[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok! Tisztelt Képviselőtársaim, Miniszter Úr, Államtitkár Urak! Tisztelt Ház! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 26. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Móring József Attila és Varga László jegyző urak lesznek a segítségemre.Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri mai munkánkat. Tisztelt Képviselőtársaim! 2019-ben az Országgyűlés határozatot fogadott el, amelyben kinyilvánította, hogy tisztelettel adózik az 1989. december 15-én kezdődött és az azt követő napokban kiteljesedett temesvári népfelkelés hőseinek és áldozatainak emléke előtt. Harmincegy évvel ezelőtt ezen a napon Temesváron több száz magyar és román szabadságszerető polgár közös élőlánccal próbálta megakadályozni az emberi jogok megsértése és a falurombolás miatt szavát felemelő Tőkés László református lelkész kilakoltatását. Amikor a kilakoltatásra mégis sor került, és a lelkészt egy szilágysági kis faluba toloncolták, a tiltakozás Ceaușescu kommunista rezsimje elleni tömegtüntetéssé terebélyesedett. A hadsereg állig felfegyverzett katonái belelőttek a tömegbe, ám ezzel csak tovább szították a felkelők elszántságát, és a város nagy része néhány nap alatt a tüntetők kezére került. A temesvári tüntetések és a diktatúra brutális fellépésének híre gyorsan elterjedt egész Romániában és szerte a világban. Országszerte forradalmi megmozdulások kezdődtek, mindenütt a gyűlöletes diktatúra bukását követelték. Ceaușescu hasztalan hívott össze nagygyűlést december 21-ére Bukarest központjába, hogy ígéretekkel próbálja lecsendesíteni a tömeget, az események már megállíthatatlanok voltak. Másnap a karhatalom is a felkelők oldalára állt, és a forradalom elsöpörte a diktatúrát. A menekülő Ceaușescu-házaspárt elfogták, majd december 25-én halálra ítélték és kivégezték. A győzelem kétségbevonhatatlanná vált, igaz, ezért a győzelemért ezernél is többen áldozták életüket a forradalom eseményei során. Most rájuk emlékezünk. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásaink következnek. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselőcsoportjából Mellár Tamás képviselő úr: „Aktuális ügyekről” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! December 8-án Varga Mihály miniszter úr a gazdasági bizottsági meghallgatáson azt válaszolta a képviselői kérdésekre, hogy vajon a 2021-es évre vonatkozóan miért nem nyújtottak be pótköltségvetést, hogy az ő megítélése szerint pótköltségvetésre nincs szükség, egyáltalán nincs is napirenden az, hogy pótköltségvetést adnának be.Mint ismeretes, önök is emlékezhetnek rá, hogy 2020 júliusában fogadtuk el a 2021. évre vonatkozó költségvetést, amelyben 4,8 százalékos gazdasági növekedéssel számolt a kormány, és 2,9 százalékos államháztartási hiányt tervezett. Ez a terv a 2020-as makropályára épült, ahol pedig azt feltételezték, hogy 3 százalékos lesz 2020-ban a visszaesés, és 3 százalékos lesz az államháztartási hiány is. Most, amikor már alig van két hét az évből, azt hiszem, elég világosan lehet látni azt, hogy a gazdasági visszaesés sokkal nagyobb lesz, az elérheti a 7-8 százalékot is, és ebből következően nyilván a jövő évi növekedési ütemből, ami 4,8 százalékos volt a tervben, csak olyan 3-3,5 százalék lesz lehetséges. Ugyancsak jól látható az, hogy a 3 százalékos államháztartási hiány az idei esztendőben biztos nem fog teljesülni, hanem sokkal inkább ez 8-9 százalék lesz. Szeretném egyébként most fölhívni az önök figyelmét, hogy ezeket a számokat nem én gyártottam, nem én mondtam, hanem a Pénzügyminisztérium is hasonló előrejelzéseket tett erre az esztendőre vonatkozóan. Mindebből következően azt lehet látni most, hogy a nominális GDP körülbelül 2000-2500 milliárd forinttal lesz kisebb, mint amit terveztek, ebből pedig az is következik, hogy 1000-1300 milliárd forintos egyenlegromlása lesz az államháztartásnak. Ha ehhez még hozzáadjuk azokat az évközi elköteleződéseket, amelyeket a kormány tett például az új lakások kedvezményes, 5 százalékos áfájára, valamint az orvosoknak ígért béremelést, akkor mindez azt jelenti, hogy a jövő esztendőben igen reálisan lehet számolni 7-8 százalékos államháztartási hiánnyal. Nyilván ez az érték igen-igen messze áll attól a 2,9 százalékos tervtől, amely a 2021-es költségvetésben van. Tehát ezek alapján azt lehet megállapítani, hogy igenis indokolt lett volna az, hogy a kormány minél hamarabb nyújtsa be a pótköltségvetést, hiszen ilyen feltételekkel nehezen lehet nekiindulni a következő esztendőnek. A félreértés elkerülése végett én nem arról beszélek, és nem azért marasztalom el a kormányt, hogy miért nem látta 2020 tavaszán előre a visszaesés mértékét, hiszen azt senki nem láthatta, ez kétségkívül így van, nem tudtuk, hogy mekkora válság lesz, hogy milyen lesz ez. Ezzel nincs is semmi baj. A baj azzal van, hogy a kormány tétlenkedik, és nem hajlandó lépni most, amikor már látható, hogy egészen máshogy alakultak a dolgok, mint ahogy ők ezt eltervezték. Hasonlóképpen tétlenkedett 2020 tavaszán is a válságkezelési program, és 2020 őszén is. Mindezekből egyébként nagyjából az látható és az szűrhető le, hogy ez az tétlenség, tétlenkedés, ez az állandó késlekedés nem egyedi eset, hanem rendszerszintű a NER kormányánál, ugyanis Orbán Viktor egy olyan monolitikus hatalmi rendszert alakított ki, amelynek működése az ő személyes parancsaitól függ. Ez nyilván egy normál időszakban nagyjából tolerálható is, ez nagyjából elmegy, már ami a beavatkozásokat illeti, a tolerálható erre vonatkozott, azonban akkor, amikor rendkívüli helyzet van, amikor válságos helyzet van, akkor ez a fajta túlcentralizált működési mód nagyon-nagyon rossz hatásfokkal működik. Ennek tudható be az is, hogy még mindig nincs a jövő esztendőre pótköltségvetés, pedig a makroszámok egészen máshogy alakultak, mint ahogy ezt korábban tervezték. Ennek nyilvánvalóan az lesz a következménye, hogy a magyar családok és a védtelen kisemberek fogják ezt elszenvedni, és ők látják ennek sokkal erőteljesebben kárát, és nem a NER-hez közel álló emberek. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Tállai András államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[9.10]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Kicsit nehéz az önök gondolkodását megérteni, hiszen ha jól értem, most nem azt bírálta, hogy a kormány rosszul kezeli a járványt, rosszul kezeli a gazdasági válságot, hanem azt bírálja, hogy miért nincs már itt a ’21-es pótköltségvetés. Amikor pedig pótköltségvetést csinálunk, akkor az a probléma, hogy „miért csinál a kormány pótköltségvetést, mi előre megmondtuk, hogy így meg úgy, meg amúgy”. Most, hogy azt nem tudja bántani, hogy a kormány milyen költségvetési és gazdasági döntéseket hoz, azzal próbálja támadni a kormányt, hogy a ’21-es költségvetést 2020. december közepén miért nem módosította. Tisztelt Képviselő Úr! Ön is jól tudja, hiszen a felszólalásában is elmondta, hogy válság van, világjárvány van, minden ország a világon, Európában azzal küzd, hogy hogyan kezeli a járványt, hogyan kezeli egészségügyi szempontból és hogyan kezeli gazdasági visszaesés, gazdasági nehézségek kezelésének szempontjából. Magyarország nem kezeli rosszabbul, sőt kicsit talán jobban is, mint esetleg más országok. Ha összehasonlítjuk az európai uniós országokkal a várható, például a 2020-as költségvetésnek a GDP-visszaesését, azt láthatjuk, hogy Magyarországon ez el fogja érni várhatóan a 6 százalékot. Jelzem, hogy a konvergenciaprogram készítésekor már 3 százalékos visszaeséssel számoltunk, és ez valóban nagyobb lesz, mintegy 6-6,5 százalék várható. Ami a hiány kezelését illeti: igen, 2020-ra a rendkívüli kiadások miatt 8 százalék fölé is mehet a költségvetés hiánya, de ez szintén nem egyedi, hiszen az Európai Unió átlaga is meghaladja a 8 százalékot, 8,3 százalék, a visegrádi országok hiánya pedig 8,2 százalék lesz várhatóan, de a többi európai uniós országban is hasonló nagyságú hiányt terveznek. Azt gondolom, egy ilyen helyzetben az a fontos, hogy a gazdasági fundamentumok erősek legyenek, az a fontos, hogy a költségvetés teherbíró képessége biztos legyen, az a fontos, hogy a költségvetés finanszírozhatósága ne okozzon károkat az államadósság tekintetében és a lakosság felé, ez ne jelenjen meg abban, hogy a lakosságot adóemelésekkel terheljük. És ez így is van: a gazdasági nehézség ellenére adócsökkentéssel próbáljuk az egyensúlyt fenntartani, a lakosságot, a vállalkozásokat semmiképpen nem terheljük ezeknek a többletkiadásoknak a terhével. És ezt el is ismerik egyébként, hiszen a hitelminősítők is felminősítették ebben az évben Magyarországot, elismeri egyébként az Európai Unió, és az OECD felmérése alapján is Magyarország a világon is megállja a helyét adócsökkentés tekintetében. A 2021-es költségvetésért sem kell aggódni. A 2021-es költségvetést, amikor eljön annak az ideje, a kormány módosítani fogja, az Országgyűlés elé fogja terjeszteni. A legfontosabb az, hogy a válság kiadásait mind 2020-ban, mind 2021-ben a kormány biztosítani tudja. Azt hiszem, azt gondolom, hogy ez minden tekintetben mind ez évben, mind a jövő évben biztosított. Ezen túl, ha tovább vizsgáljuk az adósság szerkezetét, ez sem romlik a válság ideje alatt, hiszen a lakossági állampapír-vásárlások aránya jelentősen megnövekedett az elmúlt időszakban Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Mi a fontosabb?” címmel az LMP képviselőcsoportjából Demeter Márta képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! December 13-án 4153 fővel emelkedett a beazonosított fertőzöttek száma, és elhunyt 181 magyar ember. December 14-én 3470 újabb magyar állampolgárnál mutatták ki a koronavírus-fertőzést, ezzel 283 870 főre nőtt a hazánkban beazonosított fertőzöttek száma, elhunyt 165 beteg, így az elhunytak száma 7130 főre emelkedett. Ezek a tragikus tények a koronavírus-járvánnyal kapcsolatban.És ahogy már említettem e Ház falai között, minden alkalommal emlékezzünk rá, hogy minden egyes szám egy családapát, egy anyát, egy nagyszülőt, egy gyermeket jelent. Míg a megbetegedések száma kérlelhetetlenül és drasztikusan emelkedik, és ezzel együtt sokasodnak a személyes és a családi tragédiák, addig a kormány azzal van elfoglalva, hogy az adófizetők százmilliárdjait szervezze ki fideszes magánalapítványokhoz, ami nem más, mint a közpénz privatizációja a 2022-es választások előtt. Nem fukarkodnak közpénzből: van ott vitorláskikötő, MOL-részvény, kastély, szálloda, volt munkásőrbázis, és nyilván a Miniszterelnökség államtitkára sokkal többet tudna erről mesélni. Csak hogy ne felejtsék el, itt újra szeretném elismételni, hogy amint lehetőségünk lesz rá, vissza fogjuk venni az emberek pénzét mind a strómanoktól, mind pedig az ilyen fideszes magánalapítványoktól, és mindenkit felelősségre fogunk vonni, aki részt vett a közpénz privatizációjában. Ahelyett, hogy azon siránkozik a kormányzat, hogy nem tudja elhelyezni a nemzetközi sajtóban a miniszterelnök nagy ívűnek szánt gondolatait és írásműveit, talán inkább a járvány elleni védekezéssel kellene foglalkoznia. De nem ezt teszi, mert az idejük nagy részét kitölti a figyelemelterelés a tragikus hazai koronavírusjárvány-helyzetről, ami kialakult, és a sikertelen kormányzati válságkezelésről való figyelemelterelés. Közben pedig robog tovább az a hibás kormányzati gazdaságpolitika, amely megint csak a multi cégeket tömi pénzzel, és a nemzeti nagytőkéseket, miközben legyalulja a hazai kis és közepes vállalkozásokat. És persze a mostani helyzetet megpróbálják úgy beállítani, mintha siker lenne. Ennek keretében a miniszterelnök nem mást állít, mint hogy megvédte a magyarok pénzét. Akkor bizonyára nem jelenthet problémát, hogy minden hónapban itt be is számoljon ennek a pénznek az elköltéséről a parlamentben, mert fontos tudni azt az embereknek, hogy mire költik a helyreállítási alapból beérkező pénzeket. Nagyon remélem, hogy nem kell ezekkel kapcsolatban is közérdekűadat-igénylések garmadáját benyújtanunk; természetesen amennyiben nem számolnak be, meg fogjuk tenni. De ugye, még csak véletlenül sem a nemzeti nagytőkések zsebében köt majd ki ez a rengeteg uniós pénz? Ugye, nem megint Mészáros Lőrinc fog ebből gazdagodni, aki, megint csak emlékeztetnék, a koronavírus-járvány első hullámában 850 embert bocsátott el, és önök ezt közel 18 milliárd forinttal jutalmazták? Ugye, még csak véletlenül sem a fideszes magánalapítványokba folyik majd el a pénz, tovább folytatva a közpénz privatizálását, amit nagy pánikban találtak ki így másfél évvel a választások előtt? Pedig egyébként volna bőven helye ennek a pénznek a magyar embereknél, azoknál a munkavállalóknál, akiket elbocsátottak a munkahelyükről, azoknál a mikro-, kis- és közepes vállalkozásoknál, amelyek rendkívül megsínylik ezt a válságot. A kormány nem mutogathat mindig valakire vagy valamilyen társadalmi csoportra, amikor nehéz helyzetben a döntéseiért felelősséget kell vállalnia. A felelős kormány a XIX. századi magyar polgári átalakulás hatalmas eredménye volt, egy forradalom és szabadságharc teremtette meg a történelmi alapjait annak, hogy a mindenkori magyar kormánynak politikai és erkölcsi felelősséget kelljen vállalni a tetteiért és a mulasztásaiért is a magyar nemzet előtt. Már csak a nemzeti önbecsülés is megköveteli, hogy ne takarózzanak most azzal, hogy minden döntés pusztán szakmai döntés az operatív törzs részéről, mert önök kormánytagként mindannyian osztoznak a felelősségben, és ugyanígy terheli a felelősség a miniszterelnököt is, ugyanis ezek mind-mind kivétel nélkül politikai döntések, és számot kell tudniuk adni majd ezekről a döntésekről és a mulasztásokról is a magyar embereknek. Egyértelmű, hogy a válságkezelésben önök alapozhatnának a magyar emberek felelősségvállalására és áldozatkészségére, csakhogy eljátszották a bizalmukat azzal a képmutatással, ami a Szájer-ügy révén a nyilvánosság előtt beigazolódott, azzal a gerinctelenséggel, amit a Kaleta fémjelezte pedofília rejtegetése jelent, és a mérhetetlen urizálással. [[9.20]] Közben pedig az út szélén hagyják a magyar embereket, a kegyenceik zsebét pedig tovább tömik. És bizonyára jól érzik, igen, önök bajban vannak. Mindezeket látva joggal merül föl a kérdés: mi a fontosabb önöknek [[Az elnök megkocogtatja a csengőt]] az emberek vagy a félelem a hatalom elvesztésétől? Készüljenek az elszámoltatásra! Boldog karácsonyt! [[Szórványos taps a DK soraiban. Németh Szilárd István: A várakozás nemes pillanatai!]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! [[Zúgni kezd a mikrofonja.]] Van annak egy diszkrét bája, amikor…
Valami nem stimmel, államtitkár úr, a mikrofonjával! [[Ismét zúg az államtitkár mikrofonja.]] Kérek egy kézi mikrofont! Kérem visszaállítani az időt! [[Kézi mikrofont helyeznek az államtitkár elé.]] Köszönöm szépen. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a türelmet. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Szóval, van annak egy diszkrét bája, amikor a baloldalról az 1848-49-es forradalomra és szabadságharcra hivatkoznak, és a labancok akarnak minket kioktatni hazaszeretetből és szuverenitásból, tisztelt képviselő asszony.Emlékszik talán arra a követelésre, hogy „felelős kormányt Pesten”. Pontosan nem azt követelték 1848-49-ben sem, amire most ön itt hivatkozik, hogy Bécsben mondják meg, hogy mi kell nekünk, hanem saját felelős kormányt, saját nemzeti bankot, saját hadsereget, egy önálló és erős Magyarországot szerettek volna 1848-49-ben, tisztelt képviselő asszony. Pont azért küzdöttek, más eszközökkel, más korszakban, mint amit most teszünk. Akkor is voltak, akik a helytartótanács döntését várták, akik a helytartótanácsot védték, akik őket próbálták kiszolgálni. Ma is megvan ennek a politikai családnak vagy politikai hozzáállásnak a leképeződése a parlamenti patkónak a bal oldalán Magyarországon. Mi azokat követjük, akikről Magyarországon közterek vannak elnevezve, akikről utcák vannak elnevezve, akiknek szobraik vannak, akik mindig küzdöttek a magyar függetlenségért és szabadságért, és nem azokat követjük, akiket önök követnek, akik olykor a helytartótanácsnak, olykor a szovjet kommunista párt bármilyen testületének az akaratát akarták Magyarországon végrehajtani. Ez a különbség. Minden korszakban vannak ilyenek is, olyanok is. Önök most a Soros-galaxisban politizálnak, azt a fajta politikát követik, azt mondják, amit Soros György mond. Bár most egy kicsi ellentmondás van az erőben, mert Soros György kiosztott mindenkit Angela Merkeltől kezdve az összes európai kormányfőig, hogy hogy mertek Orbán Viktor és a lengyel miniszterelnök akaratának megfelelően dönteni Brüsszelben, míg önök azt mondják, hogy micsoda vereség érte Magyarországot; pont az önök gazdája mondja ennek az ellenkezőjét. Az önök gazdájának még az itthoni legközvetlenebb lapja, a 444 is elismerte, hogy Magyarország és Lengyelország elérte, amit akart, és végül is győzelmet értünk el Brüsszelben. Önökhöz, úgy látszik, későn jutott el az információ, ezért van zavar a Soros-galaxisban. Ami a védekezés eredményességét illeti, tisztelt képviselő asszony, ön is tudja, napról napra látjuk, hogy világszerte milyen helyzet alakul ki. Nagyon sok helyen a világban a kórházak már nem tudják ellátni a betegeket, kórházi parkolókban, kórházi étkezőkben, hotelszobákban látják el a betegeket, van, akit a saját kocsijában lélegeztetnek, mert nincsen már elég felszerelés, nincsen elég ágy, nincsen elég orvos a kórházakban. Magyarországon, hála istennek, ilyen jelenetek eddig nem történtek, minden beteget a kórházban ellátnak, mert van elég kórházi ágy, van elég orvos és van elég lélegeztetőgép. Önök mindent támadtak ebből, támadták a kórházakat, támadták a lélegeztetőgép-beszerzéseket, támadták a védekezésnek a rendszerét, pedig egy olyan védekezési rendszer van Magyarországon, amely, ha megnézi akár a fertőzöttek adatait, akár a sajnálatosan elhunyt embereknek az arányát egymillió lakosra vetítve, akkor körülbelül ott van, mint az európai uniós átlag. Ehhez képest önök itt, a parlamentben mindig ennek az ellenkezőjét mondják, önök nem tudnak büszkék lenni a magyar orvosokra, a magyar ápolókra. Ami a közpénzekkel és a vagyonkezelő alapítványokkal kapcsolatos kérdését illeti, egyrészről visszautasítom azt, hogy önök itt rendszeresen megpróbálják az államtitkár urat valamiféle hírbe hozni, miközben egy teljesen törvényes keretek között működő tehetséggondozó programban vállalt felelősséget azelőtt is, mielőtt államtitkár lett, vállal akkor is, amikor államtitkár, és amikor majd bármelyikünk nem lesz államtitkár, szerintem akkor is folytatni fogja ezt a tevékenységét. De miért hozta létre a kormány a vagyonkezelő alapítványokat, és mit jelent az, amikor ön azt mondja, hogy el fogják venni ezt a pénzt a vagyonkezelő alapítványoktól? Ez azt jelenti, hogy önök ki fogják fosztani a magyar egyetemek egy részét, önök el fogják venni a magyar kutatás-fejlesztés anyagi lehetőségeinek jó részét, mert a magyar kormány a birtokában lévő részvények [[Dr. Orbán Balázs: El akarjátok venni? Gratulálok!]] különböző részvények [[Az elnök csenget.]] és különböző társaságok tulajdonlását bizonyító okiratok egy részét és ennek a nyereségét, a profitját nem magában a költségvetésben költi el, tisztelt képviselő asszony, hanem úgy döntött, hogy ezt a jövőbe, az egyetemekbe és a kutatás-fejlesztésbe beruházza. Önök azt mondják, hogy ha hatalomra fognak kerülni, úgy fogják elvenni Magyarország jövőjét ismételten, már sokadszorra a magyar történelemben a Tanácsköztársaságtól napjainkig [[Z. Kárpát Dániel közbeszólása.]] , hogy kifosztják a magyar egyetemeket, kifosztják a magyar tehetséggondozó programokat, el fogják venni azt az anyagi alapot, amit ez a kormány nekik hosszú távon adott. Mert az egyetemeknek és a tehetséggondozó központoknak, mint a Mathias Corvinus Collegium is, fontos, hogy hosszú távon tudjanak tervezni, mert, tudja, az egyetemeknél nem egyik percről a másikra jön a változás, komoly jogi garanciákra és komoly anyagi alapokra van szükség. [[Demeter Márta közbeszól.]] Mi arra törekszünk, hogy 2030-ra Magyarország egy vezető ország legyen sok területen, nemcsak Európában, hanem világszinten is. Ehhez kiszámítható gazdálkodásra van szükség az egyetemeken és magas anyagi forrásokra, sokkal magasabbra, mint most. Ezért tettük a részvényeket, a kötvényeket ezekbe az alapítványokba, ezeket fogják önök elvenni a maga fenyegetése szerint, és így fogják elvenni Magyarország jövőjét. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Mert csak akkor tudunk még jobb gazdasági teljesítményt elérni, hogyha az egyetemek révén, a kutatás-fejlesztés révén Magyarország több területen világvezető lesz. Ennek az akadálya a magyar baloldal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Aktuális ügyekről” címmel a DK képviselőcsoportjából Varju László képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Szeretném azzal kezdeni, hogy Tállai államtitkár úr az előbb elmondottakban, éppen a Mellár képviselőtársamnak adott válaszában azt mondta, hogy 3 százalékos forgatókönyv is létezett, és 6 százalékos gazdasági visszaeséssel számolnak. Tisztelt Államtitkár Úr! Ha önnek arra van szüksége, hogy megvilágítsuk, hogy mi a probléma: az önök tavaszi tervezésében az is szerepelt, hogy 7 százalékos gazdasági visszaesés is lehet. Hogyha ennek megfelelően készültek volna fel és ennek megfelelően segítenék a gazdaság szereplőit abban, hogy egyébként ez minél kevésbé következzen be, akkor nem lenne az a nyilvánvaló helyzet, mint ami most van, hogy a romló számok és teljesítmény miatt, igenis, új költségvetésre van szükség, mert az, amit korábban elterveztek, ma egy sajtfecni, semmire nem elég, semmire nem jó, mert egyébként az embereknek nem segít. A magyar gazdaság és a magyar költségvetés bajban van. A kormány bejelentette, önök mondták, hogy a hiány már több mint tízszerese a vártnak, azért, mert hozzáteszem a szabálytalan haveri költések miatt az európai források elakadtak. Pánikérzetükben egyébként elkezdtek költekezni, amihez devizahitelt vettek fel. Most már tudjuk, hogy Varga Mihály úr azt mondja, hogy jövőre nem kell, az idén ezzel már bespájzoltak, és ennek megfelelően folytatják a költekezést. Egyetlenegy probléma van, államtitkár úr: csak a családoknak és a kis- és középvállalkozásoknak nem jutott. Járni jár, de nem jutott belőle őnekik. Eközben a miniszter úr azt mondja, hogy a magyar államadósság stabil. Hát, mondhatjuk, akár még el is fogadhatnánk tőle ezt a megoldást vagy ezt a mondatot, mert az államadósság, ami ellen küzdöttek tíz éve, pontosan ugyanannyi, mint amennyi tíz évvel ezelőtt volt. Eközben egyébként megszorításként éppen a nyugdíjasoktól vették el a nyugdíjak megtakarítását, 3000 milliárd forintot. És még sorolhatnánk, mennyi kedvező körülmény volt ahhoz képest, amit egyébként teljesítményként elértek, az, ami a gazdaságban itt van előttünk, hogy nem tudnak segíteni sem a kisvállalkozásoknak, sem pedig a családoknak. A költségvetés, amit 2021-re megálmodtak, annak a számai már semmit nem érnek. A hiány alultervezett, az inflációt és a gazdasági teljesítmény csökkentését sem ismerik valósan, várhatóan a számok alapján, nem tudják tervezni. Az új költségvetés elől menekülnek. Amikor tegnap beszélhettünk volna erről a Költségvetési bizottság ülésén, a nagyon bátornak mondott képviselők még a Költségvetési bizottság ülésére sem mertek eljönni, ahol szembesülni kellett volna mindazzal, amiről egyébként itt az előbb beszéltünk. Természetesen az embereket eközben felháborítják azok a luxuskiadások, amelyek akár a Magyar Nemzeti Banknál jelennek meg, akár pedig amit önök költekeznek, itt vannak előttünk, azok az éjszakai döntések, amelyeket önök meghoznak. Akkora a baj egyébként, államtitkár úr, hogy még a tanároknak sem adják oda a pótlékot, amit megígértek. Hát ennyire futotta és jutott önöknek! [[9.30]] A járvány által előidézett és az Orbán-kormány által egyébként kezelni nem tudott gazdasági válság mértékét jelzi, ott van a munkanélküliség, és egyébként nézzük csak az élelmiszerárak növekedését: minden 10 százalék felett van, ami növekedett. Értem, hogy azokat, akik nagy tőkéhez jutottak az elmúlt időszakban a magyar burzsoázia megteremtésével, őket ez nem zavarja, ellenben a kisnyugdíjasokat annál inkább, akiket egyébként magukra hagytak. Egyre kevesebb áru mehet a kosárba, nő a szegénység, az éhezés, és főleg az idős emberek vannak igazából veszélyben. Ha a hiány úgy emelkedne, hogy közben a kormány a kiesett bér egy nagy részét odaadná a dolgozóknak vagy a családoknak, akkor tulajdonképpen ezt még meg is érthetnénk, de nincs ilyen, nincs bérkiegészítés, államtitkár úr. Amit önök mondanak, az szemfényvesztés, és néhány cégnek és a haverjaiknak jár, senki másnak. Egyre nagyobb a keserűség és a reménytelenség. Én azt gondolom, itt ebben a helyzetben más lehetőség nincs, más változtatásmód nincs: ennek a kormánynak mennie kell, önök megbuktak, a gazdasági teljesítményük egyenlő a nullával. Köszönöm szépen a figyelmét. [[Taps a Jobbik, az LMP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Gyakorlatilag tíz éve hallgatja itt a Fidesz-frakció, hogy megbukott a kormány. Csak egy dolgot szeretnék nem először jelezni: majd a magyar választók eldöntik, hogy kit tüntetnek ki a bizalmukkal, és már háromszor a jobboldali kormányt, illetve a Fidesz-KDNP-t tüntették ki a bizalmukkal [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] úgyhogy 2022-ben is ők fogják eldönteni. Most hogyha a szerteágazó felszólalásában megpróbálok kicsit rendet vágni, akkor, ha jól értelmezem, két fő témakörrel foglalkozott, a járványt, illetve a munkahelyek védelmét említette. Engedje meg… [[Varju László közbeszól: A költségvetést, államtitkár úr!]] A költségvetést [[Varju László közbeszól. Az elnök csenget.]] [[Varju László közbeszól. Az elnök csenget.]] érintette… (Varju László közbeszól. Az elnök csenget.) Engedje meg, hogy végigmondjam! Értem, hogy feszült, megértem a helyzetét, de én is végighallgattam önt. Tehát hogyha megnézi a költségvetéseket, akkor azt látja, hogy két fő szempont, az emberélet védelme és a munkahelyek védelme tükröződik bennük, és azt hiába várják el egy másfél évvel ezelőtti szavazáson, költségvetési szavazáson, hogy figyelembe vegye az akkor még egyébként teljesen ismeretlen járványt. Tehát nem Magyarországon [[Varju László és dr. Mellár Tamás közbeszól.]] nem Magyarországon, hanem minden európai országban tisztelt képviselő úr, minden európai országban felül kellett írni a terveket, és két fő cél lebeg a szemünk előtt: az emberélet és a munkahelyek védelme. [[Varju László közbeszól.]] Na most, ami a járványt illeti, a járvány… [[Varju László közbeszól.]]
Varju képviselő úr! [[Varju László: Bocsánat!]] Bocsánat, az államtitkár úrnál van a szó. [[Z. Kárpát Dániel: Legalább tudja, hogy a költségvetést mikor fogadták el! Közbeszólás az ellenzék soraiból.]]
Tehát azt javaslom, hogy nézze meg a költségvetés főszámait, és azt fogja látni benne, hogy mind a két fő célnak több ezer milliárdos alapja van, és a módosításokat ez indokolja. [[Varju László közbeszól.]] [[Varju László közbeszól.]] Most ami a konkrétumokat illeti mert értem én, hogy költségvetés-szerkezeti kérdésekről szeretnének vitatkozni, de nekünk azért más a megközelítésünk , nézzük meg a konkrét intézkedéseket! Sok döntés történt, és ezekre mennek a költségvetési források: munkahelyvédő bértámogatás, munkahelyteremtő bértámogatás, célzott támogatások vállalatoknak, munkaadói adók csökkentése itt nemcsak az átmeneti adócsökkentésekre gondolhatunk, hanem arra a munkaadói adócsökkentésre, amely július 1-jétől lépett életbe és amely jelentős segítséget jelent a vállalkozásoknak nemcsak a járvány alatt, hanem a járványon túli időszakban is , hitelmoratórium. A Jobbiktól a Párbeszédig gyakorlatilag nagyon sokan foglalkoztak a hitelek kérdésével, a kilakoltatások kérdésével, a devizahitelek kérdésével, ez egy súlyos örökség. Ezért sem mindegy, hogy ebben a nehéz helyzetben vane hitelmoratórium, vagy nincs. Hogyha önökön múlna, akkor nem hitelmoratórium lenne, hanem devizahitelek mind a mai napig. Ennek is van költségvetési vonatkozása, tisztelt képviselő úr. (Varju László közbeszól.) És ezekkel az intézkedésekkel, amelyek az ön által kritizált költségvetésben vannak [[Varju László közbeszól. Az elnök csenget.]] , 1,4 millió munkahelyet sikerült megvédeni. Ennek is köszönhető, hogy bár a járvány a magyar gazdaságban is okoz károkat, Magyarországon még mindig a legalacsonyabb, az egyik legalacsonyabb a munkanélküliségi mutató. Az uniós átlag 8 százalék, nálunk ennek a fele halkan teszem hozzá, hogy az önök idejében 12 százalék volt , és mindezt úgy, hogy van olyan tagország, ahol 16 százalékos a munkanélküliség. Úgyhogy ezt, legyenek szívesek, tegyék hozzá, amikor a magyar költségvetést kritizálják! A regisztrált álláskeresők száma 300 ezer alá csökkent, úgy, hogy ez jelentős csökkenés a nyári hónapokhoz képest. Összehasonlításképp megint csak: 2010-ben az álláskeresők száma éves átlagban 583 ezer volt tehát 300 ezer és 583 ezer , de úgy, hogy az év elején, tehát 2010-ben az év elején az önbesorolásos érték a 700 ezret is meghaladta. Tehát egy kicsit nagyobb óvatosságot remélnék öntől akkor, amikor a munkanélküliségi adatokra hivatkozik, mert ez nagy különbség, és jól mutatja a baloldali és a jobboldali járványkezelés, illetve válságkezelés közötti szakadéknyi különbséget. És azt is megmondom önnek, hogy mi ennek az oka, és ezt is látja majd a költségvetési számokban: az a fő oka, hogy amint nagy a baj, önök rögtön a megszorítások és az adóemelések kombójához nyúlnak. [[Varju László közbeszól.]] Nézze meg, tisztelt képviselő úr tényleg megértem, hogy feszült , nézze meg a baloldali önkormányzatokat! Ilyen adóemelések, olyan adóemelések, parkolásidíj-emelés, akkor béremelések, embereket raknak ki a lakásukból, a bérleményükből [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] , itt meg számonkérik a kormányt. Ezzel szemben a jobboldali kormány még válságidőszakban is csökkenti a terheket, nem emeli, hanem csökkenti. Úgyhogy azt gondolom, hogy a magyarok nagyon jól össze tudják hasonlítani a kétféle válságkezelési megközelítést: a jobboldali politikából megvédett munkahelyek lesznek, a baloldaliból pedig ezek elvesztése. Ez épp elég ok arra, hogy a válságkezelés területén ne önöktől kérjünk tanácsot. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! „Aktuális kérdésekről” címmel az MSZP képviselőcsoportjából Harangozó Tamás képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[Móring József Attila elfoglalja helyét a jegyzői székben.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az év vége felé, az utolsó parlamenti üléseken valóban érdemes számot vetni, és megnézni, hogy valójában mi történt itt a Ház falai között, mit tett a kormány, és milyen intézkedésekre futotta, milyenekre nem az elmúlt időszakban. Sokat elmond, hogy a mai és a holnapi napon összesen 42 darab törvényről fog dönteni a magyar Országgyűlés, többek között olyan sürgős és halaszthatatlan kérdésekről, mint például a járványvédekezés szempontjából elengedhetetlen választójogi törvény, amelynek a benyújtási, botrányos benyújtási körülményeire nyilvánvalóan az egész ország emlékszik, és amelyet ismételten egyeztetés és politikai konszenzus nélkül nyújtottak be, de szerencsére Volner Jánosnak, a Fidesz új szóvivőjének a javaslatára érdemi változásokat fognak majd bizonyára ma megszavazni benne. Aztán lesz ma szó, lesz ma szavazás a Szájer-féle posztkeresztény Alaptörvényről is, amely egy egészen furcsa módon az egyedüli üdvözítő családmodellt is meg fogja jelölni innentől kezdve Magyarországon azt gondolom, a szerző sokat fog töprengeni majd művéről , de belekerül a rendszerszintű lopás helyett az alkotmányos lopás intézményrendszere is, az alapítványok, az alapítványokba kimenekített állami vagyon Alaptörvénybe betonozása; illetve nagyon fontos most önöknek hirtelen a közpénz fogalmának újradefiniálása, aminek az egyik fontos érve az lehet, hogy például a taopénzeket a jövőben ne kelljen nyilvánosan elszámolni. Halkan jegyzem meg önöknek, ez csak idén áprilisig mintegy 790 milliárd forintnyi közpénz volt, amelyet valamilyen sportszervezethez vagy valamilyen baráti csapathoz juttattak. Aztán jutott az elmúlt időszakban, a koronavírus-járvány időszaka alatt 140 milliárd közpénz sportra, jutott 100 milliárd forintnyi közpénz egyházi beruházásokra, közel ezermilliárd forint egy Budapest-Belgrád nevezetű vasútvonal magyar költségvetési, azaz magyar adófizetői pénzből való megtámogatására, és ilyenkor érdemes megnézni, hogy ezek után itt nem sokat soroltam fel, pár dolgot, de hát mégiscsak itt tartunk, hogy egy olyan 2000-3000 milliárd forintnyi pénzről beszélünk mire nem jutott, és az államtitkár úrnak mondom, mert tényleg, ebből érdemes levonni a következtetéseket. [[9.40]] Nem jutott a 100 százalékos táppénz mindenkinek egyformán való odajuttatására, pedig a miniszterelnök tegnap még emellett érvelt; biztos félretájékoztatták, vagy fogalma nincsen, hogy milyen rendszer van Magyarországon. Benyújtottuk a törvényjavaslatunkat még napirendre sem voltak hajlandóak venni , hogy minden fertőzött és minden hatósági karanténba került ember automatikusan megkapja a 100 százalékos táppénzt arra a 10-14 napra, amíg a törvények értelmében otthon kell hogy maradjon a többi ember egészségének védelme érdekében. Nem hajlandók erre költeni. Nem voltak hajlandóak költeni a 80 százalékos bérkiegészítésre, amit akár Ausztria, akár Közép-Európa normálisabb országai megtettek, hogy ne kerüljenek annyian utcára, ne dőljön be annyi cég. Nem sikerült pénzt félretenni a munkanélküliekre. Ma Magyarországon 150 ezer ember semmilyen ellátásban nem részesül, ezt önök is tudják. Azt kértük, legyen 9 hónap legalább a válság időszakában a munkanélküli-ellátás, és legyen 100 ezer forint minimum az összege, hogy családok ne éhezzenek. Nem sikerült azt a gombot megnyomni, hogy aki munka nélkül maradt, és gyermeket nevel, az most karácsony előtt gyermekenként legalább egyszeri 50 ezer forintot kaphasson; és nem sikerült az egészségügyre még az egyharmadát sem költeniük a vírusjárvány alatt, mint amit egyébként a sportra sikerült költeniük. Tisztelt Képviselőtársaim! A miniszterelnök tegnap odáig merészkedett vagy süllyedt, hogy azt mondta a saját szájával, hogy ő nem felel a védekezésért és nem felel a vírusjárvány terjedéséért. Érdekes módon szeptember 18-án a Kossuth Rádióban szó szerint azt mondta, hogy a védekezésért a kormány és személyesen a miniszterelnök felel. Valószínűleg a kettő közötti különbség az a 7200 elhunyt honfitársunk és közel 300 ezer megfertőződött, akiknek egyébként a magas száma, és európai összehasonlításban az egyik legmagasabb száma köszönhető annak, hogy önök az elmúlt hónapokban nem tették tisztességgel a dolgukat. Mindenkinek, minden kedves honfitársunknak boldog karácsonyt, hanukát kívánunk, és azt tudom mondani, hogy ha a miniszterelnök szerint tényleg nem felel a kormány azért, ami itt az országban van, akkor azt kívánjuk nekik, hogy vigyázzanak egymásra, vigyázzanak magukra, mert ezek szerint, akinek a dolga lenne, az nem fog rájuk vigyázni. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzott napirend előtti felszólalásra a kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Említette a koronavírus-járvánnyal összefüggő gazdasági hatások kérdését. Kétségtelen, hogy a járvány elleni védekezésben az emberi élet védelme, az emberi egészség megóvása mellett a negatív gazdasági hatások mérséklése kulcsfontosságú feladat. Azt reméljük, vagy azt reméltük, amikor március elején a járvány elérte hazánkat is, hogy ez egy össznemzeti cél lesz, hogy itt egy olyan ügyről van szó, ami a pártpolitikai logikán túlmutat, és itt a magyar Országgyűlésben minden megválasztott képviselő támogatására lehet számítani. Sajnos ez a várakozásunk nem valósult meg; erről, ha megengedik, majd azért később még pár szóban beszélnék. De kétségtelenül igaz az, hogy a kormánynak ettől függetlenül tennie kell a dolgát, és itt a korábbi napirend előtti felszólalásokban azért elhangzott, hogy a GDP 20 százalékát, nagyjából 9000 milliárd forintot kitevő költségvetési átalakítást és a gazdasági teljesítőképesség átalakítását vezényeltük le a járvány gazdasági hatásainak enyhítésére. Ennek köszönhetően, tehát ennek az akciótervnek köszönhetően már nagyjából 6500 milliárd forintot a gazdaságba vissza tudtunk vinni, 4300 milliárd forint már megjelent a gazdaságban, 1200 milliárd forint már támogatói döntéssel rendelkezik, és további 1000 milliárdról is hamarosan döntés lesz. Hitelmoratóriumot hirdettünk, ez 2600 milliárd forintnyi összeget hagyott a családoknál és a vállalkozásoknál. A beruházástámogatási programok 1000 milliárd forint környékén állnak, és a koronavírus-járvány elleni küzdelemben is mi az adócsökkentésben hiszünk, tehát szerintünk a járvány elleni védekezés és a járvány gazdasági hatásainak enyhítésével összefüggésben a legjobb recept az adócsökkentés és azok az intézkedések, azok a törvénymódosítások, azok a rendeletek, amelyeket megalkottunk, több mint 400 milliárd forintnyi adót hagytak még idén a vállalkozásoknál és a családoknál.Az összesített számításokból az látszik, hogy 1,4 millió munkavállaló kilátásait, lehetőségeit tudtuk megvédeni, több mint egymillió magyar részesült munkaerőpiaci képzési támogatásban: pénzbeli juttatások, speciális hitelkonstrukciók, konkrétan bértámogatások, ágazati versenyképességi támogatások, speciális képzések, új munkahelyek is létrejöttek, illetőleg a közfoglalkoztatási program is kibővült. Az, hogy ez a válságkezelő mechanizmus működőképes volt, lehetne talán politikai vita ez ügyben köztünk, nyilván ön ezt támadja, önnek ez a feladata mint ellenzéki országgyűlési képviselő, de azért a számok mégiscsak a mi oldalunkon állnak. Ha megnézi, hogy a magyar gazdaság hogyan teljesített a harmadik negyedévben, akkor azt látja, hogy ez a 11. legjobb teljesítmény az Európai Unióban. Egyébként az előző negyedévhez képest, tehát ami a válsággal való kilábalással összefüggésben fontos, ott már 11 százalékos, több mint 11 százalékos gazdasági növekedést tudtunk elérni, ez a 9. legjobb eredmény az Európai Unióban. Mi továbbra is nem a megszorításokban és az adóemelésekben hiszünk, hanem abban, hogy munkahelyek teremtése, beruházások támogatása révén tudjuk megvédeni a magyar emberek munkáját és tudjuk biztosítani a magyar emberek megélhetését, ezért tovább szeretnénk folytatni azt a béremelési programunkat, amit a koronavírus-járvány hatásai ellenére is vittünk. Minden idők legnagyobb orvosbéremelési programja indul el, visszaépítjük az önök által elvett 13. havi nyugdíjat, minden idők legnagyobb otthonteremtési programját és családtámogatási programját működtetjük. Ehhez képest, amit önök tettek, az az, hogy tulajdonképpen álhíreket terjesztettek Magyarországról, a magyar Országgyűlés működéséről, majd kamuvideókat gyártottak a járvány elleni védekezéssel összefüggésben, és ennek semmilyen következménye nem lett az önök oldalán, azok a politikusok ugyanúgy ott vannak, nekik semmilyen hátrányt ez ügyben nem kellett elszenvedni. A legutolsó hírek pedig bitcoinbányászatról és cigarettacsempészetről szólnak; az MSZP etikai bizottságának elnökéről beszélek. Azt hiszem, hogy akinek javítanivalója van a teljesítményén, és akinek a politikáját újra kellene gondolnia Magyarország érdekében, azok önök, nem pedig mi vagyunk. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! „Milyen lesz a karácsony az út szélén?” címmel a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Értem vagy érteni vélem kormánypárti képviselőtársaim kétségbeesett próbálkozásait azt illetően, hogy magyarázzák a bizonyítványt. Államtitkár úr elmondta, hogy szerinte a 11., más összevetésben a 9. legjobb a magyar gazdasági teljesítmény az Unión belül; a termelési jelentéseket jól megszerkesztették a kommunikációs paneleket gyártók, aztán szembejön a rögvalóság. [[Nacsa Lőrinc: Ezek tények! Tények!]] Amikor Nacsa képviselőtársam behörög egy felszólalás közben, akkor magyarázza el, kérem, azt is, hogy mondjuk, vendéglátósok, idegenvezetők, nyelvtanárok tekintetében, akik, teszem azt, nem minden esetben katások, de még katások esetében is, milyen kilátásokat biztosít ez a kormány. Milyen segítséget biztosít azok számára, akik munkanélküliként, álláskeresőként semmiféle pénzügyi ellátásra nem jogosultak? Ugye, most elhalkultak, most nincs bekiabálás! 150 ezer magyar emberről beszélünk, aki az önök rendszerében semmiféle álláskeresési segítségre nem jogosult. Vegytisztán neoliberális gazdaságpolitikai modelljükben ezeknek a magyar embereknek, ezeknek a társadalmi csoportoknak nincs hely. Az önök stratégiai partnerei, a német multi cégek ezeket a gazdaságpolitikai utasításokat adták parancsba vagy engedték, éppen ezért nézi az ember fanyar félmosollyal azt, hogy itt különböző bal-, jobboldali tengelyen igyekeznek elhelyezni magukat. [[Németh Szilárd István közbeszól.]] 2010 végén, amikor a miniszterelnök úr itt, ebben a Házban személyesen fogadta Soros Györgyöt, az már a jobboldali Fidesz érája volt? Mikor tetszettek fordulni? Hol van a jobboldali patrióta nemzeti gazdaságpolitika, amelyik megvédeni a magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozót? Nincs ilyen, mert nem látjuk a számukra biztosított kedvezményeket. Azt látjuk, hogy önök az Audival kötnek kétmilliárdos szerződést, amivel támogatólag kipótolják az egész éves veszteségét a nagy multi cégnek, az autógyártónak, a magyar mikrónak és a kicsinek pedig szinte semmit. Ez az önök gazdaságpolitikája. [[9.50]] Amit látniuk kéne, az önök jobboldali ellenzékének képviselőjeként szembesítem önöket folyamatosan azzal, hogy lakhatási kataklizma dúl Magyarországon. Olyan lakhatási válság dúl, amelyen belül a lakhatási szegénység mintegy 2,5 millió embert érint, és a magyar érintett polgárok egyhatoda, most, ezekben a napokban, amikor önök röhögcsélnek és hörögnek, a magyar érintett emberek egyhatoda nem képes felfűteni télen a lakását. Ez Magyarország jelen pillanatban, és ezen lakhatási kataklizma közepén én nem vitatom el, nem akarom kétségbe vonni azt, hogy önök szerencsés társadalmi csoportok, gazdag emberek új építésű ingatlanvásárlásait kiemelt módon támogatják. Nem vitatom el, így van. De azt is szeretném elmondani, hogy a 13 ezer kilakoltatással párhuzamosan, amihez önök asszisztáltak [[Dr. Rétvári Bence: A Jobbik… A Jobbik szervezi az önkormányzatokban… Ti szervezitek…]] , támogathatják önök az új építésű lakóparki lakások építését, csak a magyar rögvalóság az, hogy az út szélén közben nem fordítanak figyelmet magyar albérletesekre, ugyanolyan családi célokkal és ugyanolyan gyermekvállalási célokkal rendelkező fiatalok tömegeire, és ezek az állampolgárok korábban még minimális segítségre számíthattak. A lakáscélú előtakarékosság állami támogatásával sokszor pont a CSOK-ra való önrészt tudták összeszedni. Ha államtitkár úr válaszol, kezdje már azzal, hogy az LTP állami támogatásának megszüntetése után mit raktak annak a helyébe. [[Dr. Rétvári Bence: A CSOK-ot…]] [[Dr. Rétvári Bence: A CSOK-ot…]] Mit javasolnak a magyar fiatalok számára (Dr. Rétvári Bence: A CSOK-ot…), akik a CSOK-önrészre is csak támogatott formában tudtak spórolni? Nem fog tudni rá mit mondani. A helyzet az, hogy jelen pillanatban nemcsak az a 150 ezer álláskereső van bajban, aki semmiféle juttatásra nem jogosult [[Dr. Rétvári Bence: A Jobbik van bajban…]] , bajban vannak az albérletben élők, hiszen a magyar családok mintegy fele vagy közvetlen bevételkiesést szenvedett el a járvány miatt, vagy valamely családtagja érezte ezt a bőrén, és nekik is a korábbi szerződés alapján albérletet kell fizetniük, számlákat kell fizetniük, gyermeket kell nevelniük. Éppen ezért haladéktalanul szükség lenne állami forrásból, egy állami alapból egy olyan albérlet-támogatási szisztémára, ahova egy online felületen, a tisztességes szerződés bemutatásával, a kereseti viszonyok megvizsgálása után igenis támogatásért fordulhasson az a magyar állampolgár, aki bajban van. Meg kell előzni a további otthonvesztéseket; meg kell előzni a magyar gyermekek nélkülözését. Éppen ezért amellett, hogy bérlakásokat kellene tömegesen építeni, és önök elzárkóznak ez elől, amellett, hogy az üresen álló ingatlanállományt lakhatási ügynökségek létrehozatalával legalább részben használatba kéne venni bérlakásként, amellett, hogy lakhatási támogatási szisztémát kellene indítani [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból.]] amellett, hogy magyar hallgatók számára, ha valaki kiadja az albérletét, akkor adómentessé kéne tenni az egész folyamatot, amellett, hogy az idegen, pusztán befektetési célú ingatlanvásárlásokat át nem hárítható büntetőadóval kellene sújtani, látjuk, hogy önök elutasítják ezeket. De mindezek mellett legalább most, a járványügyi veszélyhelyzetben segítsünk azokon, akik albérletben élnek, a korábbi kötelezettségeiket vállalniuk kell, meg kell fizetniük [[Dr. Rétvári Bence: Ezért nem szavaztátok meg a hitelmoratóriumot, igaz?]] viszont a bevételeik elapadtak, önök nem üzennek az elapadt bevétellel bírók számára semmit. [[Dr. Rétvári Bence: A hitelmoratóriumot miért nem szavaztad meg?]] Szedjék össze magukat, támogassák azt a jobbikos javaslatot, amelynek értelmében [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] most átmenetileg kihúzhatjuk a bajból ezeket az embereket. Ne legyenek neoliberálisok, ne hagyjanak további embereket az út szélén! (Taps a Jobbik padsoraiból. Dr. Rétvári Bence: Miért nem szavaztad meg a hitelmoratóriumot?
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Az elhangzott napirend előtti felszólalásra a kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból. Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy meghallgathattuk a Jobbik képviselőjétől azt a virtigli baloldali beszédet, amitől igazából másra már nem is számítunk öntől és önöktől. Tisztelt Képviselő Úr! Tegyük világossá, és akkor a baloldalra véglegesen megérkezett Jobbik számára is legyen érthető, hogy a nemzeti polgári kormány a munkában hisz. [[Derültség a Jobbik padsoraiból.]] Abban hiszünk, hogy a munkahelyeket kell megvédenünk, és új munkahelyeket kell támogatni, és nem pedig a segélyezést kell újfent előtérbe helyezni. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból, többek között Z. Kárpát Dániel: Nem ez volt a kérdés!]] Tisztelt Képviselő Úr! Én értem azt, hogy önnek a baloldali… [[Az elnök csenget.]] Köszönöm. Értem azt, tisztelt képviselő úr, hogy önnek a baloldali szövetségeseinek való megfelelés érdekében újra azt a bukott gazdaságpolitikát kell erőltetnie, amit a szövetségesei 2010 előtti kormányzásuk során megvalósítottak, de, tisztelt képviselő úr, értse azt… [[Z. Kárpát Dániel folyamatosan közbeszól.]] [[Az elnök csenget.]] Köszönöm. Értem azt, tisztelt képviselő úr, hogy önnek a baloldali szövetségeseinek való megfelelés érdekében újra azt a bukott gazdaságpolitikát kell erőltetnie, amit a szövetségesei 2010 előtti kormányzásuk során megvalósítottak, de, tisztelt képviselő úr, értse azt… (Z. Kárpát Dániel folyamatosan közbeszól.) Képviselő úr, én meghallgattam önt. (Az elnök csenget.) Ha megteszi azt a szívességet, hogy ön is meghallgat engem, akkor tudunk beszélni egymással. [[Z. Kárpát Dániel: Persze, persze! Dr. Rétvári Bence: Pánikban van! Gyurcsányi pánik… Dr. Brenner Koloman: Majd Vácon elnök leszel… Derültség a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Alelnök Úr! Kérem, hasson oda, hogy a frakció engedje meg az államtitkárnak a jogos felszólalás lehetőségét. Köszönöm szépen. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Így van! Dr. Rétvári Bence: Fáj nekik az igazság! Nacsa Lőrinc: Ő kiabál a leghangosabban!]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy önök itt a hátam mögött azt kiabálják be, hogy Vác, és váci ügyeket akarnak… Akkor beszéljünk Vácról! [[Derültség a Jobbik padsoraiból. Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Albérlet…]] i van Vácon? Vácon önök és az önök szövetségesei vezetik az önkormányzatot. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] És mi történik? [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Miközben ön feláll itt az Országgyűlésben, és kilakoltatási moratóriumot javasol, aközben Vácon pont az ellenkezője történik. Az önkormányzati lakásból lakoltatnak ki családokat, gyerekes családokat. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból: Fehér Zsolt! Így van! Szégyen!]] Képviselő Úr! Ahol önök hatalomban vannak, ott ártanak a magyar embereknek, és ártanak a magyar családoknak. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Legyen most már vége ennek a hazudozásnak, amit itt művelnek az Országgyűlésben, és, tisztelt képviselő úr, kezdjenek önvizsgálatba! De csak annak érdekében, hogy [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] az ön által felvetett további kérdésekre is válaszoljak, engedje meg, hogy azzal kezdjem, hogy milyen támogatásokat biztosítottunk a vendéglátósoknak, és milyen támogatásokat biztosítottunk az éttermeseknek, hiszen ön felvetette ezt a kérdést. Ha megnézi a Gazdaságvédelmi Akciótervet, megnézi a kormány elmúlt időszakban meghozott döntéseit, akkor pontosan tudhatja, hogy ennek a szektornak a számára is biztosítunk támogatásokat, biztosítunk bértámogatást, biztosítunk áfacsökkentést, biztosítunk járulék- és adócsökkentéseket, pontosan annak érdekében, hogy meg tudják védeni a saját munkatársaikat, meg tudják tartani a munkahelyeket, állást tudjanak biztosítani és fizetést tudjanak biztosítani a kollégáik számára. Tisztelt Képviselő Úr! Ön ezeket az intézkedéseket soha nem támogatta, hanem minden esetben támadta. Mi arra kérjük, hogy támogassa ezeket a kormányzati intézkedéseket, hogy minél több magyar családnak tudjunk segíteni. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmét, hogy soha nem volt olyan kormánya Magyarországnak, amelyik ilyen bőkezű családtámogatásokat biztosított. Ha az otthonteremtésről beszélünk, akkor említhetjük a családi otthonteremtési kedvezményt, a CSOK-programot, amelynek a bővítése történik meg pont január 1-jétől, említhetjük az áfacsökkentést, említhetjük a babaváró támogatást, amelyik szintén felhasználható otthonteremtésre, említhetjük a lakáshitelek törlesztéséhez kapcsolódó állami támogatást, több millió forintot engednek el az otthonteremtésben érintett fiataloknak a kormány segítségével a pénzintézetek. Tisztelt Képviselő Úr! Minden támogatást megadunk a magyar fiataloknak és a magyar családoknak, hogy saját otthonhoz jussanak, de a politikánk egyértelmű: mi azt gondoljuk, hogy a magyar családok és a magyar fiatalok saját lakásra vágynak, nem bérlakásra, nem arra, hogy valaki másnak a tulajdonában élhessenek, hanem saját lakásra. És mi azt gondoljuk, hogy az ön baloldali javaslatával ellentétben ebben kell segíteni a magyar fiatalokat, ebben kell segíteni a magyar családokat, hogy saját tulajdonú lakáshoz jussanak. Ehhez a magyar kormány európai és világviszonylatban is kimagasló támogatást biztosít. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! „Aktuális kérdésekről” címmel a KDNP képviselőcsoportjából Hollik István képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Érdemes értékelni a múlt heti EU-csúcsnak a döntését és annak a következményeit. A mi értékelésünk szerint múlt héten győzött a józan ész, ugyanis Európa úgy döntött, hogy nem lehet szubjektív kritériumok alapján megbüntetni tagállamokat; és úgy döntött, hogy a járványügyi helyzet kellős közepén, ami nagyon nehezen és súlyosan érinti az Európai Unió tagországait is, végre a tagországok jussanak hozzá költségvetési forrásokhoz, ami segít abban, hogy mind az egészségügyi védekezéssel kapcsolatos feladataikat el tudják látni, mind pedig a gazdaságot, miután megérkezik végre a vakcina, újra tudják építeni, és újra fel tudják pörgetni. Ez nagyon fontos, és azt gondoljuk, egy józan döntés született. [[10.00]] De szeretnék még egy szempontra rávilágítani és felhívni a figyelmet: ezzel a döntéssel a magyar és a lengyel miniszterelnök megőrizte az európai együttműködésnek azt az évtizedes formáját, ami ahhoz vezetett, hogy az Európai Unió az elmúlt évtizedekben a kétezres évek előtt legalábbis biztosan sikeres tudott lenni. Ennek az európai uniós együttműködésnek a célja ugyanis a nemzetállamok segítése volt. Az európai uniós intézményrendszer azt a célt szolgálta, hogy segítsen a nemzetállamoknak, de az európai együttműködés középpontjában a nemzetállamok álltak. Éppen ezért semmilyen olyan európai döntés nem születhetett meg, amely ellentétes egy vagy több tagállam nemzeti érdekével. Ezt szimbolizálja a vétó, és ebben az értelmezésben a vétó nemcsak egy olyan jog, amit az európai jog biztosít a tagállamok számára, hanem szimbóluma annak, hogy nem születhet olyan európai döntés, amely ellentétes egy vagy több nemzetállam akaratával. Most az a helyzet, hogy ennek azért van nagy jelentősége, mert azt láthatjuk, hogy ezzel a zsarolási eszközzel, amit a bevándorláspártiak be akartak szuszakolni az európai együttműködés rendszerébe, ezt a jól működő szisztémát változtatta volna meg. Mindennek azért van jelentősége, mert bár most voltak vitáink, és ez most lezárult az európai csúccsal, de számos csata áll még előttünk, hiszen itt van a bevándorlás kérdése, amelyben látható, hogy továbbra is nagyon távoliak az álláspontok. Vagyunk mi, akik ellenezzük a bevándorlást, azt gondoljuk, hogy Európának a keresztény kultúrát, amelyre egyébként az európai életmód alapszik, meg kell védeni, és vannak a bevándorláspártiak, akiket Soros György támogat, ők pedig azt állítják, hogy a nemzetállami létet meg kell haladni, és multikulturális bevándorlókontinenst kell csinálni Európából. Tehát ez a véleménykülönbség és ez a küzdelem továbbra is itt áll előttünk, és ebben egy nagyon fontos eszközt csavartunk ki a bevándorláspártiak kezéből akkor, amikor ezt a zsarolási eszközt nem engedtük az európai jog részévé tenni. Fontos azt is hangsúlyozni, hogy a baloldali aknamunka, amit egyébként a magyar baloldali képviselők Dobrev Klárától Donáth Annáig végeztek az elmúlt hetekben, kudarcot vallott. Megtámadták a saját hazájukat, semmibe vették a magyar nemzeti érdeket, és ennek ellenére kudarcot vallottak, hiába próbálják ezt sikerként beállítani, és egyébként ezt még a gazdájuk és a saját baloldali szellemi holdudvaruk is így látja, Róna Pétertől Soros Györgyön át egészen Vásárhelyi Máriáig. De még egyszer: ezt a csatát Magyarország megnyerte, Magyarország győzött, de ez csak egy csata, a háború folytatódik, ugyanis azt látjuk, hogy az egész európai vita középpontjában a bevándorlás áll. Itt van egy migrációs akcióterv, amit a Bizottság már le is tett az asztalra, abban újra nyilvánvalóvá tették a bevándorláspártiak, hogy mit is szeretnének valójában: 34 millió bevándorlónak minden jogot megadni, a lakhatást biztosítani, és szavazati jogot adni nekik. Itt eljött az ideje, hogy a baloldal végre világosan állást foglaljon ebben a kérdésben, támogatja ezt, vagy nem. Mi egészen biztosan ez ellen küzdeni fogunk. Mi azt gondoljuk, hogy meg kell védeni az európai kultúrát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Hollik István képviselő úr napirend előtti felszólalására a kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a múlt héten magyar és európai sikerrel zárult az Európai Tanács ülése, amelyen egyhangú megállapodás született a következő időszakra vonatkozó uniós költségvetésről és a koronavírus-járvány gazdasági hatásaival összefüggő helyreállítási mechanizmusról. Ez egy nagy siker, mondom még egyszer, hangsúlyozom, Európának és Magyarországnak, amivel egy több hónapig tartó politikai viszálykodást sikerült lezárni. Ha a történetet talán nem is a kezdetektől, de egy fontos kezdőponttól próbáljuk rekonstruálni, akkor azt látjuk, hogy a nyári hónapokban, az Európai Tanács egy korábbi ülésén már megszületett ez a megállapodás, egy olyan megállapodás, amely mind a helyreállítási alapról, mind pedig a következő időszak költségvetéséről elfogadható volt valamennyi uniós tagállam számára, majd az Európai Unió szabályai szerint az Európai Parlamentnek ezt a megállapodást jóvá kellett volna hagynia. De az Európai Parlament bevándorláspárti, baloldali, liberális, progresszív többsége úgy döntött, hogy számára sokkal fontosabb a politikai ideológia, sokkal fontosabb a politikai ideológiai szempontból másképpen gondolkodó tagállamok megleckéztetése, mint az, hogy a koronavírus miatt bajba jutott déli országokon közösen segíteni tudjunk. Ezért aztán egy olyan megoldást javasolt, amelyben az egyébként a tagállamok számára az alapszerződések szerint járó költségvetési támogatásokat politikai feltételekhez lehetett volna kötni. Ez Magyarország, Lengyelország és egyébként még több európai uniós ország számára is elfogadhatatlan volt. Azt gondoljuk, hogy a pénzügyi tárgyú kérdéseket és a politikai vitákat el kell választani egymástól. Egyébként a magyar emberek is így gondolkodnak, nem tudom, hogy láttáke az ezzel kapcsolatosan megjelent közvélemény-kutatásokat. A magyar emberek 81 százaléka szerint helytelen, hogy járványhelyzetben az EU politikai feltételeket kötne a pénzügyi segítséghez. A magyar emberek ugyanúgy gondolkodtak ebben a kérdésben, mint a magyar kormány, de a magyar baloldal sajnos homlokegyenest ellenkezőképpen gondolkodott, és ő is felcsatlakozott arra a brüsszeli járatra, amely a baloldali ideológiai feltételeket kérte volna számon hazánkon és más uniós tagállamokon. A magyar emberek 62 százaléka szerint a magyar ellenzék túl messzire ment akkor, amikor Magyarország megbüntetését követelte Brüsszeltől és az európai uniós szervektől. Szerencsére győzött a józan ész, azt lehet mondani, hogy egy szép gaulle-ista hagyomány éledt fel. Ugye, emlékszünk arra, amikor 1965-66-ben az üres székek politikáját meghirdette Franciaország az agrártámogatások kérdésében, annak pont a nemzeti érdek védelme volt a kulcseleme. Ezt a válságot, az akkori üres székek politikáját végül egy úgynevezett luxemburgi kompromisszum zárta le, ami most is érvényben van. Eszerint, ha a tagállam létfontosságú érdekei forognak kockán, akkor csak egyhangú döntést lehet hozni az Európai Unióban. Ez az akkori tudás, ez az akkori döntés ma is érvényben van, és azt lehet mondani, hogy a 2020. év vége a gaulle-ista politika sikerét hozta, az egy új luxemburgi kompromisszum idejét hozta el. Sikerült megakadályoznunk azt, hogy a pénzügyi segítségnyújtást, a költségvetési támogatás ügyét politikai feltételekhez kössék. Győzött a józan ész, győzött Európa, és győzött Magyarország is benne a baloldal támogatása nélkül. De a helyzet nem olyan rózsás, ugyanis ezek az ideológiai konfliktusok ettől még nem tűntek el Brüsszelből. Azt látjuk éppen a hetekben nyilvánosságra hozott bizottsági dokumentumokból, hogy a bevándorlásbarát álláspont továbbra is része a brüsszeli narratívának, része a brüsszeli politikának. Egy olyan migrációs stratégiát, integrációs stratégiát bocsátott ki a Bizottság, amely pont szintén a ’21-27-es időszakra, tehát ugyanarra az időszakra, amire a költségvetés vonatkozik, 34 millió migránshátterű személy állampolgársághoz jutásáról és támogatásáról beszél. Szerintünk nem erre kéne koncentrálnia Brüsszelnek, hanem az európai emberek megsegítésére és az európai életmód védelmére. Jó lenne, ha ebben a politikánkban nemcsak a jobboldal, hanem a magyar baloldal támogatására is számíthatnánk. Ez eddig nem volt így, reméljük, hogy jövőre megváltozik. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! „Aktuális ügyeink” címmel a Fidesz képviselőcsoportjából Hörcsik Richárd képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[10.10]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy hallottuk előbb, az Európai Tanács múlt heti ülésén Magyarország és Lengyelország történelmet írt, mert nemcsak saját nemzeti érdekeiért, hanem a nemzetek Európájának egységéért is kiálltak. A vita látszólag a jogállamisági mechanizmusról szólt, de kezdetektől fogva jól látszott, hogy annak valójában kevés köze van a jogállamisághoz, sőt az Európai Tanács következtetései nélkül épp az európai jogállamiságon esett volna csorba. Miért is csúfolták volna meg a jogállamiságot ezzel az előterjesztéssel? Fontos aláhúzni, tisztelt elnök úr, hogy az említett tervben egy olyan szankciós mechanizmus jött volna létre, amelyben nincs rögzítve, hogy mit szankcionálnának, sem az, hogy milyen szankció jár érte. Nem lettek volna meghatározva sem az eljárás megindításának, sem a lezárásának feltételei, nem lett volna az eljárásban hozott döntésekkel szemben például jogorvoslati lehetőség, és nem lett volna tisztázott a mechanizmusnak az uniós joghoz, különösen a szerződésekhez való viszonya sem. Nos, tisztelt képviselőtársaim, ezt a csorbát az Európai Tanács kiküszöbölte, amivel nemcsak Magyarország, hanem Lengyelország és az egész Európai Unió nyert. Tisztelt Képviselőtársaim! A valódi jogállamiság tekintetében ennek azért van jelentősége, mivel sikerült megakadályozni egy olyan mechanizmusnak a létrejöttét, amellyel Brüsszel pénzek megvonásával zsarolhatta volna azokat a tagállamokat, amelyek éppen nem értenek egyet például a migrációval vagy a családpolitikájukkal. A terv tehát készen állt, hogy a világjárványt felhasználva egy olyan gumijogszabályt fogadjanak el, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok akaratát minősített többségű szavazással felül lehessen írni. A jogállamiság, tisztelt elnök úr, tehát csak egy álca volt, valójában arra akarták kényszeríteni Magyarországot, hogy bevándorlóországgá váljon. Bár ezt hivatalosan mindenütt tagadták, azonban több uniós politikus elszólta magát a vita hevében, például Helena Dalli máltai szocialista biztos azt mondta: ez a mechanizmus a módja annak, hogy a tagállamokat betereljük a sorba. Katarina Barley, az Európai Parlament német szocialista alelnöke pedig kijelentette, hogy Magyarországot és Lengyelországot le kell gyűrnie, ki kell éheztetnie az Uniónak. Tisztelt Képviselőtársaim! Talán véletlennek is tarthatnánk, hogy az Európai Unió éppen most hozta nyilvánosságra akciótervét, ahogy Hollik István képviselőtársam említette, ami nem kevesebb tehát, mint 34 millió migráns betelepítéséről szól, akiket nemcsak hogy betelepítenének, hanem lakást, segélyt és szavazati jogot is adnának nekik. Ez nagyon komoly veszély Európa biztonságára, hiszen egy újfajta meghívót jelentene az illegális bevándorlók számára, akiknek köszönhetően jelentős tömegek indulnának el Európa felé. [[Folyamatos zaj az ülésteremben.]] Véletlenek azonban ritkán vannak, tudniillik ez a migrációs akcióterv ugyanis félelmetesen hasonlít ahhoz, amit 2015-ben maga Soros György tett közzé a saját honlapján, vagyis a 2015-ös betelepítési kvóta ismételt bevezetésére tettek kísérletet, megspékelve a baloldali pártok szavazatszerzési célú terveivel. Ők ugyanis saját korábbi kiábrándult választóik helyett új szavazókat szeretnének importálni, és mindezt már nem is tagadják. Nincs is más esélyük, mint azokra támaszkodni, akik nem európai értékekért, hanem csak a kontinens vonzó jóléte miatt érkeznek Európába. Ez a cél tehát szentesíteni az eszközt, meg kell büntetni azokat a tagállamokat, amelyek nem hajlandók részt venni az államilag szervezett bevándorlásban. Tisztelt Képviselőtársaim! A múlt héten nemcsak Magyarország és Lengyelország, hanem Európa egésze aratott győzelmet. Az állam- és kormányfők végre felismerték a saját nemzeti érdekeiket. Az uniós tagállamok szuverenitásának leépítésére törekvő erők ezúttal vereséget szenvedtek. Legfőbb ideje lenne, hogy ez a most visszavonulni kényszerülő szemlélet ne mérgezze tovább az európai államok együttműködését. A magyar és a lengyel kormánypártok azért harcolnak a továbbiakban is, hogy mindez megvalósuljon. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Zaj.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Arra kérem valamennyiüket, tegyék lehetővé visszafogottabb jelenlétükkel, hogy az államtitkári válasz elhangozhassék. Az elhangzott napirend előtti felszólalásra Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték, különösen, ha a magyar emberek, a magyar határok biztonságáról van szó. Magyarország biztonságos ország, Európa egyik legbiztonságosabb országa. A migránsok azonban egyre nagyobb csoportokban jelennek meg a magyar-szerb és a magyar-román határon is. A magyar határoknál 2020. január 1-jétől tegnapig 40 823 migráns szeretett volna belépni jogellenesen, míg az elmúlt év azonos időszakában ez a szám nem érte el a 14 100 jogellenes belépést, továbbá ezen időszak alatt az elfogott embercsempészek száma már 426 fő, míg tavaly egész évben 155 fő volt.Az Európai Bizottság bevándorlók befogadásáról szóló cselekvési terve miatt újabb és újabb jelentős tömegek indulhatnak el Európa felé. Az Európai Bizottság 2020. szeptember 23-án mutatta be a bizottsági közleményként kiadott migrációs és menekültügyi paktumjavaslatot, valamint az egyes hozzá kapcsolódó jogalkotási javaslatokat. A javaslat egyik elfogadhatatlan pontja az, hogy az Európai Unió területére a belépést és az eljárás befejezéséig tartózkodást enged olyan személyek számára, akiknek ügyében nincs még jogerős döntés arról, hogy jogosultake ezen személyek a nemzetközi védelemre. Magyarország világossá tette a javaslat vitája során, hogy az Unió migrációs politikája tervezett reformjának a felelősség és a szolidaritás egyensúlyán kell alapulnia. Egyértelmű, hogy mire megy ki a játék, hiszen most a járvány kellős közepén hirtelen előkerült egy migrációs javaslat az Európai Bizottság részéről, amely arról szól, hogy behozzanak az Unió területére 34 millió migránst, akiknek segélyt, lakást és állampolgárságot, azaz politikai szavazati jogot adnának. Ez maga a Soros-terv. 2015-ben még csak arról beszéltek, hogy a menekülteket be kell fogadni, szolidárisnak kell lenni velük, majd később már arról is beszéltek, hogy vannak gazdasági bevándorlók, akiket segíteni kell. Tisztelt Országgyűlés! Ezután jött a kvóta, a migránsok kötelező szétosztásának ötlete, és hogy nem szabad a határokat szigorúan ellenőrizni. Most pedig már több tízmillió ember európai befogadásáról van szó, akinek lakhatást, állampolgárságot, szavazati jogot, szociális ellátást kellene biztosítani. Mi ezt határozottan elutasítjuk, tisztelt Országgyűlés, tisztelt képviselő úr. Magyarország korábbi álláspontját fenntartva nem támogatja a menekültügyi csomag egyes jogalkotási javaslatainak külön-külön történő elfogadását. Az uniós belügyminiszterek tegnapi ülésén a tagállamok harmadik alkalommal folytattak le vitát az új uniós migrációs és menekültügyi paktumról. Megállapítható, hogy nincs egyetértés az előrehaladási jelentés ügyében. A V4-országok és további öt tagállam, Szlovénia, Lettország, Észtország, Ausztria és Dánia nem tudták elfogadni a kötelező szolidaritást. Magyarország képviseletében hangsúlyoztuk, hogy az elnökség számos olyan területen előlegezett meg megállapításokat, ahol még érdemi tárgyalásra, érdemi vitára sem került sor. Nem vette figyelembe több tagállam álláspontját sem. Hangsúlyoztuk, hogy a kötelező relokáció és a visszatérési szponzoráció bármilyen formája elfogadhatatlan számunkra. Elsősorban a származási országokban kell támogatnunk a menekülteket, valamint külső hotspotokat kell létrehozni. Ki kell mondani, hogy jogellenesen senki nem léphet az Unió területére, a külső határokat meg kell védeni mindenkinek. Megvédjük határainkat, nem engedünk be illegális migránsokat, Magyarország nem lesz bevándorlóország. A kormány határozottan és folyamatosan figyelemmel kíséri az illegális migráció helyzetét, megerősítettük a határvédelmet. Magyarország, a magyar emberek biztonsága érdekében a kormány 2021. március 6-áig meghosszabbította a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet, különös tekintettel a balkáni migrációs útvonalon tartózkodó migránstömegre, annak biztonsági és járványügyi kockázataira. [[10.20]] Tisztelt Országgyűlés! A hármas védelem működik, a jogi védelem, a kerítés és az élőerős védelem is betölti szerepét, ellátja feladatát, a kormány biztosítja a szükséges forrásokat a 2021-es költségvetésben. Köszönjük a határainkat védő rendőrök, a határainkat védő honvédek szolgálatát, számítunk rájuk a jövőben is. Magyarország nem lesz bevándorlóország, megvédjük határainkat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. [[Mozgás.]] Tisztelt Országgyűlés! Felhívom tisztelt képviselőtársaim figyelmét, hogy aki eddig nem vette át a vagyonnyilatkozat megtételéhez szükséges csomagot, az az ülésterem elnöki bejáratánál található recepciós pultnál még megteheti. Tehát a hátam mögötti folyosón elhelyezett recepciós pultnál van erre lehetőség. Arra kérem képviselőtársaimat, foglalják el helyüket, mert most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. A mai határozathozatalok során minősített többséget igénylő törvényjavaslatok elfogadásáról is döntünk. Felhívom a figyelmüket, hogy a határozati házszabály 50. § (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslat zárószavazása során az Országgyűlés nem fogad el minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképpen módosult szövegéről történik. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik „jelen” gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] Köszönöm szépen. 192 képviselő van jelen, 7 van távol, az Országgyűlés határozatképes. Tisztelt Ház! Soron következik a Magyarország Kormánya és a Kambodzsai Királyság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló T/13927. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13927. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 195 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az 1979. évi 25. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben, az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény módosításának kihirdetéséről és az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény módosításáról szóló T/13929. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/13929/1. számon kiigazítást nyújtott be, amely a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13929. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 194 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az 1998. évi L. törvénnyel kihirdetett, az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. december 20-án, Bécsben kelt Egyezmény módosításának kihirdetéséről szóló T/13931. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/13931/1. számon kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton, a Ház informatikai hálózatán elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13931. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 191 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a New Yorkban, 1961. március 30-án kelt egységes Kábítószer Egyezmény Módosításának kihirdetéséről szóló T/13932. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13932. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 192 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Kormányzati Személyügyi Döntéstámogató Rendszerről szóló T/13469. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13469/5. számon, összegző jelentését pedig T/13469/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 25. és 26. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13469/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13469/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 132 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 10 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13469/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 56 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.30]] Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13469/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 56 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes törvényeknek a Nemzeti Adó- és Vámhivatal személyi állományának jogállásáról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő módosításáról szóló T/13467. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13467/4. számon, összegző jelentését pedig T/13467/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2., 10. és 12. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13467/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 60 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13467/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 59 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13467/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 60 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13467/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 60 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény módosításáról szóló T/13650. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13650/6. számon, összegző jelentését pedig T/13650/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/13650/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 162 igen szavazattal, 14 nem ellenében, 17 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13650/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 146 igen szavazattal, 13 nem ellenében, 34 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13650/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 146 igen szavazattal, 14 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az Európa Kulturális Fővárosa 2023 cím viselésével összefüggésben, az Európa Kulturális Fővárosa 2023 programsorozat sikeres megrendezéséhez és megszervezéséhez kapcsolódó rendelkezésekről szóló T/13668. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13668/7. számon, összegző jelentését pedig T/13668/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 6. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13668/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 178 igen szavazattal, 13 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13668/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 178 igen szavazattal, 13 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13668/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 177 igen szavazattal, 13 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13668/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] [[10.40]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 176 igen szavazattal, 14 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a közigazgatási szabályszegések szankcióiról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/13669. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13669/5. számon, összegző jelentését pedig T/13669/6. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/13669/5. számú összegző módosító javaslat 51. és 52. pontjairól külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontokról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 28., 29. és 30. pontjáról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13669/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 28., 29. és 30. pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 132 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 51. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13669/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 51. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 51. pontját 133 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 52. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13669/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 52. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 52. pontját 5 igen szavazattal, 164 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13669/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Arra figyelemmel, tisztelt képviselőtársaim, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13669. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13669. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes vagyongazdálkodást érintő rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodási tárgyú törvények módosításáról szóló T/13673. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13673/8. számon, összegző jelentését pedig T/13673/9. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1. pontjában a 6. § (1), (3) és (4) bekezdését megállapító rendelkezésnek, 2. pontjában a 7. és 10. §-t megállapító rendelkezésnek, valamint 6., 7., 8., 9., 15. és 16. pontjának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13673/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit 133 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13673/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit 133 igen szavazattal, 38 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. [[10.50]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13673/10. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 40 nem ellenében és 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13673/10. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 40 nem ellenében és 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a honvédelmet érintő egyes törvények módosításáról szóló T/13657. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13657/4., összegző jelentését pedig T/13657/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 5-11. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13657/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 55 nem ellenében és 7 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13657/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 54 nem ellenében és 7 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13657/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 55 nem ellenében és 7 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13657/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 55 nem ellenében és 7 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Közép-európai Oktatási Alapítványról és a Közép-európai Oktatási Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról szóló T/13660. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13660/4. számon, összegző jelentését pedig T/13660/5. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a T/13660/4. számú összegző módosító javaslat 13., 15. és 16. pontjairól külön szavazást kezdeményezett. Először a külön szavazásra kért pontokról, majd az összegző módosító javaslat további pontjairól határozunk. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, minősített többséget igénylő 15. pontjának elfogadásáról határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13660/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 15. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 15. pontját 134 igen szavazattal, 36 nem ellenében és 24 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 13. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13660/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 13. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 133 igen szavazattal, 39 nem ellenében és 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 16. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13660/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 16. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 135 igen szavazattal, 37 nem ellenében és 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13660/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 37 nem ellenében és 24 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13660/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 38 nem ellenében és 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13660/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 37 nem ellenében és 23 tartózkodás mellett elfogadta. [[11.00]] Most soron következik a Pannon Egyetemért Alapítványról, a Pannon Egyetemért Alapítvány és a Pannon Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/13675. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13675/6., összegző jelentését pedig T/13675/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Brenner Koloman alelnök úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 70 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a T/13675/6. számú összegző módosító javaslat 2. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először a külön szavazásra kért pontról határozunk, majd az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeiről. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 2. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13675/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 2. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 2. pontját 131 igen szavazattal, 54 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat 4. pontjában a 6. § (8) bekezdését megállapító rendelkezésről határozunk. Ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13675/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdését megállapító rendelkezésről határozunk. Ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13675/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét 133 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13675/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit 132 igen szavazattal, 50 nem ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13675/10. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 55 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13675/10. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 54 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a Nemzeti Agrárkutatási és Innovációs Központ egyes feladatainak agrár-felsőoktatás részére történő átadásáról, valamint egyes felsőoktatási tárgyú törvények módosításáról szóló T/13677. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13677/5., összegző jelentését pedig T/13677/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, tisztelt képviselőtársaim, hogy ennek 6., 7., 8., 11. és 15. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13677/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13677/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 61 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13677/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 132 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13677/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 59 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetemért Alapítvány létrehozásáról, valamint a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetemért Alapítvány és a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem működéséhez szükséges feltételek és forrás biztosításáról szóló T/13676. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13676/6., összegző jelentését pedig T/13676/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Brenner Koloman alelnök úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 128 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[11.10]] Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2. pontjában a 4. § (8) és (12) bekezdését megállapító rendelkezésnek, 5. pontjának, valamint 12. pontjának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13676/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit 133 igen szavazattal, 61 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13676/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit 132 igen szavazattal, 62 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13676/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 60 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13676/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 131 igen szavazattal, 60 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/13956. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13956/10. számon, összegző jelentését pedig T/13956/11. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 4. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Tordai Bence képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 4. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Tordai Bence képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a T/13956/10. számú összegző módosító javaslat 5. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először a külön szavazásra kért pontról határozunk, majd az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeiről. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 5. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13956/10. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 5. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 5. pontját 134 igen szavazattal, 35 nem ellenében és 25 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 7. és 14. pontjairól határozunk. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13956/10. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 51 nem ellenében és 10 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13956/10. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 52 nem ellenében és 10 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom a szíves figyelmüket arra, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13956/14. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 58 nem ellenében és 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13956/14. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 58 nem ellenében és 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az egyes közszolgáltatások egységes elektronikus értékesítéséről szóló T/13957. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13957/7. számon, összegző jelentését pedig T/13957/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. A 2. számú módosító javaslat Kocsis-Cake Olivio képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. A 2. számú módosító javaslat Kocsis-Cake Olivio képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 44 igen szavazattal, 134 nem ellenében és 17 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a T/13957/7. számú összegző módosító javaslat 2. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először a külön szavazásra kért pontról határozunk, majd az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 2. pontjának elfogadásáról határozunk. [[11.20]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13957/7. számú összegző módosító javaslat 2. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 2. pontját 131 igen szavazattal, 46 nem ellenében és 16 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13957/7. számú összegző módosító javaslat további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 129 igen szavazattal, 45 nem ellenében és 18 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13957/11. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 61 nem ellenében és 1 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13957/11. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 59 nem ellenében és 1 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Most soron következik az egyes energetikai és hulladékgazdálkodási tárgyú törvények módosításáról szóló T/13958. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13958/9., összegző jelentését pedig T/13958/10. számon terjesztette elő. Tájékoztatom Önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Kocsis-Cake Olivio képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 132 nem ellenében és 1 tartózkodó szavazat mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a T/13958/9. számú összegző módosító javaslat 52. és 67. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először a külön szavazásra kért pontokról határozunk, majd az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeiről, ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 52. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13958/9. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 52. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 52. pontját 132 igen szavazattal, 62 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 67. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13958/9. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 67. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 67. pontját 133 igen szavazattal, 61 nem ellenében, 1 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 21. és 22. pontjainak elfogadásáról határozunk. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13958/9. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 133 igen szavazattal, 58 nem ellenében, 4 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13958/9. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 132 igen szavazattal, 62 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13958/13. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 60 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13958/13. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 62 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az egyes igazságügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/13648. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13648/8., összegző jelentését pedig T/13648/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom Önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat, a Párbeszéd képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 3 tartózkodó szavazat mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Kocsis-Cake Olivio képviselő úr indítványa. érdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 3 tartózkodó szavazat mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 16. és 38. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. [[11.30]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13648/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 136 igen szavazattal, 54 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13648/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 135 igen szavazattal, 55 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13648/12. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 136 igen szavazattal, 54 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13648/12. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 55 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az egyes választási tárgyú törvények módosításáról szóló T/13679. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13679/15., összegző jelentését pedig T/13679/16. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 9. számú, a Párbeszéd képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 9. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Szabó Timea frakcióvezető asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 42 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 18 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a T/13679/15. számú összegző módosító javaslat 1. és 11. pontjáról, a Fidesz képviselőcsoportja pedig a tartalmilag összefüggő 2. és 36. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először a külön szavazásra kért pontokról, majd az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeiről határozunk. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, minősített többséget igénylő 1. pontjának elfogadásáról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13679/15. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 1. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 1. pontját 134 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, minősített többséget igénylő 11. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13679/15. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 11. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért 11. pontját 175 igen szavazattal, 17 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, minősített többséget igénylő, tartalmilag összefüggő 2. és 36. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13679/15. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő, tartalmilag összefüggő 2. és 36. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontjait 44 igen szavazattal, 147 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat további, minősített többséget igénylő részeiről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a javaslat 3- 10., 13., 15-22. pontjának, a 64. § új i) és j) pontját megállapító rendelkezések kivételével a 25. pontjának, a 26., 27., 29-31., 37. és 39. pontjának elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13679/15. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] és j) pontját megállapító rendelkezések kivételével a 25. pontjának, a 26., 27., 29-31., 37. és 39. pontjának elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13679/15. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit 134 igen szavazattal, 41 nem ellenében, 18 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13679/15. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit 134 igen szavazattal, 41 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. [[11.40]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja a T/13679. számú módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 60 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13679. számú módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 60 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Magyarország Alaptörvényének kilencedik módosítása című, T/13647. számú javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13647/12., összegző jelentését pedig T/13647/13. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 4. és 5. módosító javaslat fenntartását indítványozta. A 4. számú módosító javaslat Bencsik János indítványa. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Az 5. számú módosító javaslat is Bencsik János képviselő úr indítványa. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához is az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/13647/12. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen szavazattal, 47 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik, tisztelt képviselőtársaim. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény S) cikkének (2) bekezdése alapján az Alaptörvény módosítására irányuló javaslat elfogadásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Magyarország Alaptörvényének kilencedik módosításáról szóló T/13647/15. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a javaslatot 134 igen szavazattal, 45 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Megköszönöm szíves együttműködésüket, a határozathozatalok végére értünk. Most rövid technikai szünetet tartunk. [[Rövid szünet. Számos képviselő távozik az ülésteremből.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Arra kérem valamennyiüket, hogy foglalják el a helyüket, hogy folytatni tudjuk a munkánkat. [[11.50]] Tisztelt Országgyűlés! Most bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitáival folytatjuk munkánkat. Felhívom figyelmüket, hogy a pandémiás helyzet szabályainak fokozott fenntartására ügyeljenek, és az ülésteremben lehetőleg csak a soron következő felszólaló és az azt követő két felszólaló tartózkodjon; de ezt képviselőtársaim már valamennyien tudják, és ennek megfelelően vesznek is részt a Ház munkájában. Most soron következik az egyes törvényeknek a mozgóképipar versenyképességének növelésével összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13663. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Tisztelt Képviselőtársaim! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 3-án megtartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a mozgóképipar versenyképességének növelésével összefüggő módosításáról szóló T/13663. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 4 ellenszavazat és 3 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Ház! A jelen törvényjavaslat három törvény módosítását foglalja magában: egyrészt a személyi jövedelemadóról szóló törvényt, másrészt a mozgóképről szóló törvényt, harmadrészt pedig az egyszerűsített foglalkoztatásról szóló törvényt. Az szja-törvény módosítása egyrészt a mozgóképről szóló törvény szerint a külföldi előadóművészek és stábtagok bejelentésének megfelelően egységesíti az egyszerűsített adózási mód választására jogosult személyi körre vonatkozó szabályozást a könnyebb jogalkalmazás érdekében. Másrészt biztosítja, hogy az Európai Unió állampolgárai számára abban az esetben is választható legyen ez az adózási mód, ha a forgatás valamilyen okból elhúzódik. A módosítás tartalmazza azt is, hogy a filmalkotásokban részt vevő előadóművészek és stábtagok akkor is választhassák az egyszerűsített adózási módot, ha valamilyen okból meghaladják a 183 napos magyarországi tartózkodást. Tisztelt Ház! A mozgóképről szóló törvény módosítása több ponton is változást, változtatást javasol. Ez alapján jelenleg 30 százalékos állami támogatást lehet igényelni bizonyos filmszakmai költségekre. Ezek közé tartoznak a filmgyártásban részt vevőknek fizetett jövedelmek is. A költségvetés egyensúlyának védelme miatt e költségeket jelenleg a támogatás igénylésénél 3 millió forint/fő felett csak 50 százalékban lehet elszámolni. A jövedelmek időközben történt növekedése indokolttá teszi ennek a 3 millió forintos értékhatárnak a megemelését, ezért a javaslat az elszámoltathatósági értékhatárt 12 millió forint/fő összegre emeli. Az előterjesztés emellett javasolja, hogy a hatósági feladatellátást a Nemzeti Filmintézettől elkülönülő, önálló jogi személy láthassa el, annak érdekében, hogy a hatósági és nem hatósági feladatellátás egyértelműen elhatárolódjon. A világos és átgondolt feladattelepítés által egyidejűleg könnyebben nyilvántarthatók lesznek a hatósági tevékenységhez tartozó ügyek, illetve az erre figyelemmel befizetett igazgatási szolgáltatási díj is. Végül a megnövekedett filmipari költségek miatt indokolttá vált a filmes statiszták egyszerűsített foglalkoztatásához kapcsolódó jövedelemhatár és a kapcsolódó egyszeri közteher mértékének a módosítása is. Így nemcsak a játékfilmek, hanem például a reklámfilmek esetében is lehetséges lesz a statiszták egyszerűsített foglalkoztatása, így még könnyebbé válnak a magyarországi forgatások. Tisztelt Képviselőtársaim! A benyújtott törvénytervezet támogatandó, hiszen az növeli a filmipar versenyképességét, valamint csökkenti a filmiparban a járvány káros gazdasági hatásait, ami leginkább azt jelenti, hogy munkahelyeket véd meg ebben a szektorban is. Ez a törekvése a kormánynak, és ez a törekvése a képviselőcsoportunknak is. Ennek megfelelően a Törvényalkotási bizottság többsége is támogatta a benyújtott javaslatot. Kérem, tegyék ezt önök is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem Dömötör Csaba államtitkár urat, hogy kíváne most szólni, vagy csak a zárszóban… [[Jelzésre:]] Most is kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó, de tájékoztatom arról, hogy összesen 15 perces időkerete van. Tehát amit most el fog mondani, annak az ideje a 15 percből le fog jönni a zárszóban. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem szeretném kitölteni az időkeretet. A most tárgyalt törvénymódosításnak két alapvető célja van: egyrészt tovább növelni a magyar filmipar versenyképességét, másrészt mérsékelni a járvány káros gazdasági hatásait.Szeretnénk, hogyha a magyar film az elmúlt évek látványos erősödése után további szinteket lépne. A teljes képhez hozzátartozik, hogy az előttünk lévő módosítások alapvetően technikai és jogi módosítások, amelyek előterjesztését többkörös egyeztetések előzték meg az ágazati szereplőkkel. Az új szabályok egy része a külföldi szakemberek foglalkoztatására vonatkozik; egy másik részük az állami támogatásoknál elszámolható költségekre. A cél az, hogy a jövőben is megérje Magyarországra hozni filmprodukciókat, így több munkahely jöhet létre, ez erősíti a gazdaságot, és növekedhet a költségvetési bevétel is. Az új szabályok értelmében egyszerűbb lesz a statiszták egyszerűsített foglalkoztatása nemcsak a játékfilmek, hanem a reklámfilmek esetében is. A módosítások egy másik csoportja a Nemzeti Filmiroda eljárásait szabályozza, emellett a törvényjavaslat pontosítja a munkamegosztást a művészmozik támogatásával kapcsolatban is. A Törvényalkotási bizottság módosítót nyújtott be, amely pontosította a javaslat egyes részeit, így például új elemként került be a szövegbe, hogy a forgatási célú közterület-foglalások esetében a Nemzeti Filmintézet gazdasági társasággal folytatná le a hatósági eljárásokat. Változtak a Korhatár Bizottság díjazására vonatkozó szabályok, valamint egyes rendelkezések hatálybalépésének időpontja is változik. Ezek alapvetően technikai jellegű változások. Tisztelt Ház! Előre is köszönve a felszólalásaikat, illetve a korábbi felszólalásaikat a viták során, azt gondolom, hogy a törvényjavaslat jól szolgálja a magyar film ügyét, ezért pártállástól függetlenül rászolgál arra, hogy a képviselőtársak támogassák. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önt, hogy a zárszóra 12 perc 53 másodperc időkerete maradt. Tisztelt Ház! A kijelölt Kulturális bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben, amelyek mindjárt megjelennek a hirdetőtáblán. Köszönöm szépen. Innen minden frakció követheti a még rendelkezésre álló időkereteket. A vita során kétperces hozzászólásra lehetőség nincs. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. [[12.00]] Megkérdezem államtitkár urat, hogy ezek után vane még igény arra, hogy zárszót mondjon. [[Dömötör Csaba nemet int.]] Nincsen. Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13659. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 10-én tartott ülésén megtárgyalta a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény módosításáról szóló T/13659. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az általunk tárgyalt törvényjavaslat úgy módosítja a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvényt, hogy az 50 méternél nem mélyebb, illetve az első vízzáró réteget el nem érő, mezőgazdasági öntözési célú kutak esetében eltörli a vízjogi engedélyezési kötelezettséget, és egy egyszerű bejelentést tesz kötelezővé. Az ilyen kutak csak talajvizet használnak, a rétegvizet nem érik el, így a felszín alatti vízkészletekre gyakorolt hatásuk kisebb. Az említett bejelentési kötelezettség az újonnan létesülő és a korábban illegálisan létesített kutakra is vonatkozik, és ez utóbbi esetben nem kell bírságot fizetni a múltban elmulasztott engedélyezés miatt. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A módosítás hátterében az áll, hogy a bonyolult és költséges engedélyezési eljárások miatt az elmúlt évtizedekben nagyon sok engedély nélkül létesített, mezőgazdasági használatú kút jött létre. Ebből adódóan ma nem ismert pontosan a kutak száma, műszaki állapotuk, a belőlük kinyert víz mennyisége és minősége sem, pedig ezek az adatok elengedhetetlenek a hazai vízkészlet-gazdálkodás megtervezéséhez. A kútamnesztia és a kötelezően előírt bejelentés együttes célja ezen információk begyűjtése a gazdálkodók anyagi vagy adminisztrációs téren történő megterhelése nélkül. A bejelentés tehát egyszerű és díjmentes lesz, ugyanakkor magával hozza azt a kötelességet, hogy a vízhasználóknak a bejelentést követően biztosítani kell a kivett vízmennyiség mérhetőségét. Az ehhez szükséges okoseszközöket az állam fogja biztosítani. Így kialakulhat egy olyan adatbázis, amelyből a hatóság, illetve a vízhasználók is tájékozódhatnak a rendelkezésre álló és a felhasznált vízkészletekről, illetve az egyes területen elérhető kutakról. Hosszú távon ez szolgálja a környezet és a gazdálkodók igényeit együttesen figyelembe vevő vízkészlet-gazdálkodás kialakítását. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Nagy István miniszter urat, hogy a vita e szakaszában kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Miniszter úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Schmuck Erzsébet frakcióvezető-helyettes asszonynak, LMP-képviselőcsoport.
Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország vízkincsének megőrzése, a vele való bölcs gazdálkodás nemzetstratégiai kérdés, a vízzel való bölcs gazdálkodás jövőnk alapvető kérdése; nem néhány földmutyival meggazdagodott oligarcha rövid távú meggazdagodását elősegítő eszköz, hogy a vízkészletek lerablását követően a szárazodás és az elsivatagosodás várjon hazánkra. Nem kell sok matek ahhoz, hogy a környezeti adatokból világosan értsük: Magyarország területének nagy részén, különösen az agrárművelés alatt álló alföldi területeken a természetes éves párolgás és a növényzet vízfelvétele meghaladja a lehullott és hasznosuló csapadék mértékét. Az a tény, hogy egyelőre mégis ilyen agráriummal büszkélkedhetünk, elsősorban a peremterületeken beszivárgó és egy egymással összefüggő, felszín alatti vízkészletnek köszönhető. De erre úgy kell tekintenünk, képviselőtársaim, mint a családi ezüstre, amit nem szabad elherdálni, különösen nem arra, hogy például 400 ezer hektáron biodízelhez termeljünk kukoricát. Az ez irányú korábbi javaslataikat még a köztársasági elnök és az Alkotmánybíróság is visszadobta, éppen az Alaptörvény és a józan ész okán. A most benyújtott tervezetük csak kozmetikázta a kérdést, lényegében nem sok változtatással. Nem véletlen, hogy a jövő nemzedékek szószólója ismét jelezte, hogy rossz úton járnak. Talán ennek is köszönhető, hogy igyekeztek finomítani a tervezeten, de ami alapvetően és alapjaiban rossz, azon nem segít egy kis finomhangolás. Valójában három lényegesebb módosításról beszélünk. Az egyik, hogy a bejelentés alapján létesíthető kutak esetében a feltételek módosultak. A bejelentést követően a létesítés nem kezdhető meg azonnal. A vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló kormányrendeletben meghatározott időtartamon belül az öntözési igazgatási szerv az előzetes bejelentésben foglaltak alapján a létesítést jóváhagyja vagy megtiltja, vagy megállapítja, hogy a létesítés csak véglegessé vált vízjogi létesítési engedély birtokában kezdhető meg. De ezt a kormányrendeletet még nem ismerjük, ki tudja, mikor és mit fogadnak el. Nyilván jó lett volna ezt együtt látni. A másik gyöngyszem, hogy az üzemeltető felelős azért, hogy a felszín alatti vizet az e törvényben foglaltak figyelembevételével csak olyan mértékben vegye igénybe, hogy a vízkivétel és a vízutánpótlódás egyensúlya minőségi károsodás nélkül megmaradjon, és teljesüljenek a vizek jó állapotára vonatkozó célkitűzések elérését biztosító követelmények. A vízügyi hatóság, valamint a felszín alatti vizek vagyonkezelője e kötelezettség betartását ellenőrizheti. Önök komolyan gondolják azt, hogy a vízhasználatban érdekelt fogja korlátozni a vízkivételi érdekek érvényesítését? A harmadik javaslat, hogy ha a vízi létesítmény megépítése vagy bejelentés nélkül, vagy annak jóváhagyásától eltérően történt, a létesítő részére vízgazdálkodási bírság megfizetését kell előírni. A bírság az engedély nélkül létrehozott építmény értékének 80 százalékáig terjedhet. A természetes személyre kiszabott bírság összege nem haladhatja meg a 300 ezer forintot. Önök szerint ez visszatartó erőt fog képviselni? Az egyébként is forráshiányos családi gazdaságok esetében talán, de a nagybirtokok esetében biztos, hogy nem. Véleményünk szerint ezek a javaslatok, bár segítő szándékúak, de az alapvető problémát nem oldják meg. Nem tudjuk, mennyi a kivehető vízkészlet, az utánpótlódás, a klímaváltozás miatt kevés és bizonytalan, a felszín alatti vízkivételek hatásai a felszín alatti vízkészlet sajátossága miatt nem lokalizálhatók. Az öntözési szerv kezébe adni a hatósági feladatokat ismét az átfogó környezeti szempontokat képviselő szervezetrendszer lefegyverzése, miközben az öntözési kultúra, a talajmegújító és a talajokban tárolt vízkészletet maximalizáló, megfelelő klímatűrő fajtákat alkalmazó gazdálkodás természetesen tisztelet a kivételnek Magyarországon még elmaradott minden szempontból. Mindezekért továbbra sem tudjuk megszavazni ezt a tervezetet, és nagyon reméljük, hogy a köztársasági elnök sem írja alá, és ismét Alkotmánybírósághoz fordul. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Nagy István agrárminiszter úrnak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a szót. Örülök, hogy szót válthatunk újra erről a törvénytervezetről, és örülök, hogy itt van a Ház előtt a végső szavazás előtt, és hogy tisztázhatunk néhány kérdést. [[12.10]] A kormány célja az, hogy felelős vízgazdálkodás lehessen Magyarországon. Azt gondoljuk, hogy mindaz, ami eddig volt és annak szabályozórendszere mennyire védett és mennyire helyes volt, de mégiscsak kialakult majd’ százezer illegális kút. Nyugodtan bevallhatjuk tehát, hogy az eddigi rendszer nem volt jó, mert nem tudtuk ellenőrizni, nem volt nyilvántartva, és nem lehetett mérni sem ennek a felhasználását. Tehát ha valami veszélyes volt a környezetünkre, akkor az az állapot. Na, ezt az állapotot szeretnénk felszámolni. Mert mit érünk el vele, a törvényjavaslat mit biztosít? Azt biztosítja, hogy ezek a kutak láthatóvá válnak, a belőlük kinyert víz mérhetővé válik, azaz ad egy biztos adatot számunkra, hiszen egy monitoringrendszert építünk fel belőle. Tudunk felelősen vízgazdálkodást folytatni, és igen, ki tudjuk mondani, ha netán baj van a vízszinttel, azt tudjuk mondani, hogy nem lehet öntözni. Nem lehet máshogy szabályozni. Tehát ha nem tudjuk a gazdákat partnerként behívni, ha nem tudjuk felszínre hozni ennek a kérdését és nem tudjuk együttműködőbbé tenni a gazdatársadalmat, akkor megint csak sikertelenek leszünk. Lehet, hogy el tudjuk mondani, hogy húha, mi aztán szabályoztunk és milyen remek törvényt alkottunk, de nem fogja elérni a célját. Szerintem egyáltalán nem ez a célunk, hanem az, hogy felelős vízgazdálkodást hajtsunk végre. Ketté is kell választani a két kérdést. Egyrészt van az illegális kutak felszámolási kérdése, aminek a megoldása szerintem egy nagyon súlyos, nagyon kardinális kérdés. Az, hogy kútamnesztiát hirdetünk, hogy vízórával felszereljük, hogy távvezérléssel le tudjuk olvasni ennek az adatait, egy olyan garancia a szabályos vízfelhasználásra és vízgazdálkodásra, amely szerintem nagyon is előremutató és nagyon is XXI. századi. Válasszuk külön az új kutak létesítési kérdését! Nagyon helyesen elmondta a képviselőtársam, hogy igen, bejelentéskötelezett, igen, meg kell várni a létesítési engedély meglétét is, csak úgy lehet létesíteni ezt a kutat, tehát egészen szigorú, ellenőrzött körülmények közé tudjuk tenni a létesítést. Hadd tegyek hozzá még egy olyan gondolatot, amelyet tisztáznunk kell! Szó nincs arról, hogy úgy összemossuk a kérdést, ahogy képviselő asszony tette, hogy biodízel előállítására szolgáló kukoricát majd ilyen kutakból fogunk öntözni. Ez a horror teteje lenne, ez olyan fokú szélsőségesség, amelyet a leghatározottabban vissza kell utasítani. Magyarország öntözési stratégiája ugyanis a felszíni vizek felhasználására irányul. Magyarországra kevesebb víz érkezik be, mint amennyit magából kibocsát. Tehát van egy olyan erkölcsi alapunk az öntözővíz felhasználására, a vele való gazdálkodásra, amit használnunk kell. Az a kormányzati program, amely tíz évre 17 milliárd forintot előír, az, amit most a jövő generációk programjából, európai uniós forrásból szeretnénk nagyon gyorsan, mintegy egymilliárd eurós összeget az öntözésfejlesztésre fordítani, az pontosan Magyarország vízgazdálkodását, a felelős vízgazdálkodást tudja elősegíteni. Tehát a mezőgazdasági területeink öntözése nagymértékben a felszíni vizekből kell hogy megtörténjen. Mind, amiről szó van, az 50 métert el nem érő, de nem az 50 méter a mérvadó, az első vízzáró réteg fölötti területek, azaz, hogy ivóvízbázist egyáltalán ne érintsen, a törvényjavaslat erről szól. Azokban a kertészetekben kell használnunk, ahol természetszerűleg nem lehet máshol, illetve állattartó vagy állattenyésztő telepek itatására használjuk fel. Erről szól a törvény. Ami a cél, hogy kifehéredjen, hogy ellenőrzött legyen, hogy bejelentett legyen, kontrollálható legyen, és legyen végre ismeretünk arról, hogy Magyarország vízbázisát hogyan alakítjuk, hogy napról napra láthassuk a felhasználható víz mennyiségét. Azt kell látni, kedves képviselőtársaim, hogy ez a törvény alkalmas arra, hogy ezt szabályozza, hogy ezt az ismeretet számunkra biztosítsa, és alkalmas arra, hogy mind a magyar gazdák, mind a magyar teljesítmény, amit a gazdai munkából kinyerhetünk, illetve a környezetünk védelme érdekében egy felelős hozzáállást és egy felelős magatartást tudjon megvalósítani. Arra biztatok hát minden kedves képviselőtársamat, hogy szavazzák meg, fogadják el ezt a törvényt, hiszen mind a környezet, mind a gazdák számára nyerhető és nyerő pozíciót tud biztosítani. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szőlészetről és borászatról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13955. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 10-én tartott ülésén megtárgyalta a szőlészetről és borászatról szóló T/13955. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 6 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Jelen törvényjavaslat elsődleges célja a szőlő- és borágazatunk hatékonyságának növelése, az ágazati adminisztráció egyszerűsítése. Ezt a célt a javaslat úgy éri el, hogy a jelenleg hatályos 2004. évi XVIII. törvény újabb jelentős átalakítása helyett egy teljesen új, a jelenkor követelményeinek megfelelő, valamint a szőlő- és borágazati szakmai szervezetek javaslatait messzemenően figyelembe vevő szabályozás alapjait fekteti le. A javaslat elfogadásával nagymértékben csökkenni fognak a szőlészek és borászok adminisztrációs terhei és az e-pincekönyvrendszer bevezetésével megnyílnak számukra az elektronikus ügyintézés lehetőségei. A rendszer az elektronikus adóbevallások már mindenki által ismert működéséhez hasonlóan képes lesz automatikusan előkészíteni és benyújtani az egyes beadványokat, a gazdáknak csak néhány kattintást kell tenniük. A rendszer további előnye, hogy használatával egy adat beszolgáltatására csak egyetlen alkalomra lesz szükség, hiszen az igazgatási szervek és a hatóságok is az e-pincekönyvrendszerből kapják majd meg a számukra szükséges információkat. Az adminisztrációs könnyítések és egyes eljárások, például a forgalombahozatali eljárás radikális egyszerűsítésének köszönhetően gyorsabbá válnak az ügyintézési folyamatok, egy-egy eljárásban a korábbiakhoz képest akár heteket is nyerhetnek az ágazati szereplők. A javaslatban a korábbihoz képest jóval egyszerűbb, átláthatóbb a hatósági bizonyítványok rendszere is. Az új szabályozás fontos elemét képezik azok a jogi eszközök, amelyek segítségével a termelői közösségek meg tudják védeni földrajzi árujelzőjük piaci értékét. A törvény az eredetvédelem területén a lehető legtöbb döntést a helyi termelői közösségek kezébe helyezi. A borhungarikumainkat előállító borvidékek, a tokaji és az egri, termékeik védelme és termelésük biztonsága érdekében speciális szabályokat kapnak. Az eddigi viták és egyeztetések során már mindannyian meggyőződhettünk a javaslat hasznáról, jelentőségéről. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem miniszter urat, hogy most vagy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. [[Dr. Nagy István: Később!]] Igen, miniszter úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! E jogszabály általános vitája egy kései órán zajlott itt az Országgyűlésben néhány hete, szokatlanul konstruktív hangulatban ahhoz képest, amilyen parázs viták szoktak lenni. Valóban elhangzott az is, hogy a 2004-es törvénynek tulajdonképpen az újragondolásáról van szó. Nagyon sok praktikus és előremutató döntés is van ebben a jogszabályban, ilyen javaslatokat is tartalmaz. [[12.20]] Természetesen az is időnként fontos kodifikációs szempont, hogy egyébként egy sokszor módosított jogszabályt lehet, hogy egy idő után jobb egészében átnézni és egy újat elfogadni ehelyett. Akkor elmondtam, hogy milyen előremutató dolgokat látunk, és természetesen a módosító indítványokat vizsgálja meg a minisztérium. Egyébként már a vita közben is az a hangulat volt érezhető, hogy ez egy új kodifikáció, egységes dolog, és tulajdonképpen innentől ennek a módosítgatása nyilván megkerülhető, nem lesz majd szükséges. Ehhez képest és erről kérdezném is miniszter urat az elmúlt héten látott napvilágot egy olyan sajtóinformáció, ami arról szól, hogy mégiscsak lesz további módosítása ennek a majdan elfogadandó, holnap elviekben itt többséget kapó jogszabálynak. Egészen konkrétan ez érinti a megyémet, ezért kérdezek rá erre: Tokaj kérdését érinti, Tokajt érinti. A sajtóinformációk arról szólnak, hogy a síkvidéken termelők és a hegyen termelők elválasztása történhet meg egy későbbi, várhatóan tavaszi módosítással, ami kifejezetten hátrányos helyzetbe hozza a síkvidéken termelőket. Sok negatív hírről hallhattunk az elmúlt években Tokaj kapcsán sajnos. Szerintem mindannyiunk közös érdeke lenne az, hogy csak pozitív hírek jöjjenek a térségből. Ez a termelők érdeke is, az ország érdeke is, azért egy hungarikumról beszélünk, tehát nem mindegy, hogy mi történik a tokajival. Nagyon sok termelő meg van ijedve, és ezt hallom, hogy mi lesz a jövő, és azt gondolom, hogy nem jó az, hogy egyébként akkor ezek szerint újra és újra módosításra fog kerülni a jogszabály. [[Dr. Nagy István felé:]] Csóválja a fejét miniszter úr, ez biztat engem egy picit azért. Összefoglalva: én tehát arra kérem a miniszter urat, hogy próbáljunk meg lépéseket tenni egy közösen támogatható, szőlészetről és borászatról szóló törvényi háttér érdekében, olyan törvényi háttér érdekében, ami nem a NER-lovagokat szolgálja. Mert itt a sajtóértesülések erről is szólnak, hogy a Tokaj környéki módosítások a NER-lovagok érdekeit fogják szolgálni. Én ezt nem szeretném, hogy így legyen. Én minden termelő érdekét szeretném szolgálni a döntésemmel, és erre fogom kérni a frakciónkat is, hogy a helyi termelők érdekeit szolgáljuk. Szóval, röviden összefoglalva, miniszter úr, arra kérem, hogy nyugtassa meg a tokaji termelőket, és válaszolja meg azoknak a környező településeken is termelést folytatóknak az aggályait és aggodalmait, amikről az elmúlt héten hallhattunk. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nyitrai Zsolt képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr.
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Az egri borvidék képviseletében kértem most szót, ugyanúgy, mint a múltkori alkalommal, és ígérem, hogy rövid leszek, hiszen a mondandóm nagy részét már egy héttel ezelőtt kifejtettem, azonban akkor azt ígértem, hogy egy konzultációt folytatok a borvidéken élő szőlészekkel és borászokkal az új bortörvénnyel kapcsolatban, hogyan látják ők ezt a végeken, mi a véleményük ezekről a javaslatokról.Nagyon fontosnak tartom ezt a jogszabálytervezetet, hiszen a mi vidékünkön nagyon sok család él szőlészetből és borászatból. Tiszteljük és becsüljük az ő munkájukat, és köszönjük, hogy csúcsteljesítményű borokat készítenek, amely borok messze viszik mind itthon, mind pedig nemzetközi viszonylatban a jó hírünket. Ezt a konzultációt, amit ígértem, lefolytattam, hiszen a Fidesz-KDNP a közéleti munkát a párbeszédre alapozza. Mindig megkérdezzük az érintett csoportok véleményét, hogy hogyan látják ők a helyzetet, mielőtt döntést hozunk róluk. Az egri borvidéken a megkérdezett szőlészek és borászok úgy látják, hogy ez a bortörvény, az új bortörvény mindenképpen időszerű és előremutató, azonban hangsúlyozták tehát üdvözlik összességében a javaslatot , hogy nyilván az ördög a részletekben rejlik, tehát engem arra kértek mint az egri borvidék képviselőjét , hogy amikor odajutunk és amikor az Országgyűlés remélhetőleg nagy többséggel vagy akár konszenzussal elfogadja majd ezt a javaslatot, akkor a részletszabályoknál is kérjük ki az ő véleményüket, hiszen hogy ez hogyan fog majd működni a gyakorlatban, nagymértékben ezen múlik. Én magam hét módosító javaslatot nyújtottam be a törvénytervezethez. Ebből most egyet emelnék ki, ez szoros összefüggésben van az egri borvidékkel, és az egri borvidék szőlészeinek, borászainak csúcsteljesítményével, az egri bikavérrel, amely az egyetlen olyan vörösborunk, amely hungarikum. A fehérboroknál ott van a tokaji aszú, amiről előbb beszélt a képviselőtársam. Ennek a módosítónak, amit benyújtottam, és majd kérném ennek a támogatását, az a fő missziója, az a módosító javaslat lelke, hogy a tokaji aszú mellett az egri bikavér is élvezzen törvényben biztosított védelmet; a termőhelyi elővásárlási jog lehetőségét az Eger eredetmegjelölést viselő borokra is ki tudjuk terjeszteni, és mivel az egri bikavér a vörösborok közül az egyetlen hungarikum, mindenképpen fontosnak tartottam, hogy ha már új bortörvényről van szó, akkor ez annak legyen része. Szeretném megköszönni Nagy István miniszter úrnak és az Agrárminisztérium csapatának, hogy mindig nyitottak arra, hogy meghallgassák a gazdák hangját, meghallgassák a szőlészek és borászok véleményét, és nyilván tudom, hogy ez az új bortörvény, ez a törvényjavaslat is azért tudott létrejönni, mert egy nagyon hosszú vagy régre nyúló szakmai párbeszéd elindult ezzel kapcsolatban. És valójában ennek a megtestesülése most ez a törvényjavaslat, amelyet azok a módosító javaslatok, amelyek beérkeztek hozzá, igyekeznek jobbá tenni, pont azért, hogy elkerülhető legyen az, amit Varga képviselőtársam az MSZP részéről mondott, hogy majd a későbbiek folyamán ezeket kelljen módosítani. Én biztos vagyok benne, hogy az az előterjesztő szándéka, hogy a vélemények kikérése után ezzel a módosító körnek a megvitatásával, elfogadásával egy egységes egész, hosszú távú és időtálló új bortörvény jöjjön létre. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom.Megadom a szót Nagy István agrárminiszter úrnak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a lehetőséget. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban egy olyan törvény van előttünk, amely nagyon fontos ágazatot kezel, hiszen a magyarországi borászok közössége a magyar agráriumban egy kitüntetett helyzetben lévő közösség. Ők azok, akik mindig a leghamarabb megértették az idő szavát, ők azok, akik nyitottak a piacra, ők azok, akik rögtön fölismerték azt, hogy a rendszerváltás után milyen lehetőségek vannak, és be kell valljuk: minden egyes palack bor külföldön a magyar gazdaság jó hírnevét kelti, és Magyarország jó hírnevét kelti. Én fogalmazhatok úgy, ahogy szoktam: a magyarországi borászatok a magyar agrárium zászlóshajói is, és akként is dolgoznak.Ahhoz, hogy a XXI. századi igényeket ki tudjuk elégíteni számukra, ahhoz kell ez a törvénymódosítás, hiszen óriási versenyben vannak, óriási a nemzetközi verseny, és nekik itt meg kell tudni felelni. És nem lehet más szempont és kritérium a bortermelésben sem, csak egyetlenegy szó, a minőség, és azt lehet csak ragozni, hogy minőség, minőség, minőség. Ebben semmilyen kritikát és kompromisszumot kötni nem lehet. Mindaz a törvényjavaslat, ami itt előttünk szerepel, azt szolgálja, hogy tisztességes termelők a lehető legversenyképesebb helyzetben találják magukat. Ne lehessen senkinek jogtalan előnye, és ne tudjon senki visszaélni jóhiszeműséggel vagy éppen bármilyen más céllal, csak a tisztes verseny számíthasson és természetesen a minőség. Ezért a törvény szeretne adminisztratív egyszerűsítéseket létrehozni. Szeretnénk naprakész információkhoz jutni, ezért is vezetjük be az e- vagy online pincekönyvet, hogy azonnali adatokhoz tudjunk jutni. Segíti, támogatja a borászok munkáját az, hogy a hatósági bizonyítványok átláthatóbbak lesznek, sokkal kisebb adminisztrációs teher jön számukra. Az ő kérésüket meghallgatva építettük be a törvénybe az eredetvédelem fontosságát, és ezek azok, amelyek különböző speciális szabályokat kell hogy kapjanak. [[12.30]] Rátérve Varga László képviselőtársam fölvetésére a tokaji kérdésköre kapcsán, azt kell mondjam, hogy ez a törvény jelen pillanatban az egész magyar borágazatot lefedi. A tokaji borászoknak speciális kérései voltak, olyan eredetvédelmi kérdéskörökkel kapcsolatosak, amelyeket muszáj vagyunk Brüsszelben notifikáltatni. A notifikáció után tudjuk csak a törvénybe beleiktatni. Tehát mindaz, ami Tokajban lábra kapott, szárnyra kapott, rémhírek tömkelege, nem valós információ. Az azoknak a szándéka, akik szeretnének zűrzavart okozni, szeretnék szembefordítani a termelőket egymással. Szó nincsen arról, hogy a törvényben bármikor is olyan paragrafus szerepeljen Tokajt érintően, amely nem a tokaji borászok közösségének közös álláspontja. A törvényjavaslatban csak olyan paragrafusok szerepelhetnek Tokajt érintően, amelyeket a tokaji borászok közössége meg tud fogalmazni, és meg tudják találni azokat a szabályozókat, kompromisszumokat, amelyek az ő termelésüket biztosítják itt, a XXI. században is. Valljuk be, kevés olyan termék van, mint a tokaji aszú, hogy ha a világ bármely részén ezt a szót kimondják, biztos, hogy csatlakoznak hozzá azonnal a magyarországi megnyilvánulások is, mindenki tudja, hogy magyar borról beszélünk. Adja isten, hogy az egri bikavér ugyanilyen legyen, hiszen nagyon jó úton halad előre, kiválóak azok a kezdeményezések, amelyek az elmúlt időben is jöttek az egyediségre, a pohárra, a palackra, a megkülönböztetésre, hiszen végtelenül fontos az, hogy egyedi legyen és mindenek felett megkülönböztethető, és ez az egri bikavérre abszolút jellemző. Ezt tudom mondani Nyitrai képviselőtársamnak is, és köszönöm szépen a munkáját, hogy összefogja az egri borászokat, képviseli az érdekeiket, hozza azokat a javaslatokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az egri borászok is a XXI. században versenyképesek legyenek, a XXI. században sikeresek legyenek, és minél több bort tudjanak eladni határainkon innen és túl is. Az a célunk, hogy a magyarországi borászok közössége sikeres közösség lehessen, úgy tudjanak gazdálkodni, hogy mindnyájunk örömére történhessen az, amikor két pohár összecsendül, és tiszta szívből, pont ilyen időszakban is azt tudjuk kívánni egymásnak, hogy „egészségünkre!”. Így, ünnepek előtt is ajánlom minden képviselőtársam figyelmébe, hogy tiszta szívvel szavazza meg ezt a törvényt, hiszen egy olyan lehetőséget, olyan keretet ad a magyar szőlő- és bortermelők részére, amely azt a célt szolgálja, hogy hogyan legyünk a XXI. században elismertek, hogyan legyünk minőségben még jobbak, és hogyan lesz a magyar bor itthon is és külföldön is elismert. Erre ez a törvény garanciát tud jelenteni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a börtönzsúfoltság miatti kártalanítási eljárással összefüggő visszaélések megszüntetése érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13954. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 10-én tartott ülésén megtárgyalta a börtönzsúfoltság miatti kártalanítási eljárással összefüggő visszaélések megszüntetése érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/13954. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 33 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A magyar állampolgárok és a társadalom általános igazságérzetét nagymértékben sértette az elmúlt években kialakult, börtönbiznisz néven futó tízmilliárdos iparág. A Soros-hálózathoz köthető ügyvédek közel 12 ezer kártalanítási pert indítottak a magyar állam ellen, melynek következtében az állam nagyjából 9 milliárd forintnyi kártalanítást volt kénytelen kifizetni rendkívül súlyos bűncselekményeket elkövető, jogerős szabadságvesztésre ítélt bűnözőknek. Tisztelt Képviselőtársaim! A börtönbiznisz néven futó iparág egyértelműen megvalósítja a joggal való visszaélést, megkárosítja a magyar államot, rombolja az igazságszolgáltatásba vetett közbizalmat, és sérti az emberek igazságérzetét. Éppen ezért nagyon helyesen tette a kormány, hogy úgy döntött, véget vet mindennek, és helyreállítja a társadalom igazságszolgáltatásba vetett bizalmát. Tisztelt Ház! Az Országgyűlés ebben az évben fogadta el azt a törvényjavaslatot, amely céljaként tűzte ki azt, hogy igyekszik helyrebillenteni a bűncselekmények áldozataira, illetve a fogvatartottakra vonatkozó kompenzációs rendszerek közötti megbomlott egyensúlyt. Az elfogadott törvény kitűnően szolgálja a társadalom igazságérzetét súlyosan sértő kártalanítási perek körüli visszaélések számának csökkentését, másrészt törekszik biztosítani az áldozatok jogainak és érdekeinek hatékonyabb védelmét, mindemellett a börtönzsúfoltsági probléma orvoslására is megfogalmaz hathatós javaslatokat. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő tervezet a büntetés-végrehajtásról szóló törvény módosítása folytán a jogalap megteremtésével kibővíti a kártalanításból közvetlenül levonható követelések körét, a terhelttel szemben fennálló és végrehajtás alatt álló valamennyi magánjogi jogviszonyból eredő tartozást érintően. Ennek keretében kielégítést nyernek a terhelt korábban elkövetett bűncselekményével okozott sértetti igények, valamint bármely magán- vagy jogi személy végrehajtásba írott követelésének a levonására is lehetőség lesz a kártalanításként megállapított, az elítéltnek járó összegből. Ám az új szabályozás alapján ezen követelések csak a legutolsó sorban szerepelnek majd a kielégítési sorrendben. A javaslat lehetőséget teremt arra, hogy az elítélt részére kártalanítás címén már kifizetésre került összegre az állami adó- és vámhatóság végrehajtást vezessen, azaz az elítélt valamennyi köztartozása vagy egyéb, az állam felé fennálló tartozása számára a kártalanításként kifizetett összeg hozzáférhető lesz. A törvényjavaslatban rögzítettek értelmében a kártérítés érdemi megítélésének biztosítását szolgáló szabályok jelentős mértékben egyszerűsödnek, melyek majd a jelenleginél jóval nagyobb mértékű sértetti igényérvényesítést eredményezhetnek. A módosítás folytán a sértett elfogadhatná a bíróság által a bűncselekménnyel kapcsolatban megállapított összeget kártérítési összegként, egyúttal megjelölhetné a bíróság által elítélt személyt kötelezettként. Igen előremutató elképzelés az is, hogy azokban az esetekben, amikor a büntetőbíróság úgy ítéli meg, hogy a sértett által előterjesztett polgárjogi igény büntetőeljárásban történő elbírálása a kérdés bonyolultsága, a bizonyítás nehézségei miatt a büntetőeljárás indokolatlan elhúzódását eredményezné, és erre tekintettel annak egyéb törvényes útra utasításáról rendelkezik, az ilyen igényérvényesítés a sértett közreműködése nélkül automatikusan átkerüljön a polgári bírósághoz. Tisztelt Ház! A benyújtott javaslat támogatandó, mivel kifejezi azt, hogy Magyarországon a bűnösöknek nem jutalom, hanem büntetés jár. A jogpolitikai törekvések középpontjában pedig az áldozatvédelem és az áldozatsegítés áll. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Völner Pál miniszterhelyettes urat, most vagy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. [[Jelzésre:]] Miniszterhelyettes úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván majd felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek az adott napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Csak nagyon röviden, hiszen azt gondolom, hogy az általános vitáját megfelelően lefolytattuk ennek az előterjesztésnek, de a Törvényalkotási bizottság többségi véleményének előadója is utalt azért itt korábbi politikai konfliktusokra, a korábbi időszak ilyen típusú vitáira. [[12.40]] Ismételten szeretném leszögezni, hogy a 2016-ban elfogadott korábbi jogszabály okozta azokat a folyamatokat, amelyeket az önök többsége fogadott el itt az Országgyűlésben, és ez tette lehetővé azt, hogy Magyarországon hatalmas összegeket kellett kártalanításként kifizetni tulajdonképpen elítélt bűnözőknek. Ismételten szeretném leszögezni azt az álláspontunkat, hogy az MSZP az áldozatok pártján van, tehát üdvözlünk minden olyan megoldást, amely az áldozatok kártalanítását, kártérítését elősegíti, abban előrelépést mutat. Azt gondoljuk, hogy megfelelő körülményeket kell természetesen teremteni a hazai büntetés-végrehajtási intézetekben, és ez lehet a kulcsa elsősorban természetesen annak, hogy ott ne kelljen ilyen típusú összegeket kifizetni elítélt bűnözőknek. Késve, de léptek ebben az ügyben. Korábban börtönfejlesztési programokat ígértek sok helyen az országban, Borsod-Abaúj-Zemplén megyében is például Ózdot érintőleg, aztán ezek elmaradtak, lefújták ezeket a programokat. Tulajdonképpen, amikor az önök által elfogadott jogszabály kapcsán a helyzet eszkalálódott, és hatalmas társadalmi vitát váltott ez ki, megütközést váltott ki a társadalomban, akkor léptek, illetve próbálták a 100 százalék alá csökkenteni a börtönzsúfoltságot. Megkésett ez a dolog, és ha ez a négy-öt év nem telik el így, akkor meggyőződésünk szerint a helyzet sem eszkalálódott volna. Azt csak csendben megállapítom, hogy ahhoz képest, amennyire politikai beszédeket építettek korábban, amennyi erővel beszéltek korábban a börtönbizniszről talán azért, mert az általános vitában is ezt azért egy kicsit visszább vették , alábbhagyott ez a fajta érvrendszer, talán azért, mert érzik, hogy ennek az egésznek a kialakulásában azért elsősorban a kormány a ludas. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Én is nagyon röviden fogok hozzászólni, az általános vita viszonylag hosszú volt, illetve év elején, amikor hoztak egy ilyen politikai iránymutatást az Országgyűlés elé, a kormány felé, akkor elég alaposan átbeszéltük, megvitattuk ezt a kérdést. Valóban, konkrétan egy olyan helyzetről van szó, ami egyértelműen a kormány felelőssége, mert tíz éve kormányoznak, négy évvel ezelőtt hozták létre ezt a jogi környezetet, ami lehetőséget adott a visszaélésekre, és valóban nem csoda, hogy óriási társadalmi felháborodás alakult ki itt a visszaélések nyomán. Tehát én is pozitívan értékelem azt az önkritikát vagy visszafogottságot, amivel az általános vita során egyébként államtitkár úr is felszólalt és érvelt. Valóban, ez a politikai felelősség ezzel kapcsolatban száz százalékig az önöké, a problémákat meg kell oldani, és ez a javaslat egyébként a problémák megoldása irányába mutat, így az LMP-frakció támogatni fogja. Egyetlenegy dologra szeretnék csak rákérdezni, államtitkár úr. Itt már felvetettem azt az általános vitában is, valóban a képviselőtársam is említette, hogy volt egy börtönépítési program. Itt sok börtön építésére tettek konkrét ígéretet, és sok helyen konkrétan várták is ezeket a beruházásokat, nyilván olyan térségekben, ahol néhány száz munkahely is óriási lehetőséget jelent. Mi lesz a sorsa ennek a korábban beharangozott börtönépítésnek, illetve konkrétan Komlón meg foge épülni ez a börtön? Ha igen, akkor mikor? Erről mit tud mondani, államtitkár úr? Erre a kérdésre nagyon szeretnék a választ megkapni a Komlón és térségében élők. Köszönöm szépen, tisztelt elnök úr.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, egy olyan törvényjavaslat van előttünk, amelyre már régen vártunk, és nagyon jó lett volna, ha ez öt évvel vagy jó négy évvel ezelőtt kerül ide az Országgyűlés asztalára. Igen, mi akkor is megfogalmaztuk a kritikáinkat az akkori törvényjavaslatról, és szerintem, ha akkor ez a törvényjavaslat kerül elénk, teljesen más lett volna a helyzet. Azt gondolom, ha valóban közös gondolkodás alakult volna ki, és akkor figyelembe vette volna a kormány a Jobbiknak a javaslatát, az ellenzéknek a gondolatait, akkor sokkal hamarabb meg lehetett volna valósítani ezt a törvényt, hiszen mi már akkor megfogalmaztuk azokat a kritikákat, amelyeket most a kormány már beépített ebbe a törvénybe. Illetve amit a legfontosabbnak fogalmaztunk meg akkor, az a börtönépítési program, amelyet egyetlen lehetőségként láttunk arra, hogy a túlzsúfoltság megszűnjön Magyarországon. Erre akkor ígéretet is tettek önök, de ezzel szemben ezek az építkezések elmaradtak akkor. Nagy elánnal elindult a kormány, elindította a börtönépítési programot, meghirdette, erre önkormányzatok jelentkeztek is, számos esetben el is lett fogadva, így például Ózdon is el lett fogadva a börtönépítés. Elindult a lakosság felé, a lakosságot meggyőzni arról, hogy miért van szükség egy büntetés-végrehajtási intézetre a városban, sikerült propagandával elfogadtatni a helyi lakossággal, meggyőzni őket észérvekkel, hogy ők ezeket befogadják, majd aztán máig nem tudni, hogy milyen indokok miatt ezek nem valósultak meg. Hogy akkor abbamaradt ez a börtönépítési program, az szerintem egyértelműen annak a következménye, hogy 9,5 milliárd forintot kellett kártalanítási összegként a raboknak megfizetni. Bizony ez egy súlyos probléma, és ez igencsak érintette a társadalomnak az igazságérzetét, mert nyílván súlyos köztörvényes bűnözők voltak azok, akik ezekhez az összegekhez hozzájutottak, és amikor azok az áldozatok, akik a bűncselekmények áldozatai voltak, és nagyon sok esetben, sőt általában nem jutottak hozzá a kártérítési összegekhez, amelyeket nekik a bíróság adott esetben megítélt, ezzel szemben azt látták, hogy sorozatban az elítélteket pedig milliós összegekkel kártalanítja az állam, nyilván ez felháborította az emberek igazságérzetét. Ne mondja, államtitkár úr, hogy ezt önök nem látták előre, hiszen többek között mi is felhívtuk annak idején, már a parlamenti vitában is erre az önök figyelmét, hogy ez súlyos problémákat fog kiváltani a magyar társadalomból, mert minden jóérzésű embernek az igazságérzetét súlyosan sérti az, hogy a bűnözők, a bűnelkövetők több millió forintos kártalanítási összeghez jutnak hozzá. Ráadásul még felháborítóbb volt az egészben az, hogy önök még privilegizálták is ezt az összeget: nem lehetett belőle bármit levonni, csak két-három esetre szűkítették le a levonás összegét, és nem engedték meg. Ez is egy súlyos probléma volt, nyilván ez is a társadalomnak az igazságérzetét súlyosan érintette. Ezért örülünk, hogy most bejött egy módosítás, amelyben önök most már más véleményen vannak. Nagyon sajnáljuk, hogy nem négy évvel ezelőtt alakult ki ez a vélemény, hanem most, négy év múlva a nagy társadalmi nyomásra engedtek. Nem is értem, hogy miért kellett ezzel várni, miért kellett a 9,5 milliárd forint közpénzt ezáltal kidobni az ablakon. Egyébként még annyit elmondanék ezzel kapcsolatban, hogy körülbelül akkortól, amikor ezt a törvényt önök meghozták, 2016-ra gondolok, ezáltal ennek következményeként, folyományaként is és annak folyományaként, hogy azzal egyidejűleg nem kezdték meg a börtönök felépítését, 9,5 milliárd forint került kiadásra közpénzből az elítéltek részére. Ez a 9,5 milliárd forint körülbelül akkora összeg volt, amiből a túlzsúfoltságot akkor meg lehetett volna szüntetni. [[Dr. Völner Pál: Nem így van!]] Ha ezt a 9-10 milliárd forintot akkor önök büntetés-végrehajtási intézet felépítésére tudták volna fordítani… Államtitkár úr, látom, hogy ön csóválja ezzel kapcsolatban a fejét. Én megnéztem az akkori jelentéseket, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnokának, az országos parancsnoknak az évi jelentéseit, amelyeket az Országgyűlésnek megküldött. Ezekben benne volt, hogy egy férőhely bővítése körülbelül mennyi pénzbe kerül, és az alapján ki lehetett számolni, hogy ebből a 9-10 milliárd forintból az akkori költségeken számolva körülbelül 2500-zal lehetett volna bővíteni a férőhelyeket le lehetett volna vinni az akkori 121 százalékról 100 százalékosra a telítettséget, és ezáltal a bíróság túlzsúfoltság miatt nem tudott volna a továbbiakban kártalanítási összeget megítélni a raboknak. Tehát ez az az összeg, amit erre lehetett volna fordítani. Ezért sajnálom, hogy akkor elmaradt a büntetés-végrehajtási intézetek építésének ez a programja, mert ez alapozta meg azt, hogy ez az összeg végül is az elítéltek számára lett kifizetve, nem pedig új büntetés-végrehajtási intézetek épültek. Nagyon örülök, hogy a kormány meggondolta magát, és belátja, hogy ez milyen súlyos probléma, és valóban valódi megoldást kíván a jövőben erre a problémára felmutatni; mi ezt természetesen támogatjuk. Mi folyamatosan és következetesen, 2016-ban is és azóta is a rend pártjaként azt szolgáltuk, hogy ezek az összegek ne az elítéltekhez kerüljenek, hanem elsősorban áldozatvédelemre kerüljön sor ebből a pénzből, és ne a társadalom felháborodását váltsuk ki, hanem éppen hogy megnyugtató intézkedéseket hozzunk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[12.50]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom, és megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Csak néhány emléket felidéznék, mert néhányan rosszul emlékeznek a ’16-os eseményekre. Tehát nagyon jól emlékszünk, hogy a strasbourgi bíróságon sok-sok ezer ügy halmozódott fel, egyébként a kifizetés nagyságából is adódik, hogy azokat az ügyeket is ki kellett fizetni. És azt is valamennyien tudtuk akkor, hogy nagyságrendileg nagyobb összeget kellett volna kifizetni, hogyha nem belső jogalkotás útján oldottuk volna meg ezt a kérdést.A másik: én a Jobbik részéről arra emlékszem, hogy nem akarták elfogadni ezt a javaslatot, azokat a módosítókat, amelyeket most tartalmaz a törvény. Ha visszanézzük a parlamenti jegyzőkönyveket és a módosító javaslatokat, biztos, hogy nincs benne, ami a kártérítések érvényesítésének a felgyorsításával kapcsolatos. Vagy arról is elfeledkezünk, hogy ez egy komplett csomag volt, például a reintegrációs őrizet kiterjesztése is jelentősen csökkentette a börtönzsúfoltságot, ami szintén ezt a célt szolgálta. Vagy a másik része, Varga László képviselő úr is a börtönök építéséről beszélt. Én emlékszem, ők is építettek börtönöket annak idején PPP-ben, amiket aztán nem győztünk kifizetni utána, hogy ezeket a konstrukciókat megszüntessük. És ha azt is megnézzük, hogy most, pandémia idején, amikor a büntetés-végrehajtás bővítette a helyeket, és 100 százalék alá csökkentette a férőhelyek számát, szerintem társadalmilag nehezebb lett volna elfogadtatni azt, hogy a bővítések kisebb, költséghatékonyabb módját válasszuk, hanem az új börtönökre, hogy így mondjam, tízmilliárdokat fizettünk volna ki. Nyilvánvaló, hogy a börtönfejlesztési program, mert volt ilyen kérdés Keresztes László Lóránt képviselő úr részéről, amennyiben szükséges, majd nyilván a Belügyminisztérium ezt folytatni fogja. Jelenleg ez a helyzet, úgy tűnik, hogy megoldottnak tekinthető a mostani számokat tekintve. A levonások lehetővé tétele: Gyüre Csaba képviselőtársam, ha figyelmesen elolvassa a törvényt, akkor látszik, hogy nem levonásokról beszélünk, tehát továbbra is ugyanazokban a kategóriákban lehet levonásokat eszközölni, gyerektartásdíj, az áldozati sérelmek körében. De egyéb követelések tekintetében a végrehajtók a börtöni letéti számláról utalt összegből tudják végrehajtás útján a hitelezőknek vagy éppenséggel a károsultaknak megszerezni azokat az összegeket, amelyekkel az elítéltek tartoznak. Tehát ez egy kétlépcsős folyamat, és ezért is kellett ezt külön jogilag kidolgozni, hogy a strasbourgi bíróság joggyakorlatát és ítéleteit se sértse, és az ottani követelményeknek is megfeleljen az a jogi megoldás, amit találtunk. Én csak gratulálni szeretnék a kollegáknak, akik egy nagyon hosszas előkészítő munka után ezt ki tudták dolgozni. Visszautalnék megint csak ’16-ra vagy ’17-re, hogy más országokban ugyanígy volt börtönzsúfoltság, viszont nem volt meg az a Helsinki Bizottság meg egyéb, Soros-szervezetek által foglalkoztatott ügyvédi réteg, amely iparszerűen rátelepedett erre a lehetőségre, és milliárdokat perelt ki a magyar államból, sokszor valóban itt a benapozottság és egyéb, kívülről nézve nevetségesnek tekinthető okokra hivatkozva. Úgyhogy összességében azt köszönöm a képviselőtársaimnak, hogy tényleg meg tudtunk tárgyszerűen maradni azért az előterjesztés tényleges tartalmánál; kár, hogy itt ilyen rezümék még hozzájöttek a végén, ezért gondoltam, hogy ezeket el kell hogy varrjuk, és kérem, hogy támogassák majd a törvényjavaslatot a szavazásnál. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény foglalkoztatás bővítését célzó, a Gazdaságvédelmi Akciótervvel összhangban megvalósuló módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13662. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2020. december 10-én tartott ülésén megtárgyalta a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény foglalkoztatás bővítését célzó, a Gazdaságvédelmi Akciótervvel összhangban megvalósuló módosításáról szóló T/13662. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 32 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A kormány 2011-ben átalakította a megváltozott munkaképességű emberek támogatási rendszerét. Ezzel megalapozta, hogy aki szeretne dolgozni, az tudjon is. Ezt az utat kívánjuk folytatni, mert a magyar gazdaság teljesítménynövelését célzó gazdaságpolitika megvalósításában nagy szerepet játszik a megváltozott munkaképességűek foglalkoztatása is. Ma Magyarországon mintegy 360 ezer aktív korú, megváltozott munkaképességű személy él. Az elmúlt évek intézkedései együttesen járultak hozzá ahhoz, hogy tíz év alatt a 18 százalékos szinthez képest 44 százalékra bővüljön a foglalkoztatási ráta ebben a célcsoportban. Jelenleg 155 ezer ember megváltozott munkaképességűként végez munkát. A megváltozott munkaképességű személyek, a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatása hosszú távon befektetés mindenki számára. Kiemelt cél a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatási szintjének bővítése, az előttünk fekvő törvényjavaslat is ezt a célt szolgálja. A javaslat érinti az ellátórendszer működését, a pénzbeli ellátásokat, az eljárásrendet, a foglalkoztatási rehabilitációs szolgáltatásokat. Annak érdekében, hogy a vállalatok több megváltozott munkaképességű munkavállalót foglalkoztassanak, a törvényjavaslat bővíti a rehabilitációs hozzájárulás fizetése alóli mentességre jogosító munkavállalók körét. Ezen túl a rehabilitációs hozzájárulás fizetési kötelezettsége szempontjából a sajátos nevelési igényűnek tartott fiatalokat is figyelembe kell venni a 23. életévük betöltéséig. A javaslat célja az is, hogy a rokkantsági és a rehabilitációs ellátáshoz kapcsolódó kereseti korlátot megszüntesse. A hatályos szabályozás szerint ugyanis a pénzbeli ellátások folyósítása mellett keresőtevékenység végezhető, de ha az abból származó jövedelem három hónapon keresztül magasabb a minimálbér másfélszeresénél, akkor az ellátás megszüntetésre kerül. Ez a kereseti korlátozás megszűnne a jövőben a törvényjavaslat elfogadásával. A javaslat az intézkedési szabályozás egyszerűsödése révén segítheti a megváltozott munkaképességű személyek további foglalkoztatását, csökkenti az ügyfelekre, munkáltatókra háruló adminisztratív terheket, mérsékli a hatósági feladatokat, ezzel egyértelműbb, átláthatóbb helyzetet teremt. A törvényjavaslat továbbá lehetővé teszi, hogy a munkáltatók a kötelező foglalkoztatási szint számításakor figyelembe vehessék a legalább 4 órában foglalkoztatott mentorokat is. A mentorok nagy segítséget nyújtanak a megváltozott munkaképességű személyek sikeres munkavégzésében és munkaerőpiacon való megmaradásában. A Fidesz-KDNP-kormány eddig is sokat tett a megváltozott munkaképességű emberek életkörülményeinek javításáért, mindennapi boldogulásuk elősegítése érdekében. A módosítások és javaslatok együtt azt szolgálják, hogy aki képes, az tudjon munkát végezni, és ehhez minden segítséget megkapjon. Szerintem ez a törvényjavaslat nagyon előremutató, és mindenképpen támogatandó. Kérem önöket, támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Fülöp Attila államtitkár urat, hogy a vita e szakaszában vagy később… [[Fülöp Attila: Most nem, köszönöm.]] A későbbi szakaszban kíván szólni államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Megkérdezem, hogy kíváne élni valaki ezzel. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Nézek államtitkár úrra, esetleg a bizottságival összefüggésben kíváne szólni. [[Fülöp Attila: Csak egy mondat.]] Amennyiben nem, akkor természetesen a lezárt vitát követően bejelentem, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[13.00]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes gyermekvédelmi és szociális tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13644. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 10-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes gyermekvédelmi és szociális tárgyú törvények módosításáról szóló T/13644. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az Emberi Erőforrások Minisztériuma 2020. november 10-én nyújtotta be az egyes gyermekvédelmi és szociális tárgyú törvények módosításáról szóló T/13644. számú törvényjavaslatot, mellyel a kormány a gyermekvédelmi és szociális ellátásokat kívánja erősíteni. A kormány elkötelezett a szociális és gyermekvédelmi területen a magas színvonalú szolgáltatások, a hatékony feladatellátás és a családközpontú gyermekvédelem kialakításában. A javaslatban foglalt módosítások e célok megvalósítását szolgálják, továbbá megerősítik a kormány azon szándékát, hogy a fogyatékossággal élő emberek rehabilitációra és társadalmi beilleszkedésre irányuló törekvéseit támogatni szükséges. A benyújtott javaslattal a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatások terén az előző években megkezdett átalakítási folyamatok, az ellátórendszer átláthatóbbá tétele és a célzottabb szolgáltatásnyújtás kialakítását kívánjuk folytatni. A települési támogatás összegére vonatkozó módosítás. Az ápolási díjra adható támogatás kapcsán a szabályozás módosítása úgy rendelkezik, hogy a jelenlegi szabályozásban szereplő nyugdíjminimum helyett az ápolási díj alapösszege legyen a maximálisan adható összeg, vagyis bővül a települési önkormányzatok lehetősége az összeg megállapításakor. A jelenlegi szabályozás szerint két rendelkezés ütötte egymást, és ez a módosítás ezt feloldja. A módosítás lehetőséget teremt arra, hogy az ápolási díjak összegének emelkedésével párhuzamosan az önkormányzatok magasabb összegű települési támogatást adhassanak. Az otthonteremtési támogatás felhasználási céljainak módosítása. Az otthonteremtési támogatás célja, hogy az intézményes ellátásban legalább három évet töltött, családi háttérrel, vagyonnal nem rendelkező fiatal felnőttek otthonhoz jutását támogassa. A módosítás célja a támogatott lakhatás beemelése az otthonteremtési támogatás felhasználási céljai közé annak érdekében, hogy a gyermekvédelmi szakellátásból kikerülő, vagyonnal nem rendelkező, tartósan beteg vagy fogyatékos fiatal felnőtt ez irányú döntés esetén a bentlakásos szociális intézménybe fizetendő egyszeri hozzájárulásra vagy belépési hozzájárulásra is fordíthassa. A nevelőszülői ellátást támogató és a foglalkoztatási jogviszonyt pontosító módosítás. A gyermekvédelmi szakterületen tovább erősítjük a nevelőszülői ellátást. A különleges, speciális és kettős szükségletű gyermekek ellátását végző nevelőszülők részére járó többletdíj a minimálbér eddigi 5 százalékáról 7 százalékra emelkedik, ezzel is segítve a jelentősebb gondozási-nevelési kihívást jelentő tevékenységüket. A koronavírus-járvány miatt meghosszabbítjuk a határidejét a nevelőszülői központi oktatási programnak, a képzésben a nevelőszülők térítésmentesen vehetnek részt. Utógondozói ellátás fenntartói jogkörben történő meghosszabbítása a tanulmányokat folytató fiatal felnőttek esetében. A családközpontú gyermekvédelem megerősítése mellett nagy figyelmet kell fordítanunk az intézményi rendszerből kikerülő fiatal felnőtt életre való felkészülésére. A törvénymódosítás ezért lehetővé teszi, hogy az utógondozói ellátásban ne csak azok maradhassanak 24 helyett 30 éves korukig, akik felsőfokú tanulmányokat végeznek, hanem azok is, akik szakképzésben és középfokú iskolában folytatnak tanulmányokat. A „Gyermekeink védelmében” elnevezésű informatikai rendszerből történő adatigénylés lehetőségének bővítése. A módosítás megteremti annak a lehetőségét, hogy törvényben meghatározott feladataik teljesítése érdekében a bírák, az ügyészek, a nyomozó hatóság, a pártfogó felügyeleti szolgálat és a büntetés-végrehajtási intézetek közvetlen adatigényléssel élhessenek a „Gyermekeink védelmében” elnevezésű informatikai rendszerben rögzített adatokra vonatkozóan. A fogyatékosságügyi tanácsadás jogszabályi alapjának megteremtése. A kormány szakított azzal a gyakorlattal, hogy a szociális terület a sajnálat kifejezéséről szóljon, célunk ehelyett az, hogy a lehetőségekre, az esélyteremtésre és az értékteremtésre épüljön. A mostani módosításokkal a fogyatékos emberek társadalomba való beilleszkedését és kiteljesedését erősítjük. Ezért foglaljuk törvényjavaslatba az életüket segítő tanácsadói tevékenység lehetőségét. A család- és gyermekjóléti központokban elérhető fogyatékosságügyi tanácsadó speciális szaktudással és több szakterületre kiterjedő, széles körű kapcsolati hálóval rendelkezik. Bejegyzés nélkül működő szociális szolgáltatások felszámolásának elősegítése. Bejegyzés nélküli szociális szolgáltatás felszámolása esetén a feladatellátási kötelezettséggel bíró szervnek kell gondoskodni az ellátatlanul maradó személyekről. A bentlakásos szociális ellátási formák esetében ez a feladat a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságra hárul. A hatályos szabályozás szerint a szolgáltatást bejegyzés hiányában megszervező személy vagy szervezet az ellátás megszervezésében köteles együttműködni az ellátásra köteles szervvel. Gyakorlati tapasztalatok azt mutatják, hogy az együttműködésre nem minden esetben kerül sor önként. Az illegálisan szolgáltató személy nem engedi be a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság munkatársait az érintett ingatlanba, így az állami fenntartó nem tudja felmérni, hány személyről kell gondoskodnia, és azok milyen egészségi állapotúak, milyen további ellátást igényelnének. Évente 2-3 esetben fordul elő, hogy a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóságnak az ellátatlanul maradt személyekről gondoskodni kell, azonban nem mindegyik esetben működik együtt az illegális szolgáltatás nyújtója, így akadályozván az ellátás felszámolását. A vonatkozó szabályokat annyiban egészíti ki a törvényjavaslat, hogy a Szociális és Gyermekvédelmi Főigazgatóság rendelkezzen azzal a hatáskörrel, hogy a kormányhivatalokhoz hasonlóan munkatársai beléphessenek az illegális szolgáltatásnyújtás helyszínére, ott betekinthessenek az ellátottak dokumentációjába, és személyesen beszélhessenek velük a gondozási szükségletük felmérése és a legmegfelelőbb elhelyezésük érdekében. Tisztelt Ház! A fent említettek tükrében látjuk, hogy a kormány elkötelezett abban, hogy a kiemelkedően fontos szociális és gyermekvédelmi ellátási területen e feladatok ellátásához szükséges feltételek megteremtésével, a jogszabályi környezet módosításával a továbbiakban is hűen támogassa azt. A javaslatnak köszönhetően a magyarországi szociális és gyermekvédelmi rendszer szolgáltatásai bővülnek, mely minden nehéz sorsú és elesett honfitársa iránt felelősséget érző képviselőnek alapvető érdeke. Mindezekre tekintettel a javaslat támogatandó. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az államtitkár urat, kíváne a vita e szakaszában szólni. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Az államtitkár úr jelzi, hogy a vita e szakaszában nem kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalásokra van lehetőség, amennyiben élni kívánnak ezzel a lehetőséggel. Kérdezem, kíváne valaki szólni. (Jelzésre: ) Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. (Jelzésre: ) Az államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván reagálni, mivel nem volt a képviselőtársak részéről hozzászóló. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[13.10]] A kormány-előterjesztés T/13661. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 10-én tartott ülésén megtárgyalta a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény módosításáról szóló T/13661. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 7 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat által kilátásba helyezett módosítás a külügyi törvény alkalmazása során felmerült kérdéseket pontosítja és döntően technikai jellegű. A javaslat többek között bevezeti a szakkonzul, vagyis a konzuli feladatokat ellátó szakdiplomata fogalmát, egyszerűsíti és egyértelműsíti az azonnali hatályú hazarendelés és az azonnali hatályú felmentés szabályait, szabályozza a Külgazdasági és Külügyminisztérium kormánytisztviselőinek az Információs Hivatalhoz történő kirendelését, egyszerűsíti az adminisztratív munkakörben dolgozók munkaköri besorolását, valamint létrehozza a vendégoktatói ösztöndíjprogramot. Tisztelt Képviselőtársaim! Külön kiemelendő ezek közül a vendégoktatói ösztöndíjprogram létrehozása, amely a magyar nyelvet és kultúrát külföldi felsőoktatási intézményben oktatók számára jelent majd érezhető anyagi támogatást. A tervezett módosítás értelmében a kormányzati érdekből történő kirendelés jogintézményére vonatkozó rendelkezések kidolgozására kerül sor, figyelemmel a tartós külszolgálat céljából határozott időre a kihelyező szervhez áthelyezett vagy tartós külszolgálatra a kihelyező szervhez kirendelt kormánytisztviselők jogviszonyának megszűnésére és megszüntetésére. Az elhangzott érvekre tekintettel az egységes jogértelmezés és jogalkalmazás biztosítása érdekében a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Sztáray Péter államtitkár urat, hogy a vita e szakaszában kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Az államtitkár úr jelzi, hogy a vita e szakaszában nem kíván élni a felszólalás lehetőségével.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, kíváne ezzel élni valaki. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Kérdezem az államtitkár urat, hogy kíváne reagálni a bizottság részéről elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Az államtitkár úr jelzi, nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó Euromediterrán Megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13640. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid Ádám képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 10-én tartott ülésén megtárgyalta az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulást létrehozó Euromediterrán Megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/13640. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 33 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! 1995-ben az Európai Unió Barcelonában meghirdette új mediterránpolitikáját. A barcelonai folyamat kiindulása legfőképp az volt, hogy több EU-tagállam úgy érezte, hogy az integráció túlzottan a kelet-európai új demokráciák felé fordult, elhanyagolva a Földközi-tenger államaival kiépített és fejleszthető kapcsolatokat. Az új irányvonal számunkra, kelet-európaiak számára talán nem volt egy elegáns kezdeményezés, viszont néhány év elteltével az Unió teljes jogú tagjai lehettünk, így a mediterrán partnerekkel kötött uniós megállapodások haszonélvezőivé váltunk. Mára az EU-nak partnerei a Maghreb országai, így Marokkó, Tunézia és Algéria, de szoros az ilyen irányú együttműködés Egyiptommal, Jordániával vagy éppen Izraellel is. Hangsúlyos szerepe van a megállapodásban a kultúrák közötti megértés növelésének és ezzel a társadalmi kapcsolatok megerősítésének. Gazdasági síkon a fő cél a szabadkereskedelmi övezet kialakítása az EU és partnerei, illetve a mediterrán partnerek között. Tisztelt Ház! Magyarország és Tunézia kiemelt partnerei egymásnak, politikai kapcsolataink rendezettek, folyamatosak. Az elmúlt években a két ország közötti kereskedelmi forgalom folyamatosan nőtt, a 2018. évre elérte például a 154 milliárd dollárt. Legjelentősebb kétoldalú megállapodásaink a tavalyi évben a kultúra, az oktatás és a hulladékgazdálkodás terén köttettek. Az előttünk fekvő törvényjavaslat tehát azt a jegyzőkönyvet hivatott ratifikálni, amely szerint Horvátország a 2013-as uniós csatlakozása következtében a Tunéziával kötött euromediterrán megállapodás szerződő felévé válik. Mind déli szomszédunk támogatása, mind pedig a Tunéziával közvetlenül, illetve a megállapodás keretében is fennálló jó kapcsolataink miatt a nemzetközi szerződés elfogadása támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az államtitkár urat, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Az államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván szólni.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalásokra van lehetőség, amennyiben kívánnak élni ezzel. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Ismét kérdezem az államtitkár urat. [[Jelzésre:]] Nem kíván reagálni az elhangzottakra. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága Európai Unióból történő kilépésére tekintettel az Egyesült Királyság állampolgárai valamint családtagjaik tartózkodási jogáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13652. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Most a vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 3-án tartott ülésén megtárgyalta a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága Európai Unióból történő kilépésére tekintettel az Egyesült Királyság állampolgárai valamint családtagjaik tartózkodási jogáról szóló T/13652. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 35 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Idén december 31-én jár le az Európai Unió és az Egyesült Királyság közötti kilépési megállapodás átmeneti időszaka. Ez többek között azzal járna, hogy azok a brit állampolgárok, akik eddig hazánkban az uniós jog kedvezményes szabályaival élve szereztek letelepedési engedélyt, jövőre már nem gyakorolhatnák tovább az ehhez fűződő jogaikat, és nem uniós állampolgárokként, harmadik országból érkező személyként kellene újból letelepedési engedélyt szerezniük. Ezen probléma megoldására született az általunk tárgyalt javaslat, ami egy egyéves átállási időszakot biztosít az érintettek számára, amely alatt kedvezményes módon szerezhetnek letelepedési engedélyt. A kedvezmény egyrészt az eljárás költségmentességében, másrészt pedig abban nyilvánul meg, hogy az eljárásban nem vizsgálják sem a korábbi tartózkodás hosszát, sem a lakhatásra, megélhetésre és egészségügyi biztosításra, valamint a Magyarország érdekére vonatkozó feltételek fennállását, hisz nagyrészt régóta itt élő, a magyar társadalomba kellően integrálódott személyekről van szó. A javaslat tartalmazza a korábban megszerzett okmányok ideiglenes használatának rendjét, és azokat a vízummentességi szabályokat is, amelyek a 2020. december 31e után hozzánk érkező brit állampolgárokra vonatkoznak. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat jó időben ad jó választ az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépésével kapcsolatban felmerülő problémára, ami nemcsak az érintettek, de a két ország viszonyának szempontjából, sőt a Nagy-Britanniában élő honfitársaink szempontjából is jelentőséggel bír. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm szépen. [[13.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Sztáray Péter államtitkár urat, az előterjesztő képviseletében kíváne szólni. [[Dr. Sztáray Péter András nemet int.]] Az államtitkár úr jelzi, hogy jelen pillanatban nem kíván szólni.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót, most következnek a további képviselői felszólalási lehetőségek. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mi a magunk részéről minden olyan megoldást támogatunk, amely Nagy-Britanniának az EU-ból való kilépése után segít rendezni az állampolgároknak a helyzetét, tartózkodási és egyéb más helyzetét, úgyhogy így fogunk eljárni ezzel a javaslattal kapcsolatban is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. [[Dr. Sztáray Péter András nemet int.]] Az államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván szólni.Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pilóta nélküli légijárművek üzemelésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13666. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ágh Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 10-én tartott ülésén megtárgyalta a pilóta nélküli légi járművek üzemelésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/13666. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 9 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat tekintetében elmondható, hogy annak elfogadására az EU-rendeletek jogharmonizációja, valamint az abban foglalt tagállami kötelezettségek megvalósítása érdekében van szükség. Mindezek alapján kérjük tisztelt támogatásukat. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Mosóczi László államtitkár urat, kíváne a vita e szakaszában szólni, vagy a későbbi szakaszban. [[Dr. Mosóczi László nemet int.]] Az államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván majd szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalásokra kerül sor a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ami miatt szót kértem, az a módosító javaslatunk, amelyet benyújtottunk, amely a Magyar Modellező Szövetség által támogatott és általuk előkészített olyan szakmai javaslat volt, amelyet valójában érdemben sem a Gazdasági bizottságban, sem pedig a Törvényalkotási bizottságban nem tárgyalt a bizottság, valójában amit tudunk a benyújtott javaslatról, az a kormány képviselőjének a nyilatkozata, nem meglepő módon, ami egyébként ilyenkor szokott lenni, hogy a kormány nem támogatja, de további indokokat nem látunk arra, hogy miért mondja azt, hogy nem támogatja azt az előterjesztést, amely ugyancsak megőrizte volna egyébként az európai jogharmonizációs kötelezettséget is, de emellett az eléggé népes tábornak teret adó és helyet adó Magyar Modellező repülőmodellező Szövetségnek is figyelembe vette volna a javaslatait, így viszont nagyjából-egészében ellehetetleníti azokat. Úgyhogy kérem, amennyiben még lehetséges vagy amennyiben a jövőben erre lehetőség nyílik, akkor vegyék figyelembe a szövetségnek a javaslatait, és így az általunk benyújtott módosító javaslatot is vezessék át ezen a jogszabályon, és mindenki folytathassa természetesen a jogharmonizációs kötelezettségeknek is eleget téve azt a fajta hobbitevékenységet, amelyet szeretne, és kérem, hogy ne lehetetlenítsék el. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezetőnek, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Én pedig kifejezetten szeretném felkérni az államtitkár urat, hogy akár a zárszóban, akár így a vita közben adjon számot arról, hogy milyen módon készítették elő ezt a jogszabályt. Elképesztő mennyiségű felháborodás jutott el mindenkihez, én azt gondolom, hogy a kormányhoz is, képviselőkhöz is. Egészen döbbenetes, hogy egy ilyen fontos szabályozást, egy ilyen jogalkotást úgy indítottak el, hogy semmiféle érdemi egyeztetést nem folytattak, és nemhogy nem folytattak előzetesen egyeztetést, de mondhatjuk, hogy sokkhatásként érte a modellezőtársadalmat és a drónostársadalmat is ez a durva módosítás. Én is szeretném megkérdezni, énhozzám is eljutott a Magyar Modellező Szövetségnek az álláspontja, a módosító javaslatok, kérem az államtitkár urat, hogy pontosan és tételesen számoljon be, hogy miképpen bírálták el ezeket a módosító javaslatokat, illetve az egyéb érdekvédelmi szervezetektől, szakmai szervezetektől, csoportosulásoktól megérkezett véleményeket, javaslatokat hogyan fogadták be, milyen módon értékelték, és hogyha most ebben a körben nem is fogadják el ami elfogadhatatlan, én úgy gondolom , akkor milyen felülvizsgálat, milyen módosítás következik a következő időszakban a jogszabály kapcsán. Az teljesen egyértelmű, hogy ez a beavatkozás durva, van mögötte nagyon-nagyon keményen politikai motiváció is, egyértelmű, hogy rendkívül kedvezőtlen önöknek, vagy nehezen tudják elviselni azt, hogy azt a fajta extrém szintű korrupciót és a fideszes oligarcháknak a mérhetetlen gazdagodását ilyen módon oknyomozó újságírók fel tudják tárni, és a magyar közvélemény számára világossá tudják tenni drónfelvételek segítségével, hogy valójában milyen folyamatok zajlanak ebben az országban. Mi egyértelműen látjuk, hogy emögött ilyen politikai motiváció is áll, azzal együtt természetesen, hogy azzal viszont egyetértünk, hogy valamilyen módon szabályozni kell a kérdéseket. Ez nyilván egy rendkívül gyorsan változó piac, gyorsan fejlődő iparágról van szó, de ezeket a feltételeket igenis figyelembe kellett volna venni, amikor ezt a piacot szabályozzák, és semmiképpen nem szabad egy olyan irányba elmenni, amit egyébként ez a jogszabály is képvisel, hogy egy ilyen gyorsan, ilyen szépen prosperáló iparágat gyakorlatilag leszabályoznak, visszavetnek, és arra kényszerítenek egyébként nagyon-nagyon sok háztartást, nagyon sok magyar embert, hogy a hobbiként megvásárolt, hobbitevékenységre megvásárolt készülékektől, drónoktól is kénytelenek legyenek megválni, mert nyilván nem fogják tudni vállalni ezt a rendkívül súlyos adminisztratív kötelezettséget. De a legsúlyosabb probléma, én azt gondolom, a szinte zéró, teljesen elégtelen egyeztetés. Milyen módon történhetett vagy milyen módon kerülhetett így, ilyen egyeztetés nélkül a jogszabály a magyar Országgyűlés elé, és pontosan mi a véleménye a kormánynak a megküldött szakmai vélemények, javaslatok, illetve kérések irányába. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Lehetek már rövid, hiszen mind a két képviselőtársam részben érintette azt, amit én is szerettem volna mondani. Az államtitkár úrtól én is azt kérdezném, hogy ilyenkor milyen szakmai egyeztetéseket folytatnak le. Tehát értem, hogy EU-s jogharmonizáció, ez helyes is, de valóban úgy tűnik, hogy ezt az EU-s jogharmonizációs kötelezettséget a kormány valamilyen mögöttes politikai célokra is felhasználja, tehát e mögött a paraván mögött saját politikai céljaikat is hogy mondjam? elrendezik. Azt kérdezném tehát az államtitkár úrtól, hogy milyen szakmai egyeztetések zajlottak, hiszen valóban minden képviselő, valószínűleg a kormánypárti képviselők is megkapták azokat a leveleket, amelyekben a különböző civil szervezetek kifogásolták ennek a mostani módosításnak néhány pontját. Tehát erre lennék kíváncsi, államtitkár úr, hogyha ki tudna térni majd a válaszában vagy a zárszavában erre a kérdésre. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom.Megkérdezem az államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Mosóczi László: Zárszó.]] Igen, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A pilóta nélküli légi járművek teljes spektrumára kiterjedő uniós előírás 2019. július 1-jén lépett hatályba, a drónokkal végzett repülés végrehajtására vonatkozó szabályokat rögzítő végrehajtási rendeletet pedig idén júliustól kellett volna alkalmazni, azonban a koronavírus-világjárvány miatt ezt a határidőt 2020. december 31-ére módosították.Tisztelt Ház! Az uniós rendeletek által teremtett keretszabályok indokolttá tették új tagállami előírások megfogalmazását, valamint a meglévő szabályrendszer átalakítását. Az önök előtt lévő törvényjavaslat célja az uniós rendelet által meghatározott tagállami jogalkotói hatáskörök kimerítése, a jogharmonizációs kötelezettségeknek való megfelelés, másrészt az, hogy a pilóta nélküli állami légi járművek használatára, azaz a honvédelmi, vámhatósági, rendvédelmi feladatot ellátó szerv céljára használt drónok repüléseire az uniós jogszabály hatálya nem terjed ki, ezen szabályok megalkotása teljes egészében ránk háruló feladat. Elsődleges állami érdek, hogy a pilóta nélküli légi járművek mint új technikai eszközök támogassák, elősegítsék, hatékonyabbá tegyék az egyes szervezetek állami feladatainak ellátását. Olyan törvényjavaslatot tárgyalunk, amely a pilóta nélküli légi járművek tekintetében tapasztalható rohamos fejlődésre adott válaszként megteremti a drónok biztonságos felhasználási feltételeit, elősegíti és támogatja az állami szervezetek kötelező feladataik ellátása érdekében történő drónhasználatát, valamint kiemelt figyelmet fordít a magánélet védelmére. [[13.30]] Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat három törvény módosítását tartalmazza. A pilóta nélküli polgári légijárművek széles körű felhasználási lehetőségei, azok fokozatos elterjedése és a felhasználásukban rejlő kockázatok is indokolják az állami szabályozás megalkotását. A tervezet szerinti előírások alapján pilóta nélküli légijárművek jogszerű használata a nyilvántartásba-vételi kötelezettségek teljesítésével, a szükséges tanfolyam elvégzésével, lakott terület felett esetilégtér-igényléssel, a használatot segítő mobilalkalmazásban történő regisztrációval, illetve a konkrét drónhasználat során az alkalmazás segítségével történő működtetéssel lehetséges. A pilóta nélküli légijárművek jelenleg minden esetben csak eseti légtérben működhetnek. A tervezet főszabályként lakott területen kívül teszi lehetővé az eseti légtér igénylése nélkül történő pilóta nélküli polgárilégijármű-használatot. Az előterjesztéssel elérni kívánt cél egyrészt, hogy ellenőrzött keretek között, az uniós szabályozásnál szigorúbb szabályok szerint lehessen pilóta nélküli légijárművet használni, másrészt pedig a jogharmonizációs kötelezetteknek való megfelelés. Az uniós szabályozás a pilóta nélküli állami légijárművek repüléseire nem terjed ki, azonban a légtér közös, ezért indokolt a polgári célra használt és az állami célra használt pilóta nélkül légi járművekre vonatkozó szabályozás összehangolása. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat kiemelt figyelmet fordít a magánélet védelmére. A személyhez fűződő jogok védelme érdekében megfogalmazott új szabálysértési tényállás az engedély nélküli felvétel készítését rendeli büntetni. Természetszerűleg nem minősül jogosulatlannak a felvétel készítése, ha az érintett ahhoz hozzájárult vagy megbízást adott a felvétel készítésére. A módosítás bűncselekményként rendeli büntetni azt, aki pilóta nélküli légijármű jogosulatlan használatával más lakását, egyéb helyiségét vagy az ezekhez tartozó bekerített helyet megfigyeli, illetve minősített esetet jelent a megfigyelés során készített hang- vagy képfelvétel nagy nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tétele. Az új tényállás a pilóta nélküli légijárművel történő nyílt megfigyelést rendeli büntetni akkor, ha pilóta nélküli légijármű használatára a vezetőnek nincs jogosultsága. A személyhez fűződő jogok szenzitivitására tekintettel indokolt meghagyni a sértett önrendelkezési jogát azzal összefüggésben, hogy kívánjae az elkövető felelősségre vonását, ezért a tervezet szerint a fenti bűncselekmények magánindítványhoz kötöttek. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát követően a törvényjavaslathoz hat önálló képviselői módosító indítvány érkezett, továbbá pontosítások is történtek. A közel kétéves szabályozási folyamat új mérföldkőhöz ért, ugyanakkor nyilvánvaló, hogy a technológiai fejlődés által diktált tempóval lépést kell tartanunk. Olyan szabályozásra van szükség, amely a repülésbiztonság magas fokú teljesüléséhez fűződő elsődleges érdek, a magánélet védelmének garantálására irányuló igény kielégítése mellett segíti az innovatív technológiák, szolgáltatások terjedését, ami kell ahhoz, hogy ne veszítsünk a saját eddigi jó tempónkból. Céljaink szerint az önök előtt lévő törvényjavaslat lehetővé fogja tenni a technológiai fejlődés adta lehetőségek minél szélesebb körű kiaknázását. Tisztelt Országgyűlés! Széles szakmai összefogással olyan törvényjavaslat született, amely nem pusztán az uniós jogszabály átültetését szolgálja, hanem a hazai igényekre is tekintettel van. Köszönöm az általános vita során tett támogató hozzászólásaikat, és kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazáskor is támogatni szíveskedjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes energiahatékonysági tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13667. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ágh Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 3-án megtárgyalta az egyes energiahatékonysági tárgyú törvények módosításáról szóló T/13667. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat elsődleges célja az energiahatékonyságról szóló törvény, a távhőszolgáltatásról szóló törvény, a villamos energiáról szóló törvény, valamint a földgázellátásról szóló törvény jogharmonizációs célú módosítása az alábbi európai uniós jogi aktusoknak megfelelően. A törvényjavaslat célja továbbá a Magyarország nemzeti energia- és klímatervében rögzített energiahatékonysági kötelezettségi rendszer létrehozása az energiahatékonyságról szóló törvény módosításával. Az energiahatékonysági kötelezettségi rendszer bevezetésével és az alternatív szakpolitikai intézkedések ellenőrzésének és nyomon követésének újraszabályozásával a jogszabály egy olyan keretrendszert hoz létre, amelynek célja és érdeke, hogy az Európai Unió 2030-ig elérendő, legalább 32,5 százalékos kiemelt energiahatékonysági célkitűzései teljesüljenek, és ezt követően is lehessen előrelépéseket tenni az energiahatékonyság területén. Az energiahatékonysági kötelezettségi rendszer bevezetésével emellett a jogszabály az energiaellátás és -felhasználás hatékonysága előtt álló energiapiaci akadályok és piaci hiányosságok megszüntetésére is törekszik, valamint hozzájárul az „első az energiahatékonyság” elve megvalósításához is. Fontos célkitűzés az energiabiztonság, az energiaszuverenitás megerősítése, az energiatermelés dekarbonizációja a rezsicsökkentés eredményeinek megőrzése mellett. A hazai energiatermelő kapacitás megőrzése és fejlesztése ellátásbiztonsági kérdés, ennek sikeres kezelésével elérhető, hogy a 30 százalék feletti magyar villamosenergiaimport-arány 2040-re 20 százalék alá csökkenjen, a szén-dioxid-mentes villamosenergia-termelés részesedése pedig 90 százalékra emelkedjen 2030-ra, szemben a jelenlegi 60 százalék körüli értékkel. Mindezek alapján tisztelettel kérjük a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Kaderják Péter államtitkár urat, a vita e szakaszában mint előterjesztő kíváne szólni. [[Dr. Kaderják Péter nemet int.]] Az államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, most képviselői felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A parlamenti vitát ugyan lefolytattuk, de hát itt is álljon a jegyzőkönyv számára az, hogy felvetettük volt két javaslatunk mind e kapcsán, mind a kettő, energetikával kapcsolatos előterjesztés kapcsán egyfelől kritikaként, de dicséretnek is fel lehet fogni azt, hogy mi azt mondtuk, hogy a kormány előrelátó, azt mindig tudja, hogy mi fog történni három-öt év múlva, de hogy három-öt hónap múlva mi fog történni, azzal nagyobb bajban van a kormány, és mi azt látjuk, hogy pontosan ebben az évben, amikor lehetősége is nyílt volna rá a kormánynak, illetve természetesen a szociális érzékenység és a pandémia szempontjából kialakult nagyon-nagyon méltányolandó helyzetek miatt a lehetőség mellett egy igény is mutatkozott arra, hogy csökkentsék az energiahordozóknak az árát, a lakossági felhasználási árát, akkor ezt számonkértük a kormányon, sőt benyújtottunk ehhez javaslatokat is, akkor ezeket a kormány valójában érdemi válasz nélkül leszavazta. Miről szóltak ezek a javaslatok? Arról szóltak ezek a javaslatok, amit egyébként az önök energiahivatali vezetőjének az elődje már korábban megígért, hogy lesz egy úgynevezett szociális sáv a tarifában, ahova mi egyébként javasoltuk, hogy legyen olyan, amikor akár csak jelképes összegért, akár például a téli időszakban, mondjuk, egy 30 kilowattóra áram vagy éppen 15 köbméter gáz egyáltalán járna a családoknak, hiszen ezek nem hogyan mondjam? úri huncutságok már a XXI. században, hogy ez elérhető mindenki számára, de mindenképpen legyen egy szociális sáv azok számára, akik rossz családi, anyagi helyzetben vannak, illetve akiket a pandémia vagy éppen a pandémia miatt hozott intézkedések sodortak olyan helyzetbe, hogy már nem tudják kifizetni a rezsijüket. [[13.40]] Én azt gondolom, hogy annál most nincsen szorítóbb érzés, mint hogyha valaki a járványügyi helyzet miatt hozott intézkedések miatt elveszítette a munkáját. Képzeljük el, nagyon sok ilyen család van, akár ketten is, mondjuk, a turizmusban vagy vendéglátásban dolgoztak, és most éppen az otthonukba kényszerülnek, nemsokára egyébként is, ha a kormány szigorít, akkor az otthonába fogja parancsolni majd az embereket, és még többet fogyasztanak, de nem tudják kifizetni a háztartásuk rezsijét. Önök leszavazták ezt a javaslatot, ahogyan azt is leszavazták, amit én nyújtottam be, hogy most legyen kikapcsolási moratórium, ne hozzuk a családokat olyan méltányolhatatlan helyzetbe, ne hozzuk a családokat annyira kellemetlen helyzetbe, hogy most, főleg az ünnepi időszakban, főleg télen kikapcsolják őket a szolgáltatásokból. Mi azt gondoljuk, hogy lehetett volna erre hamarabb gondolnia a kormánynak, mint ahogyan erre gondolt egy multinacionális cég, az volt az, amelyik először arra gondolt, hogy december 6-ától január 6-áig, mikulástól vízkeresztig nem kapcsolnak ki magyar családokat a fogyasztásból. Én azt gondolom, hogy ez egy nagyon méltányolható és jó lépés volt. Ezek nem szerepeltek ezekben a stratégiákban, holott, és amivel kezdtem, csak egy mondat magyarázat még ideillik, lett volna rá lehetősége a kormánynak. A gáz ára az árutőzsdéken idén nem haladta meg a 40 forintot. Ha nagyon igazságosak akarunk lenni, akkor inkább mindig közelebb volt a 30 forinthoz, de volt egy időszak, amikor ez sokáig 19 forint is volt. Én tudom, hogy a tőzsdei mozgásokat nem lehet a napi árképzésben leképezni, de ez egy hosszú tendencia most már, nagyon régóta, másfél éve legalább tart, amióta ennyire olcsón veszik az állami cégek a gázt, viszont a magyaroknak sokkal drágábban adják. 101 forintért adnak egy köbméter gázt, pedig 30-40 forintért veszik. Az olaj ára is olcsóbb, és nem is várható egyébként, hogy nőni fog akár az olajnak, akár a gáznak az ára, mégis önök drágán adják az elektromos áramot is meg a gázt is a magyar családoknak. Én erre tettem javaslatot, hogy gondolják meg, hogy az a hogyan hívják önök? nemzeti nagytőkés réteg, mi egyszerűen csak oligarcháknak hívjuk őket, ők ebben az évben kevesebbet fognak keresni. Ebben az évben nagyon sokan keveset keresnek, államtitkár úr, sokan elveszítették a munkájukat, most akkor az oligarchák is egy kicsit ebben az évben kevesebbet keresnek, és akkor lehet, hogy a magyar családoknak olcsóbban lehet adni a gázt. Mi ezekre tettünk javaslatot. Sajnos önök, azt kell mondjam, kicsit lelketlenül leszavazták, és annyit mondtak rá, hogy a kormány nem támogatja. Én arra kérem önöket, nincs még késő, holnap is tartunk ülést, én azt gondolom, hogy még mindig jöhetnek ilyen javaslatok a kormány részéről, sőt akár még egy ilyen rendelet is tud jönni a kormány részéről, és akkor még a parlamentet sem kell összehívni, minden további nélkül megoldhatók ezek a kérdések. Gondolkodjanak a magyar családok életében is az energia tekintetében, ne csak abban gondolkodjanak, hogy mennyi pénzt tud majd hazavinni néhány oligarcha. Nagyon köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szakács képviselőtársam már nagyon sok fontos kérdésre ráirányította a figyelmet, én egy másik témát szeretnék talán még inkább hangsúlyozni, ez pedig az energiahatékonysága a magyar lakásoknak, hiszen érdemes volna a kormánynak egy nagy levegőt venni, és komolyabb forrást biztosítani arra, hogy Magyarországon a lakásállományt ilyen szempontból fel tudják újítani a benne élők, különös tekintettel a szociális szempontokra. Hiszen számos olyan nyugdíjas honfitársunk él, akár egyedül ilyen emeletes házakban, vagy vidéken kisebb családi házakban, akik képtelenek arra, hogy felújítsák ilyen szempontból a házukat, a lakásukat, és bizony, itt igencsak fontos volna az, hogy az idősebb honfitársaknak segítsünk abban, hogy kulturált körülmények között, kisebb rezsiköltség mellett tudják az életüket biztonságban élni. Tehát én azt kérdezném államtitkár úrtól, hogy tervezneke speciálisan valami olyan kezdeményezést, ami önerő nélkül például, adott esetben bizonyos automatizmusok mentén tud ilyen forrásokat biztosítani az ilyen lakásfelújításokra. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó. [[Móring József Attilát a jegyzői székben Földi László váltja fel.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A törvényjavaslat vitájával kapcsolatban el tudom mondani, hogy jövő év január 1-jével új fejezet nyílik az Európai Unió és egyúttal Magyarország energiahatékonysági célkitűzései tekintetében is. Az energiahatékonysági irányelv értelmében ugyanis a tagállamok jövő év január 1-jétől 2030. december 31-éig minden évben az éves végső energiafogyasztásuk 0,8 százalékának megfelelő új megtakarítást kötelesek elérni a 2019. január 1-jét megelőző legutóbbi hároméves időszak átlagában. A célkitűzés leghatékonyabb teljesítése érdekében az energiahatékonyságról szóló törvény módosítását célzó törvényjavaslat 2021. január 1-jétől be kívánja vezetni az energiahatékonysági kötelezettségi rendszert, amelynek célja, hogy a tagállami célkitűzések teljesítésébe a villamos energiát, a földgázt és a közlekedési célú üzemanyagot értékesítő szervezeteket is bevonjuk új, költséghatékony beruházások megvalósítása révén. Szeretném hangsúlyozni, hogy az új energiahatékonysági kötelezettségi rendszeren belül bőven lesz ösztönzés és kötelezettség a magyar piaci szereplők számára, hogy azokat a lakásfelújításokat, azoknak egy nagy részét, amelyről egyébként Mesterházy úr hozzászólásában hallottunk, meg lehessen valósítani. A kötelezettségi rendszer bevezetésével egyébként erősödni fog Magyarország energiafüggetlensége, energiaszuverenitása is, továbbá a lakossági és ipari fogyasztóknál 270 milliárd forint hosszú távon fenntartható fogyasztói rezsicsökkentés következik be, azaz ennyivel kisebb energiaszámlát kell majd kifizetni a végfogyasztóknak. Mi ilyen módon tervezzük a rezsicsökkentést a lakossági fogyasztóknál, nem úgy, ahogy Szakács képviselő úr javasolta, hogy adjunk ingyen áramot, ingyen vizet, aztán majd ingyen gázt, adjunk ingyen alapbért a magyaroknak, aztán a végén ingyen sört. Ilyet már láttunk korábban Magyarországon. A kormány részéről nem ilyen módon kívánnánk a magyar fogyasztókat támogatni, hanem fenntartható rezsicsökkentést hajtottunk eddig is végre, 1700 milliárd forint maradt a magyar energiafogyasztók zsebében az elmúlt évek rezsicsökkentési lépései következtében. Büszkék vagyunk erre, és tovább folytatjuk ezt a munkánkat. Egyébként ezen a ponton jegyzem meg, képviselő úr azt mondta, hogy ebben az évben nem haladta meg a földgáz ára a 40 forintot, most néztem meg, 55 forinton áll a tőzsdei gázár jelenleg ennyit a hozzászólás megalapozottságáról. Egyébként az energiahatékonysági kötelezettségi rendszerünk, amely az energia- és rezsiszámla-megtakarításnak a következő nagy intézkedéssorozatát fogja eredményezni, az energiahatékonysági hazai háttéripar megerősítését is szolgálja. Körülbelül a következő tíz évben 1000 milliárd forintnyi új beruházási kereslet fog megjelenni az energiamegtakarítások területén, és ennek révén, úgy becsüljük, hogy 520 milliárd forint hazai hozzáadott értéket hoznak majd létre a magyar vállalkozások. Természetesen az energiamegtakarítás, energiaimport, ezen belül földgázimport csökkentéssel is jár, és az el nem égetett üzemanyagok jelentős CO2-, szén-dioxid-kibocsátás-csökkentést is eredményeznek, tehát az energiahatékonysági intézkedések az energiamegtakarítás mellett, a beruházások ösztönzése mellett klímavédelmi és energiaszuverenitási előnyöket is hoznak majd a magyar fogyasztók számára. A törvényjavaslat, az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 2018. évi módosításának megfelelően, ugyancsak előírja egy hosszú távú felújítási stratégia kidolgozását Magyarország számára is. Ennek a célja, hogy a magán- és köztulajdonban lévő lakó- és nem lakáscélú épületek nemzeti állománya a felújítások révén 2050-re nagy energiahatékonyságú épületállománnyá váljanak. [[13.50]] Tehát azokra az intézkedésekre, amelyek itt az épületállomány-korszerűsítéssel kapcsolatban elhangzottak, és amelyeknek az igénye megjelent, ezekre is válasz kormányzati oldalról a törvényalkotás és az ahhoz kapcsolódó hosszú távú felújítási stratégia megalkotása. Szintén az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv előírásának megfelelően a törvényjavaslat rögzíti, hogy 70 kilowatt fölötti névleges teljesítményű fűtési és légkondicionáló rendszerek esetében időszakos, lakóépületek esetében nyolcéves energetikai felülvizsgálat lefolytatása szükséges. A helyszínen megvalósuló felülvizsgálat olyan javaslatokat fogalmazhat meg, amelyekkel energia- és költséghatékonyabbá tehető a vizsgált rendszerek üzemeltetése, mindez pedig összhangban áll mind hazánk klímavédelmi céljaival, mind a rezsicsökkentés eddigi eredményeivel, és fenntartható módon szolgálja a további rezsicsökkentési lépéseket. Tisztelt Ház! Az általános vita során majd minden hozzászóló visszajelzése pozitív és támogató volt a törvényjavaslathoz, ami azt mutatja, hogy az energiahatékonysági célkitűzések révén elérhető társadalmi és gazdasági hatások előnyei vitán felül állnak. A részletes vita során is mindössze technikai pontosítások merültek fel a törvényjavaslat tekintetében. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat előkészítése majd egy évre nyúlik vissza, amely előkészítő munkában a kormányzat az energiahatékonysági kötelezettségi rendszer tekintetében a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal, az energetikai felülvizsgálat tekintetében a Magyar Mérnöki Kamara és a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság, továbbá a vonatkozó és a témákban érintett iparági szereplők részvételével készítette el a tervezetet. Így egy olyan törvényjavaslat születhetett, amely nem pusztán az uniós jogszabály átültetését szolgálja, hanem a hazai piaci igényekre és a nemzeti energiapolitikára is tekintettel van. Köszönöm az általános és részletes vita során tett támogató hozzászólásaikat. Az elhangzott gondolatok, valamint az, hogy egyéni képviselői módosító indítvány nem érkezett a törvényjavaslathoz, mind azt jelzik, hogy alaposan kidolgozott és remélhetőleg széles körű konszenzussal támogatható javaslatról hozhatnak döntést. Kérem ezért a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazáskor is támogatni szíveskedjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a kiégett üzemanyag és a radioaktív hulladék kezelésének nemzeti politikájáról szóló 21/2015. OGY határozat módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés H/13642. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Megadom a szót elsőként Ágh Péter képviselő úrnak, a bizottság többségi álláspontját ismertető előadónak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2020. december 3-án tartott ülésén megtárgyalta a kiégett üzemanyag és radioaktív hulladék kezelésének nemzeti politikájáról szóló 21/2015. országgyűlési határozat felülvizsgálatáról szóló H/13642. számú országgyűlési határozati javaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról szóló 2011. július 19-ei, 2011/70/Euratom tanácsi irányelv átfogóan szabályozza a kiégett üzemanyag és a radioaktív hulladékok kezelését; előírta az erre vonatkozó nemzeti politika, nemzeti program, valamint az ezekkel kapcsolatos követelményrendszer létrehozását. A nemzeti politika összefoglalja a keletkező kiégett üzemanyag és a radioaktív hulladék kezelésének alapelveit, követelményeit, célkitűzéseit, a nemzeti politika végrehajtására kidolgozandó és a tagállami kötelezettség tárgyát képező, a feladatokat és azok ütemezését részletező nemzeti program peremfeltételeit. Az atomenergiáról szóló ’96-os törvény előírja, hogy az Országgyűlés a kormány előterjesztésére nemzeti politikát fogadjon el. E kötelezettség a nemzeti politika esetén 2015-ben teljesült. Az atomtörvény előírja a nemzeti politika ötévente történő felülvizsgálatát. Jelen országgyűlési határozati javaslat a nemzeti politika atomtörvényben foglalt felülvizsgálati kötelezettségének teljesítésére irányul. A felülvizsgálat során a nemzeti politika szabályozási keretet bemutató fejezete módosul, mivel egyes feladat- és hatásköröket a nemzeti politika elfogadása óta az Országos Atomenergia Hivatal lát el. Változott az egyes nukleáris létesítmények üzemeltetésével kapcsolatos ütemezés, valamint a jogrendszer egységességének szempontjából pontosításra kerülnek egyes fogalmak. Ez tehát az, amiről a javaslat szól, és amivel kapcsolatban a tisztelt Ház támogatását kérjük. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak. Parancsoljon! [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, a Törvényalkotási bizottság megtárgyalta ezt a bizonyos 13642. számú, a kiégett üzemanyagok és radioaktív hulladékok kezelésének nemzeti politikájáról szóló határozati javaslat módosítását. És ahogy képviselőtársam is utalt rá, valóban, a radioaktív hulladékok felelősségteljes és biztonságos kezelését szolgáló közösségi keret létrehozásáról szóló irányelv előírja, hogy nemzetállami szinten nemzeti politikát kell kialakítani, és az atomtörvény alapján pedig az Országgyűlés elé kerül a kormány előterjesztéseként ez a bizonyos nemzeti politika, amit ötévente felül kell vizsgálni. Ez 2015-ben meg is történt, idekerült akkor az Országgyűlés elé ez a bizonyos nemzeti politika, és annak az öt év után történő felülvizsgálatát tárgyaljuk most gyakorlatilag. Ez az elfogadott nemzeti politika, aminek fontos eleme a nyilvánosság és az átláthatóság követelménye, a közvélemény objektív tájékoztatásnak elősegítése, a társadalom bevonása a döntéshozatalba, amit a nemzeti politika végrehajtásának minden lépésében érvényesíteni kell. Majd ez a jelen előterjesztés kimondja, hogy a kormány szerint a nemzeti politika soron kívüli felülvizsgálatát nem indokolja semmilyen új körülmény fellépése, sem műszaki, tudományos fejlődés, sem pedig egyéb műszaki projekt előrehaladása. Az igazi probléma itt van. Most itt mondhatjuk, hogy egy ilyen naptári év szerinti kötelező felülvizsgálat van, és úgy látja a kormány, hogy semmi nem indokolja a felülvizsgálatot, holott kimondja maga ez a nemzeti politika, hogy a társadalmasítást vagy a társadalom bevonását, a tájékoztatást, az objektív tájékoztatást kiemelt feladatnak kell tekinteni. Tudjuk azt, hogy ez a nemzeti politika megfogalmazza azt, hogy Magyarországon a nagy aktivitású nukleáris hulladékok és a kiégett fűtőelemek végleges elhelyezése egy mélygeológiai tárolóban fog megtörténni, szükség van egy mélygeológiai tárolóra. És azt is tartalmazza, hogy ennek az előkészítése a bodai agyagkő formációban történik. Sokat vitatkoztunk arról, hogy volte döntéshozatal vagy nem, hát, itt van teljesen objektíven és egyértelműen, a nemzeti politika tartalmazza ezt az irányt. Ugyanakkor az a kormány számára is, illetve az illetékes hatóság, az Országos Atomenergia Hivatal számára is világos, hogy itt a társadalom bevonása és egyébként az objektív tájékoztatás sem valósult meg, és a térség tehát a társadalom, amelyet említ ez a nemzeti politika nagyon sokszor, nagyon sok fórumon, nagyon világosan kinyilvánította, hogy nem kér a térségbe egy ilyen nukleáris létesítményt, nem akar atomtemetőt elfogadni. 2019 tavaszán volt Boda községben egy közmeghallgatás, és ott ezt elismerte az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója is. Elismerte, hogy ez egy létező, komoly probléma, és ezt a döntéshozók felé jelezni is fogják. [[14.00]] Önmagában ez a tény is indokolta volna, hogy ezt a programot érdemben felülvizsgálják, tehát ne csak az öt év elteltével kerüljön az Országgyűlés elé, hanem szembe tudjon nézni a kormány ezzel a súlyos mulasztással, azzal, hogy egyrészt a tájékoztatás nem volt megfelelő, másrészt pedig a társadalmi részvétel nem biztosított. Sőt, teljesen egyértelműen a térség kinyilvánította, hogy nem kíván egy ilyen objektumot elfogadni a területen. Itt egy nagyon speciális helyzetben vagyunk. Sehol a világon egyébként nincs példa arra, hogy egy ilyen sűrűn lakott nagyvárosi agglomerációhoz ennyire közel akarjanak egy nagy aktivitású nukleárishulladék-tárolót felépíteni, ezzel sehol nem is próbálkoznak. Itt Pécsről van szó, Szentlőrinc városról, sok településről, a 145 ezres Pécs mellett több tízezer ember él még ebben az agglomerációban, Dunántúl legnagyobb városáról és egy népes vidéki agglomerációról beszélünk. Ez elfogadhatatlan. [[Dr. Varga Lászlót a jegyzői székben dr. Steinmetz Ádám váltja fel.]] Azért is problémás ez, hogy nem indokolta semmi műszaki fejlemény a felülvizsgálatot, hogy azóta bizony voltak olyan példamutató esetek, olyan műszaki fejlemények, amelyek ismét csak a nagyobb óvatosságra inthetnék a kormányt, vagy kellene hogy intsék. Svédország és Finnország van a legelőrébb ebben a projektben, hogy egy végleges atomtemetőt, egy nagy aktivitású hulladéktárolót létrehozzanak, és a svéd környezetvédelmi bíróság végül, nem olyan régen elutasította az engedélyét ennek a tárolónak, mert egyszerűen nem volt biztonságos az a csomagolási, elzárási technológia, amit le tudtak tenni. Még egy példát tudok hozni: Kassa városa, hasonlóképpen egyébként Pécs helyzetéhez, szembesült azzal, hogy a közelben akartak egy nukleárishulladék-tározót, és ott komolyan vették a lakosság véleményét, érdekeit, szándékát. Kassa város testülete, függetlenül mindenféle politikai gondolkodástól, egyhangúlag elutasította ezt a tervet, tehát ott rövidre zárták ezt a projektet. Ez kellene itt is. A Törvényalkotási bizottságban több ellenzéki párt is részt vesz, vannak olyan pártok, amelyek támogatják a nukleáris energia használatát, vannak olyan pártok, amelyek nem, ilyen például az LMP. De összességében azzal teljes mértékben azonosulni tudott az ellenzéki oldal, úgy látom, és így alakult ki a kisebbségi vélemény, hogy az érintett lakosság akarata, szándéka ellenére ezt a nemzeti politikát nem lehet megfogalmazni. Ennyi lett volna, tisztelt elnök úr, a kisebbségi vélemény, és a pártálláspontot pedig majd egy külön felszólalásban ismertetem. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Szeretettel köszöntöm újra képviselőtársaimat. Folytatjuk a vitát. Most megkérdezem Kaderják Péter államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne most felszólalni, vagy csak a zárszóban kíván élni a lehetőséggel. [[Dr. Kaderják Péter: Zárszóval, köszönöm.]] Zárszóval, köszönöm szépen. Akkor, tisztelt képviselőtársaim, az államtitkár úrnak 15 perce lesz a zárszóra. Most a továbbiakról tájékoztatom önöket. A kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Most következnek a képviselői felszólalások, a hirdetőtáblán megjelent időkereteknek megfelelően. Elsőnek az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő urat kérem tisztelettel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Erről a törvényjavaslatról is több egyeztetés zajlott, Szakács László képviselőtársammal vagy éppen Molnár Gyula képviselőtársammal is többször beszéltünk erről. Neki már sajnos el kellett mennie, de Szakács képviselőtársam még itt van a vitában, és Baranya megyeiként biztosan hozzá is fog szólni. Azt gondolom, frakcióvezető úr az imént helyesen fogalmazott, hogy egy ilyen projektnél érdemes a lakosság véleményét kikérni, tehát ez egy helyes kezdeményezés. Emellett én azok közé tartozom, akik nem ellenzik az atomenergia használatát, különösen olyan feltételek közepette, amikor a magyar energiaellátás több mint 50 százalékát atomenergiából állítjuk elő. Tehát óvatosan kell hozzányúlni ehhez a kérdéshez abban az esetben, ha az energiabiztonság is érték és fontos számunkra, márpedig az kell hogy legyen. Ettől függetlenül természetesen a mi elképzeléseink és programjaink között is szerepel a megújuló energiaforrások nagyobb mértékű használata, csak szerintünk ebben egy észszerű tervezést kell végrehajtani. A magunk részéről és én személyesen is támogattam például a Paksi Atomerőmű üzemidő-hosszabbítását, hiszen akkor racionális volt. Az egy másik kérdés, hogy a bővítést ilyen formában és így kelle megtenni, ilyen pénzügyi háttérrel. Erre a válasz valószínűleg első ránézésre sokkal inkább az, hogy nem. Az is biztos, mint ahogy ezt mi korábban is mondtuk, hogy egy ilyen típusú atomerőműblokk-fejlesztést egészen biztosan népszavazáson érdemes lenne vagy megerősíteni vagy előzetesen rákérdezni, hiszen ilyen problémák adódnak belőle, mint amire ez a mostani törvénytervezet is rámutat, hogy mi lesz a hulladékkal, hogyan lehet ezt megnyugtató módon tárolni nagyon-nagyon hosszú időre. Éppen ezek miatt a kérdőjelek miatt mi ezt nem fogjuk támogatni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr, és külön köszönöm, hogy jelezte a felszólalásának elején, hogy Molnár Gyula képviselő úrral megegyező véleménye van. Köszönöm szépen.A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából ismételt felszólalásra Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Most az LMP álláspontját szeretném ismertetni. A probléma adott. Magyarország a nukleáris energia békés célú felhasználása mellett döntött, és így adódik egy nemzetközi kötelezettség, hogy gondoskodni kell a nagy aktivitású nukleáris hulladékok, majd a kiégett fűtőelemek leszereléséről, amikor befejeződik az energiatermelés az atomerőművekben és leszerelésre kerülnek az erőművek, illetve a nukleáris hulladékok és a kiégett fűtőelemek azt megelőzően is keletkeznek. Teljesen világos, hogy mi is elfogadjuk ezt a kötelezettséget, ez egy nemzeti kötelezettség, jelen nemzetközi jogszabályi környezetben ezt nemzeti szinten kell megoldani. Nyilván vannak szándékok, és egyébként még racionálisak is lehetnek ezek a szándékok, hogy valamiféle közös megoldás felé lehessen törekedni, de sajnos a jelenlegi jogszabályi környezet szerint ebben kell gondolkodni. A mi határozott álláspontunk is az, hogy ezt a problémát Magyarországnak meg kell oldani. Ugyanakkor azzal együtt, hogy Magyarország megoldja ezt a problémát, ez a megoldás, amit a kormány felvázolt és ami felé megy, az fenntarthatatlan és rossz. El tudom mondani, hogy az LMP nagyon kritikus a nukleáris energia felhasználásával, mi azt mondjuk, hogy az atomenergia nem zöld, nem olcsó és semmiképpen nem biztonságos. Akik Pécs térségében élnek, pontosan tudják, miért mondjuk azt, hogy nem zöld. Mi a nukleáris technológia két piszkos végével szembesülünk: egyrészt az uránbányászat brutális környezetpusztító hatásával, másrészt érinti térségünket ez a szándék, ez a terv, hogy ott valahol egy atomtemetőnek a lehetséges helyszínét kutatják. Itt megjegyezném, hogy nyilván az energiabiztonság nagyon fontos kérdés, és mi sem vitattuk az üzemidő-hosszabbítás fontosságát. Most az a helyzet, hogy körülbelül 2036-ig a jelenleg működő blokkok üzemideje meg lett hosszabbítva. Nagyon örülök, hogy megerősítette múltkor államtitkár úr, hogy további üzemidő-hosszabbításban nem gondolkodnak. De a mi elképzelésünk az volt, hogy ezt az időt kihasználva az alternatív, a megújulókra alapuló és az energiahatékonyság növelésének lehetőségét kihasználó politikával teremtsük meg az atomenergia kivezetésének lehetőségét folyamatosan, nyilván nem egyik pillanatról a másikra. Tehát azt gondoljuk, hogy a Paks II.-projekt teljes mértékben felesleges. Azt is súlyos felelőtlenségnek tartjuk, hogy úgy döntött a kormány a paksi bővítés mellett, hogy nem megoldott a nagy aktivitású radioaktív hulladékok elhelyezése. A helyzet az, hogy 2013 környékén pörgött fel ennek a nagy aktivitású, mélygeológiai tárolónak a helyszínkutatása. Addig a kis- és közepes aktivitású, Bátaapátiban megvalósult tárolónak az építése kötötte le a kapacitásokat, de akkor pörgött fel, és mondhatjuk, hogy viszonylag gyorsan kinyilvánította az érintett lakosság, főleg Pécs városa és a térség, hogy nem kívánja elfogadni ezt a projektet. Nagyon fontos esemény volt, hogy 2015-ben Orbán Viktor miniszterelnök úr pécsi látogatásán egy nagyon világos nyilatkozatot tett. Elmondta, hogy Pécs döntése nélkül egy ilyen nukleáris létesítmény nem valósulhat meg. Tehát miniszterelnök úr elismerte, hogy Pécsnek ebben a kérdésben szava, vétójoga van. Utána önkormányzati képviselőként még többször az akkori fideszes pécsi városvezetés elé vittem indítványokat, és az akkori fideszes pécsi polgármester is világosan megfogalmazta, hogy oké, 2018-ig lemegy egy kutatási fázis, majd akkor meg lehet nézni, hogy mi a véleménye a lakosságnak és lehet újratervezni. Ehhez képest ez 2018-ban elmaradt, majd, ezt az imént már említettem, 2019-ben ez a projekt egy úgynevezett telephelykutatási engedélyt kapott. Tehát megy tovább, költik sorra a milliárdokat, és használják fel azt az időt mint erőforrást, ami szükséges ahhoz, hogy végül egy ilyen mélygeológiai tároló megépülhessen. Tehát semmibe vették az emberek döntését úgy, hogy az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója elismerte a probléma meglétét, elismerte, hogy társadalmi szempontból ez a térség nem alkalmas. 2019 őszén, szintén az indítványunkra Pécs megyei jogú város önkormányzata elfogadott egy határozatot, ahol világosan kimondta, hogy nem támogatja egy atomtemető létesítését. Tehát itt állunk most, és itt kell, úgy érzem, az Országgyűlésnek egy felelős döntést hozni, és egyébként még a szakemberek is elismerik, hogy itt azonnali politikai döntésre van szükség. Ezért el tudom mondani, hogy az LMP frakciója sem ért egyet az indítványban szereplő állítással, miszerint semmi nem indokolta ennek a programnak a felülvizsgálatát. [[14.10]] Konkrétan a felelősségteljes döntés úgy szólna, hogy meg kell vizsgálni Magyarországon azokat a területeket, amelyek műszaki és geológiai adottságok alapján nem kizárhatók. Korábban mi szerveztünk olyan fórumokat, ahol az érintett cég szakemberei eljöttek, geológusok, geofizikusok, különböző mérnökök, és láthattuk azokat az ábrákat, hogy Magyarországon sok helyen, sok kőzetformációban lehetséges egy ilyen kutatómunka elindítása. A mi szándékunk az, és én azt gondolom, ez az egyetlen felelősségteljes döntés, hogy ha tudjuk, hogy kevés pénz áll rendelkezésre erre a megoldandó feladatra, kevés idő áll rendelkezésre, mert ez egy több évtizedes munka, amíg egy ilyen tároló megépülhet, akkor most kell azt a döntést meghozni, hogy a társadalmi és gazdasági adottságokat figyelembe véve újrarangsorolni a lehetséges kutatási területeket és utasítani a szakembereket, hogy a Bodai Agyagkő Formáción túl, mert ugye ott a lakosság kimondta, hogy nem kér belőle, alternatív helyszíneket keressenek, olyan helyszíneket, amelyek ugyanúgy műszaki és geológiai adottságok alapján nem kizárhatók, de nem érintenek egy ekkora lakosságot, társadalmi és gazdasági szempontból nem kizárhatók. Azt tudom mondani, hogy ezt a felelősségteljes döntést, ezt az irányt támogatják a nemzetközi tapasztalatok, hiszen mindenhol, ahol ezek a projektek sikeresen haladnak valamilyen távoli határidővel a cél felé, ezt vették figyelembe, hogy először megnézték a terület társadalmi adottságait, majd amikor látták, hogy ott nem feltétlenül kizárt, akkor mentek tovább, és akkor költöttek el elképesztő mennyiségű pénzt a kutatásra, hogy végül megépülhessen egy mélygeológiai tároló. Én ezt kérem a kormánytól ez az indítvány teljes mértékben elfogadhatatlan , hogy ezt mérlegeljék, és terjesszenek az Országgyűlés elé egy ilyen logikus haladást előremutató vagy ezt előkészítő indítványt, és akkor azt majd mi is támogatni fogjuk, de ezt el fogjuk utasítani a holnapi szavazáson. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem szerettem volna, ha üres ígéret marad, hogy én ehhez a témához szeretnék hozzászólni. Egy kicsit le is egyszerűsíteném, teljesen egyetértve Keresztes frakcióvezető úr hozzászólásával, de egy kicsit egyszerűbben fogalmaznám meg. Halljuk azt a kormánypárti képviselőktől otthon, Baranyában is, itt az ülésteremben is, hogy semmi sincs eldöntve, hiszen itt még csak a koncepciót gyártják, semmi sincs eldöntve. De, államtitkár úr, mindannyian tudjuk, rengeteg bejelentés, rengeteg határozat, rengeteg döntés született már arról, hogy de, önök azt már régen eldöntötték, hogy a magas aktivitású radioaktív hulladék lerakója Bodán lesz. Igaz, hogy 2062-ben nagyjában-egészében, de önök nem használják ki addig az időt, hogy azokat a technológiai váltásokat, amelyek addig esetleg elképzelhetők, azokat a további kutatásokat, amelyek miatt akár máshol is lehetne ez, mint Pécs belvárosától nagyjából egy ötperces vagy tízperces autóútra lévő helyszínen, egy 150 ezres várostól tízpercnyire kellene egy ilyen létesítményt megvalósítani, önök arra nem fecsérelnek energiát, hogy ennek a helyét másutt keressék meg. Miért gondolom még azt egyébként, hogy önök nem mondanak akkor igazat, a baranyai képviselők sem mondanak akkor igazat, amikor azt mondják, hogy ez nem egy eldöntött tény? Sehol másutt nem keresik sem önök, sem a kormány. Ha a tudós embereket én is meghallgatom, ha azokat a geológusokat meghallgatom, akkor ők is elmondják, hogy egyébként teljesen hasonló adottságokkal rendelkező kőzetmintázatú, olyan mélyművelésű hely létezik még egyébként ebben az országban is, de másutt is elképzelhető egyébként másfajta technológiával elhelyezett, magas radioaktivitású fűtőanyag elhelyezése, nem csak Bodán képzelhető el, de önök ott nem keresik. Igen, még egy dolgot mellé kell tenni. Azt a dolgot mellé kell tenni, hogy önök a Paksi Atomerőmű bővítését úgy döntötték el, és természetesen a korábbi kormány, amely döntött arról, még nem dönthetett arról, hogy a kiégett radioaktív hulladékot hol helyezzék el, de önök úgy kezdtek bele ebbe a beruházásba, hogy nem tudták, hogy a megnövekedett mennyiségű kiégett fűtőanyagot hova fogják eltenni. Erre az önök elképzelésében és nyilvánvalóan a koncepcióban is egyetlenegy alternatíva van, az pedig nyilvánvalóan nem számol ennek sem a társadalmi, sem pedig a gazdasági hatásaival, legfőképpen annak a társadalmi elutasítottságával nem számol. Egyébként tényleg világszabadalom lenne egy 150 ezres vagy 145 ezres nagyváros tövébe odatenni egy atomtemetőt. Minekutána nincsen más alternatíva, ami után kutatnának, ön sem tud felmutatni, mint ahogyan más kormánytag vagy képviselő sem tudott ilyet felmutatni, ezért lehet azt mondani, lehet azt nagyon sokáig mondani, hogy erről nincsen döntés. Lehet azt mondani, hogy a pécsiek megkérdezése nélkül ilyen döntést nem fognak hozni, de már meghozták. Hát, sehol máshol nem kutatják, keresik ezeket a helyeket. Itt pedig nem vizsgálják azokat a társadalmi hatásokat, főleg nem veszik figyelembe annak a társadalmi elutasítottságát, ami övezi ezt a projektet. Mi ezért kérjük azt közösen, hogy gondolják át, keressenek új technológiai megoldásokat, keressenek új helyszínt, aminek úgy a társadalmi terhe, mint ahogyan a gazdasági terhe nem feltétlenül egy város nyakába szakad, hanem olyan helyre teszik ezt a lerakót, az atomtemetőt olyan helyre viszik el, ahol az nagyobb társadalmi ellenállás nélkül elhelyezhető, és ahol az fenn is tartható. 2062-ig van idő ennek a kidolgozására. Az elmúlt éveket erre sikerült elfecsérelni, hiszen nem kerestek alternatív megoldásokat. Azt kérem, hogy a következő éveket ne fecséreljék el, keressenek alternatív megoldásokat. Nagyon köszönöm a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismételt felszólalásra Mesterházy Attila képviselő úr következik, az MSZP-ből. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Molnár Gyula képviselőtársam figyelemmel kíséri az ülést és ezt a vitát interneten, és felhívta a figyelmemet arra, ami egy jogos észrevétel, hogy hiányolja a vitából Bánki Erik és Hoppál Péter fideszes képviselőket, akik szintén Baranya megyei képviselők, Péccsel szoros összefüggésben fejtik ki a tevékenységüket, és mégiscsak érdekes lenne a jegyzőkönyv végett jegyzem csak meg , fontos lenne hallani az ő álláspontjukat, véleményüket, hiszen ez egészen biztosan Pécsen és környékén vitatéma lesz, és a választópolgároknak joguk lenne megtudni azt, hogy ők személyesen mit gondolnak erről. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Akkor most megkérdezem Kaderják Péter államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne zárszót tartani, ahogy az elején ígérte. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő, a kiégett üzemanyag és a radioaktív hulladék kezelésének nemzeti politikájáról szóló országgyűlési határozat módosítása, az arra vonatkozó javaslat, ahogy elhangzott, az atomenergiáról szóló törvényben foglalt ötéves felülvizsgálati kötelezettség teljesítését szolgálja. A javaslat az elmúlt öt évben felmerült módosítások átvezetését tartalmazza, különösen is az egyes feladat- és hatáskörök tekintetében, valamint a Paksi Atomerőmű sikeres üzemidő-hosszabbítási projektjének teljesüléséből adódó változásokat vezettük át ezen az országgyűlési határozaton.Tisztelt Ház! Ahogyan az atomenergiáról szóló törvény is rögzíti az alapelvek között, az atomenergia alkalmazása során a nukleáris biztonságnak minden más szemponttal szemben elsőbbsége van, a nemzeti politika felülvizsgálatára vonatkozó határozati javaslatban a 2011/70/Euratom irányelv szerinti követelmények továbbra is maradéktalanul teljesülnek. Tisztelt Ház! A határozati javaslat általános, illetve részletes vitájának egyik legfőbb kérdése a nagy aktivitású hulladékok végleges elhelyezése volt, és a mostani hozzászólások is elsősorban erre a kérdésre koncentráltak. Mint ahogy az önök előtt is ismert, a nemzeti politika központi eleme a nemzetközi gyakorlatban széleskörűen alkalmazott és elfogadott „mérlegelve haladj előre” elv. Ez biztosítja, hogy mindig a rendelkezésre álló legjobb műszaki megoldásokat, a legújabb kutatási eredményeket tudjuk alkalmazni a radioaktív hulladék elhelyezésének megoldása területén. Ez azért is rendkívül fontos, mert a mostani hozzászólásoknál is egy olyan érzése alakulhatott ki a hozzászólások hallgatóinak, hogy itt nagyon-nagyon rövid időn belül a nagy aktivitású hulladékok elhelyezésének a kérdését meg kell oldanunk. [[14.20]] Szeretném hangsúlyozni azt, hogy Magyarországon a kis és közepes aktivitású radioaktív hulladékok elhelyezésére vonatkozóan egy rendkívül sikeres példa és gyakorlat valósult meg. Bátaapáti térségében működik az a hulladéktároló, amelynek a társadalmi elfogadottsága teljes körű, kiváló nemzetközi példát mutat arra, hogy hogyan lehet ezt a problémát kulturáltan, civilizáltan kezelni, és mutatja meg azt is, hogy az a fajta társadalmi tájékoztatás, transzparencia, amelyet furcsa módon ezzel a bizonyos bodai projekttel kapcsolatban hiányolnak, hogyan érvényesül teljeskörűen a bátaapáti hulladéktároló esetében mindannak előkészítése, megvalósítása és működtetése során is. Tehát szeretném azt jelezni, hogy a radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatos tevékenységében a kormány a transzparencia, az információadás, a tájékoztatás területén jelentős erőfeszítéseket, anyagi és nem anyagi erőfeszítéseket tesz. Mi úgy látjuk, hogy ez a munka megfelelően zajlik, és igazából sajnálatos az, hogy ahányszor az atomenergia és ezzel kapcsolatban a hulladékkezelés kérdése felmerül, akkor az mindig arra ad jó okot, hogy olyan dolgokkal riogassuk a választókat, amelyekkel nem kellene. A nagy aktivitású hulladékok kezelésének a kérdésére, végleges elhelyezésére évtizedek múlva kell hogy Magyarország sort kerítsen, addig a „mérlegelve haladj” elv alkalmazása rendkívül fontos. S ahogyan arról már több alkalommal tájékoztattuk önöket, Magyarországon mélygeológiai tároló létesítéséről, az itt elhangzottakkal szöges ellentétben, még nem született döntés, mindössze lehetséges telephelyek kiválasztását célzó kutatások folynak. A korábbi években is már megvizsgálás alá került több, a bodai helyszínhez képest alternatív helyszín megvizsgálása, és amennyiben az Országgyűlés jóváhagyja a jelenlegi országgyűlési határozat módosítását és ezáltal a nemzeti politikát szentesíti, akkor az a program, amelyet erre a politikára alapítva a jövő évben fogunk előkészíteni, tudja majd tartalmazni azt, hogy a kutatások mármint a jövőbeni lehetséges helyszínekre vonatkozó kutatások - a Bodához képest alternatív helyszíneket is újra terítékre vegyék és alaposan megvizsgálják. Tisztelt Országgyűlés! Köszönjük az általános vita során tett építő, valamint kritikai jellegű hozzászólásaikat. Ezek, valamint az, hogy egyéni képviselői módosító indítvány nem érkezett az országgyűlési határozati javaslathoz, azt jelzik, hogy a tervezett módosítással sokan egyetértenek. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozati javaslatot a zárószavazáskor is támogatni szíveskedjenek, és ezzel segítsék azt, hogy a jövő évben a politikára épülő programot a kormány ki tudjon alakítani, és utána végre tudjon hajtani annak érdekében, hogy Magyarországon a kiégett nukleáris üzemanyag és radioaktív hulladék elhelyezése a jövőben a legkörültekintőbb módon és nagy biztonsággal tudjon megvalósulni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/13646. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Tisztelt Képviselőtársaim! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Most megadom a szót Ágh Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 3-án tartott ülésén megtárgyalta a bányászatról szóló ’93. évi törvény módosításáról szóló T/13646. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat fontos célkitűzése, hogy erősíteni kell a hazai erőforrások bevonását a gazdasági folyamatokba. A koronavírus-járvány elleni harcban Magyarország jól teljesít, a világjárvány rávilágított arra, hogy a nemzetközi ellátási láncok zavarainak esetén elengedhetetlen a hazai erőforrások erőteljesebb bevonása a gazdasági folyamatokba a működőképesség fenntartása érdekében, csökkentve hazánk gazdaságának nemzetközi kitettségét. A bányatörvényben érvényesített módosítások által a hazai építőipari ásványinyersanyag-ellátás hatékony és azonnali biztosítása, az importszükséglet kiváltása és az ellátásbiztonság növelése garantálható azon nyersanyagok esetén, ahol az ország természeti adottságai ezt eleve lehetővé teszik. A rendkívüli helyzet során előállt kritikus gazdasági és társadalmi helyzet indokolja a víz-, a termőföld-, az erdőgazdálkodásban meglévő, megkülönböztetett állami szerepvállalás kiterjesztését a hazai építőipari ásványvagyonra is. Biztosítani kell annak a lehetőségét, hogy minden olyan esetben, amikor a járványhelyzet következtében a bányászati piac nem képes kielégíteni a keresletet, az állam megkapja azokat az eszközöket, amivel a probléma azonnal kezelhető. A módosítások megadják a felhatalmazást az állami tulajdonosi jogokat gyakorló szervezeteknek, hogy katalizálják a kutatási és termelési folyamatokat, új lelőhelyek megtalálásával, gazdasági okokból történő bányabezárások vagy a termelés szüneteltetésének megakadályozásával javítsák az alapanyag-ellátást, elhárítva ezzel az egyik jelentős akadályt a járványveszély szempontjából is fontos stratégiai beruházások elindítása és a gazdaság újraindítása elől. A bányászoknak mindig hangsúlyos szerepe volt és van nemcsak hazánk iparának, gazdaságának, hanem hagyományainak, kultúrájának alakításában is. Hazánk az újraiparosodás korszakát éli: újra lendületben vannak olyan ágazatok, amelyeknek szükségük van nyersanyagokra, alapanyagokra. Az építőipar dinamikus növekedése magával húzza a bányászatot is. Az állami tulajdonban lévő ásványkincsekkel történő észszerű és felelős gazdálkodás az állam, a gazdaság és a társadalom közös érdeke. A kormány kezdettől hangsúlyozott célja a hazai energetikai importfüggőség csökkentése, melyben fontos szerep jut a hazai energiahordozó készletek nagyobb mértékű, költséghatékony és környezetkímélő hasznosítására. Mindezek alapján ennek elfogadására tisztelettel hívjuk képviselőtársainkat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdem az előterjesztő képviseletében Kaderják Péter államtitkár urat, kíváne most felszólalni vagy a zárszóban. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Tájékoztatom az államtitkár urat, hogy a zárszóra, mint az elmúlt napirendi pont keretében is, 15 perces időtartam áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretnek megfelelően, ahogy a hirdetőtáblán valamennyiük számára egyértelmű. Arról is tájékoztatom önöket, hogy a vita során kétperces hozzászólásokra nincs lehetőség. Elsőnek meg is adom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Az általános vitában is ismertettem egy statisztikát, ezt szeretném most megismételni: amíg 2004-ben a keletkezett hulladéknak 16 százaléka származott építési és bontási hulladékból, addig 2017-re ez az arány elérte a 39 százalékot. Tehát látható, hogy Magyarországon egyáltalán nem megoldott az ilyen jellegű hulladék újrafelhasználása az építőipari beruházásoknál, míg a környező országokban gyakorlatilag erre komplett iparágak épültek.Tehát amikor, ugye, képviselőtársam is elmondta azt az érvelést, ami az indítványban szerepel, hogy a nyersanyagszükségletet ki kell elégíteni, és hogy a gazdaság újraindítása szempontjából itt a kitermelés fokozása az egyetlen irány, az súlyos tévedés, és ez a tévedés ismét a környezet pusztítását fogja eredményezni, ezért mi természetesen elutasítjuk ezt a javaslatot. [[14.30]] Hozzáteszem, az, hogy megoldatlan az építési törmeléknek az ilyen jellegű felhasználása, az nemcsak nyersanyagellátási szempontból jelent problémát, hanem az illegális hulladéklerakók, az ilyen építési törmelék elhelyezésének a problémája is megjelenik; azt gondolom, ezt egyre többet láthatjuk. És ugyan a kormány szavakban fellép az illegális hulladéklerakók felszámolása ellen, de egyelőre még ennek a megoldása nem látható, tehát nyilván a feldolgozás oldalát kéne erősíteni, hogy az építési törmeléket fel lehessen dolgozni. Ez gazdasági szempontból is nagyon pozitív lenne, rengeteg munkahelyet teremtene, és akkor nem lenne szükség az újra- és újrakitermelés fokozására. Másik oldalról pedig érdemben lehetne tenni az illegális hulladéklerakás visszaszorítása ellen. Egyrészt akkor nem lenne ekkora nyomás arról az oldalról, másrészt erősíteni kéne a hatósági oldalt is. Ezzel kapcsolatban egyébként, hogy ne csak mindig a kritikát fogalmazzam meg, egy pozitívumról szeretnék beszámolni, egy jó hírről. Nem olyan régen Pécsen egy csodálatos természeti környezet mellé leraktak építési törmeléket illegálisan, akkor én az ügyben feljelentést tettem. Visszakaptam a rendőrségtől azt a sajnos megszokott választ, hogy visszautasították a nyomozást, mert nem valósult meg bűncselekmény, meg egyebek. Ebben az ügyben legnagyobb meglepetésemre az ügyészségtől kaptam egy levelet, hogy felülbírálták a rendőrség álláspontját, és eljárást indítottak. Ez mindenképpen pozitív, de szükséges, hogy a jogszabályi környezetet úgy módosítsa a kormány, hogy egyértelmű legyen a hatóságok feladata, hogy fel is tudjanak és fel is kelljen lépniük az ilyen esetek kapcsán. Egy kérést, illetve kérdést szeretnék megismételni államtitkár úr felé. Jeleztem neki, hogy nem oly rég, jó néhány hónappal ezelőtt Baranya megyében kaptam egy jelzést egy állítólagos illegális, engedély nélküli bányászati tevékenységről, amelynek kapcsán a bányafelügyelet, bányakapitányság felé megkereséssel éltem; ugye a kormányhivatalon belül értelmezhető már ez a hatóság. Kaptam egy jelzést, majd azt követően egy viszonválaszt küldtem és konkrétan közérdekűadat-igénylést fogalmaztam meg. Immár eltelt kettő hónap, tisztelt államtitkár úr, semmiféle választ nem kaptam, és a közérdekűadat-igénylésre sem kaptam reakciót. Én ezt fölháborítónak tartom. Akkor mi az eljárás? Ez így működik ma Magyarországon az államigazgatás? Tehát hogy van egy ilyen bejelentés, én konkrétan országgyűlési képviselőként a hatósághoz fordulok, és egyszerűen a válasz a nagy hallgatás tehát most be kell perelnem a hatóságokat? Hogyan lehet így képviselői munkát végezni, államtitkár úr? Hogyan lehet így országgyűlési képviselőként az ilyen környezetpusztító tevékenységek ellen fellépni, ha a hatóságok nemhogy rossz választ adnak, nem válaszolnak, nem reagálnak, nem adnak adatokat, és megakadályozzák, hogy a munkát végezzük? Ezért szeretném megerősíteni a múltkor is feltett kérésemet, államtitkár úr, hogy hasson oda ezekre a hatóságokra, és kötelezzék őket, hogy adják meg a választ, hogy ez törvény adta kötelezettségük, érvényesítsék; és ha ilyen jellegű rendszerproblémák vannak, hogy valamiért ezek a válaszok beakadnak, akkor azt pedig oldják meg, tisztelettel kérem erre államtitkár urat. És azt persze el tudom mondani, hogy erre a javaslatra az LMP-frakció a holnapi napon nemmel fog szavazni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A következő felszólaló az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon röviden szeretnék csak fogalmazni. Értjük az előterjesztő szándékát, sőt, a szándék is respektálható, de mivel nem látjuk ennek az enyhítésnek a környezetvédelmi és egyéb más hatásait, ezért nem tudjuk pontosan megítélni, hogy mit fog eredményezni még egyszer mondom az érthető, kitűzött célok ellenére sem, ezért az MSZP-frakció tartózkodni fog. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló ugyancsak az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem az időt húzva, de itt is megismételve azt, amit a korábbi vitában elmondtunk: az sajnos látszik, és azóta is hozzánk rengeteg olyan jelzés érkezett, amit Keresztes frakcióvezető úr és Molnár Gyula is korábban itt elmondtak, hogy bizony, nagyon sok helyütt, ott, ahol engedély nélkül bányásznak, ott ez a törvény adott esetben, mondjuk, lehetőséget nyújtana bizonyos további visszaélésekre vagy azoknak éppen a legalizálására.Más szempontból viszont az ember azt látja, és nagyon sokan fordulnak itt hozzánk, ahol más törvényes lehetőség nincsen, hiszen a hatóságok nem úgy állnak ki a tulajdonosok mellett, hogy maga a bányavállalkozó nem megfelelő hozzáállással, magatartással és nem megfelelő kártalanítás mellett kívánja kiterjeszteni a működését. Magát a kitűzendő célokat, a hazai ellátottságunknak stratégiai fontosságát mindannyian, úgy gondolom, hogy felismertük, elismerjük, és nyilvánvalóan az ez irányba tett lépéseket tiszteletben is kell tartani, viszont mindemellett tiszteletben kell tartani más ember tulajdonát is. Rengeteg olyan jelzést kaptunk, államtitkár úr, ahol bizony, azt lehet látni, hallani, hogy a bányavállalkozók nem feltétlenül mindenütt válogatnak az eszközökben, hogy hogyan sikerüljön kitermelni bizonyos területeket. Éppen ezért, amennyiben szélesíteni kell magát a tevékenységet, illetve azokat a területeket, ahol el lehet végezni ezeket a munkákat, akkor valamilyen szinten ha lazítani kell ezeknek a szabályozásán, akkor legalább az ellenőrzésén ne lazítsanak, és én arra kérem, hogy úgy a szakmai szervezetekkel is vegyék föl a kapcsolatokat, és hívják föl erre a figyelmüket, ahogyan mindenki mással is. Ezt minden képviselőtársam, úgy gondolom, elmondta a vitában, ki-ki vérmérsékletéhez mérten fogalmazott ezekben az ügyekben, úgy hangerőben, mint ahogyan megfogalmazásban. Én most csak egy határozott kérést szeretnék államtitkár úr felé tolmácsolni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Most megkérdezem Kaderják Péter államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne a zárszóban felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném én is hangsúlyozni a törvényjavaslat vitájának lezárásaként, hogy az elmúlt évtizedben lezajlott gazdasági konjunktúra fenntarthatóságának igénye, továbbá a 2020. év elején kialakult pandémiás helyzet okozta negatív gazdasági hatások kezelése szükségessé tette a hazai ásványinyersanyag-kitermelési lehetőségek áttekintését és bővítését.2020 tavaszán a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat az egész országra kiterjedő áttekintő értékelést készített az építőipar szempontjából fontos nyersanyagok földtani és kitermelhető mennyiségeire vonatkozóan, és ezek az elemzések kimutatták, hogy Magyarország elvileg évtizedekre is képes lenne biztosítani építőipari nyersanyagokból a saját ellátását. Ugyanakkor az ásványi nyersanyaghoz való hozzáférést befolyásoló, többek között termőföldvédelmi tényezők drasztikusan csökkentik az ellátásra tervezhető mennyiséget és azok kitermelését, felhasználását. A mostani törvényjavaslat azt a célt szolgálja, hogy ezeket a korlátokat elhárítsuk ezen a területen is a szuverenitásunk erősítése elől, a saját építőipari nyersanyagellátásunk biztosítása elől, tehát ahogyan az előző esetekben is, ez a törvényjavaslat az energetikának egy újabb területén energiaszuverenitásunk, ellátásfüggetlenségünk erősítését szolgálja. Ezenkívül az önök előtt lévő törvényjavaslat célja, hogy jogszabály-módosítási javaslatokat fogalmazzon meg a hazai építőipari alapanyag kutatásának és kitermelésének támogatása érdekében. Szeretném hangsúlyozni, hogy a törvényjavaslatban megfogalmazott szabályozási módosítások előkészítésében a negyvenhárom hazai építőipari alapanyagbányát is tömörítő Magyar Bányászati Szövetség is folyamatosan részt vett. [[14.40]] A bányatörvényben javasolt módosítások lehetővé teszik a hazai építőipari ásványinyersanyag-ellátás hatékony és azonnali biztosítását, így garantálható az importszükséglet kiváltása és az ellátásbiztonság növelése azon esetekben is, amelyeknél az ország természeti adottságai ezt eleve lehetővé teszik. Biztosítani kell annak a lehetőségét, hogy minden olyan esetben, amikor a járványhelyzet következtében a hazai bányák nem képesek kielégíteni a keresletet, az állam megkapja azokat az eszközöket, amivel a probléma azonnal kezelhető. Tisztelt Ház! A módosítások megadják a felhatalmazást az állami tulajdonosi jogokat gyakorló szervezet számára, hogy katalizálja a kutatási és termelési folyamatokat új lelőhelyek megtalálásával, valamint arra, hogy gazdasági okokból történő bányabezárások vagy a termelés szüneteltetésének megakadályozásával javítsa az alapanyag-ellátást, és biztonságosabbá tegye az új beruházások megvalósulását. Ahhoz, hogy az állam a bányászati úton elérhető természeti erőforrásait jó gazda gondosságával hasznosítsa, szükség van az indokolatlan területfoglalások megszüntetésére, és az egyes bányászati tevékenységgel érintett ingatlanokon az állam elővásárlási jogának biztosítására. Ennek értelmében az állami elővásárlási jog szempontjából védettnek minősülő ásványi nyersanyagra vonatkozó bányászati joggal érintett ingatlan tulajdonjogának átruházása esetén a magyar államot elővásárlási jog illeti meg a törvény elfogadása esetén. Tisztelt Országgyűlés! Míg 2019-ben 15 bányatelket alapítottak meg 12 hónap alatt, ezzel szemben 2020. augusztus elejétől mindössze két hónap leforgása alatt az érintett nyersanyagokkal összefüggésben mintegy 19 új bányatelek megalapítására vagy módosítására nyújtottak már be kérelmet. Ahhoz, hogy a fenti kedvező trend folytatódjon, szükség van az indokolatlan területfoglalások megszüntetésére, és egyes bányászati tevékenységgel érintett ingatlanokon az állami elővásárlási jognak a biztosítására, így a veszélyhelyzettel bevezetett szabályokat 2020. december 31-ét követően is indokoltan fenn lehet tartani. A megelőző vitában elhangzottakra pedig hadd reagáljak annyiban, hogy természetesen az építési törmelékek újrafelhasználásának célját a kormány részéről is kiemelten fontosnak tartjuk. A mai napon szavazott a parlament egy olyan átfogó törvénycsomagról, amely a körforgásos gazdaság legfőbb céljait fogja törvénybe iktatni Magyarországon is, ahol azok a célok, hogy az ilyen típusú hulladékfeldolgozásnak egy jóval magasabb szintjére kerüljünk, alapvetőek. Nagyon bízom abban, hogy azok a pártok, amelyek ezt az újrahasznosítást fontosnak tartják, ugyancsak megszavazzák a körforgásos gazdaság magyarországi megvalósítását célzó ezen törvénycsomagot is. Mindezzel együtt, az elhangzott vita alapján is kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a jelen törvényjavaslatot a zárószavazáskor is támogatni szíveskedjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalra a holnapi napon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/13678. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Meg is adom a szót Ágh Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 3-án tartott ülésén megtárgyalta a villamos energiáról szóló 2007. évi törvény módosításáról szóló T/13678. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Jelen törvényjavaslat szükségességét egyrészt a „nemzeti energiastratégia 2030” céljainak végrehajtása, másrészt jogharmonizációs kötelezettség teljesítése adja. Az energiastratégia fő célkitűzése a tiszta, okos, megfizethető energia biztosítása a fogyasztó fókuszba helyezésével, az energiaszektor klímabarát átalakításával, energiaellátásunk biztonságának megerősítésével, az energetikai innovációban és klímaváltozásban rejlő gazdaságfejlesztési lehetőségek kihasználásával. Ezen célok megvalósítása többek között a megújuló energiaforrású áramtermelés bővítésével, a fogyasztók aktívabb piaci jelenlétével és új piaci szereplők, új funkciók megjelenésével érhető el. Az előterjesztés másodlagos célja az energiastratégia szempontrendszerének megfelelő módon teljesíteni az Európai Unió tiszta energia csomagjának részét képező belső piaci irányelv rendelkezéseire vonatkozó jogharmonizációs kötelezettségeket. A fogyasztók központi szerepet játszanak a rugalmas és versenyző villamosenergia-piaci környezet megteremtésében, amely szükséges a villamosenergia-rendszer változatos, megújuló forrásokra épülő és megosztott villamosenergia-termelésre való átállásához. A törvényjavaslat ennek szellemében új szereplőket és szerepeket határoz meg, amelyek az energiaszektor dekarbonizációra, digitalizációra és részleges decentralizációjára épülő átalakításában, a jövő európai és hazai energiapiacának modelljében kiemelt szerephez jutnak. Ilyen új szereplő az aktív energiafogyasztó mellett az energiaközösség és az egyéni decentralizált fogyasztói és termelői képességek hatékony összefogására képes aggregátor. A törvényjavaslat erősíti a fogyasztóvédelmi rendelkezéseket, melynek keretében meghatározza a fogyasztói kereskedőváltás során alkalmazható szerződésmegszüntetési díj feltételeit. A törvényjavaslat a fogyasztói választás érvényesülését elősegítendő szerződésmegszüntetési díj alkalmazását kizárja a lakossági és kisvállalkozói fogyasztói kör tekintetében. A törvényjavaslat továbbá gondoskodik a kereskedőváltás technikai folyamatának lerövidítéséről, amelynek ezt követően 24 órán belül lebonyolíthatónak kell lennie, így a kereskedőváltás folyamata felgyorsul. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatását kérjük. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem az előterjesztő képviseletében Kaderják Péter államtitkár urat, hogy most kíváne felszólalni vagy csak a zárszóban. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a zárszóban. Tájékoztatom önt, államtitkár úr, hogy 15 perc időkerete lesz a zárszóra. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított, és így most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, amelyeket valamennyien nyomon követhetnek a tábla állásából. Arról is tájékoztatom önöket, hogy a vita során kétperces felszólalásokra nincs lehetőség. Megadom a szót az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Rövid leszek. Államtitkár úr az előbb egyszerű mozdulattal lesöpörte azt a javaslatot egy másik módosító javaslat vitájában, amit Szakács László és az MSZP frakciója módosító formájában figyelmébe ajánlott. Mi azt mondjuk, hogy alanyi jogon is járhatna víz-, villany- és gázellátás, ön erre azt mondta, hogy önök másként kívánják ezt megoldani. Mi azt gondoljuk, hogy szociális alapon ennek lenne létjogosultsága, annál is inkább, hiszen számos szolgáltató arról számolt be, hogy vannak olyan számláik, amiket sehogy sem tudnak behajtani, tehát pontosan tudják, hogy ezek behajthatatlan követelések, és ez például cégeknél is komoly, akár adminisztrációs és egyéb más problémát is okoz. Tehát éppen ezért egyszerűbb lenne, ha lenne egy minimum, ami mindenki számára elérhető lenne. A másik, amiről szintén Szakács képviselőtársam és Molnár Gyula képviselőtársam is beszélt már, ez pedig olyan mérők felszerelése, amelyek egyrészt kártyás mérők lennének, illetőleg, hogy ingyenesen kössük vissza ezeket. Erről Szakács képviselőtársam több javaslatot is megfogalmazott, ezek egyikével sem foglalkozott a kormány vagy a parlamenti többség tartalmilag. Éppen ezért mi azt mondjuk, hogy még ha jogharmonizációs kötelezettségeknek is kell eleget tenni, akkor is lehetne ennél sokkal többet tenni ennek a módosításnak a keretében. Éppen ezért az MSZP nem támogatja ezt. Köszönöm. [[14.50]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most kérem meg akkor Kaderják Péter államtitkár urat, hogy a zárszóban mondanivalóját ismertesse. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Csak nagyon rövid leszek ezzel a zárszóval, hiszen a Törvényalkotási bizottság részéről Ágh Péter képviselő úr már minden olyan technikai részletet összefoglalt ezzel a törvénymódosítási javaslattal kapcsolatban, amely a lényegét alkotja a részleteknek. Arra szeretném mindössze felhívni a tisztelt Országgyűlés figyelmét, hogy ez a törvényjavaslat kulcsfontosságú abban az értelemben, hogy Magyarországnak azt a hosszú távú elkötelezettségét, hogy 2050-re klímasemleges országgá váljon, ezt az utat megalapozza. Szeretném jelezni, hogy ezt a 2050-es klímasemlegességet a kormány oldaláról az idei LXIV. számú törvényjavaslat előkészítésekor a kormány a parlament figyelmébe ajánlotta, amelyet a parlament utána elfogadott. Szeretném jelezni azt, hogy a múlt hét folyamán arról is született európai szintű megállapodás, hogy 2030-ra európai uniós szinten az Unió megnöveli a klímavédelmi ambícióját, 40 százalékról 55 százalékra emeli azt a célértéket, amelyet a kibocsátáscsökkentés területén el szeretne érni, és ezt a vállalást Magyarország részéről támogattuk. Tehát a kormány a klímavédelem, a tiszta energiatermelés szempontjából maximálisan elkötelezett, ilyen politikát folytatunk, és a jelenlegi törvényjavaslat, még egyszer hangsúlyozom, ennek a célnak az elérésében kulcsfontosságú szerepet játszik, hiszen a lényege a törvényjavaslatnak az, hogy a tiszta, megújuló alapon, karbonsemleges alapon előállított villamosenergia-termelésnek a rendszer-integrációját elősegítse, és a fogyasztókat helyezze a villamosenergia-piaci szabályozás középpontjába. Ezért kérem azt minden képviselőtől, aki a klímavédelmi célok mellett elkötelezett, hogy szavazatával támogassa ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a rákosmezei Királydomb nemzeti emlékhellyé nyilvánításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/13658. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában először a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 3-án tartott ülésén megtárgyalta a rákosmezei Királydomb nemzeti emlékhellyé nyilvánításáról szóló T/13658. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 35 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar történelem sorsfordító tanácskozásainak színhelyét, a Királydombot a beépítés veszélye és ebből következően a kollektív feledés veszélye fenyegeti. A nemzet múltja szempontjából kiemelt fontosságú helyszín megőrzéséhez, valamint a magyarság emlékezetében való felelevenítéséhez indokolt a Királydomb nemzeti emlékhellyé nyilvánítása. Van abban valami sorsszerű, hogy a nemzeti összetartozás évében, azaz a 2020. esztendőben kerül a Ház asztalára ez a törvényjavaslat, hiszen a Királydomb a magyarság történetében kiemelkedően fontos szerepet játszott. 35 országgyűlést tartottak itt, ahol megtestesült a rendiség, a középkori és a kora újkori alkotmányosság szellemisége, amely már az Árpád-korban megjelent egészen a török hódoltságig, mivel itt a köznemesség személyesen jelenhetett meg. Itt választották uralkodóvá Károly Róbertet, aki után példátlan gazdasági fejlődés, komoly központi hatalmi erősödés, belső rend és külső hódítás következett. Meg lehetne említeni az 1505-ben született rákosi végzést is, amelyben a rendek kimondták, hogy idegen uralkodóházból királyt nem lehet hozni Magyarországra. Ezen történelmi dokumentum is azt példázza, hogy egészen a török hódoltságig a rendi országgyűlésen megvédték az országot, és ezek alkotmányosságának fontos színterei voltak. Tisztelt Ház! Az említett történelmi események is azt nyomatékosítják, hogy a rákosmezei Királydomb a nemzeti szuverenitás és a népképviselet szimbólumává vált nemzeti históriánkban. A benyújtott törvényjavaslat támogatandó, hiszen a nemzeti összetartozás érzésének erősítése szempontjából kulcsfontosságú a nemzeti múlt és a hozzá tartozó, kiemelt jelentőséggel bíró helyszínek megőrzése, valamint azoknak a magyarság emlékezetében történő megfelelő felelevenítése. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Most megkérdezem György István államtitkár urat, hogy az előterjesztők képviseletében kíváne most felszólalni, vagy a zárszóban fogja összefoglalni gondolatait. [[Dr. György István: A zárszóban.]] Köszönöm szépen. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a zárszóra 15 perces időkeret áll majd rendelkezésére.Tájékoztatom arról is a tisztelt Házat, hogy a kijelölt Kulturális bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek. Elsőnek megadom a szót az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ez egy olyan előterjesztés, amellyel kapcsolatban remélem, hogy teljes konszenzussal fogunk igennel szavazni a holnapi napon. Ez egy rendkívül fontos nemzeti ügy valóban, és bizony még egy ilyen járványügyi helyzetben kell ezzel foglalkozni. Ugye, emlékszünk még, amikor az általános vita megkezdődött, akkor voltak olyan ellenzéki felvetések, hogy ilyen ügyekkel nem kell foglalkozni, mert most kizárólag a védekezéssel kapcsolatos dolgok kerülhetnek az Országgyűlés elé; én akkor is kifejeztem, hogy ezzel nem értek egyet. Nyilván a legfontosabb most a védekezés, a gazdaságvédelem, de akkor is az Országgyűlés működik, ettől függetlenül is, és egy kifejezetten olyan ügyről beszélünk, ahol azonnali cselekvési kényszer van. Tudjuk azt, hogy egy nagyon fontos történelmi helyszín a rákosmezei Királydomb, és azt is látjuk, hogy sajnos itt egy nagyon-nagyon komoly mulasztás következtében ennek a dombnak körülbelül a felét már beépítették, és tulajdonképpen azt a részt, ahol egykor a király sátra állt, a dombnak a legmagasabb részét gyakorlatilag már lakóövezetként tudjuk megtekinteni, itt már épületek állnak. A jelenlegi szabályozási terv, a jelenleg önkormányzati kezelésben lévő területen a jelenlegi tervezés is további beépítést indítványoz, ezért valóban cselekedni kell, meg kell akadályozni, hogy teljes mértékben beépítésre kerüljön a Királydomb, és ebből a szempontból bizony sürgető feladat holnap megszavazni, hogy nemzeti emlékhellyé lehessen minősíteni, ez nagyon fontos. Szeretném megköszönni itt az összegző vitában is a Magyar Patrióták Közösségének, hogy felhívták erre a figyelmet, és tettek egy ilyen indítványt, ezt bedobták a közbeszédbe, hogy erről beszélni kell, cselekednünk kell, ez nagyon fontos. Látható, hogy a jelenlegi szabályozási tervbe, nem is tudom, hat-hét évvel ezelőtt már bekerült egy javaslat, hogy itt egy emlékhelyet kell létesíteni, de azt, hogy nemzeti emlékhely legyen, valóban a Magyar Patrióták Közössége indítványozta. Én egyébként már akkor, amikor ők ezt a honlapjukon publikálták, felvettem velük a kapcsolatot, és próbáltam utánajárni ennek, egyébként még Orbán Balázs államtitkár úrral is beszéltem, hogy milyen módon lehet ezt a folyamatot gyorsítani. Én örülök, hogy ez végre itt van. Amint az általános vitában elmondtam, én azt sajnálom kicsit, hogy maga ez az előterjesztés egy viszonylag kis területre terjed ki, tehát konkrétan valóban a Királydomb felső területének egy szűken vett részét minősítené most nemzeti emlékhellyé. Jobban örülnék, ha a még szabadon álló, beépítetlen Királydomb teljes területe nemzeti emlékhely lenne; nem tudom, hogy ezzel kapcsolatban leszneke még lépések. Nyilván ez is egy fontos lépés, de azt gondolom, az lett volna teljes siker, ha ezt így lehetett volna megtenni, de örüljünk annak, hogy ez az egyik rész itt már valóban nemzeti emlékhellyé minősül, és ilyen módon meg lehet akadályozni, hogy beépítésre kerüljön. Nyilván nagyon fontos lesz és ez nem is lehet szándéka az előterjesztésnek, hogy ezzel kapcsolatban részletesen mondjon valamit , hogy pontosan milyen emlékmű készül majd el, milyen együttműködés alakul ki az önkormányzattal. Nagyon bízom benne, hogy pozitív lesz az együttműködés, és tényleg itt egy olyan méltó emlékpark alakul ki olyan emlékművel, amely valóban emléket állít az utókor számára is. Itt egy nagyon fontos, a középkori országgyűlések helyszínéről beszélünk. Bízom benne, hogy ez is a következő időszakban kialakulhat. [[15.00]] Fontos az is természetesen, hogy az ország, illetve a kormány az önkormányzattal a megfelelő egyeztetéseket ezzel kapcsolatban lefolytassa, de ahogy én tapasztaltam itt az elmúlt hónapokban az önkormányzat is nyitott erre a kérdésre. Még egy dolgot szeretnék felvetni, és sajnos szükséges felvetni. Az általános vita nagyon méltatlan módon ért véget. A mi ottani önkormányzati képviselőnk, Tóth Balázs tragikus körülmények között elhunyt, és akkor, nem tudom, egy furcsa politikai kiszólást érzett fontosnak Orbán Balázs államtitkár úr az LMP szemére vetni, hogy nem vett részt a testületi ülésen a döntés kapcsán. Akkor én elmondtam, és ezt szeretném megerősíteni, hogy az LMP és egyébként Tóth Balázs önkormányzati képviselő is szívügyének tekintette ezt a kérdést, részt vett ebben a munkában, és azért nem tudott az LMP részt venni a döntéshozatalban önkormányzati szinten, mert Tóth Balázs képviselő elhunyt tragikus körülmények között, fiatalon, és az új képviselőnk, aki azóta esküt tett, Bakos Bernadett, pedig még nem volt hivatalban, még nem tette le az esküjét, amikor az önkormányzatnak erről a kérdésről döntést kellett hozni. Ezt szerettem volna az Országgyűlés jegyzőkönyvében is tisztába tenni, hogy úgy érzem, ez egy nagyon félresikerült politikai kiszólás volt. De egyébként azt is szeretném a jegyzőkönyv kedvéért elmondani, hogy ezt telefonon tisztáztuk Orbán Balázs államtitkár úrral. Úgyhogy én köszönöm szépen az előterjesztőknek, köszönöm még egyszer a kezdeményező Magyar Patriótáknak, és azt el tudom mondani, az LMP-frakció örömmel fog igennel szavazni holnap, és nagyon bízom benne, hogy teljes és egyhangú lesz a döntés ezzel kapcsolatban, és minden frakció igennel fog szavazni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úr következik. Parancsoljon képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP-frakció támogatja az előterjesztést. Köszönöm. [[Folytatás 176/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2020. december 15. kedd 176/2. szám Országgyűlési Napló
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom.Most megkérem az előterjesztő képviseletében György István államtitkár urat, hogy a zárszóban foglalja össze mindazon gondolatait, amelyeket a vitában fontosnak tartott volna elmondani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A rákosmezei Királydomb nemzeti emlékhellyé nyilvánításáról szóló törvényjavaslat általános vitájára 2020. november 17-én került sor, a Kulturális bizottság 2020. november 24-én és ahogy az már elhangzott a Törvényalkotási bizottság pedig 2020. december 3-án tárgyalta meg a törvényjavaslatot.A középkori Magyar Királyság országgyűléseinek hagyományos helyszínét jelentő Rákosmező kiemelt jelentőséggel bír Magyarország alkotmány- és parlamentarizmustörténetében. Ez is elhangzott már, de azért hadd említsem meg: dokumentáltan összesen 35 országgyűlést tartottak a Királydombon. Rákos mezeje a XIII. század második felétől kezdve színhelyéül szolgált az országos gyűléseknek, elsősorban királyválasztás és hadra kelés céljából, így a terület politikai értelemben vitathatatlanul az ország egyik középpontját jelentette. Rákos mezejének a magyar alkotmányos és parlamentáris fejlődésben játszott szerepe a XV. század végén mutatkozott meg igazán, amikor is a rákosmezei diéta vált azzá az állandósult rendi országgyűléssé, ahol a köznemesség személyes jelenlétével születtek meg az országos döntések. 1277-1540 között tartottak itt országgyűléseket. A Királydomb mint a nemzet múltja szempontjából kiemelt fontosságú helyszín megőrzéséhez indokolt, hogy azt az Országgyűlés nemzeti emlékhelyként ismerje el. Magyarország Kormánya elkötelezett híve annak, hogy a történelmi értékek fennmaradhassanak az utókor számára is. A rákosmezei Királydomb minden szempontból megfelel azon törvényi követelményeknek, feltételeknek, amelyek alapján egy helyszínt nemzeti emlékhellyé lehet nyilvánítani, és ezzel a gesztussal egy régi adósságát törleszti az ország, az egykori magyar országgyűlések helyszínének végre méltó módon történő megjelölésével. Szeretném felhívni az Országgyűlés figyelmét arra, hogy a hatályos szabályozás értelmében az emlékhellyé nyilvánítás előkészítését, valamint az emlékhelyekkel kapcsolatos adminisztratív és ellenőrzési feladatokat a Nemzeti Örökség Intézete látja el. Ezen feladatai között szerepel az is, hogy a nemzeti emlékhellyé nyilvánítást követő egy éven belül az emlékhelyről készített használati tervet meg kell küldeniük a miniszternek. Tisztelt Ház! Amit egykor Királydombként emlegettek, ma a főváros X. kerületében, a Nagyicce, Pilisi, Dorogi utcák által határolt területen helyezkedik el. A földrajzi kiemelkedés nyugati oldala mára lakóházakkal beépült, ahogy erre frakcióvezető úr is már utalt, ez egy sajnálatos tény, ugyanakkor ezt már megváltoztatni nem tudjuk. A magaslat keleti része most is szabadon megközelíthető terület, így a nemzeti emlékhely funkciójának betöltésére alkalmas. A védelem a Királydomb esetében 8853 négyzetméteres területet érint vagy fog érinteni, amely jelenleg a főváros X. kerületi önkormányzatának tulajdonában van. Ahogy arra frakcióvezető úr is, Keresztes László képviselő úr utalt, a képviselő-testület Kőbányán egyhangú szavazással támogatta a nemzeti emlékhellyé nyilvánítást. A sajnálatos halálesetről már megemlékezett, úgyhogy én magam is elnézést kérek ezért a kiszólásért, de nem tudhatta miniszterhelyettes úr azt a szomorú tényt, hogy a képviselő úr sajnos akkor már nem élt. A magyar kormány számára kiemelten fontos a nemzeti összetartozás, a nemzeti múlt és az ehhez tartozó jelentős helyszínek megőrzése. Tegyünk együtt egy újabb lépést a múlt nemes emlékeinek fennmaradásáért! Ennek érdekében kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa a rákosmezei Királydomb nemzeti emlékhellyé nyilvánítását célzó törvényjavaslatot. Szeretném megköszönni a frakciók támogatását, a hozzászólók arról biztosítottak bennünket, hogy az LMP-frakció és az MSZP-frakció támogatni fogja. Szeretném ezt megköszönni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az ügyfelek számára adminisztratív terheket tartalmazó egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13674. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 3-án tartott ülésén megtárgyalta az ügyfelek számára adminisztratív terheket tartalmazó egyes törvények módosításáról szóló T/13674. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül és 7 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat teljes mértékben illeszkedik a kormány bürokráciacsökkentő cselekvési programjába, ami lehetővé kívánja tenni, hogy az állampolgárok ügyeiket minél gyorsabban, olcsóbban és kényelmesebben, szakszerű körülmények között tudják intézni. Az Alaptörvény XXIV. cikkének (1) bekezdése a következőképpen fogalmaz: „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és észszerű határidőn belül intézzék.” Eme alkotmányos követelmény érvényesülése érdekében a „Közigazgatás- és közszolgáltatás-fejlesztési stratégia 2014-2020” is azt a célt helyezte szem elé, hogy 2020-ra a hazai közigazgatás szervezetten, következetes és átlátható intézményi struktúrában, modern és ügyfélbarát eljárásrenddel, valamennyi állampolgár számára elérhetően, nemzeti hivatástudattal rendelkező, professzionális, valamint magas szakmai kvalitással rendelkező, etikus és motivált személyi állománnyal, napjaink modern környezete által megkívánt szervezeti keretek között és költséghatékonyan, a legminimálisabb adminisztratív teherrel, versenyképes szolgáltatási díjakkal és rövid ügyintézési határidőkkel működjön. Az elért sikerek mellett azonban nélkülözhetetlen a jogszabályok folyamatos felülvizsgálata. [[15.10]] Tisztelt Képviselőtársaim! Hangsúlyozandónak tartom, hogy a közigazgatás- és közszolgáltatás-fejlesztés operatív program keretében megvalósuló projektek alapján kialakításra kerülő elektronikus űrlapok több területen történő alkalmazásának bevezetését is kilátásba helyezi a jelen javaslat. Megjegyzendő, hogy 449 kormányhivatali ügykörben elektronikus űrlap fejlesztésére került sor. Példaként említendő, hogy többek között a csed, a gyed vagy éppen a környezetvédelmi engedély kiadása iránti kérelmek a jövőben elektronikus űrlappal is benyújthatókká válnak. A tervezet értelmében a gyermekek otthongondozási díjának megállapítása során az illetékes járási hivatalnak a jövőben nem lesz szüksége szakértőt kirendelni azokban az esetekben, ha a gyermek rehabilitációja nem javasolt, ezen belül egészségkárosodása jelentős, és önellátásra egyáltalán nem vagy csak segítséggel képes. A Központi Statisztikai Hivatal vitathatatlan szereppel bír a tekintetben is, hogy a döntéshozók megfelelő és hiteles forrásból gyűjtött, naprakész és fontos adatok alapján tudjanak tájékozódni. Éppen ezért elengedhetetlenül fontos, hogy a KSH a lehető leghatékonyabb módon, a személyes kontaktus kikerülésével is tudja felvenni a kapcsolatot az adatszolgáltatókkal például a járványhelyzet ideje alatt. Ily módon az előfizetői állomások számait és az előfizetők személyes adatait a KSH a jövőben meg fogja kapni a postai út, a személyes, valamint a kérdezőbiztos általi felkeresés helyett személyre szabottan, hogy az adatszolgáltatóknak kijelölt személyt telefonon megkeresve legyen mód a kapcsolatfelvételre a jövőben. A tervezet szövegét végigolvasva láthatjuk, hogy számos könnyítés áll rendelkezésre a vállalkozók számára, például hogy az egyéni vállalkozóknak lehetősége nyílik az egyéni vállalkozói tevékenység megkezdésének NAV-nál történő bejelentésével egyidejűleg kezdeményezni a kamarai nyilvántartásba-vételi kérelmet is. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő javaslat legfőbb célja a bürokráciacsökkentés, valamint az adminisztratív ügyek intézésének megkönnyítése, azok gyorsabbá és hatékonyabbá tétele, mely egyértelműen a magyar állampolgárok örömére fog szolgálni. Mindezeket figyelembe véve a törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztő képviseletében György István államtitkár urat, hogy kíváne most felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem. Akkor tájékoztatom az államtitkár urat, hogy a zárszóra 15 perces időkeret áll majd az ön rendelkezésére. Arról is tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirendi pontnak megfelelő időkeretekben, amelyek a hirdetőtáblán fenn vannak és valamennyiünk számára nyomon követhetők. A vita során kettőperces felszólalásokra nincs lehetőség. Megadom a szót az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP-frakció és jómagam is minden olyan kezdeményezést, ami adminisztrációcsökkentés vagy ami könnyebbé teszi az állampolgárok vagy akár a vállalatok, főleg a kis- és középvállalatok életét, támogatunk. Ebben a törvényjavaslatban számos ilyen kezdeményezés van, ami ahogy Héjj képviselőtársam is elmondta alkalmas ezen célok megvalósítására, mégis van egy-két olyan apróbb észrevétel, ami aggályos a mi megítélésünk szerint, éppen ezért az MSZP-frakció egyelőre a tartózkodás mellett döntött. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem a képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki még a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most megadom a zárszóra a lehetőséget György István államtitkár úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A jegyzőkönyvi hűség kedvéért: a törvényjavaslat általános vitáját a tisztelt Ház 2020. november 20-án tartotta. Ezt követően az Igazságügyi bizottság november 24-én és ahogy elhangzott a Törvényalkotási bizottság pedig december 3-án tűzte napirendjére a törvényjavaslatot. A Törvényalkotási bizottság által benyújtott összegző módosító javaslat elhagyta a lakástörvényből azt a felhatalmazó rendelkezést, amely a mező- és erdőgazdasági hasznosítású földnek nem minősülő ingatlanokra vonatkozóan a külföldi jogi vagy természetes személy tulajdonszerzésével kapcsolatos díj jogszabályi tartalmára vonatkozó előírásokat és ezek rendjét határozta volna meg. Ellenben meghatározta, hogy az egészségbiztosítási ellátásokkal összefüggő közigazgatási pert a foglalkoztató székhelye szerint illetékes egészségbiztosítási szerv ellen kell megindítani, ha a döntést a kifizetőhely hozta, a perre pedig az a bíróság illetékes, amelynek területén a felperes belföldi lakóhelye, ennek hiányában a foglalkoztató székhelye szerint illetékes egészségbiztosítási szerv székhelye található. Kimondta a bizottság, hogy az egyéni vállalkozási tevékenység szüneteltetésére, a szüneteltetés megszűnésére, illetve a nyilvántartásból való törlésre vonatkozó információkat is közölni kell a területi gazdasági kamarával. Meghatározta, hogy a születési név megváltoztatására irányuló kérelem igazgatási szolgáltatási díja az eljáró hatóság bevétele, és végezetül pontosította a törvényjavaslat szövegét abban a tekintetben, hogy pénzforgalmi szolgáltató a pénzforgalmi számla megnyitását csak a székhely szerinti település önkormányzatával tudja közölni, a telephelyek szerinti önkormányzatokkal nem. Az összegző módosító javaslat ezen túlmenően kodifikációs pontosításokat, valamint a hatályba léptető rendelkezések korrigálását tartalmazta. Az általános vitában elhangzott felvetésekre is reagálva elmondható, hogy a törvényjavaslat a közigazgatás számos területét érintően az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló, a kormányhivatalok működése során felmerült igényeket kezeli. A törvényjavaslat a korábban kijelölt úton haladva többek között informatikai fejlesztésekhez, informatikai változásokhoz kötődő módosításokat irányoz elő, elősegítve ezzel a hatósági eljárások gyorsítását, illetve a jelenleg kötelező adatszolgáltatások kiváltását, automatizálását. A kormány egyik célkitűzése a közigazgatással kapcsolatos ügyintézés elektronikussá tétele, amelynek keretében a szolgáltató állam kényelmet és gyorsaságot biztosít az állampolgárok mindennapi ügyeinek intézésében. Tudjuk, hogy az internetelérés nem mindenkinek kézenfekvő adottság, vannak olyanok, akik anyagi vagy más okok miatt nem tudják igénybe venni az elektronikus ügyintézés nyújtotta kényelmi szolgáltatásokat. Ők sincsenek azonban magukra hagyva. A kormányablakok továbbra is fogadnak személyesen ügyfelet és postai úton beadványt, a kistelepülésen működő ügysegéd a jövőben is az ügyfelek rendelkezésére áll majd, valamint a minden megyében működő kormányablakbuszok is elérhetőek annak érdekében, hogy azoknak segítsenek, akik a családi infrastruktúra hiánya miatt ezen buszok segítségével tudják csak az ügyeiket intézni. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm az általános vitában elhangzott azon hozzászólásokat, amelyek elismerték a bürokráciacsökkentés érdekében tett, a törvényjavaslatban megfogalmazott lépéseket. Kérem, a szavazatukkal támogassák a törvényjavaslatot! Megtisztelő figyelmüket köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom a képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az anyakönyvi eljárások egyszerűsítéséről és elektronizálásáról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/13670. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Ágh Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 10-én tartott ülésén megtárgyalta az anyakönyvi eljárások egyszerűsítéséről, elektronizálásáról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/13670. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 7 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt években egyre gyorsabban növekszik azoknak az ügyeknek és eljárási cselekményeknek a száma, amelyeket elektronikusan is elintézhetünk. Ennek a jelentősége a jelenlegi járványügyi helyzetben még inkább felértékelődik, és nyilvánvalóvá válik, hogy mennyivel könnyíti meg életünket az elektronizáció. [[15.20]] Jelen törvényjavaslat célja egyrészt az állampolgárok és a hatóságok adminisztratív terheinek csökkentése, másrészt az elektronikusan intézhető ügyek körének a kiterjesztése. Az előterjesztés ezenkívül az anyakönyvi igazgatás területén felmerült jogalkalmazási és jogértelmezési anomáliák kezelésére irányul. Az anyakönyvi eljárásról szóló törvény módosításának célja kettős: egyrészt egyszerűsíti az eljárásokat, másrészt pedig kiterjeszti az elektronikus eljárások körét. Ezek a változások a következők. A Fővárosi Kormányhivataltól az anyakönyvvezető hatáskörébe kerül a házassági név megváltoztatására irányuló eljárás. Az anyakönyvi eljárások köre kiegészül az utónév módosítására irányuló eljárással. A jelenlegi szabályozás alapján ugyanis az anyakönyvbe bejegyzett utónevekből valamely utónév elhagyása, valamint az utónevek sorrendjének cseréje csak névváltoztatás engedélyezése keretében lehetséges, ami adott esetben hosszabb és bonyolultabb folyamat. A módosítás alapján engedélyezési eljárás lefolytatása nélkül, bejelentés alapján is lehetőség lesz az adatmódosításra. Magyar és külföldi állampolgársággal is rendelkező szülőre tekintettel a gyermek külföldi állampolgárságának igazolása nélkül is lehetőség lesz a gyermek számára a külföldi jognak megfelelő név anyakönyvezésére. A nemzetiségi utónévjegyzék elektronikus formában történő közzétételének előírása biztosítja a nemzetiségi névviselés hatékonyabb gyakorlását. Tisztelt Országgyűlés! Az anyakönyvi ügyeket illetően jelenleg csak szűk körben, kizárólag a saját anyakönyvi okirat elektronikus kérelmezésére van lehetőség. Az eljárások elektronizálása érdekében a törvényjavaslat a következő eljárások elektronikus úton történő ügyintézésére tesz javaslatot: a házassági névviselési formák polgári törvénykönyvnek megfelelő módosítása, nemzetiségi névviselés, utónév módosítása, névváltoztatás kérelmezése, anyakönyvi okirat törvényes képviselő és meghatalmazott útján történő kérelmezése. A felsorolt, hétköznapokban gyakran előforduló ügyekben tehát a jövőben lehetőség lesz az elektronikus ügyintézésre, ami jelentősen megkönnyíti a mindennapi életet. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat hatásköri és eljárási szabályok módosításával egyszerűsíti, valamint tovább gyorsítja az anyakönyvi eljárásokat, a jogértelmezést segítő, valamint a jogalkalmazás egységességét szolgáló módosításokkal pedig elősegíti a jogalkalmazók hatékonyabb feladatellátását. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatását kérjük. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most tisztelettel megkérdezem az előterjesztő képviselőjét, György István államtitkár urat, hogy kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Így tájékoztatom önt, tisztelt államtitkár úr, hogy a zárszóra 15 perces időkeret áll majd az ön rendelkezésére. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság előadót nem állított.Mivel nemzetiségi napirendi pontként tárgyaljuk ezt a napirendi pontot, ezért megadom a szót Szuperák Brigitta nemzetiségi szószóló asszonynak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki a nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítva folytatja azt. Parancsoljon, szószóló asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Шановний пане Голово! Шановні депутати, представники національних меншин! Шановні Державні Збори! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Szószólótársaim! Tisztelt Ház! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2020. november 24-én megtartott ülésén lefolytatta az anyakönyvi eljárások egyszerűsítéséről és elektronizálásáról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/13670. számú törvénytervezet részletes vitáját, az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 44-45. §-a alapján. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014-es országgyűlési határozat 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A törvényjavaslathoz nem érkezett képviselői módosító javaslat, és a bizottság további módosításra irányuló szándékot nem fogalmazott meg. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2020. november 24-én lezárta. A törvényjavaslat egésze elsősorban arra irányul, hogy egyszerűsítse és ezáltal gyorsabbá tegye az anyakönyvi eljárásokat, valamint elősegítse a jogalkalmazók hatékonyabb feladatellátását. A magyar állampolgár az őt megillető születési vagy házassági nevet viseli. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van a saját nyelven való egyéni névhasználathoz. Számunkra, nemzetiségekhez tartozók számára talán a törvénymódosítás azon része a legfontosabb, amely szerint a nemzetiségi névviseléssel összefüggő rendelkezések a nemzetiségi utónévjegyzék könnyebb hozzáférhetőségét biztosítják, és ennek köszönhetően lehetővé teszik a nemzetiségi név viseléséhez fűződő jog hatékonyabb gyakorlását. Összességében az előttünk fekvő törvénymódosító javaslat a hatásköri szabályok és az eljárási szabályok módosításával egyszerűsíti és gyorsítja az anyakönyvi eljárásokat, valamint megteremti a kérelemre irányuló eljárások elektronikus formában történő kezdeményezésének jogszabályi kereteit. Ezek a módosítások mindenképpen erősítik a hatékonyabb feladatellátást. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az anyakönyvi eljárások egyszerűsítéséről és elektronizálásáról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/13670. számú törvényjavaslatot elfogadásra javasolja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Дякую за увагу. [[Szórványos taps a kormánypárti képviselők és a nemzetiségi szószólók soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben, amit valamennyien követhetünk a hirdetőtábláról. Tájékoztatom önöket, hogy a vita sorát kétperces felszólalásokra nincs lehetőség.Megkérdezem képviselőtársaimat, ki kíván felszólalni a vitában. [[Jelzésre:]] Elsőként megadom a szót az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Ahogy az előterjesztésből is hallottuk, a kitűzött célokat, főleg egyébként a pandémiára is tekintettel, amikor a lehető legtöbb dolgot, amit el lehet intézni, azt az ember igyekszik online elintézni, akkor ezekkel a célokkal természetesen mindenki egyetért. Ahogy azt korábban képviselőtársammal, Molnár Gyulával itt megerősítettük egymás között, azt lehet mondani, hogy az efféle törekvéseket lehet támogatni. De mellette jönnek a mindennapok, és sajnos idekívánkozik egy „de”, hiszen akkor, hogyha joghatályos okiratokat, hatósági bizonyítványokat a közigazgatás rendszerén belül online kell kiadni, annak mindenki örül, hiszen még csak a papír sem utazik, hanem csak a bitek utaznak, nemhogy az ügyfél utazna. Viszont azt kell látnunk, hogy úgy a leterheltség tekintetében, mint a technikai feltételek tekintetében, mind pedig a felkészültség tekintetében nagyon sok olyan feltétel nem adott még, amely ahhoz kellene, hogy ezt a jogszabályt megfelelőképpen végre lehessen hajtani. Ezenkívül korábban elmondtuk a jogi aggályainkat is, több képviselőtársam is, azokat most itt nem ismétlem meg, de nyilvánvalóan látjuk, hogy erre ebben a pillanatban az igazgatás nem felkészült, csak törvényt írni róla sajnos nem elegendő, ettől ez még nem lesz igénybe vehető mindenki számára. Mi örülünk annak, hogyha van ilyen törekvés, végre van ilyen törekvés, és bízunk benne, hogy nemsokára a feltételek megteremtődnek, a jogi aggályok pedig elhárulnak. Abban az esetben fogjuk tudni támogatni a javaslatot, így az MSZP tartózkodni fog. Köszönöm a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom.Megkérdezem György István államtitkár urat, hogy most zárszóként kíváne véleményt mondani. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, parancsoljon, államtitkár úr! [[15.30]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat általános vitáját a tisztelt Ház 2020. november 20-án tartotta, az Igazságügyi bizottság és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága is november 24-én, a Törvényalkotási bizottság pedig december 10-én tűzte napirendjére. A részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot az Igazságügyi bizottság nyújtotta be, amelynek nyelvhelyességi és kodifikációs pontosítások adták a tartalmát, míg a Törvényalkotási bizottság által benyújtott módosító javaslat egy kisebb jogtechnikai pontosításra irányult. Az előttünk fekvő törvényjavaslat az anyakönyvvezetők és az anyakönyvi szervként kijelölt fővárosi és megyei kormányhivatalok gyakorlati tapasztalatain és észrevételein alapul. A Miniszterelnökséghez beérkezett mindösszesen 257 javaslat a jogalkalmazás egységességét, egyértelműsítését határozta meg, és ez volt a célja a törvényjavaslatnak is. A módosítások mind a hatóság, mind az állampolgárok adminisztratív terheinek csökkentését, az eljárások egyszerűsítését segítik kiemelten az anyakönyvi eljárások tervezett további elektronizálásán keresztül. A törvényjavaslat elfogadása az állampolgárok széles körét érintő anyakönyvi eljárások elektronikus kezdeményezésének teremti meg a jogszabályi hátterét. A Törvényalkotási bizottság kijelölt hozzászólója elég részletesen ismertette a törvényjavaslat lényegét, ezért ettől én most eltekintenék. Annyit szeretnék még elmondani, hogy a javaslat maga egy könnyen áttekinthető, koherens szabályozás megalkotásaként készült el, amely a jogalkalmazók munkájának megkönnyítésén túl az állampolgárok számára is kiszámíthatóbbá, gyorsabbá, egyszerűbbé teszi az eljárásokat, amelyek érdekében arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa ezt a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor.Most soron következik az Országos Kereskedelmi Nyilvántartási Rendszer működéséhez szükséges egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13671. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ágh Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 3-án tartott ülésén megtárgyalta az országos kereskedelmi nyilvántartási rendszer működéséhez szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/13671. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 1 nem ellenében és 6 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a tízféle kereskedelmi és szolgáltatási nyilvántartás országosan egységessé tételét megvalósító országos kereskedelmi nyilvántartási rendszer megfelelő alkalmazásához szükséges ágazati szabályok módosítását helyezi kilátásba a jogrendszer koherenciájának megteremtése és biztosítása érdekében. Az OKNYIR létrehozásával szükségessé vált a kereskedelmi és egyéb szolgáltatási tevékenységet végzők, hatósági nyilvántartásban szereplők adatainak felülvizsgálata és az ágazati jogszabályok módosítása a rendszer megfelelő működése érdekében. A kereskedelmi hatóságként, ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságként, valamint szolgáltatási tevékenységet engedélyező és a szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként kijelölt települési önkormányzat jegyzője, illetve a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi főjegyző hatáskörébe tartozó nyilvántartások esetében szükséges pontosítani a nyilvántartások vezetésével összefüggő feladatköröket az új országos nyilvántartás bevezetésével összhangban. A kormányrendeletekből szükséges kivezetni továbbá a nyilvántartásban szereplő adatok nyilvánosságára vonatkozó rendelkezéseket, tekintettel arra, hogy azok törvényi szinten kerültek rögzítésre a párhuzamos szabályok elkerülése érdekében. Tisztelt Ház! Az előterjesztés az ingatlanközvetítői, valamint ingatlanvagyon-értékelő és -közvetítői szolgáltatást nyújtók országos nyilvántartásának létrehozása tekintetében európai uniós jogharmonizációs kötelezettségnek is eleget tesz. Jogszabályi rendelkezés alapján a jegyzői nyilvántartásokkal párhuzamosan jelenleg is működik a Zala Megyei Kormányhivatal üzemeltetésében egy központi nyilvántartás kereskedelmi nyilvántartási rendszer néven. Az OKNYIR célja egyfelől ezen nem közhiteles rendszer továbbfejlesztett, naprakész adatokat tartalmazó informatikai rendszerrel történő felváltása és közhitelessé tétele, ezzel együtt a helyi szintű nyilvántartások adatainak integrálása az új országos rendszerbe. Mindezekre tekintettel tisztelettel kérjük támogatásukat.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem az előterjesztő képviseletében György István államtitkár urat, hogy kíváne most felszólalni. [[Dr. György István: Nem.]] Tájékoztatom önt, tisztelt államtitkár úr, hogy a zárszóra 15 perces időkeret áll majd a rendelkezésére. Tájékoztatom arról is képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben, a vita során kétperces hozzászólásokra nincs lehetőség. Most megadom a szót az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat alapvetően technikai módosításokat tartalmaz, de azért vannak benne tartalmi jellegű módosítások is, így ezeknek a megfontolása után az MSZP-frakció a tartózkodás mellett fog dönteni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Most megkérdezem akkor György István államtitkár urat, hogy kíváne a vitában elhangzottakra, illetve összességében a vitára vonatkozóan felszólalni, a zárszót megtartani. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat általános vitájára 2020. november 20-án, a Gazdasági bizottság általi tárgyalásra pedig november 10-én került sor. A Törvényalkotási bizottság 2020. december 3-ai ülésén megtárgyalta a törvényjavaslat 8 pontból álló összegző módosító javaslatát, amely elsősorban a nyelvhelyességi és kodifikációs pontosítások mellett, a párhuzamos szabályozás elkerülése érdekében a társasházakról szóló törvény azon rendelkezéseinek hatályon kívül helyezésére tett javaslatot, amelyek a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által a magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló törvényben már eleve szerepelnek. Ugyanezen okból nem egészül ki a lakástörvény a bűnügyi nyilvántartásból történő adatigénylést a közigazgatási hatóság részére speciálisan biztosító rendelkezésekkel. Tisztelt Ház! A kormány évek óta elkötelezett híve az állampolgárok életét könnyítő és a hatósági jogalkalmazók munkáját segítő intézkedések megvalósításának. Az országos kereskedelmi nyilvántartási rendszer működéséhez szükséges egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslattal egy országos, nyilvános és egyben közhiteles nyilvántartás alapjait rakjuk le. Az országos kereskedelmi nyilvántartási rendszerrel, röviden OKNYIR-rel a kereskedelmi hatósági feladatokat ellátó települési jegyzők, járási hivatalok, illetve megyeszékhely szerinti városi önkormányzat jegyzőinek munkáját megkönnyítendő egy áttekinthetőbb, továbbfejlesztett és nem utolsósorban a közhitelességet alátámasztva, naprakész nyilvántartás valósul meg. Az országos kereskedelmi nyilvántartási rendszer továbbfejlesztett, naprakész adatokat tartalmazó informatikai rendszerrel történő felváltása és közhitelessé tétele a cél, másrészt pedig a helyi szintű nyilvántartások adatainak integrálása, egységesítése az új országos rendszerben, ezzel megszüntetve az adatok duplikálását, egy időben több rendszerben történő nyilvántartását. Az OKNYIR összesen 10 nyilvántartás egységesítését tűzte ki célul, amelyek a következők: az üzletek nyilvántartása, a kereskedők nyilvántartása, a vásárok nyilvántartása, a piacok nyilvántartása, a helyi termelői piacok nyilvántartása, a bevásárlóközpontok nyilvántartása, a társasházkezelő szolgáltatási tevékenységet végzők, az ingatlankezelő szolgáltatási tevékenységet végzők, az ingatlanközvetítő szolgáltatási tevékenységet végzők, valamint az ingatlanvagyon-értékelői és -közvetítői szolgáltatási tevékenységet végzők nyilvántartását. [[15.40]] Az országos kereskedelmi nyilvántartás megvalósításával jelenleg önállóan nyilvántartott bejelentés- és engedélyköteles kereskedelmi és egyes szolgáltatási tevékenységek országosan egységes, átlátható és hatékony rendszerben válnak nyomon követhetővé az állampolgárok, a hatóságok és az illetékes szervezetek számára. Az elhangzottakra tekintettel kérem tisztelettel az Országgyűlést a törvényjavaslat támogatására. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes elkobzott dolgok közérdekű felhasználásáról szóló 2000. évi XIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/13664. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Meg is adom a szót Bóna Zoltán képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2020. december 3-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes elkobzott dolgok közérdekű felhasználásáról szóló 2000. évi XIII. törvény módosításáról szóló T/13664. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 34 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés az első Orbán-kormány ideje alatt, 2000-ben elfogadta az egyes elkobzott dolgok közérdekű felhasználásáról szóló 2000. évi XIII. törvényt. A törvény célja az volt, hogy a hatósági elkobzás útján állami tulajdonba került egyes dolgok ne csak kampányszerűen jussanak el a rászorultakhoz, továbbá, hogy az eljuttatás a különböző érdekek, különösen a szellemi tulajdon tulajdonjogában megsértett jogosult érdekének megfelelő figyelembevétele mellett történjen. A törvénynek köszönhetően a büntetőeljárás és a szabálysértési eljárás során elkobzott egyes dolgok, tárgyak felhasználhatók jótékony, karitatív célokra. Sok esetben előfordul, hogy például hamis márkajelzésű ruhaneműk, játékok kerülnek elkobzásra. Ezek az úgynevezett márkátlanítás után a rászorulók részére adományként kioszthatók. Az elmúlt húsz év során évente átlagosan 100 millió forint értékű adomány jutott el így a rászorulókhoz. A törvény nélkül a lefoglalt tárgyak sajnos megsemmisítésre kerülnének, és ezzel megfosztanánk a segítségre szorulókat a támogatásoktól. Az egyes elkobzott dolgok közérdekű felhasználásáról szóló törvény elfogadása óta több mint húsz év telt el. A módosítás napjainkban szükségessé vált. Az előttünk fekvő törvényjavaslat lehetőséget teremt arra, hogy az elkobzott dolgoknak, tárgyaknak ne csak az egyéni szükségleteket meg nem haladó mértékű juttatása valósulhasson meg, mint ahogy ez eddig történt, hanem az intézményi szintű felhasználásra is sor kerülhessen. A törvényjavaslat által a karitatív szervezetek intézményein keresztül lehetővé válik, hogy az elkobzás útján állami tulajdonba került nagyobb értékű, illetve jellegében nem egyéni felhasználásra méretezett dolgok is felhasználásra kerülhessenek a rászorulók érdekében. Ebben az esetben olyan elkobzott tárgyakra, eszközökre lehet gondolni, melyeket egyébként az úgynevezett nagyfelhasználóknak készítettek. Ilyen lehet például egy üzem gépe, berendezése, vagy állami tulajdonba került gépjárművek, amelyeket bűncselekmény elkövetésére használtak fel. A hatályos jogszabályok jelenleg nem engedik, hogy ezeket a karitatív szervezetek használják fel. Tisztelt Ház! A javaslat a karitatív szervezetek visszajelzései és gyakorlati tapasztalatai alapján, az elmúlt húsz év tanulságait figyelembe véve került kidolgozása. A benyújtott javaslat támogatandó, mivel az bővíti a karitatív felhasználás körét, és megteremti annak a lehetőségét, hogy a karitatív szervezetek intézményein keresztül nagyobb értékű dolgok és tárgyak is karitatív célú felhasználásra kerüljenek, segítve ezzel is a rászorulókat. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem az előterjesztő képviseletében Soltész Miklós államtitkár urat, hogy kíváne felszólalni, vagy csak a zárszóban fog reagálni. [[Soltész Miklós nemet int.]] Köszönöm szépen. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a zárszóra 15 perces időkeret áll majd az ön rendelkezésére.Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Népjóléti bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Szerintem az előterjesztésben megfogalmazott cél helyes és jó, a megvalósítás is szerintem alkalmas a célok végrehajtására. Szerintünk egy ilyen kezdeményezésnek helye van, éppen ezért az MSZP-frakció támogatni fogja az előterjesztést.
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjából Nacsa Lőrinc képviselő úr következik felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Engedjék meg, hogy a részletes vitában megragadjam arra a lehetőséget, hogy ebben az adventi időszakban, amikor a járvánnyal is küzdünk, megköszönjük a karitatív szervezeteknek azt a tevékenységet, amelyet most is a rászoruló, segítségre szoruló emberek érdekében végeznek. Mind az önkénteseknek, mind pedig a karitatív szervezetek munkatársainak innen is jár a köszönet, a tisztelet és az elismerés. Azt gondolom, hogy ahogy ezt elmondtuk az általános vitában is a mostani törvényjavaslat jelentősen fel fogja gyorsítani, és jelentősen segíti majd az elkobzott dolgok közérdekű felhasználását, hogy így aztán a bűnből erény és segítség válhasson. Ezért mi is támogatjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Akkor most megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak az előterjesztő képviseletében, zárszóra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Valóban, ahogy a bizottsági hozzászóló és a képviselő urak is elmondták, ez a törvény már több mint húszéves, és az első Orbán-kormány alkotta meg. Nagyon fontos döntés volt ez akkor. Köszönöm szépen mind a Népjóléti, mind pedig a Törvényalkotási bizottságnak, hogy összegző módosító javaslataikkal jogtechnikai és nyelvhelyességi pontosításokat tettek. Mindenképp köszönöm szépen a karitatív szervezeteknek azt, hogy a húszéves tapasztalat alapján, ami sok tekintetben változott, főleg itt az európai uniós tagságunk kapcsán, hozzájárultak ahhoz, hogy a törvényt most módosíthassuk, amelyből én egy dolgot emelnék ki különösen, ez pedig nem más, mint hogy eddig nem volt lehetőség arra, hogy az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárások során karitatív célú felhasználás is lehetővé válhasson. Most ez is megtörtént, és természetesen a különböző jogszabályoknak az összehangolása is megtörtént így a törvényjavaslat kapcsán. Köszönöm szépen mindazoknak, akik a különböző apparátusokban ehhez is segítséget nyújtottak. Nem volt könnyű mindezt megtenni, de én hiszem azt, hogy sok jó célt fog szolgálni az újabb és újabb, valóban bűncselekményből lefoglalt és jó célra használható tárgyaknak az átadása. Külön szeretném itt kiemelni azért a karitatív szervezeteket, a Karitatív Tanács tagjait, a Katolikus Karitászt, a Máltai Szeretetszolgálatot, az Ökumenikus Segélyszervezetet, a Magyar Vöröskeresztet, a Baptista Szeretetszolgálatot és a Református Szeretetszolgálatot, amelyek, összefoglalva, hogy ezáltal mit tehetnek: lehetővé válik az elkobzott dolgok minél szélesebb körű felhasználása a rászoruló emberek érdekében; illetve nemcsak az ő érdekükben, hanem intézmények segítése érdekében is lehetőség nyílik arra, hogy az elkobzás útján állami tulajdonba került nagyobb értékű dolgok is felhasználásra kerülhessenek erről az általános vitában már beszéltünk , és lehetővé váljon az egyéni szükségleteket kielégítő juttatáson túl az intézményi szintű felhasználás is, mint említettem, akár szociális otthonokban, akár pedig más rászorult körnek. Köszönöm szépen mindenkinek a támogatását. Holnap szavazunk erről a törvényjavaslatról, remélem, hogy 100 százalékkal, és akkor úgy megyünk el karácsony előtt. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Államtitkár úr el is vette tulajdonképpen a kenyeremet, amikor elmondta, hogy a határozathozatalokra a holnapi napon kerül sor. Nekem akkor is kötelességem erről önöket tájékoztatni.Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az országgyűlési képviselőcsoport által nyújtható támogatásról szóló 2020. évi XXVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. [[15.50]] A Kocsis Máté, Böröcz László, Pogácsás Tibor fideszes és Simicskó István KDNP-s képviselőtársaink által benyújtott előterjesztés T/13928. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megkérdezem Böröcz László képviselő urat az előterjesztő képviseletében, hogy kíváne felszólalni.
A végén!
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt, hogy a végén 15 perces időkeret áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kormány képviselője jelezte, hogy nem kíván álláspontot ismertetni a vita során, a kijelölt Igazságügyi bizottság pedig előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces felszólalásokra nincs lehetőség. Meg is adom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviseletében. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A javaslat szolgálja szerintem minden párt működési feltételeit és képességeit, lehetőségeit, ezért azt gondolom, hogy ez egy jó kezdeményezés. Ettől függetlenül az MSZP frakciója a tartózkodás mellett döntött. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak adok szót. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem sokkal, de picivel hosszabb leszek a hozzászólásomban, mint Mesterházy Attila.Az általános vitában is elmondtam, hogy egyetértünk azzal a kormányzat által hangoztatott elvvel, hogy mindenkinek ki kell vennie a részét egy ilyen nehéz helyzetben a védekezésből, de még jobban örülnék, ha ez valójában így is lenne. Láthatjuk, hogy a kormány egészen elképesztően brutális megszorítások mellett döntött. Alapvetően az önkormányzatoknak esett neki, több körben elképesztő mennyiségű forrást vontak el az önkormányzatoktól. Elérte az egyetemi szférát is a megszorítás, közel 20 milliárd forintot vettek el a működési költségek oldaláról az egyetemi szférából. Szerintem ez óriási hiba volt, és nagyon remélem, hogy ezt a döntést átgondolják. Látható világosan, hogy milyen romboló hatása van ezeknek a megszorító intézkedéseknek, főleg egyébként a kistelepülések esetében. Vannak olyan, nehezebb gazdasági helyzetben lévő nagyvárosok, ahol szintén nagyon komolyan pusztítottak ezek a megszorítások, és nyilván ezeknek a hatásait később fogjuk látni teljes mértékben. Nekünk egy szavunk sem volt annak kapcsán, hogy a pártok idei évi állami támogatásának felét megvonták ilyen alapon, hogy mindenki vegye ki a részét a védekezésből. Úgy tudom, hogy ez kevesebb mint 2 milliárd forintot tett ki. Azt viszont nehezményezem, és mindenképpen el szeretném mondani, hogy nem oly rég a Gazdasági bizottság ülésén ezzel a jelmondattal, hogy valóban mindenki vegye ki a részét a védekezésből, amikor ilyen nehéz helyzetben van a magyar gazdaság és a magyar társadalom azt javasoltuk, hogy vegyék ki részüket a védekezésből, a gazdasági károk enyhítéséből az önök oligarchái, a nemzeti oligarchák, Mészáros Lőrincek, Szíjj Lászlók s a többi. Az erre vonatkozó javaslatunkat a Gazdasági bizottság elutasította. Ez egy végtelenül álszent magatartás volt. Fontosnak tartom azért elmondani, hogy az összes párt állami támogatásának felét megvonták. Ez 2 milliárd forintot tesz ki. Nézzük meg azonban, hogy Mészáros Lőrinc és Szíjj László cégei az elmúlt szűk évtizedben 2000 milliárd forint értékben nyertek meg közbeszerzéseket! Mészáros Lőrinc cégei után a múlt évben 25 milliárd forint osztalékot vett fel, ebben az évben már 11,5 milliárd forintot vett fel a cégei után. Azt gondolom, az lenne az igazi lépés, az lenne az igazán őszinte és logikus lépés a kormány részéről, ha megteremtené a lehetőségét annak, hogy azok az oligarchák, akiket önök hizlaltak fel az elmúlt időszakban, abból a sok száz milliárdból visszaadnának a rendkívül nehéz helyzetbe került magyar családoknak, amit megnyertek az elmúlt időszakban. Ezzel együtt is azt gondolom, hogy ez a javaslat teljesen logikus, az országgyűlési frakciók nem elválaszthatók a pártoktól. Mi a választáson elindult országgyűlési pártok képviseletében vagyunk jelen, és azt teljesen logikus lépésnek tartom, hogy az országgyűlési frakció a megtakarításai terhére tudja támogatni az anyapártot. Azt tudom mondani, hogy az LMP-frakció igennel fog szavazni erre a javaslatra a holnapi napon. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Kérdezem képviselőtársaimtól, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérem Böröcz László képviselő urat, hogy az előterjesztők képviseletében tartsa meg a zárszót. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Keresztes Lóránt képviselőtársam nem éppen a törvényjavaslatról beszélt, hanem egészen más témát hozott ide, ezért csak nagyon röviden reagálnék erre. Alapvetően a törvénymódosítás célja az, mint már elhangzott többször, hogy a frakciók át tudjanak csoportosítani pénzeszközöket a megtakarításuk terhére a pártoknak, hiszen a pártok az önkénteseik révén valóban kiveszik részüket a járvány elleni védekezésből. Mind a Fidesznél, mind egyébként valóban az ellenzéki pártoknál nagyon sok olyan akciót indítottak, amelyek segítik az időseket, a középkorúakat, a lakosságot.Annyit viszont szeretnék reagálni képviselő úr mondataira, hogy megszorító intézkedéseket, amelyek a lakosságot és a vállalkozásokat érintik, eddig egyedül a baloldali önkormányzatok próbáltak bevezetni Magyarországon, ellentétben a kormánnyal. A kormánynak minden egyes intézkedése arra összpontosított, hogy azokat a beruházásokat támogassuk, amelyek meg tudják védeni a munkahelyeket és új munkahelyeket tudnak létrehozni. Azt a marxista gondolkodásmódot pedig, hogy a cégektől vegyük el a profitot, mert profitot termelnek, nem tudom igazából hova tenni. Alapvetően szerintem kifejezetten hasznos, ha magyar cégek tudják elnyerni a magyar közbeszerzéseket, a realizált profitot pedig itthon fektetik be. Azt kívánom, hogy minél több ilyen magyar vállalkozás legyen, és minél több magyar cég győzedelmeskedjen a közbeszerzéseken. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a Menekültügyi és Migrációs Paktumot alkotó öt európai parlamenti és tanácsi rendelettervezet vonatkozásában az indokolt vélemény elfogadása feltételeinek fennállásáról szóló jelentésnek, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslatnak kivételes eljárásban történő együttes összevont vitája. Az Európai ügyek bizottsága által benyújtott jelentés B/14334. számon, a határozati javaslat pedig H/14335. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk részére elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Ház! Először az előterjesztő felszólalására kerül sor. Mielőtt megadnám a szót a képviselő úrnak, tisztelettel felhívom a figyelmét, hogy a nyitóbeszédre, a vitában történő további felszólalásra és az esetleges zárszó ismertetésére összesen 25 perces időkeret áll rendelkezésére. Tehát a zárszóra annyival kevesebb lesz, amennyi a most elhangzó expozéra eltelik a 25 percből. Hörcsik Richárd képviselő úrnak mint előterjesztőnek megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ritka és egyben megtisztelő alkalom, amikor egy állandó bizottság elnöke előterjesztőként szólalhat fel a plenáris ülésen. Ez a vita egy különleges parlamenti eljárás eredménye, ha jól emlékszem, ilyen jellegű eljárást legutóbb 2016-ban tartottunk a tisztelt Házban, és ez a hetedik ilyen eljárás az Országgyűlésben. Különleges abból a szempontból is, hogy egy határozattal öt indokolt véleményt fogadunk el. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A lisszaboni szerződés 2009. decemberi hatálybalépése óta a nemzeti parlamenteknek előzetes ellenőrzési joguk van a szubszidiaritás elvének alkalmazásával kapcsolatban, amely nem könnyű feladat, mert a szubszidiaritás olyan, mint a tű a szénakazalban: rejtőzködik és nehéz megtalálni, nehéz azt definiálni. Egy korábbi, ebben a témában vonatkozó felszólalásomban az Európai Bizottság és a tagállamok közötti viszonyt Dávid és Góliát hasonlatával írtam le. [[16.00]] Sajnos, ez a megállapításom ma is érvényes, mert a brüsszeli intézmény több szempontból is előnyben van, tudniillik a Bizottság dönti el, hogy mikor és milyen alkalommal vagy tartalommal fogad el jogszabálytervezetet. Előzetes egyeztetésre van lehetősége, és természetesen korlátlan számú, jól fizetett szakértőre támaszkodhat. Tisztelt Képviselőtársaim! A mostani napirendi pontunk az Európai Bizottság által 2020. szeptember 23-án előterjesztett menekültügyi és migrációs paktum öt rendelettervezetére vonatkozik. Engedjék meg, hogy ezeket csak távirati stílusban röviden ismertessem! 1. A menekültügy és a migráció kezeléséről. 2. Az Unión belüli nemzetközi védelemre vonatkozó közös eljárások létrehozásáról. 3. A harmadik országbeli állampolgárok külső határokon történő előszűrésének bevezetéséről. 4. A migrációs és menekültügyi válsághelyzetek és vis maior helyzetek kezeléséről. 5. A biometrikus adatok összehasonlításáról szóló Eurodac módosításáról szóló rendelettervezet. Az Európai ügyek bizottsága a fenti tervezetekről 2020. december 14-ei ülésén állapította meg a szubszidiaritás elvének sérelmét, és ezért kezdeményeztük az eljárás lefolytatását. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirendi pontunk tárgya nem előzmény nélküli, azt kell mondjam. Az Európai Bizottság tudniillik a 2015-ös migrációs válság következtében kialakult helyzet kezelésére már 2015 őszén és ’16 tavaszán is hasonló javaslatokat terjesztett elő. Ezek legvitatottabb pontja a menedékkérők automatikus áthelyezési mechanizmusa volt. A 2016. évi menekültügyi csomag részét képező Dublin IV.-rendelettervezet sajnos nem az illegális migráció megállítását vagy éppen a külső határok megerősítését célozta, hanem a migránsok elosztását szolgálta volna, figyelmen kívül hagyva a tagállami adottságokat. Az Országgyűlés éppen ezért állapította meg 2015 novemberében és 2016 júniusában is a szubszidiaritás elvének a sérelmét a Dublin III.-rendelettervezet módosítása kapcsán. A menekültügy és a migráció kezeléséről szóló rendelettervezet az egyik központi eleme, tudjuk, az áthelyezés, más néven a relokáció, nem lett a múlté. A gyakorlatban láttuk, hogy ez már a kezdetekben nem működött, csődöt mondott. Az elképzelések úgymond csak egy dolgot, a valóságot, a realitást hagyták figyelmen kívül. Tehát ez a paktum nem más, mint a régi probléma felmelegítése, vagy új köntösben. Tisztelt Képviselőtársaim! Az öt rendelettervezet több száz oldalas, több mint 300 oldalas, azonban néhány eleme kapcsán az Európai ügyek bizottságában súlyos aggályok merültek fel. Ezek megint rövid távirati stílusban a következők: 1. A paktum jogalkotási javaslatai kizárólag csomagban fogadhatók el. 2. Kifogásunk, hogy a rendelettervezetek bizonyos tartalmi elemei túlmutatnak a technikai kérdéseken, ezért szakmai viták során felmerülő, politikai konszenzust igénylő kérdésekben az Európai Tanácsban célszerű meghozni a döntéseket, nem alsóbb szinten. 3. A tervezetek nem veszik figyelembe az egyes tagállamokban fennálló sajátos körülményeket és nemzeti sajátosságokat. Például, hogy csak egyet említsek, azt sem veszik figyelembe, hogy Magyarország Alaptörvényének XIV. cikk (1) bekezdése kimondja, hogy Magyarországra idegen népesség nem telepíthető be. 4. Azt sem tartjuk elfogadhatónak, hogy a paktum az illegális migráció ellen küzdelem erősítése helyett a fő hangsúlyt sajnos a migráció menedzselésére helyezi, veszélyeztetve ezáltal az uniós polgárok biztonságát. 5. Végül kiemelem, hogy a paktum átfogó megközelítést ígér a szolidaritás és a felelősség igazságos megosztásával, ám a tagállami egyedi adottságokat nem veszi figyelembe. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt évek bizonyították, hogy a kötelező jellegű áthelyezés többletértéket nem képvisel, ténylegesen és általános jelleggel nem végrehajtható, hiszen a migránsok nem a 27 tagállam valamelyikébe, hanem jól tudjuk, hogy két vagy három gazdagabb régi tagállamba igyekeznek szervezetten. Valódi hozzáadott értéket az jelentene, ha a relokációban való részvétel a tagállamok önkéntes vállalása alapján történne. Tisztelt Képviselőtársaim! Az önkéntes vállalási formák és az illegális migráció elleni fellépés helyett, ami a fő kifogásunk volt, az, hogy egyrészt mesterséges elosztási kulcs alapján meghatározott mértékű szolidaritási hozzájárulást ír elő, másrészt annak egy része tekintetében csak a relokációra és a visszatérítési szponzorációra korlátozza a tagállami intézkedéseket. Tehát azt látjuk, tisztelt képviselőtársaim, hogy a brüsszeli recept nem akar változni. Az Európai Bizottságtól éppen azt várnánk el, hogy legyen tekintettel a sokféle tagállami érdekre és adottságokra. Az illegális migráció, jól tudjuk, hogy európai ügy. Ebben abban is egyetértünk minden tagállamnak részt kell vállalnia, de a tagállami adottságoknak megfelelő módon, mindenekelőtt tiszteletben tartani a tagállamok nemzeti sajátosságait, lehetővé tenni, hogy a demográfiai munkaerőpiac kérdésére ne az illegális migránsokban keressék a választ, ezzel is fokozva a kontinens biztonságát és keresztény örökségünknek és kultúránknak megfelelő védelmét. Tisztelt Képviselőtársaim! A fentiek alapján az Európai ügyek bizottsága a házszabály 142. §-ának megfelelően lefolytatta a szubszidiaritásvizsgálatot, és álláspontom szerint megalapozottan jutott arra a következtetésre, hogy a menekültügyi és migrációs paktum öt rendelettervezete sérti a szubszidiaritás elvét. Kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a határozati javaslat országgyűlési elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat, a kormány nevében kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Maszkban nem halljuk!]] Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány a beterjesztett jelentés és a határozati javaslat elfogadását támogatja. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ágh Péter képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. december 14-én tartott ülésén megtárgyalta a Menekültügyi és Migrációs Paktumot alkotó öt európai parlamenti és tanácsi rendelettervezet vonatkozásában az indokolt vélemény elfogadása és feltételeinek fennállásáról szóló jelentés elfogadásáról szóló H/14335. számú határozati javaslatot. Az összegző jelentést a bizottság a kivételes eljárás szabályai alapján 26 igen szavazattal elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés Európai ügyek bizottsága megvizsgálta a menekültügyi és migrációs paktumot alkotó európai parlamenti és tanácsi rendelettervezeteket, és megállapította, hogy azok sértik a szubszidiaritás elvét azáltal, hogy indokolatlanul korlátozzák a tagállamok döntéshozatali szabadságát, nem veszik kellően figyelembe az egyes tagállamok nemzeti sajátosságait, sőt világosan ellentétesek Magyarország Alaptörvényével, amelynek XIV. cikkelye kimondja, hogy Magyarországra idegen népesség nem telepíthető be. A javaslatok elfogadhatatlan módon beavatkoznak a tagállamok belső viszonyaiba, sértve a szuverenitásukat. A Törvényalkotási bizottság lefolytatta az Európai ügyek bizottsága által elkészített jelentés elfogadásáról szóló határozati javaslat részletes vitáját, és egyhangúlag támogatta a határozatot. [[16.10]] A menekültügyi és migrációs paktum a bevándorláspárti erők újabb kezdeményezése, amelynek célja, hogy Európát bevándorlókontinenssé, az Unió tagországait pedig bevándorlóországokká tegye, ezért a migrációs paktumot el kell utasítanunk, a róla szóló határozatot pedig el kell fogadnunk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom a figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek 8 perc áll a rendelkezésükre. Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben az európai parlamenti képviselő a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett, úgy felszólalása annak a képviselőcsoportnak a felszólalási idejébe számít bele, amely felszólalóként bejelentette őt. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hidvéghi Balázs képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Isten hozta, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Kollégák! A mai napon az Európai Bizottság által előterjesztett új migrációs paktum elemeiről folytatunk vitát, méghozzá az e tervezetek kapcsán felmerülő szubszidiaritási kérdésekről. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása az Európai Unió döntéshozatalára vonatkozó egyik legfontosabb alapelv, amelynek sérelme az uniós jogszabály érvénytelenségét is maga után vonhatja. Az elv lényege az, hogy az uniós jogszabályoknak a lehető legnagyobb teret kell hagynia a tagállamok számára abban, hogy az adott intézkedés céljait megvalósítsák, ez az elv hivatott biztosítani azt, hogy a döntéseket olyan szinten hozzák meg, amely a lehető legközelebb van az állampolgárokhoz. A migráció kérdésében a magyar emberek több alkalommal is világosan kinyilvánították akaratukat, mégpedig azt, hogy Magyarországból ne válhasson bevándorlóország. A magyar emberek akaratával összhangban az Alaptörvény XIV. cikke is kimondja, hogy idegen népesség nem telepíthető be Magyarországra. A magyar emberek akaratának és az Alaptörvény rendelkezésének megfelelően jár el tehát Magyarország Kormánya és járunk el mi is, a Fidesz-KDNP európai parlamenti képviselői és országgyűlési képviselői akkor, amikor a kötelező relokáció ellen foglalunk állást, a kötelező elosztás ugyanis nem más, mint az idegen népességek betelepítésének az egyik eszköze, amely ráadásul a szolidaritás kifejezésének csupán egy lehetséges, ugyanakkor nem kizárólagos módja. Mindezek alapján az olyan javaslatok, amelyek bármilyen közvetett vagy bújtatott módon kötelező elosztást tartalmaznak, nemcsak hogy sértik az Alaptörvényt, szembemennek a magyar emberek kifejezett akaratával, hanem az Európai Unióról szóló szerződésben foglalt szubszidiaritáselvet is sértik egyben. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Bizottság által bemutatott új migrációs paktum legfontosabb hiányossága, hogy a migrációt nem megállítani akarja, hanem szervezni vagy menedzselni, ahogy a kinti szövegekben fogalmaznak. Az Európai Bizottság által előterjesztett javaslatok így nem szakítanak azzal a régi és rossz megközelítéssel, miszerint az áthelyezés, a relokáció központi elem kell hogy legyen őszerintük bármilyen európai szintű megoldásban. Ezzel szemben a magyar álláspont az, hogy addig egyetlen személy sem jöhet be az Unió területére, amíg nem bizonyos, hogy jogosult a belépésre, csupán így érhető el, hogy az Európai Unió migrációs politikája azt a világos üzenetet közvetítse, hogy Európa nem átjáróház, és kapui nem állnak tárva-nyitva bárki előtt, aki éppen be akar lépni. Minden olyan megoldást támogatnunk kell, amely ebbe az irányba hat, ugyanakkor el kell utasítanunk azon javaslatokat, amelyek olyan személyeket osztanának szét az Unió területén, akik tekintetében lezárt jogi eljárásban nem vált bizonyítottá és bizonyossá, hogy menekültstátuszra jogosultak. Úgy gondolom, hogy az új paktum szolidaritási koncepciója nem felel meg ennek az elvárásnak. A javaslatban foglalt szolidaritási koncepció alapján a relokáció vagy az úgynevezett visszatérési támogatás képezné a hozzájárulások döntő részének módját. A látszólag választási lehetőséget kínáló megoldás azonban gyakorlatilag bújtatott relokációt valósít meg, hiszen a visszatérés elősegítésének a sikertelensége esetén a támogatást nyújtó tagállamnak kötelező lenne átvennie az adott kérelmezőt egy bizonyos idő, helyzettől függően négy vagy nyolc hónap után. Ez a valóságban nem más, mint késleltetett relokáció, késleltetett áttelepítés, tehát végső soron a bevándorlók tömeges betelepítése Magyarország területére, ami ütközik a magyar Alaptörvény rendelkezéseivel és ütközik a magyar emberek akaratával. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Azzal természetesen egyet kell értenünk, hogy szolidaritásra, kötelező hozzájárulásra szükség van, egyetlen tagállam sem képes egyedül megbirkózni az Európát évek óta sújtó intenzív migrációs nyomással. Ehhez a kérdéshez az is hozzátartozik azonban, hogy egyes tagállamok mulasztásaiért, például a hatékony határvédelem vagy a megfelelő eljárások lefolytatásának a hiányáért nem lehet más tagállamokra terhelni a felelősséget ez nem szolidaritás. Azok a tagállamok, amelyek nem látják el megfelelően a rájuk rótt feladatokat, jogosan nem is várhatnak szolidaritást a többi tagállamtól. A szolidaritás kifejezésének módjára visszatérve úgy gondolom, hogy meg kell adni a lehetőséget arra, hogy a tagállamok szabad kezet kapva járulhassanak hozzá a terhek viseléséhez. Magyarország évek óta határkerítést tart fenn, és ezzel nem csupán saját magát védi, hanem a teljes Európai Unió területét is az illegális határátlépések által jelentett biztonsági fenyegetésektől. Az ilyen hozzájárulásokat is figyelembe kell venni akkor, amikor európai szolidaritásról beszélünk. A szóban forgó javaslatok azonban nem tartják tiszteletben ezt az elvet, hiszen nem hagynak elegendő mozgásteret a tagállamok számára annak megválasztásában, hogy hogyan kívánnak hozzájárulni a közös terhek viseléséhez. Végezetül engedjék meg, hogy az európai színtéren uralkodó és továbbra is uralkodó általános megközelítés és hozzáállás kapcsán mondjak pár szót, és ehhez kapcsolódva hangsúlyozzam annak fontosságát, hogy a mai előterjesztés iránt a támogatásukat fejezzék ki. Az európai intézményekben uralkodó általános megközelítés szerint a migráció egy lehetőség az Európai Unió számára. Számos nyugat-európai ország vezetői úgy tekintenek a tömeges migrációra, mint egy elkerülhetetlen és megállíthatatlan folyamatra, amelyet csupán szervezni, csupán menedzselni és kezelni kell. Ezen álláspontjuknak egy hónappal ezelőtt egy nemzetközi migrációs konferencián is hangot adtak, a konferencia légköre és a hozzászólások többsége alapján kijelenthető, hogy az európai intézményekben erősen migrációpárti hozzáállás uralkodik továbbra is. Magyarország 2015 óta ugyanakkor bebizonyította, hogy határozott politikai akarattal és erős határvédelemmel az illegális migráció a külső határokon igenis megállítható. Az ezzel kapcsolatos politikai akarat hiánya Nyugat-Európában több okra is visszavezethető, ilyen a nyugati országokra jellemző, még a gyarmattartásból fakadó rossz lelkiismeret és az ezzel kapcsolatos kompenzáció igénye; ilyenek a munkaerőpiaci, illetve demográfiai megfontolások; de ilyen az a fondorlatos módon kiötlött elképzelés is, hogy a betelepített tömegek idővel majd megbízható baloldali szavazóbázisai lehetnek egyes pártoknak. Azt ugyanakkor figyelmen kívül hagyják, hogy nem minden európai ország szenved a gyarmattartó múlt okozta lelkiismeret-furdalástól és mi nyugodtan kijelenthetjük, hogy mi nem szenvedünk ettől , és nem mindenki számára a bevándorlók betelepítése jelenti a demográfiai vagy munkaerőpiaci problémákra a megoldást. Magyarország például széles körű családpolitikai intézkedésekkel és támogatásokkal kívánja kezelni ezeket a kihívásokat, és egy teljesen eltérő, nem a multikulturális társadalomképre épülő jövőt képzel el magának, és ehhez kéri a magyarok támogatását. Az európai együttműködés sikerének záloga véleményem szerint a tagállami különbségek elfogadása és kölcsönös tiszteletben tartása. Ezzel nem fér össze az, ha egyetlen lehetséges megoldási javaslatot, a kötelező szétosztást, a kötelező relokációt vázoljuk fel egy olyan átfogó és megosztó probléma kezelésére, mint amilyen a migráció. Úgy gondolom, hogy a szubszidiaritással kapcsolatos aggályok jelzése az Európai Bizottság, illetve az uniós jogalkotók felé egyértelmű üzenetet közvetít: a tagállami parlamentek nem hagyják szó nélkül, ha az uniós jogalkotás korlátjainak áthágására kerül sor. Mindezek figyelembevételével javaslom és kérem, hogy fejezzék ki támogatásukat a mai előterjesztés kapcsán. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, aki innen a pulpitusról kívánja elmondani beszédét. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Egy ritka műfajt tárgyalunk most, ebben a ciklusban először kerül sor arra, hogy az Országgyűlés indokolt véleményt kíván elfogadni és eljuttatni a Bizottságnak, kifejezve azt a meggyőződését, és igazolni, hogy az Európai Bizottság által beterjesztett migrációs csomag sérti a szubszidiaritás elvét. Szeretném megragadni itt a lehetőséget, hogy tágabb értelemben szóljak most a kormány és a kormánypártok migrációs politikájáról, valamint próbáljam világossá tenni a Jobbik következetes álláspontját ezen a téren. [[16.20]] A kormánypártok számára és a kormány számára a migráció ügye részben feladat, részben pedig eszköz és fegyver. Feladat: feladat az illegális migráció megállítása, a határ védelme és a szembeszállás a kvóta szerinti elosztással. Ebben a Jobbik támogatta, és támogatni fogja. Ugyanakkor a migráció abban az értelemben eszköz és fegyver, hogy fontos műfaj önöknél a politikai hatalom megtartása érdekében. Ezért a valós veszélyt, a létező valós veszélyt megnagyítva, manipulálással, félelemkeltéssel és adott esetben a Jobbikkal kapcsolatban hazugságok állításával próbálja ezt elérni. Mit értek félelemkeltés alatt? Ha valaki ellen harcolni kell, és azt kell bebizonyítani, hogy erre a harcra csak egyedül egy párt, egy pártszövetség képes, akkor valójában az igazi eszköz a félelemkeltés, a létező veszélynél nagyobb félelemnek a keltése. Egy példát hadd mondjak! 2017. szeptember 25-én Őcsény nevű községben került sor egy súlyos incidensre, amikor ott jogosan tartózkodó menekülteket oltalmazó státusszal rendelkeztek, ezt kapták a magyar államtól üdültetett volna egy alapítvány egy panzióban; a helyiek hatalmas ellenállásába ütköztek, a panziótulajdonost megfenyegették, majd kiszúrták a kocsija kerekeit. A falufórumon egy olyan hihetetlen mértékű düh robbant ki, ami teljesen abszurd volt, főleg egy, lényegében magát keresztény elvek szerint meghatározó ország számára. Sajnos, Orbán Viktor megerősítette ezt a választ. Azt mondta: nagyon helyes, hogy határozottan, hangosan és érthetően fejezték ki a véleményüket. A 2018-as választási kampányban azt hallottuk, fő üzenet volt: egyedül a Fidesz-KDNP az, aki meg akarja védeni az országot az illegális bevándorlóktól, ha nem mi nyerünk, százezer migráns azonnal átlépi a határt, elveszik a pénzt, mert őket el kell látni, és a közmunkásoknak nem jut lehetőség. Miről szólt az óriásplakát? Együtt bontanák le a határkerítést Soros György és Vona Gábor. [[Nacsa Lőrinc felé.]] Azt, amire most képviselő úr bólint, akkor idézem, azt a hamis állítását, amit egyszer elmondott. Keresse elő újból, keresse elő! Azt mondta Vona Gábor, hogy a határkerítés megbukott. Azt értette alatta, hogy ha tudja, mi az a gyoda az a gyorstelepítésű drótakadály, amelyiken átjöttek az illegális migránsok, nem segített, és rögtön hozzátette: élő határvédelemre van szükség. Attól kezdve mondta a Jobbik, hogy határőrségre van szükség, majd támogatta a valódi hatásos kerítésnek a felállítását. Erre azt mondani, hogy íme, a Jobbik szembement, és le akarta bontani a kerítést, teljesen abszurd és manipulált. Akár Vona Gábor, akár Sneider Tamás az elnöke a Jobbiknak, akár Jakab Péter, ezen a téren következetes volt. És hogy 2020-on is tovább ért a hazugságáradat?! Kormánypárti képviselő március 2-án azonnali kérdés egyperces válaszában a következőt mondta: világosan látszik, hogy ha Gyurcsány Ferencen és helyettesén, Jakab Péteren múlna az ország biztonsága, akkor az emberek nem találkoznának biztonsággal, nem lenne határkerítés, nem lenne határvédelem, nem lenne jogi határzár, akkor azt látnánk, hogy a bevándorlók százezrei érnének el a magyar határra villámgyorsan, és menetelnének keresztül Magyarországon. Íme, a kormánypárti képviselő! Nem az zavar, hogy „Gyurcsány Ferenc és helyettese, Jakab Péter”. Éppen benn volt a miniszterelnök úr, ha valaki imponálni akar neki, mondja ezt! De a tény, az, hogy nem lenne határvédelem, nem lenne jogi határzár. Tisztelt Képviselőtársaim! A honvédségnek a migráció kapcsán való határvédelmi felhasználásához kétharmados támogatásra volt szükség akkor, amikor nem volt a Fidesznek kétharmada, a Jobbik biztosította. A jogi határzár, amiről itt konkrétan beszélt a képviselő, a jogi határzár megalkotásához a Jobbikra volt szükség ahhoz, hogy a kétharmados többség meglegyen. És hadd tegyem hozzá, én ezekben a szavazásokban nem vettem részt, nem voltam itt, nincs benne érdemem, mert én akkor az Európai Parlament képviselője voltam azon az őszön, 2015 őszéről beszélünk, és 2015. december 2-án szerepelt az Európai Parlament plenáris ülésén a magyarországi helyzet, ami egyetlenegy kérdéssel foglalkozott: azzal, hogy Magyarország milyen migránsellenes határvédelmet alkalmazott. Erről szólt a vitanap. Orbán Viktor nem volt ott, a Fidesz-KDNP-nek egyetlen európai parlamenti képviselője sem jelent meg az ülésen. Én voltam az egyetlen magyar képviselő, aki kiállt a kormány mellett. Idézek néhány mondatot: A magyar kormány a parlament és a lakosság nagy többségű támogatásával egy olyan bevándorlási politikát valósított meg, ami eltér attól, amit a Bizottság itt képvisel, meg a Parlament többsége, de eredményes. Megvédte a saját szuverén határait és ezzel együtt a schengeni határokat. És igen, a kvótarendszert helytelennek tartja, mert nem elosztani kell a bevándorlókat, hanem a bevándorlást meg kell akadályozni. És még egy mondat: azért, mert egy ország és annak lakossága nem olyan táblákkal várja a bevándorlókat, hogy „refugees welcome”, attól még xenofób. Én akkor így próbáltam helytállni az Európai Parlamentben. Amikor a Fidesz-KDNP képviselőit másnap megkérdeztem, hát, volt egy évzárója a néppárti frakciónak, és úgy döntöttek, hogy inkább valamennyien azon a bulin vesznek részt. Senki nem volt ott. Abszolút szolid, kulturált buli volt, semmi ereszcsatorna, de azért mégis ott lehettek volna. Mindezt azért voltam kénytelen elmondani, hogy ne közbekiabálva kelljen azt világossá tenni, hogy a Jobbik előzőleg is, most is következetesen támogatja a kormánynak a migrációval kapcsolatos politikáját, amit az is bizonyít, hogy mi azok vagyunk, akik itt vagyunk most ezen a tárgyaláson, meg fogjuk szavazni, mert tudjuk, hogy erre szükség van; mert ez a migrációs jogszabálycsomag burkoltan és finoman fogalmazva, de ugyanoda jut vissza, amit már egyszer elvetettünk, ami megfeneklett: a Dublin III.-rendelet az Európai Unió jogalkotási folyamatában is. Azt mondják, hogy a relokáció, az áthelyezés azon menedékkérőkre terjedne ki, akik nem esnek a kötelező, határon lefolytatott menekültügyi eljárás hatálya alá, azaz olyan harmadik országból érkeznek, amely ország esetén a nemzetközi védelemre vonatkozó uniós elismerési ráta 20 százaléknál magasabb. Mit jelent ez? Ha olyan országból érkezik egy menekült, ahol a tapasztalatok szerint ötből négy nem kapja meg, az már határon való ellenőrzés nélkül is jöhet. Ezeket kell szétosztani. Szerencsések vagyunk abban, hogy csökkent 2015-höz képest ez a szám, de 619 700 menedékkérelmet nyújtottak be 2019-ben. Ha ennek nem az egyötöde, legyen egyharmada megkapja a menekültstátuszt, akkor is 400 ezer olyan ember érkezik ebben az évben, akit ki kell utasítani. És ez csak egy év! És ez halmozódott évek alatt: milliókról van szó. És mennyi volt a kiutasítás az én tudomásom szerint a tavalyi évben? 15 ezer fő. Tehát amikor ez a migrációs paktum arról beszél, hogy abban az esetben kerül csak sor kötelező átvételre, ha azt önkéntesen nem sikerül megoldani, ez nyilvánvaló, hogy így van, és felkínálja a kapacitásfejlesztés lehetőségét: váltsd meg pénzzel! Igen ám, de azt mondja, hogy amennyiben a relokálandók számának 30 százalékát meghaladja ez a felajánlás, attól kezdve nem váltható át, a kötelező relokáció vagy kiutasítási szponzoráció pénzügyi megváltására nincs lehetőség. [[16.30]] Tehát ebből a finom fogalmazású, meglehetősen szofisztikált törvényjavaslatból lényegében világosan az következik, hogy végeredményben, ha ez megvalósulna, kötelező jelleggel Magyarországnak is át kéne venni nagyszámú migránst. Egyébként hadd hívjam fel a figyelmet arra, hogy ez szemben áll az Európai Tanácsnak, tehát az európai csúcsnak 2018. június 28-ai következtetéseivel, döntéseivel, annak a 6. pontja világosan kimondta, hogy az Európába érkezőknek az elsődleges elhelyezése, majd onnan a továbbhelyezése szó szerint le van írva kizárólag önkéntes alapon lehetséges. Az Európai Tanácsnak ez ezzel kapcsolatban az utolsó következtetése. Tehát ennek alapján teljesen egyértelmű, hogy Magyarországnak, a magyar parlamentnek ezzel a lehetőséggel élni kell, és ebben a Jobbik ezt az előterjesztést támogatja. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A KDNP képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Hollik István képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hogy rögtön az elején a lényeggel kezdjem, mi úgy gondoljuk, hogy a Bizottságnak a legfrissebben az asztalra tett migrációs akcióterve veszélyezteti a magyar nemzeti szuverenitást, ezért mi ennek az indokolt véleménynek a megfogalmazását természetesen támogatni fogjuk.De mi húzódik meg és erről szeretnék beszélni e mögött a vita mögött? Végső soron az húzódik meg, hogy milyen Európát akarunk. És itt egymásnak feszül most már ennek a vitának is köszönhetően két eléggé világos álláspont. Vagyunk mi, akik azt állítjuk, hogy Európa addig volt sikeres, ameddig az európai együttműködés középpontjában a nemzetek, a nemzetállamok álltak, és az európai együttműködés célja az volt, hogy megerősítse a nemzetállamokat, mert Európa csak akkor lehet sikeres, ha a nemzetállamok sikeresek, éppen ezért a nemzetállamokat erősíteni és megvédeni kell. És ezzel szemben áll egy ennek homlokegyenest ellentmondó vízió, leginkább egyébként utópia ugyanis ezt még senki nem próbálta ki , amely azt mondja, hogy hozzunk létre, gyúrjuk össze az európai nemzetállamokból egy európai egyesült államokat. A nemzeti identitásokat rakjuk zárójelbe, azt felejtsük el, hozzunk létre egy multikulturális Európát. És ezt az ő véleményük szerint úgy lehet létrehozni és felgyorsítani, ha bevándorlókat engedünk Európába. Ennek a két világnézetnek, ennek a két víziónak, tisztelt Balczó képviselő úr, nincs közös metszéspontja. És ez a legnagyobb probléma, hogy önök azt nem veszik észre és értem, hogy viaskodik a lelkiismeretével, és nem is akarom kétségbe vonni azt, hogy egyébként ön bevándorlásellenes állásponton van, csak azt kell észrevennie, hogy azokkal kötöttek szövetséget a hatalom érdekében, akik viszont nem a nemzetek Európáját, nem a nemzetállamok Európáját képviselik, hanem az európai egyesült államokat. Ön is itt volt tegnap. Gyurcsány Ferenc erről beszélt, hogy ők európai egyesült államokat akarnak. És az a helyzet, hogy ebben nincs más választás: vagy ezt választom, vagy azt választom. És önök hiába próbálnak ebben az egy ügyben bevándorlásellenesek lenni, ha alapvetően egy olyan szövetségnek a tagjai, ahol a többségi álláspont a bevándorláspárti álláspont. Mi úgy gondoljuk, hogy tehát a nemzetállamokat védeni kell. És ezzel együtt egyébként a nemzetállamok sikerét az adta, hogy az európai életmód talaján álltak, azt élték, amely egyébként a keresztény kultúrában gyökerezik. És ezt a keresztény kultúrát azok, akik multikulturális társadalmat akarnak, le akarják rombolni genderelmélettel, minden mással. Mi tehát úgy gondoljuk, hogy ezt is meg kell védeni, és a kettő szintén nem választható szét. Amikor védjük a szuverenitást, akkor az európai életmódot, a hagyományos, tradicionális életmódot, hogy ne mondjam: a normalitást védjük az abnormalitással szemben. [[Dr. Keresztes László Lóránt: Ajjaj!]] Ráadásul van nekünk egy történelmi tapasztalatunk, az pedig az, hogy ha Magyarország szuverenitása teljes, akkor Magyarország gyarapszik. Mondhatnám, hogy az elmúlt tíz év tapasztalata is ez, de egyébként hozzá kell tennem, hogy az elmúlt ezer év tapasztalata is ez: növekedő szuverenitás, növekvő gyarapodás, sikeres Magyarország. Éppen ezért nekünk elemi érdekünk az, hogy Magyarország szuverenitását megőrizzük, megerősítsük. Az az érdekünk, hogy Magyarország saját kezébe vegye a saját sorsának az irányítását. Hadd hozzak ide még egy gondolatot! Van egy belga gondolkodó, Thierry Baudet, aki azt írja A határok jelentősége című könyvében, hogy ha demokraták vagyunk márpedig Európában azok vagyunk , akkor a demokráciát úgy kell megvédenünk, hogy megvédjük a nemzetállamokat, mert az ő következtetése a könyvében, hogy demokrácia csak nemzetállamokban létezhet. Ha tehát demokráciát akarunk, akkor akarnunk kell a nemzetállamokat is. Ha ugyanis megnézzük a szupranacionális szervezeteket, ott azt láthatjuk, hogy azok soha nem egyenrangú, a nemzetállami szempontokat figyelembe vevő szerveződések, hanem ott végső soron mindig az erő politikája kerekedik felül, az erő politikája győzedelmeskedik, világosabban szólva, mindig az erősebb rá tudja kényszeríteni az akaratát a gyengébbre. Ezért tehát, ha valódi demokráciát akarunk, akkor akarnunk kell a nemzetállamokat is, ezért meg kell védenünk a nemzeti szuverenitást. És ha már arról beszélünk, hogy mi mit szeretnénk, akkor amellett sem mehetünk el szó nélkül, hogy mit képvisel Magyarországon a most már összeállt baloldal. És ebben a helyzetben teljesen világos a kép. Az a baloldal, aki egyébként most nem mer bejönni [[Z. Kárpát Dániel: Várjál két-három percet!]] ebben a tekintetben valóban csak a korrektség kedvéért jegyezzük meg, hogy a Jobbik legalább bejön és elmondja a véleményét , a baloldal be sem jön, de a baloldali képviselők azok, akik folyamatosan támadták a határkerítést, és Balczó képviselő úr bizonyára láthatta, szemtanúja is volt annak, hogy a baloldali képviselők az összes bevándorláspárti javaslatot az Európai Parlamentben megszavazták. És ne legyen kétségünk! Bár, ugye ott van a bizottsági javaslat immár két-három hete az asztalon, és a baloldali pártok még nem foglaltak állást ebben a kérdésben, de mégse legyen kétségünk az elmúlt éveket ismerve abban a tekintetben, hogy a baloldali pártok és a baloldali politikusok Dobrev Klárától Donáth Annáig ezt a javaslatot, amit most a Bizottság benyújtott, támogatni fogják. Éppen ezért tudom csak megint mondani a Jobbiknak, hogy az együttműködésüknek és a szövetségüknek megvan az ára. Föl kell adni az elveiket ahhoz, hogy a hatalomért együttműködjenek ezekkel a bevándorláspárti baloldaliakkal. De valójában miről is szól a migrációs akcióterv? Ha megengedik, erről szólnék néhány szót. A brüsszeliek most már nagyon ravaszak, és ezekben a javaslatokban kerülik az egyértelmű megfogalmazásokat. Nem így az a biztos, aki bemutatta ezt a migrációs akciótervet, Ylva Johansson, a svéd biztos, aki egyébként a svéd kommunista pártból került ki, őt delegálta Svédország. Szóval, Johansson biztos asszony a következőt mondta: sok migráns van Európában, és még többre van szükségünk. [[16.40]] Tehát egyértelmű, hogy nem pusztán arról szól ez a nagyon sokatmondó címmel rendelkező csomag az a címe, hogy „A teljes befogadás” , hogy annak a 34 millió bevándorlónak, aki már Európában van, a teljes integrációját valósítsa meg, rendkívül sok európai uniós forrást fordítva erre, hanem ez arról is szól és ez egyébként egyértelműen benne van az anyagban is, több helyen fellelhető , hogy további bevándorlókat is az Európai Unió területére kell beengedni, ahogy szintén a sajtótájékoztatón fogalmazott egy másik biztos, illetve korábban egy bevándorlásról szóló konferencián maga az Európai Parlament elnöke is, hogy legális migrációs csatornákat kell kiépíteni Európa irányába. Természetesen ezzel a véleménnyel nekünk semmi bajunk, ha ez egy tagállami vélemény, mert minden ország azt csinál, amit akar. A bevándorlás kérdése tagállami hatáskör, minden ország eldöntheti, hogy beengedi vagy nem, de senki ne kényszerítse Magyarországra a véleményét. Ennek a migrációs akciótervnek a fényében azért mondjuk ezt, mert valóban veszélyeket hordoz. Mert nemcsak az van benne, hogy 34 millió bevándorlónak mindenféle jogot meg kell adni, hanem egyértelműen benne van az is, hogy ezeknek a bevándorlóknak lakhatási jogot, ahogy fogalmaz az anyag szó szerint, elérhető lakhatási jogot kell biztosítani, mindenféle szociális juttatás mellett. De ami talán a legfelháborítóbb, és egyértelműen bizonyítja azt a progresszív baloldali gondolkodást, ami áthatja ezt az egész anyagot, amit ott olvashatunk, ahol a politikai jogokról ír. Ugyanis ez az anyag egyértelműen kimondja, hogy a legszélesebb és a legteljesebb politikai jogokat a bevándorlók számára biztosítani kell, sőt azt írja az anyag, hogy az kell legyen a cél, hogy a bevándorlók a helyi önkormányzatokban, nemzeti parlamentekben és az európai színtéren is vállaljanak szerepet a politikában. Tehát tulajdonképpen, ha nem is világosan mondom, ezek a brüsszeli anyagok általában nem fogalmaznak világosan , de mégiscsak egy brüsszeli bevándorlópolitikusi kvótával van dolgunk. Tehát azt mondják, hogy akkor jó a brüsszeli döntéshozatal, ha ott van bevándorló, akkor jó egy nemzeti országgyűlés, ha ott van bevándorló. Mi ezt a javaslatot éppen ezért rendkívül veszélyesnek tartjuk, és egyértelműen Magyarország érdekeivel szembenállónak tartjuk, úgyhogy ezt ezért fogjuk támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP-képviselőcsoport másik vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is szeretném megköszönni az integrációs bizottságnak és elnökének, Hörcsik Richárd képviselőtársunknak azt a munkát, hogy ezt az indokolt véleményt idehozza az Országgyűlés elé, és erről itt most beszélhetünk, mert nagyon fontos sorsfordító ügyről és anyagról van szó. Balczó képviselőtársam mondta, hogy mi félremagyaráztuk Vona Gábor szavait. Álljon itt egy másik Vona Gábor-idézet: „El lehet gondolkodni azon, hogy kvóták alapján szétosszuk az Európai Unióban lévő migránsokat. Amíg ez, mondjuk, pár ezer emberről szól, addig azt mondom, hogy oké.” Tehát a kvóták ötletét is támogatta Vona Gábor. Ezt abban az RTL Klubban mondta el egy interjúban, amit pár évvel azelőtt még földig akart rombolni saját kezével. Erről van szó itt, tisztelt Balczó képviselő úr. De mondjunk egy másik idézetet! Az önök mostani regnáló elnökhelyettese és EP-képviselője most nem a listázós idézetét mondom, hanem azt, amit az EP-kampányban tavaly mondott -: „A migrációt nyíltan támogató erő vagy kormány nemigen van ma Európában.” Szerinte nincsen migrációt támogató erő Európában. [[Balczó Zoltán felé:]] Ingathatja a fejét, tisztelt képviselő úr, én látom azt a lelkiismereti vívódást, hogy egyszerre kéne megfelelni az európai egyesült államok listájára feliratkozó képviselőtársainak és elnökének, meg egyszerre kéne megfelelni a saját lelkiismeretének, hogy mégiscsak nemet mondjon a migrációra és a bevándorlásra. Amikor ön azt mondja, hogy ezt a veszélyt mi nagyobbnak állítjuk be politikai érdekekből, mint amilyen, akkor ön relativizálja a migrációs veszélyt, akkor nem látja azokat a folyamatokat, amik egyes nyugat-európai országokban már bekövetkeztek, amikor heti rendszerességgel támadnak meg egyházi személyeket és templomokat, szentélyeket, papokat migráns hátterű személyek például Franciaországban, ön nem látja azokat a párhuzamos társadalmakat, amik létrejönnek európai nagyvárosok külvárosaiban, és azokat a félig polgárháborús állapotokat, amelyeket maguk után hagynak ott a bevándorlók, és ön azt mondja, hogy nincs nagy valós veszély, mi nagyobbnak állítjuk be a veszélyt, mint amilyen valójában. A veszély az óriási. Tisztelt Képviselő Úr! Azért óriási a veszély, nemcsak azért, mert a kultúránkra, a nemzeti önazonosságunkra, a családjainkra veszélyes, hanem azért, mert ez egy visszafordíthatatlan folyamat. Innen nincs visszaút. Ha ezt elrontjuk, akkor nemcsak nekünk, hanem a gyermekeinknek, unokáinknak, dédunokáinknak is ez egy visszafordíthatatlan folyamat lesz, soha nem lehet ezt visszafordítani és másképp megoldani. Örülök, hogy önök támogatták a jogi határzárat, és ezért ön még most is krediteket, vállveregetést kíván tőlünk. Ez a hazafias kötelezettségük volt. Nincs is, nem is volt más lehetőségük. Bezzeg, amikor a betelepítést tiltó alkotmánymódosítást nyújtottuk be, akkor nem támogatták, csak akkor támogatták, amikor már megvolt hozzá a szükséges számú Fidesz-KDNP-s szavazat. Amikor szorult helyzetben voltunk, amikor az egyetlen még magát nemzeti pártnak hívó ellenzéki párttól segítséget vártunk volna, akkor nem érkezett meg, tisztelt képviselő úr, ez a segítség, és önök nem szavazták meg azt az alaptörvény-módosítást akkor, amikor erre szükség lett volna. Nézzük meg azt is, hogy a Bizottság milyen politikai és járványügyi helyzetben gondolta azt, hogy a legfőbb ideje migrációs akciótervet hirdetni. Hiszen egész Európában tombol a koronavírus-járvány, európai életekbe kerül ez a járvány, a vakcinára vár mindenki, és ahelyett, hogy a vakcinatárgyalásokat folytatná sok szakértő, sok bürokrata, sok európai uniós biztos, ahelyett migrációs akcióterveket gyártanak, 34 millió, és még ki tudja, hány bevándorló jogait szeretnék a jövőben bebiztosítani. Miért ez a legfontosabb most, tisztelt képviselőtársaim? Miért nem az európai állampolgárok mielőbbi vakcinához jutásán dolgozik megannyi bürokrata? Jogos kérdések ezek, csak sajnos válaszaink nincsenek rá. Ha figyelmesen végigolvassuk ezt az anyagot, egészen hajmeresztő dolgokat találunk benne. A dokumentum elkerülhetetlen, feltartóztathatatlan és állandó jelenségnek írja le a bevándorlást. Az Európába érkező bevándorlást pozitív jelenségnek látja, és csupán gazdasági szempontból értékeli. Sem kulturális, sem biztonsági szempontból nem értékeli a bevándorlást, csak gazdasági szempontból. Családtámogatás ösztönzéséről, népesedéspolitikáról, fiatal párok támogatásáról sosem hallunk, mert szerintük mindenre a migráció a megoldás. Azt is kijelentették, tisztelt képviselő úr, ezen a sajtótájékoztatón, amikor bemutatták ezt a migrációs akciótervet, hogy minden uniós tagországnak kötelező szolidaritást kell vállalni. Csak ön azt mondta, hogy nincsen kötelező szétosztás, kötelező szolidaritás van. Ez a brüsszeli nyelvezet. Kötelező szolidaritást kell vállalni a migránsok befogadásával kapcsolatban. Ennyire nyílt, migrációt támogató bizottsági paktumra soha korábban nem volt példa. 34 millió emberről beszél, és később még több. Elképesztő és kendőzetlen mondatokat hallottunk uniós vezetőktől, Ursula von der Leyen azt mondta, hogy szélesíteni kell azoknak a lehetőségeknek a körét, amelyek elősegítik a bevándorlók legális érkezését Európába, továbbá garantálni kell a törvényes úton befogadottak teljes jogait az Unióba. Az a terv, hogy az illegális migrációból két betűt változtatnak. Leveszik az első két betűt, és legális migrációvá teszik az illegális bevándorlást. Miközben úgy akarnak támogatott lakhatást, úgy akarnak szociális ellátást és úgy akarnak szavazati jogot biztosítani jelenleg 34 millió, és később, ki tudja, mennyi bevándorlónak, hogy például Spanyolországban a pályakezdő fiatalok 25 százaléka munkanélküli, például Olaszországban a szülői házból való elköltözés átlagéletkora 30 év fölött van. Az Európai Bizottság nem az európai fiatalok életkezdésével és problémáival foglalkozik, hanem a bevándorlást szervezi. Miért 34 millió bevándorlónak akarunk támogatott lakhatást adni, miközben európai fiataloknak nincs munkahelyük vagy nem megoldott a lakhatásuk? Miért nem ezzel foglalkozik a Bizottság? Sassoli európai parlamenti szocialista elnök szerint az uniós munkaerőpiac igényei alapján legális bevándorlási csatornákat kell nyitni, hogy az egyre öregedő társadalom ellenére fenntartható legyen a szükséges szintű gazdasági növekedés. Hollik képviselőtársam már beszélt Ylva Johansson mondatáról, aki azt mondta, hogy az elkövetkező időkben sokkal több bevándorlóra lesz szükségünk. Ezek vallomások, tisztelt képviselőtársaim, arról, hogy a migráció lett az Európai Bizottság első számú ügye, sokkal fontosabb ez nekik, mint az európai polgárok bármilyen ügyes-bajos ügye. A magyar baloldal persze örömmel nyugtázza ezeket a fejleményeket, és ne legyen kétségünk, ők most elfutottak gyáván. A Jobbik és az LMP itt van, a baloldali koalícióból a két párt itt van a vitán, a többiek nincsenek. [[16.50]] Ők gyáván elfutottak, mert pontosan tudják, hogy a migrációt támogató álláspontjukat nem merik elmondani a magyar parlamentben, aztán majd szépen sunnyogva megnyomják a gombot az Európai Parlamentben, és meg fogják szavazni a migrációs akciótervet, amelyet a Bizottság beterjeszt az Európai Parlament elé. Itt nem merik elmondani a véleményüket. Korábban sokszor elmondták, emlékszünk rá: álprobléma, felesleges a kerítés, drága, költséges és semmi haszna nincsen. Sorolhatnánk tovább ezeket a mondatokat, vagy éppen Gyurcsány Ferenc hidegvágóval próbálta lebontani személyesen a kerítést, tegnap pedig az európai egyesült államok lázálmáról révedezett itt a mikrofonjában, néha abban, néha másban. Azt gondolom, a külföldi megfelelést kereső magyar baloldal a mostani Bizottság akciótervét is szó nélkül végrehajtaná Magyarországon. És amikor ön, képviselő úr, azt mondja, hogy elutasítja a migrációt, én örülök, hogy ön ezt mondja, de az európai egyesült államok listájára szeretne feliratkozni a pártjával együtt. [[Balczó Zoltán: Én?]] Ön a pártjának a tagja, a pártjának a képviselője. [[Balczó Zoltán közbeszól.]] Szerencsére a magyarok sokszor nemet mondtak nagyon nagy többségben a bevándorlásra, a magyarok többször kifejezték, hogy nem kérnek a bevándorlásból, nem szeretnének bevándorlóországgá válni, éppen ezért nekünk mint az egyetlen bevándorlást ellenző politikai közösségnek nem maradt más lehetőségünk, mint hogy határozottan és szilárdan nemet mondjunk a Bizottságnak a terveire, és nemet mondjunk a migrációra is. Ezért a Fidesz-KDNP-re számíthatnak a magyarok ebben az ügyben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azzal szeretném kezdeni, hogy az LMP a szavazatával támogatta ezt az eljárást, ami ahhoz vezetett, hogy most erről a törvényjavaslatról tudjunk beszélni, és az LMP holnap a szavazatával támogatni fogja ezt az indítványt. Teljesen egyetértünk azzal, hogy a migráció kérdése és az a kihívás, amit ez a probléma jelent, és amilyen okok emögött vannak, és amilyen jövő ez előtt a problémarendszer előtt áll, sorskérdés egész Európa, sorskérdés egész Magyarország számára is. Megmondom őszintén, hogy az előterjesztő és az államtitkár úr felszólalását teljesen normális hangvételűnek tartottam, de a pártok, a Fidesz-KDNP vezérszónoklatait viszont nem értem. Ha önök komolyan gondolják, hogy ez egy sorskérdés, akkor miért hazudoznak összevissza a magyar Országgyűlésben? [[Z. Kárpát Dániel: Így van!]] Miért különböző ellenzéki pártok pozíciójával foglalkoznak, és miért egy olyan játékot játszanak, hogy itt egybetereljenek bizonyos kérdésekben, olyan kérdésekben is ellenzéki pártokat, amelyekben teljesen világos különbözőség van köztünk? Következetes a szavazási magatartásunk, az európai parlamenti felszólalásaink, vagy amit én magam a Régiók Bizottságában képviseltem, az mindig következetes és konzekvens volt, és nincsenek benne olyan bukták, mint önöknél például a letelepedési kötvények vagy éppen az, hogy a városom mellé egy menekülttábort akartak telepíteni és a többi, és a többi. Tehát nem értem: ha önök elhiszik egy percig is, hogy ez valóban egy sorskérdés, és mindannyiunknak össze kell fogni, hogy ezt a kérdést kezelni tudjuk, most itt gondolok nemcsak a nemzeti szintre, hanem egész Európára, akkor miért hazudoznak még most is pitiáner módon, miért folytatnak még most is ilyen pitiáner pártpolitikai kampányt egy ilyen parlamenti vita mentén? Ezt nem értem. Nos, teljesen világos az LMP álláspontja azzal kapcsolatban, hogy az Európai Unió külső határait meg kell védeni, az illegális migrációt meg kell állítani, és teljesen világos most ez a legfontosabb kérdés, ezzel összefüggésben el kell mondani , hogy a bevándorláspolitikának mindig nemzeti, tagállami hatáskörben kell maradni. Mi mindig ilyen állásponton voltunk, és ezután is ilyen állásponton leszünk, ez legyen világos, és ha beszélünk ellenzéki együttműködésről, az a magunk részéről, és úgy gondolom, a Jobbik részéről is ilyen elveken működik. Nem európai egyesült államok, hanem nemzetek Európája [[Z. Kárpát Dániel: Így van! Miért kell hazudozni?]] , látom, a Jobbik is ezt képviseli, az LMP is ezt képviseli, és mi mindig ilyen elven fogunk választási együttműködésbe menni. Tudják, képviselőtársaim, ha mi azt gondoljuk, hogy a nemzeti érdekeket meg kell védeni, akkor abba azt is beleértjük, hogy meg kell védeni az olyan rabló gazemberektől, akik most uralkodnak, és akik összevissza hazudoznak nemzeti szuverenitásról, közben pedig itt a magyar Országgyűlésben felállnak, és a több százezer magyar fiatal kényszerű elvándorlására azt mondják, nemzetinek hazudva magukat, hogy nincs itt semmi gond, működik a közös európai munkaerőpiac. Hát, Hollik képviselő úr bátran bejött, mindenkit lealázott, hazudozott összevissza, aztán kiszaladt. [[Hollik István az európai parlamenti képviselők helyéről: Itt vagyok!]] Bocsánat, ott van Hollik képviselő úr! Ön beszél itt nemzeti szuverenitásról?! Az ön kormányának tagjai többször elmondták a magyar parlamentben, hogy semmi gond nincs azzal, hogy itt százezrek mentek el az országból, és semmi gond nincs azzal önök szerint, hogy már minden hatodik anyaországi magyar gyermek külföldön születik. Az önök politikája az elmúlt tíz évben a kiszolgáltatott, olcsó bérért dolgoztatott magyar munkaerőre alapozott, és önök büszkén turnéztak azzal, hogy lehet ide jönni befektetőnek, mert önök szerint olcsó a magyar munkaerő, és meg van fosztva a jogaitól ezért ment el rengeteg ember ebből az országból, családok ezrei szakadtak szét. Ez az önök nemzeti szuverenitása! Ez egy hazugság! Önök ne használják a „nemzeti” szót, tisztelt képviselő úr! Valóban, mindent azért kell megtennünk, hogy a nemzeti szuverenitásunkat megvédjük, megerősítsük, és valóban ez egy olyan kérdés, amiben nincsen pártpolitikai gondolkodásnak helye, mindannyiunknak együtt kell működnie ebben a kérdésben. Rendkívül fontos lenne ebben a helyzetben, hogy ne pártpolitikai vitákat folytassunk, és én nem is tenném, nem is reagálnék, ha nem lenne mire. Beszéljünk arról, hogy milyen okok állnak a migrációs nyomás mögött! Egyetlenegy hozzászólást sem hallottam a kormánypárti képviselőtársaktól, de egyébként az elmúlt hónapokban sem hallottam, hogy arról beszéltek volna, hogy mi áll emögött, vagy miért indultak el sok millióan, miért tartanak Európa felé. Az azért legyen világos, hogy miniszterelnök úr a legnagyobb megdöbbenésemre azt mondta itt a minap az azonnali kérdésekre, hogy legyünk jóban Erdoğan elnökkel, tehát legyünk jóban egy diktátorral, aki nyíltan mondja, hogy ne integrálódjanak az Európában élő hatalmas török közösségek. Velük legyünk jóban, és ennyi lenne a Fidesznek a migrációval kapcsolatos politikája? Nem foglalkozik azzal, hogy hány millióan lesznek klímamenekültek a következő időszakban, hány millióan fognak még elindulni a káros, egyébként részben európai politika miatt, ő azt mondta, hogy legyünk jóban ezzel a diktátorral, és akkor majd minden problémánk megoldódik. Ez egészen elképesztő! Most az elmúlt hetekben, hónapokban önök folytattak egy ilyen kalandor európai politikát, egy vétópolitikát. Most nem akarom abba az irányba elvinni a vitát, de az teljesen világos, hogy hazugság volt, hogy akkor a kormány migrációs politikája miatt kellett ezt a vétót megejteni. Nyilván nem erről volt szó, de erről már beszéltünk a tegnapi napon: itt a jogállamisági kritériumok miatt, a korrupció és a többi egyéb miatt történt ez meg. A migrációs kérdés kapcsán azzal együtt, hogy én láttam, hogy Európában sajnos nagyon sok álszent álláspont domináns, ugye, alapvetően az álszent álláspontok a dominánsak nem erről szólt az elmúlt hetek, hónapok európai vitája. Azt viszont valóban én magam is megtapasztaltam, hogy nagyon nehéz az európai politikában erről a kérdésről őszintén beszélni, és nehéz odáig is eljutni, hogy egyáltalán őszinte vitákat folytassunk magának a jelenségnek a megítéléséről. Azt viszont el tudom mondani önöknek, hogy 2015-től kezdve, amikor is elérte az országot egy hatalmas nagy migránstömeg, a Fidesz politikája teljes mértékben álszent, ezt mi megtapasztaltuk Pécsen. Nem tudom, képviselőtársaim mennyire ismerik ezt a történetet: 2015-ben, amikor elérte Európát ez a menekülthullám, akkor Martonfára és egy sor más településre akart a kormány egy diktátummal ideiglenes befogadóállomást létesíteni, de ezt oly módon csinálták meg, hogy a Közlönyből értesült Martonfa polgármestere, lakossága, Pécs lakossága és mindenki, hogy hozott egy ilyen döntést a kormány. Tehát még egy telefont sem engedtek meg azt megelőzően, hogy legalább tájékoztassák őket, vagy érdeklődjenek, hogy egyáltalán alkalmase egy pici, 200 lelkes település egy ideiglenes befogadóállomás megépítésére. Egészen döbbenetes volt! És akkor természetesen mi is a martonfai önkormányzat első hívására másnap már ott voltunk, és tiltakoztunk ellenzékiként egy ilyen diktátum ellen. Akkor a Fidesz minket azzal támadott, hogy milyen populisták vagyunk, hát miért ne lehetne egy intézkedést meghozni. Természetesen akkor győzött a lakosság, győzött Martonfa, győzött Pécsvárad, győzött Pécs városa, és végül itt a parlamentben négyszer-ötször kellett hogy felszólaljak ez ügyben, írásbeli kérdések sokaságát hozzam, hogy végül formálisan is visszavonják ezt a gyalázatos diktátumot. Tehát milyen álszent politika ez, tisztelt képviselőtársaim?! Vagy a bevándorlás, a Rogán-féle letelepedési kötvények: közel 20 ezer embert engedtek be az országba csak azért, mert fizettek, érdemi ellenőrzés nélkül, és most már láthatjuk, hogy ezzel 30 milliárdos veszteséget okoztak. Hát, milyen válasz az a miniszterelnöktől, aki azt mondja, hogy nem lehetett?! [[Z. Kárpát Dániel: Nemzeti és konzervatív!]] Lehetett! Hát, hányszor szólaltunk fel itt?! Demeter Mártának töméntelen indítványa volt a letelepedési kötvények visszavonására, végül ezeket visszavonták, de 20 ezer embert beengedtek. Hát, milyen álszent, álságos politikai ez?! De mondom, nem ez a legnagyobb baj, hanem az a legnagyobb baj, hogy még most sem gondolkodnak olyan politikában, amely az okokat feltárná, és az okokat csökkentené. Mert azért az teljesen világos legyen mindenki számára, hogy ha nem kezeljük az okokat, akkor olyan mérhetetlen áradat fog elindulni, hogy nagyon-nagyon nehéz lesz tüneti kezeléssel a problémát megoldani, és ez nem is lehet célja senkinek. Azt pedig én egészen elképesztőnek tartom, hogy azzal az Erdoğan elnökkel próbálnak szoros kapcsolatot ápolni, aki tényleg migránsok millióinak átengedésével zsarolja Európát, ez teljes mértékben elfogadhatatlan. Valóban itt a megoldás egyvalami lehet: ezen egyébként itt is megfogalmazott elvek mentén valóban a határokat meg kell védeni, a nemzetállamoknak világosan meg kell erősíteni a saját döntési jogköreiket a bevándorláspolitikát érintően, ugyanakkor az okok kezelésében és egyébként az európai uniós határvédelem meg miegyéb tekintetében pedig valóban szükség van együttműködésre. [[17.00]] Mi is áttekintettük ezeket az európai uniós dokumentumokat, láttunk benne egyébként olyan részeket, amelyek előremutatóak, de azzal egyetértünk, hogy vannak benne olyan elemek, amelyekről Balczó képviselő úr is beszélt, amelyek bizony nemhogy aggodalommal töltenek el minket, hanem látjuk, kiolvashatóak belőle, hogy azzal az elvvel, amit mi is vallunk, hogy a bevándorláspolitikát nemzeti hatáskörben kell tartani, ütköznek. Ezért mi is indokoltnak tartjuk ezt a szubszidiaritási jelzést, szubszidiaritási vizsgálatot, és ezért is fogjuk támogatni a holnapi napon ezt az indítványt. De akkor itt áttérve egy kicsit arra, hogy mi okozza a migrációt. Egyrészt azért azt, gondolom, önök sem vitatják már, hogy az éghajlatváltozás, a környezetpusztítás vagy éppen a különböző gazdasági szereplők, multinacionális cégek vagy éppen államok által a perifériatérségek, a természeti erőforrások lerablása, ezek mind-mind odavezetnek, hogy egyre több ember fogja elveszíteni az életterét, és egyre több ember fog elindulni Európa felé. Tehát ezeket a kérdéseket kellene végre föltárni, és ezekben az ügyekben kellene fellépni közösen Európának. Én magam három évig dolgoztam a Régiók Bizottságában, rengeteg vitát folytattam erről a kérdésről. Hasonló élményeim vannak egyébként, mint Balczó képviselő úrnak, hogy általában a fideszes képviselők ültek, és nem tudom, nyomogatták a tabletjüket meg ilyen-olyan kommunikációs eszközeiket, amikor én például az Európai Unió illetékes biztosával vitatkoztam a brüsszeli plenáris teremben erről a kérdésről. Egyébként azt meg tudom erősíteni, hogy volt az akkori régiók bizottsági delegációnak egy tagja, Magyar Anna, aki következetesen, határozottan és kőkeményen mindig kiállt a kérdések mellett. Követem azóta is a munkáját, csinálja, de azért a Fidesz-frakció jelentős része igencsak elücsörgött, hogy úgy mondjam, ezen ülések alatt, amikor ilyen témákról volt szó. Azt el tudom mondani, hogy én mindig, amikor lehetőségem volt rá, fölszólaltam, és nagyon határozottan képviseltem azt az álláspontot. Én magam egyébként a Régiók Bizottságában nem volt zöldpárti frakció az Európai Konzervatívok és Reformerek frakciójának voltam az elnökségi tagja, és azt szeretném mondani, hogy bár a gazdaságpolitika tekintetében nem voltunk egy platformon, de ilyen kérdések tekintetében teljes mértékben együttműködtünk. Nagyon büszke voltam arra, hogy ez a frakció rám bízta gyakorlatilag az ilyen kérdések kapcsán a politikai döntés-előkészítést, és ez megvalósulhatott. De valóban, nagyon-nagyon nehéz évek állnak vagy akár évtized áll előttünk az európai politikában, hogy ezt a kérdést a megfelelő mederbe tereljük. Én magam is találkoztam azzal a mérhetetlenül álszent állásponttal, amit említett itt az előterjesztő képviselő is, hogy pozitív módon beszélnek erről a migrációs kataklizmáról gyakorlatilag, a migrációs krízisről. Egy egészen döbbenetes esettel szembesültem én az egyik ülés alkalmával, amikor Brüsszelben voltam. Történt egy szörnyű tragédia, amikor egy hajó felborult a Földközi-tengeren, és több száz ember meghalt, több száz illegális bevándorló tengerbe veszett, ez egy szörnyű tragédia volt. Teljesen természetesen akkor úgy kezdtük az ülést, hogy felálltunk, és mindannyian kifejeztük a gyászunkat, kifejeztük a tiszteletünket, és közösen megfogalmaztuk, hogy ilyen tragédiáknak nem szabad megtörténni, föl kell lépni az embercsempészek ellen, s a többi, s a többi. De döbbenetes volt számomra, hogy aznap bejött egy dokumentum ez elé az európai testület elé, amelynek az egyik pontja arról szólt, hogy micsoda remek lehetőség van a migrációban, mert az Európai Unió munkaerőpiaci problémáit majd ez megoldja. Ez döbbenetes, mélységesen álszent, gyalázatos álláspont! Én akkor fel is szólaltam, hogy gondolják már végig, hogy ők úgy tekintenek ezekre a szerencsétlen emberekre, akik kénytelenek elhagyni a hazájukat ilyen-olyan háborús konfliktusok vagy természeti tragédiák miatt, hogy ha ők eljönnek százezrével, milliónyian, akkor ki fogja az államot felépíteni azokban a kibocsátó országokban. Senki! Tehát ezek az országok olyan veszteségeket szenvednek el, a társadalom olyan veszteséget szenved el, hogy nem lesznek képesek az államszervezésre, és ez újabb-újabb migrációs folyamatokat fog indítani. Tehát végtelenül álszent európai álláspontnak tartom azt sok európai, hozzáteszem, néppárti politikus részéről is, akik pozitív folyamatként tekintenek erre a krízisre, ahol ilyen-olyan okok miatt rengetegen, sok millióan kénytelenek elhagyni a lakóhelyüket. Tehát mi is azt az elvet valljuk, hogy valóban, a segítséget oda kell vinni a lehető legközelebb a problémákhoz, és olyan közös fejlesztéspolitika irányába kell elmozdulnunk, amivel végső soron azt tudjuk segíteni, hogy mindenki a szülőföldjén tudjon boldogulni. Szűkös ez az időkeret, ami most rendelkezésünkre áll, de itt bizony beszélni kellene olyan kérdésekről is, amiről megint csak magam is tapasztaltam nagyon nehéz az európai politika szintjén beszélni, az integráció kérdéséről, arról, hogy az eltérő kultúrából érkezők integrációja mennyire nehéz. Itt megint csak visszautalok az önök jó barátjára, Erdoğan elnökre, hogy ő kifejezetten utasította, felszólította az Európában élő török közösségeket, hogy ne integrálódjanak, és ezzel próbálja zsarolni Európát. Ez elfogadhatatlan! Nyilván, hogy ha ezzel az integrációs problémával nem tud mit kezdeni Európa, annak beláthatatlan következményei lesznek. Egyébként látjuk már nagyon sok országban, hogy valóban vannak no-go zónák, vannak olyan területek, ahol ezt a harcot, mondhatjuk, hogy már elveszítették, és sajnos láthatjuk, hogy Brüsszelnek is vannak olyan régiói, vannak olyan kerületei, ahol nagyon nehezen tudják már konkrétan a törvényes rendet biztosítani. Na, de megint csak azt mondom, képviselőtársaim, erre nem az a válasz, hogy önök plakátokat raknak ki, nem az a válasz, hogy gyűlöletkeltéssel vagy gyurcsányozással, meg nem tudom, sorosozással próbálnak fellépni. Komolyan mondom, a magyar miniszterelnöknek arra van ideje, hogy üzeneteket küldjön a Facebookon Soros Györgynek? Ez elképesztő felelőtlenség! Ezzel mutatják meg, hogy ez egy valós, létező probléma, de önök igazából nem hisznek benne, önök ezzel kampányolni akarnak, és annak örülnek, hogy van egy ilyen téma, bele tudnak kapaszkodni, és ezzel tudják gyalázni az ellenzéket. Ez súlyos felelőtlenség, tisztelt képviselőtársaim, mert ahhoz, hogy biztosítani tudjuk a magyar nemzet számára is ebben a kérdésben a megfelelő politikákat, nem egymást kellene itt csépelnünk, nem sorosozni kellene, nem egymást kellene gyalázni, vagy gyurcsányozni minket, hanem közösen kellene tudni megfogalmazni ezeket a dokumentumokat, most ezt közösen tudná legalább négy frakció megfogalmazni, és így kellene tudni ezeket az elvárásokat, a politikákat, a javaslatokat közvetíteni az európai politika szintjére, mert higgyék el nekem, tisztelt képviselőtársaim, egész más íze van, mondjuk, egy nemzetállami szintről, mondjuk, Magyarországról érkező politikai indítványnak, hogyha amögött nemcsak a kormánypárti, az egyébként egyre szűkülő mozgásterű kormánypárti frakciók és politikusok vannak, hanem ott vannak ellenzéki pártok is, amelyek nyilván egy-egy európai pártcsalád tagjai. Ezért fontos, és ezért tudom ismét csak elismételni, hogy ez egy fontos ügy, ebben mi önöket támogatni fogjuk, ezt a javaslatot holnap meg fogjuk szavazni, és nyilván ilyen elvek mentén folytatjuk a politikánkat a saját európai pártcsaládunkon belül is. Még egy dologra szeretnék csak utalni, amellett nyilván, hogy a továbblépés most kifeszítené ennek a vitának a kereteit, hogyha arról kellene beszélni, hogy milyen módon tudunk továbbmenni, hogy az éghajlatváltozás kapcsán sokkal ambiciózusabb célokat kellene az európai politikában követelni. Nemzetállami szinten is cselekednünk kell, alapvetően egy európai szintű együttműködést igényelne az, hogy határozottabban fel tudjunk lépni az éghajlatváltozás ellen. Ezt önök egyébként vétózzák, de nyilván most nem fogjuk tudni ezt a kérdést megbeszélni. Már csak arra szeretnék reagálni, Hollik képviselő úrnak szintén a pártpolitikai indíttatású hazug vagdalkozására, hogy két út van: van az európai egyesült államokban hívő és van a nemzetek Európájában hívő közösség. Ez nem igaz, tisztelt képviselőtársam. Én azt el tudom mondani, hogy semmi jogom meg okom a Jobbik nevében nyilatkozni, de az biztos, hogy az LMP semmilyen olyan közös irányt az ellenzéki együttműködésben nem fog támogatni, ami az európai egyesült államok megvalósítását célozza. Én tapasztaltam egyébként nem is csak a hároméves európai politizálásom mentén, hanem amúgy is, látjuk innét az európai folyamatokat, hogy az európai integráció nyilván fontos mindannyiunknak. Remélem, hogy egyetértünk azzal, tisztelt képviselőtársaim, hogy Magyarországnak Európában, az Európai Unióban van a helye, és nyilvánvaló, hogy a nyugati keresztény kultúrkörhöz tartozunk, és az európai integrációban hiszünk mindannyian. De ahogy most működik az Európai Unió, az nem fenntartható hosszabb távon. Ez az Európai Unió nem elég transzparens, nem elég demokratikus. Elképesztő mértékben a multinacionális cégek lobbistáinak ezrei ejtették fogságba az Európai Bizottságot és egyáltalán az európai intézményeket és döntéshozatalt. Na, ezen kell tudni változtatni. Mi azt mondjuk, hogy nem több Európára, nem több európai integrációra, hanem jobb, demokratikusabb, átláthatóbb, hatékonyabb, az emberekhez sokkal közelebb álló, sokkal közelebb kerülő, az emberek problémáit valóban átélő Európai Unióra van szükség, mi ezért dolgozunk. Ebben a kérdésben pedig, a migráció ügyének a kezelésében arra kérem önöket, hogy fejezzék be a pártpolitikai kampányt, fejezzék be a sárdobálást, és a saját kötelezettségeiknek megfelelően, amit egy kormánypárt képvisel, és a kormánytagokat is erre kérem, hogy az európai politikában pedig nyilván a nemzeti érdekek következetes képviselete mellett kezdjenek egy érdemi vitát arról, hogy milyen módon lehet a kiváltó okait kezelni a migrációs krízisnek, és például az egyik legfontosabb kérdésben, a klímaváltozás kérdésében ne akadályozzák az európai közös fellépést, hanem támogassák azt. Lezárásként csak meg tudom ismételni: a holnapi napon a szavazatunkkal ezt a javaslatot támogatni fogjuk. Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként szólásra jelentkezett független képviselőnek, Bana Tibor képviselő úrnak adom meg a szót. 8 perces időkerete van.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azzal szeretném kezdeni a felszólalásomat, hogy rendkívül fontosnak tartom azt, hogy itt az Országgyűlésben beszéljünk a menekültügyi és migrációs paktumról. [[17.10]] Ezt megtettük tegnap az Európai ügyek bizottságának ülésén is, ahol érdemi vita alakult ki erről a javaslatról, és ott is hangot adtam annak az álláspontomnak, hogy ez egy összetett és nem fekete-fehér kérdés abból a szempontból, hogy amikor kormányzati oldalról különböző jelzők merülnek fel, azok meglehetősen egyoldalúan állnak ehhez a kérdéshez. Ezzel együtt azt alá szeretném húzni, tisztelt Országgyűlés, hogy azt, hogy ebben a kérdésben a magyar Országgyűlés szubszidiaritásvizsgálatot folytasson, a magam részéről támogatom. Amikor kormánypárti képviselőtársaim arról beszélnek, hogy fontos a magyarok véleménye és akarata, figyelembe kell venni honfitársaink álláspontját, amikor erre hivatkoznak, akkor, azt gondolom, ezt azért annak figyelembevételével kell megtenniük, és mindannyiunknak felelősségünk ez, hogy keresztényi kötelességünk segíteni azoknak, akik valóban rászorulnak és ténylegesen menekültként érkeznek, vallásuktól és származásuktól függetlenül. Hozzá kell tennem, hogy természetesen nagyon sokan vannak olyanok, akik keresztényként érkeznek a kontinensre, de persze az lenne a legjobb, és ebbe az irányba kell érdemi lépéseket tenni, ha mindenki a saját szülőföldjén tudna boldogulni, de ha adott esetben, mondjuk, egy háborús övezetből valakinek menekülnie kell, legyen keresztény vallású vagy más vallású, más kulturális hátterű, akkor lehetőségeinkhez mérten a segítséget meg kell adnunk neki. És amikor egy keresztény-konzervatív kormánya van legalábbis a saját állítása szerint hazánknak, akkor ezt az álláspontot kellene magukévá tenniük, ezt kellene képviselniük a kormánypárti képviselőtársaimnak is. Meggyőződésem, hogy amikor önök arra hivatkoznak, hogy választópolgárokkal beszélnek, egyeztetnek, amit mi, ellenzéki országgyűlési képviselők is folyamatosan megteszünk, akkor a magyarok többségi álláspontja ilyen módon jelenik meg, ezért is kezdtem azzal a felszólalásomat, hogy nem szabad ezt nagyon egyoldalúan megközelíteni és egy fekete-fehér kérdést csinálni ebből. Amikor a Közösen Vas Megyéért Egyesülettel a bécsi terrortámadás kapcsán nemrégiben kiadtunk egy közleményt, akkor azt is egyértelművé tettük, hogy a tömeges befogadás, a korlátozás nélküli bevándorlás nem lehet megoldás, sőt egyenesen elfogadhatatlan. Az EU külső határait, tisztelt képviselőtársaim, ellenőriznünk és védenünk kell, ugyanakkor az a fajta gyűlöletkampány, ami kormányzati oldalról megjelenik és itt utalnék arra, hogy bizony, sajnos sokszor meggondolatlanul használnak jelzőket akár kormányzati szereplők, akár kormánypárti képviselők , mindenképpen káros és veszélyes, és nem mutat a megoldás irányába. Sokszor tapasztalhatjuk azt, hogy tudatosan összemosnak fogalmakat, és nem megfelelő módon történik meg ezeknek a megvitatása, akár egyébként az európai színtéren, akár itt a magyar Országgyűlésben vagy szakbizottsági szinten. Az Európai ügyek bizottságának korábban alelnökeként és jelenleg tagjaként ezt számtalan alkalommal tapasztalhattam. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarok és európaiak vagyunk, és ezt nem lehet elégszer hangsúlyozni, és nem lehet elégszer beszélni arról, hogy éppen ezért nagyon fontos az, hogy az európai vitakultúra megteremtésének irányába tegyünk lépéseket. Akkor, amikor egy ilyen rendkívül fontos ügyről beszélünk itt a plenáris ülésen, ne az történjen kormánypárti felszólalók részéről sajnos ezt lehetett tapasztalni a mai napon is, itt elsősorban a KDNP felszólalóira szeretnék utalni, de a Fidesz európai parlamenti képviselője is tett ilyen irányú megjegyzést , hogy meggondolatlanul alkalmaznak különböző jelzőket ebben a valóban rendkívül fontos témában, amiben érdemes lenne konszenzusra jutni, és érdemes lenne egy irányba, de megfelelő higgadtsággal beszélni. Szeretném azt is egyértelművé tenni, hogy természetesen teljes mértékben elutasítom és elfogadhatatlannak tartom a túlzottan liberális megközelítést ebben a kérdésben. Azt szeretném, és a magam részéről Vas megyei országgyűlési képviselőként azon dolgozom, hogy honfitársaink békében és biztonságban élhessenek. Éppen ezért támogatom az előttünk fekvő határozati javaslatot, hiszen nekem is az a véleményem, hogy szuverenitási kérdésről van szó ebben az esetben, és nagyon fontos az, hogy a magyarok és ebben az esetben a magyarok által megválasztott különböző színezetű országgyűlési képviselők dönthessenek arról, hogy milyen álláspontot képviselünk a bevándorlás kérdésében. Így aztán, tisztelt Országgyűlés, bízom benne, hogy a holnapi napon is ezt láthatjuk majd a szavazás során. Szeretném azt megjegyezni, hogy amikor Vas megyében, Szentgotthárd és Körmend esetében felmerült az, hogy befogadóállomást telepítenek oda, Szentgotthárdon rövidebb ideig történt ez meg, Körmenden pedig több alkalommal és hosszabb ideig is ezzel kellett szembesülniük az ott élőknek, az ő érdemi megkérdezésük nélkül, akkor ott is határozott és egyértelmű álláspontot képviseltem, és nagyon sokan voltak olyanok politikai színtől, pártállástól függetlenül, akik ezt fontosnak tartották. Hiszen a helyiek véleményét ezekben az ügyekben nem kérték ki, ahogy egyébként Keresztes Lóránt, az LMP frakcióvezetője is utalt rá, hogy Baranya megyében, Martonfa esetében is ugyanez volt a helyzet. Ezt elfogadhatatlannak és felháborítónak tartottuk akkor, és tartom mind a mai napig. Engedjék meg, hogy visszakanyarodjak zárásként ahhoz a gondolatomhoz, hogy a magam részéről bízom benne, hogy a holnapi napon a képviselőtársaim közül minél többen megszavazzák ezt a javaslatot, az igen gombot fogják megnyomni, a Közösen Vas Megyéért Egyesület elnökeként én így fogok tenni holnap. És azt is szeretném egyértelművé tenni, és szeretnék mindenkit biztosítani arról, hogy mind egyesületünk, mind személyesen én ezt az álláspontot képviselem, és ezt az álláspontot fogjuk képviselni a továbbiakban is. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, aki jelezte felszólalási szándékát. 14 perc és 52 másodperc áll az államtitkár úr rendelkezésére.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mivel meg lettem szólítva, illetőleg a kormány meg lett szólítva a hozzászólások kapcsán, ugyan nem mi vagyunk az előterjesztői a javaslatnak, de úgy érzem, hogy korrekt, ha reagálunk.Kezdem azzal, amit független képviselőtársam az előbb mondott. Az nem felel meg a valóságnak, képviselő úr, hogy Körmend és Szentgotthárd vezetőit, polgármestereit nem tájékoztattuk. Személyesen én tájékoztattam Huszár Gábor szentgotthárdi polgármestert és Bebes Istvánt, Körmend város polgármesterét azzal kapcsolatban, hogy a településeken milyen, menekülteket érintő programot tervez a kormány, és mindent megtettünk egyébként, és megnyugtattuk a polgármestereket, hogy ez a lakosság, az ott élők számára semmiféle hátránnyal nem jár. Így is történt egyébként, ezúton is köszönjük a szentgotthárdiak és a körmendiek együttműködését. Keresztes László Lóránt képviselő úrnak a hozzászólására: Martonfa és Sormás vonatkozásában szeretném megcáfolni azt, amit ön állít, hogy a helyiek nem tudtak róla. Emlékezetem szerint 2015 nyarán Pogácsás Tibor államtitkár-kollégám tájékoztatta a helyieket erről, személyesen a helyszínen tájékoztatta, és a nyilvánosságot is tájékoztatta. Ez egyébként ellenőrizhető, amit mondok, higgye el, hogy ez így volt. Egyébként sem Martonfán, sem Sormáson nem épült menekülttábor, semmiféle ilyen beruházás nem valósult meg, tehát ezt szeretném elmondani, és semmiféle hátrányos következményei nem voltak a település lakóinak ezzel a döntéssel kapcsolatban. Tehát még egyszer mondom, a korrektség azt kívánja, hogy elmondjam, hogy Pogácsás Tibor személyesen a helyszínen tájékoztatta a két település vezetőit, lakóit és a nyilvánosságot; kérem, ellenőrizze le, képviselő úr! Ami pedig az Unió migrációs és menekültügyi paktumát, illetőleg a rendelettervezetet illeti, engedjék meg, hogy erre is reflektáljak. Magyarország korábbi álláspontját fenntartja, nem támogatja a menekültügyi csomag egyes jogalkotási javaslatainak külön-külön történő elfogadását. A javaslat elfogadhatatlan pontja az, hogy az Európai Unió területére belépést és az eljárás befejezéséig tartózkodást enged olyan személyek számára, akiknek az ügyében még nincs jogerős döntés arról, hogy jogosultake ezen személyek a nemzetközi védelemre. [[17.20]] Magyarország világossá tette a javaslat vitája során, hogy az Unió migrációs politikája tervezett reformjának a felelősség és a szolidaritás elvének egyensúlyán kell alapulnia. Az uniós belügyminiszterek tegnap videokonferenciát tartottak, miniszterhelyettesként én képviseltem Magyarországot ezen a tanácskozáson, és a harmadik alkalommal folytattunk vitát a migrációs, menekültügyi paktumról. A tegnapi tanácskozás alapján megállapítható, hogy nincs egyetértés az előrehaladási jelentést illetően, a V4-országok, tehát Magyarország, Lengyelország, Szlovákia és Csehország mellett további öt tagállam, konkrétan Szlovénia, Lettország, Észtország, Ausztria és Dánia nem tudták elfogadni a kötelező szolidaritást. Ki kell mondani, hogy jogellenesen senki nem léphet az Unió területére, a külső határokat mindenkinek meg kell védeni. Mi kezdettől fogva ezt mondtuk, de nemcsak mondtuk, hanem ezt is valósítottuk meg a hármas védelemmel, a jogi védelemmel, az élőerős védelemmel és a kerítés létrehozásával. Megvédjük Magyarország határait, nem engedjük be a migránsokat, Magyarország nem lesz bevándorlóország. A kormány úgy, ahogy elmondtam a jelentést, a mostani jelentést és a határozati javaslat elfogadását támogatja. Még egy fontos körülményre hívnám föl a figyelmet itt a hozzászólásom során, ez pedig az embercsempészek elleni küzdelem. Keresztes képviselő úr említette azt a megdöbbentő és valóban megrázó tragédiát, amit ’15-ben egész Európa átélt azzal a hajókatasztrófával kapcsolatban. Azt tudom mondani, hogy a jelenlegi javaslat sem tartalmazza, hogy a tengeren való embercsempészetet radikálisan és hatásosan megszüntetné ez a javaslat, tehát az új menekültügyi paktum. Ezt pedig meg kell szüntetni, ez akarat kérdése, döntés kérdése. Ennek a megvalósítására az Európai Uniónak megvannak az eszközei. Még egy dolgot hadd említsek, ön is említette, Keresztes képviselő úr, hogy több nyugat-európai ország… Képviselő Úr! Ezt most önnek mondanám, de megvárom, míg telefonál. [[Z. Kárpát Dániel: Épp a martonfai polgármesterrel beszéli meg a dolgot! Az elnök csenget.]] Nyugodtan kérdezze meg! Amit én mondok, az úgy van! Tehát azt akarom mondani…
Normál menetben ment a vita. Kérem, tartsuk be! Köszönöm.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tehát Keresztes képviselő úrnak arra a hozzászólására reagálnék, hogy több nyugat-európai ország azért tartja úgymond jó és kedvező dolognak az illegális migrációt, illetőleg a migránsok befogadását konkrétan, mert úgymond kitűnő szakembereket tudnak majd kiszipkázni és kiválogatni ezek közül. Most gondolják el, hogy ha azokból az országokból, ahonnan a migráció indul, ha mondjuk, akár az észak-afrikai országokat vagy az ázsiai országokat is figyelembe vesszük, ha szakembereket, orvosokat, mérnököket, számítógépes szakembereket, mesterembereket elhoznak onnan, akkor azzal azokat az országokat tovább gyengítik, továbbra is felerősítik azokat a negatív tendenciákat, hogy ezekből az országokból elkívánkoznak az ott élők, és még nagyobb illegális migrációt váltanak ki. De ezt nem gondolják végig, hiába mondjuk el. Én azt gondolom, hogy fontos, hogy ezzel tisztában legyünk. Összességében azt gondolom, hogy ebben a dologban világosan állást kell foglalni, és a kötelező relokáció és a szponzoráció elfogadhatatlan a továbbiakban is. Bízunk abban, hogy olyan migrációs és menekültügyi paktumot tudunk majd elfogadni az Európai Unióban, amely ezeket az elveket, amelyeket a magyar kormány vall és világosan képvisel, figyelembe veszik. Azt gondolom, hogy ez egy nemzeti belügy, de fontos az, hogy az Európai Unió közösen cselekedjen, és olyan paktumot tudjon elfogadni, amely megfelel az európai emberek érdekeinek is. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kettőperces felszólalások következnek. Megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Az alaphelyzet az, hogy egy fontos ügyben a magyar parlament a Bizottsághoz akar fordulni, ebben két ellenzéki párt is támogatja a kormánypártokat, ez szerintem egy pozitív és fontos dolog. Elhangzottak olyan bírálatok a mi részünkről a kormánypártokkal szemben, amiről úgy érzik, hogy nem igaz; megértem a vitát vagy hogy visszautasítják.De az, hogy Gyurcsányhoz jutunk el ebben a kérdésben is, az egyszerűen hihetetlen! Hát, van a múlt, a jelen meg a jövő. A múltban azt kívántam igazolni, hogy mi, a Jobbik következetesen foglalkoztunk és kiálltunk a kormány migrációval szembeni politikája mellett. Nem én! A szavazatainkkal, Z. Kárpát Dániel a felszólalásaival. A jelen pedig az, hogy most ezzel a kérdéssel foglalkozunk, és ebben támogatja a kormánypártokat. Önök egy fikcióról beszélnek. Ha a képviselő úr elhiszi, hogy Gyurcsány Ferenc helyettese Jakab Péter, és ebből indul ki, az abszurd dolog! Miért gondolja azt, hogy ha létezik majd esetleg egy koalíció, mert ön arra számít, mert akkor lehet gond, a Jobbikkal… ugye, valahogy kormányra kell kerülni, és ön csak ezzel foglalkozik. Ha az ellenzék nem nyeri meg a választást, a Jobbik maradhat nyugodtan a saját maga felfogásánál. Ha pedig valamilyen módon koalíció lesz, akkor igenis ezt fogjuk képviselni. Miért abból indulnak ki, hogy Gyurcsány a főnök? Ezt akarják érvényesíteni velünk szemben is? Egyébként pedig ezt önök érték el. Hát, önök kényszerítették azt, hogy így álljon fel adott esetben az ellenzék! Ha egyfordulós választás lett volna ’98-ban, nem nyer a Fidesz. Most pedig elérték azt egy módosítással, hogy úgy tűnik, hogy nincsen más, csak a közös lista nem tudom, így lesz-e. A pártnak nem hagynak más lehetőséget, egyéni választást hagynak, ezt elérték önök, és erről már úgy beszélnek, mint hogy kijelölték ennek a koalíciónak a vezetőjét, és azt mondják, hogy mindenki behajtotta a fejét az igába. Teljesen abszurd! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Pontosan ezt mondtam, amit ön most megerősített. Ön azt mondta, hogy akkor lehet gond, ha kormányra kerülnek. Mi is így látjuk, hogy akkor lehet gond. [[Z. Kárpát Dániel: Ne forgasd ki!]] [[Z. Kárpát Dániel: Ne forgasd ki!]] És azt is mondta, hogy ha nem kerülnek kormányra, akkor maradhatnak a mostani fölfogásuknál. (Z. Kárpát Dániel: Ne forgasd ki!) Hát, erről beszéltem! Erről beszéltem, hogy ha összeállnak Gyurcsány Ferenccel, akkor nem maradhatnak a fölfogásuknál! Akkor önöknek végre kell hajtani azt, amit a főnökük elmond. És amikor én a helyettesének nevezem, akkor pontosan azért mondom azt, mert Jakab Péter soha nem beszél ezekről. Egyszer nem beszél a migráció elutasításáról, egyszer nem beszél a nemzeti érdekről, hanem melósokról beszél, meg minket gyaláz folyamatosan. Hát, pontosan erről beszélek, képviselő úr! Akkor lesz gond, hogyha kormányra kerülnek, és akkor kell föladni a felfogásukat, hogyha elkezdenek kormányozni Gyurcsány Ferenccel. [[Z. Kárpát Dániel: Magatok miatt aggódj! Ne miattunk aggódj!]] Erről beszélek, tisztelt képviselő úr, és értem én, hogy mi volt a múlt. De pont azért hoztuk ide a jövőt, mert ez a migrációs csomag, amiről most beszélünk, a jövőről beszél, hogy milyen jogokat akar adni, mennyi migránst akarnak behozni, és hogyan szeretnének legális csatornákat nyitni a bevándorlóknak a jövőben. Ezért nagyon fontos, hogy milyen kormánya lesz 2022-től Magyarországnak, amely meg tudja védeni a bevándorlástól Magyarországot, vagy nem.
Köszönöm szépen, képviselő úr. [[Z. Kárpát Dániel: Meg sem tapsoltak!]] Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Elnézést kérek, államtitkár úr, hogy udvariatlan voltam, hogy egy telefonhívást bonyolítottam. De felhívtam Martonfa polgármesterét, és megerősítette azt, amit én mindig is tudtam és tudtunk eddig is, hogy önök meg sem kérdezték őket, úgy döntöttek kormányülésen arról, hogy egy befogadótábort akarnak [[Z. Kárpát Dániel: Hú, de ciki!]] Martonfán létesíteni. Ezért is volt egyébként ez a felháborodás, bár azt meg tudom erősíteni, hogy az érintett polgármester, hogyha előtte megkeresték volna, akkor sem egyezett volna bele értelemszerűen egy ilyen kormányzati diktátumba és kormányzati döntésbe. De ez egyébként jól mutatja az önök politikájának az álságosságát, mint ahogy az is, amit Hoppál Péter képviselő úr akkor csinált, és egyébként, nincs most itt a képviselő úr, csak innét üzenek neki a virtuális technológia segítségével, hogy próbálta győzködni a Pécsen ellenálló helyieket, hogy ugyan már, fogadják el, találják ki, hogy mit kérnek cserébe azért, hogy elfogadják ezt a diktátumot. Én azt gondolom, hogy olyan képviselőkre van szüksége Pécsnek és valamennyi városnak, valamennyi vidéki térségnek is, aki nem azt nézi, hogy a kormányzati diktátumot hogyan lehet képviselni, hanem hogy mi a helyiek érdeke; tehát nem a kormány helytartójaként működik, hanem a helyi érdekeknek a képviselőjeként itt az Országgyűlésben is. Még egy dologra szeretnék utalni, hogy valóban nagyon sokan az olcsó munkaerő utánpótlását látják a migrációban, az olcsó munkaerő utánpótlását látják tragédiákban, országok összeomlásában, háborús konfliktusokban, ami végtelenül elszomorító, álszent és gyalázatos elképzelés. De itt nem országokról van szó jellemzően, államtitkár úr, hanem politikusokról van szó, illetve azoknak a multinacionális cégeknek az érdekeiről, amelyekkel önök egyébként előszeretettel kötnek stratégiai megállapodást. [[17.30]] Vagy éppen azoknak a német autóipari multiknak az igényeiről van szó, akikkel önök most éppen itt ismét az európai konfliktus során megegyeztek. Az ő érdekeiket bármikor, mindig lehet képviselni Magyarországon, és akkor önök mindig jó partnereik lesznek, és végül is Németországban mindig meg fogják kapni a támogatást, amelyikkel a magyar munkavállalók érdekeit kiszolgáltatják a német autóipari multiknak és az egyéb más multinacionális cégeknek is. Köszönöm szépen. [[Z. Kárpát Dániel: Az önök szövetségesei… Hollik István Z. Kárpát Dániel felé: Mercedes… Z. Kárpát Dániel: Nem hallom! Beszéljük meg…]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hidvéghi Balázs képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy néhány dologra hadd reagáljak nagyon röviden! Számonkérte itt Keresztes képviselő úr az imént, hogy hogy van ideje a magyar miniszterelnöknek arra, hogy Soros Györggyel levelezzen. Az a helyzet, hogy sorosozni nem mi kezdtünk, sorosozni Soros György kezdett el akkor, amikor felhelyezte magát arra a térképre, arra a politikai térképre, ahol a viták folynak arról, hogy mi legyen az Európai Unió jövője konkrétan. Ő az, aki öt évvel ezelőtt, amikor a migrációs krízis kirobbant, akkor pontokba szedve tette közzé a javaslatait meg az elvárásait ezzel kapcsolatban, és javaslatokat írt arról is, hogy hogyan kell megbüntetni azokat az országokat, amelyek nem fogadják el a kötelező elosztást, amelyek nemet mondanak például a migrációra. És egyébként azt sem véletlen, hogy most is, ez után az európai uniós megállapodás után rögtön írt egy cikket. Szerencsére azt írta le, hogy milyen csalódott, és hogyha ő csalódott, akkor mi nyugodtan lehetünk megelégedettek, mert hogyha az ő elképzelései nem valósulnak meg, az a magyarok számára egy jó hír, azt kell mondanom. Naivitás lebecsülni azt a befolyást, politikai befolyást, pénzügyi befolyást, amit ő gyakorol például az Európai Unió politikájára és döntéshozására; naivitás, úgyhogy érdemes komolyan venni. A másik, hadd reagáljak részben önre is, illetve Balczó képviselőtársam több megnyilatkozására is. Lehet, hogy személyesen önök elkötelezettek az ügyben, amit mondanak, és az nagyon helyes, ha ezt a mai előterjesztést támogatni fogják, és a pártjaik is így járnak el, azt én a magam részéről üdvözlöm. Azonban nemcsak erről van szó, hanem arról van szó, hogy önök kikkel állnak össze, meg arról van szó, hogy évekkel ezelőtt, amikor a legélesebb volt a migrációs vita, és amikor teljes erővel támadták a magyar miniszterelnököt, mindennek elmondták, amit csak el lehet képzelni, akkor kik voltak azok, akik kiálltak mellette, és kiálltak a kormány politikája mellett. Nagyot változott a világ öt év alatt, részben annak köszönhetően, hogy milyen határozottan és sikeresen védekezett, és védekezik Magyarország, de akkor ez nem így volt. Akkor mindennek elmondták azt, amit mi tettünk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Akkor mi meg azt mondtuk, hogy kerítést építünk, és megvédjük az országot, akkor kellett volna kiállni mellettünk. Nem ez történt. Támadtak minket. Egy utolsó mondatot még, elnök úr, ha megenged, ami az őcsényi incidenssel kapcsolatban felmerült itt. Feltéve, de nem megengedve, hogy Őcsényben túlzásba estek a helyiek, százszor inkább egy-egy ilyen incidens legyen, mint az, hogy embereket gyilkolnak meg illegális bevándorlók az utcákon, és az ellenőrzést [[Az elnök újból csenget.]] elveszítjük országrészek és városrészek fölött a migráció eredményeképpen. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, független képviselő. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak nagyon röviden reagálnék, hiszen rövid időm van [[Z. Kárpát Dániel: Milyen időkeretet beszélnek le? Mínusz 20-nál tart…]] , a Vas megyei befogadóállomások kapcsán, Kontrát Károly államtitkár úrra. Én nem azt kifogásoltam, hogy Szentgotthárd vagy Körmend fideszes polgármesterét nem tájékoztatta a kormány, hiszen ez nyilvánvalóan megtörtént, hanem a szentgotthárdiakat és a körmendieket nem tájékoztatták egyébként sem a városvezetők részéről, sem kormányzati oldalról ez nem történt meg.Én annak idején jó néhány alkalommal itt az Országgyűlésben is előhoztam ezt a témát, és igyekeztem érdemi válaszokat kapni azokra a kérdésekre, amelyek a két Vas megyei befogadóállomással összefüggésben felmerültek mind Szentgotthárd, mind Körmend esetében. Ezt szerettem volna egyértelművé tenni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most az írásban előre bejelentett felszólalások következnek, illetve felszólalás következik. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy olyan téma fekszik előttünk, amely kétségtelenül nemzeti sorskérdéseinket érinti. Adódik egy kérdés, ez eldöntendő kérdés, és válaszút. Egy nemzeti érdeket az európai színtéren hogyan lehet jobban képviselni: ha az ereszkedő tekintélyű kormányzó pártok önmagukban képviselik azt a témát, vagy akkor, hogyha adott esetben parlamentáris konszenzus övezi azt a témát? Ez egy eldöntendő kérdés. Nyilvánvaló, hogy aki politológia első szemeszteren valahogy túlevickélt, az egyértelműen látja, hogy egy konszenzuális megerősítés az európai térben sokkal erőteljesebben képviselhető, mondjuk, a migráció kérdéskörében, mint az, hogyha egy recsegő-ropogó tekintélyű pártcsalád önmagában képviseli ezt. És most az a kegyelmi pillanat áll itt, hogy azért két kommunikációs vezetője is itt van a Fidesz-KDNP-nek a teremben [[Hollik István az ellenzéki pártok felé mutat.]] és nyilvánvaló módon, amikor ők itt vannak, akkor felmerül a kiemelt felelősségük abban, amit a pártcsaládjuk ebben a kérdésben ezen a mai napon csinál, hiszen nemhogy nem keresik a konszenzust, de aljas, bolsevik típusú retorikával, sunyi módon, direkt provokálják azt az ellenzéket, amellyel tudnának egyébként ebben a kérdésben majdnemhogy konszenzuális döntésre jutni. Maximum van, aki nem vesz részt a vitában, de aki itt van, látják, több pártcsalád tagjai, képesek lennének, és adott esetben képesek is lesznek támogatni azt, amiről szó van. [[Hollik István széttárja a karját.]] Ebben nincs vita közöttünk. De a nagy mellényre, a flegmázásra, az elképesztő bolsevik típusú arroganciára nincs mentség, hiszen önök nemzeti érdeket árulnak el ezzel. A nemzeti érdeket árulják el önök, amikor az európai színtéren nem próbálják meg konszenzuális megerősítéssel képviselni az álláspontot, hanem bizony azzal vannak elfoglalva, hogy ilyenkor is a politikai vetélytársak vélt sérelmeit cincálják. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] A helyzet az, hogy egyetlenegy párt van Magyarországon, itt a magyar parlamentben, amely zéró toleranciát hirdetett, és kitartott emellett. Nyilvánvalóan, ha most gyorsan végiggondolom az ellenzéki palettát, többet is találok, mert az LMP-t is ide kell hogy soroljam, de a zéró tolerancia vallásának körébe a Fidesz-KDNP nem tartozik bele. És az az elképesztő farizeus hozzáállás, amit önök tanúsítanak, ez a politikai szélkakas állatorvosi lova. Szerintem Európában nincsen ilyen! Felteszem a kérdést volt kommunikációs igazgató úrnak, hogy az, amikor ez a Sorossal szembenállás megtörtént, ez azt követően volt, hogy önök megkapták az ösztöndíjakat, vagy azt követően, hogy itt a Házban 2010 végén a miniszterelnök úr személyesen fogadta Soros Györgyöt? Az akkor egy másik Soros György volt? Az önök szövetségeséről beszélek. A Jobbikban nem található olyan, akinek ösztöndíjat adott volna Soros György. Sőt, folytatom a sort, reagáljon rá, kérem. A Jobbikban nem található olyan, aki az ENSZ előtt világkvótáért könyörgött. Az önök pártcsaládjának a feje viszont felvetette a világkvóta igényét az ENSZ előtt. Képviselőtársaim, mi történt önökkel? Hogy van ez? Nálunk nem található olyan, aki az európai színtéren aláírt volna kvótaszerű megoldásokat végrehajtani szándékozó záródokumentumot. Az önök pártcsaládjának a feje 2015-ben ezt megtette; önök ezt nagyon jól tudják. Amikor bejönnek arcoskodni a parlamentbe, vélt erkölcsi fölényük tudatában kioktatni ellenzékieket, nagyon jól tudják [[Hollik István közbeszól.]] , hogy azt a nemhogy 360, több ezer fokos fordulatot többször az önök pártcsaládja hajtotta végre ebben a kérdésben. De menjünk tovább ezen a soron! A világkvóta és a kvótavégrehajtásról szóló záródokumentum mellett melyik az a kormány Magyarországon, az egyetlen, amely a CSOK felvételének lehetőségeiről kiokosítja a befogadottakat, oltalmazottakat? A Jobbik-kormány csinált ilyet? Ugye, hogy nem? 2015-ig a kormányok csináltak ilyet? Nem akarom védeni őket, mert még CSOK sem volt akkor, de ugye, hogy nem? Egyetlen kormány csinált ilyet: az önöké. Folytathatjuk a sort. Melyik az egyetlen kormány az elmúlt 30 évben [[A kormánypárti képviselők felé:]] lesz még vigyorgásra okuk, képviselőtársaim, de remélem, hogy a reagálások körében is ilyen bátrak lesznek , amely százezrével telepített be idegen munkaerőt Magyarországra? Az önöké. Melyik az a kormány, amelyik folyamatosan asszisztál ahhoz, hogy mondjuk, Tiszaújvárosban, ott voltunk mindannyian, remélem, önök is, a Borsod 6-os kampánynál, ne vigyorogjon, képviselőtársam, ott egy konténerváros Tiszaújváros mellett, ott van 2 ezer dolgozó, 2 ezer idegen munkást importáltak ide, az önök kormánya 20 milliárdos nagyságrendben vissza nem térítendő támogatást, munkahelyteremtési támogatást ad arra, hogy idegen munkások itt elvégezzék azt a munkát, multi cégek, amely munkát egyébként a magyar vendégmunkások is egzotikus távol-keleti vidékeken elvégeznek. Ez az önök kormányzása: elképesztő kétarcúság, farizeusság! És ha a folyamatábra hármas szimbolikáját vizsgáljuk, azt látjuk, hogy a migrációval szemben fennáll egy látszólagos elutasításuk, és amikor a zéró toleranciáról beszéltem, itt van a különbség közöttünk. Önök felhozták ma az Alaptörvény hetedik módosítási szándékát, ahol ugyan ki szerették volna kötni a bevándoroltatás részleges tilalmát, és szerintem ez helyes. Mi akkor is elmondtuk, hogy helyes a rész kikötése is, de az egész lenne az igazi, mert az egészhez hozzátartozott volna az önök egyik korrupciós csatornájának a leállítása. Tessék, most lehet reagálni, felállni, cáfolni, várom! A letelepedésikötvény-üzletággal ugyanis 20 ezer kétes hátterű idegent engedtek az állampolgárság előszobájához jutni pénzért, és erre a magyar adófizetők azóta mintegy 30 milliárd forintnyit ráfizettek. [[17.40]] Tessék, lehet bekiabálni, vigyorogni, cáfolni! Ugye, hogy nem megy! Elképesztő, amit művelnek ezen a fronton és ebben a kérdéskörben, hiszen a magyar állampolgárság előszobáját pénzért árusítják piaci kofaként, százezres nagyságrendben engednek ide betelepedni idegen munkásokat, mondván, hogy különben szétesne a magyar mezőgazdaság, de a másik oldalon nem tesznek lényegében semmit a kényszerű kivándorlás, százezrek kivándorlása ellen, és még nem tudtunk tíz év alatt egy demográfiai konszenzusra sem jutni, tíz év alatt nem sikerült trendfordulót elérni demográfiai téren. A jelenlegi, az előző és az ez évi születésszámok egy hat és fél milliós Magyarország képét vetítik előre. Ha ekkora marad az élveszületések száma, mint tavaly, idén vagy előtte, az egy hat és fél milliós Magyarországot feltételez évtizedes távlatban. Egészen elképesztő problémáink vannak tehát, nemzeti minimumokra, konszenzusra lenne szükség ezeken a területeken, demográfiai téren, én állítom egyébként, hogy migrációs téren is. Felsoroltam rengeteg példát, amelyek azt bizonyítják, hogy nagyon nagyot fordult ezen a területen a Fidesz-KDNP. Én még mindig arra szólítom fel önöket, hogy keressenek konszenzust, keressenek belföldi partnereket, és akkor külföldön erősebben lehet védeni a nemzeti érdeket. De önök még mindig provokálják ellenzéki képviselőtársaikat; azt a Balczó Zoltánt, akinél következetesebben ezen a téren senki nem állt ki talán a magyar parlamentben, anélkül, hogy bárkinek elvitatnám az ez irányú elköteleződését. Ha tehát a mi álláspontunkra kíváncsiak: zéró toleranciát kívánunk a bevándorlás, bevándoroltatás minden formájával szemben, saját reprodukciónk elősegítése lenne az, amit elvárnánk önöktől is. Nem ezt teszik, hiszen míg új építésű lakóparki lakásokat kiemelt módon tízmilliókkal támogatnak, addig az albérletben sínylődő magyar fiatalok önálló otthonának megszerzését nem hajlandók tízéves távlatban támogatni. Nemzeti hatáskörben kell, muszáj tartani a migrációt érintő döntési jogosítványokat. Nem kell ezen a téren szuverenitástranszfer, mi ezt valljuk. Másodsorban azt, hogy valóban a forrásországokban kell valamiféle megoldási módozatokat kidolgozni, harmadsorban pedig, hogy az illegális migrációt fel kell tartóztatni. A mi álláspontunk ezzel kapcsolatban az, hogy önálló határőrséget kell visszaállítani. 2015 óta igyekszünk önöket arra kapacitálni, hogy vegyék ezt komolyan. Sajnos, azóta sem történik meg, de ezen hármas javaslatcsomagunk nem most keletkezett, képviselőtársaim. Önök nagyon jól tudják: több más ellenzéki erővel együtt ezeket benyújtottuk 2015-ben, 2016-ban, tehát akkor, amikor önöknek még nem volt politikai termék a migráció, valamint benyújtottuk akkor is, amikor önöknél ez politikai termékké vált. Nem akarom megbántani államtitkár urat, mert egyébként igyekszik szakmai válaszokat adni, de ül önök között olyan államtitkár, aki 2015-ben nekem a parlamentben azt mondta, hogy ez a problémakör nem létezik. Az önök számára ez akkor vált politikai termékké. Arra szeretném felhívni a figyelmüket, hogy mindez 2022-ben kevés lesz. Itt vannak a kommunikációs vezetőik, tiszteltetem a szakmai munkásságukat, de szeretném őket óvni attól, hogy azt higgyék, ez elég lesz 2022-ben. Bármiféle támadás, rugdosódás nem tudja megakadályozni azt, hogy a demokráciában gondolkodó ellenzéki pártok együttes erővel menjenek be abba a bizonyos ringbe, és megpróbálják Magyarország szabadságát kivívni, visszaszerezni. Önök minden ilyen kis beszólással, kis tüskével csak erősíteni tudnak ezen. Azt hiszem, ez már kiderülhetett volna önök számára, de ha esetleg nem, én is szeretném elmondani. Az is látható, hogy igen, mi az önök jobboldali ellenzékeként, én a jobboldali ellenzék pártjának alelnökeként ezt a hármas megoldási csomagot képviselem. Keresztes László Lóránt, úgy gondolom, szintén a nemzeti érzelmeiről tanúbizonyságot tett, és más ellenzéki pártok is teljesen tisztességes javaslatokkal állnak elő. Higgyék el, 2022-ben önök után meg fogjuk tudni oldani ezen kérdéskör rendezését, de olyan módon, hogy szervezett munkaerőimporthoz sem fogunk hozzájárulni. Nem követjük el az önök hibáit, nem működtetünk korrupciós csatornákat, nem lesz letelepedési kötvény, nem lesz egy olyan korrupciós üzletág, amellyel kapcsolatban önök nem tudnak reagálni, mert nem mernek. 30 milliárdot fizettek rá a magyar adófizetők erre, és ilyenkor, ugye, nincs nagy mellény, nincs beszólás, csendben üldögélés van. Nem lesz tehát letelepedési kötvény. Lesz program a külföldre kényszerült magyarok számára, hogy haza tudjanak térni és megtalálják itthon a számításukat, hogy a szülőföldön tudjanak boldogulni. Reményeim szerint lesz bérlakásprogram, ahol pár év békés együttélés után megvásárolhatók lesznek azok a bérlemények, amelyekhez akkor tulajdonként hozzá lehet jutni, mert a mai közegben nem lehet önálló otthonhoz jutni. Lesz jövőkép a magyar fiatalok számára, amit önök több társadalmi csoport esetében egyértelműen felzabáltak. Nem lesz 13 ezer kilakoltatás, és nem lesz ekkora mellény, ez a legfontosabb. Az egészen biztos, hogy az a hármas csomag, amit javasoltunk a megoldás tekintetében konszenzuálisan, minden parlamenti párt megegyezésével, sokkal erősebben lenne képviselhető a nemzetközi térben. A nemzeti érdek feladása, a nemzeti érdek elárulása az, amit önök tesznek. A szakadék szélén az utolsó pillanatban óva intem önöket attól, hogy még egy lépést mozduljanak a szakadék felé. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Z. Kárpát Dániel képviselő úr önálló határőrséget sürgető hozzászólására szeretnék reagálni. Többször szó esett itt a parlamentben a biztonságról, hogy Magyarországon milyen a biztonság. A 2010-es kampányban azt mondtuk, hogy helyreállítjuk a biztonságot. Nem mi mondjuk, hanem már tavaly is megállapították a nemzetközi szervezetek, akik ezzel foglalkoznak, hogy Magyarország Európa, de a világ egyik legbiztonságosabb országa. Ezt úgy értük el, hogy kitűnően látja el feladatát a rendőrség, amelynek 2008. január 1-je óta integráns része a korábbi határőrség. Tudjuk, hogy Magyarország 2007. december 21-én csatlakozott a schengeni rendszerhez, 2008. január 1-jével szűnt meg az önálló határőrség, és lett a rendőrség ötödik szolgálati ága a határrendészet. Azt gondolom, nem túlzok, ha azt mondom, hogy ezt a feladatot a rendőrség, a határrendészeink, határvadászaink kitűnő módon látják el. Hármas feladatot lát el ma a rendőrség, tisztelt képviselő úr, és ezt ajánlom a figyelmébe. Egyrészt a belbiztonságot védi, és látni kell, hogy közel felére csökkent a bűncselekmények száma Magyarországon. Felére csökkent! [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Hadd mondjam végig! Másrészt a honvédekkel együtt megvédik a határt, megvédik a magyar emberek biztonságát, és részt vesznek a koronavírus-járvány elleni feladatok ellátásában. Emberfeletti módon végzik ezt a hármas feladatot. Tisztelt képviselő úr, higgye el, ha úgy gondolnánk, hogy az a megoldás, amit ön mond, még jobb eredményt hozna, akkor megfontolnánk. De azt gondolom, hogy ezek a tények, amelyeket elmondtam, ez a hármas feladat, amit a rendőrség ellát, amiért itt is, a mai vitában is köszönetet mondok a határainkat védő rendőröknek, katonáknak, köszönjük, hogy e hármas küzdelemben ilyen eredményeket tudnak elérni, ez azt is bizonyítja, hogy a kormány biztosítja az ehhez szükséges feltételeket, mert a 2021-es költségvetésben is megvan minden forrás a határvédelemhez, mind pedig a belbiztonsági feladatok ellátásához. Ha nézzük a 2010-es számot, évente több mint 450 ezer ismertté vált bűncselekmény volt Magyarországon. Én még az év végi adatokat nem ismerem, mert annak még előtte vagyunk, de azt gondolom, nem kockáztatok meg nagy tévedést, ha azt mondom, hogy ez 150 ezer alá csökken, és minden esélyünk megvan arra, hogy tovább javuljon. Azt gondolom, ebben jelentős eredményeket értünk el, és higgye el, képviselő úr, hogy a magyar rendőrök, a magyar határvadászok mindent megtesznek a magyar emberek biztonsága érdekében. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most egy kétperces kör következik ismét. Megadom a szót Hidvéghi Balázs képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Igyekszem röviden reagálni néhány elhangzott hozzászólásra.Az egyik az, hogy megint csak kikkel készülnek éppen önök összeállni. Azzal a baloldali ellenzékkel, azzal a Gyurcsány Ferenccel, aki egyvalamit egészen bizonyossá tett az elmúlt években, azt, hogy nem lehet rá és rájuk számítani akkor, amikor az országnak szüksége lenne a támogatásra. Ezt csak ismételni tudom. Lehet, hogy Balczó Zoltán kiállt évekkel ezelőtt az Európai Parlamentben egy vitában a magyar kormány migrációs politikája mellett, akkor tisztelet illeti ezért őt személyesen, de a pártja most azzal indul együtt egy választáson, aki a szemébe mondta a magyar választóknak, hogy nincs migrációs veszély, hogy nincs kvóta, meg nem is lesz kvóta, nem kell a kerítés, erről több felvétel tanúskodik, és nem egy, nem kettő, hanem sok, és ez önmagáért beszél. Ugyanebben a logikában Orbán Viktor migráció elleni elkötelezettségét megkérdőjelezni, ahogy ezt Z. Kárpát Dániel próbálta az előbb, az egészen nevetséges szerintem. [[Z. Kárpát Dániel: A kedves vezetőt nem szabad bántani!]] Komoly ember ilyet józanul nem mondhat, az a meggyőződésem. [[Z. Kárpát Dániel: Cáfold meg, amit mondtam!]] A fő kérdés az egész vitában egyébként egy döntési kérdés, szuverenitási kérdés, hogy ki és hol dönthet arról, hogy Magyarországon mi legyen, hogy ide bejöhete vagy nem bevándorló, hogy szüksége vane az országnak vagy nincs vendégmunkásokra, és ha igen, akkor mennyire és mennyi időre, és ki az, akit befogadunk, mert erre jogosult, és ki az, akit nem. [[17.50]] Azt ne kérje rajtunk számon, hogy egy befogadott emberről gondoskodunk, Magyarország tiszteletben tartja a törvényeket és a rendelkezéseket, akit befogad, azt valóban befogadja, de aki illegálisan érkezik, azt nem. Az a vita, amiben benne vagyunk, amiért harcolunk európai színtéren is, az erről az alapkérdésről szól. Ebben az alapkérdésben a magyar ellenzéki pártokra nem lehetett számítani, és ha egyéni kivételek vannak is vagy voltak is, összességében nem lehetett számítani az elmúlt években, és abszolút nem lehet számítani Brüsszelben, az Európai Parlamentben sem, ezt napi tapasztalatból tudom mondani. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kettőperces felszólalásra megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Hidvéghi képviselő úr, irigylem, hogy ő már tudja, hogy lesz egy közös lista, lesz egy közös program, és abban a közös programban a migráció kérdésében a Gyurcsány Ferenc-féle felfogás fog érvényesülni. De hogy ezt honnan veszi, és miért oktrojálja ránk, ez számomra egyszerűen képtelenség. Még egyszer mondom, semmi külön személyes érzelmet nem éreztem, amikor az Európai Parlamentben úgy szólaltam fel, ahogy. Meg kell nézni, hogy Gyöngyösi Márton hogy szavaz, mindig a migrációval szemben. Igaza van Nacsa képviselő úrnak, hogy ez nem más volt, mint kötelesség. Amikor azt mondta nekem, hogy most azt várom, hogy ön megveregesse a vállamat azért, merthogy a jogi határzárat támogattuk, ami persze ebben az esetben kötelesség volt, én nem dicsekedtem volna vele, de ön azt mondta, hogy ha Jakab Ferencen múlna [[Nacsa Lőrinc: Péter!]] nem lenne jogi határzár. Én nem azt kívántam, hogy ön megdicsérjen, én csak azt kívántam vegye elő a jegyzőkönyvet, azt idézem , hogy világossá tegyem, hogy a jogi határzárat nemzeti kötelességtudatból mi támogattuk ennyi.De még egyszer: miért foglalkoznak önök mindenáron ilyen aggódó módon a Jobbikkal, amelyre úgy tekintenek, hogy adott esetben semmit nem fog tudni érvényesíteni egy ilyen együttműködésben, amely együttműködést önök a segédemberük segítségével érték el a 71 kötelező képviselő-állítással úgy, hogy azt mondták önök, Orbán Viktor, hogy tessék közös listára bevenni. Ez a lehetősége van szerintem egy pártnak, és még egyszer mondom, egyéni döntések lehetnek, de önök ebbe belekényszerítik, és aztán fel vannak háborodva. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most normál időkeretben következnek a felszólalások. Megadom a szót Hidvéghi Balázs képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Elnézést kérek, én most nem kértem szót, elnök úr. Bocsánat, rossz gombot nyomhattam az előbb.
Elnézést kérek, semmi gond, képviselő úr! Akkor most megadom a szót Hollik István képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Látom, hogy indulat van az ellenzéki képviselők között [[Z. Kárpát Dániel: Sokat tettél érte!]] igen, én mégis megpróbálom normális mederben tartani ezt a vitát, és megpróbálok az értelmes felvetésekre normálisan reagálni. Ilyen sajnos most a Jobbik esetében, pontosabban, hogy korrekt legyek, Z. Kárpát Dániel esetében kevesebb volt, de arra is fogok reagálni. Keresztes frakcióvezető úr, sok tekintetben egyetértünk, és egyébként számítunk is önre abban az esetben, hogyha egyébként ki kell állni a magyar nemzeti érdekért például a multinacionális vállalatokkal szemben. Mi például ezt tettük, amikor bevezettük a bankadót. Csak jelezni szeretném megint, hogy önök álltak össze azokkal, akik egyébként a bankok oldalára álltak, és nem támogatták azt, hogy legyen közös teherviselés, a közös teherviselésben a bankok is vegyenek részt, csak jelzem. [[Z. Kárpát Dániel: Leírhatják az adóból, István!]] Higgye el, hogy tőlünk egyébként nem kell félteni a nemzeti érdeket, meg fogjuk védeni. Egyébként, ha a multikkal szemben, például a nagy technológiai cégekkel szemben mert azt gondolom, ez a jövő vitája majd ki kell állni, a Facebookkal, a Google-lal és a társaival szemben, mert egyszerűen nem veszik figyelembe a nemzeti szabályozásokat, akkor számítunk önre, mert tudjuk, hogy ebben az ügyben talán önre számíthatunk.Ugyanakkor azt gondolom, hogy pártpolitikai érdekből összemos két teljesen különböző dolgot, a bevándorlást és az EU-n belüli szabad mozgást. Tehát ön említette éppen, hogy mindannyian be akartunk lépni, és azt is szeretnénk, hogy Magyarország az Európai Unió tagja legyen, de ezzel azt vállaltuk, azért léptünk be oda, hogy egyébként szabadon az EU-n belül mindenki munkát vállalhasson. Azt már ne tessék a mi nyakunkba varrni, hogy egyébként harmadakkora a fizetés Magyarországon, mint Németországban. Ezt azoknak a nyakába tessék varrni, akikkel összeálltak, mert a 40 év kommunizmusnak köszönhető az, hogy itt tartunk. Az osztrák állampolgár meg a német semmivel sem tehetségesebb. Ő nem azért keres háromszor annyit átlagosan, mert sokkal tehetségesebb, hanem azért, mert ott nem volt 40 év kommunizmus. A magyar emberek meg azért mennek oda, mert élnek azzal a lehetőséggel, amit az európai uniós tagság biztosít számunkra. Éppen ne támadják meg, és ne mossák össze ezt a két dolgot! A bevándorlást meg kell állítani, az veszélyt jelent, ugyanakkor az, hogy Magyarországon nagyon sokan vannak olyanok, akik külföldön vállalnak munkát, ezt a két dolgot kezelje külön, és ne mossa össze. Ebben a tekintetben pedig azért, legyen már szíves, én csak a korrektséget kérem öntől, hogy amikor erről a témáról beszélnek, Z. Kárpát Dániel is így tette nagy mellénnyel, ahogy ő mondta, azért említsék már meg, hogy a tavalyi évben már többen jöttek haza, mint amennyien kimentek. Lehet ingatni a fejeket, de ami tény, az tény marad. Ez annak köszönhető, hogy végre Magyarország elkezdte felemelni a fejét, gyarapodás van, ahogy nő a szuverenitásunk, úgy javulnak az életkörülmények Magyarországon, és ezt az eredményt azok a magyar állampolgárok is, akik külföldön dolgoznak, látják. Egyre többen gondolkoznak azon, hogy visszajönnek azért, hogy azokat a családtámogatásokat, amelyekhez fogható nincsen máshol Európában, itt, Magyarországon, a saját hazájukban igénybe tudják venni. Tehát azt szeretném öntől kérni, frakcióvezető úr, hogy ezt a két külön dolgot ne keverje össze, és ne próbáljon úgy csinálni, mintha a mi hibánk lenne az, hogy egyébként fizetésbeli különbségek vannak, és azt se hallgassa el, hogy egyébként az elmúlt tíz évben akkora bérnövekedés valósult meg Magyarországon, mint az elmúlt 30 évben sohasem. Lényegesen faragunk le, folyamatosan faragunk le abból a hátrányunkból, amit egyébként a kommunizmus miatt kell elszenvednünk, lényegesen faragunk le. Ha a parlamenti patkón kívül vagyunk, akkor egyébként vannak olyan ellenzéki képviselők, akik ezt egyébként el is ismerik, kár, hogy itt a parlamenti patkón belül ez nem sikerül. Z. Kárpát Dánielre reagálva, azért az egészen elképesztő, hogy ha jól értem, azzal indított, hogy milyen jó lenne konszenzuális politikát folytatni és konszenzusra jutni bizonyos ügyekben. Én is örülnék neki, ha konszenzusra tudnánk jutni például a bevándorlás ügyében, és nem is vonom kétségbe, hogy személy szerint azok, akiknek fontos annyira a vita, hogy bejönnek, ővelük egyébként lehetne is ebben a kérdésben együttműködni, csak hát itt az a baj, hogy három-négy képviselőről van szó, az meg az adott pártjaiknak is csupán a kisebbsége. Ugyanakkor azt nem szabad elfelejteni, hogy bejön ide Z. Kárpát Dániel, és amikor konszenzusról, együttműködésről beszél, akkor elkezd minket bolsevikozni?! Hát, a bolsevikokat nem közöttünk kell keresni, hanem ott, a másik oldalon! Azt gondolom, amikor politikai szélkakasságról beszél, akkor azt is szögezzük le, hogy a politikai szélkakasnál csak egy rosszabb van: egy olyan párt, amely elárulja a saját elveit a hatalomért. Én értem, hogy a jobbikosoknak ez nem tetszik, de hát most náluk erről van szó. A bevándorlás tekintetében majd mit fog szólni ahhoz, tisztelt Balczó képviselő úr mondom még egyszer, az ön elkötelezettségét ebben az ügyben nem akarom megkérdőjelezni , mit szól ahhoz, hogy majd itt lesz ez a bizottsági javaslat, az Európai Parlamentben fognak róla vitatkozni, és előre borítékolom, és szerintem őszintén magában ön is tudja, hogy az összes szövetségesük kinti európai parlamenti képviselője ezt meg fogja szavazni, Dobrev Klára, Donáth Anna, Ujhelyi István, mindegyikük meg fogja szavazni. Ezt azért jó lenne, ha látnák. Ez a probléma, hogy ha a Jobbiknak ez is az álláspontja, akkor ez tulajdonképpen egy beismerés is, hogy a hatalom fontosabb, mint a saját elveik, és a hatalom megszerzéséért a bevándorlásban elfoglalt álláspontjukat fel fogják adni, vagy már fel is adták. [[18.00]] Azt mondja Z. Kárpát képviselő úr, aki egyébként nagy mellényről beszél, és ugyanakkor elmond itt egy beszédet, utána meg kiviharzik, hogy ő konszenzust szeretne kötni. Most ehhez képest felírtam 9 percet beszélt, 7 óra 10 másodpercet a Fidesz-KDNP-kormányt gyalázta. [[Közbeszólások az LMP soraiból, köztük: 7 perc 10 másodperc!]] Így nehéz egyébként konszenzust kötni. A végén pedig azt mondja, hogy amit mi csinálunk a bevándorlás kérdésében, az a nemzeti érdek elárulása. De hát most mondta, a beszédének a legelején, hogy ő támogatni fogja ezt a javaslatot. Hát, akkor a nemzeti érdek elárulását fogja támogatni? Hát, döntsék már el, hogy mit gondolnak ebben a kérdésben! Tehát hogyha mi ezzel a javaslattal, amely most előttünk fekszik, ezzel eláruljuk a nemzeti érdeket, akkor önök ezt hogy támogathatják? Márpedig ezt mondta Z. Kárpát Dániel. [[Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A határőrséggel kapcsolatban Kontrát államtitkár úr már válaszolt, de azért mégiscsak szeretném leszögezni, hogy amikor a határőrségről beszél a Jobbik, akkor ez azt is jelenti, hogy ők nem tisztelik azoknak a rendőröknek és katonáknak a munkáját, akik kitűnően védik a határokat, és fel lehetne vetni, és azt gondolom, hogy a magyar kormány partner lenne minden olyan felvetésben, amely a határok védelmére vonatkozik, ha az nem működne jól. De a határvédelem hatékonyan és jól működik, éppen ezért nem tudjuk máshogy értelmezni az önök határőrségre vonatkozó javaslatát, mint egy pártpolitikai lózungot, csak azért, hogy kitűnjenek, és picit mást mondjanak. De a határokat a magyar rendőrök és a katonák hatékonyan meg tudják védeni. Kérem, olyan stílusban akkor, ahogy Z. Kárpát Dániel fogalmazott itt az előbb, aki most nem vesz részt ebben a vitában, hogy akkor most álljanak fel, és cáfolják meg, hogy nem védik meg a határőrök, a katonák és a rendőrök ma hatékonyan a határt! Cáfolják meg! Mert akkor egyébként beszélhetünk az önálló határőrség felállításáról, de addig fölösleges. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és megadom a szót Keresztes László Lórántnak, az LMP frakcióvezetőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Csak röviden válaszolnék Hollik képviselő úrnak. Igen, valóban a nemzeti érdekeket védem akkor, amikor elköteleztem magamat abban, hogy le kell váltani önöket mint kormányt, mert önök sok tekintetben, sok politikaterületen sok döntésükkel hosszú évek óta megsértik a magyar nemzeti érdekeket. Nem tisztem megvédeni Z. Kárpát Dániel képviselő urat, biztos vagyok benne, hogy mindjárt vissza fog térni, és ezt meg fogja tenni maga, de ő nem erről beszélt. Ő pontosan arról beszélt, amit ön is próbált egy kicsit ilyen furcsán megközelíteni, hogy önök a gyalázatos neoliberális politikájukkal több százezer embert elüldöztek az országból [[Nacsa Lőrinc: Mi?!]] azzal, hogy alacsonyan tartották a béreket, és a másik oldalon pedig vendégmunkásokkal próbálják ezt pótolni. Na, ez a nemzeti érdekek elárulása, nem az, amikor a bevándorlástól, az illegális migrációtól megvédik a határt, ezt ön keveri is. Ön nem mondott igazat, képviselő úr. Az a helyzet, hogy önöknek egy olyan vadliberális politikai felfogása volt és van még most is, hogy olcsón kell tartani a magyar munkaerőt, meg kell fosztani a jogaitól, a munkavállalói jogokat csökkenteni kell, és ezzel, konkrétan a magyar kormánynak a tagjai ezzel turnéztak, vitték magukkal Kóka Jánost és egyéb elvbarátaikat, és arról beszéltek, azzal büszkélkedtek, hogy milyen olcsó a magyar munkaerő. Hát, ez a gyalázatos nemzetáruló politika, ez a neoliberális nemzetáruló politika! Hiába hazudják önök magukat konzervatívnak és nemzetinek, nem azok. Így, ezzel a politikával egy olyan válságot hoztak létre, hogy több százezer ember ment el ebből az országból [[Dr. Hörcsik Richárd: Jaj!]] nem azért, hogy munkát vállaljanak, hanem azért, hogy megélhetést találjanak maguknak, és a gyerekeiket fel tudják nevelni, és ez ma Magyarországon a magyar nemzetet érintő legfontosabb kihívás és a legsúlyosabb tragédia. És az a nemzetárulás, Hollik képviselő úr, hogy amikor én erről kérdezem az ön kormányának az egyik tagját, és elmondom azt, hogy már minden hatodik anyaországi magyar gyermek külföldön születik ez lenne a munkavállalás? , akkor azt mondják, hogy semmi gond, mert működik az európai közös munkaerőpiac. [[Hollik István közbeszól.]] Ez lenne a nemzeti felfogás? Vagy azt mondják, hogy semmi gond, mert vannak még olyan közép-európai államok, ahonnét többen mennek el. Igen, ez is egy tragédia, hogy máshonnét is több embernek kell elmennie a magállamok felé innét, úgymond az európai perifériáról, de én azt gondolom, ez akkor is egy tragédia a nemzet számára, és nem lehet belenyugodni, és az, hogyha Magyarországon ilyen szörnyű tragédia van… Tisztelt képviselő úr, az én városomból, Pécsről tíz év alatt 15 ezer ember ment el, és nem nyelvet tanulni, nem azért, hogy körülnézzen, hogy jaj, de szép dolgokat lehet látni Londonban, hanem azért, mert önök a gyalázatos politikájukkal nem adták meg a lehetőséget, hogy annyi pénzt keressenek, hogy a családjukat tisztességgel el tudják tartani, és a gyermekeik itt meg tudják Magyarországon a jövőjüket… [[Hollik István feláll.]] Menjen el, ingassa a fejét, képviselő úr, igen, nagyon nehéz szembesülni azzal, hogy önök elárulják a nemzeti érdekeket. [[Hollik István: Hazudsz!]] Gratulálok! Gratulálok, képviselő úr! Ez a KDNP politikája. Idejönnek, felkapaszkodnak a Fidesz oldalán, beülnek a parlamentbe, idejön, nekiáll sorosozni, keménykedni, azt gondolja, az a nemzeti érdekek megvédése, hogy keménykedik és sorosozik?! [[Hollik István: Hazudsz! Hazudsz!]] Egyszer hallanám, hogy felszólal, és szembemegy az orosz érdekekkel, szembemegy Putyinnal, szembemegy a Roszatom gazdasági érdekeivel, vagy szembemegy a kínai gyarmatosító törekvésekkel! Az lenne, tisztelt Hidvéghi képviselő úr is, a nemzeti érdekek megvédése. Nem Soros Györgynek kéne Facebookon üzenni, hanem ellen kéne állni az orosz és a kínai nagyhatalmi törekvéseknek, nem kéne olyan döntéseket meghozni, hogy közel ezermilliárd forintért titkosított projekttel a kínai Budapest-Belgrád vasútvonali projektet áttolják egy ilyen súlyos gazdasági válság közepette is. Tisztelt Képviselő Úr! Csak ebben az évben és a jövő évben önök 175 ezer új magyar munkahelyet áldoznak föl a kínai nagyhatalmi érdekek oltárán, egy gazdasági válság, egy társadalmi krízis közepén. Ez lenne a szabadságharc? És akkor Orbán Viktor ezt elintézi azzal, hogy küld két Facebook-üzenetet Soros Györgynek? Nem ez a nemzeti érdekek megvédése; az, hogyha szembeszállnak egy… igen, nehéz, furcsa geopolitikai helyzetben vagyunk, nagyon kemény kormánynak kell lennie, amely szembe tud szállni az ilyen nagyhatalmi érdekekkel. Ezt az önök kormánya elmulasztja, mondhatjuk, hogy gyakorlatilag egy ilyen trójai falóként tevékenykednek itt az orosz, kínai nyomulás tekintetében az Európai Unión belül. Igen, én a nemzeti álláspontot képviselem, a nemzeti érdekeket képviselem, azért mondom, hogy az önök kormányát le kell váltani. De ez teljesen független attól, hogy vannak kérdések, mondjuk, amelyekben egyetértünk. És azzal együtt, hogy önök, mondhatjuk, egy ilyen kommunikációs hadjáratot folytatnak a migráció kérdésében, ezzel együtt is mi elmondtuk, én is elmondtam, hogy ez valóban egy sorskérdés, ez egy olyan kihívás, amit kezelni kell, és én lennék a legboldogabb, ha most nem Soros Györgyről meg Gyurcsányról kellene beszélni, hanem erről a problémáról, és főleg arról, hogy mi áll emögött, milyen okok miatt alakult ki ez a migrációs krízis, és mit kell nemzeti szinten, mint kell az európai politika szintjén elvégezni ahhoz, hogy csökkenteni lehessen a migrációs nyomást. Felálltak, önök gyurcsányoztak, sorosoztak, bohóckodtak, mindent csináltak, egyetlenegy szót nem hallottam arról, hogy milyen módon kezelnék a migrációt kiváltó okokat. Miért vétózzák folyamatosan az Európai Unió törekvéseit az éghajlatváltozás elleni fellépésben? Hát, ez ugyanúgy sorskérdés. Hát, nem lehet Erdoğan elnöknek mindig pénzt adni, meg barátkozni vele, meg odautazni hozzá, és közösen fényképeszkedni, nem lehet Erdoğanra bízni Európa megvédését. A migrációt kiváltó okokat kell csökkenteni, ezért kell fellépni, és ezért kell közös európai együttműködés azzal együtt, hogy a bevándorlás kérdésében maximálisan kiállunk a nemzeti szuverenitás mellett, és ezt mi mindig támogatni fogjuk. De közös európai fellépésre van szükség érdemben az éghajlatváltozás, a környezetpusztítás ellen, és egy olyan politikai fordulatra lenne szükség, hogy ne a nagyvállalati profitérdek, ne a multi cégek érdeke domináljon minden pillanatban, mert ez okozza azokat a tragédiákat egyébként a periféria térségében, amelyek valóban összeomláshoz, különböző háborús konfliktusokhoz vezetnek, majd végső soron elvándorláshoz, meneküléshez, migrációhoz, amiről aztán itt beszélünk. Ezekről a kérdésekről kéne beszélni, ezeket az ügyeket viszont európai együttműködéssel lehet folytatni, de azt higgyék el, hogy nem az a megoldás, hogy Soros Györgyről beszélnek, vagy Gyurcsány Ferencről, meg Facebook-üzeneteket küldenek, hanem nem gyűlöletkeltést kell csinálni, nem plakátkampányt kell csinálni, az nem fogja megoldani a migrációs krízist, hanem őszintén kell beszélni a kiváltó okokról, és azokat végre kezelni kell tudni. Én ezt várnám Magyarország Kormányától, ezt várom az európai parlamenti képviselőktől, és ezt várom egyébként a magyar Országgyűlés ellenzéki képviselőitől is. Köszönöm szépen.
Köszönjük, frakcióvezető úr. Most megadom a szót kétperces hozzászólásra Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Szeretnék reagálni egypár dologra, hiszen jó, amit Keresztes képviselő úr mond, meg frakcióvezető, meg minket oktat ki, és itt felháborodva mutogat ránk, hogy miért mondjuk azt, hogy Gyurcsány, amikor ugye, önök állnak vele össze, és önök támogatják őt újra vissza a hatalomba, és miért mondjuk ezt mi önökre, hogy Gyurcsány, de azért nézze meg, képviselő úr, tavaly az EP-kampányban az önök [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] , az LMP… (Az elnök csenget.)
Lejárt az idő.
Akkor majd kérek a kollégáktól, köszönöm. [[Derültség az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Balczó Zoltánnak, a Jobbik képviselőjének. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm a szót. Hidvéghi és Nacsa képviselő uraknak szólok: lehetséges, hogy kialakul egy olyan helyzet az önök választásitörvény-módosítása alapján, hogy lesz egy közös listája az ellenzéknek, ehhez kapcsolódik valami közös program, és akkor önök azt fogják mondani, hogy ez szövetség ez akkor körülbelül igaz is lehet. De most mire mondják, hogy szövetségben vagyunk? Miben nyilvánul meg? Előfordul, hogy itt egy adott kérdésben a baloldali ellenzék és a Jobbik vagy az LMP ugyanúgy nyilatkozott, erre elhangzik az önök részéről: íme, az összeállt ellenzék. Ugyanaznap egy adott kérdésben teljesen eltérő álláspontot képviselünk, mert nem vagyunk szövetségben, felállnak, és azt mondják: miféle szövetség ez, ahol megbomlott az összhang? Hát, higgyék el, ez teljesen abszurd, és megint ebben a témában újra, amikor szerintem valószínű szeretnék már lezárni, újból-újból a Gyurcsány-provokációval vagyok kénytelen megszólalni. [[18.10]] Nacsa Lőrinc képviselő úrtól egyet kérek, nézze meg a felszólalásomat, mert ön azt mondta, hogy én azt állítottam, hogy én azt mondtam: nincs kötelező kvótaveszély. Nézze meg, elmondtam, hogy milyen rafinált módon történik, hogy a vége az lesz, hogy kötelezően át kell venni nagyon sok embert. Legalább ezt fogadja el, hogy ezt nem tagadtam! Még egy, nagyon röviden: honnan tudják azt, hogy mennyi ember ment ki Magyarországról, mondjuk Angliába? Az én ismeretségi körömben olyanok vannak, hogy kimentek, állandó lakcímük van, fizetik az ösztöndíj visszafizetését, hazajönnek szavazni, fizetik a tb-t, minden igazolványt megújítanak. Honnan tudja ezt bárki, hogy öt éve Angliában él? ezt kérdezem.
Köszönjük. Megadom a szót Hidvéghi Balázsnak, európai parlamenti képviselőnek, Fidesz. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Rövid reakció, ha megengedik, Keresztes László Lóránt képviselő úrnak. Magyarország külpolitikailag több lábon áll, ezt többször elmondtuk már, ez a helyes megoldás. Az, hogy kapcsolatban vagyunk, gazdasági kapcsolatban, politikai kapcsolatban Oroszországgal, Kínával, Törökországgal, az Egyesült Államokkal és így tovább, az helyes, több lábon kell állni. Magyarországnak nyitottságra van szüksége ezekkel a hatalmakkal, akkor szolgáljuk a magyar gazdasági érdeket és politikai érdekeket, ha egyaránt beszélő viszonyban és jó viszonyban vagyunk ezekkel az országokkal anélkül, hogy felesleges ideológiai vitákba vagy egyéb csatározásokba bonyolódnánk velük. Ez a reális és jó nemzeti alapú külpolitika. Összeurópai megoldáson kell dolgozni, egyetértek önnel, mind a migráció kérdésében, mind egyébként a klímaügyben. A klímakérdésekben nem Magyarországon fog múlni egyébként az, hogy lesze megállapodás, minden előremutató és józan megalapozott számításon alapuló vállalást eddig is támogattunk, most is ezt tesszük, és tettük. A migráció kérdéseiben pedig példát adunk. Az a helyzet, hogy Orbán Viktor politikáját és a magyar politikának a bevándorlás elleni fellépését mintaként emlegetik most már, és még az ellenfeleink is elismerik, hogy ez egy önállóan megálló politika, ami eltér a fő vonaltól, vitába mert szállni az öt évvel ezelőtt meg azóta is erőltetett brüsszeli kánonnal, a mainstreammel, részben ez hozza azt a tiszteletet, amit egyébként kivált, és mutatja az eredményeket is. A mi magunk módján, a magunk helyén, a magunk méretéhez adottan megmutattuk, hogy meg lehet állítani a migrációt egyébként a határkerítéssel, azzal a határkerítéssel, amit az egész ellenzék gyakorlatilag támadott. Balczó képviselő úrhoz fordulok, utolsó megjegyzésem: amikor a betelepítések ellen szerettünk volna egy alkotmánymódosítást 2016-ban, egy olyan népszavazást követően, ahol több mint hárommillió ember mondta azt, hogy ez elutasítható, elutasítandó a betelepítés, akkor a Jobbikra végül is nem tudtunk számítani. Itt a parlamentben Vona Gábor addig ügyeskedett, addig manőverezett, míg nem szavazták meg. [[Balczó Zoltán közbeszól.]] Tehát erről beszélek akkor, amikor a megbízhatóságról beszélek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, kíváne élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az összevont vitát lezárom.Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót, 15 perc 52 másodperces időkerete maradt az előterjesztőnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. [[Hanghiba miatt kézi mikrofont állítanak a szónok elé.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az őszi ülésszak egyik legutolsó vitáján vagyunk túl ezen az estén, és külön öröm számomra, hogy ez a fontos kérdés napirendre kerülhetett, köszönhetően a kivételes eljárás gyorsaságának, így nem veszítettük el ezt a lehetőséget, hanem ki tudtuk használni a véleményezésre rendelkezésre álló nyolc hetet, amit számunkra az európai törvények előírnak.Szeretném megköszönni képviselőtársaimnak, különösen az Európai ügyek bizottsága tagjainak, hogy aktívan részt vettek már a bizottsági ülésen elhangzott vitában is, és a ma esti vitában is, bár leszámítva azt, hogy nagyon sok minden olyan elhangzott mindkét oldalon, ami nem kifejezetten ennek a jelentésnek az esszenciáját adja. De hát, parlament vagyunk, nyilván a migráció, ami a fő témája ennek a jelentésnek, olyan téma, ami rengeteg gondolatot pró és kontra generál. Abban mindannyian egyetértettünk, hogy az illegális migráció ügye fontos kérdés. Csak itt szeretném megjegyezni, hogy az elmúlt másfél-két év vitáiban gyakran látom azt, hogy összekeverjük a migrációt és az illegális migrációt. Itt és amiről a jelentés is beszél elsősorban az illegális migrációról van szó. Ez korábban is elhangzott a nyugat-európai sajtó részéről, vádolván bennünket, hogy mi lezártuk a határainkat. Magyarország nem zárta le a határait, csak a zöldhatárokat zártuk le, aminek az átlépése illegális. Tehát aki legálisan akart jönni Magyarországra az elmúlt időszakban vagy akár ez évben is, azt bárki megteheti. De nem ez történik. És ezért fontos az a disztinkció, hogy határozott különbséget kell tenni akármelyik vitában a migráció és az illegális migráció között, és abban, úgy látom, hogy egyetértés van közöttünk, hogy az illegális migráció ügye egy olyan ügy, amely nemcsak Magyarország jövőjét, hanem az egész kontinens jövőjét is meghatározza. Ennek kapcsán, hiszen erről szól ez az egész jelentés is, ennek kapcsán igenis a magyar Országgyűlésnek élnie kell ezzel a jogosítvánnyal, amit most teszünk: merjünk bátran kezdeményezni ilyen vizsgálatokat, mert a magyar Országgyűlésnek hallatni kell a hangát nemcsak a belpolitikában, hanem az európai uniós politikákban is Európa-szerte; mert megillet bennünket, ahogy szoktuk mondani, a ius murmurandi és a ius resistendi, azaz az ellenállás joga. Tisztelt Képviselőtársaim! A szubszidiaritás vizsgálata és az indokolt vélemény megfogalmazása tehát egy olyan törvényes eszköz, amit többször elmondtam már a lisszaboni szerződés biztosít számunkra. A magyar Országgyűlés ezzel a törvényes lehetőséggel most él. Ez egyébként alkotmányos kötelességünk. És ezért ebben a vonatkozásban én megköszönöm mind a Jobbiknak, mind az LMP-nek és egy-egy független képviselőtársamnak is, hogy ezt a jelentést elfogadják, és ahogy a vitában is elhangzott, a holnapi nap folyamán támogatni fogják azt a jelentést, ami arra hívta fel a figyelmet, hogy az Európai Bizottság migrációs rendeletei vagy rendelete ezer sebből vérzik. Ezt tételesen megfogalmazza az általunk készített jelentés, amit egyébként az expozéban megfogalmaztam, és nem akarom az időt húzni, hogy mi az az öt pont, amiben tételesen a bizottságunk és reméljük, a magyar Országgyűlés is szubszidiaritásellenesnek találta az Európai Bizottság rendelettervezetét. A migráció egy valós veszély, nem az, amit Guterres, az ENSZ főtitkára mondott máig megragadt bennem az a mondása , hogy a migráció egy jó dolog: the migration is the good phenomenon. Hát, az elmúlt három év alatt egyértelműen, mindenki számára bizonyított Európában, hogy ez nem így van. És sajnálom, hogy az ENSZ főtitkára még mindig tartja magát ehhez a megállapításához. Nekünk mint a magyar Országgyűlés képviselőinek, úgy érzem, alkotmányos kötelességünk, hogy erre felhívjuk a figyelmét Európának. [[18.20]] Ami 2015 óta történik Nyugat-Európában, az már sajnos nem fikció, nem riogatás, hanem a véres valóság. És a valós veszély sajnos Európa mindennapjaiban ott van, ott él, ahogy néhány képviselőtársam elmondta, hogy a no-go zónákról korábban tilos volt beszélni, ma látjuk, hogy milyen problémákat okoz akár csak Brüsszelben is. És igen, tisztelt képviselőtársaim, amikor Magyarország 2015-ben megépítette a határzárat, akkor pontosan ezektől az eseményektől védtük meg Magyarországot, amelyek azóta sajnos megismétlődtek Európa jó néhány országában, azoktól a szomorú eseményektől és következményeitől a migrációnak. Ez sikerült, bárki bármit mond. És amint Nacsa Lőrinc képviselőtársam említette, ezt csak azzal tetézik jó néhány európai uniós társadalomban, hogy ez, ami elindult 2015 óta, ez már sajnos visszafordíthatatlan. Mint ahogy a határzár egyértelműen megvédte a magyar polgárokat és Magyarország szuverenitását, kicsiben ez a jelentés, amit itt tartok a kezemben, pontosan ugyanezt a célt szolgálja. Tudniillik ez a jelentés ugyanúgy, mint a határzár, felhívja a figyelmét az Európai Uniónak, az európai uniós tagállamoknak, hogy milyen veszélyeket rejt az Európai Unióra a migráció. És felhívja arra a figyelmet, hogy az Európai Bizottság az elmúlt három évben sajnos elégtelen válaszokat adott a migráció kihívásaira; nem tudta kezelni, és ez sajnos tény. Éppen ezért a mi felelősségünk a magyar Országgyűlésben, hogy ezt a jelentést megtegyük, hogy egy indokolt véleményt elküldjünk az Európai Bizottságnak. Mert a menekültügyi és migrációs paktumot egyébként több európai uniós tagállami parlament is fenntartással fogadja, nemcsak a visegrádi országok, de különösen a svéd és a dán parlament, ahol amúgy a szubszidiaritásvizsgálatnak régi nagy hagyományai vannak. A mai vitánk és a holnapi szavazásunk pedig remélhetőleg majd több parlamentet is arra ösztönöz, hogy a még rendelkezésre álló, előttünk álló három hétben fogadjon el indokolt véleményt, hogy ezzel próbáljuk meg erősíteni az Európai Uniót. Tudniillik a nemzeti parlamentek álláspontjait nem lehet csak úgy lesöpörnie az Európai Bizottságnak. Az Európai Bizottság nem vindikálhat magának több jogot, mint amit a szerződésben ráruháztak. A nemo plus iuris elve már a római jogban is ismert volt, és az az Európai Unióban is kell hogy éljen. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a jelentés arra hívja föl a figyelmet, hogy az Európai Bizottságnak meg kell változtatnia ezt a migrációs paktumát, ami egyelőre tervezet. De látjuk azt, hogy jó néhány biztos már készként kezeli, hiszen úgy nyilatkoznak erről, hogy biztosan el fogják fogadni, és sajnos azt kell mondani én nem állok azok sorába, aki mindig sorosozik, de , összecseng Soros Györgynek azzal a 2015-ös tanulmányával, amit megjelentetett. És ez sajnos a való igazság. És erre is fel kell hívnunk a figyelmet, de elsősorban az Európai Bizottság számára, hogy itt meg kell változtatnia Európa biztonsága érdekében, hogy ne fordulhassék elő mindaz, ami az elmúlt két-három évben. Egy haláleset is borzasztó, de több mint háromszázan haltak meg; és nem akarok demagógnak tűnni, de ezek is súlyos tények. Az Európai Bizottság kevésbé tudott hozzájárulni ahhoz, hogy ezektől az eseményektől megóvjuk az Európai Uniót. Tisztelt Képviselőtársaim! Én tartózkodtam attól, hogy ugyan jegyeztem azokat a felvetéseket, amiket ellenzéki képviselőtársaim tettek, de mint a bizottság elnöke, én erre most nem kívánok válaszolni, hanem én azt a nemzeti minimumot, azt a konszenzust szeretném megőrizni [[Ungár Péter közbeszól. Balczó Zoltán: Helyes!]] , amit ez a jelentés tartalmaz; a menekültügyi és migrációs paktumot alkotó öt európai parlamenti és tanácsi rendelettervezet vonatkozásában indokolt véleményt el fog fogadni reményünk szerint a holnapi plenáris ülés. Ez arra mutat, hogy hol kevésbé, hol inkább, de a parlamenti pártok érzik ennek a súlyosságát, hogy baj van az európai migrációs kezelésben, és ebben nekünk, a magyar Országgyűlésnek mindent meg kell tennünk, hogy amit a törvényi lehetőség ad számunkra, azt megtegyük. Ezen az estén ezt tettük, bármennyire is izzott a levegő sokszor a vitától, de mégis a lényeg az, hölgyeim és uraim, hogy akik itt vannak, támogatják ezt a jelentést. Én ezt értéknek tartom. És azért engedjék meg, hogy elmondjam azt, hogy sajnálom, hogy sem az MSZP, sem a DK nem vett részt ebben a vitában. Ez jól jelzi azt, hogy nem kívánnak megnyilatkozni. Én nem kívánom ezt politikailag minősíteni, de önmagukat minősíti ez a tett, ez a cselekedet. Tisztelt Képviselőtársaim! Az indokolt vélemény itt van előttünk, és úgy hiszem, hogy megalapozottan fogalmaztuk meg álláspontunkat, és ezért fontos, hogy az Országgyűlés holnap meghozza ezt a határozatot. Remélem, hogy ezzel hozzá tudunk járulni ahhoz, hogy az Európai Bizottság jobbá tegye azt a paktumot, amit idáig eltervezett, hiszen az sajnos nem az Európai Unió jövőjét szolgálja. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Képviselőtársaim! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, az LMP frakcióvezetője: „A mi városunk, Pécs 38.” címmel. Megadom a szót. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, szokásaimhoz híven, napirend után szűkebb hazámról, Pécsről és Baranyáról, ezt a térséget és várost érintő problémákról szeretnék beszélni.A mai parlamenti ülésen is több olyan kormánypárti képviselői felszólalást hallhattunk, ahol tagadták a kormányzat megszorító politikájának hatásait, holott egyértelműen látható, hogy a kormány sajnos olyan módon érvényesítette ebben a rendkívül nehéz járványügyi és válságos időszakban a megszorító intézkedéseket, hogy azok nem voltak szükségesek. Látható, hogy a költségvetésben még mindig ott vannak azok a források, ott vannak azok az átcsoportosítási lehetőségek, amelyek megadták volna a mozgásteret a kormány számára, hogy ne kelljen az önkormányzatokat vagy éppen az egyetemi szférát ilyen brutális megszorító intézkedésekkel sanyargatni. Látható volt már a tavaszi első hullám idején is, hogy az önkormányzatok voltak a járványügyi védekezés első számú bástyái, és most is ilyen szerepben küzdenek az ott élő emberek egészségének és biztonságának megőrzéséért. És látható, hogy még az olyan térségekben is, melyek gazdaságilag nehezebb helyzetben vannak, az önkormányzatok erőn felül részt vettek, és nagyon sokszor olyan intézkedéseket hoztak, amelyek megelőzték a kormány lépéseit. Ezért súlyos és álságos az a politika, hogy az önkormányzatokat megszorításokkal sújtják, úgymint a gépjárműadó elvétele vagy éppen azzal a gyalázatos intézkedéssel, hogy az állam kivonult a helyi közösségi közlekedés állami támogatásából. Sorolhatnánk még hosszan azokat az intézkedéseket, amelyekkel nem támogatta a kormány, és nem támogatta az Országgyűlés kormánypárti többsége az önkormányzatokat, hanem akadályozta őket, nehezítette a munkájukat, ezzel nehezítette a védekezést is. Sajnos, az önkormányzatokon túl a megszorítások elérték már az egyetemi szférát is. Rengetegszer vitatkoztam én itt Bódis államtitkár úrral, rektor úrral erről a kérdésről, hogy a kormány közel 20 milliárd forintot vont el az egyetemektől, és ennek rendkívül súlyos, beláthatatlan hatásai vannak. A Pécsi Tudományegyetemtől közel 2 milliárd forintot, 1,9 milliárd forintot vettek el, ami rendkívül súlyos hatásokkal jár az egyetem működésére nézve. Teljesen világos, hogy egy ilyen megszorító intézkedést, egy ilyen megszorítást az egyetem nem fog tudni kigazdálkodni, és ez leépítésekkel jár, és egyáltalán az egyetem jelenlegi funkcióit, sok tekintetben az oktatási funkcióit sem fogja tudni teljes mértékben fenntartani. Ez minden alapot nélkülöző dilettáns, rosszindulatú intézkedés volt a kormány részéről, és én külön felháborítónak tartom, hogy a pécsi, illetve a Pécsett élő kormánypárti képviselők nem emelték fel a szavukat a megszorítások ellen. Hoppál Péter képviselő úr nem tett semmit, nem szólalt fel, és nem szavazott ezen megszorító intézkedések ellen, és hasonlóképpen Nagy Csaba, Pécsett élő képviselő úr sem állt oda Pécs városa mellé, és nem lépett fel az Orbán-kormány megszorító intézkedései ellen. [[18.30]] Nem oly rég, néhány héttel ezelőtt Hoppál Péter tartott egy sajtótájékoztatót, és diadalittasan jelentette be, hogy a Pécsi Tudományegyetem a magyar kormánytól 5,7 milliárd forintos támogatást kapott. Ez egy rendkívül álságos bejelentés volt, ugyanis elfelejtette Hoppál Péter hozzátenni, hogy ez a támogatás nem az egyetem működésére megy, hanem végső soron Mészáros Lőrinc cégeinek a zsebébe jut. Hiszen 2017-ben Mészáros Lőrinc cégei nyerték meg azt a beszerzést, ami a Pécsi Tudományegyetem Általános Orvosi Kara egy új épületének felépítéséről szólt. Azóta olyan mértékben drágult ez a beruházás, olyan mértékben drágult Mészáros Lőrinc teljesítése, hogy egyszerűen a beruházás befejezéséhez volt szükség erre a hatalmas összegre, tehát ez a támogatás gyakorlatilag nem a Pécsi Tudományegyetem működésére, hanem Mészáros Lőrinc cégeinek a zsebébe jut. Mi magunk természetesen a tiltakozáson túl lépéseket is tettünk annak érdekében, hogy megvédjük a Pécsi Tudományegyetemet, ezért egy petíciót indítottunk, és amíg lehetett, amíg ezt lehetővé tette a járványügyi korlátozás és helyzet, az utcán gyűjtöttük szinte mindennap az aláírásokat. Sok ezer pécsi írta alá ezt a petíciót, sok ezer pécsi tiltakozott a kormány megszorítása ellen. Annyit már elértünk, hogy nem oly rég államtitkár úr bizakodásra okot adó kijelentést tett, elismerte azt, hogy valóban ezek a megszorító intézkedések nem voltak helytállóak, és már elkezdődött a kormánynál az intézkedés, hogy milyen módon tudják visszapótolni az egyetemeknek ezeket a forrásokat. Azt gondolom, hogy ez a helyes intézkedés, ez a helyes lépés, amikor látjuk, hogy valamilyen kormányzati intézkedés konkrétan súlyos károkat okoz egy egyetemnek, károkat okoz az egyetemet befogadó városnak, és hozzáteszem, az egész megyének, akkor együttműködésben az ott élőkkel és a pécsi polgárokkal, el tudunk érni eredményeket még egy ilyen nehéz helyzetben is, egy kétharmados többséggel szemben is. Az viszont önmagában elszomorító, hogy a város kormánypárti képviselői semmit nem tettek, ők úgy érezték, hogy minden pillanatban Orbán Viktornak és kormányának lojálisak, s nem a helyiek érdekeit képviselik. Azt gondolom, hogy Pécs és Baranya megye többet érdemel ennél. Köszönöm szépen.
Köszönjük, frakcióvezető úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ungár Péter úr, az LMP képviselője: „Ki gondoskodik a gondoskodókról?” címmel. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Ez valószínűleg az Országgyűlés egyik utolsó ülése az idei évben, és én arról beszélnék, amiről most már bizonyos, hogy nem tudott dönteni az Országgyűlés az őszi ülésszakban.Az egyik ilyen és ezt többször elmondtam az Országgyűlésben , hogy a szociális dolgozók kimaradtak az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítésből, ez 45 milliárd forintba kerülne a költségvetésnek. Én nem akarom itt elmondani, hogy mire költöttek 45 milliárd forintnál többet, mert szerintem mindenki a saját fantáziája szerint be tud ebbe illeszteni szinte bármilyen tételsort. Illetve az is bizonyos, hogy az otthongondozási díjat nem emelték meg a minimálbér szintjére azoknál, akik nem gyermeküket, tehát legtöbb esetben demenciával élő hozzátartozójukat otthon gondozzák. Összekötném ezt a hiátust, amit az Országgyűlés okozott a magyar embereknek, egy aktualitással. Novák Katalin családügyi miniszter nemrég egy videóban beszélt sok mindenről, többek között arról is beszélt, hogy a gondoskodás milyen egy fontos dolog. Azt mondta, hogy el kell ismernünk a gondoskodó munkát, és szerintem, bár abban a videóban nem nagyon van olyan rész, amivel én személyesen egyetértek, ez talán az egyetlen, amivel egyetértek. Ugyanakkor az, hogy ő elmondja, hogy milyen fontos a gondoskodás, szemben áll azzal a ténnyel, amit én elmondtam, hogy bár videókban, animációkban elmondják, hogy fontos a gondoskodás, nyomasztják azokat az embereket, akik gyermeket vállalnak, de amikor a magyar, gondoskodó munkát végző emberek megbecsüléséről van szó, akkor a szájuk jár, a pénztárcájuk nem. Ez a helyzet! A másik az, hogy beszélt arról miniszter asszony, hogy a nők és férfiak közötti bérkülönbség miért olyan, amilyen, illetve jelezte, hogy nem feltétlenül kell egy nőnek annyit keresnie, mint egy férfinak. Az, hogy egy adott állásban a nők és férfiak közötti bérkülönbség milyen, nem ad teljes képet, és nem egy jó statisztika, hiszen nem vizsgálja azt, hogy milyen elnőiesedett szakmák vannak Magyarországon. A szociális szektor dolgozóinak 90 százaléka nő, a pedagógusok jelentős része nő, ami amúgy, ha már az egészséges férfiképet nézzük a gyermekek fejlődéslélektanából tekintve, akkor szintén egy probléma, csak ezzel a konzervatív oldal keveset foglalkozik, illetve az állami alkalmazottak összességének jelentős része nő. Ez egyszerűen azért van, mert rettentő alacsonyak a fizetések. Nem beszélni arról, hogy miért vannak elnőiesedve ezek a szakmák, ez egy nagyon súlyos probléma. Nem az a gond önmagában, hogy a szociális szektorban 90 százalékban nők dolgoznak érdemes megvizsgálni, hogy ez miért van így , hanem, hogy miért van 90 ezer ember, akik a garantált bérminimumot kapják egy olyan munkáért, amit elvileg a kormány, legalábbis néha szavakban, néha már úgy se, elismer. Továbbmegyek: a pedagógusoknál. Ha már ilyen nosztalgiával tekint a kormány azzal kapcsolatban, hogy régen hogy lehetett egy családot fenntartani egy fizetésből mert Magyarországon ez régen se volt így az emberek többségének, és agrikulturális családban sem így volt , de mégiscsak régen, például a két világháború között egy középiskolai tanári egzisztencia egy középosztálybeli egzisztenciát jelentett, azt jelentette, hogy biztonságban meg tudnak élni. Ez ma nemhogy nincs így, hanem ennek a szöges ellentéte van. Hogy lehet elvárni valakitől, egyszerre megfogalmazzák azt az elvárást, hogy tartson el három gyereket, tartsa el a feleségét, tartsa el az anyósát, ha az valamiért eltartásra szorul, és tegye meg ezt körülbelül 200 ezer nettó forintból, mert annyi a pedagógusfizetés. Tehát összességében azt akarom mondani, hogy ez az ülésszak arra rávilágított, hogy a konzervatív propaganda arra jó, hogy egy olyan utópiát építsen, aminek nincs köze ahhoz, ahogy jelenleg Magyarországon élnek, elvesztették a kapcsolatot a valósággal, és hiába mondanak szép dolgokat, ahova a pénzt rakják, az az, ami nekik fontos, mindenki tudja, hogy milyen dolgokra költenek, és azokra meg nem költenek, hogy legalább azok az elvek érvényesüljenek, amikért elvileg kiállnak. Úgyhogy, ha Novák Katalinnak fontos a gondoskodó munka, akkor próbálja elérni, hogy még az idén karácsonyra a szociális dolgozók megkapják az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést, és ha fontos neki az, hogy egy egzisztenciából meg lehessen egy családnak élnie, akkor pedig emeljék azokat az embereket akik a közalkalmazotti bértábla szerint kapják a fizetéseiket.
Köszönjük. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter úr, a Fidesz képviselője: „Évzáráshoz közeledve Észak-Vas megyében” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! 2020-ra visszatekintve az első szó a köszöneté. Mindenkinek elismerés jár, aki akár a szabályok betartásával vagy a hivatása révén tett azért, hogy a koronavírus-járvány okozta helyzetet kezelni lehessen. Engedjék meg, hogy mindenekelőtt kifejezzem tiszteletemet Dumovits István plébániai kormányzó előtt, aki 50 éve szolgálja papi hivatásában a horvát és magyar híveit Észak-Vas megyében.Másrészt szeretnék tisztelegni Bakos György előtt is, aki leköszönt Kőszeg Város Koncert Fúvószenekara elnökségéről. Köszönettel tartozunk neki több évtizedes munkájáért, amellyel nemcsak a fúvószenekar színvonalát, hanem Kőszeg kulturális elismerését is emelte. Isten éltessen minden olyan helyi közösséget, szervezetet, amely idén a múltjához kötődő évfordulóra emlékezett! Tisztelt Ház! Észak-Vas megye fejlesztése érdekében 2020-ban is több komoly lépést sikerült tenni. Városok tekintetében, ha ábécé szerint haladunk, Bükön átadásra került a szociális központ, a kerékpárút-építés, a templom előtti új tér és a Csepreg irányába vezető út felújításának első üteme. Beszámolhatunk a büki szennyvíztisztító telep, valamint az ipari park és a Nestlé bővítéséről. Celldömölköt Alsóság központjának megújítása, óvodafelújítások, sportpark és futókör kiépítése érintette. A város egyik nagy foglalkoztatója, a Wewalka új beruházásához állami támogatás járult hozzá. A mentőállomás új mentőautóval gyarapodott. Kormánydöntés révén beszámolhattam arról, hogy a belvároson átvezető főút megújulhat, és központi forrás érkezett az izsákfai kerékpárút megtervezésére. Csepreg óvodafejlesztésre 200, bölcsődefejlesztésre pedig 268 milliós támogatást kapott. A város Kőszeg irányába vezető útja közel félmilliárdos állami forrásból újjászülethetett. Működésre és a temetőre is érkezett kormányzati forrás. Kőszegen bejelenthettük, hogy templomok, utak felújítására, valamint bölcsődére, parkolóra, temetőre és a működésre kapott támogatást a város. Átadásra került a határ felé vezető új út, a Pogányi út, kőszegfalvi kerékpárút, a piac, a Koronaőrző Emlékhely, a hotelként újjászülető bencés rendház, a Harangtorony Szálló, a tangazdaság, az új szőlőfeldolgozó üzem. [[18.40]] Megújult a Várkör lezajlott a fejlesztés első üteme , a Kiss János, a Bajcsy-Zsilinszky utca, és elindult a Dózsa utca újjáépítése is. A várost érinti, hogy zajlik a Szombathely-Kőszeg közti vasútfelújítás. Répcelakot 120 milliós bölcsődefejlesztés, milliárdos értékű csatornahálózat-bővítés érintette, ezeknek volt a kedvezményezettje. Kormányzati támogatást kapott a város nagy foglalkoztatója, a Liss patrongyártó vállalat. Átadhattuk a Radó-házat, mely egyrészt emléket állít Vas megye nagy alakjának, másrészt még szebbé tette a városközpontot. Sárváron elkészült a főút megújítása, megszépült a vasútállomás, megépült a Sárvár Aréna, a hegyközségi kerékpárút. A kormány 1,8 milliárdos támogatást biztosított a fürdő hitelének kiváltására. Támogatások révén elkezdődött a csónakázótavakat érintő terület rendbetétele. Sárvár ezek mellett bölcsődefejlesztésre is komoly forrást kapott. Vépen megújult az M86-os irányába vezető út. Emellett 315 milliót kapott bölcsődefejlesztésre és 282 milliót kerékpárút-építésre. Észak-Vas megyét érintette, hogy a kormány döntése révén létrejött a Bük-Sárvár turisztikai térség. Ez a csodálatos táj a járvány elmúltával várni fogja Kőszegtől Celldömölkig a régi és új vendégeket. Tisztelt Országgyűlés! A „Magyar falu” program révén 111 pályázat nyert támogatást, közel 1,5 milliárd forintos értékben. Számos kistelepülés kapott forrást ezen túl bölcsőde- és óvodafejlesztésre, csapadékvíz-elvezetésre, ivóvízminőség-javításra. Észak-Vas megyében nagyberuházások révén megújult a nicki duzzasztó, árvízvédelmi rendszerek épültek ki, létrejött az M86-os vámoscsaládi pihenőhelye, és Lukácsházán is komoly ipari fejlesztés kezdődik. Megköszönve az önkéntes tűzoltók munkáját, kiemelném, hogy idén 22 egyesület kapott belügyminisztériumi támogatást. Ebben a hideg időszakban talán fontos lehet megjegyezni, hogy 36 település kapott szociális tűzifa-támogatást. Tisztelt Ház! Bízom abban, hogy 2021-ben legyőzhetjük a járványt, és közös munkával tehetünk azért, hogy tovább épülhessen, szépülhessen Észak-Vas megye. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs úr, a Jobbik képviselője: „A térképről letörölve” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Három nappal ezelőtt, december 12-én, 12 óra 28 perckor döbbenetes hír rázta meg Dél-Somogyot, egy 6500 követővel rendelkező helyi kis hírportál leközölt egy posztot. Mi is volt ez a poszt? Egy fénykép. Azt tartalmazta, hogy egy környékbeli kistelepülésen milyen karácsonyi élelmiszercsomagot osztott az önkormányzat: néhány kiló liszt, néhány kiló cukor, étolaj, néhány tábla csokoládé, szalámi. Egy 80 ezres térségben ez a hír több tízezer emberhez jutott el. Nem voltam rest és megnéztem azt, hogy a hétvége alatt, szombat és vasárnap során 26 másik poszt milyen elérést produkált: feleennyit. Azt hiszem, hogy ez a jelenség mint valami szomorú csepp a tengerben, jól mutatja a magyar vidék tragédiájának rögvalóságát, azt, hogy a kormányzati propagandával ellentétben hogyan is élnek ott, Dél-Somogyban és Belső-Somogyban az emberek. Így, hogy egy ilyen hír, néhány kilogrammnyi élelmiszer osztása ekkora felbolydulást tud kelteni. Azt, hiszem, hogy ez tragédia és valóban döbbenet. Mi vezetett ide? Visszamehetünk a tatárig, a törökkorig, Trianonig, de az a helyzet, hogy tíz és fél esztendeje kétharmaddal a Fidesz kormányoz, tehát a felelősség is az övék. Van egy kontinuitás nyilvánvaló módon, mondjuk, az 1971-es kommunista országos településhálózat-fejlesztési koncepció amely valójában nem volt más, mint a vidékpusztításnak a velejéig gonosz és rothadt terve , a neoliberális módon levezényelt rendszerváltás és a most megvalósuló vidékpolitika között. Ha megnézzük azt a diagnózist, amit ott tapasztalunk, akkor azt látjuk, hogy a térség, amit zömmel a barcsi, a csurgói és a nagyatádi járás települései alkotnak, szóval, a térség lakossága az elmúlt tíz esztendő alatt 10 százalékkal csökkent, 67 ezer főről körülbelül 60 ezer lakóra, ami arányait tekintve egyébként nagyobb népességveszteség, mint Magyarország második világháborús embervesztesége, amikor 7 százalékkal csökkent az ország lakossága. Nézzük meg, hogy mekkora az elvándorlási veszteség: ez is 4 ezer főt tesz ki egyébként ebből az összesített népességfogyásból. Megnéztem a 2018-as születési és elhalálozási adatokat, ugyanis az országos területfejlesztési információs rendszerben csak ez található, 2019-es adatok még nincsenek: 596 gyermek született isten éltesse őket! Ezzel szemben viszont ebben a térségben 1064 honfitársunk veszítette életét. Ha minden így megy tovább, akkor az a jóslat, amely azt mondja ki, hogy a Dunántúlon sem maradnak meg a települések, ha azok nincsenek közelebb 80-100 kilométernél Budapesthez, távolabb vannak a Balatontól, mint 20 kilométer, és mondjuk, a járásközpont kisebb 20 ezer főnél, akkor ezek a települések el fognak tűnni, halálra vannak ítélve. Erre mond a Jobbik nemet, és ezen szeretnénk változtatni egy reménybeli kormányváltással majd 2022-ben. Nézzük meg, hogy kik maradnak vidéken, milyen lesz az a vidékkép, ha minden így megy tovább! Dél-amerikai különbségek, latin-amerikai különbségek alakulnak ki, banánköztársaságokra jellemző óriási, szakadéknyi különbségek egyfelől az ottani közösségek zsírján milliárdossá vált agrárbárók, másfelől viszont a reménytelen szegénységbe süppedt, roncstársadalmi létbe merevedett… és mint az évszázadokkal ezelőtti jobbágyok, akik röghöz voltak kötve, őket is a nyomor köti oda, ahhoz a területhez, ők maradnak ott. Kormánypárti oldalról előszeretettel szoktak itt villogni a „Magyar falu” program fejlesztési pénzeivel. Megnéztem, 30 ezer forint jut az érintett lakosságra fejenként ebben az évben. Azzal viszont már nem dicsekszenek, hogy a kormány által fölvett új hitel 90 ezer forintnyi adósságot ragaszt minden egyes magyar állampolgár nyakába ott, Dél-Somogyban is, csecsemőtől az aggastyánig. Hölgyek, Urak, ott a kormánypárti oldalon! Elnézve a Mengyiket, elnézve a Simonkákat, a Boldogokat vagy éppen a Kovácsokat, akiknek furcsamód birtokaikon kacsalábon forgó paloták nőnek ki a földből, föl kell tenni a kérdést, hogy igaza volt annak a fideszes képviselőnek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , az eltüntetett és partvonalra szorított Tiffán képviselő úrnak, amikor azt mondta, hogy „Viktor! Vedd már észre! Ezek maffiózók!” Igen, mi is azt mondjuk, hogy maffiózók, akik azon a pénzen híznak, ami a vidéki magyar embereket illetné meg ott Dél-Somogyban is. A vidéki Magyarországnak és Dél-Somogynak is áldott adventi időszakot és boldog karácsonyt kívánok! [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönjük. Végezetül megadom a szót Steinmetz Ádám képviselő úrnak, aki szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbiktól: „Igen vagy nem?” címmel. Parancsoljon, jegyző úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! 2018 májusa óta vagyok országgyűlési képviselő, és azóta már több mint száz alkalommal volt abban a megtisztelő és egyben felemelő érzésben részem, hogy felszólalhattam itt a parlamentben. Az idei év során is számos kérdést tettem föl az emberek képviseletében, az embereket érintő témákban, amelyekből, ha megengedik, most néhányat fel is idéznék. A marcali kórházzal kapcsolatban arra voltam kíváncsi, hogy mikor fognak megvalósulni Móring József Attila ígéretei, a mentőhelikopter-leszálló, a sürgősségi centrum CT-berendezéssel és az önálló kórház. És ha már megvalósul az önálló kórház, mit is fog jelenteni ez a gyakorlatban? Színvonalasabb lesze az egészségügyi ellátás Marcaliban? Azt is megkérdeztem, hogy a korábbi ígéretek és döntések ellenére miért nem újították fel a 68-as utat teljeskörűen. És egyáltalán hogy fordulhat az elő, hogy a minisztériumban megépültnek tekintenek egy olyan projektet, amely valójában nem épült meg? A bicikliutakkal kapcsolatban is számos kérdést tettem fel; például azt, hogy a szintén korábbi ígéretekkel ellentétesen miért nem épült meg a Budapestet a Balatonnal összekötő bicikliút, miért nem tették biztonságosabbá a balatoni bringakört, és miért nem épült meg az ahhoz szervesen kapcsolódó, Mesztegnyőt Balatonmáriafürdővel összekötő kerékpárút sem. [[18.50]] És ha már építkezések, arra is kíváncsi voltam, hogy a minisztérium szerint vajon MotoGP-pálya építésére a Sávoly külterületén lévő, mezőgazdaságra már alkalmatlanná tett terület vagy a Hajdúnánás közelében fekvő több száz hektár termőföld leaszfaltozása jelent észszerű megoldást. Mivel ezekre a kérdésekre nem kaptam választ, ezért arra gondoltam, hogy leegyszerűsítem a kérdéseimet, és megkönnyítem a válaszadó dolgát eldöntendő kérdések feltevésével, azzal, hogy egyszerűbb legyen csak egy igent vagy nemet válaszolniuk. Miniszterelnök urat kérdeztem arról, hogy támogatjae azt, hogy a társasági adót a látványsportágak mellett az állami egészségügyi intézményeknek is fel lehessen ajánlani. Igen vagy nem? Miniszterhelyettes úrtól pedig azt akartam megtudni, hogy lesze több orvos Marcaliban, csökkenneke a várólisták, újraindítjáke a szülészet-nőgyógyászatot, újraindítjáke a gyermekosztályt, lesze végre CT. Igen vagy nem? Államtitkár asszonytól arra voltam kíváncsi, hogy szerinte sportszakmailag indokolte a magyar adófizetők pénzéből a horvát labdarúgókat támogatni, és hogy idén is, az eddigi szokásnak megfelelően, vajon fognake utalni ezermillió forintot a Nogometni Klub Osijek számlájára. Igen vagy nem? Államtitkár úrtól pedig azt kérdeztem, hogy hajlandóake 2021 folyamán teljeskörűen felújítani a 68-as utat; hajlandóake betartani a korábbi ígéreteiket, a több százezer ember közlekedését biztosító kerékpárutakat megépíteni, felújítani; hajlandóake az M7-est háromsávosra bővíteni, és kormányzati segítséggel befejezike a sávolyi MotoGP-pályát, a Balatonringet. Nos, tisztelt hölgyeim és uraim, engedjék meg, hogy most önökhöz forduljak, és önöknek tegyek fel egy kérdést. Önök szerint kaptam ezekre választ? Nem, nem kaptam. És tudják, nem az a baj, hogy nekem nem adtak választ, a baj az, hogy az embereknek nem adtak választ, mert semmibe veszik őket. De másfél év múlva, a szavazófülkék magányában a most megsértett emberek majd eldöntik, hogy akarnake a jövőben is ezekből a pökhendi válaszokból. Igen vagy nem? Hát, ez lesz itt a kérdés, és az emberek, köztük megannyi büszke somogyi polgár majd válaszolni fog rájuk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a téli ülésszak első rendkívüli ülésére a holnapi napon 9 órától kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az ülést bezárom. Jó pihenést kívánok!