdezem, hogy a fennmaradt időkeret terhére kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, hogy kíváne reflektálni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A kormány az álláspontját, amit az általános vitában kifejtett, fenntartja, és az összegző módosító javaslatot pedig támogatja. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításával és a nemdohányzók védelmével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Lázár János, Nyitrai Zsolt, Hadházy Sándor és B. Nagy László képviselő urak, Fidesz, által benyújtott T/6576. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, maximum 15 perces időkeretben. Nagy Csaba képviselő urat, a bizottság előadóját illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-án tartott ülésén megtárgyalta a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításával és a nemdohányzók védelmével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/6576. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt évek tapasztalatai alapvetően igazolták annak az elképzelésnek a helyességét, miszerint újabb és szigorúbb eszközökkel kell fellépni a nemdohányzók védelme és a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorítása érdekében, melynek tekintetében az önök előtt fekvő T/6576. számú, a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításával és a nemdohányzók védelmével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat számos előremutató rendelkezést tartalmaz. A törvénytervezet szigorító rendelkezései közül az egyik leglényegesebb, hogy az új dohánytermék-kategóriák kiegészítő termékei, valamint az e-cigaretták megfelelő ellenőrzések mellett minden formában csak és kizárólag a dohányboltokban kerülhetnek értékesítésre. Egyértelműen szigorodnak továbbá a bírságolásra vonatkozó rendelkezések, a korábbinál több esetben lesz kötelező jogsértés esetén bírság alkalmazása. Tisztelt Ház! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat célja a dohányáruk feketekereskedelmének visszaszorítása és a fiatalkorúak védelme, mely egyértelműen támogatandónak minősül, ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy ezt a javaslatot szavazzák meg. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, az előterjesztők közül ki kíván szólni. [[Jelzésre:]] B. Nagy képviselő úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő, a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításával és a nemdohányzók védelmével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvénycsomag általános vitáját még a nyári szünet előtt a parlament lefolytatta. Azóta a törvényjavaslat megjárta az Európai Bizottságot, majd lezárult a részletes vita szakasza és a Törvényalkotási bizottság eljárása is. Az Európai Bizottság előtt zajló úgynevezett notifikációs eljárásban egyetlen uniós tagállam sem emelt észrevételt, és a Bizottság is mindössze néhány technikai javaslattal élt, amelyeket az előterjesztők természetesen megfontoltak. A Gazdasági bizottság és a Törvényalkotási bizottság is több, szintén inkább pontosító jellegű javaslatot fogalmazott meg a benyújtott változathoz képest, amelyekkel az előterjesztő is egyetértett, így kerülhetett önök elé a tervezet az egységes javaslat formájában. A törvénycsomag érdemét tekintve nem változott a benyújtáshoz képesti idő elteltével. Az eredetileg kitűzött szabályozási irányok egyike az volt, hogy vizsgáljuk felül a közkeletű néven trafiktörvénynek nevezett jogszabályt annak érdekében, hogy a hatálybalépése óta eltelt több mint hat év gyakorlati tapasztalatai alapján felmerült változtatási igényeket kezeljük. Ennek során az előterjesztők valóban széles körű egyeztetést folytattak, nemcsak a kormánnyal, kormánypárti képviselőkkel, hanem a kiskereskedőkkel, és az egész dohányszakma álláspontját is próbálták figyelembe venni. Itt szeretném megköszönni azon két ellenzéki képviselőtársam módosító javaslatát is, akik vették a fáradságot, és nemcsak kritizálták az előterjesztést, de érdemi javaslatot fogalmaztak meg. Minden ellenkező híresztelés ellenére ezeket is megfontoltuk, és például a trafikok beláthatóságát, tehát azt, hogy be lehessen látni az utcáról a trafikokba, az erre vonatkozó szabályozás módosítását elfogadjuk azzal, hogy majd 2021 decemberében lesz időszerű átvezetni a törvényen. Ez a dátum azért 2021 decembere, mert akkor minden dohánytermék uniós szabályzat alapján a magyar szabályzatban is egységes csomagolásúvá válik, aminek következtében a különböző dohánytermékek reklámértéke megszűnik, vagyis elvész. Visszatérve a szabályozás fő kérdéseire, miközben természetesen szükség volt a törvényjavaslat átfogó, gyakorlati szempontú áttekintésére, az előterjesztők számos ponton szigorítani is kívánják a hatályos jogszabályt. A mai vita keretében természetesen mindenre nem lehet kitérni, de azért néhány fontos témát szeretnék kiemelni, ami a dohányzás visszaszorításával kapcsolatban és a dohánycégek piaci erejének korlátozása vagy éppen az adóbevételek növelése szempontjából jelentőséggel bír. Az egyik ilyen a reklámozási lehetőségek visszaszorítása. Bár már most is csak a dohányboltokon belül lehet dohányterméket reklámozni, nagyon korlátozott mértékben, ennek ellenére egyes cégek a dohányzáshoz kapcsolódó különböző termékeiken keresztül közvetett reklámozással érték el, hogy az e név alatt futó dohánymárkákat tudják népszerűsíteni. A trafiktörvény sokkal szigorúbban szabályoz a jövőben ilyen kérdésekben, és minden, a dohányzáshoz kapcsolódó termékre kiterjeszti a reklámtilalmat, a kiskapuk bezárása érdekében. Másrészt tovább csökkentjük a trafikok és ezzel együtt a dohánytermékek hozzáférhetőségének számát is. Bátran megtehetjük ezt, hiszen ez a törvénymódosítás nem hirtelen, hanem folyamatában kerül bevezetésre, miközben a feketepiac szerencsére stagnál Magyarországon, ezért én úgy gondolom, hogy itt az ideje ezeknek a szigorításoknak a bevezetésére. Harmadrészt szigorítjuk a trafikosokra vonatkozó szabályokat. Ezek a szabályok egyértelművé teszik, hogy melyek azok az elkövetett szabálytalanságok, esetleg bűncselekmények, amelyek nagyon súlyosak vagy ismétlődően megtörténnek. A jövőben a szabályozás lehetővé teszi, mely esetek azok, amikor a trafikosok azonnal elveszítik a koncessziós jogaikat, és mely esetek azok, amelyeket a hatóság mérlegelhet, hogy milyen büntetést alkalmaz. [[20.10]] Az egyik legizgalmasabb kérdés mégis talán az, hogy mit kezdjünk az új típusú dohánytermékekkel vagy a dohányzást helyettesítő nikotinos termékekkel, melyek az utóbbi években piacra kerültek. A trafiktörvény mostani módosítása óvatosan kezeli ezt a kérdést. Egyrészt ezek a termékek és összes kiegészítőik a jövőben csak trafikban lesznek elérhetőek Magyarországon. Az óvatosság mindenképpen indokolt, és a szigorítás is mindenképpen indokolt, hiszen nap mint nap halljuk az utóbbi időben és olvashatjuk a sajtóban, hogy az Amerikai Egyesült Államokban és Nagy-Britanniában az e-cigaretta használatával összefüggésben különböző rosszullétek, betegségek és halálesetek is előfordultak. Ugyanakkor a jogszabály-módosítással nem zárjuk ki azt a lehetőséget, hogy ha tudományos megalapozottsággal a gyártóknak sikerül bebizonyítani, hogy például az új típusú dohánytermékek valóban kevésbé károsak, akkor azt kizárólag a dohánybolton belül, kizárólag felnőtt fogyasztókkal meg lehessen ismertetni. Az összegző módosító javaslat megteremtette annak a lehetőségét is és ez is egy érdemi szigorítás , hogy a jövőben valóban minden dohánytermék, dohányzást helyettesítő nikotinos termék jövedéki adó alá essen. Bezárjuk tehát a kiskapukat minden olyan, ma még akár jelentéktelennek tűnő termék előtt, mint például a nikotintartalmú párnácskák vagy a rágódohány, amelyek sajnos a fiatal generáció körében és Nyugat-Európában is egyébként egyre népszerűbbek. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Meglátásom szerint a nyáron elkezdett jogalkotási folyamatban valóban mindenkinek lehetősége volt és kellő ideje is rendelkezésre állt arra, hogy érdemi javaslatot fogalmazzon meg és tegyen. Úgy gondolom, hogy ennek alapján a legtöbb szempontot figyelembe vevő törvényjavaslat fekszik az önök asztalán, és nagy szeretettel javaslom önöknek, hogy a kormány azon 2010 óta töretlenül folytatott törekvése, amely a dohányzás visszaszorítására irányul és a fiatalkorúak megvédését tartja szem előtt, ezt a módosítást, a trafiktörvény-kiegészítést legyenek kedvesek mindannyian támogatni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak, és köszönöm szépen, hogy támogatni fogják a javaslatot. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom önöket, tisztelt Országgyűlés, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Most a képviselői felszólalások következnek. Az időkeret megoszlása: Fidesz 27 perc, KDNP 13 perc, Jobbik 10 perc, MSZP 9, DK 6 perc, LMP 6, Párbeszéd 6, függetlenek 3 perc. Normál szót kérő felszólalók következnek. Szi-lágyi György képviselő úr elsőként, a Jobbik képviselője, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az előterjesztővel egy-két dologban egyetértünk, például abban, hogy 2010 óta valóban foglalkoznak a trafikokkal. 2010 óta egy tűpontos gazdasági machinációnak vagyunk a tanúi ebben az országban, amelynek semmi más nem volt a célja, mint hogy szétrabolják, lerabolják ezt az országot, a saját oligarcháikat, barátaikat hozzák helyzetbe. Ennek a legelső állomása volt talán mindenki emlékszik rá az úgynevezett trafikmutyi, amikor önök egy gazdasági szegmenst teljes mértékben bekebeleztek és odaadtak a saját barátaiknak. Azért kell ezt most elmondani, hiszen az általános vita már régen volt júliusban, amikor önök benyújtották ezt a törvényjavaslatot , és azóta nem jöttek rá arra, hogy már a címmel is baj van, hiszen arról szól, hogy a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításával és a nemdohányzók védelmével összefüggő egyes törvények módosítása. Ebben a törvényjavaslatban jelen pillanatban minden van, csak éppen a címben szereplő dolgok nincsenek. Ezek hangzatos szavak, semmi másról nem szól az önök törvénymódosító javaslata jelen pillanatban sem, mint hogy egy újabb szegmenst adjanak oda a haveroknak, a barátoknak, a rokonoknak, ez pedig az e-cigaretta és az e-cigarettához kapcsolódó különböző termékek kizárólagos árusítási joga. Erről szól jelen pillanatban ez a törvényjavaslat, semmi másról. A trafikmutyi folytatásáról szól, annak az átalakításáról, hogy a haveroknak minél jobb legyen, és minél nagyobb pénzeket tudjanak ebből szakítani. Ha egészségvédelemről és hasonlókról szólna, akkor, ahogy az előterjesztő is említette, elfogadták volna a Jobbik azon javaslatát, ami valóban az egészségvédelemről szólt, méghozzá a trafikokban dolgozók egészség- és életvédelméről, hiszen az elmúlt időszakban azt tapasztalhattuk, hogy a trafikok előszeretettel válnak különböző rablások célpontjává, pontosan azért, mert az utcáról nem lehet belátni az üzlethelyiségbe, és így különböző bűnözők könnyű pénzszerzési lehetőséget látnak a trafikok kirablásában. Ez sajnos egyébként veszélyezteti az ott dolgozókat, tehát még egyszer mondom, a munkavállalókat veszélyezteti. Emlékezzenek csak a kaposvári esetre, amikor egy 21 éves eladólányt mellkason és csípőn szúrt a rabló, egy hajszálon múlt az élete; emlékezzenek a pécsi esetekre, ahol volt egy olyan bűnöző, aki egyszerre egymás után négy trafikot rabolt ki, vagy mondhatnánk a Práter utcai esetet is, ahol szintén egy rablás után az állampolgároknak kellett megfékezni és visszatartani ezt az embert. Tehát úgy gondolom, hogy ha önök valóban szerettek volna biztonságot nyújtani a trafikokban dolgozóknak, akkor elfogadták volna a módosító javaslatunkat, hiszen az egészségüket is védték volna. Gondoljanak bele, hogy 8-10 órát dolgozik egy-egy alkalmazott egy trafikban, mesterséges fénynél, hiszen nem tud bejönni a fény ezekbe az üzlethelyiségekbe, természetes fénnyel nem találkozik a munkaideje alatt. Ez egy hosszabb távú munkánál, úgy gondolom, elég egészségkárosító hatású lehet. És ön azt mondta, hogy majd 2021-ben visszatérünk erre, merthogy majd akkor, ha változni fognak az európai uniós előírások, s a többi. Képviselő úr, miért kell újra elővenni ezt a törvényt? Itt lett volna a lehetőség, hogy most változtassunk rajta. Akár a hatályba léptetéssel is lehetett volna, akár el lehetett volna fogadni ezt a módosító javaslatot, csak hát egyetlenegy nagyon nagy problémája volt ennek a módosító javaslatnak. És valóban megértem az önök részéről, hiszen az elmúlt kilencéves munkálkodásukat is figyelembe véve ezt tapasztalhattuk és ezt nem vettük figyelembe. Tehát egyetlenegy nagyon nagy problémája volt ennek a módosító javaslatnak: a Jobbik nyújtotta be. Egy ellenzéki párt nyújtotta be, önök az ellenzéki pártoktól nem fogadnak el javaslatokat, még akkor sem, ha az abszolút Magyarország és a magyar emberek érdekeit szolgálja. Akkor sem, ha ezt a törvényt jobbá tette volna, akkor sem, ha egészség- és életvédelemről szól, hiszen egy ellenzéki párt módosító javaslatát a Fidesz-KDNP nem fogadja be. Úgy gondolom, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom nem járulhat hozzá a trafikmutyi folytatásához, nem járulhat hozzá az ország szétrablásához, éppen ezért nem fogjuk támogatni ezt a törvényjavaslatukat. Önök viszont biztos meg fogják szavazni. Amint majd lehetősége lesz ennek az országnak egy más vezetéssel dolgozni, akkor természetesen ez a trafikmutyis törvényjavaslatuk is – aminek, még egyszer mondom, nagyon szép címet adtak, csak nem erről szól , ez is majd felülvizsgálatra fog kerülni, és talán sokkal jobb és sokkal normálisabb módon fogjuk szabályozni, nem úgy, hogy az önök barátai, rokonai, haverjai, Orbán Viktor barátai, rokonai, haverjai jól járjanak, hanem úgy, hogy Magyarország járjon jól. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban. Németh Szilárd István: Jaj!]]
Köszönöm szépen. Hajdu László képviselő úr, DK!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Előterjesztők! Képviselőtársak! A szigorításról szól a törvényjavaslat, a fiatalkorúak dohányzásának szigorításáról, ugyanakkor szigorítás akkor lenne, úgy gondolom, ha a kormány terjesztette volna be, és a közigazgatási egységek, ahol ilyen trafikboltok vannak, nemzeti trafikboltok, azoknak a gyakorlatát egyeztették volna a helyi közigazgatással. A következő problémát látom. A kiskereskedelemben egy olyan különlegességet jelent a nemzeti dohánybolt, ami szinte lehetetlen, hogy létezik ilyen Európában még. Ha a mellette lévő virágárus, a pékárus és az italbolt vagy bármelyik szabálytalanul kereskedik, és ha nem szabálytalanul, akkor is a helyi hatóság ellenőrizheti az ott folyó tevékenységet. Kivétel a nemzeti dohánybolt. Oda vásárolni lehet bemenni, de azt ellenőrizni nem lehet. [[20.20]] Tehát az hihetetlen, hogy a választókerületemben, csak a XV. kerületi részen van 39 ilyen nemzeti dohánybolt. Ezt egyébként a köznyelv NER-kocsmának hívja, tehát az a nevük, NER-kocsma, majd tessenek tudni róla, Budapesten így hívják, ugyanis több is van. A nyitvatartását a kiskereskedésnek a helyi közigazgatással egyeztetni kell, és egy engedélyezett nyitvatartás van, az ott élő lakosságra is tekintettel, itt viszont 0-24 órában is lehet nyitva, aki ügyesebb vagy többet akar kaszálni, és ezek gyakorlatilag már nem a dohánybolt szerepét töltik be, hanem a palackosital-árusítás szerepét, és amikor a fiatalok védelméről van szó, akkor a fiatalok a palackos italt viszik el, már nem annyira a cigarettát valószínűleg a cigarettát is szívják rendesen és méretesen , hanem ez kocsmaként működik, és a parkban ott randalíroznak a fiatalok, és egyedül palackosital-bolt a nemzeti dohánybolt, tehát tulajdonképpen kocsmaként működnek ezek a nemzeti dohányboltok. A helyi jegyző, nem hiszi el a lakosság, hogy nem tud tenni semmit érdemben, igazán a rendőrség valamit tudna tenni, ha egyáltalán merne lépni, a polgárőrök semmit nem tudnak ellenük tenni. Nem tudni, hogy ki az a hatóság, aki ezeket a boltokat ellenőrzi, főleg ahol nagyforgalmúan a városközpontokban vannak, még turistaforgalom is van, és lényegét tekintve este tíz órakor is, és némelyiknél ott ülnek körülötte, akár még a gyanús kinézetű emberek is. Tehát ez nem szigorítást jelent, szigorítást akkor jelentene, ha a helyi kereskedelemben valami normát, valami erkölcsöt vinnének be ebbe a kereskedésbe. Ez nem egy erkölcsös kereskedés, ez a többiekkel szemben, a szemben lévő italbolt, akinek szigorú szabályai vannak, azzal szemben itt egy teljesen megalázó kiskereskedés, ha ez kiskereskedés. Tehát nem szigorítást jelent, és az, hogy a helyi közigazgatásnak, vagy a kormányhivatalnak vagy a jegyzőnek, jelenleg a jegyzőnek a hatásköre még, annak nincs semmilyen köze egy ilyen kereskedéshez, az szinte hihetetlen. A másik a hozzáférhetőség kérdése, amit szeretnék megemlíteni. Először is az, hogy a koncesszióhoz hogyan jutottak hozzá, azzal Szilágyi képviselő úrhoz csatlakozom. Tehát az egy érdekes dolog volt, hogy ki kapott három-négy koncessziót, és mikor jön ő be ebbe a boltba dolgozni, és az alkalmazottai milyen módon vannak ott foglalkoztatva. Ezt senki nem ellenőrzi, hogy azok bejelentett dolgozók, azok minimálbéren vannak, hány órában dolgoznak, ezekről nem lehet tudni, noha az összes többi kiskereskedés ellenőrzéséhez van lehetőség, van jog, ehhez a kereskedelmi formához nincsen. Itt sok minden egyéb is elhangzott, amit képviselőtársam még meg is erősített, ami hűen visszaadta a törvényjavaslatot. Azt gondolom, ha ez kormányjavaslatként jött volna be és nem képviselői egyéni indítványként, önálló törvényjavaslatként vagy törvénymódosító javaslatként, akkor lehetne róla beszélni, hogy adjunk be módosító indítványt. Nincs értelme hozzá beadni, nem is adott be a Demokratikus Koalíció, ugyanakkor ezt a törvényt ebben a formában nem tudjuk támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Rig Lajos képviselő úr, Jobbik!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Itt nagyon sok mindenről szó volt, csak a lényegéről nem, hogy miről szól ez a törvény. Természetesen egyet lehet érteni azzal, hogy a fiatalkorúak és a nemdohányzók védelmében hozunk egy olyan törvényt vagy törvényjavaslatot, ami azt a célt szolgálja, hogy ezeket a fiatalokat eltántorítsuk attól a lehetőségtől is, hogy ők valamikor is cigarettához nyúljanak. Úgy mondom ezt, hogy én egy dohányos ember vagyok, de ez nem erről szól. Önök is tudják nagyon jól, 2013-ban, amikor az első pályázatok kiírásra kerültek, az olyan célból került kiírásra, hogy olyan családi vállalkozások jussanak koncesszióhoz, amik már évek vagy évtizedek óta dohányboltot vagy trafikot üzemeltetnek. Megjelentek a pályázati elbírálások, és jött a nagy úgymond pofára esés, olyan emberek nyertek koncessziót, akik dohányboltot nemhogy belülről, de lehet, hogy még kívülről se láttak. Ekkor a nagy felháborodásra Orbán Viktor, 2013. május 3-án a Magyar Nemzetben megjelent egy cikk, a Kossuth rádió egy pénteki „180 perc” adásában a következő nyilatkozatot tette: „Nem engedhető meg, hogy elveszítsék a megélhetésüket azok, akik eddig főállásban trafikot működtettek, de nem nyertek dohánypályázatot.” Ezt mondta Orbán Viktor. Ő kezességet vállalt azokra a családi vállalkozásokra, amelyek már évtizedek óta vállalkozásban és több száz embert alkalmaztak. Ő kezességet vállalt ezekért a trafikosokért, és önök most ezzel a törvényjavaslattal a koncessziót nem nyert kisvállalkozásokat teljesen eltörlik a föld színéről. Ez nem arról szól, hogy maguk megmentik itt a fiatalokat, meg a nemdohányzók védelme meg az e-cigaretta; az e-cigaretta, mondjuk, az is a dohánybiznisz része. Vegyünk egy 30 ezres várost! Amikor ez a törvény életbe lépett, akkor kétezer főnél húzták meg a határt, hogy kétezer főnként lehet dohánykoncessziót nyerni. Körzetemben van egy ekkora város, Ajka városa, az 15 koncessziót jelent. Majd rájöttek, hogy vannak azért mások is olyanok, akik nem nyertek, húzzuk ezt a határt egy kicsit tovább, legyen háromezer fő, háromezer főnként lehet egy dohánytrafikot nyitni. Na, innen már kiesett öt trafikos. Most ebben a törvénykezésben, ebben a legújabban önök négyezer főre emelik, és annak a dohányos kisvállalkozónak, aki nem nyert koncessziót, de dohányboltot üzemeltet, még esélye se lesz, hogy koncessziót nyerjen! Hol van az a garancia, amit az önök pártelnöke, Magyarország miniszterelnöke egy nemzeti lapnak és egy rádiónak nyilatkozott? Önök garantálják azt, hogy azok a családi vállalkozások, amik tényleg ebből élnek, és nem a profitot szedik le az emberekről és adják tovább, a megélhetésük biztosítva legyen úgy, ahogy azt Orbán Viktor megígérte nekik? Ők ezt várják. Azt, hogy 2021-re majd egységes megjelenése lesz a dohánytermékeknek, és akkor fogjuk behozni azt a szabályozást, amit Szilágyi képviselőtársam is benyújtott ellenzéki képviselőként, önök is biztos nagyon sokat járnak az Unió többi tagállamába, ott nem kell trafikba menni ahhoz, hogy cigarettát vegyenek, ott bemennek egy benzinkútra vagy bármely boltba, ott ugyanúgy kapnak, ugyanúgy belátnak az üzletbe, ugyanúgy érvényesül az a jog, és ott nincsenek ilyenek, hogy megtámadnak trafikost. Magyarországon sajnos ez is probléma, ezt is sajnos önök okozták! A helyzetet nem 2021-ben kell kezelni, ha szeretnék, hanem azt most, még 2019-ben, amikor itt előttünk van ez a törvény. Szeretnék választ várni arra, hogy mi lesz azokkal a kisvállalkozókkal, akik ily módon kiszorulnak erről a piacról. Vagy önök a haverjaikat szeretnék segíteni, hogy még több pénzt bezsebeljenek? Mert ez nem arról szól, felejtsék el, ez nem arról szól, hogy maguk megvédik a fiatalokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és a nemdohányzók védelmében! Ez egyetlenegy dologról szól, hogy a haverjaikat még több koncesszióhoz juttassák.
Köszönöm szépen. Kíváne még valaki felszólalni az időkeret terhére? [[Nincs ilyen jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő képviselő urat, hogy kíváne reflektálni. [[Jelzésre:]] Felhívom a figyelmét, hogy két és fél perc áll rendelkezésére.
Köszönöm, elnök úr, csak szeretnék reagálni a képviselői hozzászólásokra. Ezt már régóta halljuk, ezt a trafikmutyizást, és különböző megközelítésben ez mindig előjön, trafiktörvény, egyébként nem is az a neve, de a trafiktörvény, mutyizás állandóan fölvetődik. Én csak azt szeretném megkérdezni, hogy ha hat évvel ezelőtt nem lett volna ez a törvény, akkor az ellenzéki képviselőtársaim biztos nagyon elégedettek lennének, hogy minden iskola, óvoda mellett lévő élelmiszerboltban, kisboltban, mindenféle üzletben lehetne dohánytermékeket kapni a gyerekeknek. Én úgy gondolom, hogy ez nem egy járható út.Szilágyi képviselőtársamnak most is mondom, hogy 2021-ben azért lesz lehetőség a fóliázás megszüntetésére, mert az egységes reklámtörvények miatt egyforma lesz minden dohánytermék, és értelmét veszíti az elfüggönyözése bármilyen módon egy üzletnek. [[20.30]] Hogy egészségkárosodást okoz egy trafikban dolgozni, ezt én elég viccesnek tartom [[Rig Lajos: Ha megkéselik, az eléggé káros!]] , mert hány olyan munkahely van, ami nem a napon történik, a mezőgazdaság biztos ilyen, de egyébként rengeteg olyan szolgáltatás, irodai tevékenység van, amely olyan helyen van, ahol mesterséges fénnyel dolgoznak az emberek. Ezt a trafiktörvénnyel összemosni, én úgy gondolom, hogy ez nem teljesen helyes. Hajdu képviselőtársamnak mondom, hogy a trafikok ellenőrzése sokkal komolyabb, mint bármilyen üzlet ellenőrzése Magyarországon, bármilyen kiskereskedelmi üzlet ellenőrzése, bármennyire is nem önkormányzati és jegyzői hatáskör, mert itt a NAV, a fogyasztóvédelem és bejelentésre a rendőrség is mindig intézkedik. Nem tudom megítélni az ön kerületében a trafikok működését és annak jövedelemszerzési lehetőségeit. Én az ország többi részén szeretném megvédeni azokat a trafikokban dolgozókat és azokat a bt.-s kül- és beltagokat, akik trafikokat üzemeltetnek az ország forgalmasabb, akár egyáltalán kis forgalmú településén. Ezeknek az embereknek ez a megélhetésük, és ezek az emberek, nem gondolom, hogy trafikmutyi keretében jutottak hozzá. Például az én választókerületemben, akit ismertem régen mint trafikost, az most is trafikos. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, tisztelt Országgyűlés, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Versenyképesebb Magyarországért program egyes adóintézkedéseinek megvalósítását szolgáló törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8015. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Nagy Csaba képviselő úr, a bizottság előadója következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-án tartott ülésén megtárgyalta a „Versenyképesebb Magyarországért” program egyes adóintézkedéseinek megvalósítását szolgáló törvények módosításáról szóló T/8015. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 5 nem ellenében elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat számos olyan adóintézkedést tartalmaz, amely csökkenti az adózók terheit, azok adminisztrációját, és ezzel hozzájárul Magyarország versenyképességének növeléséhez. A javaslatban szereplő számos módosításra nem térnék ki, ugyanakkor szeretném az egyik legfontosabb elemére felhívni a figyelmet. A kormány egy korábbi döntése értelmében az eva megszűnik. Annak érdekében, hogy az átállás a régi evás vállalkozóknak zavartalan legyen, indokolttá vált számos jogszabály módosítása. A javaslat többek között ezt is szolgálja. Tisztelt Ház! A magyar gazdaságpolitika kimondott célja a bérnövelési és adó-közteher csökkentési program végrehajtása mellett az, hogy a mindenkori elvonás mértéke akkora legyen, amely nem ösztönöz trükközésre, hanem az adóbefizetésre késztet. Az adóbeszedés hatékonyságát pedig maximalizálni kell annak érdekében, hogy a fekete- és a szürkegazdaság kifehéredése a lehető legnagyobb mértékben megtörténjen. A benyújtott törvényjavaslat ezen célkitűzéseknek is megfelel, ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák azt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem most az előterjesztőt, Izer Norbert államtitkár urat, hogy kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A kormány november 12-én nyújtotta be az Országgyűléshez az előttünk fekvő törvényjavaslatot, mely a „Versenyképesebb Magyarországért” program egyes adóintézkedésének megvalósítását szolgálja. A vita során egy képviselői indítványt nyújtottak be, amelyet a Gazdasági bizottság saját javaslatában kodifikációs szempontból javított formában szerepeltetett. A vadkárok elhárítása jelentős nemzetgazdasági érdek, ezért a vadászatra jogosultak a vadkárok elhárítása révén alapvetően közfeladatot látnak el. Különös jelentősége van ennek a tevékenységnek olyan veszélyes állatbetegségek terjedésének időszakában, mint az afrikai sertéspestis. A betegségek térségünkben történő terjedésének megállítása különösen időszerűvé teszi a károk megelőzése érdekében a vaddisznóállomány számának jelentős csökkenését, a különösen veszélyeztetett területeken akár az állomány teljes létszámának lelövését is. Ez a vadászatra jogosult személyek széles körének aktív közreműködését igényli. A közfeladatok teljesítését az adószabályok jellemzően nem terhelik adóval. A Gazdasági bizottság és a Törvényalkotási bizottság ezért a személyi jövedelemadót érintően támogatja azt a képviselő kezdeményezést, amely visszamenőleges hatállyal adómentessé teszi a vadkárok elhárításával kapcsolatos törvényi kötelezettségeket végrehajtó vadászoknak a vadászati jog keretében biztosított szolgáltatásokat. A Gazdasági bizottság helyi adókat érintő módosítását a kormány messzemenőkig támogatta annak adminisztrációsteher-csökkentő volta miatt. Az indítvány lényege, hogy 2019-ben is vonjuk ki az iparűzésiadó-előleg fizetésére kötelezettek köréből azokat a szervezeteket, amelyeknek 2018-ban sem kellett a társasági adóban és ekként az iparűzési adóban sem feltölteni előlegeiket. Az adózás rendjéről szóló törvényt érintő módosító indítvány szerint a foglalkoztatáshoz kapcsolódó tájékoztatást az állami adó- és vámhatóság abban az esetben is az érintett tudomására hozza, ha a tájékoztatás időpontjában a jogviszonya az adózóval már nem áll fenn. A Gazdasági bizottság módosító javaslata egyebekben jogtechnikai javításokról is gondoskodik. Az elhangzottak alapján kérem a tisztelt képviselőket, hogy támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az általános vitát egyáltalán nem megismételve azért szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy a javaslat címe messze nem feltétlenül tükrözi azt a tartalmat, ami benne van. Nagyon jó lenne a termelékenység javításának lehetőségeiről tárgyalni, arról, hogy a magyar feltételeket hogyan tudjuk javítani annak érdekében, hogy a nemzetközi termelési értéklánc minél magasabb állomásán tudjunk bekapcsolódni a folyamatokba. Sajnálatos módon nem erről van szó. Vannak ugyanakkor ebben a csomagban különösen támogatható elemek, tehát én egyáltalán nem vagyok ellenálló. Arra azért szeretnék emlékeztetni, és államtitkár urat is emlékeztetem, hogy volt ám egy felvetésünk a vita során, miszerint az OECD-országok átlagával összevetve a magyar elvonás mértéke még mindig kiugróan magas, ugye, egy bizonyos szegmensben egy 9 százalékos eltérést is találtunk, ami azért brutálisnak nevezhető. Nem látjuk azt a stratégiát, hogy mi alapján tudná, akarná Magyarország Kormánya csökkenteni az elvonás mértékét, legalább a fejlett gazdaságokat tömörítő országcsoport átlagáig. Még egyszer mondom, itt egy szakadéknyi módosítást vagy módosításokat kellene keresztülvinni. Az ezt illető víziót, stratégiát nagy szeretettel hallanánk a zárszóban, úgy sokkal könnyebb lenne döntést hozni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Kíváne még valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne reflektálni. [[Jelzésre:]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnámi Szocialista Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás kihirdetéséről” szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztést T/7686. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság véleményének, álláspontjának ismertetésére kerül sor. Bartos Mónika képviselő asszony, a bizottság előadója, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-án tartott ülésén megtárgyalta az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Vietnami Szocialista Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás kihirdetéséről szóló T/7686. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 30 igen szavazattal, egyhangúlag fogadta el. Magyarország keleti kapcsolataiban Vietnam kiemelt partnerország. Az elmúlt években fokozatosan kialakult egy színes, többdimenziós és modern együttműködés országaink közözött, amelyek további fejlesztésében elkötelezett mind a vietnami, mind a magyar fél. [[20.40]] Figyelemre méltó Vietnam látványos gazdasági és társadalmi fejlődése, ami nagymértékben az ország kormányának kiegyensúlyozott és pragmatikus politikájának köszönhető. Tisztelt Képviselőtársaim! Elmondhatjuk azt is, hogy Vietnam a nemzetközi vérkeringésbe is sokféleképpen igyekszik bekapcsolódni, amit az Interparlamentáris Unió magyar nemzeti delegációjának tagjaként magam is megtapasztalhattam, hiszen az Interparlamentáris Unió 132. tavaszi közgyűlésére a vietnami nemzetgyűlés meghívásának eleget téve 2015 tavaszán Hanoiban került sor, és a közgyűlésen 680 képviselő vett részt, és 45 ország delegációját az adott parlament házelnöke vezette. A javaslattal kapcsolatban kiemelném még azt, hogy Vietnam gazdasági növekedésének éves üteme tartósan 6 százalék felett van, és gazdasági értelemben mára az egyik legnyitottabb ázsiai országgá vált, ahol a külkereskedelem a GDP közel 200 százalékát teszi ki. Vietnam külkereskedelmi mérlege 2018-ban 23,3 milliárd dollár többlettel zárt. Megemlítendő még, hogy a vietnami bruttó nemzeti össztermék közel 7 százalékkal növekedett a vietnami állami statisztikai hivatal adatai szerint. Magyarország a kezdetektől fogva konstans módon támogatta a Vietnammal kitárgyalt szabadkereskedelmi és beruházásvédelmi megállapodások mielőbbi aláírását és megkötését. A beruházásvédelmi megállapodás kedvező feltételeket kínál, és további ösztönzést ad majd kétoldalú kereskedelmi és beruházási kapcsolataink kölcsönösen előnyös fejlesztéséhez, és érdemi gazdasági hozadékot biztosít mind Magyarország, mind Vietnam számára. Jelen nemzetközi szerződés története 2012 júniusában kezdődött, amikor is az EU és Vietnam között megindultak a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások. A tárgyalások hivatalos lezárásának bejelentésére 2015. december 2-án került sor. Döntés született arról is, hogy a megállapodást kettébontják egy kizárólagos, uniós hatáskörbe tartozó szabadkereskedelmi megállapodásra, és egy, a tagállamokkal megosztott hatáskörű területeket is lefedő beruházásvédelmi megállapodásra. A szabadkereskedelmi megállapodás és a beruházásvédelmi megállapodás létrehozásának célja a felek közötti gazdasági kapcsolatok fejlesztése, elősegítése, különösen az egymás területén megvalósuló beruházási tevékenység feltételeinek kedvezőbbé, biztonságosabbá tételével, és így a beruházások ösztönzésével. A beruházásvédelmi megállapodás modern beruházásvédelmi szabályokat tartalmaz, amelyek az új beruházási bírósági rendszeren keresztül lesznek végrehajthatóak, és biztosítja, hogy mindkét fél kormánya a megállapodással összhangban megalkossa az állampolgár érdekeit figyelembe vevő jogszabályokat. Az EU és Vietnam közötti szabadkereskedelmi és beruházásvédelmi megállapodás aláírására 2019. június 30-án került sor Hanoiban. A beruházásvédelmi megállapodás elfogadása hosszabb időt vesz majd igénybe, tekintve, hogy az összes tagállamnak ratifikálnia kell ahhoz, hogy az uniós szinten hatályba léphessen. A beruházásvédelmi megállapodás Magyarország részéről történő aláírására az ahhoz szükséges jogi felhatalmazás megszerzését követően, 2019. június 26-án került sor Brüsszelben. A hatálybalépést követően a megállapodás lehetőséget nyújt a kereskedelem növelésére, illetve a munkahelyek és a növekedés támogatására mindkét fél számára. Tisztelt Képviselőtársaim! A beruházásvédelmi megállapodás elfogadása, tekintettel Vietnam dinamikusan bővülő gazdaságára és a hagyományosan fejlett magyar-vietnami külgazdasági kapcsolatokra, támogatható véleményem szerint. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm, képviselő asszony. Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha Tamás államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Kíváne valaki szólni? (Nincs jelentkező.) Megállapítom, hogy nem. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Kötelességem ismét megkérdezni most az előterjesztőt, hogy ahhoz, amihez az előbb nem kívánt hozzászólni, most kíváne hozzászólni. (Jelzésre:) Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen képviselőtársaim támogatását. Képviselő asszony, azt gondolom, hogy kiválóan összefoglalta a törvényjavaslat lényegét, kérem, hogy a szavazással is képviselőtársaim támogassák ezt a törvényjavaslatot.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság Kormánya között a Bolgár Köztársaság budapesti diplomáciai képviseletének ingatlanszükségleteit illető kérdések rendezéséről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8012. számon, és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ismét megadom a szót Bartos Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-án tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország Kormánya és a Bolgár Köztársaság kormánya között a Bolgár Köztársaság budapesti diplomáciai képviseletének ingatlanszükségleteit illető kérdések rendezéséről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/8012. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, egyhangúlag fogadta el. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország és Bulgária között komplex, többrétegű kapcsolatrendszer áll fenn. Történelmi gyökereink és a földrajzi közös pontokon túl összeköt minket egyrészről az európai uniós tagság, másrészről az, hogy mindkét ország tagja a NATO-nak, tehát a két ország közötti diplomáciai kapcsolat minőségének nagyon komoly védelem- és biztonságpolitikai implikációi is vannak. Közel 40 évvel ezelőtt, 1980. december 6-án ültek le egymással a Magyar Népköztársaság és a Bolgár Népköztársaság képviselői azon célból, hogy a bolgár nagykövetség alkalmazottainak átadott földterületek tartós használatát és az építési feltételeket rendezzék. Az akkor aláírt megállapodás azonban, mint tudjuk, hagyott maga után rendezetlen ügyeket, ami a végrehajtást illeti. Ezért a szóban forgó törvényjavaslat célja a bolgár diplomáciai képviselet ellátására szolgáló ingatlanok jogi helyzetének rendezése. Bulgária jelenleg birtokol egy-egy épületet a Pajzs utca 24-26., illetve a Hegyalja út 4. szám alatt. Azonban azoknak a telkeknek, amelyeken ezek az ingatlanok állnak, a magyar állam a tulajdonosa. Ennek a két teleknek a tulajdonjogát Magyarország most átadja Bulgáriának. Ezenkívül a bolgár fél jelenleg használ további három ingatlant, a Levendula utca 15-17., a Bartha utca 6. és a Stromfeld Aurél út 22. szám alatt, amelyeket most 4 millió euró kompenzációért átad Magyarországnak. Összességében elmondható, hogy ez a törvényjavaslat hozzájárul ahhoz, hogy a jelenleg fennálló rendezetlen viszonyoknak véget vessünk, tovább emelve ezzel a magyar-bolgár kétoldalú kapcsolatok minőségét. Köszönöm képviselőtársaimnak, ha támogatják a javaslatot, és köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő asszony. Megkérdezem, az előterjesztő nevében államtitkár úr kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Megkérdezem, kíváne valaki szólni. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm az eddigi támogatásokat, és kérem, hogy a szavazásnál is támogassák a törvényjavaslatot.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény, valamint az egyes törvények Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága Európai Unióból történő rendezetlen kilépése esetére szükséges módosításáról szóló 2019. évi XV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[20.50]] A kormány-előterjesztés T/8027. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-án tartott ülésén megtárgyalta a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény, valamint az egyes törvények Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága Európai Unióból történő rendezetlen kilépése esetére szükséges módosításáról szóló 2019. évi XV. törvény módosításáról szóló T/8027. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, nem és tartózkodó szavazat nélkül, egyhangúlag elfogadta. A Törvényalkotási bizottság ülésén vitára egyáltalán nem került sor, hiszen mindent el kell kövessünk annak érdekében, hogy Nagy-Britannia Európai Unióból történő esetleges rendezetlen kilépése esetén a Magyarországon élő brit állampolgárok rendezett körülmények között tudjanak itt tartózkodni. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előbbiekben elhangzottakra figyelemmel megállapíthatjuk, hogy a törvényjavaslat elfogadása kimondottan szükséges, és valamennyi frakció támogatja, ezért kérem szíves támogatásukat a törvényjavaslat elfogadásához.
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Az előterjesztő nevében kíváne most szólni, államtitkár úr? [[Vargha Tamás jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Kérdezem, kíváne valaki szólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mivel az előttünk fekvő javaslat mind a magyar, mind a brit nemzeti érdeket egyaránt szolgálja, ezért kérem, hogy támogassák a javaslatot a szavazás során. Köszönöm, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. A vitát lezárom. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Soron következik a Magyarország Kormánya és a Marokkói Királyság Kormánya között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7996. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Bartos Mónika képviselő asszony a bizottság előadója. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-án tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország Kormánya és a Marokkói Királyság kormánya között létrejött, az elítélt személyek átszállításáról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló T/7996. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 31 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a törvényjavaslat arra irányul, hogy a Marokkói Királyság és Magyarország között az elítéltek átszállítását hatékonyabb és egyszerűbb eljárássá tegye. Ennek a megállapodásnak fontos és egyértelmű logisztikai előnyei vannak, ezen a ponton túl azonban kiemelt jelentőségű célja az is, hogy az elítéltek társadalomba történő visszailleszkedését elősegítse. Az, hogy a megállapodás biztosítja számukra azt a lehetőséget, hogy végrehajtandó büntetésüket saját államukban töltsék le, jelentősen előmozdíthatja társadalmi reintegrációjukat. A magyar-marokkói kétoldalú kapcsolatok sokat fejlődtek az elmúlt években, és ez az egyezmény, amely egy hasonló tárgyú, a bűnözők kölcsönös kiadásáról szóló másik egyezménnyel együtt került megvitatásra, egyhangú támogatást kapott képviselőtársaim részéről az általános vita folyamán. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák ezt az előterjesztést továbbra is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztő Völner államtitkár urat, hogy kíváne most szólni. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Külügyi bizottság nem kívánt előadót állítani. Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr? [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Most nem kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek a nagyszülői gyermekgondozási díj bevezetésével kapcsolatos módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/6191. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetése jön. Nagy Csaba képviselő úr a bizottság előadója. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 21-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a nagyszülői gyermekgondozási díj bevezetésével kapcsolatos módosításáról szóló T/6191. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal egyhangúlag elfogadta. A jelen törvényjavaslat célja, hogy jövő év január 1-jétől a nagyszülők is még aktívabban vehessék ki részüket az unokák nevelésében. Ez egy olyan lépés, amellyel szorosabbá tesszük a nagyszülők és az unokák közötti, tehát a generációk közötti kapcsolatot, és egy olyan lépés, amellyel ismét segítséget tudunk nyújtani a gyermeket nevelő magyar családoknak. A javaslat lehetővé teszi azt, hogy jövő év január 1-jétől a nagyszülők is otthon lehessenek az unokákkal, így segítsék azokat a szülőket, akik pici gyermeket nevelnek, és közben korán vissza szeretnének térni a munkaerőpiacra. A nagyszülői gyed egy átlagfizetés esetén 208 ezer forintos havi támogatást jelent, tehát a 208 ezer forintos támogatás fejében tud a nagyszülő az unokájával otthon lenni. A gyermekkel otthon töltött időszak után a nagyszülő akár visszatérhet a munkaerőpiacra, ha így kívánja. Mivel a nyugdíj szempontjából jogosultsági időnek minősül majd az unokával töltött otthoni időszak, természetesen utána is nyugdíjba vonulhat úgy, hogy ezt az időszakot is be tudja számítani a nyugdíjba vonuláshoz szükséges időszakhoz. Tisztelt Képviselőtársaim! Arra kérem önöket, hogy támogassák ezt a törvénymódosító javaslatot, amellyel ismételten egy lépést tudunk tenni a családbarát Magyarország irányába, és növelni tudjuk a családoknak nyújtott támogatást. Az ismertetett érvek alapján az előttünk fekvő törvényjavaslatot véleményem szerint támogatni kell, úgyhogy erre kérem önöket is. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonyt, kíváne most szólni. [[Dr. Vitályos Eszter Zsuzsanna jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség.A képviselői felszólalások következnek; elsőként Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! E későinek tűnő órán köszönöm szépen a megtisztelő részvételt mindazoknak, akik a téma iránt érdeklődnek, és az előterjesztőnek is a jelenlétet, mert talán bizonyos kérdéseket tudunk tisztázni egymás között, az általános vita óta ez sikerült részkérdések tekintetében. Ott komoly ellenzéki félelem volt az, hogy a nagyszülőgyedet igénybe vevők, mivel a jellemzően nyugdíjba vonulás előtti utolsó éveiket fordítanák át egy gyedes viszonyra, a leendő nyugdíjuk mekkora részét veszíthetik el. Azóta különböző portálok és szakemberek számításai alapján ebben a kérdésben, ha nem is teljesen, de úgy érzem, hellyel-közzel megnyugodhatunk. A nagyjából átlagos, sajtójelentésekben szereplő szám az, hogy a legfrissebb átlagbér egy kicsit több mint 40 százalékát veszítheti el az a nagyszülő, aki az unokájával gyedre vonul, és a leendő nyugdíjának mintegy másfél százalékát. Ez pénzügyi szakemberek által megfogalmazott tipp, de már egy reális vitaalap lehet közöttünk. Nagyon sajnálom, hogy az általános vita idején konkrét tények, számok még nem álltak rendelkezésünkre. Ez az, ahol én vitaképes vagyok, tehát emiatt biztos, hogy nem kaszálnám el sem ezt a javaslatot, sem pedig a későbbi pozitív hatásait. [[21.00]] Ahol viszont egy kicsit feszültebb maradtam, az az érthetetlen kikötés, hogy nyugdíjas honfitársunk egész egyszerűen nem veheti igénybe ezt a gyedformát, a nagyszülői gyedet. A cinizmust ott érem tetten ebben a javaslatban, hogy kitolódott az az életkor, amikor a hölgyek életet adnak gyermeküknek, és ez a kitolódás a módszerváltás óta folyamatos, nagyjából egy ötéves differencia figyelhető meg. Itt két generációról van szó, tehát a kitolódás időszakát, éveit kellőképpen meg kell szorozni kettővel. Azt látjuk, hogy nagyon-nagyon leszűkíti a lehetséges igénybe vevők körét az, hogy pusztán biológiai okokból, pusztán az életkori sajátosságokat figyelembe véve ennyire fiatal korban nem tud mindenki gyermeket vállalni Magyarországon. Van, aki akar, de a körülményei folytán nem tud. Látom, hogy nagyjából 1 milliárd forintot szán erre az egész csomagra a kormány, és ezt egy különbözetként kezeli, tehát nem összesen akar ennyit odatenni, hanem a korábbi kereset és a gyed közötti különbözetet tekinti 1 milliárd forintnak, ha jól értelmeztem. S azt is látom, hogy ha nem 1 milliárd lenne, amit a csomagra szánnánk, hanem kinyitnánk ezt nyugdíjas nagyszülők irányába, tehát ők is igénybe tudnák venni, akkor nagyon tudnám támogatni azt, hogy néhány milliárd forinttal többet különítsen el Magyarország Kormánya, és akkora igent nyomnánk a javaslatra, hogy legalábbis recsegjen-ropogjon a gomb. De nemcsak az 1 milliárd forinttal van itt problémánk, hanem további erőteljes szűkítések maradtak a végleges javaslatban is. Tisztázni kellene például, hogy ha nem azonos városban lakik a gyermeket nevelő család és a nagyszülői gyedre menő nagyszülő, hanem mondjuk, Göd és Dunakeszi a két lakóhely, ahol a nagyszülők, illetve a szülők laknak, élnek, találhatók, azért talán mégis ki lehetne kanyarintani azt a megoldást, hogy higgyük el, hogy egy gödi nagyszülő képes a dunakeszi gyerekre vigyázni, vagy meg is fordíthatjuk a városok viszonyát. Ezen szűkítések nélkül egy sokkal szélesebb kör tudná igénybe venni ezt a javaslatot, ami demográfiai szempontból hallatlanul fontos lenne. Hiszen a kormány demográfiai csomagjának pontosan az a legnagyobb baja, hogy bizonytalanságot, bizonytalanságokat tart a rendszerben. A nagyszülők fokozottabb segítségének bevonása viszont csillapítani tudná ezeket a bizonytalanságokat. Úgy gondolom, hogy egy fontos, jó ötletről van szó, aminek a kivitelezési módjain kellene hogy vitatkozzunk, főleg azért, mert minden egyes mérhető demográfiai mutatóban romlott Magyarország teljesítménye az egy évvel ezelőttihez képest, még a termékenységi arányszám tekintetében is, amivel kapcsolatban évekig örültünk közösen, hogy végre növekedésnek indult ez a mutató. Azt kell lássuk tehát, hogy a nagyszülők segítségének igénybevétele abszolút járható út, teljes mértékben jó út, viszont az erőteljesen szűkítő feltételek és az, hogy a kormány önmagában csak és mindösszesen egy 1 milliárdos pluszt kíván idecsoportosítani, azt bizonyítja, hogy ez egy retorikailag jól hangzó csomag, ugyanakkor a demográfiai mutatók tekintetében azért mérhető eredménnyel nem biztos, hogy járni fog. Arra kapacitálom kormánypárti képviselőtársaimat, hogy terjesszék ki az igénybe vevők lehetőséges körét, csoportosítsanak ide pluszmilliárdokat, ha igénylik, meg is tudjuk jelölni a forrást, hogy a taorendszerből honnan vagy melyik luxusberuházásból, melyik cicomaberuházásból csoportosítanánk ide milliárdokat. Szerintem az ellenzéki pártokra minden tisztességes úton járó kormánypárti vezető, javaslattevő számíthat abban az esetben, ha valóban demográfiai szempontból kimagasló, pozitív javaslatot tesz le az asztalra. Arra bátorítanám önöket, hogy ezeket a szűkítő feltételeket vegyék ki a rendszerből, legyünk egy kicsit bátrabbak, s az én támogatásom egészen biztosan élvezni fogják ebben. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. Korózs Lajos képviselő úr, MSZP!
Majdnem ott folytatom, pontosabban, ott folytatom, ahol képviselőtársam abbahagyta. Meglehetősen régen folytattuk le a hozzá kapcsolódó vitát, és közben azért sok helyen finomodott ez az előterjesztés. Az aggodalmaimnak annak idején én is hangot adtam, hogy nem igazán életszerű az, hogy egy nagymama éppen az aktív pályafutásának az utolsó éveit adja föl, mert félő volt, hogy az induló nyugdíj nagysága meglehetősen hiátus lesz ahhoz képest, mintha aktív foglalkoztatottként a nyílt munkaerőpiacról ment volna nyugdíjba. Ez az egyik dolog. A másik, amit megjegyzek: ha ezt igazából olyan segítség gyanánt hozták volna a Ház elé, hogy a nyugdíjas szülők is kaphatják ezt az ellátási formát, hiszen már közel két évtizede egyébként is volt Magyarországon lehetőség a nagymamagyes igénybevételére, igaz, pariban nincs a két ellátási forma, mert a gyes mértéke 11 éve be van fagyasztva itt említették az előterjesztők, hogy átlagbérrel számolva akár 200 ezer forintos juttatásban is részesülhet , kíváncsian várom, hogy hány ember veszi majd ezt igénybe, merthogy a nagymamagyest igénybe vevőkről sincsenek stabil statisztikai adatok, kimutatások. De mindent elmond az, hogy a költségvetésben mindösszesen 1 milliárd forintot szántak erre. Tehát nagy valószínűséggel a kormányoldalon sem gondolják azt, hogy most tízezrével fogják igénybe venni a nagyszülők ezt a támogatási formát, pontosabban: megbeszélik a gyerekeikkel, hogy majd ők fogják igénybe venni, akik tudnak menni a nyílt munkaerőpiacra. Ettől függetlenül az MSZP-frakció azt mondja, hogy minden olyan kezdeményezést támogatni tudunk, amely a családok helyzetét jobbítja, könnyíti, és azok a fiatal párok, akik a munkaerőpiacon kívánnak elhelyezkedni, ilyen formában megoldást találjanak a gyermekek napközbeni ellátására. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Hohn Krisztina képviselő asszony, LMP!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP-frakció minden olyan törvényt támogatni fog, amely valóban a családokat segíti és a családok boldogulásának lehetőséget ad. További ilyen javaslatokat is várnánk még, a családipótlék-emelést vagy egyéb más olyan jó javaslatot, ami tovább szolgálhatná a családok érdekét. Köszönöm szépen.
Kíváne még valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár asszonyt, hogy kíváne reflektálni. [[Dr. Vitályos Eszter Zsuzsanna: Nem.]] Nem kíván. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott T/8003. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Megkérdezem az előterjesztőt, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága részéről Ritter Imre nemzetiségi képviselő urat, hogy kíváne most szólni. [[Ritter Imre: Igen.]] Parancsoljon!
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2019. november 4-én nyújtotta be a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról tárgyú, T/8003. számú törvényjavaslatot, melynek általános vitáját az Országgyűlés 2019. november 21-én tartotta meg. A Kulturális bizottság 2019. november 26-i ülésén tárgyalta a T/8003. számú törvényjavaslatot, és megállapította, hogy megfelel a házszabályi rendelkezések 44. § (1) bekezdésének. A törvényjavaslathoz képviselői vagy bizottsági módosító javaslat nem került benyújtásra. A Kulturális bizottság ülésén kérdés nem volt, vita érdemben nem alakult ki. A parlamenti általános vitában előterjesztőként részletesen ismertettem a törvényjavaslat hátterét, jelentőségét, ezért ettől most eltekintenék. Az esetleges kérdésekre majd a vita végén természetesen készséggel válaszolok. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem, hogy kíváne a kormány nevében valaki most felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] [[Nincs jelentkező.]] Nem. A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kíváne valaki szólni, tisztelt képviselők? (Nincs jelentkező.) Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. A nemzetiségi képviselő úr kíváne még szólni? [[Ritter Imre: Igen.]] Parancsoljon!
Tisztelt Parlament! Tisztelettel kérem valamennyi frakciót és a független képviselőket, hogy a holnapi parlamenti szavazáskor támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[21.10]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az öntözéses gazdálkodásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7845. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót B. Nagy László képviselő úrnak, előadónak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-án tartott ülésén megtárgyalta az öntözéses gazdálkodásról szóló T/7845. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat célja az öntözéses gazdálkodás elterjesztése annak érdekében, hogy a gazdák rugalmasan tudjanak alkalmazkodni az elégtelen csapadékviszonyokhoz és a hektikus csapadékeloszláshoz, valamint hogy a mezőgazdasági termelés hatékonyságát javítani tudjuk. A törvényjavaslat és a hozzá kapcsolódó intézkedések lefedik mindazokat a lépéseket és eszközöket, amelyet ma a kormányzati oldalról meg lehet tenni a termelői öntözési beruházások szakmai, jogi és finanszírozási feltételeinek fejlesztése, valamint az öntözés előtt jelenleg meg fennálló akadályozó tényezők megszüntetésére. A magyar mezőgazdaság fejlődése érdekében kérem tisztelt képviselőtársaimat, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztő nevében Farkas államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem.A kijelölt Mezőgazdasági bizottság előadója következik, Győrffy Balázs képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az öntözéses gazdálkodásról szóló törvény fő célja az öntözéses gazdálkodás elterjesztése és a termelés hatékonyságának javítása. Ezen célok figyelembevételével a törvényjavaslatot mind a Mezőgazdasági bizottság, mind a Fenntartható fejlődés bizottsága, majd, ahogy az előbb hallottuk, a Törvényalkotási bizottság is tárgyalta. A Mezőgazdasági bizottság által elfogadott legfontosabb módosításokat szeretném most ismertetni a tisztelt Házzal. A javaslathoz kapcsolódóan megfogalmazott módosítások többnyire technikai jellegűek, ezalól néhány kivétel van.A törvényjavaslat az öntözési szolgalom alapításának lehetőségével a vízátvezetés problémájára kíván megoldást nyújtani. Ennek érdekében a módosítás egyértelművé teszi, hogy a szolgalom csak vonalas vízi létesítmények kiépítésére és üzemeltetésére vonatkozik, ez alapján más földrészletén egyéb jellegű vízi létesítményt, mint például kutat nem lehet létesíteni. Egyértelművé válik, hogy harmadlagos műhöz történő csatlakozás a jogszabályoknak megfelelően vízjogi engedély alapján történhet, amihez a harmadlagos mű üzemeltetőjének hozzájárulása is szükséges. Rögzítésre került, hogy az öntözési kerület kijelölése során figyelembe kell venni a vízföldtani szempontokat is, és hogy az öntözésfejlesztési tervet módosítani kell, amennyiben a vízgazdálkodási feltételek megváltoztak. Változik a környezeti körzeti terv hatályosságának időtartama is. Ezen témát jelentősége miatt a Törvényalkotási bizottságban külön is megvitatták. Az eredeti előterjesztésben 15 év szerepelt, ugyanakkor ez a 15 év semmilyen formában nem illeszkedett egyéb más időtartamokhoz, így a Mezőgazdasági bizottságban 10, majd a Törvényalkotási bizottságban egy 20 éves javaslat szerepel. Megjegyzem, hogy szerintem a Mezőgazdasági bizottság többsége a 20 évvel is egyet tud érteni, csak valamilyen formában kellő ritmusa legyen ennek a számosságnak. A módosítás eredményeképpen az öntözési igazgatási szerv a környezeti körzeti tervet nemcsak az öntözési közösségek, valamint a területi küszöbértéket elérők számára készíti el, hanem külön méltánylást érdemlő más területekre is. A törvényjavaslat és a most ismertetett módosítások alkalmasak a termésbiztonság javítására, a megfelelő vízbiztonság megteremtése ugyanis hosszú távon segítheti elő a lakosság egészséges hazai élelmiszerekkel történő folyamatos és kiegyensúlyozott ellátását. Ez pedig az érintett gazdálkodók versenyképességének fejlődését is jelentős mértékben támogatja. A fenti pontokat a Mezőgazdasági bizottság támogatta, kérem képviselőtársaim támogatását is. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megadom a szót Varga Gábor képviselő úrnak, a Fenntartható fejlődés bizottsága előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A klímaváltozás miatt kulcsfontosságú az öntözésfejlesztés és a vízgazdálkodás hatékonyabbá tétele a hazai agrárium versenyképességének növeléséhez. Ahogy képviselőtársaim is megfogalmazták már, a javaslat célja, hogy biztosítsa az öntözéses gazdálkodás szélesebb körben történő alkalmazásának elterjesztését annak érdekében, hogy a magyar gazdálkodók rugalmasan alkalmazkodhassanak az időjárás kihívásaihoz, és hogy javítani tudják mezőgazdasági termelésünk hatékonyságát.Hazánkban a legtöbb problémát a légköri aszály, a légköri szárazság okozza. A felszíni vizek vezetésével csökkenthetőek a klíma káros hatásai és az ozmózisnyomás segítségével biztosítható a növények vízhez jutása. A törvény lefekteti, ahogy már elmondták, a legfontosabb kereteket ahhoz, hogy együttműködések alakuljanak ki a gazdák között, továbbá a törvénytervezet öntözési szolgalmi jogot biztosít a mezőgazdasági termelőknek, mások földjeinek használatát lehetővé téve a vízátvezetés megvalósítása érdekében. A törvényjavaslat szerint az öntözési tevékenységhez vízjogi engedély szükséges, így indokolt, hogy az öntözési szolgalom jogosultja vízjogi engedélyes legyen. A törvény elfogadása révén átlagosan 5 millió forinttal csökkenhet a 100 hektárnyi termőföld öntözéséhez szükséges fejlesztések előkészítési költsége, emellett átlagosan 90-120 nappal mérséklődhet a beruházások előkészítési időtartama. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat és a hozzá kapcsolódó intézkedések jelentős fejlesztéseket tartalmaznak és kiemelt fontosságú változásokat szorgalmaznak, amelyek hozzájárulnak az öntözés jelenleg még fennálló akadályozó tényezőinek megszüntetéséhez. Kérem a törvénytervezet támogatását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Kíváne valaki szólni, tisztelt képviselők? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem most államtitkár urat, kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is nagyon szépen köszönöm azt a vitát, amit az általános vitában részt vevők elmondtak, és gondolataikkal kiegészítették ezt a törvénytervezetet. Ugyanakkor köszönöm a Mezőgazdasági bizottságnak és a Törvényalkotási bizottságnak is a módosító indítványait, amelyek alapján meggyőződésem, hogy gazdálkodás szempontjából az öntözéses gazdálkodásról szóló törvénytervezettel az öntözés vonatkozásában, minden túlzás nélkül állítom, történelmi jelentőségű törvényt fogunk elfogadni.Ebben már a képviselőtársaim előzőleg biztosítottak bennünket, a mai hozzászólásban szintén, úgyhogy kérem, majd a törvény elfogadásánál ezt valósítsák is meg. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a későbbi ülésünkön kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Szűcs Lajos, Font Sándor és Nyitrai Zsolt képviselő urak, Fidesz, által benyújtott T/8036. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetése jön. B. Nagy László képviselő úr az előadó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-án tartott ülésén megtárgyalta a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény módosításáról szóló T/8036. számú törvényjavaslatot. [[21.20]] Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat megállapítja, hogy a Magyar Országos Horgász Szövetség rövidítve Mohosz törvényben előírt közfeladatainak ellátása körében a horgásznyilvántartás és rekreációshalász-nyilvántartás biztosítása, illetve a nyilvántartásba vételt igazoló magyar horgászkártya kiadása során milyen adatokat kezel. A Ház asztalán fekvő javaslat a törvény eredeti koncepciójához igazodva rekreációs tevékenységként a horgászat lehetőségének folyamatos biztosítását szolgálja. A már megismert indokok alapján kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem az előterjesztők közül Szűcs képviselő urat, kíváne szólni. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kormány nevében kíváne most szólni államtitkár úr? (Jelzésre:) Nem. Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, Szűcs Lajos képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Kedves Képviselőtársaim! Köszönjük a lehetőséget. A tavalyi évben elkezdett új fejlesztés nyomán több mint 584 ezer horgászkártya került kiadásra, ezeknek a horgászkártyáknak az adatkezelése nyilván egy komoly feladatot jelent, úgyhogy én minden kollégámnak köszönöm szépen az elmúlt egy évben elvégzett munkát. Az Adatvédelmi Hatósággal folyamatos egyeztetés alapján azt a megoldást hoztuk ide a tisztelt Ház elé, amely a GDPR-nak, a nemzeti adatkezelési szabályoknak, illetve a horgászoknak a lehető legmegfelelőbb. Éppen ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, tisztelt Országgyűlés, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8038. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetése jön, Törő Gábor képviselő úr az előadó. Parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-án tarott ülésén megtárgyalta az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról szóló T/8038. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat célja, hogy az ingatlan belterületbe vonása miatti értéknövekedésből adódó pénzügyi spekulációt megszüntesse egy új fizetési kötelezettség, a spekulációs illeték bevezetésével. Egy ingatlan forgalmi értéke a belterületbe vonás után jelentősen megnő. Ezen tranzakciók mögött az a kizárólagos cél is állhat, hogy a külterületi ingatlant annak megvásárlása után belterületbe vonják, majd pedig jelentős haszonnal továbbértékesítsék. A kormány törvényjavaslata szerint visszterhes vagyonátruházási illetéket kellene fizetni annak az ingatlantulajdont vagy vagyoniértékűjog-jogosultságot eladónak, akinek az ingatlanát a tulajdonjoga, vagyoni értékű joga jogosultságának fennállása alatt, de legkésőbb az értékesítést megelőző tíz éven belül, de legkorábban 2020. február 1-jét követően külterületi ingatlanból belterületté minősítették. Tisztelt Ház! Az elhangzottak ismeretében kijelenthető, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó célokat szolgál, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot.
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem az előterjesztőt, Orbán államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy később.A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalás következik. Gyüre Csaba képviselő úr, Jobbik, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr, csak nagyon röviden. Valóban egy jó törvényjavaslatról van szó, csak egyetlenegy nagy probléma van vele, az időszerűsége. Ha ez mind kilenc évvel ezelőtt került volna a Ház asztalára, akkor azt mondjuk, hogy tényleg nagyon helyes és nagyon jó ez a törvény, viszont ebből lehet azt látni, hogy miről is szól ez a törvényjavaslat, amelyet egyébként nem lehet nem támogatni, hiszen a telekspekulációk megadóztatása, illetve illetékkel való sújtása a spekulációs jövedelmeknek mindenféleképpen üdvözlendő, más kérdés, hogy éppen kilenc év volt arra a fővárosban, hogy a NER-lovagok és a köréjük csoportosuló gazdasági oligarchák ezeket az üzleteiket nyugodtan tudják mindenféle pluszadó és pluszilleték nélkül űzni és ezeket a pluszjavakat megszerezni. Most, amikor már a fővárosban, illetve tíz megyei jogú városban is az ellenzék került hatalomra, akkor már nyilván nem akarják, hogy ezeket akár a fővárosban baloldali üzletcsoportok hajtsák végre, és szerezzék meg az ebből származó jövedelmeket. Mi, a Jobbik Magyarországért Mozgalom azt mondjuk, hogy ezt sem a baloldalnak, sem a jobboldalnak, sem a NER-lovagoknak nem kellene így megszerezniük. Most volt kilenc év, amikor ezt megtehették, mi üdvözöljük azt, hogy ez a törvény végül megszületik nemsokára. Köszönöm szépen a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. Kíváne még valaki szólni, tisztelt képviselők? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Orbán államtitkár úr kíváne reflektálni? [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Csak nagyon röviden. Ahogy elhangzott, az illetéktörvény módosítása arról szólna, hogy visszterhes vagyonátruházási illetéket kell fizetni a külterületi ingatlanból történő belterületté minősítést követően; 2020. február 1-je utáni átminősítésekről van szó, és az illeték mértéke az illeték alapjának 90 százaléka, ahogy a törvényalkotási bizottsági állásfoglalás ismertetése során is elhangzott. Mi előterjesztői oldalról azt gondoljuk, hogy ez a törvényjavaslat alkalmas arra, hogy megakadályozza az ingatlanspekulációt, egyértelmű jelzést ad az illeték mértékével kapcsolatban, alkalmas adóelkerülés megakadályozására, és átlátható, az egész társadalom részére könnyen azonosítható, hogy a spekulációs visszaélések visszaszorítása a cél. Ha megengedik, röviden kommentálnám azt, amit Gyüre képviselő úr mondott; az általános vita kapcsán is vívtunk szópárbajt e tekintetben. Én azt gondolom, hogy rossz szándékkal ez ügyben sem vádolható az előterjesztő kormányzat, tekintettel arra, hogy egy ilyen célú, speciális illetékfizetési kötelezettség bevezetésének csak akkor van értelme, ha az ingatlanpiaci helyzet olyan, amilyen, és ehhez az országnak meg önmagában a főváros gazdasági teljesítményének olyannak kell lennie, amilyen. Lehet, hogy ezt 2010-2011 környékén is meg lehetett volna csinálni, de akkor sajnálatos módon olyan rossz állapotban volt a magyar gazdaság meg az ingatlanpiac, hogy senki nem akart ilyen módon spekulációs tevékenységből vagyoni előnyt szerezni. Úgyhogy én azt gondolom, hogy ez a törvényjavaslat most időszerű, ráadásul egy olyan jelenséget is azonosíthatunk, hogy sokkal egyszerűbb a külterületből belterületté minősítéssel ingatlanberuházást végrehajtani, mint egyébként a belterületben lévő, barnamezős beruházások révén ingatlanberuházást végrehajtani, mert azzal kapcsolatban bontási munkálatok vannak, az engedélyezés is egy bonyolultabb történet. Az pedig, azt gondolom, semelyik önkormányzatnak nem érdeke, hogy a belváros környékén barnemezős területek maradjanak fenn, amelyeknek a rekultivációjára nincs esély, és emellett a település mérete folyamatosan növekedjen, és gyakorlatilag az agglomerációs peremterületek azok, amelyek fejlődjenek. Ez egyik településnek sem érdeke, teljesen mindegy, hogy kormánypárti vagy ellenzéki vezetése van. S hogy még egy szempontot idehozzak: ez a természetvédelmi összefüggések miatt is kívánatos. Szintén az általános vitában elhangzott, hogy ezek főleg olyan területek, amelyek beépítetlenek, azt nem mondom, hogy erdős, de mondjuk, azt lehet mondani, hogy fás, rétes, kifejezetten a természet védelmével összefüggésben nem nehezen kezelhető, hanem könnyen kezelhető területekről van szó. [[21.30]] Úgyhogy ezeknek a védelme, azt hiszem, szintén mindenkinek az érdeke és a kötelessége tud lenni. Egyébként ezt az érvet leszámítva, amit Gyüre képviselő úr mondott, az általános vita is, én úgy értékelem, konstruktív módon zajlott le. Igazából egyetlenegy teljesen jogos módosítási igény merült fel, amit a TAB eljárásában sikerült is kezelni. Arról van szó, hogy öröklés útján szerzett vagyontárgyak esetében kizárható per definitionem a spekulációs célú adásvétel, ezért a törvény és az illeték hatálya alól az öröklés útján megszerzett ingatlanok kikerültek. Azt hiszem, hogy ez ügyben is mindenki megelégedéséről számolhatok be önöknek. Köszönöm szépen mindenkinek az észrevételeket, köszönöm előre is mindenkitől a támogatást, és köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény és az egyes kapcsolódó törvényi rendelkezések módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8032. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját halljuk. Dunai Mónika képviselő asszony az előadó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2019. november 28-ai ülésén megtárgyalta a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény és egyes kapcsolódó törvényi rendelkezések módosításáról szóló T/8032. számú előterjesztést, törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 7 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta.A jelen törvényjavaslat elsődleges célja a rendelkezésre álló kutatás-fejlesztési és innovációs források még hatékonyabb, tervezettebb és stratégiai célokkal erősebb összhangban való felhasználásának megvalósítása. A javaslatban a KFI-intézményrendszer irányítási és finanszírozási szerkezetének átalakítása kapcsán pontosítjuk a kutatás-fejlesztési és az innovációs politikát alakító állami szereplők feladat- és hatásköreit, az együttműködésük kereteit. A javaslat racionalizálja és egyszerűsíti a kutatás-fejlesztés és az innováció hazai közfinanszírozású támogatásának rendszerét. Az előterjesztés az NKFI Hivatal és az NKFI Alap több mint négyéves működési tapasztalatai alapján egyszerűsíti és racionalizálja az NKFI Alap terhére finanszírozott KFI-pályázatokkal, azok értékelésével összefüggő szabályokat, valamint pontosítja a KFI-projektekkel és támogatásokkal összefüggésben alkalmazott szabályokat. A törvénymódosítás további lényeges eleme a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala által végzett kutatás-fejlesztési minősítési eljárás finomhangolása. A törvényjavaslat kiegészíti az SZTNH által végzett szakértői tevékenységre vonatkozó szabályokat akképpen, hogy az SZTNH szakértői tevékenységét nemcsak az adóhatóság, a bíróság vagy egyéb hatóság, hanem a kutatás-fejlesztést végző vállalkozások is igénybe tudják venni. A kiemelt szabályozási célok mellett a törvényjavaslat technikai jellegű módosításokat is tartalmaz. Az előterjesztés így a GDPR-nak való megfelelés érdekében tartalmaz rendelkezéseket, valamint az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat működésével összefüggő pontosító, technikai jellegű módosítások is megfogalmazódnak benne. Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen tervezet előremutató, hiszen a törvény jelen módosítása révén a K+F politika egyes állami szereplőinek feladata egyértelmű, és egyértelműsítése révén növekszik az állami szereplők együttműködésének a hatékonysága, és erősödnek a KFI-rendszer támogatási és ösztönzési keretei. A rendszer kormányzati finomhangolása révén elért hatékonyságjavulás a hazai innovatív vállalkozások javára fordítható így. Emellett a pályázati rendszer és a KF-minősítés alapjául szolgáló fogalmak és szakértői vélemények kiadásának pontosítása is rásegít erre a folyamatra, amelynek eredményeképpen a magyar gazdaság további erősödésére lehet számítani a következő években. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel a Törvényalkotási bizottság is javasolja a törvény elfogadását, ezért erre kérem én is tisztelt képviselőtársaimat. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő asszony. Megkérdezem most az előterjesztőt, Schanda államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Később.A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót, tisztelt képviselők. Kíváne valaki szólni? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönjük, hogy a törvényjavaslat parlamenti vitáját eredményesen sikerült lefolytatni. Ugyan időnként talán kritikus vélemények is elhangzottak, de azért összességében támogató közegben. Ezt köszönöm, és kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes energetikai tárgyú törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/7846. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontja jön. Aradszki András képviselő úr az előadó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 21-én ülést tartott, amelyen megtárgyalta az egyes energetikai tárgyú törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/7846. számú törvényjavaslatot.Vita nem történt a bizottság ülésén, és ezt követően a módosító javaslatot, az összegző jelentést és az összegző módosító javaslatot a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 5 nem ellenében és 4 tartózkodás mellett elfogadta a bizottság. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt levő törvényjavaslat az energetikai ágazati szabályozások módosításai kapcsán EU-s szempontból 11 darab energetikai és egy darab hulladékgazdálkodási tárgyú uniós jogszabály hazai átültetését, megfeleltetését szolgálja. A törvényjavaslat elfogadása alapvetően jogharmonizációs célból szükséges, az energetikai szektorban végbement változásokra és a végrehajtott intézkedésekre tekintettel. Az elmúlt időszakban elfogadásra került különböző uniós jogi aktusok hazai átültetésének, illetve megfeleltetésének szükségessége indokolja a törvényjavaslatban szereplő energetikai tárgyú törvények, valamint a hulladéktörvény módosítását. Ezen előírások elfogadása elengedhetetlen ahhoz, hogy a magyarországi energiaellátást biztosító szabályozási rendszer olajozottan tovább működhessen. Az elhangzottak ismeretében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem az előterjesztőt, Kaderják államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Nem.A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólás következik: Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, LMP, parancsoljon! [[21.40]]
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem akartam igazán hozzászólni a vitának ezen szakaszában a javaslathoz, de kihasználom, hogy itt van az előterjesztő képviseletében államtitkár úr. Egy kérdést szeretnék megfogalmazni, mert mégis az energiaszektor szabályozásáról van szó. A bizottsági jelentés kapcsán is hallhattuk, hogy alapvetően jogharmonizációról van szó, ugyanakkor láthatjuk, hogy a kormány olyan salátatörvényeket terjeszt be, amelyben a jogharmonizáció mellett technikai jellegű és egyéb más jellegű módosításokra is lehetőség van. Ugyanakkor innét hiányolok valamit. Azért szeretném megkérdezni, mert jó néhány olyan város van, ahol biomassza-tüzelésre állították át a távhőszolgáltatást, és egy 2012-es kormányrendelet úgy határoz, hogy ilyenkor nulla kibocsátást kell figyelembe venni. Az ilyen módon a biomassza-tüzelésű távhővel ellátott lakásokat pedig ez a rendelet kizárja az olyan jellegű energetikai korszerűsítési pályázatokból, mint például az „Otthon melege” program. Azt szeretném megkérdezni államtitkár úrtól, hogy miként látja a kormány szándékait, szembe kívánnake nézni ezzel a problémával. Gyakorlatilag semmilyen módon ebben a programban rengeteg érintett lakás nem tud pályázni, és nem lehet olyan szigetelés jellegű vagy akár nyílászárócserére pályázati forrásokat szerezni, amelyek, úgy gondolom, nem képezik vita tárgyát, hogy mindenképpen fontos zöldberuházások lennének. A törvényjavaslattal kapcsolatban ez az egy rövid kérdésem lenne, hátha most választ kapok a kormány szándékait illetően államtitkár úrtól. Köszönöm szépen.
Szemfüles módon használta ki a lehetőséget a frakcióvezető úr. Na, nézzük! Ki akar még valamit? [[Derültség.]] Más képviselői felszólalást nem látok. A vitát lezárom. Gondolom, államtitkár úr reflektálni kíván, mert a kérdésre biztosan választ kíván adni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Nem pontosan az előterjesztett törvényjavaslat-csomaghoz kapcsolódó spontán kérdés. Nem vagyok tudatában igazából annak, hogy az „Otthon melege” programból ilyen kondíciók miatt bizonyos távfűtött lakásokat kizárnánk. Ezt meg fogjuk vizsgálni, és mérlegeljük az ön felvetését; abban az esetben, ha ez ténylegesen így van, ezt érdemes orvosolni. Egyébként talán annyit mondanék el, hogy a magunk részéről is rendkívül fontosnak tartjuk a távfűtött lakások energiahatékonysági beruházásainak támogatását. Folyamatban van az a programunk, amely annak a kétszázezer lakásnak a szabályozhatóvá tételét célozza, ahol még ma is az ablak kinyitásával lehet a hőfelhasználást szabályozni. Mindenképpen szeretnénk elkerülni azt, hogy olyan anomáliák legyenek ebben a rendszerben, amit ön említett. Úgyhogy meg fogjuk nézni, és ha valóban így van, akkor ezt korrigálni fogjuk. [[Dr. Keresztes László Lóránt: Köszönöm szépen.]]
Köszönöm szépen Kaderják államtitkár úrnak. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szakképzésről szóló 2019. évi … törvény hatálybalépésével összefüggő módosító és hatályon kívül helyező rendelkezésekről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8014. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját hallhatjuk. Dunai Mónika képviselő asszony az előadó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-ai ülésén megtárgyalta a szakképzésről szóló 2019. évi törvény hatálybalépésével összefüggő módosító és hatályon kívül helyező rendelkezésekről szóló T/8014. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen, 4 nem szavazattal, 5 tartózkodás mellett elfogadta, támogatta. A jelen törvényjavaslat elsődleges célja a jogrendszer harmonizálása az új szakképzési törvénnyel, továbbá olyan kapcsolódó jogszabály-módosítások megalkotása, amelyek elősegítik, biztosítják az átalakult szakképzési és felnőttképzési rendszer hatékony működését, lehetőségeinek teljes körű kihasználását. Az előterjesztés túlnyomórészt a köznevelés rendszerétől elkülönülő, az Szkt. szabályozási keretei között létrejött, az oktatási rendszeren belül önálló ágat képviselő szakképzési rendszer miatt szükséges átnevezéseket tartalmaz. A javaslat a szakképzés szabályozási rendszerének átalakításával összhangban pontosítja a szakképzésért felelős miniszter feladatait a szakképzés finanszírozásának alapvető forrását jelentő Nemzeti Foglalkoztatási Alap képzési alaprésze vonatkozásában. A szakképzés új rendszerében megváltozik a tanulók, illetve a képzésben részt vevők számára biztosítható ösztöndíjak, juttatások és támogatások rendszere. Az előterjesztés értelmében a családok támogatásáról szóló törvény módosításával kiterjesztjük a családi pótlékra való jogosultságot a köznevelési rendszertől elváló szakképzési rendszerben tanulókra is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az alternatív pedagógiai program szerint működő köznevelési intézmények esetében a módosítás könnyít az új szabályok alkalmazására való áttérésen, és nem írja elő az újbóli engedélyezést egy záros határidőn belül, hanem a már megszerzett és érvényes engedélyek alapján történő továbbműködést engedélyezi. Az új szakképzési rendszer kialakítása és a vállalatok átalakult képzési igényei, elvárásai meghatározó módon befolyásolják a felnőttképzés rendszerét is. Ezért a törvényjavaslat keretében szükségessé vált a felnőttképzésről szóló törvény harmonizálása és módosítása is. A felnőttképzés rendszerét erősítő új elemként jelenik meg, hogy a programkövetelményeken alapuló szakmai képzések esetén állam által elismert szakképesítés szerezhető. Kibővül a felnőttképzési tevékenységek köre minden olyan oktatásra és képzésre, amely kompetenciakialakításra és kompetenciafejlesztésre irányul és egyben szervezetten valósul meg. Tisztelt Országgyűlés! Jelen tervezet egyértelműen támogatandó, hiszen a szakképzés rendszerének megújítása, a felnőttképzés elemeinek korszerűsítése átgondolt, a kor kihívásait maximálisan szem előtt tartó, széles körű szakmai folyamat eredménye. Az új szakképzési és felnőttképzési keretek valamennyi képzésben érdekelt és érintett számára számos új lehetőséget és ezek előnyös kihasználásához megfelelő, erős és stabil jogszabályi hátteret nyújtanak. Kérem a tisztelt Házat, hogy úgy, ahogyan a Törvényalkotási bizottság is tette, a végszavazásnál támogassa a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem az előterjesztőt, Schanda Tamás államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Schanda Tamás: Nem, köszönöm.]] Jelzi, hogy nem.A Kulturális bizottság, a kijelölt bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Paulik Antal szlovák nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelven ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon!
Ďakujem za slovo, pán predseda! Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Vážený pán predseda, poslanci, vážený pán štátny tajomník! Ako výborom poverený národnostný hovorca vo svojom príhovore informujem Vás o stanovisku Výboru národností Maďarska, ktoré sme si vytvorili na zasadnutí výboru 26. novembra k návrhu zákona o modifikácii niektorých zákonov v súvislosti s novým zákonom o odbornom školstve. Tisztelt Képviselő Asszonyok és Urak! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Mint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért szószóló röviden szeretném ismertetni önökkel a szakképzésről szóló törvény hatálybalépésével összefüggő módosító és hatályon kívül helyező rendelkezésekről szóló tervezettel kapcsolatban a bizottságunk november 26-ai ülésén kialakított véleményét. Mivel a kijelölt bizottságok bizottsági jelentése és a bizottságok által az előterjesztéshez benyújtott összegző módosító javaslatai nem tartalmaztak a nemzetiségi köznevelésre, szakoktatásra közvetlenül vagy kizárólagosan vonatkozó tartalmakat, azokkal kapcsolatban bizottságunk nem fogalmaz meg észrevételeket. Éppen ezért, miután nyitott kérdésünk az eredetileg benyújtott tervezettel kapcsolatban sem maradt fenn, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a most tárgyalt előterjesztés elfogadását javasolja. Ďakujem Vám za pozornost’. Köszönöm a figyelmüket. [[21.50]]
Nagyon szépen köszönöm. Kíváne valaki szólni, tisztelt képviselők? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr kíváne most szólni? [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Engedjék meg, hogy megköszönjem a törvény vitájában elhangzott pozitív és kritikus megjegyzéseket is egyaránt. Ezekért hálásak vagyunk. Mielőtt arra kérném önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot, engedjék meg, hogy azt elmondjam még, hogy ezzel a törvényjavaslattal is és a teljes szakképzési rendszer átalakításával kapcsolatban is számtalan célunk van. Ezek közül egyet emelnék csak ki ma este, mégpedig azt, hogy ennek a szabályozásnak is az a célja, hogy megbecsüljük a szakképzésben oktató pedagógusokat, és az ő megerősítésükkel is tovább erősítsük a magyar szakképzési rendszert. Ezért aztán 2020 júliusától átlagosan 30 százalékkal emelkedik majd a szakképzésben oktatók bére, amire a kormány 35 milliárd forintot biztosít, mindezt úgy, hogy az új szakképzési rendszerbe átkerülő oktatók számára garantáltak a korábbi pedagógusstátusszal járó kedvezmények. Mindemellett még hosszasan lehetne beszélni a törvényjavaslatról és a szakképzési rendszer átalakításáról. Én ezt most nem tenném. Megköszönöm még egyszer a hozzászólásaikat a vita különböző szakaszaiban, és kérem nagy tisztelettel a törvényjavaslat támogatását. Köszönöm szépen. [[Dunai Mónika tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/8041. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor 15 perces időkeretben. Aradszki András képviselő úr, a bizottság előadója következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. november 28-án tartott ülést, amelyen megtárgyalta az egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/8041. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a Törvényalkotási bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 9 nem ellenében elfogadta. Az ülésen komoly vita alakult ki a törvényjavaslat egyes elemeivel kapcsolatban. Tisztelt Országgyűlés! Az Innovációs és Technológiai Minisztérium 2019. november 12-én nyújtotta be az egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/8041. számú törvényjavaslatot, amellyel fontos európai uniós tagállami kötelezettségünkből adódó jogharmonizációs feladatoknak teszünk eleget. A törvényjavaslat a teljesség igénye nélkül, több ponton érinti a közúti közlekedésről, a gépjárműadóról, a légi közlekedésről, a vízi közlekedésről és a vasúti közlekedésről szóló törvényt is. További fontos eleme a helyi önkormányzatokról szóló törvény módosítása, amelyre alapvetően azért van szükség, egyidejűleg a forrásmegosztásról szóló törvény pontosításával, hogy egyértelműsítse a feladatellátás és a finanszírozás rendszerét. Ennek érdekében a törvényjavaslat szerint a Fővárosi Önkormányzat a megosztott adóbevételből elsőként a helyi közösségi közlekedési feladat ellátására köteles fordítani a feladat ellátásához szükséges összeget, a további önkormányzatok esetén pedig a helyiadó-bevételek képezik a közösségi közlekedés finanszírozását. A törvényjavaslat révén a helyi önkormányzatnak az iparűzésiadó-bevételét elsőként a helyi közösségi közlekedési feladat finanszírozására kell fordítania, amennyiben ilyen feladatot lát el. Tisztelt Ház! A vasúti közlekedésről szóló, és a légi, a vasúti és a vízi közlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló törvény módosításával Magyarország teljesíti a negyedik vasúti csomag műszaki pillérének törvényi szintet igénylő rendelkezésének átültetését annak érdekében, hogy ezt követően a teljes átültetés érdekében sor kerülhessen a kormány- és miniszteri rendeletek megalkotására is. A módosítás ezenfelül az uniós pénzek jobb felhasználása érdekében a vasúti infrastruktúra fejlesztéséhez kapcsolódó kérdéseket is rendez. Mindezekre tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Dunai Mónika tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem most az előterjesztőt, Schanda államtitkár urat, kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Jelzésre:]] Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, LMP, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Semmiképpen sem szeretném megismételni azt, ami az általános vitában elhangzott. Ugye, igen részletesen tárgyaltuk egy késői órán ezt a javaslatot. Ugyanakkor itt a levegőben maradt egy kérdés. Én megígértem államtitkár úrnak, hogy ha azt nem tudjuk akkor, azon a bizonyos napon, 20-án, ha jól emlékszem, megbeszélni, akkor erre vissza fogok térni. A kormánynak van egy 1537/2019-es számú határozata, ami többek között azzal foglalkozik, hogy az innovációért és technológiáért is felelős miniszter, a belügyminiszter, a pénzügyminiszter, valamint a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter bevonásával készítsen javaslatot a kormány részére a helyi közösségi közlekedés állami finanszírozásának modelljére. Ez a javaslat arról szól, hogy alapvetően a helyi iparűzési adóból kell az érintett településeknek, városoknak, önkormányzatoknak a közösségi közlekedést finanszírozni. Ez a feladat pedig, amit az innovációs miniszter kapott 2020. március 31-ei határidővel, arról szól, hogy a közösségi közlekedés állami finanszírozásának, legalábbis részbeni állami finanszírozásának a modelljét kell kidolgozni. Ez egy igen súlyos ellentmondás. Azt hiszem, hogy azt mindannyian tudjuk, hogy az egyik legfontosabb közszolgáltatásról van szó, aminek a finanszírozása nem elvárható egyetlen várostól sem, tehát se a fővárostól, se a nagy vidéki városoktól. Egyszerűen ezek az önkormányzatok nem rendelkeznek azokkal a forrásokkal, amelyek ehhez a rendkívül fontos feladathoz szükségesek. Ez a kormányhatározat ugyanakkor némi aggodalomra is adott okot, ezt ugye, tisztáztuk több levélváltásban miniszter úrral, hogy nem kívánja államosítani az önkormányzati közlekedési cégeket a kormány, ugyanakkor arra lehetett következtetni, hogy a finanszírozásból viszont részt kíván vállalni. Ezt az ellentmondást kérem, hogy oldja fel államtitkár úr. Köszönöm szépen.
Hajdu László képviselő úr, DK!
Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Volt polgármesterként azt gondolom, hogy tartozom annyival a mostani polgármester-kollégáknak, hogy szóljak az érdekükben. Úgy gondolom, hogy azok az önkormányzatok, amelyek saját maguk biztosítják a helyi tömegközlekedést, azokra nézve ez nem egy örömtörvény. Tehát úgy gondolom, hogy ez egy szigorítás, miközben az önkormányzatok igen jelentős része jelentős befizető az állami kasszába. Ugye, a személyi jövedelemadóból egy fillért nem kapnak vissza, amit befizetnek, ugyanakkor az iparűzési adó is címkézve lesz a jövőt illetően, mégpedig ez azt jelenti, hogy kötelező jelleggel kell nekik működtetni. Ez a forrás magában, ez az iparűzési adó, aki a gyakorlatban ezt ismeri, pontosan tudjuk, hogy valóságos bevételei az önkormányzatoknak csak adóból vannak igazán. Ez számos önkormányzati alapfeladat ellátásában fog akadályt okozni, a település méretétől függően természetesen, és adóerő-képességétől függően, de nagyon jelentős akadályt jelent. Ezt tudni kell a törvényalkotóknak, illetve a javaslattevőknek, akik erre javaslatot tettek, hogy nevesíti konkrétan Budapest fővárosát Budapest fővárosának a befizetései a magyar GDP-ben is számottevő befizetések, ezzel szemben ugyanúgy nem kap vissza a személyi jövedelemadóból semmilyen forrást. Szeretném megemlíteni, hogy a tömegközlekedésre is fordítható lehetne a város gépjárműadóból befolyó adóbevétele, aminek 60 százalékát az állam szintén elviszi az önkormányzatoktól. Ez Budapesten nagyon jelentős megcsapolása a forrásoknak; úgy gondolom, hogy eléggé méltatlan. [[22.00]] Ha pedig még tovább gondolom a terheket, amelyeket az önkormányzatok az utóbbi időben a nyakukba kaptak, akkor meg kell említsem az államosított közoktatás épületvagyonának elvételét, amelyet kártalanítás nélkül az állam elvett a települési önkormányzatoktól tartós használatba, ám azonban szolidaritási adó címén kell finanszírozni azt az intézményrendszert, ami eddig a saját költségünkből volt finanszírozva. És nem mi határozzuk meg, hogy mennyit tudunk az iskolára költeni, hanem központilag megkapjuk a direktívákat. Budapest fővárosa 10 milliárd forint szolidaritási adót fizet. Ez csak a főváros. Az az önkormányzat, ahol én nemrégen még polgármester voltam, az 800 millió forintot. És mind a 23 kerület szolidaritási adót fizet, összesen egyébként 20 milliárd forint körüli szolidaritási adóval járulunk hozzá, hogy a KLIK működtetni tudja azokat az iskolákat, amelyeket mi eddig működtettünk. Ez is egy olyan teher, egy címkézett teher, mint amilyen címkézett teherként most be fog lépni többek között az iparűzési adónak a helyi tömegközlekedésre való fordítása. Kénytelen vagyok az államtitkár úrnak elmondani bár azt hiszem, hogy ismétlem, egyszer már megemlítettem , hogy az külön probléma Budapesten, hogy miután nevesítve van a törvényben a főváros, hogy itt a hatalmas turistaforgalom ezen a tömegközlekedésen utazik. Annak a költségét, a teljes turizmust a főváros finanszírozza a saját iparűzési adójából. De van egy másik probléma: az agglomeráció településeire a fővárosi járatok mennek ki sorban. Van, ahova villamos is, van, ahova csak autóbusz, tehát az agglomerációs tömegközlekedést is a főváros ebből az iparűzési adóból bonyolítja le. Az persze nem derül ki ebből a törvényből, hogy azok az érintett önkormányzatok, ahova a tömegközlekedés megy, ők fognak megegyezni egymással, hogy milyen arányban járulnak hozzá vagy helyettük kifizeti az állam, csak a főváros helyett nem fizeti ki a tömegközlekedés költségeit. De itt olyan jelentős városok is vannak, melyek 10 ezer fő fölött vannak. Több is van ilyen, ami 10 ezer fő fölött van, és Budapest bonyolítja le a közlekedést a város irányába. Tehát azt hiszem, hogy számos olyan dolog van ebben a teherben és akkor nem beszélek arról, hogy a konkurens ágazat, a Pénzügyminisztérium a minimálbért vagy a garantált minimálbért is az önkormányzatokkal fizetteti ki úgy, hogy forrást nem ad hozzá. De tudnám sorolni. Tehát az önkormányzatokat ilyen mértékben csak valamilyen célzott, hátsó szándékkal lehet megterhelni, mert egyszerűen itt nincs más valóságos bevétel, ezt nem bírják el a települések, az ilyen hatalmas terhet. Ezzel a napirenddel ilyen késői órában is kényszerülök, el kell mondanom, hogy ez elfogadhatatlan, hogy a településeket így terheli meg a kormány, és elég erősen össze lehet kapcsolni az október 13-ával. Nem támogatható. A Demokratikus Koalíció nem tudja támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Gyüre Csaba képviselő úr, Jobbik!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, október 13-ához kötődhet ez a törvényjavaslat egyértelműen, és ha nem lett volna ez a változás az önkormányzati területen, akkor valószínűleg ez a törvényjavaslat soha nem született volna meg. Mivel a mostani téma az az összegző módosító javaslat lenne, amely jelen esetben nem érdemi, és alapvetően csak nyelvhelyességi és szerkesztési módosításokat tartalmaz, tehát nyilván nem erről beszélt senki eddig, de egyetlenegy mondatot szeretnék még erről elmondani: alapvetően az önkormányzati jogokat sérti ez a szabály, hiszen leginkább a Fővárosi Önkormányzatnak okoz problémát.2018-ban is 10 milliárd forint veszteség volt ezen az üzletágon. Az önkormányzatnak több mint a felét kellett fizetni, hiszen a jegy- és bérletbevételek a felét sem tették ki a bevételnek. Ha ez a 10 milliárd veszteség is odakerül az önkormányzathoz, nagyon súlyos pénzügyi problémákat fog okozni. A Jobbik Magyarországért Mozgalom semmiképpen nem támogatja, nemcsak a fővárost, hanem sok más nagyvárost is érint. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Aradszki képviselő úr minden bejelentkezési módon bejelentkezett, ez három: két percre, de azt nem teheti; ügyrendben, de az nincsen miért; így aztán normál fölszólalásnak értékelem a jelentkezését [[Derültség.]] , és ezt meg megteheti, parancsoljon!
Köszönöm a megértését, elnök úr. Azon mesterkedtem, hogy visszavonjam a hozzászólásomat. [[Derültség.]] De lassan kilenc éve vagyok képviselő, úgy látszik, még nem sikerült elsajátítanom ennek a készüléknek a rendjét, de ha már normálban megkapom a szót, azt megköszönöm.
Parancsoljon!
Csak annyit szerettem volna mondani, hogy Hajdu képviselő úr sirámait azért figyelmesen végighallgattam, és szerencsére a feleségem tett be egy tiszta zsebkendőt, de azért férfiként nem vettem elő, hogy könnyeimet is hullassam azért, amiket elmondott. Nem kellett október 13-a, hogy erre példát találjunk, hogy az önkormányzatokat bizonyos úgymond terhekkel lássa el az adott politika, az adott parlamenti döntés. Én emlékszem arra, akkor voltam kezdő önkormányzati képviselő, amikor egyszer csak elfogyott az állam pénze az 50 százalékos pedagógus- meg egyéb béremelésekre, közszolgák béremelésével kapcsolatban 2002 után, és 2005-2006 táján egyszerűen azt mondta az akkori kormányzat, amelynek, gondolom, ismeri a tagjait, hogy tessék, önkormányzatok, holnaptól vagy holnaputántól kezdve finanszírozzátok ti a béremelés költségeit és semmilyen forrást nem adtak ehhez annak idején hozzá. Nem volt 2019. október 13., hanem egyszerűen egy felelőtlen költségvetési politikának köszönhetően ilyen gyakorlatot követtek el. A másik az, hogy azok a települések, amelyek úgymond igénybe veszik a fővárosi közösségi közlekedés eszközeit a polgáraiknak a fővárosba való bejutáshoz, ez teljesen így van, hogy ezek a települések jó része, az én választókerületemben minden ilyen település igenis megfizette ennek az ellenértékét a főváros számára. Arról tehát nincs szó, hogy a főváros ajándékot adna az agglomerációs településeknek, hanem megfelelő üzleti alkut köt vele, és vagy a BKV-n keresztül, de megfizeti ennek a közösségi közlekedésnek az árát az adott település. A másik, amit nagyon fontosnak tartok elmondani, hogy megterheli a fővárost a vidéki agglomerációból bemenő állampolgárok száma, az utakat meg egyebeket. De kérem tisztelettel, Érdről körülbelül naponta 20 ezer ember megy be a fővárosba, semmi másért, dolgozni. Ha meg dolgozik, akkor mit csinál? A fővárosnak termeli az időparűzésiadó-bevételt. Ebből az iparűzésiadó-bevételből, amit az Érden lakók teremtenek elő, egy fillért sem kap vissza Érd városa. Nem azt mondom, hogy ez változzon meg, csak mielőtt nagyon sajnálnánk a fővárosnak ezt a nehéz helyzetét, azért vegyük számba a tényeket! Tehát abból a szempontból, ha minden elemét megvizsgáljuk a viszonyrendszereknek, akkor azt kell mondanom, hogy a Hajdu képviselő úr által elmondottaknak biztos van valóságtartalma, de a méltányosság és az igazságosság próbáját nem vagy alig állja ki. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Keresztes László Lóránt képviselő úr, LMP!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr, és elnézést kérek mindenkitől, hogy ismét szót kértem, de szeretnék válaszolni vagy reagálni Aradszki képviselő úr felszólalására. Itt nemcsak a fővárosról, a vidéki városokról is szó van, és én is mondok egy példát. Pécs most körülbelül 145 ezres város, de ha szűken vesszük, akkor is egy 170-175 ezres agglomerációnak a központja. Sok ezren járnak be Pécsre dolgozni, tanulni, és semmilyen módon nem járulnak hozzá az érintett települések a közösségi közlekedés fenntartásához. Ez óriási terhet jelent a városnak. Ugyanakkor kimondaná-e, Aradszki képviselő úr, hogy kizárólag Pécs vagy Debrecen vagy Kaposvár, s a többi, Szeged város és az ott élők feladata a közösségi közlekedés finanszírozása? Kimondjae a Fidesz-kormány azt, hogy ezeknek a városoknak vagy egyáltalán a városoknak kell 100 százalékban fizetni a közösségi közlekedést? Ez egészen elképesztő hozzáállás. Szeretném kérdezni akár államtitkár urat, akár a képviselő urat, hogy erről a javaslatról volte egyeztetés például a Megyei Jogú Városok Szövetségével. Volte egyeztetés például Debrecen városával, Kaposvár városával most két kormánypárti vezetésű várost mondok , hogy mit szólnak ehhez a javaslathoz? [[22.10]] Mit szólnak ahhoz, hogy elvárná a kormány, hogy az iparűzésiadó-bevételből oldja meg a közösségi közlekedést, úgy oldja meg a közösségi közlekedést, hogy pontosan tudjuk, hogy egy rendkívül fontos közszolgáltatásról van szó, s jól működő közösségi közlekedés nélkül nem lehet elképzelni a városok működését, és nem is elvárható, hogy a közösségi közlekedés fenntartása rentábilis legyen. Ez nem egy forprofit szolgáltatás, ezt meg kell oldani, egy nagyon fontos közszolgáltatás, de ez nem fog soha profitot termelni, és nem is kell arra törekednie, hogy profitot termeljen. Nagyon jól bevált gyakorlatok vannak egyébként számos országban ebben az egyharmados finanszírozási rendszerben, egészen elképesztő, hogy a kormány ilyen szempontból magára hagyná az önkormányzatokat. A kérdésem konkrétan az bármelyikükhöz, államtitkár úrhoz, képviselő úrhoz, hogy vane tudomásuk arról, hogy az érintettekkel, mondjuk így ki, a Megyei Jogú Városok Szövetségével volte konzultáció, és mi volt az álláspontja akkor ennek a rendkívül fontos önkormányzati szövetségnek. Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Képviselők! Kíváne még valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, kíváne reflektálni? [[Jelzésre:]] Parancsoljon! Schanda államtitkár urat illeti a szó.
Természetesen. Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Jelenlévők! Engedjék meg, hogy mindenekelőtt megköszönjem a vitában elhangzottakat, nemcsak a mostani vitában, hanem a korábbiakban is, hiszen ha jól értem és jól érzékelem, akkor azért nagyjából az általános vitát próbáljuk meg itt újra lefolytatni, hála istennek, rövidebben, mint korábban ezt tettük, ugyanakkor engedjék meg, hogy nagyon röviden reagáljak az elhangzottakra. Először is el kell hogy mondjam, hogy jelenleg is önkormányzati feladatról van szó, a főváros esetében egy kötelező feladatról, a többi települési önkormányzat esetében pedig egy önként vállalt feladatról. Ennek következtében a főváros számára évente biztosítunk 12 milliárd forintot, a települési önkormányzatok számára, akik önként vállalt feladatként látják el a helyi közlekedés biztosítását, pedig biztosítunk pályázati úton 2 milliárd forintnyi forrást, ami számukra elérhető. Ezenkívül egyébként számtalan más fejlesztéssel is segítjük a fővárosi közlekedés fejlesztését. Elég csak itt arra gondolni, hogy a metrófelújításokra mekkora támogatást biztosít a kormány, és elég arra gondolni egyébként, hogy a képviselő úr, frakcióvezető úr által is említett kormányhatározat arról rendelkezik pont, hogy zöldbuszokra van szükség, és a zöldbuszok vásárlásához egyébként az állam a szükséges mértékű támogatást biztosítani fogja. Az a helyzet tehát, és legyünk ebben egyértelműek, hogy valójában az önkormányzatok számára, és különösen a Fővárosi Önkormányzat számára ez nem jelent hátrányosabb szabályozást, csak egyértelműsíti a jelenleg is meglévő jogszabályi rendelkezéseket. És az pedig egy politikai szituáció és egy egyértelmű helyzet, hogy többször kinyilvánította már a kormány, hogy amit a fővárosnak eddig biztosított, azt ezt követően is biztosítani fogja, tehát bízhatunk abban, hogy ha a főváros korábbi vezetése meg tudta oldani a helyi közlekedést, akkor ezt követően is meg fogja tudni oldani a fővárosi közlekedést ugyanannyi forrásból, ugyanannyi támogatásból, ugyanolyan lehetőségekkel a főváros jelenlegi vezetése. Itt engedjék meg, hogy éppen ezért is már visszautasítsam, hogy ez az önkormányzati választásokhoz köthető módosítás. Ez egy tisztázó jellegű javaslat, annak érdekében született, hogy pontosítsuk és tisztázzuk a törvény szövegét. Ugyanis az a helyzet, hogy a helyi adók felhasználása nem arra való, hogy azt bármire lehessen költeni, az önkormányzat feladataira lehet költeni a helyi adókat, és éppen ezért fontos azáltal is egyértelműsíteni a helyzetet, hogy elsődlegesen mire szükséges, mégpedig a különösen fontos közösségi közlekedés biztosítására szükséges ezeket a bevételeit az önkormányzatoknak költeniük. Az a helyzet, itt frakcióvezető úrnak volt egy kérdése azzal kapcsolatban, hogy hogyan áll egy kormányhatározat végrehajtása. Engedelmével, azt kell hogy jelezzem, hogy a kormány adott több miniszterének egy feladatot, amely feladat határideje még nem járt le. Engedjék meg, hogy először a kormánynak számoljunk be a feladat elvégzéséről és azt követően a tisztelt Országgyűlésnek és a tisztelt képviselő úrnak. Én bízom abban, hogy a kormányhatározat többi pontja az ön számára is megnyugtató, hiszen többek között ez szól az új buszstratégiáról és ez szól a „Nemzeti zöldbusz” mintaprogram megvalósításáról, illetve a hazai buszgyártás megerősítéséről, ami, azt gondolom, abban mindannyian egyetérthetünk, hogy különösen fontos dolog, hogy a hazai ipart, a hazai buszgyártó kapacitásokat tovább tudjuk erősíteni. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslatnak a helyi adókról szóló törvény módosítását érintő kérdésein kívül számtalan más egyéb része is van, ez csak egy elenyésző része volt a törvényjavaslatnak, még ha a legnagyobb vitát mind ma este is, mind egyébként a tárgyalás korábbi szakaszában is ez a passzus váltotta ki. Én bízom azért abban, hogy a tisztelt képviselő asszonyok és képviselő urak látják, hogy a törvényjavaslat alapvető célja mégiscsak az volt, hogy a közlekedés színvonalának emelését, fenntarthatóságának a biztosítását és ezáltal egyébként az ország versenyképességének erősítését és a magyar családok életminőségének javítását és biztonságának további javítását támogatni tudjuk. Azt köszönöm, hogy elmondták a véleményüket, és részletesen megvizsgálták a törvényjavaslatot, és ha jól láttam, akkor a közlekedésszakmai részekhez igazából érdemi módosítók nem is születtek, tehát azt is mondhatjuk, hogy a törvényjavaslatban foglalt szakmai célokban túlnyomórészt egyetértünk, néhány apróbb ponton van közöttünk vita. Én megköszönöm még egyszer, zárásként az elhangzott hozzászólásokat, és megkímélem magunkat attól, hogy részletesen ismertessem a törvényjavaslat további elemeit, és amennyiben elnök úr egyetért, akkor megköszönöm még egyszer a hozzászólásokat, és kérem a törvényjavaslat támogatását. Köszönöm szépen.
Köszönjük szépen. Egy politikus szimpátiaszerzésének számos módja van, például az, hogyha nem beszél sokat. [[Derültség.]] Így aztán azt kell mondjam, hogy megköszönve a felszólalást, az Országgyűlést tájékoztatom, hogy a határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor.Most, tisztelt Országgyűlés, mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. A napirend utáni felszólalások következnek. Ezek sorában elsőként Nunkovics Tibor képviselő úr, a Jobbik képviselője jelentkezett felszólalásra: „Nézzük meg mi a valóság” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt államtitkár úr, remélem, még nem azért pakol, mert menni szeretne, remélem, hogy meghallgatja ezt a kérdésemet, hátha választ is kapok rá. Bár a Pilis hegység térségének kormánypárti képviselői gyakran hangoztatták az egyes kampányok során, hogy mennyire fontosnak tartják az M10-es autóút megépítését, hiszen ezzel tudnák csökkenteni azt az egyre növekvő forgalmat, amely a 10-es utat, a bécsi utat terheli nap mint nap. Ez lenne az az út, amely autóút szintjén kötné össze Budapestet Esztergommal, de sajnos mégsem történik semmilyen előrelépés ebben a témában. Hiába válik egyre inkább lakhatatlanná minden egyes település az út mentén, hiába kell reggelente két órát az embernek a dugóban ülnie, hiába kell a vonaton, a buszokon az embereknek zsúfolódniuk, mégsem történik semmi. Helyette lesz azonban M100-as autóút, amivel az észak-déli, a balkáni tranzitútvonalakat és a skandináv útvonalakat próbálják összekötni, amit aláírok, hogy gazdaságilag valóban egy fontos lépés, és meg kell hogy egyszer majd valósuljon, de azért a fontossági sorrend más lenne, mégiscsak az lenne jó, ha az M10-es autóút lenne az, ami hamarabb megépülne, úgy, ahogy azt az ott helyben élők elképzelik. Egyébként, ha bárki is elmenne reggel hat és mondjuk, este 8 között az egyik ilyen településre, városba, mondjuk, teszem azt, Pilisvörösvárra, akkor maga is láthatná, hogy mennyire élhetetlen már az ott élők számára ez a város, mennyire lehetetlen a normális közlekedés. Új út helyett azonban kaphatnak az itt élők, a Pilis térségében élők olyan bányákat, olyan újra megnyitandó kőbányákat, amelyek egy része egészen véletlenül Orbán Viktorhoz, illetve Orbán Viktor miniszterelnök úr családjához köthető, nevesen a Dolomit Kft. is érintett lehet majd ezekben a beruházásokban, illetve az újramegnyitásban. Csakhogy ezt az itt élők, kedves képviselőtársaim, nem fogják hagyni. [[22.20]] Úgy, ahogy a pilisvörösváriak és a pilisszántóiak sem hagyják ezekben a pillanatokban sem azt, hogy a két település között egy kőbányát, egy harminc éve bezárt kőbányát újra megnyissanak és ezzel az ő egészségüket és mindennapjaikat tegyék tönkre, ugyanúgy nem fogják hagyni ezt a kesztölciek sem, hogy megnyissanak ott egy kőbányát, kvázi a fejük fölött. Én pedig, ahogy eddig is, a térség országgyűlési képviselőjeként minden segítséget meg is fogok nekik ehhez adni. Kár, hogy elment államtitkár úr, bár volt egy ilyen sanda gyanúm, hogy nem várja meg [[Derültség a Jobbik soraiból.]] a végét, de azért mégiscsak felteszem ezeket a kérdéseket, hátha valamikor bármilyen formában választ kapok rá. Szerettem volna megtudni azt, hogy a Pilisben élők mikor kaphatnak végre olyan új beruházásokat új kőbányák helyett, amelyek az ő mindennapjaikat szolgálnák. Itt nem olyan beruházásokra gondolok, mint például a 2. számú vasútvonal, az Esztergom-Budapest-vasútvonal felújítása, amely közel ötször annyiba került, mint amennyire eredetileg tervezték, és Európa legdrágább vasútvonala lett, hanem olyan beruházásoka, amelyek értékállóak, és olyan pénzen valósulnak meg, vagy akkora összegben valósulnak meg, ami reális is. Hány bányát tervez még nyitni a kormány a Pilisben? Az ott élők esetleg milyen turpisságokra, milyen trükkökre számíthatnak az engedélyek kiadását illetően? Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr, a Demokratikus Koalíció képviselője: „A fogyatékossággal élők világnapjára” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Holnap, december 3-án van a fogyatékossággal élők világnapja. A fogyatékossággal élőkről egészen a legutóbbi időkig úgy gondolkodtak, mint akik valamilyen képesség hiányától szenvedő, ezért sajnálatra méltó, támogatásra szoruló, akár szerencsétlenek. A cél az ő meggyógyításuk, a többséghez hasonlóvá tételük, azzá alakításuk. Ráadásul a XVII. század óta gyakorlattá vált a fizikai elzárásuk, intézménybe kényszerítésük is, amit semmi sem indokolt, viszont egyik következményeként a társadalom óriási többsége alig találkozott velük, aminek természetes folyományaként széles körben alakult ki velük szemben előítélet, viszolygás, kerülték, kigúnyolták és kirekesztették őket.A múlt század hetvenes éveiben kezdődött meg az a szemléletváltás, amely szerint a fogyatékosság lényege nem valamely képesség hiánya, az mindenekelőtt bizonyos környezeti, társadalmi akadályok következménye, ami megnehezíti, hogy a fogyatékossággal élők másokhoz hasonlóan részt vegyenek a társadalom mindennapi életében. Nem elsősorban megváltoztatni akarja tehát a fogyatékossággal élőket, célja az akadálymentesítés, mindazoknak a gátaknak az eltávolítása, ami a társadalmi részvételben megakadályozza őket. A fogyatékosság ezáltal emberi jogi, emancipációs kérdéssé vált, annak elfogadásává, hogy a fogyatékossággal élők egyenlőek, a társadalom minden más tagjával azonos jogok illetik meg, és azonos kötelezettségek terhelik őket. Bár a Magyar Köztársaság 2007-ben ratifikálta az ENSZ 1992-ben elfogadott egyezményét a fogyatékossággal élő személyek jogairól, a haladás idehaza nagyon lassú. Gondoljunk az olyan egyszerű, hétköznapi ügyekre, mint hogy hogyan jut le egy kerekesszékes polgártársunk az aluljáróba, hogyan vesz föl pénzt a vak ember az ATM-ből, ha az automata nem képes verbális kommunikációra, hogyan tölt ki egy szükségessé váló nyomtatványt, ha az nem áll rendelkezésre Braille-írás formájában, hogyan néz meg egy siket egy filmet vagy egy színdarabot, ha az nincs föliratozva. A fogyatékossággal élők ráadásul nemcsak helyzetükből adódóan válnak hátrányos megkülönböztetés áldozatává, gyakran ma is szembe kell nézniük előítéletekkel, gúnyolódással, tudatos diszkriminációval, és akkor még nem is szóltunk a többszörös fogyatékosságról, amelyben például a siketség és a vakság együtt jelenik meg. Mindazonáltal a legnehezebb helyzetben talán mégis az értelmi fogyatékosok vannak. 1997-ben választókerületemben, a XV. kerületben polgármesterként megkeresett annak idején Göncz Árpád köztársasági elnök felesége, akit mindenki Zsuzsa asszonyként emlegetett. Ő akkoriban terelt egybe 36 értelmi sérültekkel foglalkozó civil szervezetet, létrehozta az ÉTA-t, az Értelmi Sérülteket Szolgáló Társadalmi Szervezetek és Alapítványok Országos Szövetségét, amelynek ma már 52 tagszervezete van. Zsuzsa asszony azzal a problémával fordult hozzám, hogy a létrejövő szövetségnek nincs helye, ahol működni tudna. A képviselő-testület döntése alapján aztán a XV. kerületben létrehoztunk egy olyan intézményt, ahol az óvodától a fogyatékos személyek nappali ellátásával foglalkozó egységünkig alapítványi gondoskodású és civil szervezeteket, intézményeket helyeztünk el. Azóta több ütemben kiépítettük a főváros egyik legkorszerűbb intézményét, és itt kapott helyet ez a bizonyos ÉTA 22 évvel ezelőtt. Az országos központja is itt van. Az ÉTA azóta országos hatáskörű nonprofit közhasznú szervezetté vált, ernyője alá tartozik becslésünk szerint négy-ötezer értelmileg akadályozott és halmozottan sérült ember, az ő családtagjaik és a velük foglalkozó segítők és szakemberek tartoznak, érdekvédelmi tevékenységével és szolgáltatásainak nyújtásával pedig hozzájárul az ő és közvetlen környezetük életminőségének javításához. Köszönöm szépen, hogy elmondhattam. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Jó éjszakát mindenkinek!