Hvala, predsedavajući. Poslanička grupa SRS je podnela amandman na član 2. Predloga zakona o građevinskim proizvodima. Predložili smo da se u članu 2. stav 1. tačka 14) izmeni tako da glasi – dokument za ocenjivanje sastoji se iz srpskog i evropskog dokumenta za ocenjivanje. Prihvatanjem ovog amandmana bili bi na bolji način definisani osnovni pojmovi koji se upotrebljavaju u ovom zakonu. Inače, u daljem tekstu Predloga zakona članovi od 22. do 30. odnose se na srpske dokumente za ocenjivanje. Kada u okviru ovog zakona pominjemo srpske dokumente za ocenjivanje, vidimo da predlagač, između ostalog, navodi u tekstu zakona sledeće - za svaki građevinski proizvod koji nije obuhvaćen ili nije u potpunosti obuhvaćen harmonizovanim standardom, tehničkim propisima, ili je srpskim standardom i za koji performanse u vezi sa njegovim bitnim karakteristikama ne mogu biti u potpunosti ocenjene u skladu sa postojećim harmonizovanim standardom. Tehničkim propisom ili srpskim standardom, na zahtev proizvođača za srpsku tehničku ocenu, telo za tehničko ocenjivanje sastavlja srpski dokument za ocenjivanje, uz saglasnost i ministarstva nadležnog za poslove građevinarstva. Ovde je akcenat stavljen na građevinski proizvod koji nije obuhvaćen ili nije u potpunosti obuhvaćen harmonizovanim standardom, što podrazumeva harmonizaciju sa propisima EU. Već sam govoreći o prethodnom amandmanu istakao stav SRS o tome i sada neću ponavljati, osim obaveze svih predlagača da u Narodnu skupštinu ubuduće dostavljaju zakone na usvajanje koji su isključivo u interesu građana Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sonja Pavlović, Marinika Tepić, Aleksandra Čabraja, Jovan Jovanović i Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Danica Bukvić. Da li neko želi reč? Koleginice Bukvić, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana gospođo ministre sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, podnela sam amandman na član 2. ovog predloženog zakona. Amandman se odnosi na stav 1. tačku 21. i njime se vrši preciziranje zakonske odredbe. Zakonom se uređuje tržište građevinskih proizvoda i plasiranje tih proizvoda van zemlje. Uspostavljanje nacionalnog sistema infrastrukture kvaliteta građevinskih proizvoda je veoma značajno, jer će se otkloniti tehničke barijere u trgovini i obezbediti slobodan protok robe. Poštovana gospođo ministre, koristim priliku da kažem, pošto sam poslanik iz opštine Lazarevac, da je zahvaljujući sredstvima koje je Vlada Srbije, odnosno zajedno sa resornim ministarstvom, opredelila za uređenje putne infrastrukture u Lazarevcu, urađeno više rekonstrukcija ulica i puteva na teritoriji opštine u ovoj godini. Takođe, moram posebno da istaknem da se trenutno rade trotoari u dužini od tri kilometra u selu Stepojevac, koje se nalazi na Ibarskoj magistrali, čime će se obezbediti bezbedno kretanje pešaka na ovom delu puta. Pre mesec dana, gospođo ministre, podnela sam poslaničko pitanje u vezi pešačke pasarele u blizini jezera Očaga na ulazu u Lazarevac. Brzo sam dobila odgovor, na tome vam zahvaljujem, da ono što sam predložila nije najbolje rešenje. Prema podacima koje imam, nakon usvajanja plana izmene detaljne regulacije biće urađen kružni tok i pešačka pasarela na Ibarskoj magistrali kod jezera Očaga. Moje pitanje je da li je ovo tačno i kada će, u kom vremenskom periodu, ovaj višedecenijski problem, zbog koga je, nažalost, mnogo ljudi stradalo, biti rešen? Poslanička grupa SPS će u danu za glasanje podržati ovaj, kao i sve druge predložene zakone. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik LJubinko Rakonjac. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Vesna Ivković. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Ivković, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarka sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, ovim amandmanom se vrši pravno-tehnička ispravka, radi preciziranja pravno-tehničke odredbe. Ovim članom 2. precizno se definišu pojmovi i njihovo značenje koji su upotrebljeni u ovom zakonu, kao što su – familije građevinskih proizvoda, bitne karakteristike i perfomanse, tip proizvoda, tehnička specifičnost, harmonizovana tehnička specifičnost, standardi i drugo. Drugi pojmovi koji se upotrebljavaju u ovom zakonu, a nisu definisani ovim zakonom, imaju značenje utvrđeno tehničkim propisima. Ovim zakonom definisane su obaveze privrednih subjekata, tehnički propisi za građevinske proizvode i srpske tehničke specifikacije. Radi nesmetanog funkcionisanja tržišta, potrebno je obezbediti dostupnost tehničkih propisa, kako bi se privredni subjekti, a posebno mala i srednja preduzeća, informisala o odredbama propisa koji su na snazi u Republici Srbiji. Kako sam razumela, a vi me ispravite ako nisam u pravu, za sve kojima će biti potrebne informacije i stručna mišljenja u vezi sa građevinskim proizvodima, ministarstvo će formirati elektronsku kontakt tačku za građevinske proizvode. Primena harmonizovanih standarda odraziće se pozitivno i na podsticaj inovativnosti i brži tehnološki razvoj privrede i Republike Srbije, kao i poboljšanje u smislu bezbednosti i zaštite životne sredine. Ovom prilikom, ja znam da nije na redu Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ozakonjenju, ali ja bih htela da samo jednom rečenicom spomenemo ova dva amandmana koja sam podnela. Naime, radi se u jednom amandmanu o objektima koji imaju privremenu građevinsku dozvolu, a koji su dobili istu i ne mogu da izvrše ozakonjenje iz razloga što u momentu izdavanja te privremene dozvole nisu postojala pravna odgovarajuća planska akta. To je jedan amandman. Drugi amandman se odnosi na one objekte koji su izgrađeni na zemljištu koje je državne svojine. Meni je žao što ta dva amandmana nisu usvojena, jer bi time rešili problem koji je na dnevnom redu. Hvala vam najlepše.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Saviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, Vlada u obrazloženju ovog zakona tvrdi da će pozitivni efekti ovog zakona opravdati sve troškove koji će nastati primenom ovog zakona. Mi u Srpskoj radikalnoj stranci tvrdimo upravo suprotno, da to nikako neće da se desi. Pogotovo ako znamo da ovde imamo i direktne, a pogotovo indirektne troškove, koje tek možemo da nagađamo, a znamo sigurno da će biti mnogo, mnogo veći od direktnih troškova. Ja ću ovde navesti neke indirektne troškove koje je ovde Vlada prikazala – troškovi prve akreditacije, 48 hiljada; troškovi proširene akreditacije, 30 hiljada; troškovi ocenjivanja po danu, odnosno po jednom ocenjivaču, 48 hiljada, govorim, naravno, u dinarima; troškovi održavanja akreditacije, 60 hiljada dinara, samo za paletu od 10 proizvoda. Ako znamo da se ovde radi o malim, o mikroprivrednim subjektima, samo ovi direktni troškovi koji su ovde iskazani su takvi da će bukvalno dovesti do gašenja tih subjekata. Vlada izgleda da nije svesna da je građevinska operativa naš veliki resurs, to je oduvek bio i uvek će da bude, ali, posle ovoga zakona, pitanje je šta će biti sa našom građevinskom operativom. To vam je kao kad posedujete hartije od vrednosti, ali niste svesni kolika je njihova realna cena. Te hartije od vrednosti možete menjati za bilo šta, međutim, ova Vlada se ponaša tako da te hartije koje ipak nešto vrede menjaju za nekakve imaginarne evropske vrednosti. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Stojanoviću, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o građevinskim proizvodima. Već sam govorio o tome da ovaj zakon predstavlja dodatni namet na proizvođače građevinskih proizvoda i uspostavljanje monopola u ovoj oblasti od strane nekih interesnih grupa. Početno ispitivanje i fabrika kontrole proizvoda nameće proizvođačima dodatne zahteve i samim tim i dodatne troškove. Uvodi se nekakva izjava o stalnosti, performansi proizvoda, bezbednosni list, uputstvo za upotrebu i mnoge druge stvari. Uvodi se neko telo za ocenjivanje i verifikaciju stalnosti performansi, koje nadgleda sprovođenje fabričke kontrole proizvodnje. Za neke proizvode, kao što su, recimo, betonske cigle, strožiji su uslovi izrade i kvaliteta, što će proizvođače dovesti do dodatnih troškova. Država Srbija ima dugu tradiciju u ovoj oblasti, tako da još uvek imamo ovakvih proizvoda koji su proizvedeni pre sto i više godina, koji još uvek služe svojoj nameni. Pre 100 godina sigurno nije moglo biti reči o nekakvim evropskim standardima, a vidimo da su proizvodi bili i te kako kvalitetni i dugovečni. Dakle, sve se na kraju svodi na ostvarivanje nečijeg interesa i to pod plaštom evropskim standarda i nekakvih vrednosti. Zbog toga zakon treba da se povuče iz procedure, a ministar da podnese ostavku. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Slavica Živković, Branimir Jovanović, Jasmina Karanac i Predrag Jelenković. Vlada i Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? Reč ima koleginica Živković. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana gospođo ministarko sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, amandman koji smo podneli je usvojen i veoma je značajno da je prepoznata namera da se jasno definiše pojam građevinskog proizvoda u zakonu, jer to je osnovni uslov da sutra, na osnovu podzakonskih akata koji će u narednoj godini biti doneti, možemo jasno definisati šta su to tehnički zahtevi koje građevinski proizvod mora da ispuni. U cilju zaštite potrošača, investitora i sutra korisnika objekta smatramo neophodnim da se u narednom periodu, s obzirom da se u ovom setu zakona donosi i Zakon o planiranju i izgradnji, obavezno donese i pravilnik o upotrebi po hitnom postupku, jer on jedino jasno definiše šta su to bitne performanse koje građevinski proizvod mora da zadovolji da bi ugradnjom zadovoljio zadate zahteve objekta koje propisuje projektant. Svedoci smo u prethodnom periodu dosta problema koje smo imali, vezano za ispitane performanse koje su određeni proizvodi ugradnjom napravili u objektima, tako da smatramo da, obzirom da se harmonizovani standardima definišu samo osnovni zahtevi, to važi i za naše proizvode koje ćemo izvoziti na području EU, kao i na proizvode iz EU koji ulaze na tržište Srbije. Dodatni zahtevi koji su vrlo važni da se definišu ne propisuju se zakonom. To su podzakonski akti koji su vrlo važni i za koje smatramo da, Vlada je već, tj. Ministarstvo građevine je već formiralo radne grupe koje će u narednom periodu raditi na izradi podzakonskih akata, ali smatramo da pravilnik o primeni veoma važnim kako bi smo uspeli da zaštitimo potrošače u Srbiji, investitora, odgovornih investitora i sutra korisnike zgrada, jer jedino ako propišemo pravilne uslove za primenu građevinskog proizvoda, moći ćemo da izbegnemo eventualne probleme koji bi mogli nastati kao i u prethodnom periodu. Hvala puno.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Markoviću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Pa, nema ovih stručnjaka preko puta, ali ja razumem, rano im je još, tek je prošlo pola jedanaest, doći će verovatno do četiri popodne. Gospođo ministre, dame i gospodo narodni poslanici, pa, kao što je više puta naglašeno u ovoj raspravi, građevinarstvo je jedna od najvažnijih privrednih grana koja direktno utiče na ostale privredne grane i moj amandman ide u pravcu pružanja direktne podrške ovom Predlogu zakona, dakle Predlogu zakona o građevinskim proizvodima. Najvažnije je istaći da se ovim zakonskim rešenjima daje dodatni podsticaj daljem razvoju građevinarstva i omogućava da objekti koji se grade budu još bezbedniji. Pritom se vodi računa i o ekološkoj prihvatljivosti, ali je važno i to da se time dižu standardi u građevinarstvu, što čini domaće proizvođače konkurentnijim na stranim tržištima. E, sad mi smo u dosadašnjem delu rasprave čuli i neke zamerke kada je reč konkretno o gradu Beogradu kada je reč o izdavanju građevinskih dozvola, legalizaciji i slično. Ja ću ovog puta, mi smo iznosili već u prethodnom delu rasprave, koliko smo građevinskih dozvola izdali, koliko je to u stotinama hiljada kvadrata itd , ja ću ovog puta, samo zarad građana izneti neke konkretne podatke kada je reč o legalizaciji. Dvadeset dve i po hiljade zahteva za legalizaciju je rešeno od kako je SNS preuzela odgovornost za vršenje vlasti u gradu Beogradu, a u mandatu naših prethodnika, dakle, Đilasa i ostalih, cifra je bila oko 4.000. Dakle, skoro šest puta manje za isti period. Preko milijardu dinara je direktno prihodovano u budžet po osnovu ozakonjenja i to su konkretni podaci i oni najbolje govore, na najbolji način kako ova gradska vlast brine o gradu Beogradu, a kako su to radili neki pre nas. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Nikolić. Da li neko želi reč? Koleginice Nikolić, izvolite.
Hvala. Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, u danu kada govorimo o Predlogu zakona o građevinskim proizvodima, želim da istaknem da sve ono što je radila Vlada, što radi i dalje, naročito sprovođenje reformi u oblasti građevinarstva uz pozitivne efekte fiskalne konsolidacije i uz veliki rad i zalaganje predsednika Aleksandra Vučića, u svim oblastima društvenog života dalo je i daje snažan doprinos poboljšanju investicionog ambijenta Srbije. Konkretno, statistika govori da se za dve i po godine beleži učešće građevinarstva u BDP sa 4% na 5,5%. Kako su investitori u obavezi da u skladu sa važećim propisima navedu predračunsku vrednost radova, a što je sastavni deo rešenja o građevinskoj dozvoli. Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture je izvršilo analizu svakog pojedinačnog zahteva i utvrđeno je da je u putnoj infrastrukturi iznos ukupne predviđene vrednosti radova 20%, odnosno 276 miliona evra od ukupnih 1,4 milijarde evra. Ovo su podaci za prvih šest meseci u ovoj godini. Dakle, 2018. godina je godina u kojoj se ozbiljno radi na realizaciji infrastrukturnih projekata u oblasti izgradnje saobraćajnica. Iz godine u godinu, odgovorno rukovodstvo, sprovodiće program SNS, vraća ugled Srbiji, pozicioniran je na sve boljim mestima i kao poželjnu destinaciju ulaganja, pa tako danas od ukupno 16 milijardi evra investicija imamo devet milijardi iz Kine, dve milijarde iz Rusije, tu su i Azerbejdžan i Turska itd. Kada se govori o izgradnji saobraćajnica, o saobraćajnom povezivanju, svedok sam zajedno sa građanima, koji žive na teritoriji opštine Ub, kako se rehabilituju nekategorisani putevevi. U svim selima građani su zadovoljni, jer jednostavno godinama su se suočavali sa poteškoćama kada su dolazili do svojih kuća, kada su padavine i neke nepogodne situacije. Sada imaju pristojan put, bezbedan asfaltni put. Vrši se rehabilitacija opštinskih puteva prvog i drugog reda, vrši se izgradnja ulica uz svu prateću komunalnu infrastrukturu u naseljenom mestu Ub. Imali smo delove naselja gde ulice nisu bile asfaltirane, ali iz godine u godinu taj broj je sve manji. Na teritoriji opštine Ub takođe smo imali, što je bilo interesantno deonicu državnog puta koja nije bila asfaltirana, pa je zalaganjem predsednika Aleksandra Vučića, dok je bio premijer, 2015. godine i ta deonica završena. To je pet kilometara državnog puta drugog B reda, broj 140, gde je vrednost investicije bila 85 miliona, a na to su meštani čekali 40 godina. Ovde bih pomenula i susret sa najvišom kategorijom puta. Uskoro će se beležiti i dobrobit od izgradnje auto-puta E763 i prolaskom kroz teritoriju opštine Ub. Do kraja godine ćemo imati izgrađen auto-put od Obrenovca do Preljine. Istovremeno i dve deonice koje treba da se završe, ali istovremeno i rekonstrukcija ove sporne deonice Ub-Lajkovac, o čemu ste govorili juče i prekjuče i što je između ostalog posledica hiperprodukcija licenci, ali i takvom stanju se staje na put baš ovakvim predlozima zakona i ovim zakonom o kome sada govorimo i Zakonom o planiranju i izgradnji. Jednostavno, ova Vlada, resorno ministarstvo rešava ovakve probleme i donosi ih isključivo u interesu građana Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar, gospođa Mihajlović. Izvolite.
Mnogo se ulaže u puteve, naročito u nekategorisane puteve. Tu je bilo dosta problema. Nekako zvučno se pričalo o auto-putevima, neki prethodni ministri su se slikali po nekoliko puta na istoj deonici, a ništa od toga nije bilo. Mi auto-puteve završavamo, ali i ove druge puteve koji nisu auto-putevi. Međutim, vezano za Koridor 11, koji ste pomenuli, ne samo da ćemo imati od Obrenovca do Preljine do kraja godine, Surčin-Obrenovac je jedno od rekla bih, najboljih gradilišta, ako govorimo o auto-putevima, ali mi sledeće godine počinjemo tu još jednu deonicu Novi Beograd-Surčin. Dakle, imaćemo Novi Beograd-Surčin, devet kilometara, zatim Surčin-Obrenovac do kraja 2020. početak 2021. godine, zatim Obrenovac-Preljina i sledeće godine 1. marta počinju radovi na Preljina-Požega. Dakle, to je puno posla na jednom auto-putu koji u suštini nije bio jednostavan ugovoriti sve to i početi zaista radove, završiti sve projekte i završiti naravno eksproprijaciju. Mislim da će to i te kako značiti za privredni razvoj upravo tog dela Srbije. Tako da hvala što ste to pomenuli. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, uvažene kolege, odredbama ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj i vezano za stanogradnju, odredbama zakona koji definiše uslove za povoljnu izgradnju stanova za pripadnike snaga bezbednosti, a vi ste govorili o kojim je brojevima u prvoj fazi stanova reč, u odredbama tog zakona se definiše obavezno učešće domaće građevinske operative u značajnoj meri, što je ključni dokaz da ne postoje nikakvi lobisti i da je nama domaća građevinska operativa na prvom mestu. Iz redova saveza protiv građana Srbije, mogle su se čuti neke kritike. Vojnik je i u njihovo vreme vlasti imao svoje probleme i prirodno od vlasti očekivao da mu vlast reši probleme. Vojnik je očekivao rešenje stambenog problema, a predsednik države u to vreme izjavi – šta će nam vojska. Mi u zapadnoj Srbiji smo očekivali auto-put i neću se umoriti od toga i sto puta da ponovim da je bila veća verovatnoća za vreme vladavine takvih da u tom delu Srbije i uopšte proradi vulkan, nego asfaltna baza ili neka nova kompanija. Vi ste juče pomenuli jednog stručnjaka koji kaže da ima uređen sistem na Zlatiboru, imam jedan zanimljiv dokument. To je dokument gde je Milan Stamatović sam sebe ovlastio, dakle predsednik opštine potpisuje sam sebi ovlašćenje da bude načelnik opštinske uprave. Inače, metalostrugar, uz uvažavanje te struke, ovde govorimo o zakonu. Onda kao takav potpisuje lokacijske uslove za hiljade kvadrata gradnje nekih objekata. Dakle, on kao i njegova ekipa iz Šapca, Paraćina i ostalih iz saveza za borbu protiv građana Srbije su svako svoje krivično delo i svaki kvadrat nelegalne gradnje ispolitizovali, da bi kada mi ukažemo na te njihove kriminalne radnje oni to nazvali političkim progonom. Ne bi bilo loše da kad krenu u Strazbur da plaču i da se žale zašto ih građani Srbije neće, da ponesu npr. ovakva dokumenta, pa možda na putu do Strazbura kada sve to pročitaju i shvate zašto ih građani neće. Zahvaljujem.
Reč ima ministar, gospođa Mihajlović. Izvolite.
Kad ste već pomenuli stanogradnju za službe bezbednosti, mislim da je važno još jedanput reći ne samo da će se insistirati na domaćoj operativi, nego i na domaćim proizvodima. To znači, parketi, pločice, boje, sve ono što je potrebno da bi se jedna zgrada, jedan stan izgradili, a i opremili, biće domaće. To će i te kako mnogo značiti upravo za razvoj domaćeg građevinarstva, domaće operative i domaćih proizvođača. Što se tiče samog Priboja, tu je potreba bila samo za tri stana, tako da za sada neće biti izgradnje u Priboju, ali biće u nekim okolnim većim gradovima. Kada ste već pominjali Stamatovića, njegove pajtose itd, tzv. legaliste, ponavljam, ovako izgleda Zlatibor danas. Ovako izgleda ceo Zlatibor, centar Zlatibora. Sve što je Stamatović potpisao, sve je nelegalna gradnja. On nije bio samo, odnosno, on i nije samo predsednik opštine, on je sebe ovlastio, kao što ste pokazali, da je i načelnik. Sve što može da potpisuje i da daje on je davao. Kad se već pominje gondola, još jednom da napomenemo, gondola za koju je nabavio opremu pre pet godina, zastarelu opremu, od firme koja je bankrotirala, koja više ne postoji, dakle sve je to Stamatovića, sa Stamatovićem i Obradović i Jeremić i Đilas, jer su oni suštinski svi zajedno. Zaista se nadam da krivična prijava koja je data Tužilaštvu za organizovani kriminal protiv Stamatovića i čitave grupe ljudi koji su se time bavili, verujem i te kako da će se to istraživanje nastaviti i da će oni biti tamo gde im je mesto, a to je pre svega u zatvoru.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Borka Grubor. Da li neko želi reč? Koleginice Grubor, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj zakon omogućava da se uspostave tehnički zahtevi za veliki broj građevinskih proizvoda koji će podići kvalitet proizvoda na našem tržištu. On nameće kontrolu i to je za krajnje potrošače dobro. Time će biti ispunjena obaveza Srbije u okviru pregovaračkog Poglavlja 1, tj. sloboda kretanja robe. Proizvođači će dobiti obavezu različite frekfencije ispitivanja, različite obaveze po pitanju atestiranja, obaveze stalnosti performansi, tj. moraće sami da obezbede kontrolu proizvoda ili da angažuju nekoga za to. Novine će osetiti i kontrolna tela promena fokusa rada umesto uzimanja uzoraka i ispitivanja nadzor, promenu metode i frekvencije ispitivanja proizvoda. Zakon će biti i dodatni podsticaj razvoju građevinarstva i omogućiće da objekti koji se grade budu bezbedni i ekološki prihvatljivi. Naša Vlada, tj. resorno Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture je rekonstruisalo pristupne saobraćajnice ka Loznici, Krupnju, Banji Koviljači, Malom Zvorniku i LJuboviji, čime je stvorena bolja saobraćajna komunikacija i veća šansa i za naše i strane investitore koji žele da ulažu u naš region. Takođe je rekonstruisana železnička pruga Šabac-Loznica-Brasina i sve stanice renovirane u predviđenom roku. Time je posle pauze od 13 godina uspostavljen železnički prevoz putnika do Šapca i Rume, a ujedno i poboljšani uslovi za transport robe iz Republike Srpske, kojima je ova obnovljena pruga jedini izlaz u svet, što se tiče železničkog saobraćaja. Ja vam se u ime građana Loznice i Podrinja, tj. čitavog Mačvanskog okruga ovog puta zahvaljujem. Najava izgradnje brze saobraćajnice Loznica-Šabac, poslovna klima u našem regionu svakako će biti povoljnija za sve investitore. Izrada projektne dokumentacije je u toku i radovi treba da počnu odmah nakon toga. Zahvaljujući našem presedniku, gospodinu Aleksandru Vučiću, u Loznicu stiže i kineska kompanija „Mint“, koja će uložiti sto miliona evra u novu fabriku i zaposliti hiljadu radnika. Ova kompanije je jedan od svetskih lidera u oblasti dizajna, proizvodnje i prodaje kako strukturnih tako i dekorativnih delova za automobile. Pored navedenog, kompanije je zainteresovana i za investicije u oblasti hotelijerstva. Sve ovo će i te kako uticati na razvoj privrede u Podrinju o poboljšanje životnog standarda svih građana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministar, gospođa Mihajlović. Izvolite.
Samo da podsetim javnost Srbije, da se u pruge, u železnicu nije ulagalo prethodnih 40 i 50 godina u zavisnosti kada je koja pruga izgrađena. Od tog trenutka kada je nekada davno izgrađena, do pre dve-tri godine, nije se jedan jedini dinar ulagao. Predstavljali su neki da su ulagali, ali nisu ulagali i to govori recimo upravo ta pruga Loznica-Brasina, gde putnički saobraćaj nije radio više od deset godina. Dakle, građani nisu mogli da idu vozovima, a ono što je bio prevoz tereta, prosečna brzina je bila negde oko 30 kilometara na sat. A onda hoćemo da se razvijamo i hoćemo konkurentnost, ne možemo sa takvim prugama. Prema tome, Vlada Srbije je novac izdvojila, mi smo tu prugu rekonstruisali, nastavićemo dalje. Imaćemo za isto vreme dolazak, recimo, Šabac-Loznica-Brasina, kao što bi to bilo automobilima i mi mislimo da je to jako važno. Ono što, naravno, u ovom kraju počinje već sledeće godine, to je izgradnja brze saobraćajnice Šabac-Loznica. Mislim da je to deo Srbije kojem je upravo falilo da ima brzu saobraćajnicu. Dakle, verujemo da izgradnja može da počne sledeće godine, u drugoj polovini godine. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? Kolega Orliću, izvolite.
Pitanje razvoja koji potenciramo svojim amandmanima, dame i gospodo narodni poslanici, jasno je i očigledno i naravno prepoznato. Prepoznato od strane relevantnih međunarodnih institucija. Na primer, Svetske banke o kojoj smo govorili i u ovoj raspravi. Na primer, MMF-a koji se saopštenjem i od juče, odnosno jutros takođe ponovo saglasio sa izvanrednim uspesima koje postižemo. I, isto je mišljenje i stajalište Evropske komisije, kao i Svetskog ekonomskog foruma o kom smo takođe govorili tokom ove rasprave. To ne prepoznaju samo oni koji to naprosto neće da prepoznaju. Naravno, tu se pre svega misli na tajkunsko ljotićevsku koaliciju Dragana Đilasa i Vuka Jeremića koji još uvek sanja da jednog dana postane nešto u životu, ovi čije su klupe prazne i koje moraju da budu prazne, jer ti ljudi očigledno imaju pametnijeg posla, da negde tvituju – kapućino sa penom ili bez pene, ili da se pripremaju za odlazak u Strazbur, koji je pomenuo i narodni poslanik Krsto Janjušević. Smatram da ljudi, kod kojih će otići u Strazbur, sigurno već imaju dobru informaciju, da ovi što će da im dođu Stamatović, Zelenović, Paunović, ne znam ko će još da bude član te velike delegacije, imaju običaj da se dopisuju sami sa sobom. Oni to sigurno već znaju, između ostalog i zato što oni idu pred neki tamo Komitet saveta Evrope, kom su se obratili zato što su sami, ako to niste znali, članovi tog Komiteta, pa su sami sebi pisali i sami se sebi žalili i sada će sami sebi da referišu. Ali, ne bi bilo loše, slažem se sa poslanikom Janjuševićem, da im ponesu i ovaj papir, da pokažu da i u Srbiji sami sa sobom sklapaju dilove, sporazume, kombinacije i raspolažu budžetskim novcem. Pošto oni ne mogu da se bave bilo kakvom kritikom političke prirode, to umesto njih rade svi drugi koji sa njima misle isto. Na primer, to misle i rade njihovi „danasoidi“ koji, koliko vidim, u tekstu koji nije potpisan imenom i prezimenom novinara, dakle to je valjda neki stav redakcije, smatraju da je SNS masa koja po stanovima maltretira ljude, podmićuje itd. Inače, čuveni su po tome da su već bezbroj puta uhvaćeni u direktnim lažima i na temu Aleksandara Vučića i ljudi iz SNS. To su „ninovi“ čiji se veliki, glavni i odgovorni urednik provede kao bos po trnju kada ode u isti studio sa Aleksandrom Vučićem, pa mu predsednik države pokaže vrlo jasno da pojma nema o stvarima o kojima priča, ali ih to ne sprečava da menjaju sopstvene tekstove i sopstvene nalaze svaki put kada ih mi citiramo i pokažemo koliko je to sve prazno. To su razno-razni „nunsovi“ koji se, koliko vidim, opet obraćaju međunarodnim institucijama i govore sve najgore i najprljavije o sopstvenoj zemlji, ali ih to ne sprečava da primaju, kako kažu, pozajmice u vrednosti od šest miliona direktno od Dragana Đilasa. To su kojekakvi „birnovi“ koji su takođe bezbroj puta uhvaćeni u laži, između ostalog baš u izveštajima, odnosno zaključcima Svetske banke. Dakle, ti neka slobodno nastave da rade taj svoj slugeranski posao, ima više dobrih razloga da to nastave. Prvo, ako nastave da menjaju ovu samozvanu opoziciju tajkunsko-ljotićevskog tipa, sigurno će ta samozvana opozicija nastaviti da raste u minus, što je im je već obezbeđen trend. Drugi dobar razlog je zato što svaki put kada nam daju razlog da se osvrnemo na njihov rad nama čine veliko zadovoljstvo. Treći dobar razlog je sigurno u tome što ako sa ovim stvarima treba da polemišemo, mi ćemo sigurno samo nastaviti da rastemo. Još jedna stvar koju su sigurno čuli, ali nije loše da se ponovi – mi pozdravljamo i pozivamo ih da za to što rade nastave slobodno da primaju lep novac iz inostranstva, jer mi i to pozdravljamo kao dobar priliv dodatnih sredstava u Republiku Srbiju, dakle novac koji će ovde dodatno ostaviti. Mi ćemo da se bavimo razvojem, kao što smo radili do sada. Hvala lepo.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Filipoviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarko sa saradnicima, pitao me je jedan slučajni glasač, njih verujem da ima, doduše, mali procenat, jedan do dva posto tog saveza za silovanje Srbije, kaže – ma šta će nama ti autoputevi? Znači, njima to uopšte ne treba. Oni letuju na Maldivima, Sejšelima, idu na Alpe na skijanje, njima autoputevi u Srbiji uopšte ne trebaju. Ali, zato autoputevi trebaju građanima Srbije. Zašto trebaju građanima Srbije, i dobra infrastruktura? Da bi se otvaralo što više fabrika. A što nam trebaju fabrike? Trebaju nam da bismo imali srećne i zadovoljne porodice, ljude koji rade, koji stvaraju, koji imaju mogućnosti da od toga što zarade, od svoje plate izdržavaju svoje porodice, da mogu da žive bolje i kvalitetnije u svojoj zemlji, da ne moraju da je napuštaju, kao što su je napuštali za vreme DS i njenih saveznika. Zato nama trebaju ti autoputevi, zato smo srećni, zato slavimo svaki kilometar autoputa, zato slavimo svaku fabriku i svako radno mesto, jer svako radno mesto, svaki kilometar autoputa i nova fabrika su još jedna mogućnost i još jedna šansa da ova zemlja bude srećnija i zadovoljnija u budućnosti. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Jovica Jevtić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Stanija Kompirović. Da li neko želi reč? Koleginice Kompirović, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa svojim timom, drage kolege poslanici, put Republike Srbije ka pridruživanju EU podrazumeva, pored mnogih reformskih procedura, i pripreme za prilike i zahteve konkurentnog zajedničkog tržišta. On zahteva veću posvećenost kvalitetu proizvoda i usluga, pa uspostavljanje nacionalnog sistema infrastrukture, kvaliteta građevinskih proizvoda ima višestruki cilj i predstavlja glavni pokazatelj bezbednosti građevinskih proizvoda na tržištu, direktan uticaj na konkurentnost i podršku ekonomskog razvoja. Građevinarstvo kao kompletna delatnost je strateški jedno od najvažnijih privrednih grana i kao takvo treba u svakom pogledu da zadovolji zahtev, projekat, bezbednost i krajnjeg korisnika. Moj amandman ide u pravcu sveukupnog razvoja Republike Srbije sa posebnim osvrtom na porast ekonomske razmene. Spoljnotrgovinska robna razmena Srbije za sedam meseci ove godine izraženo u evrima povećana za 10,8%, pri čemu je rast izvoza bio 8,5%, a uvoza 12,7%. Trgovinska razmena srpske privrede sa svetom bila je u vrednosti od 21,82 milijarde evra, dok je izvoz bio 9,44 milijarde evra, a uvoz oko 12,38 milijardi evra. Deficit je bio oko 2,94 i veći je za 12,17% nego u istom periodu prošle godine. Pokrivenost uvoza izvozom je 76,2% i manja je od pokrivenosti u istom periodu prethodne godine, kada je iznosila 79,2%. Spoljnotrgovinska robna razmena i dalje je najveća u zemljama sa kojima je Srbija imala potpisane sporazume o slobodnoj trgovini, sa zemljama članicama EU čine 64,4% ukupne razmene. Glavni spoljnotrgovinski partneri Srbije u izvozu bili su Italija, Nemačka, BiH, Rusija i Rumunija, a u uvozu Nemačka, Italija, Kina, Rusija i Mađarska. Sve to je zahvaljujući politici našeg predsednika Aleksandra Vučića koji nas vodi putem boljeg sutra brže, jače i bolje. Zahvaljujem se.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Veljković. Da li neko želi reč? Kolega Veljkoviću, izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, predloženi amandman kojim se dodaje stav 3. na član 2. predloženog zakona odnosi se na razvoj Republike Srbije sa posebnim akcentom na porast ulaganja. Pojmovi „strana ulaganja“, „strane investicije“, odnosno strane direktne investicije, predstavljaju jedno od najznačajnijih pitanja ekonomske politike. Odnos investicija i privrednog razvoja je ključna paradigma savremene ekonomske teorije. Strane direktne investicije predstavljaju najzastupljeniji oblik međunarodnog kretanja kapitala koji uključuje dugoročna povezivanja privreda različitih zemalja regiona. Tehnologije, menadžerska znanja, pristup stranim tržištima samo su neke od prednosti koje sa sobom nose strane direktne investicije. Međutim, njihov pozitivan efekat najbolje se ilustruje kroz otvaranje novih radnih mesta. U tom kontekstu ukazujem na to da je u protekloj 2017. godini, zahvaljujući stranim direktnim investicijama, u Evropi otvoreno 353.469 novih radnih mesta, što je za 19% više u odnosu na prethodnu godinu. Na vrhu liste nalazi se Velika Britanija sa 50.000, Nemačka 31.000, Francuska 25.000, Poljska 24.000, a značajno mesto zauzima i Srbija. Naime, Revizorska kuća „Ernst i Jang“ svrstala je Srbiju, i to po prvi put, na listu 15 zemalja Evrope sa najvećim brojem stranih ulaganja gde je tokom 2017. godine uz pomoć stranih investitora u našoj zemlji otvoreno 20.000 novih radnih mesta, što čini 6% od ukupno novootvorenih radnih mesta u Evropi. Analitičari ove revizorsko-konsultantske kuće mere ukupan broj projekata koji se finansiraju na ovaj način i ističu da je u odnosu na prethodnu godinu broj projekata stranih investicija u našoj zemlji veći za 157%. Rast od 157% u odnosu na prethodnu godinu predstavlja najveći rast od svih zemalja koje su bile predmet analize. Radi komparacije, treba istaći da je u istom periodu Španija zabeležila pad od 23%, Holandija 17%, Rumunija 5%, Irska 4% itd. Zasluge za ovakve impresivne rezultate leže pre svega u činjenici da aktuelna Vlada Republike Srbije u kontinuitetu više godina preduzima sve neophodne mere da stvori atraktivno poslovno okruženje koje je produkovalo poverenje brojnih investitora sa svih meridijana sveta. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovaćević. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice Kovačević.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana potpredsednice Vlade, bilo je ovde reči o neefikasnosti gradske uprave u Boru, kada je u pitanju izdavanje građevinskih dozvola. Stoga sam ja zatražila izveštaj gradske uprave, odnosno Odeljenja za urbanizam i građevinske poslove. Izveštaj je rađen u periodu od 1.1.2018. godine zaključno sa jučerašnjim datumom, znači 23. oktobrom 2018. godine, gde kaže – vrsta postupka, lokacijski uslovi – broj podnetih zahteva je 58, rešeno 52, u proceduri šest; izmena lokacijskih uslova – sedam podneto, sedam rešeno; građevinskih dozvola – 46 zahteva podneto, a 44 rešeno, dva su u toku; izmena građevinske dozvole – 18 zahteva podneto, 18 rešeno; rešenje po članu 145. Zakona o planiranju i izgradnji – 65 zahteva podneto, a 64 rešeno, znači, jedan je u toku rešavanja; upotrebnih dozvola – 11 zahteva podneto, 11 zahteva rešeno; prijava radova – 57 podneto zahteva, 57 rešeno; prijava završetka izgradnje temelja – 14 podneto, 14 rešeno i prijava završetka radova u konstruktivnom smislu – jedan zahtev podnet, jedan rešen. Izveštaj su potpisali načelnik odeljenja i šef odseka. Dakle, dozvole se nakon komunikacije sa imaocima javnih ovlašćenja, tj. katastrom, i Odeljenjem za planiranje i razvoj grada Bora, po dobijanju svih tih dokumenata izdaju za jedan, najviše dva dana. Meni je ovo važno i zbog građana Bora, važno mi je i zbog potencijalnih investitora koji su u Boru svakako uvek dobro došli i želim da znaju da je gradska uprava u Boru vrlo efikasna kada je u pitanju izdavanje građevinskih dozvola. Druga stvar koju bih pomenula, na kojoj građani Bora žele da se insistira, to je molba ministarstvu, odnosno potpredsednici Vlade da se asfaltira deonica puta od Selišta do Bora. To je ona deonica kada se isključujete sa magistralnog puta Paraćin-Zaječar kako biste stigli do Bora, to je nekih 18 km, četiri je asfaltirano, ostalo je još 14. Stoga vas molim da nekako uđe u plan za narednu godinu, jer to je deonica koja nama predstavlja veliki problem. Zahvaljujem unapred.
Reč ima ministar, gospođa Mihajlović. Izvolite.
Što se tiče te deonice, mi smo o tome već pričali prošle godine i to je već ušlo u plan, i ta 4 kilometra i ovih ostalih 14 kilometara, to znate, tako da. Ali, da se vratim samo na izdavanje građevinskih dozvola i mi smo, naravno, tražili podatke. Prvo, to su dobri podaci, kao što su dobri podaci u svim gradovima u Srbiji. Mi inače ne bi bili deseti u svetu po izdavanju građevinskih dozvola da se to ne radi na taj način. Nakon ovih izmena i dopuna Zakona o planiranju i izgradnji malo se o tome priča. Mi smo ovde predvideli da svi planovi, znači skratili smo vreme i sve procedure za donošenje planova, planova detaljne regulacije drugih planova, maksimum je 12 meseci. Ranije je bilo, i mi to svi znamo, dakle, nekada su se i po nekoliko godina čekali planovi i to je, svakako, bio problem, dakle, kasnije za gradnju i za izdavanje građevinskih dozvola. Izmenama i dopunama ovog zakona to se potpuno menja i mislim da je to jedna, možda, od najvećih novina izmena i dopuna Zakona o planiranju i izgradnji. Tako da će rezultati, verujem, biti još bolji.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Tanja Tomašević Damnjanović. Izvolite koleginice.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovana predsednice Vlade sa saradnicima, kolege i koleginice narodni poslanici, podnela sam amandman da se u članu 2. Predloga zakona o građevinskim proizvodima doda stav 3. koji glasi – Odredbama ovog zakona podstiče se razvoj Republike Srbije, sa posebnim osvrtom na rast privrede. Srbija je u prvoj polovini 2018. godine imala privredni rast od 4,9 %, što nas svrstava među najuspešnije ekonomije u Evropi. Potvrda navedenog je i sam podatak da je 2009. godine rast bio negativan, iznosio minus 3,1 % BDP-a, a da je prognoza fiskalnog saveta za ovu godinu da će Srbija imati rast od + 4,4 % BDP-a. Danas su glavni pokretači rasta održivi izvori, izvoz i investicije. Strani investitori sve više dugoročno ulažu u Srbiju. Strane direktne investicije su 2014. godine iznosile 1,2 milijarde evra, prošle godine 2,6 milijarde evra, a do kraja 2018. godine očekuje se preko 2,6 milijardi evra. U poslednje tri godine Srbija je napredovala 50 mesta na Duing biznis listi Svetske banke i nalazi se na 43 mestu po ukupnim uslovima poslovanja. Posle 50 godina grade se auto-putevi. U Srbiji je za četiri godine izgrađeno preko 200 kilometara auto-puteva, rehabilitovano je preko 200 kilometara državnih puteva, a u toku je rehabilitacija još 110 kilometara. Započeti su radovi na 86,6 kilometara u okviru izgradnje brze pruge Beograd – Budimpešta u vrednosti od 805 miliona evra. U prethodne četiri godine rekonstruisano je 223 kilometara pruga. Na 250 kilometara pruga povećana je brzina na 110 kilometara na sat. Modernizuju se pruge Beograd- Niš, Niš – Preševo, pruga Niš – Dimitrovgrad i pruga Beograd –Bar. Uloženo je 100 miliona dolara u kupovinu novih vozova. Sve su to rezultati odgovorne vlasti SNS i predsednika Aleksandra Vučića i Vlade Republike Srbije. A, posledice vlasti bivšeg režima, čiji su pripadnici danas okupljeni oko nekakvog Saveza za Srbiju, ja bih pre rekla saveza za propast Srbije, jesu bili razorena privreda, opustošen budžet, hiljade ljudi bez posla i napunjeni lični džepovi. I, sada takvi, ponovo žele da vladaju Srbijom, ali nemaju politiku, već promovišu silovanje i vešanje ali kako je i rekao predsednik Republike Aleksandar Vučić, to neće moći, jer ima jedan prost razlog koji ih u tome ometa, neće ih narod. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? Koleginice Pešić, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, podnela sam amandman na član 2. sa ciljem da dodatno ukažem na značaj usvajanja ovog zakona vezano za sveobuhvatni razvoj Srbije. Ovaj zakon će doprineti ubrzanom razvoju građevinarstva koje je jedna od najvažnijih privrednih grana, pre svega zato što će se našem domaćem proizvođačima obezbediti bolji položaj na tržištu EU, obzirom da ih ovaj zakon čini, usvajanje ovog zakona čini konkurentnijim na tržištu EU, jer će se u Srbiji primenjivati isti standardi koji se primenjuju u EU i isti standardi koji se primenjuju u svim zemljama u okruženju. Juče su nam poslanici opozicije mnogo zamerali zato što govorimo o izgradnji puteva, o izgradnji koridora. Smatram da je baš dobra prilika da danas govorimo o toj temi, jer tema ove nedelje i jeste usvajanje Zakona o građevinskim proizvodima, kojim će se, ustvari, omogućiti bolji kvalitet puteva u Srbiji. Ja sam sigurna, gospodine predsedavajući, da bi se poslanici žutog preduzeća danas ovde javljali i govorili o tome koliko je u njihovo vreme urađeno kilometara auto-puteva, koliko je u njihovo vreme urađeno kilometara pruge, koliko je u njihovo vreme urađeno staničnih mesta, ali na moju veliku žalost i na žalost svih građana Srbije, oni nemaju na osnovu čega da se jave i nemaju sa čim da uporede te podatke kako bi pokazali kako eventualno Ministarstvo građevinarstva i Vlada Republike Srbije nemaju rezultate. To je ono što ih boli, to je ono što im smeta, zato što mi pominjemo izgradnju puteva. Boli ih uspeh SNS. Boli ih uspeh predsednika Srbije Aleksandra Vučića koji je uspeo da ugled Srbije u svetu promeni za mnogo puta. Boli ih to što unapred znaju i što su svesni da će njihova svaštara koalicija, koja svakodnevno poziva na silovanje, poziva na vešanje na Terazijama i raznorazne gnusnosti, na predstojećim izborima doživeti totalni poraz. Hoću, ministarko, da vam ovom prilikom čestitam na rezultatima rada vašeg ministarstva i posebno da vam čestitam na angažovanju vašem za ubrzanje radova za završetak Koridora 10. Za nas koji dolazimo sa juga Srbije, završetak Koridora 10 znači nova radna mesta, znači opstanak čitavog juga Srbije, jer svedoci smo da kako se koji kilometar auto puta završi, tako pristižu i investitori na jug Srbije. Završetak Koridora 10 za grad Leskovac i za čitav Jablanički okrug ima veliki značaj, jer zahvaljujući završetku Koridora 10 mi u Leskovcu imamo izgrađenu novu fabriku, britansku fabriku „Aktiv“ koja će zaposliti 2.500 radnika i to pre svega kao što sam rekla zahvaljujući dobrim saobraćajnim vezama. Takođe, Grdelica, Varoš kod Leskovca je ponovo vraćena na industrijsku mapu Srbije onog trenutka kada je auto-put stigao do Grdelice, stigla su i dva nova investitora koja su nakon mnogo godina od kako su pljačkaškim privatizacijama zatvorena sva nova radna mesta u Grdelici uspela da dobiju nova radna mesta i da oživi. Takođe u Lebanu, Jablaničkom okrugu je nakon 30 godina otvorena nova fabrika, pre svega zahvaljujući dobrim saobraćajnim vezama. Zato mi danas imamo pravo i s pravom možemo da pričamo o izgradnji auto-puteva jer smo svesni da dobra infrastruktura je u stvari osnov za sveobuhvatni razvoj jedne zemlje. Na kraju samo želim da se u ime građana čitavog Jablaničkog okruga zahvalim što ste prepoznali značaj izgradnje oblizanice oko Leskovca, jer će se na taj način sva roba koja se izvozi i uvozi u Lebane i Bojnik…
Molim vas privodite kraju.
Na taj način će sva roba koja se izvozi u uvozi u Lebane i Bojnik zaobići u stvari centralno gradsko jezgro i to će imati…
Zahvaljujem. Da obavesti samo da su narodni poslanici iz poslaničke grupe SNS utrošili vreme koje je predviđeno, tako da im je preostalo samo vreme koje imaju kao podnosioci amandmana. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Da li neko želi reč? Kolega Lukiću, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege, osnovni preduslov razvoja jedne opštine je izgradnja potrebne putne infrastrukture. Nema dolaska investitora, razvoja turizma, poljoprivrede i ostalih privrednih grana, ako nosioci tih razvoja nemaju kuda doći, a i sami proizvođači koji proizvode svoje proizvode nemaju kuda plasirati te svoje proizvode. Suštinski prioritet za Bajnu Baštu je izgradnja tunela ispod Kadinjače. Ovaj tunel bi trebao da skrati put između dva grada za šest kilometara, a vremenski za 15 do 20 minuta. NJime će se izbeći niz rizičnih lakat krivina na Kadinjači koji snegovi znaju da učine teško prohodnim i koji žiteljima ovog kraja ali i drugim vozačima koji se nađu na ovoj deonici zadaju velike muke, posebno tokom zime kada je taj put često i neprohodan pogotovo za šlepere i kamione sa prikolicom. Zamislite samo kako je budućim majkama koje u zimskim mesecima moraju da pređu Kadinjaču kako bi se porodile u Užicu, jer nam je tamo zdravstveni centar ili kako je vozačima hitne pomoći koji u hitnim slučajevima često i život rizikuju kako bi se spasli ljudski životi. Planirani tunel bi bio dug 1350 metara i vrednost investicije po generalnog projektu je oko 26 miliona evra. Ovih dana se očekuje da bude završen i glavni projekat i nadam se, posle završetka glavnog projekata, da ćemo pristupiti izgradnji ove veoma značajne investicije za Bajinu Baštu, a i Užice. Ulaz iz pravca Bajine Bašte, računajući i pristupni put bio bi u ataru sela Zaglavak, dok bi izlaz bio u Volujačkom polju, na teritoriji grada Užica. Koncept planirane putne mreže zasnovan na povećanju saobraćajne pristupačnosti, svim javnim, privrednim, turističkim i naseljenim centrima, čime se obezbeđuje prohodnost nekog područja. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima ministar, gospođa Mihajlović. Izvolite.
Hvala što ste pomenuli ovaj tunel. Svaki put kada odem u Užice, mnogo više sam nekako bila u Užicu nego u Bajinoj Bašti, pričali smo o ovom projektu, i statusu ovog projekta. Verujem da dolazak u Bajinu Baštu će biti nova informacija o tome kako ćemo finansirati taj tunel. Ono što, između ostalog, treba da znate, ne samo za ovaj tunel, nego kada određeni putevi prelaze, odnosno tiču se najmanje dve opštine, onda izradu planova, određuje i rešava samo Ministarstvo. Prema tome, Užice naravno zna sve vezano za ovaj tunel, i verujem da ćemo zaista uspeti da glavni projekat završimo u toku naredne godine. To je otprilike, jedno obećanje koje mi imamo od „Puteva Srbije“, ne obećanje, prosto to je rok, i nadam se da ćemo na kraju uspeti da nađemo novac i to završimo. Razumem, pre svega bezbednost, a onda naravno i turizam i sve ono drugo što nam dolazi. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Kolega Jolović, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, u članu 2. predloga Zakona o građevinskim proizvodima, dodaje se stav 3. koji glasi – odredbama ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na ravnomerni razvoj. Predloženi amandman daje punu podršku merama Vlade Republike Srbije i zaista daje vetar u leđa, građevinarstvu u Srbiji. Građevinarstvo je proteklih godina zaista bio nosilac naše zemlje i pokazatelj da se vrednim radom, mogu ostvariti zaista zavidni rezultati i postići najveći ciljevi u ovoj oblasti. Ne samo da su Vlada i resorno ministarstvo ulagali u infrastrukturu u Srbiji, već su neumorno radili i na smanjenju preobilne birokratske procedure koja čitavoj privredi i tržištu otežavaju razvoj. Ravnomerni razvoj je nešto što je ova Vlada prepoznala kao ideju koja može, i te kako doprineti razvoju Republike Srbije, a za mene kao nekog ko dolazi iz Novog Pazara, ravnomerni razvoj Srbije je zaista od ogromnog značaja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena potpredsednice Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, govorili smo o auto-putevima i ja sam želela da malo detaljnije govorim o izgradnji auto-puta E-80 sektor Istok, dakle deonica auto-puta koja je jako važna i koja ide od Niša do granice sa Bugarskom u dužini više od 86 kilometara i sastavni je deo evropskog međunarodnog puta E-80. Izgradnja ove deonice realizuje se kroz 12 ugovora o izgradnji, poverena je prema šest izvođača iz šest zemalja uz angažovanje velikog broja domaćih proizvođača. Fizički napredak na projektu izgradnje Koridora 10, pravac E-80, istočni krak od Niša ka Bugarskoj granici je oko 97%. Pročitaću ću samo deonice koje su završene i koje su puštene u saobraćaj, a to su Crvena reka – Čiflik, Čiflik – Staničenje, Pirot-Dimitrovgrad, kao i tuneli i obilaznica Dimitrovgrad. Zbog složene konfiguracije terena deonicu karakteriše pet tunela, 87 mostova, pet saobraćajnih petlji. Da bi se ovo izgradilo neophodno je bilo izvršiti regulacije vodenih tokova, obezbediti sve presečene putne komunikacije izvršiti izmeštanje dalekovoda svih naponskih nivoa. Na sektoru istok tehnološki najzahtevniji je završetak deonice Brnzarevo – Crvena reka, jer se radi o projektu koji obilazi park prirode, Sićevačku klisuru. Izgradnja auto-puta na predmetnoj deonici, podrazumevala je i stabilizaciju 27 kosina i izgradnju pet mostova. Dnevno je u kontinuitetu svakog dana u nedelji angažovano oko 100 radnika, direktno na trasi i oko 180 jedinica mehanizacije. Dakle, u svakom trenutku, moramo imati na umu šta sve podrazumeva izgradnja auto-puta i o koliko kompleksnom poslu se radi, a ja ću iskoristiti kinesku poslovicu da završim ovo javljanje koja kaže – ako želiš da budeš bogat, prvo gradi puteve. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović Kolega Martinović, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, vi ste gospođo Mihajlović ovde bili izloženi već nekoliko dana napadima kako ste navodno izdajnik po pitanju KiM, a ja želim zbog građana Srbije da kažem koliko je urađeno na KiM kada je u pitanju vaše ministarstvo. Dakle, izgrađena su 143 individualna stambena objekta i izgrađeno je 343 objekta za kolektivno stanovanje, ukupno 882 izgrađena stambena objekta. Trenutno se izvode radi na kompleksu „Rajska banja“ u Banjskom, opština Zvečan, čija je ukupna vrednost 478 miliona dinara. Takođe, Vlada Republike Srbije je u periodu od 2014. do 2018. godine odobrila 1408 zahteva za isporuku pomoći u građevinskom materijalu za Srbe koji su ostali da žive na KiM. Ono što je važno takođe da se istakne, a što je direktna vaša nadležnost, to je da su veoma intenzivni programi koji se odnose na izgradnju, rekonstrukciju, rehabilitaciju i sanaciju puteva, ulica, zatim železničke infrastrukture i putnih objekata na KiM. Oni su podržani, svi ovi projekti od strane vašeg ministarstva u ukupnom iznosu od preko 615 miliona dinara. Takođe, važno je da se naglasi da je trenutno u fazi izgradnja naselja „Sunčana dolina“ u opštini Zvečan, gde će krov nad glavom da nađe oko 1500 građana i to je oko 300 porodica, a ukupna vrednost radova je skoro 562 miliona dinara. Ovo govorim zbog toga da se iz ovih pomalo suvoparnih podataka vrlo jasno vidi da su za Vladu Republike Srbije i za predsednika Republike Srbije, na kraju krajeva i za SNS, KiM sastavni deo Republike Srbije.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Maja Mačužić Puzić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Mitrović. Kolega Mitrović, izvolite.
Gospodine predsedavajući, poštovana ministarko, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o građevinskim proizvodima. Član 2. Predloga zakona o građevinskim proizvodima definiše pojmove upotrebljene u ovom zakonu, kao što su familija građevinskih proizvoda, bitne karakteristike građevinskih proizvoda, performanse građevinskih proizvoda, tip proizvoda, tehnička specifikacija i srpska tehnička specifikacija. Cilj koji treba da postigne ovaj Predlog zakona je svakako stvaranje uslova da građevinski proizvodi koji se stavljaju i čine dostupnim na tržištu Republike Srbije, a koji se ugrađuju u objekte zadovoljavaju propisane zahteve u pogledu ispunjavanja osnovnih zahteva za objekte i postizanje veće konkurentnosti domaćih aktera na tržištu, proizvođača građevinskih proizvoda i tela za ocenjivanje usaglašenosti. Kako na domaćem tržištu građevinskih proizvoda tako i na tržištu EU i drugim globalnim tržištima. Ono što hoću da kažem da je izuzetno dobro, što je Vlada Republike Srbije donela odluku o izgradnji stanova za pripadnike snaga bezbednosti, a kako je Ministarstvo izdalo dve građevinske dozvole na lokacijama u Vranju za 186 stanova i Nišu 190 stanova, i kada govorimo o Vranju, dobro je za 186, stanova da pripadnici snaga bezbednosti mogu da reše svoje stambeno pitanje, a naročito oni pripadnici snaga bezbednosti koji rade u kopnenoj zoni bezbednosti pod izuzetno teškim i komplikovanim uslovima sa povećanim stepenom rizika po bezbednost ovih pripadnika snaga bezbednosti. Pozivam kolege poslanike da u danu za glasanje podrže Predlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Slaviša Bulatović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega Bulatović.
Predsedavajući, na Predlog zakona o građevinskim proizvodima podnosim amandman na član 2. u smislu da se doda stav 3. koji glasi – odredbama ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na porast investicija u privredi. Jedno od predizbornih obećanja Aleksandra Vučića u kampanji 2014. godini, bilo je da će država promeniti odnos prema Pčinjskom okrugu, koji je tada bio opterećen brojim problemima. Da je svoje obećanje ispunio, možda je najbolji dokaz to što su do sada u Vranju realizovani, a i danas se realizuju ozbiljni projekti uz pomoć Ministarstva privrede i uz određeno učešće grada Vranja, ukupne vrednosti od preko 500 miliona dinara. Spomenuo bih samo neke - izgradnja obilaznice do slobodne zone, faza 1A, izgradnja, takođe, obilaznice faza 1B, ukupne vrednosti od oko 160 miliona dinara; zatim, izrada tehničke dokumentacije za trening centar u slobodnoj zoni, ukupne vrednosti od oko dva miliona dinara; zatim, infrastrukturno opremanje slobodne zone, ukupne vrednosti od oko 11 miliona i 300 hiljada dinara. Pored toga, izgradnja atmosferskih i fekalnih kanalizacija u slobodnoj zoni, gde je vrednost radova predviđena na oko 11 miliona i 200 hiljada dinara. Pored infrastrukturnog opremanja same slobodne zone, u toku je i izgradnja novog vrtića u gradskom naselju Raška, gde je vrednost radova predviđena na oko 190 miliona dinara. Pored ovih projekata koji su u toku, do sada su, takođe, uz pomoć Ministarstva privrede i uz učešće grada realizovani i sledeći projekti – završena je rekonstrukcija Ulice Radnička, koja ide pored kompanije „Simpo“ do rekonstruisane zgrade železničke stanice, a za radove je utrošeno oko 37 miliona dinara. Pored toga, u javnoj ustavni Centra za razvoj lokalnih usluga socijalne zaštite ugrađen je lift…
Privodite kraju, kolega Bulatoviću.
Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Birmančeviću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani, amandman koji sam podneo na zakon o građevinskim proizvodima mislim da će dodatno poboljšati taj zakon, a i očekujem da će možda taj zakon, za koliko je nedostajalo gradskoj upravi u Šapcu, da posle 18 godina vlasti, od 2000. do 1018. godine, od 46 mesnih zajednica, odnosno 46 sela, koja pripadaju opštini Šabac, u ovom trenutku 2018. godine u 42 mesne zajednice, odnosno u 42 sela nema niti metar izgrađene vodovodne, niti metar izgrađene kanalizacione mreže. Znači, posle 18 godina vlasti žutog preduzeća u 42 sela opštine Šabac nema niti jedan metar izgrađene vodovodne mreže, niti jedan metar izgrađene kanalizacione mreže, što samo pokazuje bahatost, nesposobnost i laži koje su predstavnici žutog preduzeća pre 2000. pa na ovamo, od 2000. godine, vođeni DS, a sada Zajedno za Srbiju, i u najnovijem savezu za proneveru i prevaru Srbije pokušavaju da po ko zna koji put prevare i građane Šapca, ali ne samo građane Šapca i Srbije. Odlaze ljudi u Strazbur da se žale na svoje građane, na svoju državu i na demokratiju. U toj demokratiji oni za 18 godini nisu izgradili niti metar vodovodne ni kanalizacione mreže u 42 sela u Šapcu. Neka ponesu sa sobom, kad pođu u Strazbur, izveštaj DRI u kojoj su pet miliona evra u samo jednoj godini 2015. zloupotrebili, ukrali i oteli iz budžeta grada Šapca, drastičan i pravi primer kako se zloupotrebljava budžet i kako kradu ostaci žutog preduzeća. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar gospođa Mihajlović. Izvolite.
Hvala vam što ste to pomenuli. Znate, ja bih razumela da, recimo, nisu imali dovoljno novca, da nisu mogli ili da ga nisu možda na pravilan način rasporedili, u smislu da nisu znali, ali stvar je u tome što u Šapcu jako dobro znaju i tamo gde god je SNS u svakom odboru, u delu Šapca gde je pobedila SNS tamo su zaustavili sve. Zajedno smo bili toliko puta i videli gde god je pobedila SNS ljudi su bili kažnjeni, nisu mogli da imaju ni put, zatvarali su im ambulante. Sve što su mogli da uništavaju u tim delovima Šapca, oni su to radili i to je ono što je neoprostivo, da kada neko dobije vlast, da tu vlast zloupotrebljava na takav način. Zaista mislim da je Šabac primer za tako nešto šta radi ta koalicija sa kojekakvim ljudima koji su u njoj, tako da znamo. Građani vide.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Tijana Davidovac. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Davidovac, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, građevinska privreda je veoma važna privredna grana za funkcionisanje naše privrede u celini. Razvojem proizvodnih snaga društva, građevinarstvo postaje značajna privredna oblast, povezana sa velikim brojem privrednih delatnosti, više od 30, čije proizvode koristi kao sredstvo za rad ili materijal za izgradnju i ugradnju u građevinske objekte. Posledice trenutnog pravnog okvira na privredne subjekte iz ove oblasti ogledaju se u neusklađenosti domaćeg zakonodavastva sa evropskim, što za posledicu ima da subjekti koji posluju na domaćem i na tržištu EU imaju dvostruke troškove kako bi dokazali da ispunjavaju zahtevane standarde na tržištima na kojima posluju, kao i duple procedure, što automatski utiče i na konkurentnost naših proizvođača. Većina propisa donetih osamdesetih i devedesetih godina nije do sada menjana i kao takvi stvaraju prepreke slobodnom kretanju robe. Srbija će prvi put doneti zakon koji uređuje ovu oblast, dok sve zemlje u okruženju imaju usvojen zakon, a u EU propisi u ovoj oblasti datiraju još od 1989. godine. S obzirom na činjenicu da u Srbiji ne postoji akreditovano domaće telo za ocenu usaglašenosti, iako smo u proteklom periodu usvojili sve harmonizovane standarde u cilju realizacije projekata, do sada smo angažovali akreditovana tela iz EU koja su vršila ocenu kvaliteta građevinskih proizvoda. Usvajanjem ovog zakona i ovaj problem će biti blagovremeno rešen, što će doprineti povećanju iskorišćenja sredstava iz pristupnih fondova EU. U danu za glasanje poslanička grupa SNS će podržati sve predložene zakone. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, kao što smo mogli da čujemo, Predlog zakona o građevinskim proizvodima će na sveobuhvatan i jedinstven način urediti ovu oblast i uskladiti je u svim segmentima sa standardima i najboljom praksom EU. Dakle, mi svoju legislativu usklađujemo sa legislativom EU, što će imati višestruki značaj i svrhu i za nas. Naime, imaćemo uređeno tržište građevinskih proizvoda, visok nivo kvaliteta materijala koji se koristi u građevinskoj industriji i građevinskoj delatnosti, a sve to će omogućiti povoljnije cene za investitore kroz pospešivanje konkurencije među samim proizvođačima. Osim toga, podići ćemo standarde u našoj građevinskoj industriji u Srbiji i naši domaći proizvođači biće na taj način konkurentni na evropskom tržištu, pošto ćemo imati standarde identične standardima u EU. To znači da će naši proizvođači moći svoje proizvode da plasiraju i na tržište EU, što smatram da je jako bitno i jako značajno i za njih i za našu zemlju. Predloženi zakon biće podsticaj daljem razvoju građevinarstva i izgrađeni objekti biće i bezbedni i sigurni i ekološki prihvatljivi, čuvajući život i zdravlje ljudi tokom čitavog životnog ciklusa građevinskih objekata. I o ovom predlogu zakona održana je javna rasprava u gradovima Srbije, kao i u gradu Nišu 16. avgusta 2017. godine, tako da su sve zainteresovane strane imale priliku da diskutuju o zakonu, da iznesu svoje stavove, primedbe, predloge, naravno i sugestije. Još jedna informacija kada je u pitanju Zakon o planiranju i… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, koleginice Todorović. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Stanislav Janošević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Mijatović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Radičeviću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o građevinskim proizvodima, gde sam predložio da se doda stav 3, a sve sa ciljem da se dodatno definiše predmet ovog zakona. Građevinski sektor, gde spadaju građevinski proizvodi, smatraju se jednim od glavnih izvora ekonomskog rasta, razvoja, kao i ekonomskih aktivnosti. Nema ekonomskog razvoja zemlje bez jake industrije, a pogotovo građevinske industrije i dobro je da Ministarstvo građevinarstva je to prepoznalo i uređuje oblast građevinskih proizvoda ovim Predlogom zakona. Iz godine u godinu, građevinski sektor beleži rast proizvodnje i to je još jedan dokaz da se naša zemlja nalazi na dobrom putu ekonomskog oporavka i to zahvaljujući SNS i našim ministrima kojima nije glavni zadatak punjenje ličnog budžeta, već punjenje državne kase i razvoja industrije i industrijske proizvodnje. Građevinski sektor je glavni izvor zapošljavanja, imajući u vidu da je to radno intenzivna industrija, to ne zavisi od toga, da li je zemlja visoko razvijena, ili ne razvijena, već je to posledica činjenice da sve zemlje zavise od građevinskih projekata koje imaju. Gledajući na globalnom, svetskom nivou, u razvijenim zemljama građevinarstvo ima veći udeo u povećanju proizvodnje, dok u manje razvijenim zemljama veći značaj se ogleda u smanjenju nezaposlenosti, što sigurno ne umanjuje značaj proizvodnje, sa ekonomske tačke gledišta. Zato, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture ima podršku mojih kolega i mene, ne samo za ovaj zakon već i za sve infrastrukturne objekte koji se danas grade u našoj lepoj zemlji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? Kolega Linta, izvolite.
Kao što je poznato u Srbiji živi oko pola miliona proteranih Srba sa područja današnje Hrvatske, Federacije BiH i preko 200 hiljada interno raseljenih lica, sa Kosova i Metohije, to je gotovo 10% građana Republike Srbije. Ta se populacija suočava sa velikim brojem problema, pre svega sa problemima povratka oduzetih imovinskih, stečenih, statusnih i drugih prava u mestima i područjima odakle su proterani, a sa druge strane suočava se velikim problemom rešavanja ključnih pitanja integracije. Jedno od najvažnijih pitanja integracija jeste pitanje stanovanja. U Srbiji je u prethodnom periodu izgrađeno nekoliko hiljada stambenih jedinica za izbegla, interno raseljena lica. Međutim, imamo jedan problem o kome sam ja više puta govorio sa gospođom Mihajlović, imali smo i sastanke, naime, imamo 530 porodica koji žive u sedam gradova u Srbiji, to su Niš, Kragujevac, Valjevo, Kraljevo, Pančevo, Stara Pazova. Šta je problem? Tih 530 porodica je jedina kategorija iz ove ranjive populacije koja nema prava otkupa svojih stambenih jedinica. Memorandumom Vlade Srbije i Italije dobili su to pravo. Nažalost, za vreme ministra za kapitalne investicije, Velimira Ilića, to im je pravo oduzeto. Ja još jednom apelujem, na gospođu Mihajlović, da organizujemo sastanke i sa Kabinetom premijerke, da vidimo da taj problem rešimo i da tim ljudima omogućimo da dobiju pravo… [[Isključen mikrofon]]
Zahvaljujem, kolega. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković Da li neko želi reč? (Da.) Koleginice Stojković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine Arsiću. Srbija je napredovala za pet mesta na rang listi Indeksa globalne konkurentnosti, koju objavljuje svake godine Svetski ekonomski forum i u ovoj godini zaista beležimo sjajne rezultate, bolji smo za čak pet mesta. Ja zaista sa ovog mesta i iz ovih poslaničkih klupa želim vama, gospođo Mihajlović, ali i svim resornim ministrima u aktuelnoj Vladi Republike Srbije da zaista čestitam na sjajnom rezultatu. Usvajanjem ovog zakona, Zakona o građevinskim proizvodima, mi ćemo zapravo omogućiti da naši domaći građevinski proizvodi zaista budu konkretniji na domaćem i evropskom tržištu. Ovaj zakon nas vodi i korak napred ka EU. Želim da podsetim sve svoje drage kolege, narodne poslanike, da kao član Odbora za evropske integracije mogu da kažem da je ovo jedan zaista važan zakon. Ne slažem se sa opozicijom da je ovo tehnički zakon. Ovaj zakon će nas dovesti do toga da usvojimo sav onaj korpus zakonodavstva koji je obuhvaćen u Poglavlju 1, koji se odnosi na slobodu kretanja robe. Procenjuje se, Evropska komisija procenjuje da ima čak 120 procedura i propisa koje se odnose na slobodu kretanja i bezbednost građevinskih proizvoda. Ne slažem se sa opozicijom da je ovo tehnički zakon. Ja bih sve njih poslala u naše građevinske firme, gde su uposleni radnici, poslala bih im sve one građevinske firme da vide koliko je teško danas izvoziti građevinske proizvode, koliko je teško da se obezbede proizvodi koji su konkurenti na razvijenom tržištu EU. Onda i te kako ovo nisu tehnički zakoni, ovo su jedni moderni zakoni koji će omogućiti dodatni podsticaj razvoju građevinarstva u našoj zemlji, ali će i omogućiti da objekti koji se grade u ovoj zemlji budu bezbedniji i ekološki sigurniji. Zahvaljujem.
Hvala koleginice Stojković. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik dr Darko Laketić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarko sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, i danas smo nastavili da govorimo o Zakonu o građevinskim proizvodima i ono što je naročito bitno jeste da se, pre svega, odredbama, predloženim odredbama ovog zakona, očekuje ujednačavanje kvaliteta građevinskih materijala, samim tim očekuje se uspostavljanje jedne standardizacije, čiji rezultat će definitivno biti kvalitet infrastrukturnih objekata koji se grade na teritoriji Republike Srbije. Ono o čemu bih takođe želeo da govorim danas, jeste jedan infrastrukturni projekat koji sam pomenuo u svom prošlom izlaganju, a koji se tiče pre svega života i opstanka srpskog naroda u Topličkom okrugu. Naime, pored onih vrlo značajnih razloga koji su vezani za infrastrukturu, moram da pomenem da i komercijalni razlozi su vrlo značajni. Zašto to kažem? Zato što veliki broj automobila koji se kreće od Merošine do Merdara praktično, ovde pre svega mislim na automobile koji prolaze u vremenu letnje turističke sezone, raspusta dečijeg, to su automobili, pre svega, lica, onih lica, stranih državljana koji prelaze na teritoriju Kosova i Metohije, kojima se ne naplaćuje nikakva putna naknada, odnosno putarina od Niša do Merdara iz razloga što je od Merošine do Merdara praktično magistralni put. Na ovaj način, izgradnjom ovog puta, odnosno auto puta u punom profilu, ta naplata putarine bi bila regularna i na taj način bi država imala značajnog interesa u svemu tome. Pre svega da kažem da će stručna lica dati o tome završnu reč. Još jednom samo da naglasim da je industrijska zona koja je planirana u Prokuplju, a odluka Vlade je donesena na sednici Vlade koja je održana u Prokuplju. Planira se da se izgradi na 16,5 hektara i potreban je pun profil auto puta. Hvala.
Hvala dr Laketiću. Gospodin Dragomir Karić se javio. Samo da vas obavestim da poslanička grupa kojoj vi pripadate nema više vremena. (Dragomir Karić: Po amandmanu?) Nemate mogućnost po amandmanu da se javite, istrošeno je vreme. Možete po nekom drugom osnovu, po Poslovniku možda. Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Stojiljković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja se ne slažem sa Dragoljubom Karićem oko pravca razvoja zemlje. Dame i gospodo narodni poslanici, postoje zemlje koje imaju zlato i dijamante, a siromašne su. Postoje zemlje koje nemaju ništa od toga, sada citiram jednog pojedinca – a bogate su zato što su ljudi organizovani. Sve je u organizaciji. Ovi pre nas nisu mogli da organizuju državu, a tu pre svega mislim na poljoprivredu i prerađivačku industriju. Mi danas, Evropa ima jedno uslovno grlo stoke po hektaru, mi imamo 0,33. Mi proizvodimo žitarice više od sadašnjeg stočnog fonda, da možemo da proizvedemo milijardu kilograma mesa, plus jaja, plus mleko. Dakle, to vredi neprerađeno dve milijarde. To što bi bio novi proizvod. Prerađeno vredelo bi četiri ili pet milijardi. Mi se moramo organizovati. To je dugotrajan proces. Moramo se organizovati i otkloniti greške prethodnih režima, da bi ova zemlja napredovala. S tim u vezi treba da napravimo tipske farme, koje će se praviti od prirodnih i drugih materijala. Sem što ćemo proizvoditi stoku i meso žive vage, da proizvodimo i obnovljivu energiju, od prirodnih đubriva i od zelene mase. Na takav način bi, za razliku od energije koja se dobija od vetra i sunca, imali stabilniji izvor energije, sa kojim bi snabdevali prerađivače koji bi prerađivali meso, mleko i jaja i na takav način napravili posle i hleba za sve naše stanovnike, posebno u ruralnim sredinama. Hvala.
Hvala, kolega Rističeviću. Kolega Dragomir Karić ima reč. Izvolite, pravo na repliku.
Hvala vam, gospodine predsedavajući. Poštovanje gospođo ministarko, drage kolege i koleginice i poštovani naši gledaoci koji nas gledaju ispred malih ekrana, znači, ne bih se složio sa mojim prijateljem, gospodinom Rističevićem, a uopšte sa svim opozicionarima koji tvrde da je ovo tehnički zakon. Podržavamo u potpunosti amandmane Dušice Stojković i Darka Laketića i normalno, smatram da je razvoj proizvodnje građevinskih materijala jedna osnovna i strateška stvar za svaku zemlju, pogotovo za Srbiju, koja kreće jednom furioznom brzinom ka Evropskoj uniji. Znači, zakoni koji se donose, zakoni koji uređuju prava svih proizvođača su izuzetno danas važni i neophodni, pogotovo podrška, imajući u vidu, nikada ne treba zaboraviti da su srpske kompanije bile motor i da su snabdevale čitavu onu bivšu Jugoslaviju sa većinom građevinskih materijala. To je ono što danas treba da ponovimo i obnovimo, bez obzira da li imamo zemlju u Evropskoj uniji ili nemamo. Podržavam sve ove amandmane, podržavam zakon i mislim, poštovana gospođo Mihajlović, da ste u potpunosti na pravom putu. Hvala vam.
Hvala, kolega Kariću. Reč ima Đorđe Vukadinović, po amandmanu. Izvolite.
Poštovane kolege, poštovani građani, oni koji još imaju strpljenja ovo da gledaju, sad smo videli na delu i primer kako se vodi ova debata i, između ostalog, zašto poslanici opozicije ne žele u tome da učestvuju. Ne zato što su lenji, ne zato što nemaju šta da kažu, već zbog toga što…
Jel vi učestvujete ili ne učestvujete?
Učestvujem, ali govorim o drugim kolegama svojim.
Izvolite, učestvujte, niko vam ne brani.
Predsedavajući, vi ste i prekršili Poslovnik i što-šta druge stvari učinili time što ste prihvatili malo čas kada je kolega Karić, evo ja ga sada pominjem i on će imati pravo da nešto kaže, kada je hteo da govori, pa ste ga obavestili da nema više vremena njihova poslanička grupa, a onda ste ga prvo nudili da možda reklamira Poslovnik. Pošto se on tu nije snašao, onda je njegov kolega uzeo pa ga pomenuo, potpuno bezveze, na način čisto da bi bio pomenut, da bi onda on dobio pravo da govori. Dakle, ne samo da se praksa besmislenih odnosno fantomskih amandmana nastavlja, prosto moram da kažem zbog javnosti, ponovo se nastavlja praksa da se na prvi nesporni zakon, na prvu nespornu tačku dnevnog reda, podnose stotine amandmana, koji nemaju nikakve veze. Vi ste sad malo čas čuli da se o ovom amandmanu o kojem govorim, govori o poljoprivrednim proizvodima, poljoprivrednoj proizvodnji, mleku, mesu, itd, a tačka dnevnog reda je drugi član zakona prve tačke zakona o građevinskim proizvodima. Besmisleni amandmani, fantomski amandmani, više puta smo to ovde govorili, ali ta praksa se nastavlja i onda se čudite zašto nema opozicije u ovim klupama. Istovremeno, to vreme se koristi samo i isključivo: pod a – za pohvale Vladi, što ja mogu da razumem, protiv čega nemam ništa, ali onda se potrudite da barem te amandmane formulišete tako da imaju veze sa temom koja je dnevni red i drugo, za beskonačno pljuvanje po opoziciji, kritiku opozicije, neprisutnih ovde ljudi, nekog saveza čiji ja nisam član, neki jesu. Neko ko gleda ovaj prenos misli da su Đilas i Jeremić članovi ovog parlamenta, neprekidno ih ne vadite iz usta, te ljude. Nikada ih ja nisam pomenuo, stalno ih vi pominjete. Dakle, borite se protiv nekih fantoma, nekog neprijatelja koji vam ne sedi ovde, za kojeg kažete da je mali, beznačajan, neuticajan. Pominje se neka tajkunsko-fašistička ili ljotićevska koalicija. Svaki taj izraz, svaka ta reč zahteva, zapravo, kaznu, opomenu ili intervenciju predsedavajućeg. Nikada te intervencije nema. A, ja sam, kao i moja koleginica Janjušević, dobili smo opomene svojevremeno, zato što sam rekao da su amandmani fantomski, a koleginica Janjušević zato što je rekla, ne znam, da se ovom politikom prodaje ili predaje KiM. Dakle, dvostruki aršini, trostruki aršini. I, onda se čudite zašto opozicije nema. Nije problem što opozicije nema. Ja znam da je vama lepo kada opozicije nema, pa onda vi tako međusobno – ja tebi serdare, ti meni vojvodo, uz povremeno pljuvanje po odsutnim i neprisutnim predstavnicima opozicije, ali vam kažem, parlament tome ne služi i neće dobro biti za sve nas ako se tu ne prekine sa tom praksom. To je moj apel, znači, s jedne strane da objasnim građanima da to što opozicija ne učestvuje u ovoj debati, to nije zato što ne želi da učestvuje, već zato što ne želi da učestvuje u jednoj predstavi koja se izvodi, evo, već skoro celu godinu dana, gde se danima priča o amandmanima za koje oni koji ih podnose znaju da neće biti usvojeni i oni komentarišu te amandmane znaju da nemaju veze ni sa čim i sa tim obrazloženjem se i odbijaju. Paradoksalno je da moja malenkost ima jedan amandman koji je prihvaćen na član 2, a stotine amandmana vladajuće stranke nisu prihvaćeni, jer nisu ni podnošeni da bi bili prihvaćeni, već samo da bi se trošilo vreme. Toliko o tome, neću više, samo, prosto, skrećem pažnju vama. Vidim da se već maše poslovnicima, vidim da se spremaju kritike i hajka na ove dobronamerne reči nekoga ko želi dobro ovom parlamentu, koji nema ništa ni protiv vas, a koji je stalna meta najnižih, najprimitivnijih i prizemnijih napada u ovoj Skupštini bio i ovih dana i biće narednih dana. Nije to problem. To je, na kraju krajeva, nešto što spada jednim delom u parlamentarni život, ali nije dobro ako se praksa parlamenta, ovog parlamenta, svede samo na besomučno pljuvanje po političkim protivnicima, a ne na raspravu o onome što je zajednička stvar i koja nas je i dovela ovde, o kojoj treba da raspravljamo, dakle, zakoni. Ako nema primedbi, ako je zakon dobar, završavam time, ako je zakon dobar, pa, šta će vam toliki amandmani? Nećemo ni mi trošiti, završimo ranije, uštedimo tri dana rasprave i nikom ništa. Hvala.
Hvala. Evo, vi ste utrošili preko četiri minute, pri tom, ni jedno slovo niste rekli ni o amandmanu, ni o predlozima zakona koji su na dnevnom redu. Ja sam, naravno, upravo zbog toga, ne zato što ste pripadnik opozicije, dao vam mogućnost da kažete što želite i da pošaljete poruku i građanima i svima nama ovde u sali, ali, ja mislim da to nema nikakvog smisla. Imamo veoma važne predloge zakona. Imamo ministarku koja je veoma aktivna i spremna da daje odgovore i da diskutuje. Što se tiče amandmana, kako vi kažete, besmislenih, fantomskih, mi smo već, ja sam održao jedno predavanje i to na televiziji koja nas ovde iz većine sve ovde proganja svakodnevno. Mislim da smo tu priču završili. Što se tiče toga da nema opozicije, imate SRS, imate Aleksandru Jerkov, Maju Videnović, Balšu Božovića. Ako oni nisu opozicija, svi ovi ovde, ja ne znam ko je. Ne bih se složio sa vama. Izazvali ste sada čitavu salvu ukazivanja na povredu Poslovnika. Reč ima Vladimir Orlić, povreda Poslovnika. (Vjerica Radeta dobacuje.) Niste se prvi javili. Veoma, veoma vodim računa o redu.
Hvala. Član 107. je pitanje dostojanstva, gospodine predsedavajući. Više razloga. Hajde ovo što se tiče amandmana koje Đorđe Vukadinović ne razume. Ja i ne očekujem da će on to ikada razumeti, niti očekujem da će, ako bude razumeo, priznati da te stvari razume, ali za njegovu informaciju amandmani koje podnose poslanici SNS se usvajaju. Neki su usvojeni i na ovoj sednici, a ovi koji gospodinu Vukadinoviću strašno smetaju i ti su usvajani, baš ti. On to ne zna, jer ne može ni da zna, kada bi bio u Skupštini onda bi znao. Kad svrati ovako pravo sa doručka, a znam da će otići za koji minut ponovo, on to ne može da zna. Druga stvar, osvrnuo se gospodin na pitanje komentarisanja ljudi koji nisu u ovoj sali. Znate, kad tako nešto čujem, ja ne mogu a da se ne upitam naglas – šta se onda dešava kada on i njemu slični, ti koji pripadaju tajkunsko-ljotićevskoj koaliciji… To se tako zove, nema tu ništa uvredljivo. Tajkuni, to je univerzalni pojam, to koristi Boško Obradović koordinator tog saveza tajkunsko-ljotićevskog. On tu reč koristi. LJotićevci, to je od Dimitrija LJotića koga veliča taj koordinator Boško Obradović. Dakle, to su sve njihovi termini. Ništa tu ružno ni sporno nema. Dakle, šta se dešava kada oni svi zajedno pričaju o Aleksandru Vučiću koji nije u ovoj sali? Šta je to onda? Da li je to onda lepo, korektno? Hajde što pričaju, nego što izmišljaju. Da li ste baš na ovoj sednici vi zajedno pravili konstrukcije, sami pravili konstrukcije šta bi mogao da misli Aleksandar Vučić, a nikada ništa nije rekao, mislim na sve vas grupno, nešto čovek niti kaže, niti uradi, a sami fantazirate – možda je hteo ovo, možda je hteo ono, a sve same konstrukcije koje ste sami vi napravili i onda se njima dalje zabavljate i njih dalje razrađujete. Šta je to onda? Ne samo na ovoj sednici, to radite konstantno, Aleksandra Vučića iz usta ne vadite, ali kada govorite šta je neprihvatljivo, šta je dno dna, šta je najniže moguće, znate šta je to, to su oni pozivi na silovanje koje nikada niste osudili, to su pozivi na vešanja koja, ne da niste osudili, nego je Đorđe Vukadinović lično rekao – što na Terazijama, to je mesto za rodoljube. To je dno dna.
Hvala, kolega Orliću. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne) Sada po redu, povreda Poslovnika, Đorđe Komlenski. Izvolite. (Vjerica Radeta dobacuje.) Morao sam da obrišem listu.
Zahvaljujem, predsedavajući. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, povređen je član 27. i član 107. stav 2. ovog Poslovnika. Naime, od fantomske opozicije mi slušamo ovde uvrede kako razgovaramo o nekim fantomskim amandmanima. Amandmani postoje, amandmani su podneti, o njima se razgovara. To što nama nije teško da potrošimo vreme i uložimo napor da podnesemo dovoljno veliki broj amandmana, da jedna broj njih bude prihvaćen, da poboljšamo zakone, zaista ne vidim nikakvog osnova da to bude za vređanje od strane kolega koje su govorile o ovome iz onog dela fantomske opozicije koja se ovde pojavi samo s vremena na vreme da bi verovatno tamo potpisali spisak da su bili danas, da budu viđeni. Dodatno, korišćenje reči pljuvanje. Nisam primetio da bilo ko ovde pljuje. Ako to rade, desilo se jedino da je gospodin Marijan Rističević bio pljunut u ovom domu i o tome smo davno raspravili. Šta je još jedna od sramota? Posle ovoliko mandata da čovek ne zna Poslovnik, da ne zna da pravo na repliku ima svako ako ga prozove neko iz druge poslaničke grupe, da nema pojma da je Marijan Rističević član poslaničke grupe Pokreta socijalista, Narodne seljačke, Ujedinjene seljačke stranke, a gospodin Dragomir Karić je u drugoj poslaničkoj grupi SNS, stvarno je fantastično. Prema tome, ja vas još molim, pošto ste vi zaduženi za red i staranje na ovoj sednici, ne vidim, nisam poneo naočare na daljinu, imam utisak da je promaja na onim vratima gore desno i da se neko lupanje čuje odande, pa molim da obezbeđenje zamolite da zatvore vrata, ako je to razlog tog lupanja koje se čuje. Hvala.
Hvala, kolega Komlenski. Smatram da nisam povredio Poslovnik. Što se tiče poznavanja Poslovnika, nije moj posao da učim bilo koga odredbama i članovima Poslovnika. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne) Reč ima Jelena Žarić Kovačević, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem, predsedavajući. Član 106. stav 1. kaže da govornik može da govori samo o tački dnevnog reda po kojoj se vodi pretres. Kao što ste malopre i sami zaključili, Đorđe Vukadinović je utrošio četiri minuta na javljanje po amandmanu, a o amandmanu ništa nije rekao. Osnov mog javljanja po Poslovniku je upravo to što ga vi u tome niste prekinuli ili što ga bar niste opomenuli i vratili ga na tačke dnevnog reda o kojima pričamo. Mi danas govorimo ovde, već nedelju i po dana, o veoma važnom setu zakona iz Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, a sve što možemo da čujemo sa druge strane jesu napadi upravo na SNS i na Aleksandra Vučića. Niko u ovoj sali ne napada opoziciji. Mi, naprotiv, želimo od opozicije da čujemo neke konstruktivne predloge, neke konstruktivne kritike kako bismo upravo predloge zakone doveli u red, ako je to moguće. Recite mi samo – zašto dozvoljavate da se priča o fantomskim amandmanima, o besmislenim amandmanima poslanika SNS koji ovde sede i koji su ovde od 10 ujutru, ne od 12, ne od četiri popodne, nego od 10 ujutru do kraja dana kada se završi zasedanje? Onda se kolega Vukadinović pita i kaže – zašto sad oni preko puta mašu poslovnicima? Mi ne mašemo poslovnicima. Mi se ponašamo po Poslovniku po kome treba da se ponašaju poslanici koji su svi u ovoj sali. Nema potrebe da se ovde nama spočitava kako mi vršimo hajku na poslanike opozicije, jer to nije tačno? Molim vas da sednicu vratite u svoj tok, kako bismo mogli da raspravljamo o vrlo važnom setu predloga zakona. Hvala.
Hvala. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne) Reč ima Vjerica Radeta, povreda Poslovnika.
Član 32. Poslovnika. Verujem ja da vam nije bilo lako slušati Đorđa Vukadinovića koji je došetao prvi ili drugi put u toku ove radne nedelje i koji je pričao nešto što baš nema veze sa amandmanima, ni sa amandmanom koji je na dnevnom redu, ali to je već viđeno, ali dok sedite na tom mestu morate da pratite šta govori, koliko god vam to ne prijalo, i morate da reagujete, ne kada on završi, nego odmah u toku njegovog govora. Đorđe Vukadinović je dva puta rekao – opozicija ne učestvuje u radu po amandmanima. Neverovatna laž, obmana. Građani Srbije treba da znaju da opozicija učestvuje u raspravi o amandmanima, učestvuju poslanici SRS, poslanička grupa koja je najveća parlamentarna grupa i najveća parlamentarna stranka u ovom momentu u Srbiji. Ako nas 22, recimo, na neki predlog zakona podnesemo 120 amandmana, a poslanici većine njih 140, 150, ne znam koliko, podnesu 300 ili 400 amandmana, onda vidite koliko mi radimo. Da li mi učestvujemo u obrazlaganju svakog svog amandmana dok ne istekne vreme za raspravu po amandmanima? Učestvujemo. Da li su naši amandmani, kako reče, neki fantomski, reda radi itd. ili su amandmani koji zaista ukazuju na određene probleme u predlogu zakona u odnosu na ono što je stav SRS? Da li raspravljamo sa ministrom? Da. Da li iznosimo svoja saznanja, svoje stavove vezano za rad i ministra i ministarstava? Da. Da li se suprotstavljamo vladajućoj većini? Da. Da li govorimo u njihovom odsustvu o njima? Ne, brate, dok ne dođu, dok ne začačkaju. Hvala.
Hvala. Opomenuo sam kolegu Vukadinovića, iako on ima pravo da misli da je i on lično i samo i isključivo jedini pripadnik opozicije. Da li želite da se Narodne skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Sada po redu, povreda Poslovnika, Srbislav Filipović, pa ako se još niko nije javio po Poslovniku Balša Božović, pravo na repliku Dragomir Karić, po amandmanu Maja Videnović i Aleksandra Jerkov. Takav je red. Izvolite kolega Filipoviću.
Hvala predsedavajući. Reklamiram član 108. Poslovnika o radu Narodne skupštine – o redu na sednici stara se predsednik Narodne skupštine, odnosno u ovom slučaju vi kao potpredsednik. Morate da vodite računa više o tome da ono što je govorilo malopre preko puta nas i što je govorilo da smo mi nekakvi fantomi, nekakvi zlikovci, sve najgore u ovoj zemlji, zapravo ni samo više ne zna šta govori. Oni kada se probude, evo koliko je sada, 12 sati, očigledno se nisu dovoljno naspavali, jer njima je oko četiri, pet popodne taj neki tajming kad počnu koliko-toliko da funkcionišu. Dakle, zakasnili su, nisu se ni umili, ni istuširali, pa su došli ovde, požurili nekako da što pre to svoje zlo istresu u Narodnoj skupštini pred kamerama i građanima Srbije. Na njihovu žalost, građani Srbije vrlo dobro znaju ko su, šta su, znaju kakve su oni to ugovore imali sa „Lutrijom Srbije“, znaju kako su prokockavali ne samo novac, nego i budućnost građana Srbije i građani Srbije im to sigurno na nekim narednim izborima neće dozvoliti ni da kao Vlasi, ni da kao neki drugi uđu ikada više u Narodnu skupštinu Republike Srbije. Hvala.
Hvala kolega Filipoviću. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Povreda Poslovnika, gospodin Balša Božović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Reklamiram član 101. Dakle, ono što me zbunjuje jeste da ste u nekoliko navrata davali replike na povrede Poslovnika, to je pod broj jedan. Tako ste onemogućili i Đorđa Vukadinovića da kaže šta je imao i da obrazloži sve ono za šta je bio napadan u povredi Poslovnika koju je zloupotrebila Vjerica Radeta. To je jedan deo člana 101. Drugi deo člana 101. jeste - da li možete kao predsedavajući makar da mi date obaveštenje o tome da li se šef SNS u parlamentu nalazi na svom radnom mestu ili na drugom radnom mestu u Višoj medicinskoj školi u Ćupriji gde je nezakonito izabran za predavača, zajedno sa gospodinom Orlićem… [[Isključen mikrofon.]]
Čekajte kolega Božoviću. (Maja Videnović: Pustite ga da završi.) Ne mogu da pustim ništa. Vi ste tražili povredu Poslovnika. Prvo, pomenuli ste član 101, svesni i znate to da obrazloženje ovog člana i moju povredu člana 101. nema veze sa onim što ste naveli. (Balša Božović: Da prekinemo sednicu.) Da, ali to je prekid sednice radi početka druge sednice. Prekid sednice zbog reda na sednici podrazumeva jedan drugi član. Nastavite o mojoj povredi Poslovnika isključivo kada je u pitanju debata na amandman kolege Marijana Rističevića. Molim vas. Izvolite.
Dakle, ono što je veoma važno jeste da građani znaju o narodnim poslanicima koje oni plaćaju. U ovom parlamentu građani su ti koji nama daju novac za ovo što mi ovde radimo i onda sam ja samo želeo da znam, ako već građani daju novac za nas koji sedimo ovde, na osnovu čega se onda plaćaju neki koji nisu ovde? Meni je samo to bilo važno da mi kao predsedavajući kažete - da li je Martinović u Višoj medicinskoj zaposlen pa mu je to važnije od Narodne skupštine, jer građani mu daju platu i ovde, a ima platu i tamo, i pored te dve ima još četiri. Dakle, šest plata, pa da znamo samo prioritete, da građani mogu da znaju da li je prioritet SNS Viša medicinska škola… [[Isključen mikrofon.]]
Vreme, kolega Božoviću. Nisam povredio Poslovnik. Mislim da nema smisla nikakvog, niti je kolegijalno, niti korektno, niti džentlmenski da uopšte se bavimo šta naše kolege rade, kako rade. Ovo je slobodna zemlja, tržišna ekonomija, svako ima pravo da radi i da ostvaruje zaradu i bilo šta drugo u skladu sa Zakonom i Ustavom. (Balša Božović dobacuje.) Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? Vi biste valjda da vratite sistem od pre osamdesete godine pa da prebrojavamo ko šta radi ili da li sme da radi i doprinosi. Hvala. Vladimir Orlić, povreda Poslovnika. Izvolite.
I član 103, gospodine predsedavajući, znate već i sami, daje vam pravo da reagujete kada se desi nešto poput ovoga maločas. Šta se zapravo desilo? Dobro sam razumeo. Došao je Balša Božović, čovek koji se već propisno obrukao na ovoj sednici, jer je uhvaćen u flagrantnim lažima. Već je to radio. Već je to radio i to mu je upravo stavljao do znanja Aleksandar Martinović i da je Balša Božović lagao da mi podnosimo neke amandmane i da je lagao ko je u kojoj poslaničkoj grupi i na koji član zakona se odnosi, lagao je o sadržajima amandmana, o svemu mogućem i nemogućem je lagao. To mu je stavio do znanja Aleksandar Martinović. To je očigledno Balšu Božovića zabolelo. Onda je narednog dana ponovo ušao u salu Balša Božović i pokazao koliko dibidus pojma nema o istoriji, i istoriji Srbije, ali i istoriji sopstvene stranke, da zlo bude gore. To mu je do znanja jasno stavio Aleksandar Martinović. Sada se dešava - šta? Balša Božović je strašno ljut, ne može sebi da oprosti što je ispao kako je već ispao, je li, dva puta za redom, a u čemu ga je raskrinkao Aleksandar Martinović. Dolazi danas ovde i znate šta radi? Ponovo laže. Dakle, ovo što je sad napričao, to takođe, apsolutno, ništa tačno nije. Ja i ne očekujem da može da bude bolje od toga, jer je Balša Božović pokazao da nije u stanju da izgovori čak ni elementarnu istinu. (Balša Božović: Otpustili ste osam žena da biste se vi zaposlili.) Ovaj što dobacuje sada, ovaj nervozni čovek, verovatno takođe dodatno nezadovoljan što ga je Aleksandar Martinović podsetio na to kako se lepo zarađivalo, žarilo i palilo, krečio Beograd, letovalo na Maldivima, na sve one stvari na koje ga je Aleksandar Martinović podsetio on je, očigledno, toliko ponosan da mora to i da pokaže. Kad to uradi kroz povredu Poslovnika, vi treba da reagujete. Ja sam poslednji put kada je Balša Božović imao probleme ove vrste predložio gospodinu Arsiću, on je tada predsedavao, da ako postoji prostor u okviru Poslovnika Božovića dodatno pošalje na umivanje, bilo je neophodno, danas bi zamolio vas da ga pošaljete na umivanje, dodatno da mu date šećera i vode. Stvarno mu treba.
Hvala kolega Orliću. Smatram da nisam povredio Poslovnik i naravno boriću se, kao i danas, i u narednom periodu da prosto ovde nema potrebe da pominjemo šta ko radi, kako radi i šta više podržavam, neka čovek radi i na pet univerziteta i fakulteta. Za to smo se valjda borili da svi mogu da rade i da imaju pravo na rad. To je valjda osnovno civilizacijsko i ljudsko pravo. Vjerica Radeta, povreda Poslovnika.
Član 27. stav 1. Morali ste stvarno ovaj put baš oštro da reagujete na povredu Poslovnika Balše Božovića. Ja nisam bila sigurna u one izjave koje smo ovde čuli da je on u kafiću „Bonafides“ dobio diplomu, mislila sam da je možda stvarno i bio na Pravnom fakultetu, ali se toliko obrukao onim što je malopre rekao da je zaista očigledno da Pravni fakultet ni video nije, jer on kaže da ste vi nekoliko puta ovih dana povredili Poslovnik. To što je on samo nekoliko puta ovih dana bio u ovoj sali, to je njegov problem, njegov izbor i njegovo pravo, ali nema pravo da komentariše neku povredu Poslovnika, čak i da se desila, koja se desila nekoliko puta prethodnih dana. Mnogo opasnije, kolega, je to što je Balša Božović intervenisao po članu 101. Član 101. govori o izboru narodnih poslanika. On čovek udara direktno na Ustav. Kako on može da interveniše i da traži neku promenu u odnosu na izabrane narodne poslanike? Narodne poslanike su izabrali građani na izborima i biraće ponovo na izborima. Prošlo je vreme 2000. godine, prošlo je vreme „buldožer revolucije“, prošlo je vreme paljenja izbornog materijala da bi se došlo u parlament. To što on misli da je to možda način da se dođe u parlament, to je njegova stvar, ali vi ste stvarno morali odmah da ga prekinete, da mu skrenete pažnju da Balša Božović nije taj i niko od nas nije taj ko može da se poziva na član 101. koji govori o izboru narodnih poslanika. Ako ima problem sa načinom izbora narodnih poslanika, neka zasuče rukave, neka predloži izmenu zakona, neka obezbedi da mu se za taj zakon glasa, ali neko ko je završio, ko je dobio diplomu „Bona fides“ teško da može ozbiljan zakon da predloži. Hvala.
Hvala koleginice Radeta. Smatram da nisam povredio Poslovnik iako ste vi 90% u pravu, ovaj član 101. nema nikakve veze sa onim što je govorio i na šta je ukazivao gospodin Božović. Ne bih toliko daleko da ulazim u to da li je razmišljao na način koji je u skladu sa Ustavom ili ne. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Sada, u skladu sa članom 112. određujem pauzu od tri minuta. Nastavljamo posle toga. Hvala. [[Posle pauze.]] Poštovani narodni poslanici nastavljamo sa radom. Saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik doc. dr Mihailo Jokić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, moram da iskoristim u okviru svojih dva minuta da kažem da sam vrlo nezadovoljan kako vi radite. Vi dozvoljavate da Boža Balšević ovde nas zavitlava tri dana na isti način itd. Po čijem nalogu … (Balša Božović: Kada ste prljavi.) Dajte mu reč, neka nastavi, izvoli.
Nastavite kolega Jokiću molim vas. Ne dobacujmo jedni drugima i da nastavimo da se ponašamo dostojanstveno.
Nije on kriv, krivi smo mi što mu dozvoljavamo da radi to što radi. Sada počinje mojih dva minuta, mada sam dekoncentrisan itd.
Nemojte da dozvolite da vas bilo ko dekoncentriše.
Ne mogu, ne vredi, živa duša, živ čovek. Poštovana ministarka, moram nešto da vas zamolim, upoznao sam vas, sećate se bili ste u Valjevu, mi imamo u Divcima, u mom rodnom mestu aerodrom Divci koji se sada zove „Valjevo“ sa urađenom pistom od 1.150 m, sa širom od 50 m, sa dubinom od 1,5 m. Urađena pista, travnata 1981. godine, uradila je Vojska Jugoslavije, samo nedostaje završna, znači betoniranje, odnosno asfaltiranje. Taj aerodrom, dozvoljavam sebi da kažem da je na sumnjiv, kriminalan način 2000. godine privatizovan nekim akcijama itd. To treba ispitati i staviti u funkciju. Taj aerodrom može bez velikih problema, pošto su u nastavku njive, nema zgrada, nema objekata, znači bez velikih problema sa malim ulaganjem može pista biti duža još za nekih 600 m. Valjevo to sada ne može da reši, jer su takvi odnosi …
Hvala kolega, pustio sam vam dodatno vreme koje je zaustavljeno zbog dobacivanja u sali. Hvala puno. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Drugarice i drugovi, dame i gospodo, uvaženi predsedavajući, gospođo ministre, da smo imali ovaj Zakon o građevinskim proizvodima usvojen pre desetak godina zasigurno danas ne bi morala da se radi kompletna rekonstrukcija deonice autoputa od LJiga do Uba, ne bi se trošila nova sredstva, znalo bi se kakav je materijal uložen u sve to. Tako da je očigledno da ovaj zakon ima izuzetan uticaj i na infrastrukturne resurse, a i na razvoj Republike Srbije. Umesto rekonstrukcije tih nekoliko kilometara autoputa koji uopšte nisu jeftini, a koliko znam rekonstrukcije su obično i skuplje nego izgradnje novog kada se počinje od početka. Verovatno bismo dobili još bar dvadesetak kilometara novog autoputa, ali tu smo gde smo. Nekada ni zakoni nisu nužni ako posao rade odgovorni ljudi, pa se posao uradi u roku, na odgovarajući način, u skladu sa odgovarajućim standardima, ali u svakom slučaju uz ovaj zakon će biti mnogo lakše. Usvajanjem ovog zakona i građani Obrenovca će biti jako zadovoljni. Nismo ni do sada imali dilemu da će se rekonstrukcija ovih 22 km lokalnih puteva Piroman, Brović, Belo Polje, Veliko Polje, Mislođin koji su jednostavno bili kako bih rekao, žrtvovani zbog izgradnje autoputa, biti kvalitetno i na vreme izgrađeni i urađeni. Ono što je dobro i što pokazuje da uvek saradnja između ministarstva i lokalne samouprave daje dobre rezultate jeste to što se tokom kompletne izgradnje deonica autoputa od Obrenovca do Uba ta saradnja zaista oslikavala na najbolji mogući način. Zaista sa pravom očekujemo da u saradnji sa ministarstvom pre nego što se bude pustila deonica u rad od Obrenovca do Čačka, kažem Čačka jer jednostavno mi to jednostavnije zvuči nego objašnjavati, jer ima nekih koji ne znaju gde je Preljina, a za Čačak su svi čuli, jednostavno građani Obrenovca će kao što su i ovih pet godina trpeli, prvenstveno meštani Velikog Polja, Brovića, Mislođina, jer su lokalni putevi kojim su dolazili do regionalnog puta izlazili i bili uništavani. Moram reći da su kompletno uništeni. Ono što je dobro je da zaista na preporuku ministarstva lokalna samouprava je uradila ono što je trebala da uradi i urađeno je kompletno snimanje tih 22 km puta. I zaista sa pravom očekujemo da do decembra meseca, kada bude pušten autoput u svoj rad i građani Velikog Polja, Brovića, Piromana i svih onih mesta koja su trpela da bi se došlo izgradnje autoputa, mogu da osete dobrobit od upotrebe autoputa. Jasno je da će autoput imati svoju kompletnu funkciju i za građane Obrenovca na onaj pravi odgovarajući način, jer neko trpljenje nas očekuje i u budućem periodu, biti kada se završi i most preko reke Save i poveže kompletna deonica do Jakova, jer ono što nas sada očekuje u nekom budućem periodu jeste verovatno daleko opterećeniji saobraćaj na deonici između Mislođina i praktično Umke, izlaska na ovaj put prvog reda, jer će se sav saobraćaj dodatno sliti na ovu deonicu. Iz tog razloga mi sa pravom očekujemo da barem ovaj deo na vreme saniramo da bi jednostavno imali razloga da sa zadovoljstvom istrpimo ovo što nas čeka u narednih godinu, godinu i po dana, dok ne bude puštena i ova preostala deonica u rad, da to na lakši način izdržimo i sprovedemo. Bez vas, to zasigurno neće lako ići. Hvala.
Hvala. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović.
Dakle, ne samo svi lokalni putevi koji su oštećeni, suštinski, teškim kamionima u izgradnji Koridora 11 i svih ovih deonica, dakle, Obrenovac–Ub, Ub–Lajkovac, Lajkovac–LJig, nego i lokalni putevi koji se rade, takođe, na Koridoru 10, gde isto imamo slične situacije. Dakle, ministarstvo je razgovaralo sa svim izvođačima, naložilo izvođačima da su dužni da sve te puteve, naravno, poprave i srede u dogovoru i sa jedinicama lokalnih samouprava. Naravno, ima tu i još nekih poprečnih puteva koje smo mi prosto pomogli da sve što je moguće da, zaista, društveno odgovorno se i završi. Pomenuli ste, i biće naravno toga još, zato što mi počinjemo Novi Beograd–Surčin, Surčin–Obrenovac se radi, itd. Susretaćemo se sa tim problemom sve vreme dok se radi, ali negde ja mislim, važno je da gradimo puteve, da iza sebe ostavimo sve uredno i sređeno. Pomenuli ste deonicu Ub–Lajkovac i to je istina kako se to nekada radilo. Mi skidamo 2,5 kilometra dužine tog puta. Prvo smo mislili dva metra u dubinu, sada smo već došli do 4,5 metra. To ni našta ne liči, sve je glina. I, tako su nekada radili. Finansirano je iz budžeta Republike Srbije 12,5 kilometara, gotovo 80 miliona evra je to plaćeno, a mi sada popravku tog autoputa, dakle ponovan rad, praktično, na tom auto putu plaćamo blizu 10 miliona dolara. Prema tome, podignute su prijave, kod Tužilaštva za organizovani kriminal, ali to zaista nikada više ne sme da se desi, jer moraju da se poštuju standardi. Svi su bili tu, i izvođači, i nadzor, itd. Nažalost, ostavili su nam glinu u autoputu i da to nismo podigli sada, verovatno ne bi mogli da pustimo autoput. Ali, verujem i nadam se da ćemo stići sve to da završimo, kao što sam i rekla i najavila, do kraja godine imamo od Obrenovca do Preljine, tj, Čačka autoput. Hvala.
Hvala, potpredsednice Vlade. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Da li neko želi reč? Bojan Torbica, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajuću. Cenjena ministarko sa saradnicima, kolege narodni poslanici, u toku rasprave smo više puta pomenuli potrebu da se opštim propisom uredi stavljanje na tržište građevinskih proizvoda, kao najvažniji razlog za donošenje ovog Predloga zakona o građevinskim proizvodima. U cilju obezbeđivanja standardizacije građevinskih proizvoda i sigurnosti na tržištu stavljanjem u promet samo građevinskih proizvoda koji su pogodni za predviđenu upotrebu, odnosno imaju karakteristike koje omogućavaju da objekti u koje se ugrađuju ispunjavaju bitne zahteve, ovaj zakon sadrži tehničke i druge zahteve kojima se obezbeđuje zaštita bezbednosti života i zdravlja ljudi, zaštita životinja, biljaka i životne sredine, zaštita potrošača i drugih korisnika i zaštita imovine i svih građana Republike Srbije, kao i svih investitora. Ono što moramo javno pohvaliti jeste činjenica da poslednje dve Vlade Republike Srbije rade u kontinuitetu. Činjenica je da tokom mandata ove dve Vlade postoji politička, ekonomska i finansijska stabilnost, kao i da je veliki posao urađen u oblasti infrastrukture, gde se i danas završavaju projekti na koje se čekalo i po nekoliko decenija. Sve ovo je dovelo do toga da su u prethodnom periodu postignuti izvanredni finansijski rezultati koji su učvrstili makroekonomsku i finansijsku stabilnost. Imajući u vidu da je finansijska stabilnost preduslov za ekonomski razvoj koji stvara održive pretpostavke za smanjenje nezaposlenosti i rast BDP-a, tako bi predloženi zakon o građevinskim proizvodima trebao da doprinese jačanju i očuvanju stabilnosti finansijskog sistema u Srbiji. Dosledna ekonomska politika republičke Vlade dovela je do toga da realni rast BDP-a u drugom kvartalu ove godine u odnosu na isti period prethodne godine iznosi 4,8 %, a da najveći realni rast bruto dodate vrednosti bude zabeležen u sektoru građevinarstva. Svi znamo da je sektor građevinarstva glavni pokretač privrednog rasta Srbije i upravo tu u građevinskom sektoru, tokom drugog kvartala ove godine, zabeležen je najveći realni rast bruto dodate vrednosti od 22,9 %, a gledajući na ozbiljne investicione aktivnosti u zemlji, možemo očekivati njen dalji rast. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Torbica. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Ana Karadžić. Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana ministarka sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, kao poslanica Pokreta socijalista i, pre svega kao žena, i ovog puta imam obavezu da zahtevam i zamolim kolegu Balšu Božovića da se izvini našoj koleginici Nataši Jovanović za sve provokacije i sve uvrede od pre neki dan. U svakom svom narednom izlaganju ja ću ga moliti da to i učini. Iz razloga što se pitam da je čitao moj amandman, kako bi pročitao, jer ja govorim, na primer, o budžetskoj stabilizaciji. Pa, da li bi pročitao, kao što jeste bio cilj amandmana, a to je da treba da imamo stabilniji budžet, kako bi bilo ulagano u infrastrukturu, u puteve, u privredu, itd, ili bi se vodio nekim svojim načelima, da kaže veći budžet, više prostora za nezakonite radnje. Osim toga, neću se baviti time, to će neki istražni organi utvrditi. Takođe, ja bih ovim putem htela, zapitala sam se, zašto koleginica Jerkov, koja inače nije osudila ni jedno ponašanje, skandalozno ponašanje kolega prema ženama, počev od Željka Veselinovića koji je pozivao na silovanje premijerke, preko nekih koji tuku žene, pa na kraju i ponašanje kolege Balše Božovića prema našoj koleginici Nataši Jovanović. Nikada nisam od nje čula da je stala u zaštitu žena. Ona je. takođe, koordinator Ženske parlamentarne mreže, kao što sam i ja, tako da tu blisko sarađujemo. Juče sam, doduše, čula da kritikuje našeg predsednika Aleksandra Vučića, koji je zaposlio žene i koji je učinio da i trudnice i porodilje imaju bolje uslove. Znači, ne kritikuje nekog ko narušava ugled žena, a kritikuje nekog ko čini sve za njihovu bolju budućnost. To ne razumem, ali nadam se da će i ona shvatiti da greši. Hvala.
Hvala, koleginice Karadžić. Pravo na repliku, Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Koleginice Karadžić, ja kada bih vama počela da objašnjavam šta vi sve ne razumete, plašim se da bismo ovde proveli više vremena nego što ovo zasedanje dozvoljava i da bi ta rasprava trajala mnogo duže od 10 sati, koliko nam je po Poslovniku moguće. Niste pažljivo pratili. Mi poslanici DS smo osudili svako iživljavanje, ne samo nad ženama, svaki govor mržnje, onda kada ste vi zaštitili ovde one funkcionere Narodne skupštine koji su direktno kršili zakon i propagirali govor mržnje, kada ste ćutali. Svaki put smo govorili, jer kod nas, prilikom osude govora mržnje nema ali. Zbog toga treba da kažemo da mi nećemo odustati od pitanja koja smo postavili. Molimo ministarku Mihajlović kao koordinatorku vladinog tela za rodnu ravnopravnost, da prenese Aleksandru Vučiću pitanje i zahtev da završi rečenicu. Budući da je danas rekao da ne zna tačno šta je rekao, podsetite ga gospođo Mihajlović, rekao je – pa, ti si ovde sve žene zaposlio, nadaš se da ćeš eee... Dakle, molim vas, gospođo Mihajlović, zamolite predsednika da završi rečenicu, ne zbog nas iz DS, nego zbog svih onih žena koje danas rade, zbog svih žena koje traže posao, koje se nadaju da će se zaposliti, jer one moraju znati šta predsednik tačno misli da poslodavac koji je zaposlio sve žene, očekuje od tih žena. Od tada smo koleginica Videnović i ja, od strane predsednika jutros, bile nazvane perverznjacima koji imaju pokvarenu maštu, od strane vas juče šizofreničarima. Molim vas da te dijagnoze sačuvate za negde drugde, eventualno za sednicu Vlade, ovde po Skupštini dijagnoze nećete deliti. I, od vašeg omiljenog novinara, Dragana J. Vučićevića, zaista ne želim da ponavljam kako nas je nazvao. Pitanje ostaje, neka predsednik završi rečenicu.
Hvala koleginice Jerkov. (Đorđe Komlenski: Replika.) Vi nemate pravo na repliku. (Đorđe Komlenski: Kako nemam, ja sam šef poslaničke grupe?) Nije pomenuta poslanička grupa Pokret socijalista, Ujedinjena seljačka stranka, Narodna seljačka stranka. Ana Karadžić ima pravo na repliku, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Ja shvatam da gospođa Jerkov pokušava da izvrne moje reči, ja i dalje neću odustati od svog pitanja, a to je – zašto ona ne stane na put, kao žena, takvim skandaloznim izjavama, a pripada tom Savezu za Srbiju koji samo vređa žene, koji priča da one treba da budu silovane, koji priča da one treba da budu prebijene, itd? Ona se pita zašto predsednik Vučić zapošljava žene? Pa, valjda je logično da zapošljava žene i da zapošljava sve one koji su ostali bez posla dok su se oni bavili svojim pljačkaškim privatizacijama. Ja bih još samo navela da ja shvatam njenu nervozu, jer ona je videla kako njen kolega Balša Božović uživa u DS, ide na Maldive itd, a stigla je u DS baš u onom trenutku kada oni više nisu na vlasti, kada više nikada neće biti. Hvala. Valjda je logično da zapošljava žene i da zapošljava sve one koji su ostali bez posla, dok su se oni bavili svojim pljačkaškim privatizacijama. Samo bih još navela da shvatam njenu nervozu, jer ona je videla kako njen kolega Balša Božović uživa u DS, ide na Maldive itd, a stigla je u DS baš u onom trenutku kad oni nisu više na vlasti i kada više nikada neće biti. Hvala.
Hvala, koleginice Karadžić. Pravo na repliku, Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Ne mogu da ulazim u ovu polemiku sa koleginicom. Ponoviću svoje pitanje predsedniku Vučiću i gospođi Mihajlović, koja sleže ramenima, ne zna šta je sporno u tome što predsednik republike direktoru fabrike upućuje rečenicu: „Ti si zaposlio sve žene, zato si ti srećan, misliš da ćeš… Eeeee…“ Gospođo Mihajlović, ako vi kao koordinatorka vladinog tela za rodnu ravnopravnost ne vidite ništa sporno u toj rečenici, ako vi smatrate da žene koje rade danas u Srbiji ne treba da znaju šta predsednik misli da poslodavac očekuje od tih žena, ukoliko je zaposlio sve žene, onda ja zaista ne znam šta radite na tom mestu. Mene čudi ovakvo vaše ponašanje. Ja sam zaista od vas očekivala više. Vi ste do sada i kada su bili u pitanju napadi i na mene lično i na druge koleginice reagovali. Žao mi je ako vas je neko zastrašio, ako vas je neko odgovorio od toga da reagujete, ako vas je naveo da zajedno sa svima njima, umesto da tražite odgovor u ime svih tih žena koje rade danas, da se vi umesto toga priključite uvredama na račun koleginice Maje Videnović i mene, ali molim vas prestanite to da radite, ne zbog nas dve, ne zbog poslanika DS, nego zbog žena u Srbiji koje moraju znati šta predsednik misli da poslodavac očekuje ukoliko je zaposlio sve žene. Nemojte da dopustite da ovo ovako prođe, do sada to niste činili. Nemojte slegati ramenima, ne znam šta ovo govori, predsednik Vučić bi možda rekao da se nečemu nadate, ne znam. Tako da, molim vas, uključite se u ovu raspravu, zahtevajte da čujemo odgovor na šta je predsednik mislio i nemojte se upuštati u ovo što se dešava, a to je hajka protiv nas.
Hvala. Izgleda da smo svi razumeli, sem vas i Maje Videnović. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Gospođo Jerkov, jako mi je žao što vas svih ovih dana nisam videla u parlamentu u ovoj sali, ali to je već običaj vaše poslaničke grupe. Vezano za vređanje žena i za izjavu predsednika Republike Aleksandra Vučića, da budemo potpuno jasni. Dakle, pod jedan, svim ovim što radite juče i danas, vi vređate žene, jer ste vi upravo ti koji razmišljate da je predsednik Aleksandar Vučić mislio nešto loše i ružno, jer to sve vreme potencirate. Prema tome, vi vređate žene ovim što govorite, upravo vi. Žao mi je, mislila sam da ćete to da shvatite, dakle, iz jučerašnjih razgovora, iz današnjih poruka. Evo, da vam kažem, da, ja se i te kako zalažem za prava žena i jako mi je drago što žene između 40 i 50 godina dobijaju posao, jer to jeste, i vi to vrlo dobro znate, jako težak period, odnosno jako teške starosne godine u kojima žene treba da se zaposle. Takođe još jedna stvar mi nije jasna. Zašto se bavite i pravite insinuacije na ono što Aleksandar Vučić nije rekao, odnosno vi razmišljate u njegovo ime i objašnjavate da je on mislio sve ono što su vaše prijateljice, koleginice napisale na Tviteru? Ja to ne želim ni da izgovorim, jer ja sam sigurna da on to nije mislio. Ali, vi mislite, nažalost, vi mislite. Vi vašim izjavama direktno vređate žene i mnogo je žalosno da žena komentariše to na taj način, ne samo vi, nego i onaj tvit koji sam pročitala, dakle, koji smo imali prilike da čujemo, mislim da je jedna od sestara Kovač, dakle, ne želim ni da ga izgovorim, jer je to tužno da žene tako reaguju, umesto da budemo srećni i zadovoljni. Može vama Aleksandar Vučić da se sviđa ili da se ne sviđa, ali hajde da budemo srećni i zadovoljni, žene su zaposlene, pri tome nisu ponižene, nijedan jedini trenutak. Ali, ponižene su vašom izjavom, jer vi sve vreme kroz vašu izjavu govorite da je predsednik Aleksandar Vučić mislio nešto loše. Dakle, vređate žene vi. Prema tome, hajde malo razmislite šta ste rekli.
Hvala, potpredsednice Vlade. Završavam ovu raspravu koja apsolutno nije tema dnevnog reda i neću dalje dozvoliti ovu giljotinu ovde Aleksandra Vučića i ovakvu raspravu. Idemo dalje sa amandmanima. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvažena potpredsednice Vlade Srbije sa saradnicima, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Srbije, moj amandman na član 2. Predloga zakona o građevinskim proizvodima odnosi se na unapređenje ekonomske razmene. Ekonomska razmena i te kako je važna sa aspekta izvoza jer izvoz na direktan način utiče na ekonomski razvoj Republike Srbije i na rast bruto domaćeg proizvoda. Ono što posebno želim da istaknem, za razliku od onih koji su opljačkali Republiku Srbiju, koji su zatvorili sve fabrike i stavili katance na sve fabrike u Republici Srbiji do 2012. godine, koji su otpustili 400.000 radnika, koji su ostavili mnoge majke samohrane bez posla i bez mogućnosti da pruže egzistenciju svojoj deci, zahvaljujući dolasku SNS broj izgrađenih fabrika u Srbiji premašio je 100, a broj zaposlenih radnika, zahvaljujući odgovornoj vlasti SNS, zahvaljujući Aleksandru Vučiću, veći je od 170.000. Za razliku od onih koji su vladali do 2012. godine i stvarali građanima poteškoće i komplikovali život postavljajući administrativne barijere, ovaj zakon kroz normativno uređenje elektronske kontakt tačke za građevinske proizvode u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i te kako doprinosi da i građani i privreda blagovremeno i adekvatno dobiju sve informacije koje su neophodne u vezi sa građevinskim proizvodima, a to direktno utiče na poboljšanje tržište, a samim tim i na ekonomsku razmenu. Na kraju, završiću jednom rečenicom, oni koji nemaju nijednu političku ideju, oni koji pozivaju na silovanje, oni koji vrše fizičko nasilje ovde u Domu Narodne skupštine, oni koji pozivaju na vešanje, oni u ljudskom i moralnom smislu predstavljaju dno dna.
Hvala, koleginice Vukojičić. Reč ima Maja Videnović, po amandmanu. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsedniče. Po amandmanu, naravno, što bi kolege iz većine rekle, sa posebnim osvrtom na sledeću stvar. Malopre smo od potpredsednice Vlade gospođe Mihajlović, koja osim činjenice da vodi i da je na čelu važnih ministarstava, zaista, i na čelu koordinacionog tela za ravnopravnost žena, čuli da ona ne razume šta je to uvredljivo, ja ne bih rekla uvredljivo, nego potpuno nedopustivo, potpuno diskriminatorski, potpuno uvredljivo, ako vi to ne razumete i ako vam argumenti koleginice Jerkov nisu dovoljni, mi ćemo nastaviti. Znate šta, kada govorimo o ovim zakonima koji su trenutno na dnevnom redu, postoji veliki broj žena koje rade u oblastima građevinske industrije. To su inženjerke, to su inspektorke, to su projektantkinje, koje su doživele porugu od predsednika Republike Srbije koji obilazi početak izgradnje fabrike kod Kraljeva i koji investitoru, odnosno direktoru te buduće fabrike govori: „Gospodine Turčine, vi ste dovedeni ovde da posebno brinete o našim ženama“. Ja vas molim, „vi ste dovedeni ovde“, saslušajte me pažljivo, „da posebno vodite računa o našim ženama“. Ja ne znam šta vama nije jasno. Nema šta neko da bude doveden da vodi računa o ženama… [[Isključen mikrofon.]]
Ja vas molim isto. (Maja Videnović: Molim vas da mi dozvolite da obrazložim.) Malopre sam rekao da stvarno nema smisla da dozvolim da rasprava ide u ovom smeru. (Maja Videnović:Molim vas da li mogu da završim.) Vi ste uvek stvarno pristojni, korektni i raspravljate veoma… (Maja Videnović: Apsolutno sam u pravu.) Pa, niste. Stvarno nema smisla. Nije tema današnjeg dnevnog reda ni predsednik Republike, fabriku nađite koju god hoćete, verovatno se i danas neka otvara. (Maja Videnović: Da li mogu da završim sada, da se ne bih javljala po Poslovniku.) Ne mogu dalje zato što se otima kontroli, jer potpuno ste promašili temu. (Maja Videnović: Po Poslovniku.) Idemo dalje. Ima reč Zorana Mihajlović. Izvolite.
Dakle, prvo mislim da pravite, da pokušavate, valjda nemate nijedan drugi argument ni za jedan zakon, ni za šta što se radi, ni za jedan rezultat, pokušavate da napravite slučaj tamo gde on ne postoji. Dakle, to je prva stvar. Drugo, šta je problem u izjavi predsednika stvarno ne razumem. Dakle, ne pripadam nekome ko baš je glup, ali stvarno ne razumem. Ako treba da tumačimo tri tačke, zašto ne možemo da tumačimo, znajući koliko su žene organizovanije, efikasnije, produktivnije itd. zar ne možemo to da tumačimo u tom smislu – pa blago vama, imaćete visoku produktivnost. Ni jednog jedinog trenutka predsednik države nije insinuirao, ni jednog trenutka predsednik države nije rekao ništa, ali ništa čime vređa žene. Od trenutka kada ste počeli da reagujete na to zato što valjda, ne znam, ne dopada vam se Aleksandar Vučić politički. (Maja Videnović: Po Poslovniku.) U redu, dakle svaki trenutak taj koji ste krenuli, sa svakom rečenicom se vređaju žene, čak i sa ovom rečenicom gospodina, ne znam kako se već zove, dovedeni ste ovde da brinete o ženama u trenutku kada se otvara, dakle stvara prostor za otvaranje fabrike gde treba da rade žene. Ja zaista ne vidim da je bilo čime predsednik države uvredio jednu jedinu ženu, ali isto tako mi je jako žao što žene reaguju na način na koji vi reagujete. Hajde malo stavite vašu političku pripadnost sa strane, hajde bar za trenutak kada su u pitanju žene i hajde gledajte zaista za dobrobit žena. Premalo je žena u poslu, u politici, da bi se svađale. Dakle, hajde malo pokušajte da ne razmišljate samo o sebi i svojoj političkoj partiji. (Maja Videnović: Po Poslovniku.)
Hvala, potpredsednice Vlade. Ja vas molim da mi dozvolite da nastavim da vodim sednicu u skladu sa ovlašćenjima iz člana 27. Malopre u prethodnoj diskusiji sam rekao da stvarno nema smisla i da nećemo ovo da dozvolimo. Imate pravo, imate mogućnost, organizujte neki okrugli sto, sesiju, raspravljajte o te tri tačke. Nemam ništa protiv, slobodna zemlja i parlament. Nemojte sada o ovim važnim predlozima zakona da zamenjujemo teze i da govorimo o stvarima koje su potpuno periferne i nebitne za ovaj parlament, pogotovu za nas ovde u većini. (Maja Videnović: Po Poslovniku.) Član 27. ja vodim sednicu. Hvala na razumevanju. Veroljub Matić, da li neko želi reč? (Ne) Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik dr Desanka Repac. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem. Pozdravljam gospođu ministarku sa članovima Vlade i poštovane kolege. Na član 2. podnela sam amandman koji glasi – odredbama ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na porast građevinske operative. Samim tim što podižemo nivo usluga i brojčano i kvalitetno, imamo porast građevinske operative. Ima značajnu ulogu u poslovanju i razvoju usluga. Rekla bih nešto danas o železničkoj infrastrukturi. Multilateralni dogovor Kine, Srbije, Mađarske, podrazumeva izgradnju brze pruge Beograd-Budimpešta a radovi će biti otvoreni na ovom ogromnom projektu u drugoj polovini naredne godine na deonici Beograd-Centar-Stara Pazova. Rekonstrukcija kraka Koridora 10 na Budimpešti podrazumeva formiranje savremene dvokolosečne pruge visokih performansi za putnički i za teretni saobraćaj i brzina će biti do 200 kilometara na čas. Saobraćajni institut završio je idejni projekat za deonicu Beograd-Stara Pazova, tu imamo 84 kilometra koloseka koji će biti rekonstruisan i 27 potpuno novog koloseka će se praviti. Podržava se brzina u tom pravcu koja će iznositi 220 kilometara na čas, a na skretanju će biti 100 kilometara. Radovi na ovoj pruzi počinju sledeće godine Beograd-Budimpešta. Do sada ugovorene deonice Beograd-Stara Pazova, Stara Pazova-Novi Sad, počinju sledeće godine, a za Novi Sad-Kelebija-Subotica se radi projektno rešenje. Ugovoreno će biti sledeće godine.
Hvala. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Hvala što ste pomenuli veoma, veoma važan infrastrukturni projekat. Mogu slobodno da kažem da je to trenutno najvredniji infrastrukturni projekata u ovom delu Evrope. Dakle, to je modernizacija pruge Beograd-Budimpešta, postavljanje drugih koloseka, brza pruga na 200 kilometara na sat. Radi se već na dve deonice a to je prva deonica Beograd-Stara Pazova, 34,5 kilometara, Stara Pazova-Novi Sad, gde imamo 40 kilometara i sledeće godine počinjemo radove na trećoj deonici a to je deonica od Novog Sada do granice 108 kilometara i ta treća deonica je investiciono najvrednija. Prilično komplikovana i ona će nas koštati oko milijardu dolara. Možemo očekivati za nekoliko godina potpuno završenu i modernizovanu prugu Beograd-Budimpešta sa strane Mađarske. Dakle, sa mađarske strane je raspisan javni poziv, odnosno tender za projektovanje i izvođenje, bez obzira na neko vreme, gde su oni imali, rekla bih, delom čak i zaostajali. Mislim da ćemo negde u istom trenutku to i završiti. Vrlo je važno, pričamo o Koridoru 10, pričamo o tome, da imamo jedan koridor koji nije samo za auto-put, upravo za železnicu, upravo za prevoz tereta. Zato mi nastavljamo dole od Beograda ka Nišu, radimo ove godine i sledeće godine projektno-tehničku dokumentaciju od Niša do Dimitrovgrada, već je potpisan ugovor i radi se i verujem da ćemo na taj način, u tom železničkom transportu zaista se ponovo vratiti tamo gde suštinski nam jeste i mesto. Naravno, bez obzira što je prva deonica potpisana sa kineskom kompanijom, druga sa ruskom kompanijom, treća takođe sa kineskom, ispod toga rade sve domaće kompanije i naši radnici. Hvala.
Hvala, potpredsednice Vlade. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Maletić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Jović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? Izvolite, Vujadinoviću.
Poštovane kolege narodni poslanici, uvažena ministarka sa saradnicima, poštovani građani Srbije, vi ste već rekli o važnosti nekih stvari za Suboticu i mi to osećamo na pravi način. Moj amandman sam po sebi govori o važnosti razvoja dobre investicione klime, što će u principu dovesti do razvoja Srbije u celini. Mi u Subotici osećamo, da kažem te pozitivne politike sa državnog nivoa, na tom nekom našem lokalnom nivou. Pored svega ovoga što ste rekli da se radi u Subotici i njenoj okolini, ne zaboravite da je nama važan i ovaj deo, krak auto-puta koji ide od Novog Beograda do Požege, jer time mi dobijamo direktnu ozbiljnu putnu vezu od Horgoša i Kelebije, ka Požegi, a dalje i ka jugu. Pored toga što je važan ekonomski, važan projekat sa nekog ekonomskog aspekta on je veoma važan i sa političkog aspekta, jer time dobijamo veoma ozbiljnu vezu krajnjeg severa Srbije sa krajnjim severom Republike Srpske. Mislim da je izlišno govoriti koliko je to uopšte važno za jedan srpski korpus na Balkanu. Druga stvar koja je u Subotici vidno napredovala u proteklom periodu, koristim priliku da vam se zahvalim, to je ovaj ipsilon krak oko Subotice, to je projekta koji čekamo više decenija. On je negde u martu i avgustu prošle godine otvorene su dve deonice od ukupno, čini mi se, šest kilometara i mi u Subotici očekujemo da ćete nastaviti istim tim tempom i završiti ovaj više decenijski posao, a siguran sam da ćete u gradonačelniku Subotice i gradskoj upravi imati pouzdane partnere kada su ove stvari u pitanju. Na kraju iskoristiću priliku da se pre svega zahvalim i vama lično i Vladi Republike Srbije i predsedniku za sve one infrastrukturne projekte koje ste podržali i u Republici Srpskoj, naročito na njenom krajnjem jugu.
Zahvaljujem, kolega Vujadinoviću. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović, izvolite.
Samo dodatna informacija, za ipsilon krak, u pravu ste, to je nekako tavorilo i stajalo, mi smo završili dve deonice, sledeće godine do juna meseca ipsilon krak će biti u potpunosti završen i da nekako to ostavimo, onda dalje iza sebe. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Majkić. Da li neko želi reč? Aleksandra Majkić, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovana potpredsednice Vlade, sa saradnicima. Ispred nas je danas zakon o građevinskim proizvodima, zakon koji posle dugog niza godina, na jedinstveni način reguliše ovu oblast, do sada je ovu oblast regulisao Zakon o planiranju i izgradnji i drugi zakoni, kao takođe i tehnički propisi i nužno je za sve proizvođače građevinskog materijala u Srbiji, da na jedinstveni način imamo uređenu ovu oblast. Nužno je urediti na jedinstven način i ovu oblast, da bi se uskladili sa tim zemljama u okruženju, jer većina naših građevinskih proizvođača, upravo u zemljama u okruženju izvozi ove materijale, a i BiH, Makedonija i Crna Gora su pre nas doneli jedinstveni zakon. Uređivanje ove oblasti će takođe biti značajno za fabriku crepa i keramičkih pločica „Toza Marković“ koji je iz Kikinda, pre svega zato što ova fabrika, dve trećine proizvedenog materijala izvozi u zemlje u okruženju, koje su donele ove propise, ali izvozi i u zemlje EU, koje direktno primenjuju uredbu EU, sa kojima će ovi propisi biti usklađeni. Na žalost „Toza Marković“ trenutno izvozi samo crep, a ne druge proizvode, jer se godinama unazad mučila da izađe iz stečaja, iz problema i problema u koji je uveden 2000. godine, kada su sva preduzeća, pa i „Toza Marković“ koji je odlično radio u Kikindi, su uništena lošim privatizacijama, sada polako staje na noge, ponovo se vraća u proizvodnju, od keramičkih pločica, koje će se takođe izvoziti u zemlje regiona i u zemlje EU i ovi jasni i precizni propisi će sigurno pomoći da se zadrži tržište „Toze Marković“, ali da se proširi na druge zemlje EU. Zahvaljujem.
Zahvaljujem koleginice Majkić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? Kolega Savkiću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući, poštovana ministarko, sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici. Podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o građevinskim proizvodima, koji glasi: - odredbama ovog zakona, podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, sa posebnim osvrtom na unapređenje privrednih resursa. Predlog zakona o građevinskim proizvodima uređuje tržište građevinskih proizvoda, neophodno je nagalsiti i sveobuhvatnost ovog Predloga zakona, odnosno da se uređuje širok spektar građevinskih proizvoda, čak 35 vrsta. Na sve ove građevinske proizvode, primenjivaće se najviši standardi, koji važe u državama članicama EU. Na taj način vrši se harmonizacija domaćeg zakonodavstva u okviru sa EU, što je jedan od predstupnih obaveza, ka članstvu u EU, koji mi kao zemlja kandidat za članstvo treba da ispunimo. Sa druge strane, na ovaj način obezbeđuje se najviši kvalitet građevinskih proizvoda, što osigurava dugoročne proizvodne efekte. U dosadašnjoj praksi javljali su se brojni problemi, važeći standardi i ako usvojeni nisu primenjivani bez ovog zakona, javljao se i problem u vezi sa neujednačenim iskazivanjem performansi građevinskih proizvoda. Predlog zakona o građevinskim proizvodima uklanja ove probleme, uvodi zajednički tehnički jezik i predviđa pravilnik standarda koji će se poštovati i primenjivati. Nesumnjivo je da će sve to biti pozitivan podsticaj daljem razvoju građevinarstva u Republici Srbiji, koji će nastaviti rapidno da se razvija u skladu sa najvišim standardima, i najboljim tekovinama ovog sektora. Imajući sve to u vidu, Predlog zakona o građevinskim proizvodima će imati ne sumnjive efekat na sveukupan razvoj Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Jančić. Da li neko želi reč? Kolega Jančiću, izvolite.
Zahvaljuje, gospodine predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, cenjena gospođo Mihajlović, put Srbije ka pridruživanju EU podrazumeva pored mnogih drugih propisa pripremu za prilike i zahteve konkurentnog zajedničkog tržišta. Ovo zahteva veliku posvećenost kvalitetu svih naših proizvoda i usluga, pa i građevinskih proizvoda, i eto razloga za donošenje ovog zakona. Poseban razlog da se ovaj predlog zakona o građevinskim proizvodima u danu za glasanje, u celini podrži, leži u tome što se njime obezbeđuje dodatni podsticaji u razvoju građevinarstva, ali se njime omogućava i da objekti koji se grade budu bezbedniji i ekološki prihvatljiviji, čuvajući život i zdravlje ljudi tokom čitavog životnog ciklusa građevinskih objekata. Svaki građevinski proizvod napravljen u Srbiji moraće da ima jasnu deklaraciju i znak da je proizveden u skladu sa Međunarodnim i domaćim standardima i samo takav se može ugraditi i staviti na tržište građevinskih materijala. Novi zakon osim što će podići standarde u građevinarstvu, učiniće domaće proizvođače konkurentnije na evropskom tržištu, jer će se i u Srbiji primenjivati jednaki standardi, kao i u zemljama članicama EU. Ovo znači da ćemo u budućnosti moći da računamo na znatan devizni priliv, koji će doneti da naša građevinska operativa, koja je danas ojačala, može potpuno ravnopravno učestvovati na vrlo zahtevnom evropskom tržištu. Ekonomske reforme koje su Vlade Republike Srbije na čelu sa gospodinom Aleksandrom Vučićem, od 2012. godine sprovodile, dovele su našu zemlju u red razvijenih i poželjnih partnera u svetu što nam daje za pravo da vidimo uspeh u daljem napretku naše zemlje. I ne vidimo samo mi iz SNS, uspešniju, moderniju i bogatiju Srbiju, vide to pre svega građani, što jasno pokazuju na brojnim izborima, održanim od 2012. godine do danas, a to čine jer su rezultati apsolutno vidljivi, merljivi i uporedivi. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milosav Milojević. Da li neko želi reč? Ne. Na član 2. amanmdan je podneo narodni poslanik Branko Popović. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana ministarka sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, uređivanjem tržišta građevinskih proizvoda obezbeđuje se zaštita bezbednosti, života i zdravlja ljudi, zaštita životne sredine, zaštita potrošača, imovine svih građana Republike Srbije, kao i zaštita svih investitora. Izgradnja auto puta Preljina – Požega, u dužini od 31 kilometar, čiji je početak planiran za proleće naredne godine, kao i završetak deonice od Obrenovca do Preljine krajem ove godine, jasan je pokazatelj strateškog opredeljenja Vlade Republike Srbije ka modernizaciji i ubrzanom razvoju naše države. Izgradnjom ove saobraćajnice, ostvariće se bolja putna veza Srbije prema Crnoj Gori i luci Bar, kao krajnjoj destinaciji, što će omogućiti još veći promet robe i putnika. Na srednji rok doći će do povećanja zaposlenosti vezano za izgradnju, kao i angažovanosti domaćih preduzeća i lokalnog stanovništva. Izgradnja auto-puta Beograd – Južni jadran, ne doprinosi samo ekonomskom razvoju društva, već i zaustavlja negativne demografske trendove. Bolja povezanost nerazvijenih i devastiranih područja sa razvijenim delovima Srbije, uskraćuje vreme putovanja, manje putne troškove i veću bezbednost u saobraćaju, omogućiće bolje uslove života lokalnog stanovništva, razvoj preduzetništva i veći životni standard. Razvoj naše države se prvenstveno oslanja na ulaganja u infrastrukturu i Vlada Republike Srbije je pokazala da se rukovodi upravo ovim principima, vodeći računa o ravnomernom regionalnom razvoju. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite kolega Kovačević.
Dame i gospodo, poštovana potpredsednice Vlade, nemoguće je odvojiti sektor građevine od drugog člana zakona o građevinskim proizvodima od pojma investicija, i gotovo da ne postoji nijedna ljudska delatnost, koja je direktnije i neposrednije povezana sa investicijama. Kada gradite, investirate, ustvari trošite kako ljudske, tako i materijalne resurse, praktično gradnja, to su investicije. Bez obzira da li one potiču od državne potrošnje ili lične potrošnje, one su dokaz da ste akumulirali dovoljnu količinu kapitala da možete da investirate. Vlada Republike Srbije u prethodne 3 godine sređujući fiskalnu politiku, dovela je državu Srbiju u situaciju da može da investira i lični budžeti su nam takvi da možemo da investiramo. Ako 23% bruto domaćeg proizvoda odlazi na investicije, onda to govori da Vlada Republike Srbije dovoljno dobro radi i da Srbija i da privreda Srbije imaju budućnost. Kada pogledate koliko iznosi set finansijskih sredstava koja su potrošena u sektoru građevine u prvom tromesečju 2017. godine od 33 hiljade milijarde, u zadnjem tromesečju 59 hiljada milijardi, rast od 180%, to jasno govori da Srbija ide napred. Naravno, pored domaćih investicija, bitan faktor predstavljaju i strane investicije. Mi se nalazimo na globalnom tržištu i kada sagledate da 2,6 milijarde dolazi iz stranih investicija, da 6,6% praktično bruto domaćeg proizvoda dođe u obliku investicija, onda je to ono što nas čini jako ponosnim na ovu Vladu i predsednika Republike Srbije. Te strane investicije rastu po 0,4% ove godine i sve to ukazuje da sektor građevine, Vlada Republike Srbije, Skupština Republike Srbije, vodi Srbiju u pravom putu.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ana Čarapić. Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena potpredsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, amandman sam podnela na član 2. Predloga zakona, u cilju da ukažem koliki značaj imaju kapitalni projekti i investicije u privredi na sveukupni razvoj Republike Srbije. Naime, politika Srpske napredne stranke jeste širenje postojećih proizvodnih i uslužnih kapaciteta, izgradnja novih fabrika i otvaranje novih fabrika, ali i otvaranje novih radnih mesta. Kad smo kod radnih mesta, napominjem da je prema evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje 2012. godine bilo 736.802 nezaposlena. Prema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje, koji su objavljeni juče, trenutno ima 553 hiljade nezaposlenih. Znači, uspeli smo za šest godina da zaposlimo preko183 hiljade naših građana. (Radoslav Milojičić: Bravo.) Molim bez dobacivanja kolega sa druge strane sale. Ja znam da se njima ne sviđa realnost, ali, tako je kako je. To su zvanični podaci Nacionalne službe za zapošljavanje. (Radoslav Milojičić: Martinovića ste zaposlili da pravi kreme za lice.)
Kolega Milojičiću, dozvolite koleginici da završi. (Radoslav Milojičić: Ja se izvinjavam, ali čitam gde Martinović radi.) Toliko niste naučili da čitate da morate naglas da čitate. (Radoslav Milojičić: Ovo mora cela Srbija da zna.) Koleginice, zatražite ponovo reč.
S obzirom da ste narodni poslanik, ja vam prvo preporučujem da pročitate Poslovnik.
Koleginice Čarapić, nastavite po amandmanu.
Dakle, prvi smo u Evropi po prilivu stranih direktnih investicija, treći po rastu bruto domaćeg proizvoda. Kada je u pitanju bruto domaći proizvod, moram da napomenem da najveći udeo u rastu bruto domaćeg proizvoda ima upravo sektor građevinarstva, i to 28,2% u prvom kvartalu 2018. godine i ostvaren realni rast bruto dodate vrednosti u građevinarstvu u odnosu na isti kvartal prošle godine, a u drugom kvartalu 22,9%. Danas ste takođe svedoci ubrzane izgradnje, i auto-puteva i kada je u pitanju Koridor 10, Krak B i V, i Koridor 11, biće završena izgradnja auto-puta E 763 koji će povezati Beograd sa južnim Jadranom. Takođe smo svedoci izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti, prvo u Vranju a zatim i u ostalim gradovima u Srbiji, kao i realizacije projekta „Beograd na vodi“. Najbitnije od svega je da su naše domaće građevinske kompanije zadužene za izvođenje radova i takođe objekti koje izgrađujemo se opremaju upravo našim domaćim proizvodima. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJibuška Lakatoš. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Lakatoš, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena potpredsednice Vlade sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, Zakonom o građevinskim proizvodima regulisaće se kvalitet građevinskih proizvoda i urediti tržište građevinskih proizvoda, a samim tim uticaće i na kvalitet materijala koji se koriste u izgradnji puteva, mostova, zgrada i drugih objekata. Učiniće i domaće proizvođače konkurentnijim na evropskom tržištu, jer će se i u Srbiji primenjivati jednaki standardi kao i u zemljama članicama EU. Građevinski proizvodi su jako specifični, a njihova svojstva u punoj primeni vide se tek tada kada se ugrade u objekte. Građevinski proizvodi moraju da budu bezbedni i da, kada se ugrade, služe zaštiti života i zdravlja ljudi, takođe i povećanju kvaliteta objekata koji se grade. Zato ovi proizvodi moraju biti predmet posebnog propisa. U sistemu gde se gradi brzo, nekvalitetno i bez kontrole, nanosi se šteta proizvođačima materijala, a posebno krajnjim korisnicima, kupcima. Korišćenjem i ugradnjom neproverenih materijala, kako bi se uštedelo, je izuzetno loše, a posledice toga se vide kada se dogode nepredviđene situacije, poput, na primer, elementarnih nepogoda. Standardizujući svoje proizvode, naši proizvođači će lakše stizati i na strana tržišta. Razvijena i snažna privreda je od velikog značaja za Srbiju i naravno da razvoj privrede utiče na sveukupni razvoj Srbije, a donošenjem ovog zakona obezbeđuje se da građevinarstvo postane spremno da potpuno ravnopravno učestvuje na tržištu i van granica naše zemlje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik LJubiša Stojmirović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Knežević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Kostić. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Kostić, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, narodni poslanici, svakako da realizacija projekta izgradnje subvencionisanih stanova za pripadnike Službe bezbednosti uticati na rast BDP, na povećanje zaposlenosti, na upošljavanje domaće građevinske industrije, s obzirom na to da je zakon definisao da se samo domaće firme mogu baviti ovim poslom. U prvoj fazi izgradiće se 8.086 stanova i to u sedam gradova širom naše Srbije – Nišu, Vranju, Kragujevcu, Kraljevu, Novom Sadu, Sremskoj Mitrovici i Beogradu. Prvi stanovi će najpre biti izgrađeni u Vranju i Nišu, a zatim i u ostalim gradovima. Ovo je samo trećina od potrebnih stanova, s obzirom da se broj pripadnika službi bezbednosti od 23.423 prijavilo za ovaj projekat, mada već u drugoj fazi se planira 10.000 stanova. Vrednost po kvadratnom metru iznosiće od 300 do 350 evra u gradovima van Beograda i vodiće se takođe računa o lokaciji tih izgrađenih stanova. Međutim, o svemu ovome danas ne bi mogli da pričamo da danas suficit u budžetu u Srbiji nije 36, 8 milijardi dinara, što je samo dokaz da je ova Vlada vodila računa i domaćinski trošila novac građana, a ne kao prethodna vlast, trošila samo za svoje potrebe. Sama brojka od preko 23 hiljade službenika bezbednosti govori o tome da o njima niko nije vodio računa do sada, odnosno da dolaskom SNS shvatili smo da je značaj ovih službenika veoma važno za bezbednost Srbije.
Zahvaljujem, koleginice. Reč ima ministar gospođa Mihajlović. Izvolite.
Hvala što ste pomenuli ovako važan projekta, jednako važan kao i autoput Koridor 10 i Koridor 11 i svaki drugi autoput koji ćemo početi da radimo. Ovo je ogroman projekat. Trajaće nekoliko godina. Prvi stanovi će biti u Nišu i Vranju. Dakle, za negde mesec dana biće završena kompletna procedura i biti izabrani izvođači i započećemo izgradnju stanova u Nišu i Vranju. Radiće se 8.086 stanova u prvoj fazi u sedam gradova u Srbiji, a vrednost je oko 260 miliona evra. Ono što je takođe važno, u još nekoliko gradova će početi priprema dokumentacije i priprema samih lokalnih samouprava u smislu da pronađu prave lokacije, da se vidi koliko će koštati komunalna infrastruktura. Ti gradovi su Zaječar, Zrenjanin, Kruševac, Leskovac, Smederevo, Sombor i Čačak. Mislim da ćemo u narednom periodu uspeti da velikom broju pripadnika službi bezbednosti rešimo stambeno pitanje na koje oni čekaju decenijama, neki od njih, a sa druge strane to će i te kako uticati na domaću građevinsku operativu, kao i na proizvođače, domaće proizvođače građevinskih proizvoda, jer sve ono što se bude gradilo i ugrađivalo biće domaće srpske proizvodnje. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Izvolite, koleginice Jovanović.
Hvala uvaženi predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, ispunjavanje obaveza usklađivanja zakonodavstva Republike Srbije sa propisima EU i podizanje kvaliteta materijala u izgradnji uz povoljnije cene za investitore koji omogućavaju bolju konkurenciju proizvoda na evropskom tržištu će se primenjivati jednaki standardi u EU i u Republici Srbiji. To se isključivo radi zbog naših investitora i proizvođača da im pružimo veće mogućnosti na inostranim tržištima. Plan države je da, na primer, za izgradnju autoputeva, mostova, pruga u 2018. godini potroši oko 43,9 milijardi dinara, dok će ta suma do kraja 2020. godine biti oko 133,7 milijardi. Ubedljivo najviše novca ove godine biće uloženo u izgradnju autoputa od Obrenovca do LJiga, oko 9,8 milijardi, zatim u izgradnju železničke infrastrukture i nabavku vozila oko 7,9 milijardi, kao i autoput Surčin-Obrenovac 5,8 milijardi dinara. Bila bih jako srećna kad bi se tu našao i neki šinobus za relaciju Mladenovac-Beograd kako bi olakšali građanima putovanje. O tome smo već pričali ranije sa ministarkom, jer procene su da otprilike oko 18.000 mojih sugrađana svakodnevno putuje za Beograd đaci, studenti, zaposleni. Ovde je takođe važno napomenuti da vreme putovanja BG vozom ne sme biti duži od putovanja autobusom. S obzirom da je dobar deo pruge i renoviran, mislim da za to postoje uslovi i treba smanjiti samo broj stanica u cilju skraćenja vremena putovanja. Možda u budućnosti izgraditi još jedan kolosek kako bi se izbeglo čekanje kod ukrštanja vozova. Puno hvala. Moram da se zahvalim za potpunu rekonstrukciju železničke stanice u Mladenovcu od temelja do krova, koja je od rugla… [[Isključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Reč ima ministar, gospođa Mihajlović. Izvolite.
Samo ove godine „Železnice Srbije“ i Ministarstvo saobraćaja rekonstruišu 17 staničnih zgrada. Jedna od tih je bila i ova, ali, vezano za vezu Mladenovac-Beograd, mi smo razgovarali, obavili sastanke, dakle i sa gradom Beogradom i sa „Srbijavozom“, odnosno i sa „Beovozom“ i to će sigurno biti, mi mislimo negde da red vožnje novi kad se bude pravio, imaćemo direktnu vezu. To je zaista važno upravo zbog svega ovoga što ste prethodno rekli.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Olivera Ognjanović. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Ognjanović, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, Srbija je podigla ugled u svetu i sa ponosom možemo reći da smo stabilizovali finansije, da oporavljamo privredu i da smo lider u regionu po privlačenju investicija. Privredni rast i ambijent i sve ono na čemu se radi omogućuje nam da širom Srbije imamo gradilišta, tako da će standardizacija građevinskih materijala dodatno uticati na unapređivanje i dobrobit. U Srbiji se obnavlja ono što je godinama čekalo na obnovu. Činjenica je da je vlast do 2012. godine, da se bavila samo lični interesima planirajući kako da najlakše sakriju novac i ostavljajući iza sebe uništenu i zapuštenu infrastrukturu, propale fabrike i ogromnu nezaposlenost. Pare su nestale, ostali su krediti i ogromni dugovi. Ovi ljudi su ostavili Srbiju na ivici finansijske propasti i danas pokazuju da nemaju politiku i program, već jedino znaju da prete i proganjaju. Dolaskom SNS na vlast zabeležene su investicije u svakoj opštini i gradu u Srbiji. Radimo na obnovi bolnica, škola, vrtića. Izgradili smo i gradimo mrežu autoputeva, obnavljamo puteve i pruge. Srbija se gradi, raste i povezuje. Povezujemo ruralne sredine i tek ćemo graditi nove puteve uz koje će nići nova infrastruktura, što najviše doprinosi razvoju privrede. Zato sam predložila amandman koji dodatno definiše član 2. Predloženog zakona sa posebnim osvrtom na snaženje prirodnih resursa. Na kraju bih uputila ministarki jedno pitanje. S obzirom da dolazim iz Grocke, interesuje me dokle se stiglo sa planom obilaznice oko Beograda, pošto je u okviru plana bio i drumsko-železnički most Vinča-Pančevo? Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Malušić, izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvažena potpredsednice Vlade sa saradnicima, u skladu sa Ustavom u Republici Srbiji svako je dužan da čuva i poboljšava životnu sredinu. Da bi smo bili kurentni i konkurentni na tržištu, neophodno je da naše građevinske proizvode standardizujemo, jer ćemo imati više šanse za to. Sigurna sam da ćemo prihvatanjem ovog zakona zaista biti konkurenti i konkurenti i eto nama punjenja budžeta Republike Srbije. Osnovni zahtevi koje objekat treba da zadovolji tokom ekonomski prihvatljivog veka u upotrebi su mehanička otpornost i stabilnost, bezbednost u slučaju požara, higijena, zdravlje i životna sredina, bezbednost i pristupačnost prilikom upotrebe, zaštita od buke, ušteda energije i zadržavanje toplote i održivo korišćenje prirodnih resursa. Da bi tržište funkcionisalo nesmetano, potrebno je obezbediti dostupnost tehničkih propisa kako bi privredni subjekti, a posebno mala i srednja preduzeća o kojima sam i juče govorila, raspolagala pouzdanim i tačnim informacijama o odredbama i propisima koji su na snazi u Republici Srbiji. Potpunu odgovornost za stavljanje proizvoda na tržište snosi samo isključivo proizvođač građevinskog proizvoda, što je dobro. Uspostavljanje nacionalnog sistema infrastrukture i kvaliteta građevinskih proizvoda predstavlja, pre svega, podršku ekonomskom razvoju uopšte. Pokazatelj je stepena zaštite potrošača, preduslov je za pristup međunarodnim tržištima. Glavni je pokazatelj stavljanja bezbednih građevinskih proizvoda, itd. Građevinarstvo je uslovljeno zaštitom životne sredine i predstavlja bitan faktor održivog razvoja i građevinarstvo je povezano sa drugim delatnostima, sa mašinstvom, elektrotehnikom, saobraćajem, itd. Danas u Srbiji postoji 28 aktivnih gradilišta. Samo u Beogradu 10 hiljada aktivnih gradilišta. Uglavnom se sve gradi od domaćih materijala, a standardizacija građevinskih proizvoda se vrši da bi se domaći građevinski proizvodi mogli plasirati na evropsko tržište. U danu za glasanje prihvatićemo naravno sve vaše zakone. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marko Atlagić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Atlagiću, izvolite.
Uvaženi potpredsedniče, poštovana ministarko, drago mi je da ste i danas u ovolikom broju, više ima vas i vaših saradnika, nego svih opozicionih poslanika u ovoj sali. Primena ovog zakona i amandmana, ako bude usvojen, ubrzaće ukupnu modernizaciju Republike Srbije koju predvodi predsednik Republike Srbije, Aleksandar Vučić. Bivši režim nije vodio računa o građevinskim proizvodima, već je firme iz ove delatnosti uništio divljačkom pljačkaškom privatizacijom. Dovoljno je da spomenem tri fabrike cementa koje su prodate za bagatelu, a tvrdi se da su se bivši DOS-ovski ministri Božidar Đelić, Aleksandar Vlahović i Mirko Cvetković obogatili tim prodajama i ne samo oni. Sećate se, poštovana gospodo, uhapšeno je pet bivših ministara, od Dulića, preko Saše Dragina, Slobodana Milosavljevića, Jasne Matić do gospodina Bubala. Prema proceni istražnih organa, na ovaj ili onaj način, bivši režim ojadio je zemlju za oko 100 milijardi evra, a počevši od banalne krađe državne imovine kao što su šume, do namernog uništavanja fabrika i banaka i prodaje u bescenje. Zbog odluke male interesne grupe, okupljene oko nekadašnje Vlade DOS i bivšeg resornog ministra Dragoslava Šumarca, Srbija je odjednom ostala bez velikih državnih građevinskih kompanija pod izgovorom da su nerentabilne i da nemaju obrtnog kapitala. Kako je DOS provodio i uništavao društvene građevinske kompanije, govori slučaj bivšeg funkcionera stranke, bivšeg režima, Dragana Kopčalića, koji je na nezakonit način kupio građevinsko preduzeće „Trudbenik gradnja“. Evo ih ponovo, okupljenih oko „saveza za drugu pljačku Srbije“ a zaboravili su na prvu dok su bili u DOS, ali narod nije zaboravio i nikada im neće oprostiti, zato ih je poslao u političku prošlost. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Petrović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Rančić. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Rančiću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre, gospođo Mihajlović, poštovani gosti iz Ministarstva, poštovana gospodo narodni poslanici, grad Niš nije samo raskrsnica puteva, već je i važno železničko čvorište na putu za Sofiju, odnosno Atinu. Izmeštanje železničke pruge iz centra grada Niša, projekat železničke obilaznice oko Niša, deo je većeg projekta rekonstrukcije pruge Niš-Dimitrovgrad koji košta 300 miliona evra. Da podsetim na odiseju ovog problema. Godinama se priča o tome da će pruga biti izmeštena i sve vlasti su o tome pričale. Prvi kontakt koji je bio potpisan je protokol izmeštanja pruga decembra 2012. između predstavnika EU, gospodina Mrkonjića i gradonačelnika Niša Perišića. Analiza ovog projekta je pokazala opravdanost sa ekonomskog aspekta, jer 11 miliona godišnje su gubici, a dobit je svega 1,5 milion, sa ekološkog aspekta i gubitak života, što je najznačajnije. Projekat je predviđao dupli kolosek, za putnički saobraćaj, za teretni saobraćaj i jedan krak za Zaječar. Međutim, nakon toga, bivši direktor „Železnice“ Dragoljub Simonović rekao je da se od toga odustalo i da pruga treba samo da bude elektrificirana, što bi faktički bilo rešenje krajnje za ovu prugu. Reaguje zamenik gradonačelnika LJubomir Slavković, a 2015. godine Republička agencija za prostorno planiranje zabranila je elektrifikaciju pruge. Konačno, 2016. godine češka firma „Sudo Praha“ parama EU završila je projekat obilaznice. Železnička obilaznica oko Niša dužine 22 kilometra koštaće svega 80.000 evra. Pošto nemam vremena, samo moramo da kažem da je u Nišu bio miting ove kupus koalicije, čiji je moto bio…
Zahvaljujem, kolega Rančiću.
Samo trenutak. „Daj svoj glas, za našeg cenzusa spas“. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Kostiću.
Zahvaljujem, potpredsedniče. Uvažena potpredsednice Vlade sa saradnicima, predloženi amandman ima za cilj da da naglasak na unapređenje ekonomske razmene, jer kao što znamo, put Srbije ka pridruživanju EU podrazumeva, pored mnogih drugih reformskih procedura, pripremu za prilike i zahteve konkuretnog zajedničkog tržišta. Ovo zahteva veliku posvećenost kvalitetu proizvoda i usluga. Iskoristio bih priliku, obzirom da svi imamo malo vremena, da čestitam Slobodnoj zoni Pirot proglašenje za najbolju slobodnu zonu u Evropi, što je pokazatelj i potvrda da je Srbija postala atraktivna investiciona destinacija. Od 2012. do 2017. godine u Slobodnoj zoni Pirot ukupno je investirano blizu 390 miliona evra, a broj proizvodnih investitora je samo za godinu dana, 2016. i 2017. godine porastao za 22%. Dobra povezanost Slobodne zone Pirot sa panevropskim Koridorom 10 koji povezuje Beograd sa Sofijom, Turskom, Italijom i Grčkom. Nadam se, gospođo Mihajlović, da će Istočni krak Koridora 10 po vašim rečima biti gotov do kraja godine, što će samo ubrzati dalje investicije i dalji razvoj naše zemlje. Hvala vam.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Bogatinoviću.
Zahvaljujem, predsedavajući Arsiću. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, razvoj građevinske industrije je svakako jedan od bitnih faktora razvoja privredne klime u gradu. Grad Leskovac je poznat po dovođenju novih investitora, pre svega inostranih. Inostrane kompanije zapošljavaju preko 3.500 Leskovčana i sve više se interesuju za naš grad. Tome je doprinela kupovina imovine nekadašnjih giganata „Jug Ekspresa“ i „Sintetike“, za koje je grad izdvojio 40, odnosno 30 miliona dinara. Vlada Republike Srbije je za adaptaciju zgrade „Sintetike“ izdvojila 185 miliona dinara. Vrlo brzo tamo će se useliti turska kompanija „DŽinsi“, koja će zaposliti još 300 radnika. Što se tiče „Jug Ekspresa“, dobar deo imovine ovog preduzeća koristi „Jura“, a trenutno smo u pregovorima da na ovom preostalom delu otvori svoju četvrtu fabriku. Pored „DŽinsija“ i „Jure“, u Leskovcu uspešno posluju: „VNB Kniting“, „Tera Stil“, „Auto-stop“, „Falke“, „Leskobeks“ i mnoge druge firme. Do kraja godine se očekuje i pokretanje pogona „Aptiv Pakarda“ u zelenoj zoni, koji smo upravo mi nakon dužeg niza godina pokrenuli i gde očekujemo dolazak još mnogo investitora. Britanski investitor će do kraja godine zaposliti oko 300 radnika, a ukupan broj radnih mesta koje će otvoriti u naredne dve godine je blizu 3.000. Hvala.
Po amandmanu, narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Zahvaljujem. Mislim da je veoma važno kada je ovaj amandman u pitanju utvrditi tačne nazive određenim oblastima, pošto se dešava u praksi mnogo toga čudnog. Pojedini, na primer, inženjeri ne moraju samo da budu u Inženjerskoj komori Srbije, mogu da budu i inženjeri koji nemaju licencu, rade kao kozmetički tehničari u nekim školama, a sede npr. ovde u parlamentu. Orlić, npr, je jedan od njih. Onda je veoma važno da utvrdimo tačne nazive određenih oblasti, kako bi oni koji su se školovali za određenu oblast kao inženjeri mogli da apliciraju za tačno određeno neko radno mesto u svojoj struci, a ne da se pojedinci koji su završili određeni fakultet, postali inženjeri, možda nemaju, možda imaju licencu, opet kažem, manje je važno, sa druge strane se zapošljavaju kao kozmetički tehničari u Visokoj medicinskoj školi u Ćupriji, protivzakonito, što kaže kolega Zorane Mihajlović ministar prosvete, to kaže zakon, Agencija za borbu protiv korupcije i, takođe, predsednik poslaničke grupe Aleksandar Martinović. Dakle, njih dvojica, jedan pravnik, drugi inženjer, rade u Visokoj medicinskoj školi, uvršćeni u nastavni plan za narednu godinu, dok je u poslednjih godinu i po dana osam žena ostalo bez posla u istoj toj školi. I onda pričamo o brizi prema ženama, onda pričamo o tome kako i na koji način se zloupotrebljava vlast, funkcija, član predsedništva SNS itd. To nije časno i to je protivzakonito i to vaše ministarstvo kaže, a ne ja. Dakle, zakon to kaže, a ne ja. A, ja vam kažem da je beščašće u pitanju. E, zato je veoma važno, gospodine Martinoviću i Orliću, da objasnite građanima, pored plate koju primate u parlamentu i ko zna gde još, niste primili i niste prijavili, što je rekla Agencija za borbu protiv korupcije, sve plate koje primate, a dozvolili ste sebi da iz ovog parlamenta predajete u Ćupriji na Visokoj medicinskoj školi. Sram da vas bude! Jedna od žena je nakon porodiljskog, odmah je raskinut ugovor o radu. I vi ste umesto tih osam žena dobili posao kao visoki funkcioneri SNS. Nikad u Ćupriji niste bili, nikada tamo niste bili. I to je ono što je objavljeno i građani Srbije to treba da znaju. Ono što je veoma važno jeste da morate da kažete prosvetnoj inspekciji kako vi kao doktor pravnih nauka predajete… [[Isključen mikrofon.]]
Kolega Božoviću, ja razumem da koristite razna sredstva za svoju političku borbu, ali neproveren novinski članak, koji čak nije ni štampan… (Balša Božović: Prosvetna inspekcija.) Jeste li vi videli zapisnik prosvetne inspekcije? Tu vidim da piše BIRN, a ne prosvetna inspekcija. To ste vi nešto pomešali. (Balša Božović: Republika Srbija, prosvetna inspekcija.) (Aleksandar Martinović: Šta tu piše?) (Balša Božović: Da predaješ kozmetiku na Višoj medicinskoj školi.) Pravo na repliku, narodni poslanik Aleksandar Martinović.
Dakle, zaista je degutantno da ja, ne znam šta bih vam rekao, ovo je takva gomila budalaština, laži i neistina da ja zaista nemam reči. Treba da me je sramota što radim. To je rekao Balša Božović. Kaže – kako te nije sramota što ti kao doktor pravnih nauka radiš? Radim, ne primam platu u Narodnoj skupštini za razliku od tebe koji ništa u životu nisi radio, jer ti je sve tata obezbedio. Poslanik sam u Narodnoj skupštini od 2007. godine i nikada nisam bio na plati u Narodnoj skupštini. Ja mogu da živim i bez politike, mogu da živim bez toga da sam narodni poslanik, a ti bez svog tate ne možeš da živiš. U tome je velika razlika između tebe i mene. Ja sam svoj fakultet završio na isti način na koji ga je završio i moj uvaženi kolega Orlić, učeći, a nije mi ga završavao tata, nije mi ga završavala Vesna Rakić Vodinelić, pa se nisam malo upisivao na privatni, pa malo na državni itd. Na kraju krajeva, ja sam ovde doneo indeks predsednika moje stranke i pročitao ocene koje je predsednik moje stranke dobio kao student na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Ne znam sada ko je predsednik vaše stranke. Ne znam uopšte čemu vi pripadate, kako se to zove, ali molim vas donesite indeks predsednika vaše stranke ili indeks vašeg šefa u Skupštini Boška Obradovića ili indeks Dragana Đilasa ili vaš indeks, pa ćemo da vidimo ko je bio bolji student i ko je na koji način došao do posla. To da kažete nekome u Skupštini da treba da ga je sramota zato što radi, mislim da vi zaista imate jedan ozbiljan problem. Ja jesam doktor, ali za tu vrstu problema nisam.
Zahvaljujem. (Balša Božović: Replika.) Samo trenutak. Molim službu da uzme karticu narodnog poslanika Maje Videnović i da je donese kod sekretara, odnosno zamenika sekretara, pošto se ovde prijavljuju fantomski poslanici. Zakasnili ste, koleginice Jerkov, ovde će biti kartica kada se vrati u salu. (Aleksandra Jerkov: Neću vam donositi sigurno karticu.) Nisam od vas ni tražio, a niste ni imali pravo da je izvadite u ovom trenutku.. Samo da kažem radi informisanja. Član 128. – ako narodni poslanik napusti salu Narodne skupštine i ostavi u poslaničkoj jedinici, odnosno pored nje svoju identifikacionu karticu, služba Narodne skupštine će odmah tu karticu dostaviti generalnom sekretaru Narodne skupštine. Kartica će biti vraćena narodnom poslaniku po ulasku u salu. Ovde nije taj problem. Ovde je problem što je neko zloupotrebio karticu narodnog poslanika Maje Videnović i zatražio reč. (Aleksandra Jerkov, dobacuje.) Vi ste? Znate li za sledeću odredbu Poslovnika? Narodni poslanici su dužni da koriste isključivo svoje identifikacione kartice, kao i da se identifikuju pre ulaska u salu ubacivanjem kartice u poslaničku jedinicu, odnosno da se odjave prilikom napuštanja sale. Za narodnog poslanika koji koristi identifikacionu karticu drugog narodnog poslanika, odnosno na drugi način zloupotrebljava elektronski sistem za glasanje, predsednik Narodne skupštine izriče meru udaljenja sa sednice, a glasanje u kojem je zloupotrebljeno biće poništeno i odmah će se pristupiti identifikaciji i ponovljenom glasanju. Verujem da nije bilo namere, ali vodite računa. Reč ima Marijan Rističević, povreda Poslovnika.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predsedavajući, ja cenim vašu toleranciju, ali vi ste svakako Balši Božoviću morali izreći neku meru predviđenu članom 109, jer je on grubo narušio dostojanstvo Narodne skupštine, pokušao je da vređa, pri tome se pozivao na ženska pitanja, iako je njegova stranka u koaliciji sa ovim ljotićevcima koji su više puta fizički nasrtali na žene. Samo da podsetim da se to desilo i u Narodnoj skupštini, da je napadnuta predsednica Narodne skupštine, pri čemu je od strane tih ljotićevaca zadobila lakše telesne povrede u vidu modrica. Napali su i u prisustvu Aleksandre Jerkov u RIK, 2016. godine, gospođu koja je član RIK, a takođe su napali i novinarku gospođu Uzelac ispred zgrade Pinka. Kada se on zalaže za ženska prava, a u koaliciji je sa ovim dverićima, ljotićevcima, onda je to, pod jedan, licemerno, pod dva, to je uvreda dostojanstva Narodne skupštine. Pri tome je pokušao da uvredi gospodina Orlića i gospodina Martinovića i njima savetujem da se zbog toga ne brinu, jer vas ne može uvrediti svako, nije svako dostojan da na njega obratite pažnju. Kolegi Balši Božoviću predlažem da se obrati, ono što mu je Martinović rekao, nekom doktoru koji je stručan za to. NJemu se može pomoći, ali mora sarađivati. Hvala.
Da li želite da se Skupština izjasni u danu za glasaanje? (Ne.) Reč ima Jelena Žarić Kovačević, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem, predsedavajući. Član 106. – govornik može da govori o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres. U ovom trenutku je član na koji se ja pozivam, čini mi se, malo manje bitan u odnosu na to šta ste vi dozvolili. Vi ste, gospodine Arsiću, dozvolili ovde ostacima od 5. oktobra koji su ovu Skupštinu zapalili da nama poslanicima SNS ovde sole pamet i da nam pričaju da li mi radimo ili ne radimo, kako treba da radimo, a ovde se radi o doktoru pravnih nauka. Mislim da je to nedopustivo. O dostojanstvu Narodne skupštine neću ni da pričam. Znači, mi smo od Balše Božovića ovde slušali šta je časno, šta je protivzakonito. Ako uzmemo u obzir to odakle je Balša Božović potekao i sa kim je sada u savezu za Srbiju, kako onda da govorimo o časti i o zakonu i o poštovanju nečijeg integriteta. Molim vas da vi to više ne dozvoljavate, jer onda ova sednica nema nikakvog smisla ako vi dozvoljavate da se na taj način vređa kolega Martinović. Zahvaljujem.
Koleginice Kovačević, nisam dozvolio da se vređa, pokušao je, ali nije stigao koliko je hteo. Reč ima Olivera Pešić, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsedavajući. Pozivam se na član 107. – dostojanstvo Narodne skupštine i smatram da je dostojanstvo Narodne skupštine grubo narušeno kada su nas kolege iz žutog preduzeća nas poslanike iz SNS optužili za besčašće. Hajde da vidimo ko nas to optužuje da smo besčasni? Oni iz saveza za silovanje, oni iz saveza za vešanje, možda. Puna su im usta u nedostatku argumenata da danas govore o temi zakona, puna su im usta o pravima žena. Hajde da pitamo kolege iz poslaničke grupe iz žutog preduzeća – koje su oni zakone kao narodni poslanici, koji su sedeli ovde u Narodnoj skupštini u nekoliko mandata, predložili kako bi poboljšali prava žena? Koje su oni zakone predložili da zaštite trudnice, da zaštite prava porodilja, a danas i svih ovih dana unazad imamo neku naknadnu pamet. Koleginica je u prethodnoj nedelji, kada nisam imala priliku da se javim za repliku, govorila kako se oni zalažu za prava porodilja i trudnica. Da li vi koleginice Jerkov znate da ste u Leskovcu 2012. godine, dok je vaša žuta koalicija bila na vlasti, doneli Zakon o jednokratnoj pomoći porodiljama i da onda naredne dve godine ni dinar tim porodiljama niste isplatili? Znači, sve ovo što vi danas pričate u nedostatku argumenata da govorite na temu zakona je čista demagogija i naknadna pamet bez osnova. Zahvaljujem.
Reč ima Balša Božović, pravo na repliku.
Gospodine Arsiću, gospodine Orliću, gospodo poštovana, ništa nisam rekao na svoju ruku. Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, zapisnik o redovnom inspekcijskom nadzoru govori o tome da pothitno treba da vam se raskinu nezakoniti ugovori koje ste preko SNS stekli u Visokoj medicinskoj školi u Ćupriji. Strukovni farmaceut tehničar, strukovna medicinska sestra – babica, to su oblasti gde predajete vas dvojica kao visoki zvaničnici SNS. U međuvremenu je osam žena ostalo bez posla. Jednoj je uručen raskid ugovora po prestanku porodiljskog. Nije sramota raditi, gospodine Martinoviću. Sramota je nezakonito biti zaposlen i nezakonito raditi. To je sramota. Nije sramota pošteno zaraditi svoju platu, ali je sramota dok je na snazi zabrana zapošljavanja u javnom sektoru da vi imate pet plata. To je sramota. I, ono što je ostalo ovde nedorečeno jeste kako i na koji način vi niste uspeli da objasnite da izbegavate da prijavite svoju imovinu i svoja primanja, što govori Agencija za borbu protiv korupcije. Koliko to vi imate plata? Na koliko to radnih mesta vi radite pored toga što ste narodni poslanik u ovoj Skupštini? I, nije tačno, ako ne primate platu, primate paušal i vi to vrlo dobro znate. I, ono što je, takođe, važno da građani znaju, ovo je protivzakonito, ovo je besčašće i ovo je sramota. I, to ne govorim, opet vam kažem, ja, to kaže inspekcija vašeg ministarstva, Ministarstva prosvete u Vladi SNS. [[Isključen mikrofon.]]
Isteklo je vreme. (Balša Božović: Nemojte sada da se krijete iza Aleksandra Vučića.) Prošlo je dva minuta i malo više. Sad da vidim … (Aleksandar Martinović: To si pročitao na sajtu BIRN-a.) Povreda Poslovnika, narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Povređen je član 106, da govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres. Ovde imamo situaciju da Balša Božović priča potpuno nepovezano i to mi liči na jednu padobransko diverzantsku akciju koja može da se nazove pit bul, zato što uhvati nekog, on ne pušta. Pre neki dan sam to bila ja, sada je gospodin Martinović, posle izvesnog perioda biće neko treći. Ovde se radi o jednoj smišljenoj akciji da mi ne radimo, da gubimo vreme, da se zakoni donose što kasnije, jer očigledno da naša Vlada, ministarstvo uz pomoć nas ovde, narodnih poslanika, koji izglasavamo te zakone, samo napreduje. Ovde se radi o jednoj diverzantskoj akciji koja upravo vuče unazad, da se priča o nekim glupim, o nekim potpuno temama koje nemaju veze sa zakonom, niti sa ovim o čemu mi ovde pričamo. Zato ovu, takođe, možemo akciju da nazovemo i flaster, zato, znači, kad se zalepi, onda se ne pušta. Tako da, molim da vi ubuduće vodite računa da se samo priča o temi, a ne da se priča o svemu i svačemu. Videćemo ko će sledeći da bude na redu. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice Jovanović. Pokušavam da nateram gospodina Božovića da diskutuje u okviru teme, a maločas je imao pravo na repliku, pa je zbog toga mogao da priča o čemu god hoće. Pravo na repliku, narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Pošto očigledno traži da se izjasnim čovek koji pokazao je već, to sam rekao već danas, ali je odbio da prihvati, odbio da sluša. Dokazao je da je u stanju samo da besmisleno laže. Ja uvek hoću da pomognem i hoću da mu objasnim ono što, eventualno, ne razume. Besmisleno laže, na primer kada kaže da sam ja nezakonito angažovan ili poslanik Martinović, ili da smo bili nezakonito angažovani. To nigde ne piše u tim dokumentima kojima on maše. Ne, to ne piše. Ni jednog jedinog sekunda niko od nas nije bio nezakonito angažovan. Mi … (Aleksandra Jerkov: Inspekcija laže?) … samo polako, nemojte biti histerični, polako. Dakle, samo polako, polako, biće sve u redu. Dakle, držati nastavu nije nikakav greh. Držati nastavu po zakonu nije nikakav greh. Imati ugovor koji je formiran po zakonu ni to nije nikakav greh. A, to da je nešto nezakonito pročitali ste samo na jednom mestu. I, naravno, onda je Balša Božović uzeo pa dodavao one svoje visoko umne zaključke kako, ne znam, ja nikad nisam bio u toj školi, šta li. To ste pročitali samo na jednom mestu, a reći ću vam i na kom mestu. To ste pročitali na sajtu BIRN-a. E, koliko ste vi, kao ljudi, skloni istini, koliko ste vi kao ljudi skloni istini, poznati, toliko je i taj vaš izvor. Da vas podsetim, sajt BIRN-a je uhvaćen u laži mnogo puta. Na primer, onda kada su fabrikovali aferu, a uhvaćeni u laži na temu ispumpavanja u zapadnoj Tamnavi. Svetska banka pokazala je da lažu. Lagali su kada su objavljivali izveštaje „ER Srbije“. Ispostavilo se neki tip što sam sebe doživljava za nekog velikog opozicionog političara, dao im podatke sve pogrešne. Lagali su, beše, da je, kako ono bilo, sednica Vlade na kojoj je neko smenjen, a ispostavilo se da nije ni bilo sednice Vlade taj dan. Mali milion broj puta su uhvaćeni. I, onda su pokazali svoj politički stav koga vole, odnosno koga ne vole, kada su uporedili Srbiju sa fašističkom tvorevinom. To su oni uradili, sećate se? Kada su uporedili Aleksandra Vučića sa DŽihadin DŽonom, onim egzekutorom Islamske države. To su isto ti ljudi. Evo, vidim danas, isti ti ljudi podržavaju tzv. Kosovo u Interpolu.
Privodite kraju.
Završavam. Dakle, ako su to ljudi koji pokazuju kome pripadaju, da im nije strano da besomučno lažu, iako su uhvaćeni mali milion broj puta, i da im je, naravno, jako dobro došlo da za sve to budu dobro plaćeni iz inostranstva, mislim da je kvalitet njihovih tvrdnji, a i vaših reči, potpuno jasan. Meni je jasan, da li je jasan vama?
Zahvaljujem, kolega Orliću. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Član 108. stav 1. Kao što možemo da vidimo iz sednice u sednicu, iz dana u dan, iz meseca u mesec čak mi ovde možemo da vidimo jednu situaciju koja je već postala onako uobičajena da deo opozicije koji je prekoputa mene uopšte nema nameru da priča o predlozima zakona. Uopšte očigledno nemaju nameru ni da pročitaju predloge zakona. Zašto? Zato što to njih ne interesuje. NJih interesuje politikanstvo. NJih interesuje prikupljanje jeftinih političkih poena za svoje velike šefove koji ih ovde pošalju i onda mi moramo da slušamo ono što su oni njima spremili da ovde ispričaju. Ja imam jedan predlog. Predlažem da svaki put kada se neko javi sa ove strane i sa one strane da se svaki put priča o tome ko je šta uradio, pa ćemo iznositi ovde šta je uradila Vlada Republike Srbije, a oni neka iznesu šta su oni uradili u svoje vreme. Ja sam dve godine ovde u parlamentu i za dve godine nijedan jedini put nisam čula od preko puta – mi smo uradili to i to. Od preko puta se čuju samo kritike koje nemaju nikakve argumente i čuju se samo laži i čuju se napadi na SNS i Aleksandra Vučića, koji rade. Hvala.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Olivera Pešić.
Zahvaljujem predsedavajući. Ja sam malopre ukazala na povredu člana 107. na dostojanstvo Narodne skupštine, a sada se pozivam na član 109. a u vezi članom 107. Malopre sam vas zamolila da vodite računa o toku sednice i nakon minut jedan vi ste opet Balši Božoviću dozvolili da nas poslanike iz SNS i šefa i zamenika šefa poslaničke grupe ponovo nazove besčasnima. Molim vas da ubuduće govornika prekinete kada upotrebljava takve pogrdne izraze. Odmah naravno u nedostatku argumenata, na temu zakona, jer koleginice Žarić, kolege iz opozicije ne mogu da iznesu argumente i naprave poređenje šta su radili u prethodnim godinama, jer šta su radili? Nisu radili ništa. Godine 2008. i 2009. dok je žuto preduzeće vodilo Srbiju dvadeset kilometara pruge je urađeno, 2010. godine nula kilometara pruge. Ništa nije urađeno. Od 2000. do 2012. godine za punih 12 godina nijedno stanično mesto nije izgrađeno i zbog toga oni danas u nedostatku argumenata se pozivaju na prava žena, pozivaju se na prava žena iz radnog odnosa. Evo pitam kolegu Balšu Božovića, 400 hiljada ljudi je u Srbiji ostalo bez posla zbog pljačkaških privatizacija. Među njima sigurno 200 hiljada žena. To vas ne boli. Bole vas prava osam žena. Pitanje je da li govorite istinu. Samo u Leskovcu koji je imao 15 hiljada radnika koji su ostali bez posla ste najmanje sedam hiljada žena ostavili bez posla. Sramota je čime se služite. Zahvaljujem.
Povreda Poslovnika, narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Povređen je član 107, povređen je član 108. Ja jesam juče zaista molio za jedno široko razumevanje čoveka koji je diplomirao u „Bona fidesu“, izgleda da je sada završio i postdiplomske studije preko veze kod Šumarca, tu preko puta u šumici u Pionirskom parku. Stvarno mi nije jasna tolika njegova želja da završi Visoku medicinsku školu u Ćupriji pa se sada brine da li tamo preko veze će neko da mu potpiše ispite da je položio, ili neće. Neće, gospodine, tamo gde predaju ljudi od časti, dostojanstva, gde oni rade takve stvari koje ste vi navikli da vam se dešavaju, na Pravnom fakultetu, u podrumu njegovom, u „Bona fidesu“, ovde u šumici preko puta, za te postdiplomske inženjerske studije, to ne možete u Ćupriji da doživite. Morate ipak tamo da naučite da biste mogli da položite ispit. Jasno je da možete ovde pričati sve i svašta. Kada je u pitanju neznanje i to vam se može praštati ali malicoznost, vaša pohlepnost za tim prikupljanjem tim diploma, ničim zasluženih zaista prevazilazi svaku meru i svojim ponašanjem zaista počinjete da vređate dostojanstvo ovog doma, jer niko ovde od narodnih poslanika nije prekršio niti učinio ništa niti nezakonito, niti suprotno moralu, za razliku od vas, koji ste od 2000. godine, do 2012. godine učinili sve što je nemoralno, sve što je nezakonito kada je Srbija u pitanju i nemojte bar vi da govorite o bilo kakvom dostojanstvu ili da je neko nešto učinio mimo propisa i pravila, jer vaša diploma je upravo onakva kakva ne sme da bude, vi ste ti koji ste živeli na talasu zla 12 godina i nećete doći ponovo u priliku da to činite šta god radili u ovom domu.
Zahvaljujem. Kada vidim koliko ima povreda Poslovnika, u skladu sa članom 112. određujem pauzu i sa radom nastavljamo u 15.00 sati.
Poštovani narodni poslanici nastavljamo sa radom. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Živan Đurišić. Da li neko želi reč? Živan Đurišić, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarka sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, ovom prilikom nastaviću sa nabrajanjem objekta opšte namene infrastrukture, na teritoriji opštine Velika Plana, u kojoj je vršeno ulaganje zadnje tri godine, od kada je SNS preuzela odgovornost za vršenje vlasti u ovoj opštini. Navešću neka od ulaganja, koja su učinjena u ovom periodu, zahvaljujući politici predsednika Aleksandra Vučića, Vlade Republike Srbije i lokalnoj samoupravi. Rekonstruisana je nisko-naponska mreža u vrednosti od 49 miliona dinara, na teritoriji svih mesnih zajednica. Izgrađen je dalekovod za Lozovičku česmu, obnovljena je i puštena u rad trafostanica Plana 2. U toku je izgradnja dalekovoda za priključenje fabrike vode u Trnovču, u vrednosti od 10 miliona dinara. Odobren je projekat od strane Ministarstva za omladinu i sport, za rekonstrukciju terena gimnazije u Velikoj Plani, koji je uspešno okončan, kao i projekat u visini od devet miliona dinara za popločavanje gradskog bazena. Rekonstruisana je železnička pruga, na deonici od Lozovika do Velike Plane, u dužini od 29 kilometara 453 metra i to sredstvima od 14,9 miliona dolara iz kredita i 6,5 miliona evra iz sopstvenih izvora. Lokalna samouprava opštine Velika Plana, iz sopstvenih sredstava je imala značajna ulaganja u izgradnji i popravku lokalnih puteva na celoj svojoj teritoriji. Tako je, 2015. godine, uloženo 47 miliona 900 hiljada u izgradnju i oko 20 miliona za popravku puteva. U 2016. godini uloženo je 68 miliona 700 hiljada u izgradnju i 16 miliona za popravku puteva. Godine 2017. je 51 milion 200 hiljada uloženo u izgradnju i 40 miliona u popravku i održavanje, a prema planu, čija je realizacija u toku, 2018. godine uloženo je 12 miliona 700 hiljada u izgradnju i 84 miliona 700 hiljada za održavanje puteva. U danu za glasanje glasaću za ovaj zakon i ostale zakone koji su predloženi.
Hvala kolega Đurišiću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vera Jovanović. Izvolite koleginice Jovanović.
Poštovani predsedavajući, potpredsednice Vlade, sa saradnicima, kolege poslanici, građani Srbije, prethodnih dana vodili smo raspravu u pojedinostima o Predlogu zakona o građevinskim proizvodima. Ovaj zakon će omogućiti da svaki proizvod iz oblasti građevinarstva bude usklađen sa tehničkim zahtevima što će omogućiti našim kompanijama, proizvođačima tih materijala, da svoje proizvode plasiraju na strana tržišta. Na svakom od tih proizvoda stajaće znak Republike Srbije, a to znači da je proizvod u skladu sa harmonizovanim standardima. Proizvođač preuzima odgovornost za usaglašenost tog građevinskog proizvoda sa propisima EU. Na taj način se osigurava da svaki predmetni proizvod ili serija istih proizvoda bude povezana sa određenom deklaracijom i to pomoću identifikacione oznake vrste ili tipa proizvoda. Srbija je nekada bila poznata po proizvodima iz oblasti građevinarstva, tj. imala je najkvalitetniju opeku, cement, pločice, a naše fabrike su zapošljavale ogroman broj ljudi. Sve te fabrike su nestale u pljačkaškim privatizacijama posle 2000. godine, a jedna od njih je bila i „Trudbenik“ Beograd. Srbija danas ulaže napor da ponovo pokrene proizvodnju građevinskih proizvoda i da sa njima izađe, ne samo na naše tržište, već da u izvozu zauzme vidno mesto. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Izvolite, kolega Đokiću.
Zahvaljujem poštovani predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade, sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, prateći dosadašnji tok rasprave o predloženim zakonima u načelu, ali i u pojedinostima po amandmanima, na samom početku želim da istaknem da sam veoma zadovoljan i ponosan što živim baš u ovom vremenu, što sam deo baš ovog tima kome i vi pripadate, što pripadam baš ovoj političkoj stranci koju danas predvodi Aleksandar Vučić i što baš mi, svi zajedno, ispravljamo sve greške koje su baš oni preko puta, pripadnici žute vlasti, napravili za vreme svoje vladavine, kojom su nažalost Srbiju doveli gotovo do propasti svojom nesposobnošću, bahatošću, nemarom, neradom, nestručnošću, korupcijom, kriminalom i pljačkom. Narod je, srećom, prepoznao i zauvek ih sklonio sa vlasti. Slušamo ih kako danas na svakom mestu, pa i ovde, kritikuju svaki predlog zakona i negiraju svaki uspeh koji smo postigli i sve to rade bez imalo stida, kao da nisu baš oni ti koji su, dok su bili na vlasti, svojom nesposobnošću, nepoštenjem, neznanjem i pljačkama, ne prezajući da kradu čak i od dece ometene u razvoju, upropaštavali sve oko sebe i celu državu Srbiju. Zato, poštovana potpredsednice Vlade Srbije, poručujem vam da istrajete u naporima da Srbiju podignemo na noge, od nje napravimo modernu, uređenu, razvijenu, pravnu i demokratsku evropsku državu. Podržavam vaše predloge zakona i zahvaljujem se na pažnji.
Hvala kolega Đokiću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Sonja Vlahović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Da li neko želi reč? Izvolite kolega Bojaniću.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Gospođo ministarko, koleginice i kolege, dozvolite mi pre svega da se zahvalim ministarki i njenim saradnicima na pravovremenim i dobrim informacijama, a na pitanja koja sam juče postavio, tako treba da se radi. Moj amandman, pre svega je pokušaj da osnažimo ovaj zakon koji prati, i ovaj zakon prati napore Vlade Republike Srbije i predsednika Republike Srbije, u ekonomskom i održivom razvoju naše zemlje. Da je to tako, reći ću sasvim normalno, da nam ovaj zakon nedostaje, ne samo što se tiče EU i svega, no kad znamo, a znamo da će ono konkretno, a ja sve prevodim i svodim na onaj lokalni nivo, u Kraljevu započeti, u toku sledeće godine, izgradnju 900 stanova za pripadnike službi bezbednosti i da će u tom naselju, da su već zainteresovani pojedini investitori, da naprave pre svega jedan dobar i veliki tržni centar, a već smo počeli radove na izgradnji škole u tom naselju. Škole posle 40 i nešto godina, znači 1965. godine, tu je podignuta privremena škola u montažnom objektu. Izgleda da je moralo da prođe mnogo godina da SNS preuzme vlast i da se najzad neko seti da taj privremeni objekat sruši i da napravi jednu modernu i novu školu. Šta reći na sve one komentare, na neke nove baba Vange, na neke LJubiše Trgovčeviće, na tviteraše? Ništa. Vi, predsedniče, a i mi svi ovde, počev od ministara, saradnika i poslanika, treba da nastavimo da radimo ono što smo radili ono što najbolje znamo, da stvaramo budućnost, a oni neka tvituju. Hvala vam.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. Da li neko želi reč? Izvolite kolega Cokiću.
Poštovani predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade, kolege poslanici, imao sam prilike da u toku rasprave o ovom zakonu, razgovaram sa dva proizvođača građevinskih proizvoda opekara. Oni su izvoznici i oni se raduju donošenju ovog zakona, jer su već svoje proizvode po kvalitetu izjednačili sa proizvodima koji su u EU, pošto tamo izvoze. Raduju se, jer će imati lojalnu konkurenciju, moraće i drugi to da urade. Toliko o ovome, a juče smo pominjali velike poduhvate koje ste napravili u infrastrukturi, pre svega u putnoj infrastrukturi, a ja bih sada rekao, kada je železnica u pitanju, rekonstruisali ste pravac koji je meni interesantan, strateški je za državu normalno, a to je Beograd-Mladenovac, Smederevska Palanka-Velika Plana. To je pruga za preko 100 kilometara na sat. Ja bih se sad nadovezao na pređašnju diskusiju koleginice, ti elektromotorni vozovi koji idu, preko su potrebni da idu do Smederevske Palanke i Velike Plane, jer verujte, 18 hiljada, i to smo čuli već, Mladenovčana, radi u Beogradu. Beograd je veliki poslodavac za nas, jer su prethodnici zatvorili sve fabrike u Mladenovcu. Nešto manje iz Smederevske Palanke putuje, a i iz Velike Plane je značajan broj. Potrebno je da imamo elektromotorne vozove koji ljude dovode u Beograd, jer kao vam kažem da Mladenovac ima 100 polazaka autobusa dnevno za Beograd, i to je malo, a Smederevska Palanka četiri, onda možete da zamislite da ostali ljudi idu svojim automobilima baš tim putem Palanka-Mladenovac, koji ćemo nadam se u sledećoj godini rekonstruisati, dovesti ga da bude magistralni put i da se na taj način približimo Beogradu koji je naša potreba. Moram da vam kažem još samo nešto, ako mi vreme dozvoljava, postoji jedno selo koje se zove Kusadak, u opštini Smederevska Palanka, pet hiljada stanovnika ima, a nekada je dve hiljade radilo na železnici. Oni stalno žele da se odvoje od Smederevske Palanke i pripoje Mladenovcu zato što se u Mladenovcu bolje živi. Nemojte da im to dozvolimo, dajte da poboljšamo život i u tom delu Srbije i onemogućimo da tako razmišljaju, ne samo zbog njih, već zbog uopšte…
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Jevtić. Da li neko želi reč? Reč ima Aleksandra Jevtić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena potpredsednice Vlade sa saradnicima i uvažene kolege narodni poslanici, podnela sam amandman na član 2. koji se odnosi upravo na poboljšanje poslovanja. Na samom početku želim da se zahvalim vama, uvažena ministarka, i vašem ministarstvu koje je svojim ažurnim zalaganjem i ulaganjem u putnu infrastrukturu doprinelo da određeni investitori i da se razvijaju određene investicije koje su u Vrnjačkoj Banji evidentne. Na samom početku rekla bih da nemamo fabrike kojima bi se hvalili. U stvari, imamo fabrike, ali bez dimnjaka. Mi imamo fabrike koje su u stvari hoteli, hoteli koji su visoko kategorizovani, hoteli koji svojim korisnicima pružaju kvalitetnu uslugu, kvalitetnu negu, kao što je, recimo, Specijalna bolnica „Merkur“, koju moram ovom prilikom da pohvalim, i mnoge druge visoko kategorizovane hotele. Što se tiče ostalih investicija koje bih napomenula, a bilo ih je jako puno tokom zadnjih godina, napomenuću samo neka kapitalna koje su nama ponos i dika, kao što je naša promenada i gde je vrednost investicije iznosila negde oko 80 miliona dinara, kao i veoma atraktivna lokacija na Crkvenom brdu, koja je pretvorena u prelepi vodopad, tako da ne može samo Jagodina da se hvali sa svojim vodopadom, nego i mi, i ulaganje u školstvo, istakla bih zgradu gimnazije. Zbog vremena, iskoristiću vreme u drugim amandmanima, ali na kraju još jednom da vam se zahvalim. Juče sam napomenula da prosto verujem da će izgradnja upravo tog Moravskog koridora doprineti da se i dalje ulaže i investira u Vrnjačku Banju, da se dovedu novi gosti, što domaći, to i strani. Hvala vam još jednom.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Milovan Krivokapić. Izvolite, dr Krivokapiću.
Hvala, predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, koleginice i kolege, sigurno je da će pozitivne efekte novog zakona o građevinskim proizvodima osetiti svi, i to proizvođači građevinskog materijala, distributeri, investitori, projektanti, ali i laboratorija za ocenu kvaliteta. Srbija će prvi put dobiti propis koji uređuje ovu oblast, a ovaj zakon će biti dodatni podsticaj razvoju građevinarstva i omogućiće da objekti koji se grade budu bezbedni i ekološki prihvatljiviji. Za razliku od perioda kada je na čelu Vlade bila DS i kada je u državi sve stalo, u poslednje četiri godine napredak u svim oblastima je evidentan, a naročito u građevinarstvu, tako da slobodno možemo reći da su najveći napredak u proizvodnji u startu 2018. godine ostvarila preduzeća koja proizvode materijale za građevinsku industriju. Kada je krenula izgradnja mostova, stanova, hotela, poslovnih objekata, onda je krenulo i sve ostalo u zemlji. Podaci potvrđuju da su najveći pomak ostvarila preduzeća u proizvodnji crepa, stolarije, podova, hemije i mašinskih i elektro instalacija. Sve to je dovelo i do zapošljavanja velikog broja radnika. Predsednik Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije odgovorno vode našu državu i podjednako obraćaju pažnju na svaki segment, tako da je sigurno da će se ovaj tempo rasta nastaviti, a potvrda za to su i novi projekti za izgradnju stanova za Vojsku. Hvala lepo.
Hvala, dr Krivokapiću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik dr Svetlana Nikolić Pavlović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena potpredsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, građevinska industrija u Srbiji broji oko 11.500 firmi i upošljava oko 116.700 radnika. Samo građevinskim materijalom se bavi oko 700 firmi i oko 12.500 radnika. Ubuduće, ukoliko građevinski proizvodi ne zadovoljavaju propisane standarde, neće moći da dobiju potrebne sertifikate, a samim tim neće moći ni da se stave na tržište. Krajnji cilj je da smo sigurni da su u puteve, kuće i mostove ugrađeni bezbedni, kvalitetni i trajni građevinski materijali. Ovakav zakon o kome danas govorimo odgovara ambijentu u kome se Srbija nalazi, a to je povećanje broja gradilišta iz dana u dan, o čemu svedoči i asfaltiranje i proširenje najoštećenije deonice državnog puta Ćuprija-Senje-Manastir Ravanica u dužini od 6,7 kilometara. Realizacija je dogovorena prilikom posete predsednika Vučića Ćupriji. NJihova ukupna vrednost iznosi 1,2 miliona evra, što se u potpunosti finansira iz budžeta Republike Srbije. Građani Pomoravskog okruga su zadovoljni, izražavaju zahvalnost Vladi Republike Srbije za ovu investiciju. U danu za glasanje, SNS će podržati ovaj i ostale predložene zakone. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Izvolite, kolega Kneževiću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, od dolaska na vlast SNS i Aleksandra Vučića u Srbiji su pokrenute korenite reforme, kako se Srbija ne bi survala u ambis u koji je gurnuta od strane najvećeg političkog zla koje je vladalo Srbijom, a koji ponovo pokušavaju da podvale građanima Srbije jednu veliku političku prevaru zvanu Savez za Srbiju. Dugotrajnim, teškim i mukotrpnim radom, a pre svega mudrim i odlučnim potezima i politici koju je vodio Aleksandar Vučić, Srbija je postala zemlja gde se ekonomija zasniva na realnim i stabilnim finansijama. Postali smo država sa najvećim brojem infrastrukturnih projekata u ovom delu Evrope, možda i šire, vi ćete me ispraviti. Postali smo država koja je za samo nekoliko godina unazad popravila položaj na Duing biznis listi za 50 mesta, država sa stabilnim finansijama, država koja treću godinu za redom ima suficit u budžetu, država koja po broju stranih direktnih investicija ima veći priliv od svih ostalih država u regionu zajedno, država sa najviše ugovora o slobodnoj trgovini, država u kojoj se gradi stotine kilometara auto-puta, regionalnih puteva, nekategorisanih puteva, zatim bolnica, vrtića itd, država u kojoj zbog postignutih rezultata u oblasti ekonomije beležimo povećanje plata i penzija, ali na realnim osnovama, država u kojoj je višestruko smanjena nezaposlenost, država koja je u svakom pogledu bezbedna za život svojih građana, država kojoj su vraćeni čast i dostojanstvo. Jedina politika koju sprovode ovi iz Saveza za Srbiju je patološka mržnja prema Aleksandru Vučiću i stalni napadi na njega, na članove njegove porodice, na roditelje, na brata, pa čak i na decu, to je politika koju oni nude građanima Srbije, mržnja i ništa više. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Kneževiću. Koleginice Aleksandra Tomić, izvolite. Po kom osnovu, samo mi recite. (Aleksandra Tomić: Po redu sam.) Niste još na redu. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik dr Dragana Barišić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Tomić. Da li neko želi reč? Izvolite i izvinite, ali ja moram da pročitam sve. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana ministarko, kolege poslanici, moj amandman se odnosi i posebni akcenat stavlja na Agendu 2030, praktično jedan strateški svetski dokument kuda svet ide kada su u pitanju sve oblasti razvoja društva, pa tako i Srbija i ono čime se Republika Srbija i Vlada Republike Srbije nosi. Jedan od najvažnijih delova te agende, a koja je u vezi upravo i sa ovim zakonom i sa građevinarstvom je deo koji se odnosi na cilj broj 11, koji kaže: „održivi gradovi i zajednice“, kao i deo 9, koji kaže da je oblast infrastrukture jedan od najvažnijih ciljeva u kojima treba da se razvijamo. Mislim da i vaše ministarstvo, gospođo Mihajlović, jednostavno prati te svetske trendove i da ono što je i cela Vlada svojim budžetom predvidela za ovu godinu je preko 80 milijardi dinara za infrastrukturne projekte. Imaćemo izgradnju novih održivih malih gradova, u stvari, u sedam naših gradova koji pokazuju da primenom novih materijala koji su definisani ovim zakonom pravimo velike uštede za budžet, ali veliku korist za građane Srbije, jer mnogi će od njih rešiti svoja životna pitanja, kako stambena tako i ona da jednostavno žive prema novim standardima kojima se i svet nosi. Ono što je važno da se kaže za grad Beograd, to je da je u prošloj godini preko građevinskih dozvola za izgradnju izdato preko milion kvadrata. Ako uporedimo vreme kada su gospodin Mišković i Đilas držali budžet u kandžama svoje vladavine i jednostavno ne dozvoljavali uopšte da se bilo kakva gradnja vrši, kada je trebalo prodati jedan „Belvil“, državni projekat i staviti novac u privatne džepove, i to je odgovor odakle 25 miliona evra imate ušteđevinu kao jedan od bivših gradonačelnika Beograda, kao što je slučaj sa Đilasom. Sada imamo slučaj da takvi ljudi žele da se ponovo vrate i ponovo da prave određene male gradove, da bi uzeli praktično iz budžeta Republike Srbije taj novac i stvarali neku svoju političku karijeru. Ono što je važno da se kaže, da smo mi u prošloj godini prihodovali preko četiri milijarde dinara za tih milion kvadrata izgrađenih u gradu Beogradu i da novih 550 hiljada kvadrata imamo preko građevinskih dozvola, što pokazuje da Beograd postaje jedna ozbiljna savremena metropola. Hvala.
Hvala, koleginice Tomić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Vlado Babić. Izvolite, dr Babiću.
Poštovani predsedavajući, uvažena potpredsednice Vlade sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbama člana 72, kojim je predviđeno da Republika Srbija obezbeđuje, između ostalog, i osnovne pravce privrednog i tehnološkog razvoja, a isto tako da se uspostavlja slobodno i otvoreno tržište, uz čuvanje i poboljšanje uslova življenja i životne sredine u celini, kao i zaštita potrošača, bez uticaja na njihovo zdravlje i bezbednost. Najvažniji razlog za donošenje ovog Predloga zakona o građevinskim proizvodima je potreba da se opštim propisom uredi stavljanje na tržište građevinskih proizvoda, što do sada i na ovakav način nije bilo uređeno, s tim što se u promet mogu staviti samo građevinski proizvodi koji su pogodni za upotrebu. Ovaj zakon sadrži tehničke i druge zahteve kojima se obezbeđuje zaštita bezbednosti, kako života i zdravlja ljudi, tako i zaštita životne sredine, zaštita potrošača i drugih korisnika, kao i zaštita investitora. Drugi bitan razlog za donošenje ovog zakona je ispunjavanje obaveze usklađivanja domaćeg zakonodavstva sa propisima EU iz pregovaračkog Poglavlja 1, koje govori o slobodi kretanja roba, kao i kvaliteta proizvoda i usluga. Građevinarstvo kao kompleksna delatnost podrazumeva usluge i procese, i to od projektovanja do izvođenja, kao i ugradnju gotovih proizvoda, pri čemu objekat koji se gradi mora zadovoljiti sve zahteve za bezbednost krajnjih korisnika. Delatnost građevinarstva usko je povezana i uslovljena zaštitom životne sredine i kao takav predstavlja bitan faktor održivog razvoja. Predlog zakona o građevinskim proizvodima utvrđuje uslove za stavljanje na tržište 35 oblasti građevinskih proizvoda, a pozitivni efekti odredaba ovog zakona utiču na sve aktere na tržištu građevinskih proizvoda, i to preko investitora, projektanata, izvođača radova, tela za ocenjivanje usaglašenosti pa do nadzornih organa. Svima će se omogućiti obavezna primena svih harmonizovanih tehničkih specifikacija, do čega će neminovno doći u trenutku pristupa Republike Srbije Evropskoj uniji.
Hvala. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima Aleksandra Belačić. Izvolite.
Dame i gospodo, kada pričamo o setu građevinskih zakona, ne možemo a da ne pomenemo pitanje nelegalnih vikendica Tomislava Nikolića izgrađenih na Savskom nasipu, na samom kraju Bloka 45 na Novom Beogradu. Ove vikendice predstavljaju flagrantan primer nepostupanja nadležnih službi i institucija, obzirom da već nekoliko godina stoje, iako je njihovo rušenje odavno najavljeno. Ovaj teren, Savski nasip, predstavlja zaštićeni pojas reke Save, obzirom da se na ovom terenu nalazi nasip koji Novi Beograd štiti od mogućih poplava. Videli smo šta se dogodilo u Obrenovcu i sa ovim stvarima se ne treba igrati. Pored toga, na ovom području nalazi se 16 reni bunara koji crpe podzemne vode, koje piju i koriste svi Beograđani. Ukoliko ovi bunari budu na bilo koji način oštećeni zbog bespravne gradnje, Beograđani će platiti revitalizaciju svakog gradskog bunara oko 600 hiljada evra. Prema saznanjima nadležnih službi, više stotina nelegalnih objekata nalazi se na ovom prostoru, a među njima su, kao što sam već rekla, tri vikendice u vlasništvu Tomislava Nikolića i njegovih sinova. Vi ste, gospođo ministar, u jednom prethodnom izlaganju na ovu temu rekli da je SRS deo vladajuće koalicije na Novom Beogradu i postavili pitanje zbog čega se te vikendice ne ruše, a to je u suprotnosti sa vašom izjavom od 15. marta 2017. godine, kada ste izjavili da je za ove vikendice nadležan grad Beograd, te da su lokalne samouprave dužne da dostave svoje planove objekata koji ne mogu da budu legalizovani. Obzirom da ovi objekti ne mogu da budu legalizovani, postavlja se pitanje kada će država poraditi na njihovom rušenju? Hvala.
Hvala. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović.
Da ponovim. Zaista je istina da ste sa Šapićem u vlasti bili i da ste taj problem mogli da rešite. E, sada, da budem potpuno iskrena, mnoge opštinske inspekcije u Beogradu nisu rešile mnoge objekte, pa, između ostalog, i novobeogradska. Ne bi bilo u redu da sada kažem da ste vi ti koji jedan problem niste rešili, a ima ih još toliko. Ali, duboko verujem da nakon usvajanja ovog zakona i kada inspekcije u svim opštinama, ma koliko se nekima ne dopadala ta reč, ali bile centralizovane pod gradom Beogradom, verujem da će se zakon mnogo bolje sprovoditi, pa će sve ono što je nelegalno i što ne može da bude ozakonjeno i što na bilo koji način jeste u nadležnosti grada, ali i opština, biće na taj način i rešeno.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Boško Obradović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? Izvolite, profesore Bojiću,
Hvala. Uvažene kolege narodni poslanici, ovaj zakon ili tačnije pošto još nije zakonski predlog je još jedno originalno čedo Ministarstva građevine i njegovog ministra, gospođe Mihajlović koja želi da bude prva, da pre svih uđe u Evropu, da se usaglasi sa EU, koja nas još ostavlja da se kiselimo na listi čekanja za ulazak u taj veštački i neprirodni savez. Moram da istaknem da je ovo čisto tehnički zakon i sve što je dato u ovom zakonu je više stvar podzakonskog akta nego stvarnih zakonskih normi. Znači, ovaj zakon u ovom obliku nije bio neophodan kako to predlagač tvrdi bez obzira na argumentaciju i pozivanje na kompleksnost i specifičnost građevinskih proizvoda. Pa, molim vas, koji su to proizvodi da nemaju svoju specifičnost. Znači, tom zakonodavnom logikom treba doneti jedinstveni zakon na primer na mlečnim proizvodima, o proizvodima od gume ili plastike, drveta, hartije. Prema tome, bile su dovoljne izmene ili dopune nekog od postojećih zakona iz ove sfere, recimo Zakona o standardizaciji ili Zakona o tržišnom nadzoru ili Zakona o planiranju i izgradnji. A i zašto bi to radili kad je ovako gromoglasnije, bučnije, više se čuje samo nisam uveren da se i dalje vidi. Hvala.
Hvala, profesore Bojiću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Marija Janjušević. Da li neko želi reč? Marija Janjušević, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Samo bih pred kraj ove rasprave da podsetim još jednom da građani Srbije nakon donošenja ovih zakona neće osetiti boljitak. Boljitak će osetiti tajkuni koji će sada moći da legalizuju svoju imovinu, a što se tiče kvaliteta građevinskih proizvoda i dalje ćemo imati sumnjivi kvalitet, provera se neće vršiti pre njihove ugradnje. Dakle, postoji i dalje opasnost da imamo i smrdljive zgrade i rušenje zgrada i interesi građana nisu zaštićeni. Pošto sam već dobila jednu opomenu u ovom istom okruženju pre neki dan kada sam prozvala ministra Zoranu Mihajlović zbog onakvog ponašanja kada je Kajl Skot rekao da KiM nisu deo Republike Srbije, već su nezavisna država. Evo, daćemo šansu ministru Zorani Mihajlović da ona sama kaže šta je njen stav, da li su KiM deo države Srbije i da li će ona, makar naknadno da to objasni ministru, da objasni ambasadoru SAD, i moja lična molba da se Ministarstvo koje ona vodi, ubuduće zalaže za gradnju puteva unutar Srbije, da se povezuju istočni i zapadni deo, da neko iz Pirota može lako da dođe u Požegu, Užice, Prijepolje, a ne da gradimo put prema Draču i da Srbija finansira interese Albanije. Hvala.
Hvala. Imamo prijave po Poslovniku. Vi, koleginice Janjušević, očigledno imate neku fikciju kada je u pitanju potpredsednica Vlade Zorana Mihajlović, ali dobro. Povreda Poslovnika Milimir Vujadinović. Izvolite.
Vi ste predsedavajući vrlo tolerantan čovek, to je već poznato. Međutim, trebali ste verovatno i ovaj put da upotrebite institut opomene, u najmanju ruku da prekinete izlaganje naše koleginice. Jer kud će uverljivije od toga, o čemu govori član 107. Poslovnika na koji se pozivam, kud će uverdljivije od toga kad kažete da zakon ne donosite na korist tajkunima. Bitno je objasniti pre svega zbog građana Srbije, sve ove zakone i sva ova zakonska rešenja donosimo da bismo sprečili tajkune i to iste one tajkune koji su danas političke gazde uvaženoj koleginici, kao što su Dragan Đilas, Vuk Jeremić, a zašto ne i Boško Obradović. Onaj deo koji se tiče KiM, mislim da je već jasno rekao o tome naš kolega Martinović i izneo podatke, a najbolje da govorimo o činjenicama. Tačno je rekao koliko je ova Vlada i ovaj predsednik, uradila za ljude na KiM i mislim da je to najbolje merilo onoga, što radi i predsednik i Vlada kada je u pitanju KiM. Ja vas molim da ubuduće o tome vodite računa i da ovakva izlaganja u najmanju ruku prekinete. Hvala vam.
Hvala, kolega Vujadinoviću. Smatram da nisam povredio Poslovnik. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne) Doktore Vesoviću, vi ste tražili repliku? (Ne) Reč ima dr Zorana Mihajlović.
Znate šta, prvo kada pominjete ovaj autoput Niš-Merdare-Priština i zalažete se da se ne gradi, onda bih ja rekla – da, vi ste prvi ti koji mislite da Priština nije u Republici Srbiji. Dakle, ne razumem, vi ste protiv toga. Taj stav, u stvari nama govori da se Dveri zalažu da Kosovo bude van Srbije, jer Priština, gde je, u Albaniji ili na Kosovu? Da li je Kosovo deo Srbije ili nije? Dakle, to je prva stvar. Druga stvar, govorite, pre svega, neistine pred građanima Srbije, imamo direktan prenos zbog građana Srbije. Rečenica – da će tajkuni sada moći da ozakone svoje objekte i da će kriminalci i tajkuni sada moći da grade je laž. Zato donosimo izmene i dopune ovog zakona, upravo da tajkuni i kriminalci ne bi mogli da grade nelegalno. Prema tome, bar se informišite ili pročitajte zakon. Što se tiče bilo kakvih ličnih molbi, mislim da ste prespavali neko vreme i da ne znate da se Srbija razvija i te kako, ne samo izgradnjom autoputeva, nego bogami regionalnih i svih drugih puteva. Stranka koja se zalaže za vešanje i za ubistvo predsednika, premijerke, itd, da li uopšte treba da odgovaram na vaše lične molbe? Ne treba.
Hvala, potpredsednice Vlade. Doktore Vesoviću, nemate pravo, znate i sami. Izvolite, nisam čuo, ali izvolite.
Stenogram postoji na svu sreću, pa možemo naknadno da ustvrdimo ono što sam hteo da kažem.
Samo nastavite, verujem vam na reč.
Da, budite sigurni, nisam sklon izvrtanju tuđih reči, za razliku od gospođe ministra koja je to neposredno pre mene uradila. Dakle, ako je ministar dobro slušao narodnu poslanicu, ona nije rekla Beograd-Priština, nego Beograd-Drač. Znači, opet postoji stenogram. Ako pričate o Kosovu, mi iz Srpskog pokreta Dveri, pričamo o KiM. Moram i tu da vam skrenem pažnju. Ako imate potrebu gospođo ministar da upadate u neku polemiku o vešanju. Pitao sam vas juče da li vi podržavate to da je Srpski pokret Dveri i poslanici opozicije oligofreni. Zdravstveni sam radnik, vi ne morate znati šta znači – mentalna retardacija, duševna zaostalost, slaboumnost. Prema koeficijentu inteligencije se deli u tri kategorije – debilnost, imbecilnost i idiotija. Mi smo to čuli od vaših narodnih poslanika iz vaše političke opcije. Da li vi to podržavate? Juče sam vas pitao, niste mi odgovorili. Ja sam se ogradio. Ja nemam problem da se ogradim za ono što nije ispravno, a pričate nam da smo svi isti i pričate, a onda odjednom, vaši, naši. Nije to u redu gospođo ministre, mi moramo da pokažemo odgovornost za svaku izgovorenu reč i mi sa ove strane i vi sa te strane, jer ja zaista duboko verujem da niko ovde ne voli više Srbiju od mene, niti sebi dajem za pravo da smatram da je drugi vole manje no ja. Ali, se meni imputira non stop – izdaja, izdaja, prodaja. Aman, aman, više. Hvala.
Hvala, dr Vesoviću. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović.
Samo da bude jasno svima. Dakle, pokret Dveri, zalažete se za pravdu, a onda vidimo sa druge strane pozivate na ubistva i na vešanja. Verujte mi, radije ću da budem šta god, ali ne prihvatam da me ubijete ili bilo kog drugog. Dakle, govorim i o predsedniku i o premijerki. Zalažete se za Kosovo, puna su vam usta i reči KiM, a protiv ste autoputa do Prištine. Znači, za vas Priština nije na Kosovu. Ponavljam. To samo da se zna. To su stavovi Dveri. Toliko.
Hvala, potpredsednice Vlade. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik dr Dragan Vesović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Samo zbog toga što izuzetno cenim ovo visoko zdanje, nisam hteo da nastavljam replike sa gospođom ministrom, jer sam znao da treba da govorim po amandmanu. Ja kada sam pričao o zakonu, ja sam pričao dosta priče o EU, šta ćemo mi kada taj zakon usklađujemo sa EU, a danas u prestoni grad Republike Srbije dođe poslanik Bundestaga, Peter Bajer, imenom i prezimenom i reče doslovce – Srbi treba da znaju poruku Angele Merkel – nema EU bez priznanja suverene države republike Kosovo. Šta ćemo sada? Hoćemo li prodati Kosovo zbog EU ili sam ja neprijatelj Srbije koji kažem da EU treba da se raspadne i da mi treba da radimo ove stvari radi nas, a ne radi EU. Ja o tome pričam dve godine, ali nema ko da čuje. Evo, čovek je danas rekao, izađite, rekao na TV jasno i glasno poruku Angele Merkel, naše velike prijateljice koja nas mnogo voli i podržava. Šta ćemo sada? Ja čekam da mi odgovorite. Ili gospodin Peter Bajer govori neistinu ili možda gospođa Angela Merkel govori neistinu ili sam ja neprijatelj države koji kaže – manimo se EU, u se i u svoje kljuse. Hajde da gledamo ono što je dobro za Republiku Srbiju, što je dobro za nas. No, i dalje čekam da mi se gospođa ministar da li se ona ograđuje ili podržava da je opozicija oligofrena, dakle, mentalno retardirana, duševno zaostala ili slaboumna. To priznanje ću pitati gospođo ministar svaki puta kada budete ovde dok ne dobijem odgovor. Znam da je teško ponekad stati mimo odluke svoje stranke. Hvala vam.
Hvala, dr Vesoviću. Narodni poslanik Vladimir Orlić ima reč. Izvolite.
Pošto je vrlo interesantno pitanje postavljeno, naravno, nikome nije tajna šta misli kancelarka Merkel ili zvanična Nemačka, kakav je njihov politički stav. Šta piše u onim dokumentima koji definišu evropske integracije to drugo pitanje, ali ono što je mnogo interesantnije - nisu ova pitanja, koja ja smatram kao neki nivo unutrašnjih dilema, pitanja za nas, to su pitanja za one ljude koji politički vode ove koji imaju te unutrašnje dileme. Na primer, pitanje za Dragana Đilas. Čovek pre, koliko ima, sedam dana reče – čim on i svi oni zajedno dođu na vlast, nastaviće proces evropskih integracija. Dakle, njima samima nije jasno jel hoće ove stvari o kojima pričaju ili neće, da li se slažu sa ovim što kaže neki evroposlanik, mada svaki od njih, naravno, može da kaže svoje mišljenje kao i svaki od nas, ili se ne slažu. Tu vrstu unutrašnjih dilema treba da razjasne sa Draganom Đilasom, Vukom Jeremićem, Borkom Stefanovićem, Lutovcem i svim ostalima iz njihovog tabora koji tvrde da će nastaviti proces evropskih integracija i da će raditi na približavanju Srbije EU pod svim uslovima. Tu stvar treba da raščlane sami među sobom i sami sebi, a onda možemo i mi da razgovaramo sa njima, mada je i naše mišljenje tu uvek potpuno jasno, ali mi ovu vrstu dileme nemamo potrebe da raspravljamo sa njima. To će ipak morati da urade bez nas.
Hvala, kolega Orliću. (Dragan Vesović: Replika.) Nemate pravo na repliku. Kolega Orlić je vrlo kratko izlaganje imao i odgovorio na ono što ste vi izneli. Idemo dalje sa radom. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega Despotoviću.
Hvala, gospodine Marinkoviću. Dame i gospodo narodni poslanici, moramo biti svesni da će zakonska rešenja imati uticaj na mnoge subjekte, kao što su, pre svega, investitori objekata i građani koji te objekte koriste i slično i, što je najvažnije, zakonska rešenja imaju mnogo više negativnih nego pozitivnih uticaja. Donošenje zakona ne može se opravdati zaštitom životne sredine, zaštitom zdravlja ljudi i zaštitom potrošača. Ne mora sve biti dobro što dolazi iz EU. Naša, a i druge zemlje, imaju loša iskustva sa proizvodima iz EU, gde proizvodi nemaju, recimo tržište EU, gde ne poseduju jedan kvalitet, a proizvodi namenjeni tržištu drugih zemalja imaju sasvim drugi kvalitet. Recimo, to je slučaj, konkretno, ne samo za građevinski materijal, nego pogotovo kada je u pitanju hrana. Pozitivni efekti ovoga daju se na osnovu analize studije koju je finansirala švedska Agencija za međunarodnu razvojnu saradnju. Mi smo do sada imali mnogo različitih analiza na različite teme i mnoge od njih su se pokazale kao potpun promašaj. S druge strane, nije sve u propisima i standardima. Potreban je drugačiji pristup mnogim stvarima. Neophodno je da se sankcionišu svi odgovorni za sve propuste kojih u ovoj oblasti nije mali broj. Čuli smo u ovom visokom Domu u više navrata za Koridor 10, kada smo na jednoj lokaciji u Grdeličkoj klisuri imali nekoliko ponovljenih slučaja odrona i sličnih stvari. Evo, recimo, da se ovo desi u nekoj uređenoj državi, verujte da bi jedini častan i moralni čin bio podnošenje ostavke, u ovom slučaju, vas gospođo ministre. Nije greh, mislim da je to časno i pošteno, da vi, ako nemate drugo rešenje, podnesete ostavku na to mesto koje sad vršite.
Hvala, kolega Despotoviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Nogo. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Spasoje Jovanović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, koleginice Jovanović.
Rušenje mostova i nadvožnjaka, ugoržavanje nasipa koji štite od poplava, ugrožavanje rečnih korita i priobalja, sve to već decenijama u Srbiji sprovodi tzv. šljunak ili pesak mafija, kako hoćete. Menjali su se ministri od 2000. godine, međutim, ovaj problem, gospođo Mihajlović, sistemski nije rešen. LJudi koji su neupućeni u to misle da to nije neki posao, međutim, građani Srbije treba da znaju da je dobit kod legalnih i nelegalnih, čak i kada je legalna šljunkara koja plaća sve obaveze i nadoknade državi, minimalne su te takse koje plaćaju, a obrt ogroman. Na dnevnom nivou to je nekoliko hiljada, negde čak, zavisi od obima posla, i desetina hiljada evra, a oni koji to rade potpuno nelegalno i to prodaju na crnom tržištu, znači, oni uništavaju infrastrukturu za koju ste vi zaduženi i Vlada Republike Srbije i to u nepovrat. U dolini Zapadne Morave, čak smo govorili o tome kada je bio ministar za ekologiiju i malo šire o drugim rečnim koritima, ovo konkretno ću da vam kažem za sva sela koja su na području opštine Čačak i Kraljevo, taj problem je izražen već decenijama. Kada govorite o tome i o moravskom koridoru i o trasi koja treba da prođe kroz to područje, o projektu koji se radi, mi smo rekli da smo izričito protiv „Behtela“ i učinićemo sve da sprečimo da oni izvode taj posao, ali ko god to da radi, znate, grehota je prema tim ljudima i meštanima tih sela da im sada obećavate kule i gradove, a da ovaj problem nije rešen. LJudi su izgubili svoje njive. Da li vi verujete da su oni toliko bahati, ogrezli u kriminal i to se dešava na očigled inspekcijskih organa, ili imaju veze sa lokalnom samoupravom, sa ministarstvima, sa najvišim organima vlasti, da su ljudi oštećeni za svoju dedovinu i za ono što oni ne mogu da koriste, jer se neko bogati, a pošten seljak je ostao bez svoje njive?
Hvala, koleginice Jovanović. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Petar Jojić. Izvolite.
Dame i gospodo, u ime SRS podneo sam predmetni amandman. Očekujem da se o ovom amandmanu treba razmisliti i razmišljati da bude usvojen. Ono što bih želeo da ukažem ministru aktuelnom jeste da li se dovoljno vrši inspekcijski nadzor u izgradnji puteva? Očigledno da ministar nije zainteresovana. Komunicira, ne sluša narodnog poslanika. (Predsedavajući: Izvinite, ja sam kriv.) Gospođo ministre, između Pančeva i Beograda od 2000. godine do današnjeg dana tri puta se gradi taj deo autoputa. Prekopava se. Od kakvog je on materijala građen? Tu vam je bio u prvo vreme ministar Velja Ilić. Kasnije su ga nasleđivali drugi. Tri puta se taj put prekopava. Mnogo košta državu. Drugo, ko vrši nadzor u pogledu izgradnje puteva i kakav se materijal ugrađuje u puteve? Kako je moguće da, posle tri meseca, vi nailazite na puteve koji se grade u Srbiji, nailazite na rupe, rovove, a da ne odgovara onaj koji je gradio šta je ugradio i ne odgovara niko kada je u pitanju nadzor? Još 1936. godine izgrađen je put između Novog Sada i Beograda, a deo puta između Banstela i Stare Pazove i danas dan stoji ispravan i upotrebljiv. Kako je moguće da niko ne odgovara za one stubove u Čačku na onoj obilaznici koji su popucali? Gospođo ministre, vi morate nekog da pozovete na odgovornost za to. Ne može to prolaziti ovako.
Hvala, kolega Jojiću. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Kad pitate ko je odgovoran za, recimo, Ub – Lajkovac, ministarstvo je podnelo krivičnu prijavu Tužilaštvu za organizovani kriminal i sada to popravljamo i platićemo još 10 miliona dolara. Kada pitate ko je odgovoran za taj vijadukt kod Čačka, za koji je potrošeno milion evra 2003. godine, dok je Velja Ilić bio ministar, takođe je podneta prijava. Prema tome, Ministarstvo funkcioniše i obraća se institucijama. Sada čekamo da te institucije urade svoj posao i da se ide dalje.
Hvala, potpredsednice Vlade. Narodni poslanik Petar Jojić, pravo na repliku. Izvolite.
Po amandmanu odgovor na tvrdnje …
Ne, nemate vremena, ali imate, izvolite repliku, nije problem.
Ja bih samo zamolio da ministar ima u vidu, nije ovo sve urađeno od kako ste vi tu, urađeno je mnogo što šta što ne valja, a nije zastarelo za krivično gonjenje. Tu postoje krivična dela koja zastarevaju i 20 godina. Nije dovoljno, gospođo ministre, što ste vi sada meni dali odgovor. Vi ste podneli krivičnu prijavu, ali ja pitam šta rade institucije, tj. šta radi tužilaštvo, šta radi sud? Bez tih organa nadležnih ne može se ovako stanje održavati niti se može upuštati u ovakve poslove koji koštaju milijarde i milijarde. Evo, npr, šta je bilo u Pančevu? Imate „Monteru“ čuvenu, koja je izvodila radove na novoj hali sportova, a to je bila hala namenjena za Univerzijadu. Gde je pola para nestalo? Šta je bilo sa izgradnjom doma zdravlja u Pančevu? Šta je bilo sa novom deponijom? Kakav je materijal, pošto je ovo predmet i vrsta građevinskog materijala, ispitajte da li je za 20 godina gradnja deponije u Pančevu koštala oko 20 miliona evra. Gde su pare, gde je materijal? Drugo, koji je materijal tamo ugrađivan? Da li će neko da odgovara? O tome se radi. Nije dovoljno, ja shvatam, ministar, odnosno nadležni resor podnosi krivičnu prijavu, šta se događa sa krivičnom prijavom? Da li se kontaktira tužilaštvo? Zašto tužilaštvo ne reaguje? Kolika je šteta za budžet? Kolika je šteta za državu? Još jedno pitanje za vas, ako je moguće da mi odgovorite da li postoje mogućnosti da se izgradi međumesni put u opštini Nova Varoš, između Nedlina i Jasenova? Pet sela vapi za putem, nije veliki trošak, nema potrebe jer ima podloga tvrda. Lokalna samouprava ne obraća pažnju na tih pet sela, a građani i omladina u tim mestima i u tim selima treba da ostanu u selu. Taj put bi, gospođo ministarka, mnogo vredeo, a vi sada vidite da li posećujete dovoljno pažnje ovom mom pitanju ili ne, ili ćete ga ovako formalno, na neki način, ali na terenu ima mogućnosti, nisu velika ulaganja, molim vas da to razmotrite.
Hvala kolega Jojiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Izvolite kolega LJubenoviću.
Hvala predsedavajući. U ime poslaničke grupe SRS, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o građevinskim proizvodima. Član 3. definiše primenu zakona i to ne na sve građevinske proizvode, kao i razvrstavanje po oblastima. Mi smo predložili izmenu tačke 11. koja se odnosi na sanitarnu opremu. Brojne su oblasti građevinskih proizvoda, a u ovom predlogu zakona u članu 3. razvrstane su u 35 grupa. Ono što je značajno napomenuti je da i sam predlagač u obrazloženju navodi da imajući u vidu da Predlog zakona o građevinskim proizvodima utvrđuje uslove za stavljanje na tržište 35 oblasti građevinskih proizvoda. Znače i pozitivni efekti odredaba ovog zakona, utiču na sve aktere na tržištu građevinskih proizvoda, od industrije građevinarstva, proizvoda, preko investitora, projektanata, izvođača, tela za ocenjivanje usaglašenosti do nadzornih organa. Zato je poslanička grupa SRS pokušala da ovim amandmanom predloži konkretno rešenje kako pojedine oblasti ne bi ostale nepotpune, a vidimo da predlagač nije bio voljan da se upusti u čitanje naših konstruktivnih predloga, pa će vladajuća većina verovatno usvojiti tekst onako kako je i predloženo. Predlagač je iskazao nameru da uredi oblast građevinskih proizvoda, što je neophodno s obzirom na napredak tehnike i tehnologije u ovoj oblasti, pojavu novih građevinskih proizvoda i izazove koje pred domaću industriju građevinskih proizvoda postavljaju zahtevi razvijenih tržišta. Međutim, kada iz redova opozicije, konkretno SRS, dobijete konkretan predlog u vidu amandmana, predlagač ga odbije sa neubedljivim obrazloženjem.
Hvala kolega LJubenoviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite kolega Periću.
Dame i gospodo narodni poslanici, naša amandmanska intervencija se odnosi na član 3. stav 1. tačka 20), gde smo želeli na prikladniji način da regulišemo pojmove koje tretira ovaj zakon i sama njegova primena. Međutim, pre toga treba postaviti jedno drugo pitanje. Gospođo ministar, ja mislim da vi niste kompetentni za ovu oblast, ne zato što ste doktor ekonomskih nauka, pre vas ovo ministarstvo je vodio ortoped, nego zbog toga što vi šaljete lošu poruku građanima Srbije, a nalazite se na čelu ministarstva koje je veoma važno i bitno. Mi smo ovde sve ove dane pričali o građevinskim dozvolama, kako je to neophodno i SRS želi da se ova problematika uredi na taj način. Želimo da što više nelegalno izgrađenih objekata ne budu porušeni, nego da se legalizuju, ali kako vi to možete zahtevati i reći bilo kome da pristupa rešenju problema na taj način, evo ovde kolege drage jedan sjajan naslov „Vratoljub premostio Drinu sa tunelom, Beograd bliži 50 kilometara“. Ne radi se tu samo o nekoliko gradova LJuboviji, Bratuncu, Srebrenici, nego se tu radi o povezivanju dve veoma velike teritorije, dve države. Ne mislim na Republiku Srpsku, nego mislim na BiH i Srbiju. Tačno je da je ovaj most otvaran 2017. godine, negde neposredno pred formiranje Vlade, odnosno polaganja zakletve Aleksandra Vučića i vi ste bili tamo. Znate li kako je taj most otvoren? Tako što ne da ne može, nego ne sme niko da pređe. Više puta, vi nama ovde objašnjavate i dajete jedan odgovor. Ministar za bezbednost u Vijeću ministara BiH kaže potpuno drugačije, Dragan Mehtić kaže da Srbija nije rešila problem ni pregovaračkog tima. Naravno, vi ćete se sada javiti i malo je i bio problem verovatno za rešenje ovog problema zato što su bili opšti izbori u BiH, a sada gospođo ministar, na vama je samo jedna stvar ili da stisnete ili da podnesete ostavku. Mislio sam da stisnete da se reši problem dozvola, ništa drugo. Hvala.
Hvala kolega Periću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima koleginica Radeta. Izvolite.
Ne ide Zorani Mihajlović nešto sa mostovima, evo juče je bila u informativnim emisijama vest da šest meseci nije rekonstruisan most u Čačku, o kojem se ovde pričalo kao o nekim što je već završena stvar. Ja se sećam možda pre dve ili tri godine kada se radio most u Zaječaru, tada ste bili u punoj ljubavi sa Sašom Mirkovićem, ja bila dan pre nego što ste vi došli, kažu mi ljudi – Sutra dolazi Zorana Mihajlović sa televizijama da otvara ovaj most. Ja kažem – Šta otvara most, nije ni jedna trećina završena? Stvarno, sutradan vi ste bili, most je bio zatvoren i radovi završeni, radovi obustavljeni, stavljeni neki paravani i posle sedam ili osam minuta kada ste vi otišli, otišle kamere, nastavljen rad na tom mostu. Dakle, ima toga, kada bismo mi imali vremena o svim detaljima, baš bismo se napričali, ali vi ste malopre rekli, mislim kolegi Jojiću, pitate ovo, pitate ono, pa vi odgovarate, a mi pitamo – ko je odgovoran i kako je došlo do toga da je „Behtel“ umesto kineske „Eksim banke“ dobio ovu mogućnost da umesto 500 miliona evra koje je „Eksim banka“ trebala da da za most Pojate-Preljina, kako su se to Amerikanci preko „Behtela“ tu udilovali, ono što su danas o tome pisale novine, ja zaista novinama koje su to pisale nešto preterano ne verujem, ali Zorana Mihajlović je u priličnoj milosti kod tih novina, pa onda mi je to onako baš u svakom slučaju vredno pažnje? Htela sam još nešto da kažem, vezano je doduše za ovaj zakon o rušenju koji nam predlažete, evo danas je bilo jedno rušenje u Zemunu, videla sam da je i to u medijima, ali to ne komentarišem na osnovu medija, nego sam razgovarala sa tim čovekom još prošle godine. Čovek je napravio bespravno veliki objekat, ogroman objekat, istina, neposredno pored škole „Sonja Marinković“ i on nije mogao privatno da ga legalizuje. S druge strane škole „Sonja Marinković“ je iste veličine, otprilike, parcela koja je zarasla u korov i on je čovek želeo da sačuva taj objekat tako što ga je nudio i Opštini Zemun i gradu Beogradu i Republici i Crvenom krstu i hteo je da se taj objekat u koji je on uložio ozbiljne pare da se za nešto iskoristi. Dakle, parcela jedna, nekom preparcelacijom, i ova s desne i s leve strane, objedinjena sa parcelom na kojoj je škola, ali vama je u duši rušenje, a ne da nešto sačuvate. Dakle, niste morali legalizovati tom privatnom licu, ali ste mogli. On je nudio školi, pa je mogao da služio kao školski objekat, pa onda, ne znam, objekat u kojem bi mogao da se otvori vrtić, u kojem bi mogla celodnevna nastava da se organizuje, itd. Evo to su, dakle, neke konkretne stvari. Nažalost, nemamo vremena za detalje.
Hvala, koleginice Radeta. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Poštovana gospođo Vjerice Radeta, prvo, ovaj zakon se ne zove zakon o rušenju, nego se zove izmene i dopune Zakona o ozakonjenju objekata. Dakle, naš interes svakako jeste da ozakonimo sve što je moguće. Potpuno ste u pravu, ja imam dušu, ali u mojoj duši je da svi oni koji se bave kriminalom i korupcijom i koji grade nelegalno, da, njima sve itekako treba srušiti. Vi ste, sa druge strane, odnosno vaša koleginica je davala amandman potpuno suprotan. Vi ste štitili i štitite tim amandmanom sve one kriminalce i tajkune koji su izgradili bilo šta nelegalno u prethodne dve, tri godine, jer ste se zalagali, kroz amandman na član, neki od prethodnih, čuli smo to, da se sve, dakle, ozakoni što se nelegalno izgradilo prethodne dve godine. Ti koji su to gradili u prethodne dve godine, dragi građani Srbije, su uglavnom najveći kriminalci, odnosno tajkuni. To je jedna stvar. Sigurna sam da imate pravi odgovor za mene. Druga stvar, pominjete „Behtel“, američku kompaniju, danima me ovde nazivate izdajnikom, lobistom, itd, svašta ste mi izgovorili u ovih nekoliko dana. Ja uporno govorim, dakle, da Vlada Republike Srbije donosi odluke, da na osnovu odluka Vlade Republike Srbije se potpisuju memorandumi, dakle, ne ugovori. Kada govorite o ceni, dakle, jasno objašnjavam šta je ta cena, da je to eventualno maksimalna procena, da se još uvek ne zna cena, jer još uvek nisu završeni svi projekti. Bez obzira na to, vi i dalje nastavljate i napadate. Sad meni jedna stvar nije jasna, pa bi ja da pokažem građanima Srbije, jer mi stvarno nije jasno, koja je to politika? Dakle, ovo su slike kada je bila izborna kampanja Donalda Trampa. Dakle, nije to bilo tako davno, pre godinu dana. Srpska radikalna stranka se itekako zalagala za pobedu Donalda Trampa. Znači, ovde svuda piše, da građani Srbije lepo mogu da vide – glasaj Trampa, SRS, itd. Znači, SRS podržava Donalda Trampa, i to zaključujemo iz ovoga. Da li je tako? Sad mi nije jasna jedna stvar. Ako znamo da SRS podržava Donalda Trampa i SAD, zašto ne podržava Sporazum Vlade Republike Srbije i Vlade SAD? Mislim da imamo odgovor, vi ćete mi reći da li sam u pravu. Pošto znamo kako funkcioniše SRS, onda nekako pretpostavljam da imaju možda obećanje ili nešto drugo od neke druge američke kompanije, pa im se sad ova ne dopada. Ne bi bilo prvi put. Ne bi bilo prvi put, zato što imamo, takođe, izjave vašeg predsednika koji se zalagao za jednu od naših kompanija koja je dobila 50 miliona evra na jednom od koridora, a pogrešno uradila svoj posao. On je smatrao da odlično rade svoj posao. Prema tome, da li je to šizofreno ili nije? Dakle, jeste li vi za tu politiku Donalda Trampa, jer ste ovde govorili građanima Srbije, ili niste?
Hvala. Reč ima Vjerica Radeta, pravo na repliku. Izvolite.
Nije politika SRS šizofrena, ali ovo malopređašnje vaše ponašanje malo liči na šizofreniju. Dakle, mi jesmo i ponosni smo da smo mi …
Koleginice Radeta, vi dajte odgovor. Nemojte da vređate. Nema smisla.
Ja dajem odgovor.
Priča se o „Behtelu“, „Beksteru“, ne znam, kompanijama, striktna je tema…
Šta je ona malopre rekla?
Striktna je tema. Ništa loše.
Slušaj šta i kako je završila rečenicu.
Pokazala je slike, fotografije. Izvolite.
Dobro. Niste čuli njenu poslednju rečenicu. Lepo je što reklamira slike SRS, naših funkcionera i naših članova aktivista. Da, mi smo vodili kampanju da pobedi Donald Tramp. Naš predsednik je pozvao Srbe u onim državama gde je on nekada gostovao i gde ima mnogo Srba i zaista su ti glasovi značajno doprineli pobedi Donalda Trampa. Znate zašto smo to radili? Pa, da ne pobedi vaša Hilari Klinton. Zamislite, šta bi bilo sa Srbijom i sa Srbima da je vaša Hilari pobedila? U svakom slučaju, što se tiče politike Donalda Trampa, očekujemo, već sad se osete neke promene u politici prema Srbiji, da će biti sve pozitivniji i pozitivniji njegov odnos sa gospodinom Putinom itd. Mi, za razliku od vas, dugoročno se bavimo politikom i Donald Trampa nije vlasnik „Behtela“ i Donald Tramp, za razliku od vas, nije nešto ljubitelj NATO pakta i pitanje je kako će NATO da se završi upravo zahvaljujući Donaldu Trampu. Vi ste nas optužili da smo mi nekim amandmanom hteli da legalizujemo objekte nekih kriminalaca itd. Nemam sad vremena da vam nabrojim sve kriminalce koje vi štitite, ali reći ću samo – Tomu Nikolića.
Hvala, koleginice Radeta. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović.
Probaću da budem veoma kratka. Vezano za amandman koji ste rekli, o kojem sam ja govorila. Da, ja stojim iza toga. Možemo i da pročitamo taj amandman. Vaša koleginica je taj amandman dala. Na sreću, mi smo taj amandman, naravno, odbili zato što bi to zaista značilo da treba da legalizujemo sve one koji su gradili posle donošenja Zakona o ozakonjenju. Mislim da time ne treba da se bavimo, da SRS, sigurna sam, to nema u svom političkom programu. Moja sugestija, kao ministra građevinarstva, jeste da gospodin Šešelj prijavi radove kada ih radi na kući. Dakle, zato što po Zakonu o planiranju i izgradnji, član 145, dužni ste da prijavite radove. Dakle, gospodin Šešelj je za građane Srbije kupio kuću u Hrtkovcima. Kaže, neki ljudi su mu pomogli, dao je za to 40 hiljada evra. To je ova kuća koja je, između ostalog, izgrađena bez građevinske dozvole. Nije i dalje upisana, a onda je u međuvremenu uzeo i, naravno, uložio neka, to je baš lepo, ozbiljne parice je tu potrošio, ali morate da znate da je po Zakonu o planiranju i izgradnji dužan da to prijavi, da dobije odobrenje od opštine da bi uopšte mogao da uradi. To je pod jedan. Takođe je dužan da to prijavi Agenciji za borbu protiv korupcije, što nije uradio, pa je moja sugestija kao čoveka koji je ministar građevinarstva da to ipak uradite. Nemojte se brukati, jer pričate građanima Srbije o poštenju, moralu, o svemu, a vaš predsednik radi ove stvari.
Hvala, potpredsednice Vlade. Reč ima Vjerica Radeta. Izvolite.
Ne znam ko je angažovao Zoranu Mihajlović da ovoliko reklamira SRS. Mi se baš radujemo da što više građana Srbije vidi taj radikalski objekat u Hrtkovcima, ali ne treba Šešelj da prijavi Agenciji tu kuću. To je kuća Mihajla Šešelja za vašu… Ne treba, ne treba, ne znate zakon. Da li ste vi prijavili one tri torbice koje vrede koliko ta kuća u Hrtkovcima? To treba da se prijavi. Vrednost torbice od sedam hiljada evra treba da se prijavi, takođe, Agenciji, ako niste znali, a vi to niste uradili. Dakle, kuća u Hrtkovcima koja je kupljena na ime Mihajla Šešelja je u fazi završetka legalizacije. Mislim da je… Jeste, jeste, gospođo Mihajlović. Vidim da dobro pratite, ali niste ipak u toku. Jeste. Agencija koja to radi je to dovela do kraja, ali u svakom slučaju je prijavljena kao i svi drugi nelegalni objekti. Vaš problem jeste što je ovo zakon o rušenju i što vi želite da rušite. Znate li što želite da rušite? Zato što želite da rušite, pre svega, objekte oko niškog aerodroma da biste vašim NATO prijateljima pomogli da na taj način proteraju Društvo srpsko-ruskog prijateljstva koje je vama kost u grlu. To je vaš problem, ali džabe vam, Srbi vole Ruse, Srbi ne vole Skota, džabe, vi ga volite i par nekih oko vas, ali ne vredi vam. Znate, mi nećemo prestati da govorimo na ovaj način i o vama i o vašem delovanju, i dobro je što je očigledno to sve bliže i stavovima Aleksandra Vučića i očigledno jeste tu negde u fazi da vas smakne odatle.
Hvala, koleginice Radeta. Nataša Sp. Jovanović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine Marinkoviću, očekivala sam zaista da vi kao neki ekonomski stručnjak i ekspert, jer se pojavljujete veoma često u ranim jutarnjim satima na jednoj televiziji sa nacionalnom frekvencijom, govorite o uplivu stranih, ranoranilac ste baš kao i ja i svi srpski radikali, govorite o stranim kompanijama, investicijama i o dolasku tog kapitala u Srbiju. Trebali ste da biste sprečili ovu salvu ružnih i komentara i napada na SRS od strane gospođe Mihajlović da joj objasnite da kompanija nije država. Dakle, država je država, kompanija je kompanija. Tako da, gospođa Mihajlović treba da zna, a pošto ćemo učiniti sve da ne dođe do konačnog potpisivanja ugovora sa američkom kompanijom „Behtel“, koja nije Bela kuća, koja nije Donald Tramp, za neupućenu gospođu da joj to objasnimo, dakle da to nije isto. O štetnosti tog ugovora u mnogim državama o tome smo pričali, o tome na koji način oni lobiraju. Znate, oni posluju u celom svetu, ja sada stvarno nemam vremena, a verujte mi, toliko nas je iziritirala tim svojim ponašanjem da smo pomno proučili poslovanje te kompanije apsolutno ne samo ovde kod nas, što bi rekli, u zemljama okruženja, nego u celom svetu, da objasnimo gospođi neke stvari. Ali, ovde je stvar očigledna. Dakle, ona je dovedena kroz insistiranje američkog ambasadora na ovu funkciju da bi pisala i lobirala za taj ugovor. Ona će biti smenjena kroz nekoliko meseci. Ako usledi rekonstrukcija Vlade, ako budu vanredni parlamentarni izbori, moći će ovde kod vas, verovatno, da dođe na kafu, ili će neko od ovde pristunih kolega i koleginica, ili da je pozove, ili ne pozove. Ali, morala bi osnovne stvari da nauči, elementarne kada se obraća poslanicima koji mnogo više znaju, i koji znaju zbog čega podnose amandmane, a svakako nisu rušilačkih namera, kao što to ona jeste.
Hvala, koleginice Jovanović. Smatram da nisam povredio Poslovnik. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Hvala vam. Profesor dr Zorana Mihajlović, ima pravo na odgovor. Izvolite.
Vrlo kratko. Samo još jedanputa podsećanje da građani Srbije lepo čuju. Prekršili ste Zakon o planiranju i izgradnji, član 145. kada ste od ove kućice sređivali ovu kuću. I, tu ste prekršili zakon. Znači, kada pričate u ovom visokom domu o zakonima, moralu, poštenju i poštovanju zakona, onda pre svega valjda vi treba prvi da poštujete zakon. Dakle, član 145. ovo ste radili bez građevinske dozvole. To je pod jedan. Što se tiče Amerikanaca itd, da još jedanput kažem, zalagali ste za Trampa, to se lepo ovde vidi, a američki ambasador kao i svaki ambasador jeste imenovan od Vlade te zemlje, znači i Američki ambasador imenovan od Vlade SAD, kao što je i ruski i kineski itd. Što se Rusa tiče, nema boljih izvođača u Železnici od Ruskog RŽD sa kojim mi imamo ugovore oko dve milijarde dolara. Tako da sve što govorite zaista nekako ne ide vam.
Hvala. (Vjerica Radeta: Replika.) Ja bih da završim ovaj krug replika. Ne, neće se nikad, i ako mi je interesantno da slušam i vas i potpredsednicu Vlade i stvarno je rasprava… Ne preostaje mi ništa drugo nego da u skladu sa članom 112. da dam jednu pauzu od tri minuta. Hvala. [[Posle pauze.]] Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. (Vjerica Radeta: Poslovnik.) Ne možete. Dao sam pauzu. Javite se posle Nikole Savića. Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Nikola Savić i narodni poslanik Marina Ristić. (Vjerica Radeta: Poslovnik.) Nikola Savić ima reč. Javite se kad završi. Posle pauze nema Poslovnika, niti replike, niti javljanja novog. (Vjerica Radeta dobacuje.) Jeste. Objasnite mi kada završi Nikola Savić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, SRS uporno tvrdi da je ovo jedan loš zakon koji će proizvesti brojne negativne posledice po građane Srbije i samu državu Srbiju. Moramo biti svesni da su građevinski proizvodi i celokupna građevinska operativa jedni od najznačajnijih resursa koje ova država poseduje. Međutim, ovaj zakon donosi se pod pritiskom EU i ko zna koga sve još i to sve sa ciljem da se naša građevinska operativa devastira i da se stavi u podređeni položaj. Ovo naravno nije ništa novo. Ovo su radile i sve vlade pre vas i to nažalost u mnogo većem obimu, ovih kojih sada nema ovde. Zato ih i nema što su radili tako kao što su radili. Tako su uništili naše fabrike, naše žitnice, naše njive i sve ostalo. Dakle, gospođo Mihajlović, ovde ne može biti reči o nikakvom partnerskom odnosu kako vi želite da prikažete narodnim poslanicima i javnosti Srbije. Partnerski odnos podrazumeva da su dve strane u nekom procesu ravnopravne. Međutim, ovde imamo situaciju da je jedna strana u potpuno podređenom, da ne kažem, u ponižavajućem položaju i tu ne može biti reči o partnerskom odnosu. Ovde ovo meni previše liči na kolonijalni odnos. Mi u SRS nikada i ni po koju cenu nećemo pristati na tako nešto da Srbija bude u tako podređenom položaju. I ova Vlada, a pre svega vaše ministarstvo ne shvata da su naši resursi iz ove i bilo koje druge oblasti dar božiji, ali za sve naše građane a ne za samo ovu ili bilo koju Vladu, da vi možete raspolagati njima i upravljati i poklanjati bilo kome. Ukoliko se ovakva praksa nastavi, zaista ova država i ovo društvo neće daleko dogurati.
Hvala kolega Saviću. Reč ima Vjerica Radeta, moja povreda Poslovnika posle govora Nikole Savića. Da čujemo i to. Izvolite.
Povreda Poslovnika, čl. 112. i 104. – zloupotreba oba člana koji su malopre primenjeni i nemojte sada da okrećete, pročitajte, nemam vremena ja da vam se tim bavim. Pročitajte i vidite šta piše. Niste mi dozvolili malopre da repliciram, da demantujem laži Zorane Mihajlović. Kaže – vi ste od ove kućice napravili ovu kuću. Dakle, ta kuća u Hrtkovcima, nemoj slučajno da me prekidate, vidim da nešto krećete, nije menjana u gabaritima. Uređena je lepo fasada, promenjeni su prozori, ako vam niko nije rekao. Ja bih molila Zoranu Mihajlović, pošto je vrlo kvalitetno ovo uradila da nam da to pa da uramimo. Treba nam tako po stranci da stavimo. Pošto kažete da je to bespravno, ne bi bilo loše kada budete poslali ekipu za rušenje, da dođete vi lično u Hrtkovce da rušite. Pitam vas, gospođo Mihajlović, ko je odgovoran za sve objekte koji su od 2015. godine ... [[Isključen mikrofon.]]
Koleginice Radeta, vi tražite povredu Poslovnika. Ne možete sada da pitate potpredsednicu Vlade. Ne mogu da dozvolim haos ovde. koliko god vi bili potpredsednik Narodne skupštine i uz svo moje uvažavanje i vašeg znanja i rada i svega i vaše stranke i poslaničkog kluba, ne želim da dozvolim haos ovde. Hvala vam. Nastavite, završite imate još dvadesetak sekundi.
Haos pravite vi. Član 112. kaže da možete prekinuti sednicu ako ne možete redovnim merama da uspostavite red. Da li je neko ovde nekoga tukao? Da li je neko ovde nekog … koju ste redovnu meru pokušali? Kakva je to trebala mera da se preduzme da vi meni ne dozvolite da repliciram Zorani Mihajlović, možda bi ona posle meni, pa ja posle njoj, ako se vama negde žuri, zovite Arsića, ja ne zbog ovih replika, a vi idite.
Hvala. Ja sam mislio vas da pozovem u pomoć, ali vi ste sada tu aktivni. Dobro. U pravu ste. Hvala. Samo radim svoj posao. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u Danu za glasanje? (Da) Dobro. Hvala. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite. (Vjerica Radeta: Po kom osnovu?)
Pitali ste, da odgovorim. (Predsedavajući: Ima pravo, kolega Nikola Savić je govorio. Ona ima pravo da kaže. Ima dva minuta. Izvolite. ništa više.) Kako sada? Da li ne smem ništa da kažem ili mogu samo deo da kažem? (Predsedavajući: Smete, slobodno govorite.) Što se tiče ozakonjenja, da se samo malo prisetimo, dakle od 1997. do novembra 2015. godine, ozakonjeno je samo 140.000 objekata a od novembra 2015. godine, kada je donet Zakon o ozakonjenju do 2018. godine ozakonjena su 183.000 objekata, što nije dovoljno i zato menjamo zakon. Ko je odgovoran za jedan deo objekata koji jeste građen nakon donošenja Zakona o ozakonjenju i koji se ne može ni po ovim izmenama i dopunama Zakona ozakoniti, u svakom slučaju, ja bih rekla velikim delom nerad opštinskih inspekcija iz tog razloga, ili gradskih nekih inspekcija, iz tog razloga, dakle, sada smo pooštrili praktično Zakon o ozakonjenju. Još jednom, dakle, zaista sugestija da li je fasada, da li su prozori, šta god, svi građani Srbije to znaju, a to treba i vi da znate, prekršili ste zakon, 145. član Zakona o planiranju i izgradnji. Dužni ste bili da dobijete dozvolu za tako nešto. Dakle, nije nikakva loša namera nego samo podsećanje da to mora da se radi,
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta, po amandmanu.
Ne, nego replika.
Po amandmanu.
Replika. Ne može po amandmanu, nego replika. Jel se obraćala ona meni direktno? I šta? Opet štitiš lik i delo? Šta je sa tobom? Dakle, govorim, odgovaram vrlo kratko Zorani Mihajlović. Ona lično je odgovorna za svaku bespravnu gradnju od momenta od kada je ona ministar. Zašto je dozvolila da inspekcije ne rade - ona treba da odgovori? Zašto je dozvolila što nema dovoljno inspektora - ona treba da odgovori? Zašto je dozvolila da su inspektori korumpirani - ona treba da odgovori? Ne može ona na nekog drugog da prebacuje svoju odgovornost. Što se tiče radikalske kuće, kuće Vojislava Šešelja u Hrtkovcima, gospođo Mihajlović, pokrenite postupak, dođite, rušite, rušite fasadu. Samo vas molim dođite lično, kada budete poslali ekipu, dođite lično. Lepo ćemo vas ugostiti, ne bojte se, mi smo fini, dobri domaćini, fini ljudi, ali prosto voleli bismo da vas vidimo na tom mestu. Kuća u Hrtkovcima je naš ponos. Sliku će nam dati svakako. Uskoro će biti i druga kuća u Preševu i tako mi, koliko možemo, radimo i takve stvari. Kuća u Hrtkovcima je pred ozakonjenjem, odnosno legalizacijom, odnosno dobijanjem građevinske dozvole, jer toliko je nakaradan ovaj vaš naslov zakona, koji je inače zakon o rušenju i nema nikakvog prekršaja. Možete vi da pričate sad, da građane ubeđujete u ne znam šta, otiđite, obiđite sela, obiđite gradove, idite, pošaljite inspektore i da svakome donesu rešenje o rušenju, tamo gde ljudi rade fasade a nisu tražili dozvole. Od koga da traže? Kako se dobijaju dozvole? Da obaveste o gradnji. Znam ja bolje od vas to, gospođo Mihajlović. Bolje od vas znam. Ali nažalost, vi ste tu i vas se kao nešto pita, ali proći će mesec dva, izdržaće vas ovaj narod.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Dame i gospodo, narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o građevinskim proizvodima. U obrazloženju predloga zakona se kaže da proizvođačima u Republici Srbiji neće biti potrebno mnogo vremena za prilagođavanje novim uslovima. Ovim demantujete sami sebe, jer u tom istom obrazloženju govorite da će najviše pomoći biti potrebno malim i mikropreduzećima i to pre svega na području edukacije o zahtevima novih propisa i na pripremi dokumentacije fabričke kontrole proizvoda. Dalje, kažete da u postupku pružanja pomoći glavnu reč treba da vodi telo za ocenjivanje usaglašenosti, razna udruženja uz aktivno učestvovanje predstavnika državne uprave, kao što je tržišna inspekcija i zaposleni na poslovima donošenja i pripreme tehničkih propisa iz ove oblasti. Da li ste svesni koliko je administracija potrebna da bi se ispoštovalo sve ovo o čemu vi govorite. Prema ovome, sve fabrike bi jedan duži period trebale da obustave proizvodnju i posvete se izučavanju i proučavanju propisa koje predviđa ovaj zakon. Valjda je cilj svake fabrike otvaranje što veće proizvodnje i ne bavljenje propisima i njihovo izučavanje. Evo još jednog dokaza da je poslanička grupa SRS u pravo što stalno insistira na smeni ministarke Zorane Mihajlović. Hvala.
Hvala. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović.
Ono u čemu se potpuno slažem jeste da je svakako cilj da svi naši proizvođači, pre svega mogu da rade. Po prvi put se uvodi fabrička kontrola građevinskih proizvoda. To do sada nije postojalo i to je jedna od važnih karika u toj priči o bezbednosti. I naravno mogućnost da naše kompanije što više mogu da izlaze na strana tržišta. Inače, mi sada imamo već tri imenovana tela za ocenjivanje i usaglašenosti za čelik. Imamo jedno imenovano telo za cement. Troškovi akreditacije za imenovana tela, postoje između ostalog i sada troškovi akreditacije, prema tome, normalno je da će ti troškovi postojati, ali to nije nov namet. To je nešto što ste videli između ostalog i u našoj pripremi koju smo davali svim poslanicima i u obrazloženju ovog zakona. Mi smo izneli koliko iznose ti troškovi, ali mislim da koristi koje dobija pre svega naša građevinska industrija i proizvođači građevinskih proizvoda su i te kako veliki. Ovaj zakon je napravljen zajedno sa njima, čak na njihovu inicijativu je ovaj zakon pravljen. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneli narodni poslanici Sonja Pavlović, Marinika Tepić, Aleksandra Čabraja, Jovan Jovanović i Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo, zakon u pojedinostima o standardizaciji građevinskih proizvoda, uspeli smo nekako da stignemo i do EU, Kosova i Metohije, pregovaračkog procesa, do mnogih tema koje smo otvarali. Razumem politički stav nekih političkih stranaka koje su protiv članstva Srbije u EU i to mi je potpuno razumljivo. To je njihovo pravo i to pravo neću da im osporavam. Međutim, da li je usklađivanje našeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU i standardizacija određenih proizvoda, da li su štetni za građane Srbije – ja mislim da nisu. Već je bilo priče oko toga. Znači, na prvom mestu, Republika Srbija donosi zakone ne radi toga da usklađuje propise sa EU, nego zato što su oni u interesu građana Republike Srbije. Čuo sam sada ovde i neke svoje kolege koji su spominjali šta je kolega Peter Bajer rekao, neću da ulazim previše u to, primio sam ga ovde u Narodnoj skupštini, takav stav nije imao. Verovatno je tačno to što su prenele novine. Ali, sada zamislite na šta bi to izgledalo kada bi se na prvoj prepreci kada vodite državu vi zaustavili i pokušavali da pronađete lak put, ili odustanete od tog puta. Gde biste stigli? Nigde. Videli smo kako izgledaju laki putevi koji su nas vodili, i Boris Tadić i Vuk Jeremić i Saša Janković i kojim pokušava da vas vodi Boško Obradović i cela ta jedna klika. To su bili laki putevi za njih, ali za građane Srbije nikako nisu bili laki, nego su to bili najteži dani koje su doživljavali u svom životu. Srbija kroz istoriju nikada nije imala lak put. Uvek smo morali da idemo onim težim. Zato je Srbija uvek i imala potrebu da je vode državnici koji su jaki i stabilni, da je vode sigurnim putem i sigurnim putem u interesu i države Srbije i njenih građana, državnike dovoljno jake kao što je Aleksandar Vučić.
Hvala, kolega Arsiću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Nikolić. Da li neko želi reč? (Da) Ivana Nikolić ima reč. Izvolite, koleginice.
Hvala, predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 3. Predloga zakona o građevinskim proizvodima, kako bi se dodatno definisao pomenuti član, u kome se, između ostalog, navodi na koje građevinske proizvode se primenjuje ovaj zakon, a koji su razvrstani po raznim oblastima i naročito onom delu koji se odnosi na proizvode koji će se koristiti u izgradnji saobraćajne infrastrukture. Ovo naglašavam, jer je ovakav jedan zakon neophodan, obzirom da je Srbija zemlja u kojoj se izgradnja saobraćajne infrastrukture i saobraćajno povezivanje ističe kao prioritet i gde postoji mnogo projekata koji će se tek realizovati. Da odgovorno rukovodstvo, sprovodeći program Srpske napredne stranke zaista tako deluje, uveravamo se iz godine u godinu, prolazeći tim lepim saobraćajnicima. Svi smo mi putnici, svi smo mi korisnici raznih vidova saobraćaja, počev od drumskog, železničkog, vodnog, do telekomunikacionog i poštanskog. I samo oni koji ne žele dobro građanima Srbije, koji traže šansu za lično bogaćenje, mogu da kažu da to nije tako. Pored ličnog uveravanja u funkcionisanje saobraćaja, pored ličnog uveravanja u korišćenje postojeće infrastrukture, pored izveštaja relevantnih institucija, pored podataka o kojima smo i govorili prethodnih dana, od kako traje ova rasprava, imamo i potvrdu na kakvom je putu Srbija i kako odgovorno radi. O tome govore izveštaji, odnosno predlog pregovaračke pozicije Republike Srbije za međuvladinu konferenciju o pristupanju Republike Srbije EU, konkretno za Poglavlje 21, koje se odnosi na transevropske mreže i Poglavlje 14 – transportnu politiku, koje je Vlada nedavno usvojila, početkom ovog meseca. Dakle, odgovornom radu Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, radu Vlade i predsednika Aleksandra Vučića, i o tome da je to usmereno u interesu građana, govori statistika, brojke i to se najbolje potvrđuje na terenu. To zaista neki uzalud pokušavaju da osporavaju. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Izvolite, kolega Janjuševiću.
Hvala, predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, uvažene kolege, odredbama ovog zakona svakako se podstiče sveukupni razvoj Republike Srbije i čovek koji je najzaslužniji za ekonomski napredak Srbije i njegov najbliži tim saradnika su izloženi najbrutalnijim napadima od strane onih koji sebe zovu Savezom za Srbiju. To što su oni danas napustili skupštinsku salu svi, ne znači da ovde nisu ostale uvrede koje su uputili na njegov račun. Jedna narodna poslanica je tražila da predsednik završi rečenicu čiji početak su oni izmislili i čiji početak je ono što bi oni želeli da je početak te rečenice. A njihov lider i njihov vođa, Željko Veselinović, ima i početak i kraj rečenice koja glasi: „E, pa draga fikus premijerko, želim da te jednom isti taj Mitrović zatvori u „Zadruzi“ u četiri zida, bez ključa, sa jednim obdarenim Afro-amerikancem, tek puštenim iz zatvora i da taj šou narod gleda jedno par meseci, pa da vidim da li bi posle toga branila najgori ovozemljaski šljam“. Onda su pričali o diplomama. Dok god ih predstavlja čovek koji je ovo napisao, ova rečenica, koja ima svoj početak i kraj, će biti sastavni deo njihovih diploma. Dakle, kada su nosili 2000. godine iz ove Skupštine svojim kućama slike i umetnička dela u ovu Skupštinu, nisu od kuće mogli da donesu osnovno kućno vaspitanje i mi treba da se zapitamo zaista s kim imamo posla. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Janjuševiću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Borka Grubor. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima Borka Grubor. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, ovim zakonom podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na poboljšanje poslovne klime. Zakon će biti dodatni podsticaj razvoju građevinarstva i omogućiće da objekti koji se grade budu bezbedni i ekološki prihvatljivi. Tako će 1.200 različitih građevinskih proizvoda, napravljenih u Srbiji, poput vrata, prozora, građevinskih blokova, vodovodnih cevi, najzad biti jasno deklarisani, što do sada nije bio slučaj. Opština Krupanj je u vreme katastrofalnih poplava 2014. godine bila potpuno uništena, mrtva. Velikim zalaganjem našeg predsednika, gospodina Aleksandra Vučića, život je vraćen u to mesto. Nikada u istoriji bilo kog mesta niko od državnika nije toliko puta posetio Krupanj, u par meseci 13 puta, kao što je to učinio naš sadašnji predsednik. Radilo se i gradilo danonoćno. Sanirani su, tj. izgrađeni putevi koji su bili uništeni, mostovi, vodovodi, sanirana klizišta i oštećeni objekti, ambulante, rekonstruisan dom zdravlja, izgrađeno 29 stambenih objekata, saniran put Krst-Korenita-Krupanj, u dužini od 11 km, asfaltiran put LJubovija-Krupanj u dužini 17,8 km, sanirana brana na Jalovištu rudnika Stolice. Time je stvorena povoljnija poslovna klima u tom mestu. Zahvaljujući našem predsedniku, gospodinu Aleksandru Vučiću, u Krupanj je stigla turska kompanije „DŽinsi“, koja je u objektu nekadašnje fabrike „Krupanjka“, otvorila proizvodni pogon i zaposlila 150 radnika, uglavnom žena, koje nemaju nikakv problem sa svojim poslodavcem. Zahvaljujem.
Hvala koleginice Grubor. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik magistar Igor Bečić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? Izvolite dr Orliću.
Problem neplaćanja naknada za građevinsko zemljište, o kom smo mi govorili tokom ove rasprave i koji se odnosi na onih sada već preko 27 milijardi dinara, koje potražuje Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju, naravno odnosio se na period od 2004. do 2013. godine. Činjenica jeste da, ne samo u Krupnju i drugim mestima o kojima smo govorili danas, nego i u Beogradu, potpuno se drugačije postavljaju stvari do momenta kada se tu više ne pita žuti tajkun Dragan Đilas i kamarila oko njega. Dakle, posle 2013. godine taj problem je rešen. Poštena i odgovorna gradska vlast, koju je delegirala SNS, rešila je to pitanje time što je umesto besmislenih, praktično nikakvih garancija u vidu nekih menica za fizička lica, uvela bankarske garancije i hipoteke kao obavezne. Od tog momenta, ni jedan jedini dinar nije postao sporan po tom osnovu. Ne samo to, značajan deo tih sredstava za koje su Đilas i njegovi poslovni partneri uskratili građane Beograda, mi smo uspeli da ipak privučemo ka gradskoj kasi, da se tako izrazim, ponudivši odgovarajuće programe da ipak do naplate dođe. Kad kažem Dragan Đilas, svi naravno znate na koga mislim. Mislim na čoveka koji ima dovoljno novca da može da daje pozajmice od šest miliona, na primer Nezavisnom udruženju novinara Srbije, da bi ga oni podržavali u njegovim nepočinstvima, da bi i danas podržavali kada on hoće da hapsi i zatvara novinare, kada hoće da zatvara medije, oduzima im licence, da im oduzima dozvole za rad, a nekako po pravilu, izgleda, to mu se dešava tamo gde nama poslovni interes, odnosno gde ne očekuje neki profit. Televiziju „Pink“, na koju se oslanja ovih dana, inače to da znate, nije ni dirao do momenta dok je tamo imao vlasnički udeo. Sada više nema, pa može da im uradi sve što mu padne na pamet. Taj čovek, pošto su o modernizaciji pričali, ovako je najavljivao modernizaciju Beograda. Dakle, u dodacima za Miškovićevo vreme, pod nazivom „Vreme Beograda“, lepe šarene slike, ali šta je problem sa njima? U tome što su samo slike. Slika upravo iz tog dodatka je najava modernizacije, završavam, gospodine predsedavajući. Fontana na Slaviji, jako liči na ovu današnju, s tim što je ova njegova bila samo nacrtana, a danas postoji. I danas, kada ona vredi 1,8 miliona, za šta oni kažu da je skupo, nije im sporno što su oni sami najavljivali, tada svojevremeno, da će vredeti 27 miliona evra u toku jedne godine, a još osam miliona naredne godine. Tada to nije bilo skupo, ne. Tad je to bio tal i korupcija.
Hvala, kolega Orliću. Reč ima prof. dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Ne mogu a da se ne nadovežem na to, pošto ste pomenuli Beograd i pre svega u nekoliko prethodnih javljanja broj građevinskih dozvola koje su izdate na teritoriji Beograda i poredili sa svim onim što se dešavalo za vreme Dragana Đilasa. Samo da vas podsetim, recimo, da na opštini Voždovac su pokušali, delom samo uradili, sekundarnu kanalizacionu mrežu, Zuce, zatim Pinosava, potrošili 10 miliona evra, bez građevinske dozvole, bez tendera, bez uređaja za prečišćavanje otpadnih voda. Praktično su naterali građane tih mesta i delova Voždovca da potpisuju ugovore na 250.000 dinara. Dakle, to je samo primer kako se radilo na celoj teritoriji Beograda. Dakle, sve što su radili, radili su uglavnom bespravno i radili su uglavnom bez ikakvih tendera, dakle, pogađali su se sa kojekakvim izvođačima, trošili pare, a praktično građani Beograda nisu dobili ono što im je bilo neophodno za jedan normalan, normalan život. E, tako je radio Dragan Đilas, kao gradonačelnik.
Hvala, potpredsednice Vlade. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite, kolega Markoviću.
Mi smo do sada u dosadašnjoj raspravi od ovih prekoputa slušali razne zamerke kada je reč o infrastrukturnim projektima, o železničkoj infrastrukturi, o putnoj infrastrukturi, takođe o građevinskim dozvolama, o legalizaciji. Mi iz SNS smo davali argumente koji govore u prilog rezultatima koje je ova Vlada ostvarila, kada je reč o tome. Ja bih samo zarad građana istakao nekoliko činjenica kada je reč o Sektoru „Jug“ Koridora 10. Dakle, od Grabovnice do Levosoja, koji je podeljen na 12 novoprojektovanih deonica, lotova, ukupne dužine 74,2 kvadratna kilometra, što zajedno sa ranije započetom deonicom od Levosoja do granice sa Makedonijom, dužine 21,5 kilometar, čini ukupno 95,7 kilometara autoputa. Osim izgradnje autoputne trase izgrađen je i alternativni paralelni nekomercijalni put bez naplate, u dužini od oko 35 kilometara, kao rekonstrukcija ili izgradnja novog, u zavisnosti od uslova projektovanja. Od Grabovnice do Levosoja izgrađeno je svih 107 mostova i nadvožnjaka ukupne dužine oko 9,4 kilometara, izgrađeno je pet saobraćajnih petlji Grdelica-Vladičin Han-Vranje-Bujanovac 1-Bujanovac 2, dok je petlja Predejane u završnoj fazi izgradnje. Evo kako to otprilike izgleda, deonica Grabovnica-Grdelica. Dužina 5,6, radovi završeni, deonica puštena u javni saobraćaj 11. aprila 2016. godine. Dva, Grdelica-tunel Predejane, lot 1, dužina 6,1, stepen završenosti radova 93%. Krajem 2018. godine je planirano puštanje deonice u javni saobraćaj, zajedno sa svih šest deonica kroz Grdeličku klisuru. Pod tri, tunel Predejane, lot 3, građevinski radovi završeni, krajem 2018. godine zajedno sa svih šest deonica kroz Grdeličku klisuru. Sada da ne bih čitao sve ove podatke, mislim da je svakom jasno da rezultati govore u prilog onoga što govorim. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Markoviću. Reč ima potpredsednica Vlade Republike Srbije dr Zorana Mihajlović.
Samo mala dopuna kao sumarum ovoga što ste rekli. Dakle, za njihovo vreme Grdelička klisura – nula procenata stepen izvršenja. Nula. Dakle, ništa. Dakle, nije bilo ničega, zemljanih radova, ničega. Danas je to 98, 99%, čekamo završetak do kraja ove godine, da građani Srbije prođu Koridorom 10, koji oni nisu završili, a koji mi završavamo, od severa do juga i do istoka.
Zahvaljujem. Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Novica Tončev. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, poštovane kolege poslanici, pridružujem se amandmanu prethodnog govornika mog kolege. Hoću kao neko ko dolazi iz struke da prokomentarišem ove izmene i dopune Zakona, posebno kao član Privredne komore i Inženjerske komore Srbije, da se slažem sa vama, ministarko, da treba da donesemo zakon i da uredimo ovu oblast. Svi znamo da je mandat istekao još maja prošle godine, da nisu održani izbori, da su samo konstatovali da je prestao mandat predsedniku komore i da mu je ostalo neko rukovodstvo, odnosno mislim da je potpredsednica Upravnog odbora, ili kako se već zove, ostala tamo, koja potpisuje licence. To treba takođe videti da li su te licence validne. Slažem se sa vama da treba da uredimo ovu oblast. Ne slažem se sa nekim svojim kolegama, da li su vladajuće ili iz opozicije, koje su rekle da smo mi ovde izabrani, da nas je narod izabrao da moramo da vodimo mi računa o privrednim komorama. Dosta poslanika nije iz ove oblasti, tako da ne mogu da budu uključeni i ne znaju rad svake privredne komore, ali ja kao čovek koji sam član ove komore i koji dolazim iz ove struke podržavam izmenu i dopunu Zakona o Privrednoj komori. Što se tiče izmena i dopuna Zakona o ozakonjenju objekata, mi socijalisti podržavamo i sam Zakon o ozakonjenju i ove izmene i ja kao lice koje dolazi iz te oblasti. Dosta je bilo reči ovih dana, posebno od poslanika opozicije, da je dosta predmeta koji nisu rešeni. Evo, ja ću da vam kažem, dok je DS vodio Ministarstvo građevine i mi smo takođe bili u vlasti, ja se nisam slagao sa Oliverom Dulićem oko dosta tih stvari, čak sam ušao lično u konflikt sa njima o tome, vaši saradnici koji su tada bili zajedno u Ministarstvu znaju da je tada bio donesen Zakon o legalizaciji, gde je trebalo svako ko je izgradio nelegalan objekat da uradi projekat, da plati komunalije, da plati sve i da legalizuje objekat. To je stvarno u početku krenulo, ljudi su dolazili što u opštine, što u sekretarijate da legalizuju svoje objekte, međutim, desilo se da su raspisani bili izbori i onda, zbog sitnih političkih poena, ustao je Oliver Dulić da u svim medijama izjavi kako će legalizacija biti besplatna. Od tada, ministarka, sigurno znaju i vaši iz Ministarstva i ovi koji rade u sekretarijatu i opštinama, više se niko nije pojavio. Znate, kada narodu kažete da će nešto biti besplatno, svi to i očekuju i zbog toga nam stoji dosta predmeta, kako kod nas u lokalnim samoupravama, tako i u Ministarstvu, tako i u sekretarijatima. Podržao sam ovaj zakon o ozakonjenju i legalizaciji, i mi kao partija, međutim, hoću da vam kažem, kao čovek koji dolazi iz struke, da treba da radimo da donesemo jedan sveobuhvatan zakon, da li ćemo da ga krstimo kao ozakonjenje, legalizacija ili bilo šta. Na primer, ako je jedan čovek uradio svoj dom, kuću, zgradu ili bilo šta, napravio projekat, dobio dozvolu, platio komunalije, sve to, pored njega isti neko je napravio sve to, ali nelegalno, da donesemo zakon kako će i on da plati isto koliko je platio ovaj, koliko je platio što je legalno uradio, plus da vidimo da plati neku novčanu kaznu koja je bila zato što je radio nelegalno. Ovakav zakon treba da radimo svi. Mi socijalisti vam stojimo na usluzi ako treba nešto da pomognemo i da dodamo, ali bi bilo pravedno rešenje. Ovo sa rušenjem ići će teško, to svi znamo, prvo zbog toga što se firme za koje raspisujemo tender da ruše objekte slabo javljaju na te tendere, drugo, teško je nešto i srušiti. Hajde da probamo da sve što može, da objekti koji nisu ispod dalekovoda, koji nisu na zemljištu koje je u interesu države, da li će tu biti auto-put, pruga, u zaštićena područja, da te objekte stvarno srušimo, a ove objekte koji mogu da ostanu, da to legalizujemo i da normalno ljudi to i plate i da treba da uradimo jedan sveobuhvatan zakon o legalizaciji. Tako bismo zaustavili dalju divlju gradnju. Evo sad, ako mi kao vlast, nije bitno da li smo u lokalnoj samoupravi ili ministarstvu, dozvolimo nekome da kuću izgradi u centru grada, kako da mu je srušimo? Svako će da nas pita šta ste gledali, zašto niste zaustavili, a ima načina da se zaustavi gradnja u samom temelju objekta, jer objekat se gradi, ne gradi se to za jedan dan, da zaustavimo. Da li ćemo to sa policijom. Ovo sa trakama sami vidimo da ne ide. LJudi postave trake, dobiju krivične prijave, on plati oportunitet, objekat ostaje i mi smo u problemu. Zato vam ja kao čovek koji dolazi iz građevinske struke, koji se samo 30 godina bavim ovom problematikom, savetujem, pošto je i moja partija u vlasti, da donesemo jedan sveobuhvatan zakon i da jedanput stanemo na put divljoj gradnji i da legalizujemo to što može da se legalizuje. Hvala što ste me saslušali.
Reč ima potpredsednica prof. dr Zorana Mihajlović.
Hvala vam za vaš stav, inače, kriterijum, prvo, ovo je Zakon o ozakonjenju, pre svega, nije zakon o rušenju. Naravno, nažalost postoje i oni koji su to radili na takav način da će nažalost zbog javnog interesa morati da budu srušeni, ali kriterijum, kada dođe do toga, jeste pre svega stepen ugrožavanja javnog interesa. Tačno se zna šta je kriterijum kada govorimo o samom rušenju. Kada govorite o tome ko će rušiti budući da je to zaista u prethodnom periodu bilo organizovano na način da opštine, gradovi moraju prvo da obezbede novac u svom budžetu, pa potom da raspisuju javne pozive, pa da se pojave firme koje će to raditi sa odgovarajućom mehanizacijom i to je zaista bilo poprilično komplikovano. Same opštine su često činile da nikako ne izdvoje novac za tako nešto, nego da rade nešto drugo, ali da za sve to nema para, i onda je tek problem. Nekada inspekcija izađe, da rešenje, vidi da se nešto u temelju pravi, ne može, zato što navodno nema novca. Sada je to regulisano malo drugačije ovim izmenama i dopunama Zakona. Dakle, sva komunalna preduzeća, javna preduzeća, vojna operativa, svi mogu da učestvuju u tom rušenju, ukoliko ih grad ili opština angažuju. Nema više onoga, nemamo pare, nego upravo preduzeća koja su gradska ili opštinska to mogu da rade. Grad Beograd, koliko ja znam i koliko sam informisana, dogovorio se već sa Ministarstvom odbrane, pa će vojna operativa učestvovati u tom delu. Kada govorimo o parkovima prirode, Ministarstvo je bilo prinuđeno da u prethodnih nekoliko godina 78 ili 79 objekata sruši, jer ne možete da gradite u prvom pojasu zaštite, jer to nije pitanje naših, nego budućih generacija. To su stvari koje moraju da se rešavaju. Kada govorimo o ceni legalizacije i zašto smo uopšte pokrenuli bili ovaj zakon pre nekoliko godina, bilo je upravo to. Jedan od osnovnih problema ljudi je bio taj da nisu mogli da dobiju građevinsku dozvolu i zato su radili nelegalno. Mnogo ih je koštala građevinska dozvola i sve ono što su trebali da urade, zato su takođe radili nelegalno. Rešili smo te probleme, sveli na najnižu moguću meru, obezbedili građevinske dozvole i svako ko želi može da gradi na jedan legalan način. Oni drugi, koji su to radili na nelegalan način, a ugrožavaju javni interes, to znači da se nalaze na vodozahvatu, na trasi metroa, pa se nalaze pored samog autoputa, oni ne mogu prosto da očekuju da njihova kuća, zgrada, stan ostanu legalni.
Zahvaljujem potpredsednice. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Jovica Jevtić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Stanija Kompirović. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite koleginice Kompirović.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana potpredsednice sa svojim timom, dragi poslanici, podnosim amandman u članu 3. Predloga zakona o građevinskim proizvodima, dodaje se stav 5. koji glasi: „Primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na porast ekonomske razmene.“ Srbija danas mnogo ulaže u puteve i to ne samo u autoputeve, već i u ne kategorisane puteve, jer samo izgradnjom puteva može dovesti do otvaranja fabrika, zapošljavanja mladih ljudi. Ministarka i njen tim završavaju autoputeve, grade se deonice, obećava se izgradnja deonice puta Beograd-Surčin u dužini od devet kilometara, kao i Surčin-Obrenovac do kraja 2020. godine, Obrenovac-Preljina i Preljina-Požega. Sve će to u velikom značaju doprineti privrednom razvoju tog dela Srbije. Izgradnjom puteva, mostova i donošenjem zakona, uspostaviće se sistem, obezbediti sigurni građevinski proizvodi, koji se ugrađuju u objekte, čime se obezbeđuje bezbednost, bezbedna uloga objekata. Takođe, gradi se i na prostorima KiM. To isto radi ova Vlada i naš predsednik koji je svojom posetom 8. i 9. septembra na prostorima KiM učinio i uložio mnogo u izgradnju tog prostora, uložio u rekonstrukciju jezera Brane Gazivode, uložio je u KBC Mitrovica, u izgradnji adaptacije Trepče, u izgradnji puteva. Sve to je dokaz da Srbija živi na tim prostorima KiM i da opozicija zna da mi tamo opstajemo, zahvaljujući našem predsedniku i našoj Vladi. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Veljković. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, izvanredni ekonomski rezultati koje je ostvarila Vlada Republike Srbije najpre na čelu sa Aleksandrom Vučićem, a zatim i sa Anom Brnabić, ogledaju se pre svega u kontinuiranom rastu BDP iz godine u godinu, da bi u prvoj polovini 2018. godine iznosio 4,8%, niskom inflacijom od oko 2%, suficitom u budžetu, umesto planiranog deficita, smanjenjem nezaposlenosti, povećanjem spoljno-trgovinske razmene za oko 10% na isti period prošle godine, povećanje penzija i zarada. Ovakvi rezultati stvorili su manevarski prostor za povećanje ulaganja u svim sferama, uključujući i povećanje javnih investicija koje predstavljaju prioritet. Naime, realizacija javnih investicija, iznosiće u 2018. godini oko 3,5% BDP, a siguran sam da će 2019. godine biti oko 4%. Pri tome treba istaći da će najveći deo javnih investicija ići na glavne puteve i železničke pravce. U putnoj infrastrukturi, najveći deo povećanja odnosio bi se na ubrzanje izgradnje K11 i obilaznice oko Beograda, a u železničkoj infrastrukturi na povećanje započetih radova, na pruzi Beograd-Budimpešta i rekonstrukciji pruge Niš-Dimitrovgrad. Takvim ulaganjem, popravila bi se struktura javnih rashoda, dao fiskalni podsticaj ubrzanju privrednog rasta i postavio temelj za potrebno dostizanje srednjoročnog nivoa javnih investicija od oko 5% BDP, što je odgovarajući cilj za Srbiju.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite koleginice Kovačević.
Zahvaljujem uvaženi potpredsedniče. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana potpredsednice Vlade, odluka Vlade Srbije iz 2012. godine da veliku pažnju posveti investicijama u putnu infrastrukturu je ovoj zemlji donela prvi nagoveštaj da će se zemlja razvijati. Putevi i mostovi su oduvek bili najvažnija karika, karika koja povezuje. Karika koja označava novi ciklus otvaranja mogućnosti, odnosno novi potencijal. Ako zastanemo na trenutak i pogledamo mapu Srbije i celu putnu infrastrukturu, koju smo izgradili, projekte koji su u toku i one koje smo planirali, zaista se imamo čime ponositi. Iza svih ovih rezultata stoji ozbiljan rad i Vlade Republike Srbije i vas kao resornog ministarstva, ali pre svega rad predsednika Republike Aleksandra Vučića. To su naši argumenti. Mi gradimo i razvijamo ovu zemlju, pri tome vrlo odgovorno vodeći računa o javnim finansijama. Rad je pobedio i pobeđuje. Srbija je stabilna, jača nego ikada i nastaviće da jača. Ono što svi mi, čiji putevi vode u Beograd, željno iščekujemo, je završetak obilaznice oko Beograda i izmeštanje tranzitnog saobraćaja iz prestonice Srbije. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Tanja Tomašević Damnjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite koleginice Pešić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 3. kako bih dodatno ukazala na značaj donošenja ovog zakona za sveobuhvatni razvoj Srbije. Trenuti pravni okvir koji reguliše ovu oblast stvara određene prepreke slobodnom kretanju robe, a samim tim se stvaraju i određene prepreke za sveobuhvatni razvoj Srbije. Srbija je danas postala jedno veliko gradilište. Samo u Beogradu imamo otvoreno oko 10.000 gradilišta na kojima je zaposlen ogroman broj ljudi i to tako mora da se nastavi, jer cilj predsednika Srbije Aleksandra Vučića i cilj ove Vlade jeste da Srbija bude jedna moderna i razvijena zemlja. Cilj rukovodstva grada Leskovca na čelu sa SNS jeste da Leskovac bude jedan moderan i razvijen grad i zato danas Leskovac, kao i cela Srbija, jeste jedno veliko gradilište. Do novembra meseca 2012. godine, od kako je SNS na vlasti u Leskovcu, dakle za nepunih šest godina, u Leskovcu je asfaltirano preko 70 ulica. U 70 ulica je zamenjena vodovodna mreža koja je bila stara u nekim ulicama i do pet decenija. Izgrađeno je osam kilometara kanalizacione mreže. Rekonstruisano je 20 km trotoara i ugrađeno. Skoro sve škole su renovirane. Ne postoji odeljenje u opštoj bolnici na kome nije bilo većih ulaganja. Sve kulturne institucije su renovirane. Sve ovo što sam navela je u direktnoj vezi sa ovim zakonom, jer će se usvajanjem ovog zakona omogućiti da imamo bolji kvalitet materijala koji se ugrađuje u puteve i druge objekte. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Mladen Lukić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, koleginice i kolege, građevinarstvo predstavlja krovnu privrednu granu, jer obezbeđuje objekte i infrastrukturu za sve ostale privredne grane. Razvijena i kvalitetna infrastruktura je osnov razvoja svake opštine. Stanovništvo u Bajinoj Bašti je izuzetno zahvalno Vladi Republike Srbije na obnovljenoj trasi državnog puta Bajina Bašta-Rogačica u dužini od 9,6 km, kao i na izradi deonice na Kaluđerskim barama u dužini od 1,6 km. Ovim putem bih vas zamolio da razmotrite i mogućnost realizacije izgradnje puta koji nas povezuje sa opštinom Kosjerić, pošto su Bajina Bašta i Kosjerić jedine opštine koje nisu povezane asfaltnim putem. U pitanju je regionalni put Bajina Bašta-Kostojevići-Varda-Kosjerić, gde je potrebno da se uradi još 5 km puta na teritoriji opštine Bajina Bašta. Posle dve decenije, koliko se priča o tom putu, urađeno je, zahvaljujući Vladi Republike Srbije, 1,5 km puta na teritoriji opštine Kosjerić, a ostatak je na teritoriji opštine Bajina Bašta. Realizacijom ovog projekta povezali bi se u potpunosti Divčibare i Tara, Cementara i rudnik boksita u Milićima, učvrstili bi vezu Kosjerića sa Republikom Srpskom, kao i vezu Bajine Bašte sa železnicom. Kraj koji je poznat po proizvodnji maline bi oživeo i lokalni meštani bi mogli da žive od svog rada. Takođe, treba napomenuti da se na području Jake i Varde nalazi preko 200 dece, što je ogroman potencijal za budućnost koju treba održavati. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem kolega Lukiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena potpredsednice Vlade, uz ovakve predloge zakona jasno je da je Srbija na dobrom putu, da napreduje u građevinarstvu i privredi, uz naravno održavanje zdrave ekonomije. Nasledili smo razorenu zemlju u kojoj su fabrike bile zatvarane. Veliki industrijski centri bili su zatvoreni, a ljudi su ostali bez posla i bez ikakve nade da će ikada biti bolje. Jug Srbije je potpuno uništen. Ništa se nije radilo i ni u šta se nije ulagalo. Evo, danas smo čuli predsednika Republike koji je rekao da su Leskovac i Vranje imali deficite nasleđene iz prethodnog perioda od oko 20 miliona evra pojedinačno, a Zaječar od 13 miliona evra i sada će Vlada Republike Srbije pomoći sa 50 miliona evra da budžeti tih gradova budu stabilni. Uspeli smo privučemo strane investicije i da razvijamo privredu, da stabilizujemo javne finansije. Smanjili smo javni dug. Smanjili smo stopu nezaposlenosti sa skoro 30% na oko 11%. Minimalna zarada je povećana za 42%, sa oko 160 evra u 2012. godini na 230 evra, koliko se očekuje da će biti 1. januara sledeće godine. Država pravi stanove za pripadnike snaga bezbednosti. Kako na sve segmente svakako utiče razvoj građevinarstva, ja pozivam svoje koleginice i kolege da damo podršku ovom setu zakona iz Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastaviću tamo gde sam stao. Vlada Republike Srbije je izuzetno posvećena razvoju svih delova teritorije Republike Srbije, uključujući naravno i KiM. Govorio sam o tome koliko je urađeno kada je u pitanju saobraćajna, putna i železnička infrastruktura na KiM. Želim da kažem da je Vlada Republike Srbije renovirala Dom kulture Gračanica, Dom kulture Gnjilane, Dom kulture Stari Kolašin i Dom kulture Donja Gušterica. Takođe, kada su u pitanju crkve i manastiri na KiM, finansirano je 170 projekata vezanih za rad i opstanak 43 manastira i crkava na KiM. Posebno su značajni radovi na Bogosloviji svetog Kirila i Metodija u Prizrenu, manastiru Gračanica, Visoki Dečani i sveti Arhangeli u Prizrenu, kao i u manastiru Banjska. Ukupna vrednost radova je blizu 200 miliona dinara. Takođe, velika su ulaganja države Srbije i kada je u pitanju zdravstvo na KiM i zdravstvena zaštita srpskog naroda koji je tamo ostao na svojim vekovnim ognjištima. Zahvaljujući ulaganjima Vlade Republike Srbije Zdravstveni centar u Kosovskoj Mitrovici je pretvoren u Kliničko-bolnički centar. Renovirana su odeljenja onkologije, pulmologije, grudno odeljenje, počeo je sa radom skener, nabavljena su dva najsavremenija sanitetska vozila i najsavremenija medicinska oprema. Za ove namene izdvojeno je skoro 30 miliona dinara. Takođe, otvoreni su neke potpuno nove zdravstvene ustanove na KiM. Tu mislim na ambulantu u selu Pasijane. Zatim, izgrađen je novi zdravstveni objekat Doma zdravlja Peć. Nabavljena je nedostajuća medicinska oprema i aparati za dom zdravlja i za ambulante u sastavu Doma zdravlja u Peći. Ovo je još jedan dokaz, uz ono što je rekla i uvažena gospođa ministarka, da je država Srbija i te kako prisutna na KiM, između ostalog, kao što i vidite, veoma značajnim ulaganjem u infrastrukturu, u kulturu, duhovnost i zdravstvenu zaštitu Srba i drugih nealbanaca, ali i Albanaca koji žive na KiM, jer i oni su građani Republike Srbije.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Maja Mačužić Puzić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Mitrović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Nenad Mitrović.
Gospodine predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona u kome se uređuje oblast građevinskih proizvoda na koje se primenjuje ovaj zakon. U cilju obezbeđivanja standardizacije građevinskih proizvoda i sigurnosti na tržištu, stavljanjem u promet samo građevinskih proizvoda koji su pogodni z a predviđenu upotrebu, odnosno imaju karakteristike koje omogućavaju da objekti u koje se ugrađuju ispunjavaju bitne zahteve. Ovaj zakon sadrži tehničke i druge zahteve kojima se obezbeđuje zaštita bezbednosti života i zdravlja ljudi, zaštita životinja, biljaka i životne sredine, zaštita potrošača i drugih korisnika i zaštita imovine svih građana Republike Srbije, kao i svih investitora. Ono što bih ja pomenuo je svakako rekonstrukcija železničke pruge Niš – Preševo, deonica Vranjska banja – Ristovac – Bukurevac, gde su pre rekonstrukcije ove deonice vozovi se kretali 20 kilometara na čas, a posle rekonstrukcije ove deonice brzina vozova je povećana na preko 100 kilometara na čas. Time smo povećali broj putnika u putničkom saobraćaju, ali ono što je, takođe, važno da je prevoz robe železnicama Srbije povećan što će ovo svakako uticati na sveukupni razvoj Republike Srbije. Pozivam svoje kolege poslanike da u Danu za glasanje podrže Predlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Mitroviću. Reč ima potpredsednica Vlade Republike Srbije, dr Zorana Mihajlović. Izvolite.
Hvala vam na podršci. Ne samo da ulažemo u železničku infrastrukturu, konkretno i ova deonica Vranjska banja – Ristovac, nego na svim deonicama gde rekonstruišemo železničku infrastrukturu, tu takođe i stavljamo nove garniture vozova. Dakle, nove vozove i nove lokomotive i to mislim da je važno. Takođe, infrastruktura „Železnice“ je krenula da rekonstruiše sopstvenim sredstvima u svojim pogonima neke od stranih lokomotiva i mislim da je to, takođe, značajno. Dakle, i novi vozovi, a i nove pruge. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Slaviša Bulatović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Slaviša Bulatović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena potpredsednice Vlade, na član 3. predlažem amandman u smislu da se doda stav 5. koji glasi – Primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na porast investicija u privredi. Kada govorimo o sveukupnom razvoju države, danas se zahvaljujući Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture posebna pažnja poklanja razvoju Pčinjskog okruga i Vranja. Od svih projekata koje ovo ministarstvo realizuje, sigurno je za razvoj juga najvažniji završetak Koridora 10. Međutim, pored Koridora, uz pomoć i podršku vašeg ministarstva, realizuju se i brojni drugi projekti. Primera radi, u 2017. godini izgrađen je cevovod sirove vode od akumulacije Prvonek u Vranjskoj banji u dužini od četiri kilometara, zamenjene su azbestne cevi u dužini od 18 kilometara, a ukupna vrednost ovih radova je oko sedam miliona evra. Pored rekonstrukcija železničkih stanica u Vranjskoj Banji i Vranju, u ovoj godini krenulo se u realizaciju još dva projekta vrednosti 14,3 miliona evra i to izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda i izgradnja kolektora fekalnih kanalizacija od Vranjske banje do Vranja, čijom izgradnjom se rešava problem otpadnih voda u Vranjskoj banji, što je jedan od osnovnih preduslova za razvoj turizma u ovom mestu. Kad smo kod Vranjske banje, uvažena potpredsednice Vlade, želim da vam se u ime građana Vranjske banje zahvalim na ispunjenom obećanju, od subote kada ste četvrti put u poslednjih dve godine bili naš gost i obećali most za meštane mesne zajednice Korbevac i na taj način smo rešili višegodišnji problem. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade, poštovane kolege, poštovani građani Srbije, koristim priliku da upravo u ime građana Šapca i Pocerine i celog dela zapadne Srbije koji obuhvataju Šabac i Loznica sa opštinama, da pohvalim, sa jedne strane, angažovanost ovog ministarstva. I, velika zahvalnost za rekonstrukciju pruge Šabac – Loznica, koja je posle 70 godina, konačno, neko je odvojio sredstva i uradio rekonstrukciju. Verovali ili ne, 13 godina putnički voz nije saobraćao od Šapca do Loznice. Znači, posle 13 godina prvi put putnički voz brzinom od 80 kilometara na čas. Do rekonstrukcije pruge vozovi su se kretali od 10 do 30 kilometara, što je podatak koji dovoljno govori koliko se u prethodnom periodu nije ulagalo u infrastrukturu od putne železničke do svih drugih oblika infrastrukture koja je žila kucavica svih građana. Ono što je jako značajno samo u ovoj godini, ovo ministarstvo odvojilo je sredstva za put između Bukora i Donjeg Crniljeva, čime su povezane dve opštine, opština Šabac i opština Koceljeva, u dužini od pet kilometara. Urađen je put Krivaja – Tekeriš, takođe, spaja dve opštine, opštine Šabac i opštinu Loznicu. U toku je upravo izgradnja puta koji će povezati nekoliko pocerskih sela, na potezu od Rumske preko Dvorišta do Miloševca, putevi koji pokazuju da upravo ova Vlada pokušava da ravnomerni razvoj zaista i u pravom smislu te reči primeni u celoj Srbiji i da putevi budu urađeni tamo gde je potrebno. A, lokalna uprava grada Šapca koja 18 godina nije izgradila ni pola od toga što je Vlada Republike Srbije uradila za samo jednu godinu za opštinu Šabac i sela koja pripadaju opštini, pokazuje samo da ova Vlada i hoće i može da pomogne svima kojima je pomoć potrebna. Hvala još jednom.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Tijana Davidovac. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, koleginice Davidovac.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, odgovornim radom Vlade i našeg predsednika Aleksandra Vučića ekonomija koja je bila pred bankrotom 2012. godine, koju je karakterisala stagnacija rasta, visoka nezaposlenost, visoki javni dug i deficit u budžetu, za šest godina se transformisala u rastuću ekonomiju sa niskom i stabilnom inflacijom koja se kreće od oko 2 % u proseku u poslednjih pet godina. Sa stabilnom valutom, dinar je u 2017. godini ojačao u odnosu na evro za 4,9 %. Stopa nezaposlenosti je 11,9 %. Pljačkaškom privatizacijom pre 2012. godine 400.000 ljudi je ostalo bez posla. Srpska napredna stranka danas zapošljava ljude. Iz dana u dan se otvaraju nove fabrike u svim krajevima naše zemlje. Zatim, javni dug je 2017. godine pao za više od 10 % BDP-a, a smanjenje je nastavljeno i u 2018. godini, pa se javni dug kreće ispod 60 % BDP-a. Kada govorimo o BDP, on je značajno nadmašio očekivanja u prvoj polovini godine rastom od 4,9% zahvaljujući rastu investicija i ulaganju u sektor građevinarstva. Privredni rast, uz bolju efikasnost naplate poreza, odgovornu politiku javnih rashoda i smanjenje javnog duga, omogućiće Vladi da poveća investicije i dodatno unapredi infrastrukturu zemlje. U tekućoj godini očekuje se priliv direktnih stranih investicija od oko 2,6 milijardi evra. Reforme u sektoru građevinarstva omogućila je brže izdavanje građevinskih dozvola, što je dovelo do udvostručenja broja izdatih dozvola i rasta udela građevinarstva u BDP. Danas u Srbiji ima preko 33.000 gradilišta. Ulaže se u rekonstrukciju i izgradnju novih puteva, zatim se ulaže u rekonstrukciju železnice u koju se nije ulagalo više od 40 godina. To je politika koju sprovodi SNS, politika koja brine o svojim građanima kako bi im obezbedila bolje uslove za život. Poslanička grupa SNS će u danu za glasanje podržati predloženi set zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik dr LJubica Mrdaković Todorović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović. Izvolite.
Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, pošto su se danas ovde neki zalagali, zahtevali su neka izvinjenja, želim da kažem da nemamo nameru da se izvinjavamo zato što otvaramo fabriku u Kraljevu, gde će se zaposliti 2.500 radnika. Nemamo nameru da se izvinjavamo što smo obezbedili nova radna mesta širom Srbije, kako za žene na početku karijere, tako i za žene u srednjem životnom dobu. Nemamo nameru da se izvinjavamo zato što zvanična statistika pokazuje preko 200 hiljada novih radnih mesta širom Srbije više nego u njihovo vreme. Ja nemam nameru da se izvinjavam ni zbog brojnih novootvorenih fabrika u mom Nišu ni zbog novog Kliničkog centra ni zbog brojnih infrastrukturnih projekata i rekonstrukcija i zdravstvenih ustanova i doma zdravlja nikome, pa čak i onima koji bi možda došli ovde i stali ispred klupe da me ometaju u radu, da čupaju mikrofon, da me gađaju kamenom, da mi zavrću ruke, da mi naprave modrice na rukama, da pozivaju na silovanje, na vešanje. Možda bi da nas obese kao što pozivaju na nasilne radnje kada je u pitanju i predsednik države i predsednica Vlade, možda bi želeli sve to i nama da rade. Treba da shvate da se mi njih ne bojimo i trebali su za ovo vreme da konačno to i zaključe. Što se tiče zakona o građevinskim proizvodima, samo još ovo želim da kažem. U gradu Nišu je pre novembra 2015. godine postojalo oko 30.000 predmeta u postupku legalizacije, kako se to tada zvalo, a do sada je po Zakonu o ozakonjenju popisano 45.500 objekata. Grad Niš je 15. marta 2017. godine na konferenciji u Vladi Srbije, od strane ministarke, proglašen kao četvrti po uspešnosti popisa u celoj Srbiji. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Stanislava Janošević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Stanislava Janošević. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, kolege poslanici, poštovani sugrađani, ne volim puno da govorim o prošlosti, a još manje volim one koji su kratkog pamćenja. Uglavnom su kratkog pamćenja oni koji su i kratke pameti i ta gospoda je bila u stanju da uruši finansijski sistem i privredu Srbije. U moru preduzeća koja su ugasili, upropastili jeste „Begej“, zrenjaninsko brodogradilište. Dvadeset petog oktobra 2018. godine, za vreme mandata Vlade SNS, u Zrenjaninu se otvara preduzeće „Rubikon“ na istom mestu gde je bio nekadašnji „Begej“. To je investicija od 1,6 miliona evra. Mi ćemo imati tu čast da će ministarka Mihajlović otvoriti tu kompaniju i samim tim obeležiti nastavak radova na obilaznici magistralnog puta oko Zrenjanina, koji su dužine 3,7 kilometara, što će u mnogome doprineti transportu u našem gradu, jer će ga izmestiti iz gradskih ulica, i samim tim obilaznica će dobiti veliki značaj jer će pomoći u komunikaciji i sa industrijskom zonom. To je investicija, gospodo, više od 423 miliona dinara. Ovo su dodatni razlozi zbog čega ću ja podržati set zakona koji su na dnevnom redu i koji će biti na glasanju u petak. Hvala vam.
Zahvaljujem, koleginici Janošević. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Mijatović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Dalibor Radičević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o građevinskim proizvodima gde sam predložio da se doda stav 5, a sve sa ciljem da se dodatno definiše član 3. ovog zakona. Građevinski sektor predstavlja motor razvoja celokupne industrije. Ona pokreće stvaranje novih radnih mesta u drugim sektorima privrede, kao što su proizvodnja, transport, trgovina i finansijske usluge. Takođe, građevinski sektor predstavlja osnov za rast prerađivačke industrije. Vlada potpisivanjem ugovora sa građevinskom industrijom direktno utiče na razvijanje infrastrukture koja se odnosi na razvoj zdravstva, transporta, kao i na sektor obrazovanja. Zato za prosperitet bilo koje zemlje, pa i naše, građevinska industrija je od ogromnog značaja. Uloga građevinske industrije je da izgradi neophodnu infrastrukturu. Nijedna zemlja ne može da napreduje bez neophodne infrastrukture. Tek kada je teritorija zemlje pokrivena zadovoljavajućom mrežom puteva, električnom mrežom, vodovodnom mrežom, gasovodom, tek tada će investitori imati veći podsticaj da ulažu na tom području, tek tada će se otvarati nove fabrike, tek tada dolazi do smanjenja nezaposlenosti. Da je to naša Vlada, Vlada Republike Srbije prepoznala možemo da vidimo po broju fabrika koje su otvorene u poslednjih šest godina. Za to imaju podršku, ne samo ovde u Skupštini, već i na izborima. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Miodrag Linta. Izvolite.
U Srbiji živi preko pola miliona proteranih Srba iz Hrvatske i Federacije BiH, jednim delom iz Slovenije i preko 200 hiljada proteranih Srba i drugih nealbanaca sa područja KiM. Od toga broja preko 20 hiljada izbegličkih porodica još uvek nije rešilo jedno od ključnih pitanja u procesu integracije, a to je pitanje stanovanja. Dobro je poznato javnosti Srbije da se već više godina sprovodi tzv. regionalni stambeni program koji sprovode dve državne institucije – Komesarijat za izbeglice i migracije i Jedinica za upravljanje projektima ili JUP uz podršku brojnih međunarodnih donatora. Nažalost, u prethodnih nekoliko godina praksa je pokazala da se taj regionalni stambeni program sprovodi veoma sporo, a u jednom delu i veoma nekvalitetno uz brojne primedbe samih korisnika. Glavni cilj toga programa jeste da njegovim završetkom ne sme da ostane ni jedna izbeglička porodica u podstanarskom statusu ili porodica koja živi u neljudskim uslovima i da se svim tim izbegličkim porodicama pomogne rešavanje njihovog stambenog pitanja kroz četiri vida: izgradnja stanova; izgradnja montažnih kuća za ona lica koja imaju svoje placeve; kupovina seoskih imanja i dodela paketa građevinskog materijala za one porodice koje su počele same da grade svoje kuće, ali nažalost ne mogu sami finansijski da ih završe. Dakle, moj apel Vladi Republike Srbije je da pošalje jasnu poruku ovim dvema državnim institucijama, dakle, Komesarijatu za izbeglice i migracije i Jedinice za upravljanje projektima, da u narednom periodu maksimalno, profesionalno, odgovorno rešavaju probleme izbegličkih porodica i da konačno izbegličke porodice, nakon 23, 25, 28 godina, mogu da kažu da su svoj na svome i da su rešili ključno pitanje integracije, a to je pitanje stanovanja. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice Stojković.
Zahvaljujem, gospodine Milićeviću. Uvažena potpredsednice Vlade, gospođo Mihajlović, sa saradnicima, drage kolege narodni poslanici, usvajanjem Zakona o građevinskim proizvodima bolje ćemo urediti tržište građevinskih proizvoda. Takođe ćemo podići nivo kvaliteta materijala koji se koristi za izgradnju naših puteva, naših bolnica, naših zgrada, naših mostova, svega onoga što nam je nedostajalo u prethodnom periodu. Takođe, obezbediće se i povoljnija cena za investitore, čime će se povećati konkurentnost proizvođača. Uvešće se i kontrola kvaliteta građevinskog materijala da nam se više ne bi desili, npr. u Beogradu, loši, propali projekti. Uzmimo npr. maketu Terazija na Novom Beogradu. Bio je dovoljan samo jedan jak vetar da se to čudo neviđeno Dragana Đilasa razleti na sve strane i da postane sve ono što nije bilo bombastično najavljivano. Bilo je najavljivano, da vas podsetim, da će to biti turistička atrakcija, mesto koje će privući sve domaće i strane investitore. Nije bilo. Bilo je dovoljno da dune jedan malo jači vetar i da prosto bude jedna ne bezbedna skalamerija u samom sedištu Novog Beograda. Rekonstrukcija bulevara Kralja Aleksandra, takođe. Posekli su platane, stavili su ne bezbedne ploče koje su se ubrzo, nekvalitetno je rađeno, od korišćenja odlepile, „Pazlgrad“ na Voždovcu, podzemni kontejneri i mnogi drugi. Imali smo najskuplji most na čitavom svetu – Most na Adi Ciganliji. Reč je o svim onim propalim projektima Dragana Đilasa i saveza za uništavanje Beograda i Srbiji kojima je jedini cilj da se ponovo vrate u fotelje i ponovo da vladaju ovom zemljom. Zaista poslednja rečenica. Deo opozicije vas čitav dan napada da je vama jedini cilj da se slikate. Dolazim iz gradske opštine Rakovica i mogu da posvedočim o rezultatima rada vašeg ministarstva, rezultatima Vlade Republike Srbije. Nikada više nije ulagano u gradsku opštinu Rakovica, kao što se ulaže sada. Nije ulagano prethodnih 40 godina koliko se ulaže sada.
Zahvaljujem, koleginice.
Izgrađen je pothodnik, modernizovan je beogradski železnički čvor. Imamo funkcionalne moderne pruge, perone, koloseke. Drugi su se slikali na beogradskoj obilaznici. Mi je sada završavamo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Darko Laketić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarko sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, diskusija koja se razvija o ovom zakonu u pojedinostima, gde se praktično i osvrćemo na najznačajnije infrastrukturne projekte u regionima, gradovima odakle dolazimo, mogu reći da je nešto što definitivno nije bio slučaj sa prethodnom vlašću. Naime, Srbija je zaista postala veliko gradilište i nikada, rekao bih čak i u istoriji ove zemlje, na ovaj način se nije pristupalo rešavanju problema ne samo u ovoj oblasti, već uopšte u celini. Neću govoriti o autoputu, jer je ova tema već eksploatisana, ali zbog svog značaja zaista je imala jedno od najbitnijih mesta u mojoj diskusiji. Govoriću o privrednoj zoni koja definitivno treba da postane motor razvoja Topličkog okruga. Ono što je vrlo bitno jeste da ta privredna zona, za koju zemlju, koja treba da postane industrijsko zona, već je Vlada rešila, donela odluku na sednici Vlade koja je održana u Prokuplju, ta zemlja je prebačena u vlasništvo opštine Prokuplje. Ono što je bitno jeste da planirana industrijska zona treba da se prostore na površini od 16,5 hektara, treba da bude isparcelisana na sedam parcela, sedam delova. Ono što je vrlo bitno jeste da je plan da upravo na toj jednoj zoni treba da bude zastupljeno više oblasti privrede, upravo iz razloga što na ćemo taj način ugasiti čitavu nezaposlenost u Topličkom okrugu. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Laketiću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Stojiljković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik docent dr Mihajlo Jokić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite, profesore Jokić.
Poštovana ministarka, da izrazim svoje zadovoljstvo da sam se sa vašim pomoćnikom ili državnim sekretarom, gospodinom Ilićem, dogovorio kako bi trebalo rešiti problem Aerodroma Valjevo, odnosno Divci u koristi države. Znači, da to ne bude neiskorišćen resurs. Građevinarstvo je vrlo zahvalna privredna grana. Od četiri sabirka koja u zbiru čine BDP građevinarstvo povećava tri, a može da povećava i onaj četvrti koji predstavlja razliku uvoza i izvoza. Za šta se ja zalažem? Za stručne kadrove, da nastavim onu diskusiju koju sam započeo u prvom amandmanu. Nemamo dovoljno stručnih kadrova. Da bi imali dovoljno stručnih kadrova, ponavljam, dualno obrazovanje u većem procentu mora da uđe u građevinarstvo, u građevinsku struku. Oni koji imaju građevinsku struku u okviru jednog razreda moraju imati više odeljenja. Zašto? Da bi nastava bila stručnija. S druge strane, moraju se opremiti te škole koje školuju kadrove iz građevinske struke. Mora se pomoći školama da prva početna znanja učenici stiču u kabinetima, jer ne mogu đaci u dualnom obrazovanju sticati znanje van škole u prvom polugodištu, možda i u prvom razredu. Posle prvog polugodišta, posle prvog razreda, oni su već u funkciji sticanja dohotka, odnosno prihoda itd, i već to počinje da funkcioniše. Sve to treba da funkcioniše u formi đačke zadruge, a đačku zadrugu čine i đaci i nastavnici i roditelji i đačka zadruga pomaže da materijalni status i škola i prosvetnih radnika i đaka bude na višem nivou. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Bojan Torbica.
Zahvaljujem poštovani predsedavajući. Cenjena ministarko sa saradnicima, kolege narodni poslanici, kada govorimo o značaju predloženog zakona moramo napomenuti da bez pravnog uređenja ove oblasti nije moguć ni razvoj građevinarstva kao kompleksne delatnosti koja podrazumeva različite usluge i procese, kao i ugradnju gotovih proizvoda u objekat, pri čemu je završni rezultat proizvod koji u svakom pogledu treba da zadovolji propisane osnovne zahteve. Građevinarstvo u strateškom smislu predstavlja jedno od najvažnijih privrednih grana jer obezbeđuje objekte i infrastrukturu za sve ostale privredne i socijalne kategorije i da li je uopšte i potrebno spominjati u kakvom stanju smo 2012. godine zatekli privredu Srbije, u kakvom stanju je i mogla biti privreda posle najsramnije pljačkaške privatizacije, opustošena privreda, uništeno građevinarstvo, uništena ekonomija, država na ivici dužničkog ropstva. Ali odgovornom politikom Republičke vlade Srbija je počela da se menja, da kreće korak po korak unapred. Upravo ta odgovorna politika Vlade je i dovela do toga da u prethodnom periodu budu postignuti izvanredni finansijskih rezultati koji su učvrstili makroekonomsku i finansijsku stabilnosti i tako doveli do smanjenja nezaposlenosti i rasta BDP. Novootvorene fabrike, stotine hiljada novih radnih mesta, desetine velikih značajnih infrastrukturnih objekata jesu rezultat rada aktuelne, ali i one prethodne Republičke vlade. Znajući da je sektor građevinarstva glavni pokretač privrednog rasta Srbije i da se upravo u građevinskom sektoru beleži i najveći realni rast bruto dodate vrednosti sasvim je jasna moja želja da amandmanom na predloženi Zakon o građevinskim proizvodima doprinesem jačanju i očuvanju stabilnosti finansijskog sistema u Srbiji. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ana Karadžić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Da li neko želi reč? Izvolite koleginice Jevtović Vukojičić.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, kolege poslanici i poslanice, naravno da predloženi Zakon o građevinskim proizvodima i sve druge zakone SNS u danu za glasanje će podržati. Moram najpre da se osvrnem na jednu opasku koju smo danas čuli od ovih poslanika opozicije koji dođu na deset, 15 minuta, a upravo se odnosilo na Zakon o građevinskim proizvodima koji su kao primedbu naveli da građevinski proizvodi neće biti kontrolisani. Moram da kažem da oni nisu pročitali Zakon o građevinskim proizvodima jer da su ga pročitali videli bi da se građevinski proizvodi kontrolišu od momenta proizvodnje, pa do momenta ugradnje. Znači, u svim fazama građevinski proizvodi se kontrolišu upravo radi kvaliteta. Moram da istaknem da je za povećanu ekonomsku razmenu građevinskih proizvoda itekako važna saobraćajna infrastruktura. Moram da istaknem da se od 2014. godine gradi, da se Srbija premrežava autoputevima, da se obnavlja i rekonstruiše železnička infrastruktura, ali moram da istaknem da se itekako ulaže i u vodni saobraćaj koji itekako značajno mesto zauzima u zemljama EU. Prvi put nakon 30 godina u vodni saobraćaj je opredeljeno 210 miliona evra. Moram da istaknem da je doneta strategija vodnog saobraćaja i ono što posebno želim da istaknem to je izgradnja Luke Smederevo i izgradnja terminala za rasuti teret, čija će količina robe biti pet miliona tona. Moram da istaknem i gradnju železničke saobraćajnice Mala Krsna-Smederevo-Luka Smederevo, koja će takođe pružiti veliki značaj privrednom razvoju. Takođe očekujem da će i nastavak Koridora 11, kada se tiče drumskog saobraćaja, koji bi trebalo da dođe već sledeće godine do Požege doprineti razvoju i ovog kraja Srbije. Zahvaljuje.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Matić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Desanka Repac. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Ognjen Pantović. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, za razliku od nekih vremena kada se ništa nije gradilo i kada se razgrađivalo sve ono što smo imali, kada se uništavala vojska, narušavao nacionalni identitet, danas je zahvaljujući ovoj vladajućoj većini i ovoj Vladi situacija obrnuta. Danas se u Srbiji grade auto-putevi, železnica, stvara se jaka infrastruktura koja je preduslov za nove investicije i nova radna mesta. I mnogo je takvih primera u našoj zemlji. Ja ću navesti samo neke, koji se tiču opštine Palilula, sa koje je dolazim. Izgrađen je most Zemun-Borča, obilaznica ka Pančevu i na ovaj način je smanjeno vreme putovanja iz Banata ka Sremu, smanjilo se zagušenje u centru grada, buka, štetni gasovi i pozitivno se uticalo na bezbednost saobraćaja. Ono što je veoma bitno, jeste da je najavljeno još nekoliko velikih investicija uz ovu saobraćajnicu. Naime, u Ovči, gde prolazi ova obilaznica, gradiće se 2.000 subvencionisanih stanova za pripadnike službe bezbednosti, a odmah pored Pupinovog mosta biće izgrađen Industrijski park prijateljstva sa Kinom na 320 hektara. Tu je najavljen dolazak preko hiljadu najvećih tehnoloških giganata i gde će se direktno zaposliti oko 10 hiljada naših naučnika, inženjera i inovatora. Izgradnja ove saobraćajnice i mosta je veoma pozitivno uticala na kvalitet života naših sugrađana i naša opština sada može mnogo brže da se razvija. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Pantoviću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Maletić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Jović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Cilj moga amandmana je da ukaže na stalnu potrebu, pre svega da osveži ovaj zakon, ali i da ukaže na stalnu potrebu rada na stvaranju boljih uslova za investicije. Stvaranje tih uslova je mnogo kompleksan posao i zavisi od više faktora. U početku, to je dobar zakonodavni okvir na kome svi zajedno ovde radimo, pa, evo, i kroz ovaj zakon, koji ste vi predložili, poštovana ministarka. Ali, ono od čega još više zavise uslovi za investicije je verovatno politička stabilnost i samim tim ekonomska, ali i međunarodni ugled zemlje na kome opet, pre svih, najviše u poslednjim godinama radi predsednik države. Da li to može bolje? Uvek, naravno, može bolje. Ali, koliko god neko hteo da sakrije rezultate, oni su sad ozbiljni i veoma vidljivi. Vidljiv je tako i projekat revitalizacije jezera Palić u Subotici. Vi znate, tj. vaše ministarstvo je u novembru mesecu 2017. godine potpisalo onaj trojni ugovor gde su potpisnici još nemačka KFV banka i grad Subotica, a radi građana Srbije, radi se o ugovoru o donaciji od šest i po miliona evra, koji će omogućiti i biti početak ozbiljne investicije na dugogodišnjem, odnosno višedecenijskom problemu Palića i okoline. To je jedan ozbiljan razvojni problem Palića, Ludaša, Subotice i svih okolnih mesta koja se nalaze na severu Bačke. Obzirom da taj projekat ide nekim svojim zamišljenim tokom, ja moram da pohvalim i napore koje čini vaše ministarstvo, lokalna samouprava u Subotici, da se zahvalim nemačkoj banci na ovoj ozbiljnoj donaciji, a vama da kažem da ćete i vi i Vlada i predsednik države sigurno imati podršku građana sa severa Bačke, sve dok tim tempom napreduje razvoj severa Bačke, a u ovom parlamentu, dok dolaze ovakvi reformski i dobri zakoni, oni će imati podršku nas, Srpske napredne stranke. I hvala vam na svemu ovome što sam prethodno rekao, poštovana ministarka.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Majkić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, koleginice Majkić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, ministarka Mihajlović je krajem maja meseca ove godine bila u parlamentu kada smo pričali o četiri vrste saobraćaja, drumskom, železničkom, vodnom i vazdušnom. Tada smo, ministarka kao i mi, poslanici SNS, pričali o najvećem infrastrukturnom projektu – revitalizaciji pruge Beograd-Budimpešta, koja će doneti mnogo ovom regionu, ne samo delu od Beograda do izlaska iz Srbije, do Mađarske, nego uopšte, celokupnoj Srbiji. Tada sam ukazala na to da je Kikinda još krajem 19. veka imala tradicionalnu železničku povezanost sa Bečom, Budimpeštom i Bađašom i da je tada imala povezanost i sa Londonom, Parizom i Briselom. Prošlo je svega nekoliko meseci od kada je ministarka Mihajlović bila ovde i kada smo pričali o tome i preduzeto je već nekoliko koraka kako bi se revitalizovala pruga Kikinda-Subotica i kako bi se Kikinda spojila, na neki način, sa tom prugom Beograd-Budimpešta. Naime, pre dve-tri nedelje je održan sastanak između pet opština Severnobanatskog okruga, na kom je prisustvovala i ministarka, gde je sklopljen dogovor o sufinansiranju linije Kikinda-Subotica, kako bi se ta linija održala, pošto je već pre tri-četiri godine bilo ideja da se ta linija ukine. Naravno da nam je veoma drago da se ta linija neće ukinuti, ne samo zbog putnika, studenata i turista koji idu na sever naše zemlje i dalje, nego, pre svega, i zbog privrede, koja uveliko koristi železnicu u ovom delu. Takođe nas raduje da je za sledeću godinu najavljena rekonstrukcija pruge Senta-Subotica, pošto je to najproblematičniji deo ove železničke pruge, zbog toga što se vozovi na toj deonici kreću od 20 do 40 kilometara na sat. Drago nam je što ćemo biti povezani na ovu prugu koja će spojiti Beograd i Budimpeštu i zahvaljujem na vašem trudu da to i ostvarimo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Dragan Savkić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarko sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o građevinskim proizvodima, koji glasi: „Primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na unapređenje privrednih resursa.“ Predlog zakona o građevinskim proizvodima po prvi put na jedinstveni način uređuje oblast građevinskih proizvoda i usklađuje se sa standardima i najboljom praksom EU. Predlog zakona se odnosi na čak 35 oblasti građevinskih proizvoda, a lista standarda se proširuje donošenjem novih standarda. Bitno je istaći da zakon daje mogućnost da se inovativni proizvodi stave na tržište i time reguliše ovo pitanje koje do sada nije bilo pravno regulisano. Osim podsticaja za inovativnost, Predlog zakona obezbeđuje i punu pravnu sigurnost, što je preduslov za dalji razvoj u oblasti građevinarstva, zadržavanje liderske pozicije koju Srbija ima u regionu, ali i privlačenje novih investicija. Naime, Predlog zakona uređuje važenje dokumenata EU u ocenjivanju proizvoda i verifikacije kvaliteta, performansi proizvoda te su predviđa i posebna tela koja će se baviti ocenjivanjem i potvrđivanjem kvaliteta. Telo za tehničko ocenjivanje biće primarno zaduženo za donošenje dokumenata po kome će se vršiti ocenjivanje proizvoda kao i za davanje tehničke ocene. Dok će telo za ocenjivanje, verifikaciju, ustavnosti, performanse građevinskih proizvoda obavljati zadatke, kao nezavisna treća strana. Ovo telo će pored ispitivanja proizvoda vršiti i sertifikaciju fabričke kontrole proizvoda i prerade. Na ovaj način se otklanjaju svi postojeći problemi sa kojima smo se susretali u ovoj oblasti. Harmonizacijom se zakonodavstvo sa pravima i okvirima EU obezbeđuje najviši kvalitet građevinskih proizvoda.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Jančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Poštovana gospođo Mihajlović, poštovani narodni poslanici, najvažniji razlog za donošenje ovog zakona je potreba da se opštim propisom uredi stavljanje na tržište građevinskim proizvodima i to onih građevinskih materijala koji u potpunosti zadovoljavaju uslove međunarodnih i domaćih standarda. Proizvođači građevinskog materijala, distributeri, investitori i laboratorije, svi oni osećaju efekte ovog zakona. Ovaj zakon, koji će istovremeno sprečiti da razne nestručne firme učestvuju u građevinskim poslovima, da materijal koji se ugrađuje bude neadekvatan, pa i opasan, zbog čega je u prošlosti dolazilo do ozbiljnih problema. Posebno je važno da će odredbe ovog zakona doprineti da objekti koji se grade budu kvalitetniji i bezbedniji za život i zdravlje ljudi na čemu se u poslednjih nekoliko godina posebno insistira. Razvoj naše države se prvenstveno oslanja u ulaganje u infrastrukturu. Predsednik, gospodin, Aleksandar Vučić i ova Vlada Republike Srbije su pokazali da se rukovode upravo ovim principom vodeći računa o ravnomernom regionalnom razvoju. Ravnomerni razvoj za nas, koji dolazimo iz Vojvodine, dakle, severne srpske Pokrajine, je od ogromnog značaja. Siguran sam da delite moje mišljenje da je putna mreža u Banatu u veoma lošem stanju, ali sam isto tako siguran da će banatska magistrala ugledati svetlost dana što je strateški važan pravac i važno pitanje za dalji razvoj ovog dela naše zemlje, posebno severnog Banata iz kojeg ja dolazim. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milosav Milojević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Branko Popović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Branko Popović. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, donošenjem ovog zakona stvaraju se preduslovi za povećanje pristupa međunarodnim tržištima, povećanju slobodnog protoka robe, podizanjem nivoa konkurentnosti i ekonomskog razvoja uopšte. Pre nekoliko sedmica Ministarstvo je izdalo građevinske dozvole za izgradnju prvih 376 stanova za pripadnike snaga bezbednosti u Vranju i Nišu. U Vranju će u prvoj fazi radova biti izgrađene četiri zgrade sa 186 stanova, a u Nišu dve zgrade sa 190 stanova, ukupne bruto površine u oba grada oko 27.000 metara kvadratnih. Ukupna vrednost ove investicije iznosi milijardu i 400 miliona dinara. Prva faza izgradnje stanova za pripadnike vojske i policije počeće u sedam gradova Srbije do proleća i predviđena je izgradnja preko 8.000 stambenih jedinica do 2020. godine, što čini jednu trećinu ukupnog broja stanova neophodnih za zbrinjavanje prijavljenih lica. Građevinarstvo kao bitan faktor održivog razvoja u strateškom smislu, predstavlja jednu od najvažnijih privrednih grana, jer obezbeđuje objekte i infrastrukturu za sve ostale privredne i socijalne kategorije. Realizacija svih ovih projekata pokazatelj je da Vlada Republike Srbije stremi sveukupnom razvoju države i podizanju životnog standarda svih njenih građana. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Popoviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovana potpredsednice Vlade, u članu 3. pobrojani su proizvodi koji se razvrstavaju po različitim oblastima građevinskih proizvoda. Građevinarstvo nije samo za sebe, ono praktično kada raste, raste još oko 30 industrijskih grana. U ovom trenutku u Srbiji u oblasti građevinarstva radi oko 110.000 ljudi, odnosno oko 11.000 kompanija i kada raste građevinarstvo onda imate uzročnu vezu sa rastom BDP, dolazi do povećanja nivoa zaposlenosti, dolazi do smanjenja nivoa nezaposlenosti. Ako imate, a imate dobre finansijske bilanse, onda svakako dolazi i do stabilnosti u funkcionisanju valute. Građevinska industrija u Srbiji nije sama za sebe, ona je sastavni deo građevinske industrije u svetu. Velika ekonomska kriza, kaže MMF 2008. godine, izazvana je pre svega krizom na finansijskom sektoru od 2007. do 2008. godine, a onda krizom na hipotekarnim kreditima od 2007. do 2009. godine. Izgleda, gospođo ministarka, da se balon ciklične ekonomske krize nekako duva. Razlog za to treba tražiti pre svega u razlici između kamatnih stopa u Fedu, koji rastu i rašće u narednom vremenskom periodu do kraja godine od 2,2 i kamatne stope u EU zoni. Rast kamatne stope u EU zoni svakako će dovesti do poskupljenja cene kredita. Krediti jesu legitimni izvor za sektor građevine. Ti krediti će verovatno biti skuplji i za fizička lica i za državu i za kompanije. Država Srbija radi i uradiće, da u narednom vremenskom periodu sve te ciklične posledice koje mogu da nastanu na globalnom tržištu budu što manje primetne za građane Srbije. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ana Čarapić. Da li neko želi reč? Izvolite koleginice.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena potpredsednice Vlade sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, politika SNS i Vlade Republike Srbije jesu investicije, jesu nova radna mesta, jeste izgradnja putne infrastrukture. Dok nam je prethodni režim u nasleđe ostavio preko dva miliona nelegalno izgrađenih objekata, resorno ministarstvo se danas bori da zakonskim rešenjima ozakoni sve objekte. Zamislite koliko je budžet Republike Srbije bio oštećen po osnovu poreza na imovinu, po osnovu raznoraznih taksi za legalizaciju objekata, koliko su građani Republike Srbije bili uskraćeni boljeg života, novih bolnica, novih škola, vrtića, putne infrastrukture, a da ne govorimo o 400 hiljada otpuštenih radnika. Samo u mojoj opštini, opštini Kuršumlija, u periodu od 2004. do 2008. godine su zatvorili četiri fabrike i otpustili preko šest hiljada ljudi. Zamislite, šest hiljada ljudi na 23 hiljade stanovnika, koliko je u tom momentu brojala moja opština. Politika SNS, sve ono što građanima Srbije omogućava je dobro danas, a još bolje sutra. Ne samo da danas otvaramo fabrike i gradimo infrastrukturu, već ćemo kroz godinu ili dve, sigurno mogu reći, biti u situaciji da uvozimo radnu snagu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJibuška Lakatoš. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik LJibuška Lakatoš. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena potpredsednice Vlade sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, građevinarstvo je jedna od strateški najvažnijih privrednih grana, koja obezbeđuje objekte, putnu i komunalnu infrastrukturu za sve privredne i socijalne kategorije. Predloženi Zakon o građevinskim proizvodima usmeren je na otklanjanje uočenih nepravilnosti u praksi, a s druge strane na usklađivanje sa standardima i zakonima EU. Zakon govori o usklađivanju propisa o proizvodnji, distribuciji i prometu građevinskih proizvoda i povećanju njihovog kvaliteta. Samim tim, proizvođači građevinskih proizvoda će biti konkurentniji i prisutniji na svetskom tržištu, što će naravno i povećati devizne prihode njihovog poslovanja. Srbija je danas jedno veliko gradilište. U svim lokalnim samoupravama se gradi putna i komunalna infrastruktura, stanogradnja je u usponu. Sve ovo podiglo je našu građevinsku operativu i zaposlilo desetine hiljada radnika. Upravo ovaj zakon omogućiće da svojstva građevinskih proizvoda budu kvalitetnija što naravno doprinosi kvalitetu objekata koji se grade, zaštiti života, zdravlja ljudi i životne sredine. Građevinska privreda je veoma važna privredna grana za funkcionisanje privrede u celini i povezana je sa svim oblicima života i rada. Građevinarstvo u Srbiji će biti konkurentno i moći će ravnopravno da učestvuje i na svetskom tržištu, postane opet visoko akumulativna i time doprinese sveukupnom razvoju Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr LJubiša Stojmirović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Milan Knežević. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik prof. dr Milan Knežević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko sa saradnicima, koleginice i kolege poslanici, uvaženi građani Srbije koji gledate prenos, ja sam podneo amandman na član 3, ali ću svoju diskusiju usmeriti na jednu drugu stranu i svoje obrazloženje amandmana ću skrenuti na drugu temu sa razlogom. Uz puno uvažavanje svake profesije, ja želim danas odavde da zahvalim predsedniku Vučiću što je javno sa uvažavanjem, respektom i poštovanjem svojom izjavom stao u zaštitu medicinskih sestara i lekara. Zadnjih godina u medijima se samo pominju neki loši aspekti rada u zdravstvu, a zaboravlja se 99,9% onog pravog posla gde uposleni medicinski i zdravstveni radnici rade svoj posao posvećeno, odgovorno i bivaju kroz loše primere na odgovarajući način žigosani. Sad bih hteo da pročitam i zahvaljujem se u svoje lično ime, a iskreno mislim u ime moje medicinske i zdravstvene profesije, na ovakvoj izjavi. Šta kaže predsednik? Predsednik kaže da staje u zaštitu lekara i medicinskih sestara koji posvećeno rade svoj posao, te je upitao umemo li nekada da im kažemo hvala ili ćemo gledati svaku sitnicu da bi se reklo nešto negativno. Hoću da stanem u zaštitu medicinskih sestara i lekara. Ako je neko pokušao da uzme mito, dajte da ga uhapsimo, mi to radimo. Nemojte da kritikujemo lekare jer nam odgovara da u nekoj priči napadnemo Klinički centar Srbije… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Kostić. Da li neko želi reč? Koleginice Kostić, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena ministarka sa saradnicima, narodni poslanici, građani Srbije, ovih dana smo imali prilike da čujemo kritike na račun SNS kako se mi hvalimo šta smo sve uradili za ovo vreme. Evo, ja ću da se sad žalim na deo opozicije, pa ću ja da iznesem šta su oni uradili u mojoj lokalnoj samoupravi u Sokobanji. Oni su ni manje ni više nego plan generalne regulacije radili osam godina, potrošili pet miliona dinara iz budžeta opštine Sokobanja, ali nije poenta u tome. Napravili su plan koji je neprimenljiv, neprimenljiv 70%. Tim planom vodili su samo računa o svojim ličnim interesima, a ne o javnim interesima. Predlagali su neka loša infrastrukturna rešenja i, naravno, to su 2016. godine građani Sokobanje i kaznili. Na ovaj način oni su i sprečili investitore da dođu u Sokobanju da bi nove hotele izgradili i na svaki način onemogućili su da se izgrađuju novi putevi, novi trotoari i sve ostalo za šta je potrebna građevinska dozvola. Međutim, tu je samo početak. Godine 2016. kad je SNS preuzela ovu lokalnu samoupravu zatekli smo zgradu upravne zgrade u takvom stanju da je krov prokišnjavao, fasada opadala, stolarija se nije menjala 40 godina. Moram da napomenem da je ova zgrada i pod zaštitom spomenika kulture i da imamo tu čast da je isti arhitekta koji je ovo zdanje projektovao, projektovao je i našu zgradu lokalne samouprave Jovan Milkić. Nije samo ovo problem. Problem je da prvo što smo morali da uradimo kad smo došli na vlast jeste da smo morali da vršimo renoviranje toaleta. Neka se oni smeju, ali žuta elita, ja stvarno ne znam da li i kod kuće imaju onakve toalete kao što su imali u našoj upravnoj zgradi.
Privedite kraju. Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Poštovana potpredsednice Vlade sa saradnicima, kolege narodni poslanici, u postupku pripreme Nacrta zakona učestvovali su predstavnici svih zainteresovanih strana, proizvođači, tela za ocenjivanje usaglašenosti, akademska zajednica, Privredna komora Srbije, institucije i održavala su se javna slušanja u pet najvećih gradova u Srbiji. Plan države je da za gradnju autoputeva, mostova i pruga u 2018. godini potroši 43,9 milijardi dinara, dok će ta suma do kraja 2020. godine dostići ukupno 133,7 milijardi dinara. Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture u izgradnji puteva i osavremenjavanju srpske železnice, najavilo je svojevremeno da će u 2017, 2018, 2019. godini uložiti ukupno 150 milijardi dinara. Nakon godinu i po dana od početka niza kapitalnih projekata, prema rečima stručnjaka, već je uočljiv veliki rast u građevinskom sektoru. Moje kolege iz svih gradova Srbije su ovih dana navodile primere iz svojih sredina šta je sve urađeno iz oblasti infrastrukture što omogućava brži protok roba, ljudi, veću bezbednost na putevima, veću zaposlenost. Značajan doprinos u povećanju bruto društvenog proizvoda je nemerljiv u slučaju građevinarstva. Zahvaljujem na mostu Gazela, koji je završen u aprilu mesecu u Mladenovcu, jer da nije bilo vašeg autoriteta, još ne bi bio otvoren, već bi se produžavali rokovi. Tako da vam se ovom prilikom zahvaljujem. Prijatno.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Ognjanović. Da li neko želi reč? Koleginice Ognjanović, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena ministarka sa saradnicima, industrijska proizvodnja predstavlja značajnu oblast ukupnog ekonomskog sistema i ekonomske politike svake zemlje. Od nje zavisi stabilnost ekonomskog rasta, zaposlenost, održavanje ravnoteže u uvozu i izvozu. Cilj je podsticanje ekonomskog rasta i da se modernizuju i revitalizuju stare i podstakne razvoj novih grana industrije. Efekti uređenja tržišta građevinskih proizvoda podići će nivo kvaliteta materijala koji se koriste u izgradnji i domaće proizvođače učiniti konkurentnijim na evropskom tržištu. Moram da napomenem da je u proteklom periodu drvna industrija Srbije bila jedan od atraktivnijih sektora za strane investitore. Italijanske kompanije „Ditre“, „Mobil Turi“, „Plados“ i mnoge druge su izgradile svoje fabrike u Srbiji, u cilju snabdevanja građevinskim proizvodima ne samo na domaćem tržištu, nego i tržištu Evropske unije i sve većem tržištu Ruske Federacije. Akcioni plan podrške drvnoj industriji Srbije je upravo dao predlog mera za povećanje konkurentnosti i ubrzani razvoj drvne industrije, sa svrhom da se stvore uslovi za pozicioniranje Srbije kao globalnog proizvođača proizvoda od drveta. Kada govorimo o vrednosti građevinskih i infrastrukturnih radova, u 2017. godini povećana je za 50% u odnosu na 2016. godinu. Udeo građevinarstva u bruto domaćem proizvodu Srbija je povećala sa 4,3 na 6,2%, što je rezultat povećane vrednosti infrastrukturnih radova i rasta stanogradnje. Srbija je postala zemlja privlačna za ulaganje, zemlja u kojoj se otvaraju nove fabrike, grade mostovi, putevi i zgrade, zemlja koja se razvija i podiže standarde života svojih građana. Zato će nam svako poboljšanje i usavršavanje uz nove tehnologije pomoći u sveukupnom razvoju i jačaju privrednih resursa. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? Koleginice Malušić, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvažena potpredsednice Vlade sa saradnicima, za finansiranje infrastrukturnih projekata treba maksimalno iskoristiti bespovratna sredstva iz Evropske unije. Danas, još jednom naglašavam, ima 28.000 aktivnih gradilišta u Srbiji, nikada u istoriji nije bilo toliko gradilišta nego 2012. godine, kada je na čelo države došla SNS. Izgradnja puteva, modernizacija železnice i vazdušnog saobraćaja samo predstavljaju deo plana za razvoj infrastrukture Republike Srbije. Posle 60 godina na većini brzina je podignuta sa 10 i 30 kilometara na 120 kilometara na sat. Završena je železnička stranica Prokop posle 40 godina. Rekonstruisana je deonica između Beograda i Resnika, kao i Resnika i Valjeva. U izgradnji je deonica od Stare Pazove do Novog Sada. U izgradnji je i pruga Beograd-Stara Pazova i Sićevo-Dimitrovgrad. Uvezli smo, da bi unapredili i usavršili i osavremenili železnicu, 48 savremenih vozova. Radi se brza pruga između Beograda i Budimpešte. Srbija je danas faktor stabilnosti u regionu i idealno mesto za ulaganja stranih investitora i glavno čvorište za ovaj deo Evrope. Vazdušni saobraćaj je postigao najveći stepen harmonizacije sa propisima EU. Jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije je i to, dovesti što više turista i poslovnih ljudi da posete našu zemlju i na taj način se puni budžet Republike Srbije. Treba govoriti o Aerodromu „Nikola Tesla“. To je prvi korak sa našom zemljom, što se vazdušnog saobraćaja tiče, Aerodrom „Nikola Tesla“ je danas renoviran, podmlađena letačka operativa, a najvažnije je to što imamo avione koji su novi. „Er Srbija“ leti na ukupno 100 destinacija. Nagrađena je sa najvećom ocenom, sa sedam zvezdica, što se bezbednosti tiče. Pozitivni efekti se očekuju i do završetka postupka koncesija Aerodroma „Nikola Tesla“, vredne 1,5 milijardi evra. Hvala na pažnji.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marko Atlagić. Izvolite kolega Atlagiću.
Uvaženi potpredsedniče, uvažena ministarko sa saradnicima, hvala vam što ste izdržali udarce ova dva dana, zajedno sa vašim timom i ima vas večeras osam, toliko vas vidim ispred sebe, više nego čitave opozicije, a onih ih saveza za propast Srbije nema niti jednog. Jutros je jedan došao izvređao vas, nas, gospodina Martinovića, gospodina Vladu Orlića sa najvećim uvredama, lažima. Znate ko vas je izvređao? Čovek koji je završio fakultet u kafiću i ne samo to, najgori đak u istoriji Treće beogradske gimnazije. Toliko o ovim uvredama. Jedan drugi, Đorđe Vukadinović zvani Đorđe Vlah je prekjuče uvredio mene, gospodina Rističevića, državu Srbiju i sve poljoprivrednike, odnosno seljake u Srbiji. Ja ću da citiram šta je on rekao, evo poštovani građani Srbije šta je rekao, citiram – kao što uvaženi kolega Rističević, da smo normalna zemlja trebalo bi da pije pivo ispred prodavnice i da nadniči, a on je ovde narodni poslanik i to govori o tome kakvo je ovo društvo i kakva je ova zemlja. Ja ga pozivam da se izvini meni, gospodinu Rističeviću, svim poljoprivrednicima i svim seljacima i državi Srbiji. Nismo mi, nego on uzeo dva i po miliona iz Lutrije, a nije igrao lutriju. Znate zbog čega? U ugovoru mu stoji – ispitivanje javnog mnjenja. Kako je ispitivao, videli ste. Na kraju, svih onih kojih večeras ovde nema, da bi me građani iz Subotice razumeli, da bi razumeli iz Niša, Vranja, Kosovske Mitrovice, Pirota, nazivaju se džabalebaroši, lezijedovići, mutikašići, Varajić i luftiguzi. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Petrović. Izvolite koleginice Petrović.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena potpredsednica Vlade, poštovane kolege narodni poslanici, na član 3. Predloga zakona o građevinskim proizvodima podnela sam amandman kojim se dodaje stav 5. i kojim se podstiče sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na unapređenje ekonomskog razvoja. Da bi se građevinski proizvodi mogli naći na tržištu građevinskih proizvoda, potrebno je da budu u skladu sa srpskim standardima koje je donelo nacionalno telo za standardizaciju Republike Srbije, ali ako nisu utvrđeni srpskom tehničkom dokumentacijom, na te građevinske proizvode primenjuju se odredbe propisa kojim se uređuje opšta bezbednost proizvoda i zaštita potrošača. Osvrnula bih se na performanse građevinskih proizvoda koji su značajni po zdravlje ljudi i zaštite životne sredine. Dakle, neophodno je da objekti budu projektovani i izgrađeni od građevinskih proizvoda na takav način, da tokom svog upotrebnog ciklusa ne predstavljaju pretnju po zdravlje i bezbednost radnika i korisnika, niti treba da imaju veći uticaj na kvalitet životne sredine i klimu tokom izgradnje i upotrebe. Projektovanje i izgradnje objekata, posebno zgrada za stanovanje, u budućnosti, biće podložna zahtevima održivosti kvaliteta životne sredine, što će zahtevati da građevinski proizvodi budu napravljeni od materijala koji će omogućiti ponovnu upotrebu i reciklažu samog objekta ili njegovih delova nakon rušenja. Dakle, novi predloženi propisi u samoj proizvodnji građevinskih materijala daće dodatni podsticaj za razvoj građevinarstva, a samim tim uticati na unapređenje ekonomskog razvoja zemlje, preko novih investicija i otvaranja novih radnih mesta i na kraju, poboljšanja životnog standarda stanovništva, što i jeste krajnji cilj ulaganja u proizvodne kapacitete, kako industrijske, tako i infrastrukturne. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Dame i gospodo, poslanici SRS neće glasati za ovaj amandman, zato što se ovim amandmanom nepoboljšava tekst predloženog zakona, a nećemo glasati ni za ovaj, ni za ostale predloge, zato što mislimo da se predloženim zakonima ne rešavaju problemi koji u ovoj oblasti zaista jesu ozbiljni i traju dugo. Moralo je mnogo ozbiljnije da se uradi i ovaj Predlog zakona o građevinskim proizvodima, zapravo, ovom zakonu nedostaje ključna odredba koja bi precizno rekla ko je taj ko utvrđuje određene standarde građevinskog materijala. Ono što smo juče čuli od ministra Zorane Mihajlović, član 45. čini mi se, beše, to ne govori. Govori se uopšteno o standardima, a mi insistiramo na tome da mora da se zna ko je to, već smo tako formulisali, fizičko ili pravno lice, koje bi svojim potpisom potvrdilo da je upravo to taj materijal, jer bez toga ovaj zakon će biti, davati ozbiljnu mogućnost za zloupotrebu. Evo da ponovim ono što smo već objašnjavali, mi ćemo imati određeni proizvod i neko će, a ne znamo ko, reći da taj proizvod ne ispunjava određene uslove, a mi već imamo određeni ugovor sa nekom kompanijom, a neka druga kompanija će lobiranjem da završi da njen proizvod bude ugrađen u određeni objekat. To svakako nije ono što će rešiti probleme i nije suština ovog zakona samo utvrđivanje standarda i namera da građevinski proizvodi budu kvalitetni i u skladu sa svetskim trendovima, protiv čega mi ne bismo imali ništa. Tvrdimo, a vreme će pokazati i verujte, bili bismo srećni da nismo u pravu, da to vreme pokaže da mi nismo bili u pravu, da se ovaj zakon donosi da bi se polako istisnuli naši najveći partneri u oblasti građevine, a to su Narodna Republika Kina, Azerbejdžan i Rusija, da bi ih zamenili sa američkim kompanijama. Ništa bolje stanje nije ni kada je u pitanju ovaj Zakon o ozakonjenju. Meni je tu zaista potpuno rogobatan naziv, ali ajde neka tako bude. Suština tog zakona jeste da je on zakon o rušenju, zato što je zakon tako koncipiran da ne ostavlja mnogo mogućnosti lokalnim samoupravama da izdaju građevinske dozvole za objekte koji su građeni bez građevinskih dozvola. To nije dobro zato što država nikako već 20 godina koliko se pokušava sa ovim zakonima, država nikako da preuzme na sebe deo odgovornosti i krivice zašto su ljudi gradili bez građevinskih dozvola. Tvrdim da je 90% objekata bez građevinske dozvole tako izgrađeno, zato što nije bilo moguće dobiti građevinsku dozvolu, a pogotovo je neprihvatljivo da se usvajanjem ovog zakona ruši sve što je izgrađeno posle 24. ili 27. novembra 2015. godine. Pokušala je Zorana Mihajlović da skrene pažnju kako mi amandmanom kojim smo tražili da se ta mogućnost izbriše, kako mi eto štitimo neke tajkune i ne znam ni ja koga, ne. Mi štitimo građane Srbije, mi želimo da država bude dobar domaćin svakom svom građaninu, da se lokalnim samoupravama ostavi zakonska mogućnost da konačno počnu ovaj posao da rade, jer ovaj posao se ne radi. To malo što je urađeno, to je onako samo da se posoli. Mislim da ste svi saglasni sa tim da nije bilo ni volje, ni želje da se ovo ozbiljno uradi i neće biti ni sada. Najlakše je porušiti. Neko je, znate, uložio neki novac i govorim sad, pre svega, o ljudima koji imaju porodične kuće, koji imaju neke manje firme, itd, poljoprivredne objekte. Neko je uložio neki novac i treba biti baš onako i bez srca i bez duše i doći tom nekome to sravniti sa zemljom, a prethodno mu ne ostaviti mogućnost i naći način da to što je uradio i ozakoni, odnosno da dobije građevinsku dozvolu. Hvala.
Reč ima ministar gospođa Mihajlović. Izvolite.
Dakle, Nacionalno telo za standardizaciju utvrđuje standarde. Tu bi se posebno vezala za opasku da to znači da će biti teže našim firmama. Dakle, nakon usvajanja ovog zakona će biti teže našim kompanijama koje proizvode građevinske proizvode i, naročito, kompanijama iz Narodne Republike Kine i Ruske Federacije, Azerbejdžana, itd, sa kojima jako mnogo radimo na infrastrukturi. Želim da kažem da to apsolutno nije tačno. One i dan danas rade po domaćim standardima, čak Narodna Republika Kina, dakle, na recimo modernizaciji pruge Beograd – Budimpešta radi isključivo i samo po EU standardima. Dakle, svaka deonica, čak i ova druga koja se radi iz Ruske Federacije kredita, radi se po EU standardima i ima proveru i verifikaciju, dakle, kompanije koje proveravaju bukvalno svaki centimetar bilo, dakle, pruge koja se gradi, bilo opreme koja se ugrađuje i sve mora biti po EU standardima. Dakle, naprotiv, ovaj zakon zaista treba da omogući da se naše kompanije dalje razvijaju i da mogu da izlaze na tržište i da tamo gde nemamo standarde, prvo ćemo tamo, pre svega, da radimo harmonizaciju. Druga stvar, oko ozakonjenja. Mnogo je više urađeno za tri godine u procesu ozakonjenja, nego za prethodnih 40 godina. Slažem se sa vama u jednoj stvari da ono što smo mi nasledili, oko dva miliona nelegalno izgrađenih objekata, jeste 90 %, ne znam baš da li je 90 %, ali visok procenat je onih koji su bili napravljeni baš zbog toga što nije moglo da se dođe do građevinske dozvole. Zato smo prvo išli u reformu građevinskih dozvola i zato smo prvo rešavali tu stvar, pa smo 2014. imali jedan zakon. Dakle, ono što ste vi pominjali, pre izvesnog vremena, jedan šalter, ali taj jedan šalter je kasnije prebačen u elektronsku građevinsku dozvolu. Nije teško doći do građevinske dozvole nigde, ni u jednom delu Srbije, niti do lokacijskih uslova, ali ono što moramo da uradimo, to je da moramo da pooštrimo ovaj zakon. Ponavljam, ovaj zakon nije zakon o rušenju. Ovaj zakon je zakon, pre svega, o ozakonjenju objekata, ali oni koji direktno ugrožavaju javni interes, o tome sam pričala, oni su kriterijum, oni su prvi koji zaista ne mogu da opstanu. Ne možete da napraviti na trasi metroa kuću, ne možete da napravite tik pored auto puta kuću, itd. Znači, to su stvari koje će se rešavati, a ima ih puno, ako govorimo na teritoriji Srbije. (Predsedavajući: Privodite kraju.) Ko je odgovoran? Ima odgovornih. Dakle, ono što je nadležnost Ministarstva ili države, rekla bih da to radimo. Imali smo problema u lokalnim samoupravama, itekako. Zaposlili smo hiljadu ljudi na teritoriji Srbije samo da se bave u svakoj lokalnoj samoupravi ozakonjenjem. Tačnije, od opština je traženo da one kažu koliko im ljudi treba da rade na ozakonjenju. Onoliko koliko su tražili država je omogućila da se zaposli. Nismo dobili rezultat i brzinu ozakonjenja koju smo hteli i videli smo šta je problem i zato smo krenuli u ove izmene i dopune zakona.
Zahvaljujem. (Vjerica Radeta: Replika.) Nemate pravo na repliku. (Vjerica Radeta: Samo jednu rečenicu, zaista.) Izvolite.
Baš bukvalno samo jednu rečenicu. Zaista bih volela i mi bismo voleli, kada bi ministarstvo i ministar još jedanput sagledalo ovaj naš amandman i kolege koji će glasati za ovaj zakon, verujte, nije dobro što ste odredili rok taj od 2015. godine. Nemamo mi ništa protiv da se ruši svaki objekat koji ugrožava javno dobro. Naravno, da nam to ne pada na pamet. Ali, mnogo je ljudi koji su izgradili bespravno samo zato što su inspektori na terenu korumpirani. Mislim da se svi slažete? U tom smislu mislimo da bi trebalo da država preuzme odgovornost i da kaže – e, stvarno, sada kad podvučemo crtu, ali stvarno. Crta se podvlačila ne znam koliko puta i svaki put je bilo mimo te crte. Jednom mora to da se uradi, ali mnogo je tri godine unazad povlačiti crtu. Mnogo je, mnogo ćete ljudi ojaditi. To je suština našeg amandmana. Hvala.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Rančić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega Rančić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre gospođo Mihajlović, poštovani gosti iz ministarstva, poštovana gospodo narodni poslanici, amandman koji sam podneo glasi – U članu 3. Predloga zakona o građevinskim proizvodima dodaje se stav 5. koji glasi: „Primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na poboljšanje ekonomskog razvoja“. Šta je železnica ako ne podstiče ekonomski razvoj? Zato ću nastaviti tamo gde sam stao, kod drugog amandmana, kada sam govorio o izmeštanju železničke pruge iz centra grada Niša, odnosno projekat železničke obilaznice oko Niša, koji je deo većeg projekta rekonstrukcije pruge Niš – Dimitrovgrad, koji košta oko 300 miliona evra. Železnička obilaznica oko Niša dužine je 22 kilometara, od železničke stanice do Sićeva i košta 80 miliona evra, a ceo projekat železnice Niš – Dimitrovgrad će se finansirati i to: država Srbija, odnosno njeni građani kroz budžet – 60 miliona evra, EIB, nešto kao kredit – 134 miliona evra, a nešto nepovratno – 73,04 miliona dinara. Što se tiče dinamike, eksproprijacija, odnosno otkup treba da se završi 2018. godine, gradnja početak 2020. godine, a završetak 2023. godine. Hvala.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Radmilo Kostić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Uvažena potpredsednice Vlade sa saradnicima, jedna od pozitivnih posledica ubrzanog razvoja izgradnje putne infrastrukture, naročito Koridora 10, jeste i jačanje i razvoj privatnih putarskih i građevinskih preduzeća, naročito na jugu Srbije. Posle usporavanja aktivnosti i skoro gašenja građevinske operative u prvoj deceniji 21. veka, posle 2012. godine, na našu veliku sreću, zamagli sektor je postepeno oživljavao i nekoliko godina unazad i oživeo. Veliki broj ljudi, od majstora do inženjera je zaposlen u ovom sektoru. uglavnom se ta preduzeća bave delatnošću iz vašeg sektora. Ono što je problem jesu glavni izvođači radova na putnoj infrastrukturi, koji neretko ne ispunjavaju obaveze prema podizvođačima. Prema informacijama kojima raspolažem, preduzeće „Koridori Srbije“ strogo i na vreme plaćaju svoje obaveze prema izvođačima, međutim, izvođači i dalje ne plaćaju i ozbiljno kasne sa plaćanjima svojim podizvođačima. Znam da ovo nije možda u vašem resoru, da vi pratite da li izvođači plaćaju podizvođačima, ali čisto da imate informaciju da tu nešto škripi. Hvala.
Zaista ste me prijatno iznenadili vašom diskusijom, kolega Kostiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, kolega Bogatinoviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, kako treba voditi lokalnu samoupravu i kako domaćinski planirati, možemo videti i naučiti od lokalne samouprave grada Leskovca, koja je prepoznala da savremena putna infrastruktura u gradu i u selima jeste preduslov opšteg prosperiteta i sveukupnog razvoja. Značajne investicije ostvarilo je, podvući ću, JKP „Toplana“ koje je poslednjih godina u modernizaciju sistema grejanja uložilo preko dva miliona evra. Izgrađena je nova kotlarnica na gas, izvršena je rekonstrukcija toplovoda, automatizacija toplotnih podstanica, kao i u ugradnja filtera za prečišćavanje produkata sagorevanja. Takođe, svim konzumentima toplotne energije omogućeno je fakturisanje po potrošnji toplotnih podstanica ugradnjom pouzdane merne opreme. Zamenjeno je 46 toplotnih podstanica novim automatskim podstanicama i to u objektima kolektivnog stanovanja povezanih sa sistemom, čime je formirano jezgro budućeg dispečerskog sistema. U međuvremenu, toplotni konzum je povećan za 500 stambenih jedinica, stanova i oko 20 hiljada kvadratnih metara poslovnog prostora. Javno komunalno preduzeće „Toplana“ daje redovne godišnje subvencije određenim ugroženim socijalnim kategorijama korisnicima daljinskog grejanja. Na kraju, važno je pomenuti da JKP „Toplana“ u Leskovcu od nekadašnjeg gubitaša, postalo je uspešno javno preduzeće i na dalje se mogu očekivati dalje investicije u poboljšanju kvaliteta grejanja građana Leskovca. Hvala.
Zahvaljujem, kolega. Sa ovim bismo završili sa današnjim radom i nastavljamo sutra u 10,00 sati. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 76 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 87 narodnih poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Izvolite.