52. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 93/2009 Sb., o auditorech a o změně některých zákonů (zákon o auditorech), ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony /sněmovní tisk 759/ - prvé čtení podle § 90 odst. 2 Je navrženo od vlády schválení v prvém čtení. Z pověření vlády předložený návrh uvede místopředseda vlády a ministr financí Andrej Babiš. Než se ujme slova, požádám pana kolegu Kubíčka, který je zpravodajem... a ten už je u stolku zpravodajů. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, zákon o auditorech je právním předpisem regulujícím provádění auditu statutárními auditory a auditorskými společnostmi. Zároveň je zde upravena činnost profesní samosprávy auditorů a výkon veřejného dohledu nad nimi. Zákon obsahuje ucelený soubor práv a povinností auditorů při ověřování finančních výkazů a zahrnuje též systém zajištění kvality. Předložená novela zákona o auditorech implementuje požadavky právních předpisů Evropské unie s účinností od 17. června 2016, a to směrnice číslo 56 z roku 2014, kterou se mění směrnice číslo 43 z roku 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek, a nařízení číslo 537 z roku 2014 o specifických požadavcích na povinný audit subjektů veřejného zájmu. Předmětem novely zákona je posílení veřejného dohledu nad auditorskou profesí, který v České republice vykonává rada pro veřejný dohled nad auditem. Oblastí, která prošla výraznou úpravou, je právě systém zajištění kvality. Zákon s ohledem na evropské nařízení nově vyžaduje, aby kontrola kvality auditorů, kteří ověřují účetní závěrky subjektů veřejného zájmu, byla prováděna orgánem dohledu a jejími kontrolory kvality. Postavení komory auditorů jako samosprávní profesní organizace se tímto mění tak, že kontrolu kvality bude provádět už jen u auditorů, kteří neauditují subjekty veřejného zájmu. [[(12.50 hodin)]] V celé Evropské unii je funkce statutárního auditora spojována s veřejným zájmem, proto jsou auditoři podrobováni velmi přísným požadavkům na odbornost, nezávislost a etické jednání. Tato novela proto posiluje též nezávislost auditora. Tímto konstatováním bych rád své úvodní slovo zakončil a chtěl bych vás požádat o schválení novely zákona již v prvém čtení v souladu s § 90 odst. 2 jednacího řádu Poslanecké sněmovny. Důvodem je, aby tato norma nabyla účinnosti stejným okamžikem jako zmíněné nařízení, tedy 17. června 2016. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu ministrovi financí a místopředsedovi vlády Andreji Babišovi. Žádám zpravodaje pana poslance Romana Kubíčka, aby přednesl svou zpravodajskou zprávu. Prosím, pane zpravodaji.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dámy a pánové, budeme se zabývat sněmovním tiskem 759, kterým se mění zákon č. 93/2009 Sb., o auditorech a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropské unie, zároveň navazuje na přímo použitelný předpis Evropské unie a upravuje výkon auditorské činnosti, působnost Komory auditorů České republiky, působnost Rady pro veřejný dohled nad auditem, jakož i práva a povinnosti fyzických a právnických osob s tím spojené. Podstatou právní regulace na úrovni Evropské unie je harmonizace postupů při ověřování ročních účetních závěrek včetně těch konsolidovaných, stanovení požadavku externího zajištění kvality, veřejného dohledu, povinnosti statutárních auditorů a auditorských společností, zásad k zajištění jejich objektivity, nezávislosti a nestrannosti a zavedení disciplinárního a sankčního systému. Směrnice o povinném auditu rovněž poskytuje základ pro spolupráci mezi regulačními orgány v Evropské unii a třetích zemích. Směrnice o povinném auditu byla do českého právního řádu implementována zákonem č. 93/2009 Sb., o auditorech a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, dále jen zákon o auditorech, který nabyl účinnosti dne 14. dubna 2009. Přijatá novela směrnice o povinném auditu a nařízení č. 537/2014/EU jsou výsledkem rozsáhlé evaluace pravidel pro zavádění povinných auditů a několikaleté diskuse a vyjednávání mezi evropskými zákonodárnými orgány, zástupci odborné veřejnosti a profesními organizacemi započaté již v říjnu 2010 vydáním Zelené knihy obsahující koncepční otázky na téma možných změn v oblasti regulace auditu v Evropské unii. Cílem navrhované novely zákona o auditorech je zajištění plné harmonizace zákona o auditorech s ustanovením novely směrnice o povinném auditu a zajištění úplné a efektivní aplikovatelnosti nařízení č. 537/2014/EU. Obě tyto evropské právní normy jsou členské státy Evropské unie povinny zavést do svých právních řádů, a to nejpozději do 16. června 2016. Na základě směrnice o povinném auditu byla Česká republika povinna instituovat nezávislý dohled nad auditorskou činností. Zákonem o auditorech byla proto zřízena Rada pro veřejný dohled nad auditem. Rada pro veřejný dohled nad auditem vykonává veřejný dohled nad výkonem auditorské činnosti a činností Komory auditorů České republiky a přitom musí dbát na ochranu veřejného zájmu. Veřejným dohledem se rozumí kontrola dodržování zákona o auditorech, auditorských standardů, etických požadavků a vnitřních předpisů Komory auditorů České republiky auditory, dohled nad organizací a řízením systému kontroly kvality auditorské činnosti a organizací a prováděním systému průběžného vzdělávání auditorů a nad uplatňováním disciplinárních a sankčních opatření Komorou auditorů České republiky. K dalším činnostem Rady pro veřejný dohled nad auditem patří spolupráce s Ministerstvem financí, Českou národní bankou a spolupráce s orgány dohledu nad auditory ostatních zemí. Z členství České republiky v Evropské unii vyplývá závazek zapracovat odpovídajícím způsobem unijní legislativu do českého práva. Vzhledem k tomu, že novela směrnice o povinném auditu a nařízení č. 537/2014/EU vyžadují, aby byly do národních právních systémů transponovány do 16. června 2016, je nezbytné novelou zákona o auditorech k uvedenému datu reagovat na požadavky, které přináší novela směrnice o povinném auditu a nařízení. Navrhovaná právní úprava si klade za cíl implementovat evropské předpisy do českého právního řádu tak, aby byl zajištěn soulad s evropskou regulací povinného auditu. Novela zákona o auditorech proto jednak reaguje na změny, které vyplývají z novely směrnice o povinném auditu, a dále v sobě promítá implementační opatření k zajištění úplné aplikovatelnosti nařízení č. 537/2014/EU. Jejím nepřijetím by se Česká republika vystavovala riziku zahájení řízení pro porušení čl. 258, případně čl. 260 Smlouvy o fungování Evropské unie. Proto doporučuji schválení podle § 90. Děkuji.
Děkuji panu zpravodaji. Otevírám obecnou rozpravu. V obecné rozpravě se hlásí jako první předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Tak už zase slyšíme, když něco neschválíme, ten Brusel nás bude sankcionovat. Když se podíváme do důvodové zprávy, tak pokud se nepletu, směrnice byla přijata v dubnu 2014. Takže vládě a Ministerstvu financí to trvalo 24 měsíců, než jsme se k tomu dostali, a podle představ pana ministra i pana zpravodaje bychom tomu měli věnovat pravděpodobně 24 minut, abychom to schválili v devadesátce. Ten materiál má 506 stran, stovky navržených paragrafů. Je prostě nemyslitelné, abychom to schválili bez rozpravy a bez možnosti do toho zasáhnout. Takže jménem dvou poslaneckých klubů ODS a TOP 09 vznáším veto a moc se těším zejména na pozměňovací návrhy z řad vládních poslanců. Děkuji.
Děkuji panu předsedovi klubu ODS. Budeme tedy po vetu postupovat normálním způsobem. V otevřené rozpravě se hlásí pan zpravodaj, poté pan kolega Volný.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dámy a pánové, já si v tomto případě dovoluji zkrátit lhůtu na projednání ve výborech o 30 dnů na 30 dnů.
V tom případě se pan kolega Volný nehlásí. Já se ptám, kdo dál do rozpravy? Nikdo se nehlásí, rozpravu končím. Nepadl žádný návrh na vrácení ani zamítnutí. Budeme se tedy zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Rozhodneme o přikázání garančnímu výboru. Organizační výbor logicky navrhl přikázat předložený návrh k projednání rozpočtovému výboru jako výboru garančnímu. Má někdo jiný návrh na garanční výbor? Není tomu tak. Rozhodneme v hlasování pořadové číslo 102, že tento tisk bude přikázán rozpočtovému výboru jako výboru garančnímu. Zahájil jsem hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 102 z přítomných 171 poslance pro 146, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán k projednání rozpočtovému výboru jako garančnímu výboru. Ptám se, kdo navrhuje jiný výbor, protože organizační výbor nenavrhl žádný jiný výbor jako důležitý výbor k projednání. Ani z pléna nevidím žádný jiný návrh. Budeme tedy hlasovat o zkrácení lhůty na 30 dnů, a to v hlasování pořadové číslo 103, které jsem zahájil... Ale předtím vás všechny odhlásím, takže jsem zatím další hlasování nezahajoval. Přihlaste se svými identifikačními kartami. Jakmile se ustálí počet přítomných, zahájím hlasování pořadové číslo 103, ve kterém rozhodneme o zkrácení lhůty k projednání na 30 dnů. Zahájil jsem hlasování pořadové číslo 103 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 103. Z přítomných 141 poslance pro 83, proti 45. Tento návrh byl přijat. Lhůta k projednání v rozpočtovém výboru je na 30 dnů. Děkuji panu ministrovi, děkuji panu zpravodaji. Končím bod č. 52. Zároveň vyhlašuji přestávku na oběd do 14.30, která se netýká ovšem členů organizačního výboru, kteří se sejdou ve 13.04.
Hezké odpoledne, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, členové vlády. Budeme pokračovat. A ještě než vezmeme první odpolední bod našeho jednání, domluvte mi, abych přečetl omluvy došlé předsedovi Poslanecké sněmovny. Pan poslanec Pavel Blažek se omlouvá z odpoledního jednání. Pan poslanec Petr Fiala se omlouvá z dnešního jednání od 16.30 a pan poslanec Tejc od 17.15. Podle schváleného pořadu schůze budeme dále projednávat body v prvém čtení. Prvním bodem našeho jednání bude