Prosim poslanke in poslance, da zasedejo svoja mesta v veliki dvorani državnega zbora. Nadaljevali bomo s prekinjeno 8. redno sejo, in sicer z 28. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo predloga poslovnika državnega zbora Republike Slovenije. Prosim za mir v dvorani! Ugotavljali bomo navzočnost. Ugotavljam navzočnost v dvorani! Ugotavljamo navzočnost v dvorani! Prosim, če pritisnete tipko kvorum. V dvorani je navzočih 51 poslank in poslancev. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. V skladu s sinočnjim dogovorom bomo danes nadaljevali s prekinjeno 28. TOČKO DNEVNEGA REDA, z obravnavo uskladitvenih amandmajev. Obveščajo me, da amandmaji niso vloženi oziroma niso na klopeh poslank in poslancev, da bi lahko o njih odločali. To pomeni, da moramo to točko prekiniti. Ali je pač kakšen drugačen predlog? Kolega Anderlič.
Jaz predlagam, da prekinemo sejo državnega zbora za uro in pol in da poslanske skupine pogledajo mnenje sekretariata. Prej kot v roku ene ure bo uskladitveni amandma pripravljen na osnovi mnenja sekretariata in ga bomo dostavili tudi poslanskim skupinam. Ker vem, da je bila izvršena močna mobilizacija tako na naši strani kot na strani tistih, ki poslovniku ugovarjajo, je prav, da se temu aktu posvetimo. To je naš skupni akt in ne bo škode, če ta odmor sedaj naredimo in da se dokončno potem tudi odloči, torej da se o poslovniku čimprej glasuje. Hvala lepa.
Predlog proceduralnega sklepa je, da bi zavoljo usklajevanj med poslanskimi skupinami s seznanitvijo s predlogom usklajevalnih amandmajev za uro in pol prekinili zasedanje. Mislim, da gre za nek finalni korak v dolgomesečni obravnavi tega predloga. Prosim poslanke in poslance, da se opredelijo do tega proceduralnega predloga, da bi nadaljevali sejo ob 11.30 uri. Ta predlog proceduralne narave dajem na glasovanje. [[Glas iz ozadja.]] Prosim? Pri proceduralnih sklepih ni stališča poslanske skupine. Prekinjam glasovanje, ker sem bil medtem zmoten iz dvorane in bom še enkrat predlagal, da se opredelimo do proceduralnega sklepa, do katerega ni možno dajati stališč poslanskih skupin. Ta predlog proceduralne narave, da ob 11.30 nadaljujemo, dajem na glasovanje. Navzočih je 62 poslank in poslancev. 43 jih je predlog podprlo, 16 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je predlog proceduralne narave sprejet. Državni zbor bo nadaljeval delo ob 11.30 s prekinjeno 28. točko dnevnega reda. Hvala lepa.
Nadaljevali bomo s prekinjeno 28. točko dnevnega reda. Nadaljevali bomo sejo. Prosim, če zasedete svoja mesta. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko nadaljuje z odločanjem. Smo pri 28. točki dnevnega reda, to je pri tretji obravnavi predloga poslovnika Državnega zbora Republike Slovenije. Do tega hipa nismo dobili vloženih dopolnjevalnih amandmajev. Predlagam, da bi državni zbor še pred koncem dopoldanskega dela zasedanja, ko bi te amandmaje dobili tudi poslanke in poslanci na klop, recimo, odločil ob 12.45 ure. Sedaj pa bi nadaljevali z naslednjo točko dnevnega reda, to je [[...]] [[Glasovi iz ozadja.]] Samo hipec! Počasi. Gospe in gospodje! Gospe in gospodje! Smem zmotiti? Prosim, če mi dovolite, da vodim sejo Amandmaji niso vloženi v proceduro in o njih zdaj ta hip državni zbor ne more [[...]]Ali lahko prosim [[...]]Mislim, da z neko mero strpnosti lahko opravimo tudi s tem izzivom. Moj predlog je torej, da bi nadaljevali, ko bodo amandmaji vloženi in se bo državni zbor lahko o tem odločal, zdaj pa bi prešli na naslednjo točko dnevnega reda. Imate proceduralni predlog? Kolega Barovič, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Za proceduralni predlog, ki ga bom dal, bom najprej prebral delček magnetograma z včerajšnje seje: "Podpredsednica Irma Pavlinič Krebs: Hvala lepa. Ker je poslovnik medsebojno neusklajen, prekinjam to točko dnevnega reda za pripravo uskladitvenih amandmajev in prehajamo na... in poročilo sekretariata. Ko se bo pripravil uskladitveni amandma in poročilo sekretariata glede usklajenosti in neusklajenosti... Gospod Anderlič, izvolite. Gospod Anderlič, kar se predlagateljev tiče, rabimo 45 minut." Drugič. Včeraj se je začelo zasedanje Kozaka, ki predstavlja neformalno drugi dom evropskega parlamenta, kjer se združujejo interesi nacionalnih parlamentov članic Evropske unije in kandidatk. V tem državnem zboru dajemo vedno prednost evropski zakonodaji, polno besed nas je Evropske unije. Nikdar predstavnik Slovenije na Kozaku do danes ni manjkal. Predsednik komisije za evropske zadeve, gospod Alojz Peterle, in podpredsednik, manjkamo - manjkamo zaradi tega, ker včeraj proceduralni predlog, ker smo vedeli, da ne bo vse pripravljeno, ni bil sprejet v tem zboru, ker smo verjeli - oprostite, resnica je to! - laži, da bo pripravljeno vse v 45 minutah. Ta trenutek je mimo 21 ur! Če je tako pomembna Evropska unija za državo Slovenijo, pa ni tako nepomembno, da dva predstavnika, katerakoli že sta, te države, tega parlamenta nista navzoča na zasedanju Kozaka, zaradi te zadeve. Proceduralni predlog, ki ga bom oblikoval, pa je, da damo samo še 30 minut odmora in zahtevamo po včerajšnjem sklepu tega državnega zbora nadaljevanje 28. točke, poslovnika. Kajti zamislite si, če ne bi bil to poslovnik, da bi bil to nek zakon, od katerega bi bili odvisni vsi v Sloveniji, kako bi odreagirali Slovenci, če bi mi spreminjali in prestavljali z ure na uro neke sklepe! Poslovnik je popolnoma tako pomemben kot vse ostalo. Proceduralni predlog je, da čez 30 minut odmora nadaljujemo po sklepu tega državnega zbora to točko dnevnega reda.
Proceduralni predlog ste, kolegice in kolegi, slišali. Dal ga bom na glasovanje. Vendar bi še enkrat pred glasovanjem rad rekel, ne samo pri tej, še pri kakšnih drugih temah bodo stvari, o katerih bomo imeli različna stališča. Mislim, da jih je mogoče do neke mere uskladiti samo, če velja tu neka strpnost. Predlagam, da je to neko pravilo, ki se ga držimo, čeprav ni zapisano v poslovniku. Proceduralni predlog kolega Baroviča pa dajem na glasovanje. Glasujemo. 71 nas je navzočih, 59 je ta predlog podprlo, 9 jih je glasovalo proti. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Državni zbor bo sejo nadaljeval čez pol ure, to je ob 12.15 uri. Hvala lepa.
Vabim kolegice in kolege, poslanke in poslance, da pridejo v veliko razpravno dvorano državnega zbora. Nadaljevali bomo s prekinjeno točko dnevnega reda, to je z 28. točko dnevnega reda. Naj vas pred začetkom obvestim, da so uskladitveni amandmaji bili vloženi, da se razmnožujejo. Ne vem, ali so že na klopeh. Po najboljših močeh tehnične službe državnega zbora razmnožujejo vložene amandmaje Zdaj bomo seveda najprej ugotovili navzočnost v dvorani, potem se bomo zmenili za način nadaljevanja 28. točke in končno tudi odločanja o tem. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani! V dvorani je navzočih 66 poslank in poslancev. Tako je državni zbor sklepčen in lahko odloča. Kot rečeno, tehnične službe se zelo trudijo, da bi poslanke in poslanci čimprej dobili predse uskladitvene amandmaje k predlogu poslovnika državnega zbora Republike Slovenije, ki je zdaj v tretji obravnavi. Verjamem, da si želijo poslanke in poslanci vzeti potreben čas za to, da uskladitvene amandmaje pogledajo, zato bi bilo zdaj dobro, da se pogovorimo o tem, kdaj bi bilo mogoče o tem končno odločati. Sprašujem, ali bi kdo nasprotoval temu, da odločamo o tej točki takoj po kosilu?Se pravi, da je do takrat čas, da se pogledajo uskladitvene amandmaje. Ali pa, da zdaj damo še dodatno pavzo? Za minuto bodo uskladitveni amandmaji na klopeh. Jaz prosim za malo strpnosti. Po najboljših močeh tehnične službe delajo za to, da bi amandmaje dobili na klop. Imamo dve možnosti. Ali se odločimo, da o tem odločimo ob 14.30 uri, ali pa damo zdaj pavzo. Jaz predlagam, da nadaljujemo z 29. točko in da ob 14.30 danes državni zbor odloči. Tako bo dovolj časa, da se poslanke in poslanci seznanijo z gradivom in potem lahko tudi odločamo. Ali bi kdo ugovarjal takemu predlogu? [[Ne.]] Potem predlagam, da ob 14.30 uri, takoj na začetku nadaljevanja popoldanskega dela, državni zbor odloči o uskladitvenih amandmajih. Tako predlagam, da preidemo na 23. točko dnevnega reda. Vabim predstavnike vlade, da se nam pridružijo. Prosim za potreben mir v dvorani. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O KNJIŽNIČARSTVU. Predstavniki vlade so že z nami v veliki razpravni dvorani. Naj spomnim, da je predlog zakona v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Ali predstavnik vlade, državni sekretar, želi besedo? [[Ne želi besede.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport. Želi predsednik besedo? Prosim, poročevalec, imate besedo. Vse ostale pa prosim za pozornost v dvorani.
Spoštovani! Matično telo je obravnavalo predlog zakona o knjižničarstvu v tretji obravnavi na svoji 7. redni seji in tej problematiki namenilo kar nekaj ur. Pretehtali smo vložene amandmaje in jih v prilogi posredujemo državnemu zboru. Dodali pa smo tudi nekaj svojih amandmajev. Težave so nastopile v poglavjih 5 in 6, ki govorita o nadzoru nad splošnimi knjižnicami, in sicer v členih, ki opredeljujejo inšpekcijski oziroma strokovni nadzor. Nedorečen ostaja tudi strokovni nadzor in opustitev imenovanja ustreznega organa, ki bo ta nadzor opravljal. Ta problem ni bil rešen niti v prvi niti v drugi obravnavi. Ker pa niti v drugi obravnavi niso bili amandmajsko dopolnjeni ustrezni členi, to je od 61 od 63, bo treba celovito rešiti ta problem. Zato kljub temu, če bo državni zbor podprl vse predlagane amandmaje, ki jih odbor predlaga ali podpira, bo treba pred dokončnim sprejemom zakona zakon o knjižničarstvu uskladiti z uskladitvenimi amandmaji, na kar nas opozarja tudi sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve. Naj sklenem. Odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport predlaga državnemu zboru, da sprejme predlog zakona o knjižničarstvu v tretji obravnavi, skupaj s predloženimi amandmaji, ki jih odbor podpira. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin, če tako želijo. Prosim, imate besedo v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi še katera poslanska skupina potem besedo? Da, v imenu Demokratične stranke upokojencev. Prosim? Imate besedo, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Vse prav lepo pozdravljam! Z zaključkom obravnave in sprejetjem tega predloga zakona naj bi bili bistveno spremenjeni, lahko rečemo tudi izboljšani pogoji za delo večine knjižnic, s čimer bi prav gotovo bili doseženi v veliki meri cilji zakona. Vendar pa bi rad opozoril na nekatere rešitve, za katere menim, da bodo predstavljale tako težave pri izpolnjevanju poslanstva knjižnic v samih zavodih, še bolj pa v občinah pri uresničevanju ustanoviteljskih dolžnosti. Državni zbor je že ob prvi obravnavi predloga zakona podprl vse dopolnjevalnepredloge naše poslanske skupine in s tem naložil predlagatelju utemeljitev in ovrednotenje nekaterih ključnih rešitev. Vendar slednji do danes ni predložil nobenih podatkov, analiz in projekcij, razen pregleda doseganja normativov in pa pregleda realiziranih vlaganj občin. Žal pa so ravno manjkajoči podatki ključni za izdelavo projekcij finančnih in drugih obveznosti posameznih zavodov in pa predvsem njihovih ustanoviteljev. Že bežen pogled na posredovane podatke pokaže, da več kot 60% splošnih knjižnic neizpolnjuje sedanjih standardov in da bodo potrebna izjemno velika sredstva za dosego kadrovskih, prostorskih, knjižnih in drugih normativov. Zakon te normative z metodo triletnih povprečij še povečuje. Večina občin ne bo sposobna slediti zahtevam zakona, še zlasti ne občine, pri katerih predstavlja finančna izravnava pomemben proračunski prihodek. Te občine imajo praviloma tudi na drugih področjih velike razvojne probleme in težave, morda še celo večje in usodnejše, kot pri knjižnicah. V teh občinah so za prebivalce pogostokrat pomembnejše investicije v cesto, vodovodno omrežje ali v druge projekte, kot pa v lepo, prostorno knjižnico ali zadostno število strokovnih delavcev. Na drugi obravnavi v maju tega leta so bile izglasovane rešitve, ki prednostno nalagajo, pravzaprav prisiljujejo občine, da vlagajo v knjižnice neodvisno od ostalih izvirnih obveznosti in potreb občin. Ob tem pa predlagatelj ne razmišlja, da bi država za dosego enakomernega knjižničnega standarda zagotovila še dodatna sredstva, saj so očitno razlike med posameznimi predeli zelo velike. Mislim, da bi bilo smiselno zahtevati od občin le toliko, kolikor zmorejo. Določila tega zakona bodo od nekaterih občin zahtevala več, kot zmorejo in kot bodo lahko zagotavljale, kar bo zagotovo porušilo izvajanje vsebin in področij dela, ki izhajajo iz zakona o lokalni samoupravi in zakona o financiranju občin. Menim, da je zelo sporno sprejemati zakon, ki nima ustrezno obdelanih finančnih posledic. Posebno poglavje pa predstavlja imenovanje direktorja knjižnice. Obstoječa zakonodaja predvideva dve možnosti: zakon o zavodih v 32. členu določa, da direktorja imenuje in razrešuje ustanovitelj, če ni z zakonom ali aktom ustanovitelja to pooblaščen svet; zakon o uresničevanju javnega interesa na področju kulturepa v 41. členu določa, da direktorja imenuje ustanovitelj na podlagi javnega razpisa in po predhodnem mnenju sveta zavoda. Oba zakona dajeta torej pomembno oziroma ključno vlogo ustanovitelju. Knjižnica pa je po tem zakonu, ki ga obravnavamo in ki ga bomo verjetno sprejeli, zavod, ki opravlja javni interes in mu je že v 1. členu določena vloga javne službe. Predlog zakona o knjižnicah pa ustanovitelja, ki zagotavlja vsa sredstva za delovanje knjižnic, popolnoma izloči in prenaša naloge in nalogo imenovanja direktorja na svet splošne knjižnice. Ponovno se uvaja samoupravljanje oziroma neka oblika "insiderstva", saj bo ponekod kar ena tretjina zaposlenih, glede na številčnost zavoda, izbirala direktorja. To bo omogočilo tudi trajne mandate direktorjev in s tem popolno privatizacijo javnega interesa, upravljanja zavoda, zaposlovanja in drugih funkcij, neodvisno od sprejetih odločitev občinskih svetov in razpoložljivih virov. Poleg tega je zanimivo, da je imenovanje direktorja knjižnice edina s tem zakonom predpisana naloga sveta zavoda. Drugih nima, saj so vse naložene izključno ustanovitelju in izrecno občinam. Naša poslanska skupina je pripravila amandma, v katerem predlagamo, da direktorja imenujejo ustanovitelji, saj menimo oziroma je tudi nedopustno, da pa z velikim pompom izvedenih reformah lokalne samouprave razglasimo občine za opravilno nesposobne. Ta zakon sodi tudi med tiste v tem mandatu sprejete zakone, ki grobo posegajo v pristojnosti občin, predvsem pravice razporejanja finančnih sredstev in prevzemanja odgovornosti za delo lokalnih institucij. Tudi ta nalaga občinam samo obveznosti, ne da bi pri tem zagotovil možnost odločanja in ustrezne finančne vire. Upam, da bo državni zbor ob obravnavi in sprejemanju finančnega načrta za naslednja proračunska obdobja in ob obravnavi napovedanih sprememb s področja lokalne samouprave znal pravilno ovrednotiti bremena, ki so že in še bodo naložena na ramena občin. Če bi občine razpolagale s primernimi sredstvi, bi bila odveč marsikatera diskusija, predvsempa ne bi bila potrebna tako nasilna zakonodaja. Pa še nekaj je jasno. Novega NUK-a ne bo še kar nekaj časa, saj se je stroka, tudi državnozborska, zanj premalo zavzela. Vsi so se izognili konkretnim predlogom, čeprav je povsem jasno, da marsikaterega pogoja NUK ne izpolnjuje. Vladi niso naložene nobene obveznosti, nobena merila, nikakršni roki. Skratka vse je prepuščeno času in interpretaciji. V poslanski skupini socialdemokratske stranke ocenjujemo, da zakon ni usklajen z veljavno zakonodajo s področja lokalne samouprave, niti kulture in bo prinesel lokalnemu področju precej težav. Zato ga verjetno ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Tanko. V imenu poslanske skupine DeSUS, kolega Čeligoj. Prosim, imate besedo. Želi potem še katera od poslanskih skupin predstaviti stališče? [[Želi.]] Prosim.
Hvala za besedo. Poslanska skupina DeSUS je skrbno sledila obravnavi zakona o knjižničarstvu in meni, da so skozi posamezne člene dovolj dobro obdelana načela knjižnične dejavnosti, ki jih mora vsebovati knjižnična dejavnost kot odprta javna dejavnost v naši državi. Ugotavljamo, da pričujoči zakon zagotavlja tudi solidno organiziranost knjižnične dejavnosti. Tako v temeljnih oblikah kot v nadgradnji in povezovanjih. Zagotavlja tudi strokovnost v poslovanju, utrjevanju svojega poslanstva med vsemi strukturami državljanov. S poudarjenim načelom informacijskega opismenjevanja pa je zakon tudi uprt v prihodnost. Pred nami je čas informacijske družbe, interneta, računalniške tehnike, spletnih strani, ki bo tudi v knjižničarstvu prenesel nove izzive. In tu ne kaže zaostajati. Morda še misel ali dve. V poglavju o javnem financiranju knjižnic, kjer so našteti viri financiranja, bi dolgoročno kazalo razmišljati o selektivnem pristopu pri zaračunavanju plačil za storitve, tako imenovane izposojevalnine, ki bi upoštevale finančno najbolj občutljive kategorije prebivalstva, najbolj pa posebno željeno populacijo, kot je učeča se šolska mladina, učenci, dijaki, študentje, verjetno tudi upokojenska populacija. V poglavjih o nadzoru nad delom knjižnic ali v poglavjih, ki govorijo o izločanju knjižničnega gradiva, ki so ga knjižnice dolžne opraviti v skladu s posebnimi strokovnimi navodili, ki so verjetno v podzakonskih aktih, nimamo zagotovila, da se ne bodo dogajala nasilna dejanja nad knjigami. Morebiti tudi politično ali subjektivno pogojena. Sam imam številne negativne izkušnje, ko so se še pred nekaj leti neusmiljeno praznile šolske knjižne police in nebroj knjig je romalo na odpad. Vsi vemo, kako težko pride nova knjiga na knjižno polico in kako malo je treba, da z nje izgine s svojim poslanstvom vred. Če knjižnica ne zagotavlja varnosti sleherni knjigi na knjižni polici, je to slaba slika tako za ustanovo, za zakone, kot za družbo,v kateri knjižnica deluje. Novemu zakonu seveda želimo najboljšo popotnico, zato bo naša poslanska skupina podprla sklepe odbora za kulturo, šolstvo, mladino tudi v tistem delu, da je treba poglavje o inšpekcijskem oziroma strokovnem nadzoru dodatno vgraditi v ustrezna poglavja. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Čeligoj. Kolegica Črnugelj bo predstavila stališča poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, za njo pa kolegica Tisovic. Kolegica Majnik potem za kolegico Tisovic. Prosim, imate besedo, kolegica Črnugelj.
Hvala, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni, kolegi in kolegice! Tudi poslanska skupina Združene liste socialdemokratov je zakonu o knjižničarstvu namenila kar nekaj časa in je o tem zakonu kar dosti diskutirala in razpravljala. Vse ugotovitve, ki jih je poslanska skupina Združene liste socialdemokratov v preteklih obravnavah, to se pravi v prvi obravnavi in drugi, nekako nakazala in jih skušala tudi artikulirati skozi obravnave v odboru za kulturo, šport in raziskovalno dejavnost, so nekako bile upoštevane v vseh omejitvah, ki so bile podane v razpravah. Zakon kot univerzalna norma seveda ne more idealno razrešiti situacije ene dejavnosti in stroke nasploh v državi, in tudi univerzalno. Mi pričakujemo, to se pravi poslanska skupina Združene liste pričakuje, da bo zakon skupaj s predlaganimi amandmaji vlade in predlaganimi amandmaji odbora za kulturo primerna obravnava in podlaga za razrešitev vseh ostalih podzakonskih aktov, ki bodo sprejetikot posledica sprejetja zakona o knjižničarstvu. Zlasti Združena lista socialdemokratov pričakuje, da bo ministrstvo za kulturo v kratkem sprejelo standarde in normative, da bo določil tudi ostale pogoje za delovanje knjižnic in pričetek dela, da bo na ennačin tudi uzakonil ostale podzakonske akte, ki so zelo pomembni za nadaljnji razvoj stroke, zlasti tisti del, ki se nanaša na informatizacijo dela in na javni del službe kot take. Zakon, žal, ni mogel opredeliti in dokončno razrešiti osnovne dileme financiranja knjižnic, ker je pač vezan na zakon o financiranju lokalnih skupnosti, ker kakor veste, je zakon o lokalnih skupnosti in financiranju lokalnih skupnosti tisti temeljni zakon, ki določa in odreja na en način utrip dela in financiranja knjižnic. Upamo, poslanska skupina Združene liste socialdemokratov upa, da bo vlada skupaj z državnim zborom zmogla toliko energije in volje, da bo ta zakon tudi pripravila v spremenjeni obliki, da bo omogočil nemoteno delo knjižnic in vseh ostalih javnih zavodov, ki so financirani iz občin oziroma lokalnih skupnosti. Zakon dovolj dobro opredeljuje javni interes in javno službo. Skozi razpravo in dosti pomembno soudeležbo članov odbora za kulturo je zakon na nek način prinesel tudi nove amandmaje na področju imenovanja direktorjev in je to velik korak. Upam, da bo državni zbor te amandmaje odbora potrdil in da bo temu zakonu na nek način tudi pomagal, da omogoči razmah dejavnosti, ki je zelo pomembna za kompletno slovensko kulturo in javnost na sploh. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegica Tisovic, v imenu poslanske skupine Nove Slovenije, potem pa kolegica Majnik, v imenu poslanske skupine LDS.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Vsi prisotni, lepo pozdravljeni! Predlog zakona o knjižničarstvu je prišel zdaj v tretjo obravnavo brez utemeljenih dopolnil in predlogov. Zato moram, žal, ugotoviti, da bi takšen, kot je predložen, povzročil skoraj več novih problemov, kot bi jih razreševal. Stari zakon tudi ni brez pomanjkljivosti, med katerimi je največji očitek ta, da je zastarel. Kljub temu pa bi v delovanju slovenskega knjižničarstva lažje še nekaj časa shajali s starim zakonom kot pa s tem, ki je predložen v tretji obravnavi. Zato poslanci Nove Slovenije po vsej verjetnosti ne bomo mogli podpreti tega zakona. Med najtežjimi pomanjkljivostmi, ki jih v tretji obravnavi sploh ni možno več popraviti, so zlasti neurejena razmerja med knjižnicami oziroma njihovimi enotami in lokalnimi skupnostmi. V obliki, kot je predložen, bi zakon lahko bistveno obremenil sredstva lokalne skupnosti, ne da bi ta lokalna skupnost lahko vplivala na obseg teh obveznosti. Večje občine bodo praktično lahko kar same ustanovile enoto svoje knjižnice v manjši občini in nanjo prenesle obveznosti financiranja. Ob omejenih sredstvih zlasti manjših občin bi takšen nepričakovan izdatek lahko ogrozil njihovo poslovanje. Vsekakor bi moral biti v zakonu vključen postopek sporazumevanja med občinami, če že ne upoštevate utemeljenih dopolnil opozicije. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolegica Tisovic. Kolegica Majnik, v imenu poslanske skupine LDS. Želi potem še katera od poslanskih skupin besedo? [[Ne želi.]] Potem bomo prešli na nastope poslancev. Imate besedo, prosim, kolegica Majnik.
Spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina LDS bo podprla zakon o knjižničarstvu v tretji obravnavi, skupaj s skoraj vsemi amandmaji, ki jih je podprl oziroma predlagal odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport. Na zakon, ki ima 75 členov, je bilo tudi za tretjo obravnavo vloženih veliko amandmajev, kar 45. Mogoče pa je to garancija za to, da bo zakon, ko bo sprejet, dober. S sprejemom zakona bomo rešili vrsto problemov in odprtih vprašanj, ki so pestila knjižnice v Sloveniji, še najbolj pa splošne knjižnice. Posebej izpostavljamo člen, ki govori o pravicah uporabnikov do brezplačnih osnovnih storitev; nadalje člene, ki določajo obveznosti in dolžnosti občin za zagotavljanje knjižnične dejavnosti za svoje občane. S tem specialnim zakonom zelo nedvoumno razčlenjujemo izvirno pristojnost občin, ki jo imajo po zakonu o lokalni samoupravi. Natančno pa določamo tudi dolžnosti in deleže občin pri sofinanciranju splošnih knjižnic. Vse doslej je namreč v preveč občinah po Sloveniji bila ta izvirna pristojnost le pravica, ne pa tudi dolžnost. S sprejemom zakona bodo knjižnice končno lahko dobile tudi svoje ustanovitvene akte, na katere nekatere čakajo že 10 let. Uvajamo tudi enoten način imenovanja in razrešitve direktoric in direktorjev knjižnic. Tudi to vprašanje se je doslej v Sloveniji različno reševalo. V zakonu postavljamo hrbtenico splošnih knjižnic z osrednjimi območnimi knjižnicami, opredelimo splošne knjižnice na narodnostno mešanih in obmejnih območjih, izpostavimo šolske, visokošolske in univerzitetne ter specialne knjižnice, posebno pozornost namenimo nacionalni knjižnici in jo ustanovimo, kakor tudi knjižnični informacijski servis. Veliko pozornost namenja zakon knjižnični javni službi in javnemu financiranju ter nadzoru. Zakonpa je tudi razvojno naravnan in ni zgolj posnetek obstoječega stanja. To utemeljujem z navedbo vseh tistih členov, ki opredeljujejo sprejem izvršilnih predpisov in strokovnih navodil, ki morajo biti sprejeta v roku 6 mesecev po uveljavitvi zakona. Razvoj knjižnic bodo usmerjala strokovna priporočila, ki jih bo sprejel nacionalni svet za knjižnično dejavnost in ga prav tako ustanavljamo s tem zakonom, načrtovanje razvoja bodo določali normativi, ki jih bo sprejel minister, k vsemu temu pa bodo triletne razvojne načrte v soglasju s svojimi ustanovitelji pripravljale tudi knjižnice. Predlagamo torej, da zakon podpremo in sprejmemo. Hvala.
Hvala lepa, kolegica Majnik. S tem smo izčrpali nastope predstavnikov poslanskih skupin. Pisno se ni nihče prijavil k razpravi. Vse, ki boste nastopili sedaj, omejujem skladno s poslovnikom na 5 minut. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. Kolegice in kolege vabim, da se nam pridružijo v dvorani. Pred seboj imate pregled amandmajev k predlogu zakona, z dne 25.9. letos. Predlagam, da v skladu s tem pregledom tudi odločamo. Najprej odpiram razpravo o amandmaju k 10. členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Potem dajem predlog amandmaja k 10. členu na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 54 kolegic in kolegov. 52 jih je predlog podprlo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Tako je amandma k 10. členu sprejet. Odpiram razpravo k dvema amandmajema, ki sta vložena k 11. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. V dvorani je navzočih 63 poslank in poslancev. 60 jih je bilo za, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 1.]] Prvi amandma oziroma amandma pod zaporedno številko 1 k 11. členu je sprejet. Odpiram razpravo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo! Navzočih je 60 poslank in poslancev. 58 jih je bilo za, 1 je temu nasprotoval. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma dobil potrebno podporo in je sprejet. K 17. členu imamo vložene tri amandmaje. Želi kdo besedo o njih? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Če bo sprejet ta amandma, sta amandmaja pod številko 2 in 3 brezpredmetna. Glasujmo! Prosim za mir v dvorani! Smo med odločanjem. V dvorani je navzočih 65 poslank in poslancev. 21 jih je predlog podprlo, 43 pa ne. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na amandma pod zaporedno številko 2. Glasujmo! 61 poslank in poslancev je navzočih. 58 jih je bilo za, 2 proti. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 2 dobil potrebno podporo. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 3. Tega dajem na glasovanje. Glasujmo! V dvorani je navzočih 65 poslank in poslancev. 53 jih je bilo za, 1 proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 3 dobil potrebno podporo. K 19. členu je vložen en sam amandma. Želi kdo o njem besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujmo! 69 je poslank in poslancev v dvorani. 30 jih je bilo za, 36 pa proti. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. K 21. členu je vložen en amandma. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in dajem amandma na glasovanje. Glasujmo! Navzočih je 67 poslank in poslancev. 61 jih je bilo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. K 22. členu imamo dva amandmaja. Želi kdo o njima besedo? Če bo sprejet amandma pod številko 1, je amandma pod številko 2 brezpredmeten. Razprava je zaključena. Amandma pod zaporedno številko 1 dajem na glasovanje. Glasujmo! Navzočih je 66 poslank in poslancev, 47 jih je predlog podprlo, 18 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko ena sprejet, zato je amandma pod zaporedno številko dva brezpredmeten. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmajih k 25. členu. Dva sta vložena. Želi kdo o njima besedo? Kolega Džuban, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bom morda ponovil tisto, kar sem poskušal obrazložiti v drugi obravnavi in sem bil zadovoljen, da je takšna rešitev, kot pač je takrat bila sprejeta, če veste, da govorim o amandmaju pod številko dva. V Murski Soboti teče gradnja območne knjižnice, za ta projekt je podpisalo vseh 26 občin in ga sofinancira država Republika Slovenija. V tem programu projektov je tudi področje hungaristike, katerega ta knjižnica pokriva že desetletja. Dela se nekoliko upočasnjujejo zaradi upočasnitve sofinanciranja občin. Če bi bil sprejet ta amandma, nekateri imamo tudi apele posameznih občin na svojih klopeh ali pa v svojih predalih v pisarnah, je velika verjetnost ali nevarnost, da občine ne bodo več sofinancirale projekta, ki teče ali pa trdijo, da niso več primorane sofinancirati projekta. To pomeni, da ta knjižnicane bo zaključena niti v gradnji in opremi. Vprašanje se postavlja, glede na nejasna stališča ministrstva, kako se bo obnašala v tem primeru država, če se to zgodi oziroma obstaja še nek drug problem, ki je morda tudi zelo občutljiv, vendar ga moram povedati. Vi imate, nekateri verjetno tudi sporočila pripadnikov madžarske narodnosti s področja Goričkega, kjer so prizadete tri občine, ki sporočajo, da se nikakor ne sme dovoliti, da se področje hungaristike iz te knjižnice preseli v Lendavo. Ta amandma o tem govori, če smo konkretni. Namreč, obstajajo določena nesoglasja med pripadniki narodnosti in gorički del nekako funkcionira po svoje zaradi nezadovoljstva, ki ga izraža. Če bi bil ta amandma sprejet, se bi to nezadovoljstvo stopnjevalo do mere, kakršne si ne bi želeli. Morda je še nekaj razlogov, ki govorijo proti sprejetju tega amandmaja, ampak mislim, da je to dovolj in jaz bi vas prosil, da amandmaja pod številko dva ne podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Džuban. Za besedo sta se prijavila kolega Battelli in kolegica Pozsonec. Kolega Battelli, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz bi rad opozoril pri amandmaju pod zaporedno številko dve na določene netočnosti v dikciji. Namreč, naša ureditev, tudi ustavna, pozna narodno mešana območja, ne pa področij, in pa narodnostnih manjšin v Sloveniji ni, obstajajo narodne skupnosti. Zato prosim, da se redakcijsko to upošteva, kajti drugače bi prišlo do velikih nesporazumov in neskladij v pravni terminologiji. Hvala.
Prosim sekretariat, da upošteva to pripombo. Kolegica Pozsonec, imate besedo, potem pa kolega Sok.
Hvala lepa za besedo. Ta amandma je bil obravnavan že velikokrat in dolgo časa, in to z mnogih vidikov. Ta amandma nima nobene intence, o čemer je govoril gospod Džuban. Najtežje pri tem je, da tudi on ve, da nima nobene intence in nobene možnosti. Ta amandma ima samo ta cilj, da pomaga pri uresničevanju narodnostnih pravic, ki jih določa ustava in tudi zakon o narodnih skupnostih, in sicer - zdaj ne bom brala teh členov, ker menim, da za njih vsi veste - je to, da smo subjekti svojega razvoja, da smo samostojni pri svojem razvoju in da imamo dolžnost ter pravico braniti jezik in kulturo. Amandma omogoča, kar vi zelo dobro veste, samo to, da se pri knjižničnem življenju sami organiziramo na dvojezičnem območju, Murska Sobota pa je 30 kilometrov oddaljena od dvojezičnega območja. Torej, da organiziramo knjižnično življenje, da organiziramo tako, kakor mi želimo, da pozovemo tistega pesnika, ki ga hočemo, da imamo povezavo s tistimi knjižnicami na Madžarskem, s katerimi hočemo, da imamo mogoče malo zahtevnejši knjižni izbor, vendar imamo mi tudi svoje knjige, tako da ni to, da ne bi imeli nič. Nevem, to, da bi Slovenija morala zdaj mastne denarce odšteti za lendavsko knjižnico, ni res. V lendavski knjižnici delajo strokovni sodelavci, ki so končali v Sloveniji, torej ni to nobena tempirana bomba, kot je bilo že dostikrat povedano. In še to, da imamo pravico skrbeti za domoznanstvo na dvojezičnem območju. Murskosoboška knjižnica ne bo izgubila niti tolarja zaradi tega. Tam bodo zgradili tisto palačo, vem, tam bo študijska knjižnica, torej je potrebno, da je tudi tam hungaristika. In nihče nima namena niti enega lista, niti enega časopisa, niti ene knjige odpeljati v Lendavo, kakor je bilo tudi že povedano, da selimo hungaristiko v Lendavo - ni res. Kar se pa tiče vasice na Goričkem, oni so izrazili željo, da knjižni avtobus pride k njim iz Murske Sobote, kot do zdaj. Mislim, da ni nobenega razloga, da ne bi. Brez skrbi, ne bo nobenega nesoglasja zaradi tega. Oni so še, recimo, takrat, recimo pri takšnih stvarah kdaj prodajajo, [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]vasi. Vedo, da kaj takega jaz ne delam. Kar sem jaz predlagala z mirno dušo in s čisto zavestjo, sem predlagala tudi pred goričkimi Madžari. Menim, da skupaj lahko soboška in lendavska knjižnica več naredita. Ampak lendavska knjižnica mora tudi imeti neko samostojnost, samostojnost o tej stvari, o katerisem govorila. Vprašali so me s kom sem se dogovorila za podporo tega amandmaja. Z nikomer. Niti tiste, ki sedijo zraven mene, nisem prosila v tretjem branju, ker menim, da je toliko poštenosti, da poslanci glasujejo po črkah zakonov in po črkah ustave. Takrat pa se ni treba bati za amandma. Nisem prosila nikogar, ampak zelo bom vesela vsake podpore.
Hvala lepa. Prijavljena sta še kolega Sok in Moge. Kmalu bo ura 13.00. Želite, kolega Sok kljub temu besedo pred tem? Ali lahko odredim odmor, ali želite besedo? Odrejam odmor, ker je tako rekoč 13.00 ura. Nadaljujemo ob 14.30 z odločanjem o usklajevalnih amandmajih in nadaljujemo potem z zakonom o knjižničarstvu. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, gospe in gospodje! Prehajamo na nadaljevanje 28. TOČKE DNEVNEGA REDA, to je na tretjo obravnavo predloga poslovnika državnega zbora. Najprej bomo ugotovili navzočnost, zato vas lepo prosim, da pritisnete na tipko "kvorum". Navzočih je 74 poslank in poslancev; državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Obveščam vas še, da je dodatno opravičen za nadaljevanje 8. seje dne 4.10.2001 Franc Kangler. Na podlagi ugotovitve sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, da je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določil poslovnika, so predlagatelji vložili uskladitvene amandmaje, ki jih imate na klopeh in nosijo datum 4.10.2001. Želi besedo predstavnik predlagateljev? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Tudi ne.]] Samo za obvestilo: o vsebini uskladitvenih amandmajev ni možna razprava. Prehajamo torej na odločanje [[...]]Želite obrazložiti svoj glas, gospod Sok? Proceduralni predlog? Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, zahvaljujem se vam, da ste mi dali besedo, vendar mislim, da možnost obrazložitve glasu po obstoječem poslovniku obstaja.
Se opravičujem, gospod Sok, rekla sem, prehajamo na odločanje, in sem rekla, izvolite, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Torej, če mi res dovoljujete, da lahko spregovorim, potem moram povedati, da to [[...]]
Gospod Sok, dovolite samo, da dokončam, da bomo odločali o amandmaju k 21. členu, in, izvolite, imate obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Moram povedati, da za amandma k 21. členu nikakor ne morem glasovati in se mi zdi, da gre za grobo izkoriščanje obstoječega poslovnika. To, kar je pred nami, ni uskladitveni amandma, ampak je amandma, ki dejansko posega oziroma ponovno vrača tisto, kar smo dvakrat v tem parlamentu že zavrnili. Takšno grobo poseganje in sprenevedanje predlagateljev se mi zdi nedopustno. Iz tega razloga za takšen uskladitveni amandma ne morem glasovati, ker to ni uskladitveni amandma. Ta amandma v bistvu povzema 23. člen, o katerem smo veliko govorili, tako v drugi obravnavi kot v tretji, sedaj pa z uskladitvenim amandmajem to ponovno vračate, in bi rad slišal mnenje sekretariata, naj jasno povedo, ali gre res pri tej zadevi za uskladitveni amandma. Osebno trdim, da ne, da to ni uskladitveni amandma, pač pa je vsebina tistega, kar smo že zavrnili, še enkrat v tem amandmaju povzeta. Mislim, da bi to, gospa predsedujoča, lahko tudi vi ugotovili, da ne gre za uskladitveni amandma. Takšno zavajanje in sprenevedanje ter zavajanje javnosti se mi zdi nedopustno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kot predsedujoča nimam te pristojnosti in tudi sekretariat takrat, ko je bil pozvan, ni podajal svojega mnenja. Sedaj smo v fazi odločanja in lahko poslanci samo še obrazložijo svoj glas. Želi še kdo? Gospod Jelinčič Plemeniti, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Jaz se tukaj v svojem imenu in v imenu poslanske skupine ter v imenu demokratične javnosti popolnoma strinjam z gospodom Sokom. To, kar smo dobili sedaj na mizo, je čisto navadno zavajanje in ignorantsko obnašanje vladajoče koalicije do opozicije. Govorili smo o uskladitvenem amandmaju in tukaj jih imamo, ena, dva, tri, štiri, pet, šest, sedem, osem, devet, deset, enajst amandmajev. Če to ni čisto navadna "svinjarija" in "pljunek v obraz" državnemu zboru, saj [[...]]
Gospod Jelinčič, prosim, da izbirate besede, ki ne bodo žaljive. Izvolite.
Gospa podpredsednica, ne vem, kaj je bolj žaljivo od tega dokumenta, ki smo ga dobili na mizo. Bolj žaljivega dokumenta si ne moremo predstavljati in kaj takega ni več mogoče v ne vem kakšnih totalitarnih državah. V Sloveniji je pa to vedno bolj mogoče. Ali res prihaja do tega, da bo nekaj ljudi vodilo slovenski narod in slovensko družbo in slovensko državo v svetlo bodočnost, ki se bo končala s pokopom države? Pokop demokracije je že na začetku, tukaj smo. Še najprej poslovnik, potem pa še ustavo in kaj bo potem z nami? Potem pa uvedite še javna streljanja, saj verjetno bi jih radi, marsikdo tudi tukaj v državnem zboru, čeprav se dela ne vem kakšnega demokrata in čistuna. Sram me je, sram me je, pred vsemi nami je mene sram, ki ne sodelujem pri tej zadevi. Sram me je v imenu LDS-a, v imenu ZLSD-ja, v imenu poslanske skupine SLS + SKD, da ne govorim o DeSUS-u, ki že zaradi svoje častitljive starosti bi moral imeti nekaj pameti v glavi. Prekleto žalostno je vse skupaj, da to dobimo tukaj na mizo z mirno obrazložitvijo, češ, to je pa sedaj uskladitveni amandma. Če bomo na tak način delali, kje je tukaj demokracija, lepo vas prosim. Zakaj smo se v 90. letih, v začetku 90. let odločili, da bomo šli po svoji poti, da bomo šli po poti demokracije, ki jo sedaj vi tlačite in kratite vsem ostalim? Lepo vas prosim, kakšne perfidne zadeve ste vtaknili zopet nazaj? Vse tisto, kar ni šlo skozi, kar je državni zbor zavrnil, ste zmetali notri nazaj na ta papir, in seveda uskladili iz zvlekli vse ljudi iz ne vem od kod vse, da bi ja dobili večino tukaj in da bi šlo vse skupaj skozi. Mislim, to je, ne vem, kaj bi rekel. Ne vem, kaj bi rekel, sramotno, sramotno za tiste, ki so to sestavljali. In ne vem [[...]]Razumem, da so pod tem podpisani gospodje iz LDS, razumem tudi združeno listo in razumem DeSUS, ker ne vedo za kaj gre. Ampak ne razumem pa gospoda Podobnika, saj je vendar imel konstruktivne predloge in je povedal, da pač v takšnih zadevah ne more sodelovati. In zdaj je vendar dal svoj podpis. Ali se gremo zopet kupovanje poslancev? To je bilo nazadnje poznano, če spustimo Slovenijo, v Miloševićevi Jugoslaviji. Tam so kupovali poslance, a zdaj se pa to prenašav Slovenijo. Kot da nismo naredili nekaj korakov naprej in vendarle se približali Evropi. Ali nekdo zopet hoče, da gremo nazaj na Balkan? Grozljivo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, obrazložitev glasu, izvolite.
Hvala lepa. Tudi v socialdemokratski stranki na prvem mestu izražamo ogorčenost, da smo morali na ta papir čakati en dan, to se pravi na te uskladitvene amandmaje, kljub temu, da je bilo obljubljeno, da bodo v 45 minutah pripravljeni. Mislim, da je to nedopustno, predvsem iz te luči, da se nekako marsikdo norčuje iz našega časa in tudi iz naše vloge Slovenije, ko zastopamo Slovenijo po svetu. Marsikdo je moral kakšno potovanje odpovedati. Mislim, da to ni korektno, ni v redu. Takšno izsiljevanje odločitev ni v čast temu državnemu zboru. To je četrto branje danes. Četrto branje ni nikjer, v nobeden poslovniku opredeljeno. Zopet prinašamo na mizo odločitve, ki so dvakrat že padle v tem državnem zboru. To je nedopustno. Pod pretvezo uskladitvenih amandmajev se vsiljujejo rešitve, ki so bile dvakrat zavrnjene. In to so te rešitve, da na kolegiju vodje poslanskih skupin odločajo s tolikimi glasovi, kolikor štejejo njihove poslanske skupine. Ta ideja je trikrat oziroma dvakrat pogorela. Tukaj jotretjič nekdo prek uskladitvenega amandmaja "forsira" noter. To ni predmet uskladitvenega amandmaja. In če bi bili pripravljavci tega amandmaja korektni, ne bi te ideje vlekli ponovno noter, ker je dvakrat že padla. To vsi vedo in se je tu ponovno pojavila tretjič ta ena in ista ideja. Če bi bili predlagatelji amandmaja korektni, bi v skladu z razpravo tudi pripeljali kolegij in sestavo kolegija in način odločanja kolegija, kot je tu tudi večinsko bilo ob razpravi zastopano. Prepričani smo tudi v socialdemokratski stranki, da so ti uskladitveni amandmaji v nasprotju s poslovnikom. V poslovniku jasno piše, da je predmet uskladitvenih amandmajev zgolj tisti del, na katerega opozori sekretariat za zakonodajo. Sekretariat za zakonodajo ni opozarjal nikjer na 100. člen. Tu se korigira 100. člen. To ni v skladu s poslovnikom. Ostro protestiramo proti taki zlorabi našega poslovnika. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa. Predmet uskladitvenega amandmaja ne bi moglo in ne bi smelo biti, da se seje kolegija zopet zapirajo za javnost. To ni bilo predmet. In zdaj so seveda uskladitelji to na opisni način napravili. Zakaj tak negativizem, da se bojimo odpreti seje za javnost. To bi pač morala ostati zadeva. Kolegij se odloči, da so seje zaprte za javnost. Ne da kolegij odloči, da so seje odprte za javnost. To se pravi, kolegij bodo vedno začeli zaprti za javnost. Zakaj? Zakaj ta bojazen? Zakaj te pesimizem? Ves ta uskladitveni "špil" je pač enevrste uskladitev na opisen način po prejšnjih elementov, ki so seveda z amandmaji ven padli. Zdaj smo pa to vsebino samo v opisno obliko obrnili in jo obrnili nazaj. In še vedno vztrajate pri zaprti seji. Prav. Jaz se bom odločil po svoji vesti.
Hvala lepa. Gospod Peterle, izvolite. Potem gospod Kebrič.
Hvala lepa, gospa podpredsedujoča. Preden smo nadaljevali, sem šel okrog in okrog te naše hiše in nikjer nisem srečal nad vrati napisa Mercator, Maximarket, Tuš ali kaj podobnega. Ko pa sem prišel sem, sem ta trgovski duh začutil tako očitno, da ne najdem pravih besed. Ampak pustimo zaenkrat trgovino. Govorimo najprej o zlorabi. Tako se še nikoli ni delal, tako imenovani uskladitveni amandma, ki po mojemmnenju to ni. V delu je, v delu pa ni. Tukaj ste pospravili pet let svojih napak in kar ni šlo v petih letih, bo šlo v petih minutah. Brez razprave, ker je tako nesrečno poslovnik napisan, da se lahko samo skozi institut obrazložitve glasu sploh kaj pove.Ne moremo niti vprašati, zakaj je tak "pele-mele" v tem mnenju sekretariata. Saj nam lepo po domače pove oziroma pošteno pove, da so dali notri tudi tisto, kar je izpadlo v tretjem branju. Rešujejo se tudi napake neke procedure prej. To ni predmet uskladitvenega amandmaja, gospe in gospodje. Ne more biti. Najprej se mora dobiti poslovniška komisija in pogledati, ali to sploh zasluži oznako uskladitvenega amandmaja. In zdaj greste spet valjarsko brez razprave "bumf" naprej. Oprostite, da govorim malce po pašniško. In nas bo od vsega tega zelo glava bolela. Vidim dva kriterija. Enkrat se gre od najprej odločene odločitve, kot v primeru amandmaja k 12. členu, in velja tisto, kar smo odločili pri 12. in posledično pade pri naslednjem, 25. ali katerem. Ko pa gre za 23. amandma, se ga sploh ne omenja, da je padel, ampak velja tisto, kar je bilo sprejeto po tem amandmaju. Enkrat z leve, enkrat z desne. Nobenega kriterija, gospe in gospodje. Naša skupina oziroma jaz, ker lahko sam zase govorim, torej bi pozabil na vsa demokratična načela in vrednote, če bi lahko kaj takega podprl. Sploh ne bi želel iti naprej v vsebino. Dovolite, ker se lahko samo na tak način govori. Glejte, ta znamenita zadeva, ki bo prodana kot učinkovitost pred Evropsko zvezo, da je sklepčnost kolegija če sta dva oziroma če so zbrani tam tisti, ki zastopajo večino parlamenta. Rabimo samo še enega silnega državotvornika, ki bo iz čiste ljubezni do Slovenije prestopil v LDS ali Združeno listo in bosta dva kimala in odločala o vsem, drugi bodo slučajno mogoče pošte ne dobili, kolegij se bo na hitro sklical, ker bodo potrebe države take in tako naprej. In bosta dva brez predsednika, ki nima glasu, čeprav je član kolegija, bodo odločali, o čemer se jim bo zdelo. Zaenkrat rabijo še tri, potem bosta pa dva dovolj, oba na "č". Poglejte. Torej, jaz sem res enkrat v težavah in veste, da mi ni težko govoriti, ampak ne vem, kaj k tej zadevi reči, ker je to čisto, bi rekel, to niti konjska trgovina ni več. Sedaj se neka približna javnost ali pravica do javnosti prodaja za neke povsem druge kategorije, da se pač ena stranka pritegne zraven. Če boste šli tako, gospe in gospodje, vam stavim, da bodo iz tega sledile velike težave, ker tako bomo zelo težko poslovali. Jaz bom seveda proti.
Hvala lepa. Gospod Kebrič, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica, za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi. Obrazložil bom svoj glas, in sicer da bom glasoval za ta poslovnik s tem dopolnilom uskladitvenega amandmaja. V naši poslanski skupini in tudi sam osebno menim, da se je ta poslovnik dolgo pripravljal, ker so bile uočene pomanjkljivosti do sedaj veljavnega poslovnika. Nikakor ni sprejemljivo, da je naš poslanski kolega doživel kar 32 replik. Izgubljali smo čas, izgubljali smo energijo in sami sebi omadeževali naše poslanstvo in zniževali, da tako rečem, ugled državnega zbora vseh poslank in poslancev, ki so jih izvolili državljani. Menimo, da je z dodatnim predlogom dodatnega sklepa marsikaj mogoče še - ko bomo v letu dni od komisije dobili, kako se izvršuje ta poslovnik - spremeniti. Ne trdim, da je ta poslovnik najboljši, kar je bilo možno. Vendar tisti strokovni sodelavci, ki so to delali, in na nas politikih je, da odločimo, ali želimo bolj konkretno, bolj efektno, z manj porabljanja časa, koristneje delovati v korist vseh državljanov, sploh še, ker nas še čakajo veliki problemi na poti v Evropsko unijo. Tisti, ki smo bili že v prejšnjem mandatu, smo si pridobili določene izkušnje, tudi na potovanjih in tudi na prijateljskih obiskih iz drugih parlamentov, ko smo povpraševali po njihovih izkušnjah. Menim, da je v tem poslovniku marsikaj koristnega povzeto iz izkušenj, ki so jih drugi parlamenti do sedaj v dolgoletni svoji parlamentarni demokraciji doživeli in uresničevali in doživljali. Menim, da je prav, da dokončamo to razpravo, da sprejmemo ta poslovnik in začnemo konkretno, bolj učinkovito, bolj racionalno delovati v korist vseh državljanov, ne samo volivcev. Prav je, da je v tem poslovniku določilo, iz katerega izhaja možnost, da je volilno telo določeni politični opciji ali stranki konkretno dalo tisti mandat, ki ji pripada, glede na zaupanje tistega kroga volivcev, ki imajo do političnega programa tiste stranke svoj odnos in svoje zaupanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu ima gospod Potrč. Izvolite.
Hvala lepa. Prek obrazložitve svojega glasu bom poskušal pojasniti vsebino tega amandmaja in zakaj se bom opredelil za to, da ga podprem. Usklajevanje oziroma uskladitveni amandma je potreben, kadar zaradi sprejetih odločitev v tretji obravnavi postane besedilo sprejetega akta med sabo neusklajeno, da ga bi bilo nemogoče izvajati, ker se ne bi vedelo, katere od določb so tiste, ki so veljavne. Mi smo v zvezi z načinom odločanja kolegija državnega zbora dobili z mnenjem sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve opozorilo, da v členih od 21 do 24, ki govorijo o kolegiju državnega zbora, ni določb o tem, kako kolegij odloča. Hkrati smo dobili opozorilo, da smo sprejeli v četrti obravnavi štiri člene, ki govorijo o različnih načinih določanja oziroma sprejemanja rešitev ali aktov, povezanih z delovanjem državnega zbora. Dobili smo obvestilo, da ima poslovnik 18 členov, v katerih je zopet na različne načine vključena odločitev ali pa določitev ali pa sprejem sklepa, ali česarkoli, v kolegiju; in opozorilo, če ne bomo opredelili odločitve o tem, kako odloča kolegij, da bo poslovnik neusklajen. Po mojem razumevanju smo imeli, da poenostavim, izbiro, ali dopolnimo en člen poslovnika in povemo, kako kolegij odloča, ali spremenimo oziroma dopolnimo 22 členov poslovnika in v vsakem od teh tako ali drugače napišemo, kako odloča kolegij, ker sicer kolegij odločati na noben način ne more, tudi s posvetovanjem ne, tudi na podlagi mnenja predsednika državnega zbora ne, in so stvari popolnoma nejasne. Sam sem soglašal s skupnim dogovorom, da se opredelimo za eno mesto, in to za dopolnitev 21. člena. Kolegice in kolege bi rad opozoril, da vsebina predlaganih odločitev ni v celoti skladna s tistim, kar je bila vsebina dosedanjega 23. člena, ki ni bil sprejet. Ne trdim, da so razlike zelo velike, niso pa nepomembne. Prvič. Pomembna je razlika, da se opredeljuje, da je za odločitev potrebna odločitev predstavnikov poslanskih skupin, ki predstavljajo več kot polovico vseh poslancev. Po sedanji strukturi to nista dva. Po sedanji strukturi so to najmanj trije. Pred tem je bilo več za kot proti in bi bilo mogoče, da bi bila odločitev sprejeta tudi samo z mnenjem enega predstavnika oziroma enega vodje poslanske skupine. Ta razlika ni tako nepomembna. Drugič. Mislim, da je pomembno, da se, kar je bilo v razpravi večkrat poudarjeno, v dopolnitvah opredeljuje položaj in vloga, ki jo ima v sprejemanju odločitev predsednik državnega zbora. Ta vloga je poudarjena in mislim, da je to novost, na podlagi razprave doslej in na podlagi dejstva, da je treba različne načine odločanja v državnem zboru predvideti. To so za mene razlogi, zaradi katerih je prav, da se uskladitveni amandma sprejme. Govoriti o tem, zakaj je bila ali doslej ni bila večina, je pa zelo težko, ker večina je bila za to, da se način odločanja v kolegiju opredeli. Res pa je, da potrebna kvalificirana 2/3 večina za to ni bila, ker je pač bila želja, da se najdejo tudi kakšne druge rešitve, ki smo jih pač zdaj poskušali poiskati. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Pohorec, izvolite, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Jaz bom obrazložil na kratko svoj glas. Ker bom glasoval za ta uskladitveni amandma tudi zato, [[Glasovi iz dvorane.]] prosim, da me ne motite, za te uskladitvene amandmaje, čeprav bom rekel v množini, tudi zato, da mi gospod Jelinčič ne bo v bodoče skakal v besede, da me ne bo žalil [[...]]
Gospod Jelinčič, prosim, ne motite gospoda Pohorca.
da ne bom doživljal žalitev in napadov.
Gospod Jelinčič, drugič vas opominjam.
Upam, da ga vi boljše poznate.
Ja, to je četrtič. Prosim, da ne motite gospoda Pohorca.
Prosim [[...]]
Gospod Pohorec ima besedo.
V tej demokraciji sem spremljal tudi delo tega državnega zbora in poznam tudi razmišljanja in mnenja ljudi, ki nas ocenjujejo, tudi z vidika tega, kar bomo s tem poslovnikom pač spremenili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Štemberger, izvolite.
Hvala za besedo. Jaz tudi teh predlogov uskladitvenih amandmajev prav gotovo ne bom podprl, prav tako tudi ne predloga poslovnika v celoti. Na nek način uvajanje strankarske discipline pri glasovanju na kolegiju, ki je že dvakrat padlo, ki ga zopet skušate skozi zadnja vrata vriniti se mi zdi skrajno neprimerno in nedemokratično. Poslanec bi vsaj po ustavi moral biti nevezan na kakršnakoli navodila in to se mi ravno ne zdi v redu s tem predlogom. Zato menim, da je to določilo celo na nek način vprašljivo, kar se tiče ustavnosti. Jaz prav gotovo takega predloga ne bom podprl. Upam, da tudi ostali poslanci Stranke mladih tega ne bodo storili. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več obrazložiti svojega glasu, prehajamo torej na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 21. členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 29. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da uskladitveni amandma k 21. členu ni bil sprejet. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]] Prehajamo na odločanje o uskladitvenem [[...]]Prosim za mir v dvorani. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 25. členu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 27. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da uskladitveni amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 100. členu. Obrazložitev glasu, gospod Podobnik. Izvolite.
Gospa podpredsednica, v skladu s poslovnikom prosim za petnajstminutni odmor pred odločanjem.
Hvala lepa. Zasedanje prekinjam za 15 minut, nadaljujemo ob 15.20 minut.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Nadaljujemo. Ker bomo ugotavljali najprej navzočnost, vas vljudno prosim za malo pozornosti. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 74 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko veljavno odloča. Sprašujem vodje poslanskih [[...]] [[Ne želi.]] Prehajamo torej na odločanje o amandmaju k 100. členu. Obrazložitev glasu. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bi še enkrat izrecno opozoril na določbe našega poslovnika, ki ga je sprejel ta državni zbor in na razlago tretjega odstavka 198. člena poslovnika, kjer piše, da gre, če gre za vsebinsko neusklajenost, predlagatelj uskladitvenih amandmajev odloča o vsebini predloga, vendar lahko taki amandmaji vsebujejo samo predloge za odpravo tistih neskladnosti, na katere je sekretariat izrecno opozoril.100. člen, o katerem sedaj odločamo, ni nikjer v mnenju sekretariata niti opozorjen, niti naveden. Zato se mi zdi, da je odločanje o tem brezpredmetno, kajti je groba kršitev tega poslovnika, ki velja. Hvala.
Hvala lepa. Če predlagatelj [[...]]Gospod Anderlič, izvolite.
Prav nobenega problema ni, vendarle je sekretariat opozoril na to, da je 5. oziroma 6. pomembna zadeva, seveda tudi v predhodnih razpravah in mnenjih. Jaz mirne duše umaknem ta amandma, če mislite, da je to problem. Bi pa to bilo, gospod Vizjak, higienično z vidika ureditve poslovnika. Ampak, če vi tega ne želite in da ne vidite, da gre za redakcijo, potem je to vaš problem. Jaz ga v imenu predlagateljev umikam.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice, kolegi! Opravičujem se. Poslovnik je tu jasen, v tej fazi imamo možnost samo obrazložiti svoj glas. Gospod Sok, obrazložitev glasu. Izvolite. Ste umaknili amandma? Hvala lepa. Uskladitveni amandma k 100. členu so predlagatelji umaknili, zato prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k [[...]]Prosim za mir v dvorani! Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 106. členu. Obrazložitev glasu. Proceduralni predlog, gospod Podobnik.
Spoštovana podpredsednica! Kot eden od podpisnikov uskladitvenih amandmajev ugotavljam, da nisem dal soglasja, da se umakne uskladitveni amandma k 100. členu.
Pravilo, ki velja v državnem zboru, je, da vsi, ki so vložili amandma, predstavljajo predlagatelja. Moja ocena je bila očitno preuranjena, da je glede na predlog gospoda Anderliča stvar usklajena. Zato je glede na sporočilo gospoda Podobnika, ki je eden izmed predlagateljev, zagotovo lahko sklepati, da do umika ne sme priti. Odločamo torej o amandmaju k 100. členu. Proceduralni predlog ima gospod Bajuk. Izvolite.
Spoštovana gospa predsedujoča, očitno gre, po naši interpretaciji, tu za neko grobo, ponovno kršitev veljavnega poslovnika. Zato zahtevam, da se naša služba za zakonodajo o tej zadevi takoj opredeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Bitenc, izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovani zbor! Sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve ni pooblaščen v skladu s poslovnikom za opredeljevanje do poslovniških vprašanj med sejo, tudi ne izven seje - izven seje je pristojna komisija za poslovnik, na seji pa predsedujoči. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zasedanje prekinjam za deset minut, da preverim, kaj bi se dalo urediti v zvezi z amandmajem k 100. členu. Hvala lepa.
Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke. Nadaljujemo z delom. Ker bomo ugotavljali navzočnost, vas lepo prosim, da s pritiskom na tipko kvorum potrdite svojo navzočnost. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 75 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko odloča. Dovolite, da vam podam pojasnilo glede amandmaja k 100. členu. Preden je prišlo do obrazložitev glasu, ki so se spremenile v nekaj drugega, smo bili pri amandmaju k 100. členu v skladu s 193. členom poslovnika v fazi odločanja. Faza odločanja se začne, ko preidemo na odločanje, potem obrazložitve glasu in samo glasovanje. Obe ti fazi se imenujeta odločanje. 193. člen pravi, da predlagatelj lahko amandma umakne ali spremeni do začetka glasovanja o amandmajih k členu, h kateremu je bil predlagan amandma. Glede na to, da se je faza glasovanja že začela, predlagatelji tudi ob soglasju več amandmaja ne bi mogli umakniti, zato smo dolžni opraviti glasovanje o tem amandmaju. Spoštovani, spoštovane! Proceduralnih predlogov v fazi glasovanja tudi ni več, zato prosim, če želi kdo obrazložiti svoj glas, drugače bomo opravili glasovanje. Gospod Sok, obrazložitev glasu o amandmaju k 100. členu.
Čisto na kratko. Še enkrat bi rad ponovil, da to k 100. členu ni usklajevalni amandma, je povsem nekaj čisto drugega in tukaj ste pravzaprav predlagatelji povzročili to, da se niste dogovorili, kako bodo umikali oziroma vlagali. To kar je opozoril kolega Vizjak, to ni uskladitveni amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu gospod Anderlič.
Glasoval bom proti temu amandmaju zato, ker ga nisem mogel umakniti skupaj s sopredlagatelji, čeprav smo kasneje ugotovili, da bi ga vsi podpisniki lahko umaknili. Bila je pa želja, da se do perfekcije to naredi in če vi tega ne dopustite, pač tega ne bo in bom jaz glasoval proti zato, da boste vedeli, da gre za pošten namen, nikakor ne za kakšne zarote in to, kar stalno in stalno govorite. Ne gre za to, po mnenju sekretariata bi to usklajevanje preneslo tak amandma, ki dejansko izboljšuje tekst in odpravlja napačno sklicevanje. Ampak v redu, če je to tako in te možnosti ni, bom jaz glasoval proti temu amandmaju.
Hvala lepa. Prehajamo torej na glasovanje o amandmaju k 100. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 23. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da uskladitveni amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 106. členu. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 27. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da uskladitveni amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 134. členu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti 26. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da uskladitveni amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 135. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti 27. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da uskladitveni amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 159. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti 26. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma k 159. členu sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 179. členu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti 28. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na strani 3 pregleda še k odločanju o uskladitvenem amandmaju k naslovu, postopek za sprejem rebalansa državnega proračuna. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti 26. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da uskladitveni amandma k naslovu ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 239. členu. Glasujmo! Navzočih je 78 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti 26. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je bil uskladitveni amandma k 239. členu sprejet. Prehajamo še na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 282. členu. Glasujmo! Navzočih je 81 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 27. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je bil uskladitveni amandma k 282. členu sprejet. Prehajamo na glasovanje o predlogu poslovnika v celoti. Gospod Anderlič, izvolite.
Pred glasovanjem o poslovniku v celoti želim v imenu poslanske skupine pol ure odmora za posvetovanje v skupini.
Hvala lepa. Z delom nadaljujemo ob 16.15 uri.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, ugotavljali bomo navzočnost, zato vas lepo prosim, da pritisnete na tipko kvorum. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 65 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko veljavno odloča. Želi predstavnik poslanske skupine LDS, ki je želel odmor pred odločanjem, pojasniti svoje stališče. Gospod Anderlič.
Kot predlagatelji uskladitvenega amandmaja in kot poslanska skupina, nismo mogli v te pol ure uskladiti, torej na dveh nivojih in v poslanski skupini in med predlagatelji, zato v tem trenutku ne vidim možnosti, da bi lahko podal stališče poslanske skupine liberalne demokracije pred tem odločanjem. To je seveda specifična situacija, ko nastopam kot predlagatelj amandmaja, sopredlagatelj amandmaja in kot vodja poslanske skupine. Zato predlagam, da če lahko kdo drug vzame odmor, ampak glede na to, da je bilo samo pol ure, bi v imenu poslanske skupine želel še nadaljnji odmor v trajanju ene ure ali pa naj ga kdo drug prevzame.
Hvala lepa. Zasedanje prekinjam za naslednjo uro. Nadaljujemo, se opravičujem, dvakrat lahko prosi za, drugače ni možno. Ista poslanska skupina eventualno lahko prosi za podaljšanje. O isti zadevi lahko zahteva odmor, kolikor je bila praksa do zdaj, samo ena poslanska skupina. Predvideva se, da se vse v tem času posvetujejo pred odločanjem, lahko pa predlaga podaljšanje. Tako sem odločila, nadaljujemo ob 17.23 uri. Hvala lepa. Spoštovani! Lahko se razburjate, predsedujoči ima pravico tolmačiti in oblikovati tudi poslovnik. Spoštovani, glede na želje predsednika državnega zbora, prosim vodje poslanskih skupin, da se zglasijo v sobi 217 na pogovoru.
Sporočam vam, da bomo nadaljevali z delom ob 17.45 uri. Hvala lepa.
Prosim poslance in poslanke, da pridejo v veliko razpravno dvorano državnega zbora, da bi lahko nadaljevali s sejo. Prosim [[...]] Kolegice in kolegi! Ali prosim lahko zasedete svoja mesta? Ugotavljal bom navzočnost v dvorani. Kolegice in kolegi! Prosim, da zasedete svoja mesta. Prosim, da zasedete svoja mesta. Predlagam, da nadaljujemo s prekinjeno 8. sejo in s prekinjemo 28. točko. Najprej pa seveda ugotavljamo navzočnost v dvorani! Ugotavljamo navzočnost v dvorani! 78 poslank in poslancev je navzočih. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Ali vas lahko prosim za pozornost in tudi za kolegialno strpnost? Spričo zapleta pri obravnavi te točke sem sklical posvet vodij poslanskih skupin, kjer smo poskušali ugotoviti, ali obstaja med nami soglasje glede nadaljevanja seje pri tej točki dnevnega reda. Tega soglasja ni bilo mogoče oblikovati. Bila so različna stališča, na eni strani poslanskih skupin predlagateljev, na drugi strani ostalih poslanskih skupin. Posvetoval sem se, kot je bilo to mogoče in se odločil, da je prav, da o nadaljevanju odloči državni zbor. Moj predlog, ki ga dajem državnemu zboru, je, da nadaljujemo s točko dnevnega reda jutri ob 10. uri. Prosim, to je predlog. Predlagatelj, ki je v tem primeru dolžan premisliti zadevo, tako kot vsi mi, je prosil za čas. Rad bi samo utemeljil. Mi smo zdaj v situaciji, v kateri usklajevalni amandmaji niso bili sprejeti. To je posebna situacija. Usklajevalni amandmaji niso bili sprejeti. Stvari za nazaj ni mogoče vračati. Predlagatelj, vsi, tudi jaz, moramo premisliti, kaj to pomeni za odločanje jutri. Predlagam ta proceduralni predlog. Večina bo odločila in mislim, da je to edino demokratično, da tako odločimo, kako bomo nadaljevali sejo. Ta predlog dajem na glasovanje. Prosim za glasovanje. Navzočih je 80 kolegic in kolegov. 44 jih je bilo za, 35 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da je predlog dobil potrebno večino. Jutri bomo nadaljevali z dokončnim odločanjem o predlogu poslovnika, potem pa s 36. točko dnevnega reda, to je z volitvami in imenovanji, nato pa s prekinjeno 23. točko, nato z 8., 24. in po vrstnem redu dalje. Vsem sem zahvaljujem za današnje sodelovanje. Hvala lepa.