Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 11. seje Državnega zbora. Obveščam vas, da je umrl gospod Ciril Metod Pungartnik, poslanec Državnega zbora v letih 1997–2000. Njegov spomin bomo počastili z minuto molka. / minuta molka/ Slava mu! Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: Violeta Tomić, Jožef Horvat, dr. Franc Trček, Gregor Perič in tudi sam bom odsoten od 9.10 do 11. ure. Vse prisotne še enkrat vljudno pozdravljam. Preden nadaljujemo, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, prehajamo na obvestilo predsednika Vlade o odstopu dr. Iztoka Puriča s funkcije ministra brez resorja, pristojnega za razvoj, strateške projekte in kohezijo. Predsednik Vlade gospod Marjan Šarec me je 27. septembra 2019 obvestil, da je dr. Iztok Purič odstopil s funkcije ministra brez resorja, pristojnega za razvoj, strateške projekte in kohezijo. V zvezi s tem Državni zbor na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije ugotavlja, da je dr. Iztoku Puriču prenehala funkcija ministra brez resorja, pristojnega za razvoj, strateške projekte in kohezijo. Na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije pa dr. Iztok Purič opravlja tekoče posle do imenovanja novega ministra oziroma do obvestila predsednika Vlade v skladu z drugim odstavkom 234. člena Poslovnika Državnega zbora. Dr. Iztoku Puriču se zahvaljujem za sodelovanje in mu želim najboljše pri nadaljnjem delu. S tem, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA – VPRAŠANJA POSLANK IN POSLANCEV. V okviru te točke bo danes na tri vprašanja poslancev opozicije, na vprašanja poslanca Poslanske skupine Levica ter na vprašanje poslanca vladajoče koalicije odgovarjal predsednik Vlade gospod Marjan Šarec. Prehajamo na postavitev poslanskih vprašanj. Prvi imate vprašanje gospod Zvonko Černač. Izvolite.
En lep pozdrav vsem, še posebej predsedniku Vlade, na katerega naslavljam vprašanje v zvezi z ravnanjem in uspešnostjo državnih organov ter institucij pri zaščiti javnih interesov oziroma javnih sredstev. V Republiki Sloveniji imamo številne državne organe in institucije, ki naj bi ščitili javni interes, javna sredstva oziroma premoženje, preprečevali zlorabe in skrbeli za uresničevanje načela, ki je zapisano v 14. členu Ustave in govori o tem, da smo pred zakonom vsi enaki. Kako zadeve delujejo v praksi, pa lahko spremljamo praktično vsak dan. Učinkovitost teh organov je izjemna, ko gre za minorne zadeve, ko je potrebno, če govorimo, na primer, o davkariji oziroma FURS, izterjati nekaj 10 ali 100 evrov neplačanih prispevkov in davkov. Takrat se v nekaj dneh sprožijo vsi mehanizmi, prisilna izterjava, blokada računa in tako naprej. Sprašujem vas, spoštovani predsednik Vlade: Zakaj se po vašem mnenju ti mehanizmi ne sprožijo v nekaj dneh, nekateri se ne sprožijo niti v nekaj letih, ko gre za 100 tisoč evrov neplačanih davkov in prispevkov znane slovenske družine? Ali sta torej podjetnik, ki mu davkarija zaradi nekaj deset neplačanih obveznosti nemudoma blokira račun in zarubi sredstva, in podjetnik, ki izhaja iz znane in politično aktivne slovenske družine leve politične provenience, pred zakonom po vašem mnenju enaka? Učinkovitost teh organov je izjemna oziroma prekomerna, ko je potrebno oglobiti človeka, ki pomaga prijatelju pri popravilih strehe, in nikakršna, ko se družina znanega slovenskega politika ob očitnih zlorabah zakonodaje znebi 95 % svojih dolgov, ki se merijo v desetinah milijonov evrov. Nadalje, pri odkrivanju premoženja nezakonitega izvora ti državni organi v nedogled domnevno ščitijo javni interes, ko preiskujejo, od kje nekomu sredstva za nakup 30 let starega traktorja, nihče od teh pristojnih organov pa ne preiskuje tega, od kje nekomu 60 milijonov evrov, čeprav je bil direktor in bi ta znesek zaslužil v 100 do 200 letih. Slovenija pa naj bi bila pravna država, vsaj tako pravi ustava, v kateri naj bi bili pred zakonom vsi enaki. Vi kot predsednik Vlade, gospod Šarec, pa ste prvi na premici odgovornih za uresničevanje teh načel. Dobro leto dni ste predsednik Vlade. Kaj ste doslej storili za to, da bi bili v Sloveniji pred zakonom resnično vsi enaki? Kaj ste storili za to, da bi državni organi in institucije delovali do vseh enako pri zaščiti javnih interesov oziroma javnih sredstev, ne glede na imena in priimke tistih, ki se znajdejo v teh postopkih? Prosim za konkretne odgovore.
Hvala, gospod poslanec, za vaše vprašanje. Gospod predsednik Vlade, beseda je vaša. Izvolite.
Hvala lepa. Ja, težko je dajati konkreten odgovor na takšno vprašanje, glede na to, da sam nisem ne FURS ne druge inštitucije. Verjetno se strinjate, da predsednik Vlade ni tisti, ki bo zdaj osebno skrbel za to, da bo nek dolg izterjan ali pa ne. S strinjam, da zagotovo so bili v preteklosti tudi primeri, ki niso bili v čast tej državi. Nenazadnje bom ponovil, da tudi vaš predsednik še vedno ni pojasnil 200 tisoč evrov premoženja. Še enkrat ponavljam, tudi to moramo povedati, če smo pri tem. Tudi se strinjam, da insolvenčna zakonodaja – še eno vprašanje na to temo bo kasneje – ni v redu, če pride do takšnih lukenj in do takšnih anomalij. Na preteklih dveh sejah Vlade, to bodo ministrice in ministri potrdili, sem govoril točno o tem, skratka zakonodaja. In sem tudi naročil, da se pripravi takšna zakonodaja, kjer takšnih lukenj ne bo. Vsak zakon ima lahko takšne ali drugačne pomanjkljivosti. Strinjam se tudi, da državljanke in državljani težko razumejo, če nekomu rubijo hišo za 100 evrov, drugemu se pa za toliko in toliko milijonov seveda nič ne zgodi. Nadalje je tudi treba povedati, da upniki, če so pravi upniki, če ne gre za kakšne obvode, morajo tudi seveda razmisliti, komu posojajo denar in komu dajejo posojila, ker vemo, da dati posojilo, poroštvo ali kaj podobnega, je zelo tvegana zadeva. Marsikdo je tudi na osebnem nivoju zaradi tega že propadel, ker je komu dal poroštvo, potem pa mu ni vrnil tega denarja. Zato se strinjam z vami, da je treba skrbeti za to, da bo ta država resnično pravna za vse. In v tem delu imate prav. Ampak seveda to velja tudi za nepojasnjeno premoženje, za odvzem nezakonito pridobljenega premoženja, v vseh primerih je treba ravnati enako. To, kar se je zgodilo, da je dobil tisti, ki je prekrival streho, tisoč evrov globe in da so prišli, če držijo navedbe medijev, s čeladami in pištolami, ker so pač tako opremljeni in ga oglobili kot nekega nepridiprava, to zagotovo ni dobro. In osebno, tudi s svojimi izjavami, vedno poudarjam, da je treba takšne anomalije odpraviti, pa ne glede na to, da je bila po zakonu ta izrečena globa pravzaprav najnižja možna globa. In vsi ti zakoni, ki so napisani tako, kot so, če omogočajo luknje ali pa če omogočajo kakšne krivične odločitve, jih je zagotovo treba popraviti. Potem kot drugo, tudi sodišča, v katera se pa sam ne morem vtikati, ker so druga veja oblasti, tako kot se ne morem vtikati v Državni zbor, ki je ločena veja oblasti, tudi sodišča imajo svoje pristojnosti in lahko razsojajo. Se je tudi zgodilo, da je sodišče nekega Pakistanca, ki je dokazano, po domače povedano, švercal ljudi čez mejo, ga sodišče pač ni izgnalo, ga ni izgnalo iz države, pa bi ga po mojem mnenju moralo za pet let izgnati, zato da se tihotapljenje ne bi več dogajalo, pa ga ni, ampak to je sodišče. Na sodišča pač predsednik Vlade nima vpliva in živimo v demokraciji in ne verjamem, da bi bili zadovoljni, če bi predsednik Vlade lahko naročal sodiščem, kaj naj naredijo. Je pa priprava zakonodaje zagotovo v pristojnosti Ministrstva za pravosodje in Ministrstvo za pravosodje po mojih podatkih tudi že dela na teh zadevah, zato da te luknje v zakonu, ki so, da se to ne bi ponavljalo. Hvala.
Hvala lepa, predsednik. Gospod poslanec, imate besedo za obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora. Izvolite.
Spoštovani gospod Šarec, vi ste dobro leto dni predsednik Vlade. Tukaj danes sedimo v Državnem zboru, ne sediva v gostilni in debatirava o tem, kaj je v tej državi narobe, ampak sedimo v Državnem zboru, kjer vas parlamentarna veja oblasti sprašuje, kaj boste storili za to, da bo v ustavi zapisano načelo enakosti pred zakonom in o tem, da je Slovenija pravna država, tudi uresničeno. Vi ste v 95 % govorili o vsem drugem, samo o tistem, kar sem vas spraševal, ne. Ampak ne glede na to, v tistih 5 % pa sem zasledil, da se vi s tem strinjate, da vi smatrate, da Slovenija trenutno ni pravna država in da zakoni v tej državi ne veljajo za vse enako. Popravite me v dopolnitvi odgovora, če to narobe razumem. Kajti jaz sem vas spraševal o tem, zakaj se vsi mehanizmi državni sprožijo takrat, ko gre za nekaj 10 evrov, torej za neko manjšo družbeno škodo neplačanih davkov, ne sprožijo pa se, ko gre za 100 tisoč evrov. Torej, če se ne sprožijo tam, kjer je škoda večja, kjer je javni interes večji, kjer so davkoplačevalci bistveno bolj ogroženi, potem dejansko Slovenija ni država, kjer bi zakoni enako veljali za vse. In vprašal sem vas: Kaj ste v zadnjem letu dni storili za to, da bi bili v tej državi pred zakonom vsi enaki? Vi ste mi omenili, da se neka zakonodaja pripravlja, da kot ste informirani Ministrstvo za pravosodje nekaj počne. Kaj počne? Kakšna zakonodaja se pripravlja? Na kakšen način bo v prihodnje v tej državi uresničeno načelo 2. in 14. člena Ustave, da bo ta država resnično postala pravna država in da bodo v tej državi zakoni enako veljali za vse, tako za tistega, ki ga bremeni nekaj 100 ali pa nekaj 10 milijonov evrov takih ali drugačnih rabot, kot za tistega, ki povzroča neko minorno škodo, kjer pa ne bi bilo potrebno, da se mehanizmi sprožijo na tak način, kot ste ga tudi sami omenili v enem konkretnem primeru? Prosim za odgovore.
Hvala lepa. Gospod predsednik, imate besedo za dopolnitev odgovora.
Če ste dobro poslušali, sem rekel ravno to, da Ministrstvo za pravosodje pripravlja oziroma pregleduje zakonodajo, zakaj prihaja do lukenj v zakonu, to sem povedal, tudi na mojo pobudo. Povedal sem tudi, da kot predsednik Vlade nimam pravice vplivati na organe, to se strinjamo, da ne more poklicati na FURS pa reči, tega in tega je treba pregledati, tega pa tega pa ne pregledati. Tukaj se verjetno strinjava, razen če je bilo iz prakse vaše vlade bilo drugače. Ne vem, to je pa tudi možno, ampak mislim, da vseeno ne, vsaj upam. Če ste me pozorno poslušali, sem to povedal. Vem pa, da ko bom zdaj zaključil odgovor, boste seveda rekli, da niste dobili zadovoljivega odgovora in da bo opravljena razprava, saj to je že znan postopek. Še enkrat ponavljam, na seji Vlade sem govoril o tem in tudi naložil Ministrstvu za pravosodje, da pregleda, kje je zakonodaja luknjasta, zato da se to ne bi dogajalo, če ste dobro poslušali. Anomalije se pa vedno dogajajo, ker je tudi prisoten človeški faktor, tudi premalo inšpektorjev je na določenih mestih, pa tudi ljudje so na mestih, kjer se bojijo odločati in tako naprej. Tudi o tem smo v preteklosti že govorili. Tako da se v svoji osnovi v bistvu strinjava. Pa ne bom ponovil tistega, kar sem povedal prej v prvem delu odgovora. Če pa mislite, da predsednik Vlade lahko osebno kar odreja nekaj, tako pa nimamo ravno predsedniškega sistema in tudi nismo v kakšni državi s pomanjkanjem demokracije. Mislim, da se je treba vseeno držati nekih procedur, tako da se bova verjetno strinjala, da ne morem klicati na FURS in vplivati na te organe, ker potem ne bomo živeli v takšni demokraciji, kot si jo želimo. Je pa zakonodaja tista, to se pa strinjam, zakonodajo pa mora ministrstvo tako narediti, da se to ne bo ponavljalo. To se pa strinjava.
Hvala lepa. Gospod poslanec, imate besedo za postopkovni predlog, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru. Ob tem vas še posebej opozarjam, da je treba takšen predlog izrecno podati in se pri tem osredotočiti le na njegovo obrazložitev, ne pa postopkovnega predloga uporabiti za vsebinsko razpravo v zvezi s postavljenim vprašanjem. Izvolite.
Spoštovani predsednik Vlade, vi ste govorili o tem, da je problem zakonodaja. Jaz ne vem, če je problem zakonodaja, jaz sem vas izrecno vprašal, dvakrat, trikrat, zakaj po vašem mnenju zakonodaja v tej državi učinkuje pri nekom, ko gre za nekaj deset evrov, ne učinkuje pa pri nekom, ko gre za nekaj milijonov evrov. Tega odgovora jaz nisem dobil. Nekako sem dobil odgovor, da v tem zadnjem letu vi na tem, da bi ta država resnično delovala kot pravna država, kjer bi bili pred zakonom vsi enaki, niste storili nič. Če jaz zdaj nekega srednješolskega dijaka vprašam, kaj je počel zadnje leto dni, pa tudi če je imel šest popravcev, jaz verjamem, da bi bo znal povedati, kaj je počel zadnje leto dni. Vašega odgovora v tej smeri žal danes ni bilo. Ta parlament si te odgovore zasluži, ne samo ta parlament, ne samo opozicija, ampak vsi si te odgovore zaslužimo, zaradi tega predlagam, da o tem neodgovoru oziroma pomanjkljivem odgovoru predsednika Vlade opravimo razpravo na naslednji seji Državnega zbora. Še posebej zaradi tega, ker je ena izmed prioritet, ki ste si jo, gospod Šarec, zapisali v koalicijsko pogodbo. Prva alineja teh prioritet na četrti strani govori o tem, da bo v svojih naporih delovanje tako koalicije kot Vlade temeljilo na doslednem spoštovanju načel pravne države, doslednem spoštovanju načel pravne države s poudarkom na resnični enakosti pred zakonom. S poudarkom na resnični enakosti pred zakonom. Vaše delovanje pa, kot kaže, gre v popolnoma drugi smeri tudi zaradi tega, ker slišimo, da se dogajajo različne uzurpacije neposredno iz vašega kabineta služb, ki naj bi delovale v interesu države in delujejo bolj v vašem zasebnem interesu. Vse bolj očitno postaja, da bo ta pravna država in ta neenakost pred zakonom po tistem, ko boste zapustili ta mandat, večja, kot je bila pred tem, ko ste ta mandat nastopili. Nenazadnje, ko je šlo za znano afero z odpisi dolgov družine Janković, ste na Facebooku zapisali: »Si pa tudi sam želim enakost pred zakonom, kajti če tega ni, potem težko govorimo o pravni državi.« Konec citata. To je zapisal predsednik Vlade Republike Slovenije. Predsednik Vlade Republike Slovenije torej pravi, da si želi enakosti pred zakonom, priznava, da te enakosti ni. Torej, če kje, bi morali v Državnem zboru po taki izjavi zvoniti vsi alarmi, še posebej pa po tistem, kar smo slišali danes. Nihče ne pričakuje od predsednika Vlade, da bo opravljal operativno svojo funkcijo, pač pa, da bo poskrbel za to, da bodo v tej državi pravila igre, zakoni, ustava, veljali enako za vse in da bodo prioritetno državni organi skrbeli za tiste pomanjkljivosti, ki se dogajajo v izvrševanju teh zakonov, kjer gre za bistveno večjo ogrožanje javnih sredstev in vsega ostalega. Tega danes tudi po priznanju predsednika Vlade nimamo, zaradi tega predlagam, da na naslednji seji o tem opravimo razpravo. Hvala.
Hvala lepa. O vašem predlogu bo Državni zbor odločal danes, 1. oktobra 2019, v okviru glasovanj. Prehajamo na drugo poslansko vprašanje, ki ga bo predsedniku Vlade postavil Aleksander Reberšek, Nova Slovenija – krščanski demokrati. Izvolite.
Predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Spoštovani predsednik Vlade Republike Slovenije, ministrski zbor, spoštovani poslanke in poslanci! V javnosti močno odmeva možnost zlorab poenostavljene prisilne poravnave. Nekatere vsem znane gospodarske družbe z znanimi lastniki so inštrument poenostavljene prisilne poravnave izkoristile tako, da se jim je odpisalo praktično čisto vse dolgove. S številnimi spornimi in pa netransparentnimi praksami pa so izigrali upnike, vključno z državo. Upniki so izgubili na milijone evrov, podjetje pa nemoteno obstaja naprej. Popolnoma jasno je, da to ne more biti v skladu z načeli poštenega poslovanja in spoštovanja. Žal se zdi, da se tudi Vlada ob tem ne da veliko motiti. Kljub temu da je v najodmevnejših primerov zlorab preteklo že kar nekaj časa, Vlada v Državni zbor ni poslala nobenega predloga zakona, ki bi take zlorabe preprečil. Spoštovani predsednik Vlade, sprašujem vas: Kdaj in kako boste oblikovali predloge sprememb insolvenčne zakonodaje, ki bodo take prakse oškodovanja upnikov in zlorab v postopku prisilnih poravnav onemogočile? Kdaj in kako boste povzročitev prisilne poravnave na goljufiv način določili kot kaznivo dejanje, kot to velja v primerih stečaja? Ali menite, da pravosodje in organi pregona v Sloveniji naredijo dovolj, da bi odkrili in sprocesirali zlorabe in kazniva dejanja v insolvenčnih postopkih? Kdaj bomo v Sloveniji dobili takšno pravno državo, da bomo pred zakonom vsi enaki in da bodo zakoni veljali enako za vse? Spoštovani predsednik Vlade, poslanci so novembra leta 2013 sprejeli zakon, ki je iz ureditve črtal varovalko proti zlorabam, s katero bo po vsej verjetnosti danes, šest let kasneje, Jankoviću odpisan 29 milijonov evrov velik dolg. Proti črtanju varovalke je bila novembra 2013 samo Nova Slovenija. Spoštovani predsednik Vlade, sprašujem vas: Kdaj bo vaša vlada opravila to luknjo v zakonu?
Hvala. Predsednik Vlade imate besedo za odgovor. Izvolite.
Hvala za vprašanje. Ker je podobno, kot je bilo prvo vprašanje, mislim, da ni kaj veliko dodati, kar se tiče insolvenčne zakonodaje, ki je bila sprejeta 2013. Takrat, seveda ste pravilno ugotovili, je bila samo Nova Slovenija proti, vsi drugi so na tak ali drugačen način ta zakon podprli. Tako da bi mogoče tudi z naslova prejšnjega vprašanja poslanke in poslanci SDS lahko vprašali tudi sebe, mogoče nekateri so bili tudi zraven, pa zdaj seveda s prstom kažejo name, ki sem eno leto tukaj na tej funkciji. Ampak tega smo že navajeni, to ni nič novega, takšna praksa je enkrat na mesec tukaj. To, da je bila samo Nova Slovenija proti, drži. Očitno ste imeli prav takrat, glede na to, da je prišlo do lukenj v zakonu in da se je zgodilo, kar se je zgodilo. Kakšni bodo ukrepi, sem že povedal, da ima Ministrstvo za pravosodje že to nalogo. O tem sem govoril na dveh sejah Vlade. To bodo, še enkrat ponavljam, ministrice in ministri potrdili. Priprava zakona, kjer bo pregledano, katere so tiste anomalije, da lahko pride tudi do takšnih zadev. Seveda pa noben zakon vsega nikoli ne bo odpravil. O tem se moramo pa že strinjati. Je pa, kot sem rekel, tudi potem na sodiščih in na drugih organih, da opravijo svoje delo. Ja, govoril sem, če se še enkrat obrnem na gospoda Černača, lepo, da bere moj facebook profil, to cenim, tam sem napisal, ja, da si želim pravno državo. Seveda, saj si jo vsi želijo, vsi želijo oziroma želimo pravno državo. Če bi bili pa vi vladna ekipa, bi se pa najbrž soočali z enakimi problemi. Saj na vseh vprašanjih bi bilo popolnoma enako. Spoštovani gospod Reberšek, se strinjam z vami in z vami ne mislim polemizirati, ker ste bili takrat oziroma vaša stranka proti, zato vi imate pravico o tem govorit, tisti vsi, ki so bili pa zraven takrat, pa nekoliko manj. Tako da, hvala za vaše vprašanje in verjamem, da bo Ministrstvo za pravosodje naredilo svoje delo.
Hvala lepa. Gospod poslanec, imate besedo za obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora. Izvolite.
Ja, hvala lepa. Obžalujem, da mi sicer niste dali nobene časovnice, kdaj boste spremenil to zakonodajo, kdaj boste umestili nazaj to varovalko, ki je bila že pred novembrom 2013 noter, dali ste pa neko splošno obljubo. Jaz vas bom vsekakor držal za besedo, čeprav še enkrat, pričakujem, da boste dali neko časovnico, za besedo vas bo pa držal prav tako tudi slovenski narod. Hkrati se sprašujem, če bodo v tej delovni skupini za popravek zakona sodelovali isti ljudje, kot so sodelovali leta 2014, ker veste, potem imamo ljudje občutek, da se zakoni pišejo za neke vplivne posameznike, ne pa za naše državljane. Po enem letu v Državnem zboru opažam, da zelo lepo in zelo dobro nastopate. Še vedno pa ni nekih sprememb glede pokojninske reforme, zdravstvene reforme, davčne reforme, prav tako tudi reforme trga dela, praktično ničesar. Ob tem je treba pošteno povedati, da edino, kar ste dobrega storili za naše državljane, je ta neobdavčen regres. Verjetno sledi še en bombonček v obliki dodatnega zavarovanja, kar pa je druga zgodba. Z vaše strani smo slišali že veliko obljub, premaknilo pa se ni ničesar. Zato si zapomnite, da veliko stori tisti, ki malo stori, a naredi tisto, kar je potrebno. Ničesar pa ne stori tisti, ki dela veliko, a ne stori tistega, kar bi moral storiti. In če se vrnem nazaj k odpisu dolgov in spremembi zakonodaje, si ne želim, da je tako, kot je, ker tako kot je, ne more in ne sme več biti. Več kot četrtina mandata je za vami, spoštovani predsednik Vlade, ukrepov za izboljšanje pravosodnega sistema v Državnem zboru pa še nismo dočakali. Zanima me: Ali boste v zakon ponovno vključili to varovalko vsaj polovičnega poplačila dolga v največ štirih letih?
Hvala lepa. Predsednik Vlade, imate besedo za dopolnitev odgovora. Izvolite.
Spoštovani poslanec, najprej vas moram demantirati. Iz mojih ust ste slišali zelo malo obljub. V svojih 10. letih, najprej lokalne politične kariere in zdaj državne, sem izrekel zelo zelo malo obljub, ker se strinjam, da od obljub se ni še nihče najedel in se tudi nikoli ne bo. Tukaj vas moram demantirat. Povedal sem, da Ministrstvo za pravosodje ima to nalogo, da pripravi takšno zakonodajo, da bo odpravila določene anomalije. Kar se tiče komisije, ki bo to pripravljala oziroma delovne skupine, sem pa tudi na seji Vlade sam rekel, da ne bi bilo dobro, da bi isti ljudje to pripravljali. Tako kot zdaj hodijo do mene raznorazni grobarji Adrie Airways in mi svetujejo oziroma poskušajo svetovati, kaj je vse za narediti, pa vemo, da že prej, ko je bila v državni lasti, niso znali drugega, kot dokapitalizirati, nazadnje je šlo pa vse cugrunt. Tudi v tem primeru je enako, želim, da to pripravijo ljudje, ki bodo znali to tako pripraviti, da ne bo spet problemov. Verjamem, da se bo Ministrstvo za pravosodje angažiralo. Obljub pa od mene ne boste slišali, ker vem, kaj je delo, vem, koliko časa je potrebno za to, da se nekaj premakne v tej državi, in verjamem, da samo z nekim delom, z nekim prizadevanjem bo tudi zakonodaja taka. Je pa res, da zakonodaja ni edina možnost oziroma stvar, ki lahko reši, nekaj je tudi potem upoštevanje te zakonodaje in pa branje te zakonodaje. Predvsem je pa treba kakšen zakon kje tudi odpraviti in narediti zakone, ki bodo bolj logični. Čeprav nas kritizirate, da sprejmemo najmanj zakonov do zdaj, ampak pred volitvami smo vsi govorili, da je zakonov preveč. Ne vem, vi ste govorili o 220 tisoč predpisih ali koliko, tako da ne razumem zdaj. Prej smo govorili, da je preveč zakonov, zdaj jih pa premalo sprejmemo. To ni logično. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod poslanec, imate besedo za postopkovni predlog, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru. Izvolite.
Spoštovani predsednik Vlade, jaz verjamem, da se vi zavedate, v kakšni državi živimo, ker ljudje vsak dan hodijo v službo in za to dobivajo minimalna plačila, upokojenci prav tako prejemajo mizerne pokojnine. Nekdo je zaradi 200 evrov dolga ob hišo, kaznujemo pa tiste, ki jim pomagajo prijatelji ali sorodniki prekrivati streho oziroma pri obnovi hiše. V tem času zelo aktualno zbiranje finančnih sredstev, organizacija dobrodelnih koncertov, pošiljanje sms sporočil, zbiranje zamaškov, starega papirja za naše najšibkejše, najbolj ranljive državljane, medtem pa je delu politične in pa gospodarske elite vse dovoljeno. Po poročanju medijev je Jure Janković prijavil za 56 tisoč evrov prihodkov, zapravil pa je 2 milijona 300 tisoč evrov. Za primerjavo, nekdo, ki prejema minimalno plačo, bi moral za to delati 287 let. Če nekdo za luksuzne jahte oziroma avtomobile in stanovanja zapravi več kot 41-krat več, kot je zaslužil, poleg tega pa dolguje milijone in milijone, je v tej državi nekaj hudo narobe in bi morali zvoniti vsi alarmi, tudi pri organih pregona. Očitno pa v tem primeru niso zvonili in očitno imamo v tej državi problem, zaradi katerega pričakujem, spoštovani predsednik Vlade, vaše hitro in učinkovito ukrepanje. Zakoni so morda res enaki za vse, nismo pa vsi enaki pred zakonom. In zaradi tega predlagam, da se v skladu s poslovnikom opravi razprava na to moje današnje vprašanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. O vašem predlogu bo Državni zbor odločil danes, 1. oktobra 2019, v okviru glasovanj. Izvolite proceduralno.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Sicer sem računal, da se boste vi odzvali v odgovoru na poslansko vprašanje kolega Reberška, je predsednik Vlade polemiziral z mano, kršil Poslovnik Državnega zbora. Zelo dobro ve, da je to nedopustno, ker mu ne morem odgovarjati. In druga zadeva. Računal sem, predsedujoči, da boste predsednika Vlade opozorili na to, da v tej hiši ni lepo lagati. On se je namreč zlagal, ko je govoril o tem, kdo je sprejel novelo insolvenčne zakonodaje novembra 2013 na predlog takratne vlade, ki jo je vodila gospa Alenka Bratušek, članica Pozitivne Slovenije takrat, tako kot je bil takrat član Pozitivne Slovenije gospod Šarec. Jankovićeva koalicija je to insolvenčno zakonodajo novembra 2013 potrdila, glasov takratne opozicije, Slovenske demokratske stranke, Nove Slovenije in Slovenske ljudske stranke, ni bilo zraven. Najmanj kar je, sem pričakoval, da boste predsednika Vlade opozorili, da ni lepo, če se v parlamentu lažeš, še posebej, ker to laž ponavlja zadnji mesec dni, od prve objave na njegovem facebooku profilu 4. septembra letos.
Hvala lepa za vaše opozorilo. Prehajamo na tretje vprašanje predsedniku Vlade, ki ga bo postavil Zmago Jelinčič Plemeniti iz Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala lepa. Sprejeli smo Resolucijo o strategiji nacionalne varnosti Republike Slovenije, ki je pravzaprav zelo luknjast dokument. Ima celo vrsto nedoslednosti in pa nedodelanosti. Zato sprašujem gospoda prvega ministra: Ali namerava naložiti svojim ministrskim resorjem, da tiste segmente Resolucije o strategiji nacionalne varnosti Republike Slovenije, ki jih obravnava posamezno ministrstvo, razširi, dopolni in dodela? Resolucija je pisana zelo na pamet. Neke deklarativne izjave brez konkretnih načrtov, brez konkretnih dejstev. Kar pri vsakem segmentu se lahko spustimo v razpravo o tem, kaj je treba še narediti, kaj je treba popraviti in predvsem, kako je treba kaj narediti. Niti ene rešitve ni v tej resoluciji. Mi smo resolucijo sicer podprli zato, ker okvirni dokument mora biti narejen, in je bil narejen, vendar ga je treba popraviti. Treba je dodelati na raznih segmentih vse skupaj. Če vzamemo, recimo, samo dejstvo, da bo Hrvaška vsak trenutek v šengnu, naša Sova pa nima pooblastil, da bi lahko kontrolirala vse tiste horde, ki se bodo začele valiti čez Hrvaško v Slovenijo. Kot zanimivost – Sova nima dovoljenja za tajno vstopanje v stanovanja, medtem ko ga imajo čisto vse obveščevalne službe na svetu. Mi smo izjema. Zanimivo pa je, da ima to pooblastilo slovenska policija. Slovenska policija lahko tajno vstopa v prostore in išče in najde ali pa nastavi karkoli. SOVA tega nima. In SOVA je tista prva obramba pred uničevanjem slovenske nacionalne varnosti. Če primerjamo, kaj se še dogaja v tej naši državi, vidimo, da ima FURS pravico izvajati tajne preiskave, tajne preiskave, ki trajajo desetletje, in tudi tisti, ki je prizadet v tajnih preiskavah, nima pravice izvedeti, kaj se dogaja z njim v desetih letih glede na politično pripadnost in glede na preference, ali bodo tega človeka udarili ali mu bodo uničili družino, firmo ali pa še kaj več. Jaz sprašujem: Ali boste zahtevali od posameznih ministrskih resorjev dodelavo vsakega segmenta Resolucije o strategiji nacionalne varnosti Republike Slovenije? Prav vsak segment zahteva razširjeno dodelavo. To, kar imamo pred seboj, je proklamativna izjava nekega birokrata, ki v glavnem nima ne repa ne glave, bere se pa lepo.
Hvala lepa. Gospod predsednik, imate besedo za odgovor. Izvolite.
Hvala lepa, gospod Jelinčič, za vaše vprašanje oziroma to je bolj ocena dokumenta. Seveda imate pravico do svojega mnenja, mislim pa vseeno, da smo s sprejemom nove resolucije o strategije nacionalne varnosti dobili prenovljen dokument in temeljni usmerjevalni dokument na tem področju o nacionalni varnosti. Pravilno pa ugotavljate, da Sova nima pravice oziroma pooblastil, ki jih imajo nekatere druge ali pa večina drugih evropskih držav, vendar pa to ni zaradi mene, to se bova strinjala. Dve poslanski skupini sta bili tudi proti, ko se je sprejemalo. Določene zadeve, na primer pri policiji vemo, da so IMSI lovilci padli, potem je padla tudi prepoznava tablic, pa tudi to imajo vse druge države, tako da pač obžalujem določene, bom rekel spet, anomalije in seveda potem naši organi nekako capljajo za drugimi. Če govorimo o sodelovanju z drugimi obveščevalnimi službami, je zagotovo potem, če druge službe imajo določena pooblastila, naša pa ne, to sodelovanje lahko okrnjeno. Slovenija lahko postane tudi neki izoliran prostor. Zato bi bilo v bodoče dobro, da bi vsi naši varnostni organi, ker varnost pa je temeljna zaveza te vlade, da bi vsi ti orani imeli takšna pooblastila, da bodo kos vsem nalogam. Tako da se deloma z vami lahko strinjam, da vseh pooblastil nimamo. Je pa res, da tudi ta vlada določene aktivnosti že izvaja. Zagotovo bi bilo lažje, če bi imeli vsa pooblastila. Ne bom se spuščal sedaj v politične debate, zakaj je bilo tako, kot je bilo. Mogoče so ravno tisti, ki se najbolj javno zavzemajo za varnost, potem tudi bili proti nekaterim zadevam, ampak to je v svetu politike tako. Zagotavljam pa vam, da ta resolucija zagotovo opredeljuje obrambno-varnostno usmeritev Republike Slovenije. To, da se lepo bere, da nič ni, je pa pač vaša ocena in vam jo tudi privoščim. Ste poslanec, imate pravico do svojega mnenja. Živimo v demokraciji. In upam, da bomo še dolgo živeli v demokraciji. In vam zagotavlja, da ta resolucija opredeljuje temeljne usmeritve in da ta vlada zelo dobro dela tudi na področju obrambe in varnosti, ne glede na vse težave, ki so prisotne. Prisotne so pa zato, ker se v zadnjih desetih letih pozna tudi odtegljaj sredstev v preteklosti, imeli smo tudi krizo vmes. Obrambno-varnosti sistem je bil zelo zelo na udaru. Policija ima v naslednjem proračunu oziroma proračunu, ki ga boste obravnavali na proračunski seji, policija ima rekordno visok proračun, takega še ni imela. To pomeni, da se zavedamo pomena varnosti. Nacionalno-varnostna strategija je povezan tudi s tem. Tako da vas lahko pomirim, da ta dokument ni tako zanič, kot trdite, ampak je dober dokument, je tehtno pripravljen. Seveda pa vedno dobrodošli še s kakšnimi pripombami.
Hvala lepa. Gospod poslanec imate besedo za obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora. Izvolite.
Gospod predsednik, sami ste rekli, da ima resolucija temeljne usmeritve. S tem se strinjam. Ampak temeljne usmeritve so za efektno delovanje bistveno premalo. Zato sodim, da je potrebno, da naložite vsakemu ministrskemu resorju, da svoj segment dodela in da ga razširi do te mere, da bo efekten, da bo iz tega lahko prišlo kaj pozitivnega. Recimo, ko govorimo o vojaških grožnjah, je evidentno, da je koncept obrambe v Sloveniji zgrešen. Zgrešena je kadrovska politika. V tem dokumentu tega nič ni. In mislim, da bi bilo smiselno, da Ministrstvo za obrambo popravi to zadevo. Ko se govori pri odzivanju na zdravstveno epidemiološke grožnje, bi bilo treba to dodelati. Kakšne so te grožnje? Kako jih bomo odstranili? Kako ne bomo dovolili, da pride v Slovenijo kakšna taka možnost hudih epidemioloških variant. Prej ste rekli, da smo tudi mi glasovali za tisti nesrečni amandma. Ja, ponesreči se je zgodilo. Vendar pa bi tisti amandma lahko popravili, če ne bi bila stranka Socialnih demokratov in pa Stranke Alenke Bratušek proti temu. Zato pričakujem oziroma prosim odgovorite mi na vprašanje: Kdaj boste naredili Zakon o Sovi, ki bo popravil to zadevo? Namreč, če hočemo delovati v okviru obrambne politike Slovenije in obrambne politike Evropske unije, moramo spremeniti nekatere zadeve, nekatera izhodišča. In še nekaj: Ali boste sankcionirali posamezna ministrstva, če ne bodo spoštovala Resolucije o strategiji nacionalne varnosti?
Hvala lepa. Gospod predsednik, imate besedo za dopolnitev odgovora. Izvolite.
Hvala lepa. Kdor prizna svojo zmoto, mu je že pol odpuščenega, in to cenim, spoštovani poslanec. To je redka vrlina, da bi kdo priznal svojo zmoto, in vas lahko zato samo pohvalim. Kar se tiče ministrstev bodo zagotovo naredila tisto, kar morajo. Vemo, katera ministrstva so najbolj poklicana za strategijo oziroma za obrambno-varnostni sistem. In sem prepričan, da ta ministrstva delajo na tem in da je slovenski obrambno-varnostni sistem na poti k temu, da bo Republika Slovenija ustrezno zaščitena in varovana. Res pa je, da se vsi v naši družbi še vedno ne zavedajo pomena varnosti in obrambe za to državo, tako kot se tega v drugih državah nekaterih zelo dobro zavedajo. Z obrambo, varnostjo in temi zadevami je tako – dokler nekje ne poči, vsi rečejo, zakaj to potrebujemo. Ko pa nekje nekaj poči, bi pa vsi radi imeli takoj vse zaščiteno in ne vem kaj. Je pa res, da se obrambno-varnostni sistem gradi na dolgi rok. Zato sem prej rekel, da se zadnjih 10 let pozna odsotnost finančnih sredstev, tudi odsotnost strategij in pa prilagajanja na nove izzive, ki so pred nami, zlasti mislim tudi na kibernetsko vojskovanje. Vlada bo zagotovo opravila svoje delo in obrambno-varnostni sistem bo in deluje dobro. Hvala.
Hvala lepa. Gospod poslanec, imate besedo za postopkovni predlog. Izvolite.
Hvala lepa. Ti odgovori so me delno zadovoljili, vendar ne dovolj, zato predlagam, da glasujemo o tem, da imamo širšo razpravo o tej tematiki. Konec koncev v sklepu te resolucije piše, da bo Državni zbor po potrebi ocenil uveljavljanje resolucije in jo ustrezno dopolnil. Dopolnitev pa lahko pride šele po širši razpravi, kjer se potem izkažejo vse zadeve, ki so pozitivne oziroma ki so negativne, predvsem pa tiste, ki jih ni. V prvi vrsti gre tukaj, še enkrat se bom obrnil na Sovo, kajti večina teh zadev, ki jih deklarira resolucija kot grožnje Republiki Sloveniji, sodijo v segment obveščevalne službe. Hibridne grožnje, informacijske kibernetske grožnje, obveščanje dejavnosti tujih akterjev, tudi vojaške grožnje in pa krizna žarišča ter terorizem, to vse sodi v segment obveščevalne službe Sova. Obveščevalna služba Sova je najbolj prikrajšana pri vsem skupaj. Jaz nisem za pretirano kontroliranje državljanov, sem pa absolutno za kontroliranje tistih, ki jih moramo kontrolirat. Slovenija je polna segmentnih delov, ki delujejo proti naši državi, in jih nihče ne kontrolira. Policija, sem ter tja, včasih, v glavnem pa ne, Sova pa ne sme tega delati. Zato se dogaja to, da tuje obveščevalne službe prosijo, če one lahko pridejo kontrolirat določene segmente. Ja, pa ne bomo dovoljeval tujcem, da bodo kontrolirali znotraj naše države! Zato mislim, da je potrebno čim prej sprejeti Zakon o Sovi, kjer se zadeve uredijo in pa da dobimo tudi od ostalih ministrstev tisto, česar niso naredil. Kajti jaz sem prepričan, da je resolucija prišla iz enega naslova, ne pa, da je to zbir informacij iz raznih naslovov. Zato predlagam, da opravimo razpravo o tej zadevi. Hvala.
Hvala lepa. O vašem predlogu bo Državni zbor odločil danes, 1. Oktobra 2019, v okviru glasovanj. Poslanec dr. Matej Tašner Vatovec, imate besedo, da zastavite vprašanje predsedniku Vlade. Izvolite.
Najlepša hvala, podpredsednik. Spoštovani predsednik Vlade, vaša vlada je z Ministrstvom za delo na čelu dobra dva meseca lagala samo zato, da bi lahko revnim zaposlenim vzela 200 evrov na mesec. Dva meseca ste sistematično lagali in zavajali, zato da ste pripravili teren za ukinitev dodatka za delovno aktivnost. Strokovna javnost pa tudi civilna družba nista nasedli temu piarju, sta vztrajali na resnici, ki je pod črto ta, da bi s takšnim ukrepom preprosto enostarševskim gospodinjstvom in gospodinjstvom, kjer je samo en starš zaposlen, vzeli 200 evrov na mesec. Na srečo so vztrajali pri tej resnici in zdaj, mislim, da je tudi jasno, da je ta resnica v javnosti obveljala. S svojim vztrajanjem ste pravzaprav pokazali, da se kaj malo brigate za revščino, da mogoče o njej ne veste veliko in tudi, da se ne zavedate, kakšen resen družbeni problem je revščina. Očitno je tudi to, da se niste pripravljeni sploh poglobiti v to vprašanje. Kako si naj drugače razlagamo to vztrajno zavajanje oziroma to vztrajno laganje? Recimo, še julija, ko ste mi odgovarjali na poslansko vprašanje, ste dejali – in se takrat tudi zlagali –, da znaša znesek denarne socialne pomoči skupaj z dodatkom za delovno aktivnost 89 % minimalne plače. Pred kratkim ste za medije, recimo, trdili, da imajo na Danskem niže socialne pomoči kot pri nas. Jaz bi rad en zelo resen in kratek odgovor: Ali še vedno stojite za temi navedbami? Kako lahko kot predsednik Vlade, ki je v svojo koalicijsko pogodbo zapisal boj proti revščini, in se je to opredelilo kot eno izmed političnih prioritet, na tak način odkrito zavaja? Še več, v koalicijski ste se zavezali ne samo, da boste zviševali socialne pomoči, zdaj vse kaže na to, da jih želite nižati. Zapisali ste, da boste zniževali stopnjo tveganja revščine, ta je še vedno višja kot pred krizo. Zapisali ste, da boste dodatek za delovno aktivnost višali, zdaj pa ga želite znižati oziroma ga ukiniti, in to arbitrarno in brez pravih argumentov. Včeraj ste na srečo odstopili od vseh socialnih rezov v interventnem zakonu. Zato vas pravzaprav sprašujem: Ali to pomeni, da boste odstopili tudi od vseh teh omalovaževanj, ki se jih poslužujete v zvezi z najšibkejšimi v tej državi v zadnjem času? Ali to pomeni, da boste prenehali neutemeljeno in kar vse povprek napadati revne, da zlorabljajo socialno državo? In ključno: Ali boste odstopili od tega, da se ukine dodatek za delovno aktivnost? Ali boste odstopili od vaše namere, da vzamete revnim zaposlenim 200 evrov na mesec? Morda še za konec: Ali se boste za vse te laži tudi javnosti, predvsem pa materam samohranilkam in revnim zaposlenim tudi opravičili?
Hvala lepa. Predsednik Vlade, imate besedo za odgovor.
Spoštovani gospod Vatovec, za razliko od vas ne bom uporabljal takih besed, kot so laži in pa omalovaževanje in ne vem kaj. Pač nek nivo diskurza v tem Državnem zboru vseeno mora biti. Če me poslanke in poslanci vedno opozarjate, kako se moram primerno vesti kot gost v tej ustanovi, se tudi do gosta lahko vedemo nekoliko lepše. Ni me treba obtoževati, da lažem in da počnem ne vem kaj, ker tudi jaz vam tega ne govorim, pa velikokrat manipulirate po medijih in določene zadeve tudi včasih potvarjate, to vemo. Vam bom prebral tukaj, kaj smo naredili za socialne transferje, tako kot sem vam že zadnjič rekel, da vi absolutno zanikate, da bi kdorkoli izkoriščal finančno pomoč oziroma socialno pomoč. Dokler vi tega ne boste priznali, da so tudi taki primeri, se bomo pač težko pogovarjali. Naj pa uvodoma seveda pojasnim, da bo Vlada v letu 2019 za socialne transferje porabila predvidoma 155 milijonov evrov več, kot jih je porabila v letu 2018, in 190 milijonov evrov več, kot jih je porabila v letu 2017. Sprostili smo vse varčevalne ukrepe na področju socialnih transferjev, za kar je bilo namenjenih približno 58 milijonov evrov: otroški dodatek, pomoč ob rojstvu otroka, državna štipendija, nadomestilo za porodniško, dodatek za veliko družino. Približno 86 milijonov evrov pa smo namenili za ohranitev višine denarne socialne pomoči po 1. januarju 2019. Vlada se je konec leta 2018 odločila, da ohrani za 30 % višji znesek denarne socialne pomoči, ki je bila tik pred volitvami, torej 1. 6. 2018, recimo za samsko osebo brez dohodkov in premoženja, zvišana za 88 evrov. Hkrati smo s tem tudi preprečili, da bi 3 tisoč 599 oseb in družin izgubilo denarno socialno pomoč, 52 tisoč 486 samskim osebam in družinam pa bi se socialna pomoč precej znižala. Naj dodam, da je denarna socialna pomoč za samsko osebo brez prihodkov in premoženja še meseca maja 2018 znašala 297,53 evrov, danes pa po zadnjih uskladitvah znaša že 402,18 evrov. Tako smo preprečili poslabšanje socialnega položaja velikega števila ljudi. In najprej v mandatu te vlade smo skupaj z vami mimo socialnega dialoga in Ekonomsko-socialnega sveta seveda, zaradi česar imamo danes tudi težave, dvignili minimalno plačo za 4,5 %, naslednji dvig pa bo že januarja 2020, ko se bo hkrati iz minimalne plače izločilo še dodatke. Le-ta bo naslednje leto znašala 700 evrov neto, kar pomeni, da se bo znesek dvignil nad prag tveganja revščine. Tudi minimalno zagotovljene pokojnine se bodo zaradi rednih in izrednih uskladitev dvignile iz sedanjih 530 evrov na predvidoma 557 evrov februarja 2020. Konkretno smo aprila letos uskladili redno pokojnine, ki so se zvišale za 2,7 %, za kar smo namenili malo manj kot 137 milijonov evrov. Upokojence čaka še izredna uskladitev pokojnin v višini 1,5 % za mesec december 2019, kar bo zneslo dodatnih slabih 7 milijonov evrov. Zvišali smo tudi sredstva za letni dodatek, tako imenovani regres, pri čemer največ sredstev prejmejo ravno upokojenci z najnižjimi pokojninami. Upoštevajoč vse zgoraj navedeno pa je treba izpostaviti, da se je v času konjunkture, ko na trgu dela v Sloveniji primanjkuje delavcev, število prejemnikov denarne socialne pomoči znatno povečalo. Tukaj pa nekaj ne štima. Za primerjavo, v letu 2013, v času gospodarske krize in najvišje brezposelnosti, je denarno socialno pomoč prejemalo 68 tisoč upravičencev. Letos je pa upravičencev že več kot 91 tisoč, ob tem da imamo samo 5 % nezaposlenost, kar je rekordna v vseh letih Republike Slovenije do zdaj. Zgolj v enem letu po znatnem zvišanju denarne socialne pomoči od junija 2018 do maja 2019 je število upravičencev naraslo za okoli 14 tisoč. In ponovno izpostavljam, da to v času, ko na trgu dela primanjkuje delavcev in se delodajalci ozirajo po tujih delavcih. Tako da ti vaši očitki pač niso na mestu, žal. Kar se pa tiče samohranilk in teh oseb, je pa tako, če ženska ne dobi preživnine, dobi preživnino iz sklada. Skratka, za vse je poskrbljeno.
Hvala lepa. Gospod poslanec, imate besedo za obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora, izvolite.
Hvala, podpredsednik. Impresiven zapis. Ampak gre popolnoma mimo poante oziroma vprašanja. Spoštovani predsednik Vlade, kako imenovati neko neresnico drugače kot laž? Ne bodimo politično korektni. Sami ste večkrat zatrdili, da je višina socialne pomoči enaka 90 % minimalne plače. To je laž, to ne drži. In to je sistematično delalo Ministrstvo, to ste sistematično delali vi in to je sistematično delal sekretar Tilen Božič. Tudi ko ste govorili o socialnih pomočeh na Danskem, ste se zlagali, ker so tam tudi do 2 tisoč evrov mesečno socialne pomoči visoke. Ko govorite o zlorabah socialnih transferjih, dopuščam, da se kdaj kakšna zgodi. Ampak v odgovoru na naše vprašanje je Ministrstvo za delo samo zapisalo, da evidenca o številu zlorab pravic iz javnih sredstev ne obstaja. Tako da tudi sami operirate na podlagi nekih predpostavk ne pa dejanskih podatkov. Tisto, kar je ključno pri vsem tem, je pa še enkrat, zavezali ste se v koalicijski pogodbi, da boste delali na socialni državi, da se boste borili proti revščini. To, kar počnete zadnja dva meseca z vztrajnim zavajanjem in laganjem na tak način, da podkrepite oziroma potrdite tisto, kar je vaša skrita premisa, se pravi, da obstajajo ljudje, ki so izkoriščevalski in na tak način zajedajo socialno države, je pa perfidno in vaša odkrita igra. In tu je tisto, kar je ključno, to pa je, ko očitate, da je zelo radodarna socialna država, število upravičencev se je povečalo zato, ker se je povečal cenzus, ne zaradi tega, ker bi država bistveno kaj več naredila na tem področju. Še enkrat vas sprašujem in prosim za zelo natančne odgovore: Zakaj ste zavajali, da uporabim bolj politično korekten izraz, zakaj ste to sistematično počeli vi in Ministrstvo za delo? Ali odstopate od ukinitve dodatka za delovno aktivnosti?
Hvala lepa. Predsednik Vlade, imate besedo za dopolnitev odgovora, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani poslanec. Ja, govoril sem o Danski. Govoril sem pa na podlagi pogovorov s svojimi evropskimi kolegi in nisem govoril o znesku. Seveda je tam tudi do 2 tisoč evrov, verjamem, verjamem vašemu podatku, ker jaz vas pač nimam za lažnivca, tako kot vi mene. Ampak vemo, da je tam tudi drugačen standard. Tako kot radi govorimo o Švici, kakšne so tam plače, ne povemo pa hkrati, kakšni so stroški v Švici. Pri teh zadevah radi zavajamo. Ampak ko smo se pogovarjali o teh zadevah, smo ugotovili, da je celotna socialna ne en dodatek ali drug dodatek, ampak celotni transferji, glede na velikost države, glede na število prebivalcev, je bila ocena, da je zagotovo pri nas za vsaj 25 % več socialnih transferjev. To je dejstvo. Kar se tiče porodniških, pri nas vemo, kako je urejena porodniška. Recimo, na Nizozemskem je že drugače. Tam se, po mojih podatkih, ne izplačuje celo leto porodniške in tako naprej. Skratka, Slovenija zagotovo veliko namenja za socialne transferje. Je pa seveda tudi pri upokojencih, recimo primer, nekdo, ki je delal zgolj 20 let, ima premoženje tik pod cenzusom, dobi varstveni dodatek 592 evrov. Nek upokojenec, ki je delal pa polnih 40 let, ima premoženje tik nad cenzusom, pa dobi najnižjo pokojnino za 40 let v višini 530 evrov. Veste, to so te anomalije, ki so v naši družbi prisotne. Tudi ko trdite, recimo, imamo ljudi, ki imajo 500 tisoč evrov na računu v tujini, ampak ker se v premoženje štejejo samo obresti od tega, to je pa, ne vem, 2 tisoč ali koliko, ta človek dobi še otroški dodatek. To so te anomalije, o katerih govorim in ki jih vi ravno tako zanikate kot nekateri podnebne spremembe. Zagotovo. Trditi, da ta država ni socialna in da ne namenja nič za socialo in da so ljudje brez vsake podpore, tega pa ne morem sprejeti. Se pa strinjam, da so primeri, ki so vnebovpijoči, zagotovo so. In tudi ta vlada je socialno naravnana. Poglejte proračun. Proračun, transferji. V proračunu je absolutno ogromno socialnih transferjev. Poglejte si malo to. Ne trdim, da ni ljudi pri nas s težavami in mi ne morete očitati nobene neobčutljivosti do tega zagotovo.
Hvala lepa. Gospod poslanec, imate besedo za postopkovni predlog, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru, izvolite.
Hvala. Očitno govoriva drug mimo drugega, tako da je že iz tega razloga dovolj utemeljeno, da ta Državni zbor na naslednji seji opravi splošno razpravo o tem vprašanju. To, kar navaja predsednik Vlade, nima nobene zveze z dodatkom za delovno aktivnost. Ukinitev tega dodatka ne bo pomagala preprečevati zlorabe, ne bo pomagala spremeniti sistem nadzora nad tistimi, ki imajo pol milijona evrov v tujini, in tako naprej. Jaz nisem dobil jasnega odgovora na to, zakaj načrtno z zavajanjem skušati varčevati ravno na revnih zaposlenih. To je popolnoma nesprejemljivo in pravzaprav tudi nerazumljivo. In tudi tega odgovora ni bilo. V Levici smo to vlado podprli, ker se je takrat predstavljala kot levosredinska, kot vlada, ki bo izboljšala položaj predvsem za tiste, ki so na dnu družbene lestvice, tiste, ki so v najtežjih življenjskih razmerah, ampak temu očitno ni tako. Znižanje varstvenega dodatka, ki ga je tudi omenil predsednik Vlade v svoji dopolnitvi odgovora, je bil tudi eden od takih protisocialnih ukrepov, ki so se kar začeli vrstiti v zadnjem času. Govoriti o tem, da je v proračunu veliko transferjev za socialo, je najmanj absurdno, ob tem ko se skuša na vsakem koraku iskati način, kako varčevati ravno na najšibkejših. Istočasno pa uspete brez kakšne slabe vesti razmišljati o dohodninski reformi, ki bi prav tako zvrtala 160 milijonsko luknjo v proračun, v resnici pa bi razbremenila samo tiste, ki so najbolj premožni. In to je ta, bom rekel, kar perverzna logika te vlade in tudi takšnih odgovorov, kot smo jih danes slišali. Tisto, česar si v Levici želimo, je to, da se seveda zelo jasno razčisti, da je reševanje revščine eno ključnih vprašanj, eden ključnih problemov in da se jih moramo zelo resno lotiti na tak način, da se poskuša po 20, 30 milijonov privarčevati na tistih, katerim, spoštovani predsednik Vlade, 200 evrov na mesec pomeni zelo veliko. Govorili ste o preživninah, ki jih dobijo matere samohranilke iz preživninskega sklada, pač vzeli jim boste 200 evrov, tista preživnina gor ali pa dol, teh 200 evrov ne bo več. Mislim, da to jasno kaže na to nerazumevanje, ne glede na vse izgovore, ki se pojavljajo, in da je to dovoljšen razlog za to, da ta Državni zbor opravi razpravo o tem vprašanju.
Hvala lepa. O vašem predlogu bo Državni zbor odločal danes, 1. oktobra 2019, v okviru glasovanj. Poslanec Jurij Lep, imate besedo, da zastavite vprašanje predsedniku Vlade, izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani predsednik Vlade Republike Slovenije z ekipo! Kolegice in kolegi! Ob pripravi proračuna leta 2020 in 2021 se nekako ni moč otresti občutka, da so naši starejši državljani popolnoma prezrti oziroma pozabljeni. Morda ni naključje, da je danes mednarodni dan starejših, 1. oktober. Dejstvo je, da so krizni časi mimo, imamo gospodarsko rast, delež brezposelnih se niža. Skratka, z ozirom na najhujše čase je vse nekako umirjeno, zato so bili številni drastični varčevalni ukrepi že odpravljeni. Povišali smo minimalno plačo, sprejet je bil dogovor s sindikati javnega sektorja, investicije so se okrepile, dobiček gospodarskih družb je v porastu. Starejša populacija pa je ob vsem tem ostala spregledana. Na to v Poslanski skupini Desus že vseskozi opozarjamo. Opozarjajo pa vas tudi sami upokojenci. Zato vas prosim za odgovore, po katerih ste bili že javno pozvani, in sicer: Koliko finančnih sredstev ste v proračunu za leti 2020, 2021 namenili za skrb za starejšo generacijo? Koliko domov za starejše bo država zgradila oziroma sofinancirala v naslednjih petih letih? Naj vas spomnim, da smo zadnji dom za starejše zgradili leta 2005. Koliko varovanih stanovanj bo država zgradila oziroma sofinancirala v naslednjih petih letih? Koliko bivalnih enot za osebe z demenco bo država zgradila oziroma sofinancirala v naslednjih petih letih? Koliko novih postelj v negovalnih bolnišnicah bo država zagotovila v naslednjih petih letih? Ali so za te namene razpoložljiva evropska sredstva? Če so, v kolikšni višini jih bo država dejansko počrpala? Prosim, za odgovore.
Hvala lepa. Gospod predsednik Vlade imate besedo za odgovor, izvolite.
Hvala za vaše vprašanje. Danes smo že odprli vprašanje revščine in v skladu s tem tudi socialne države. Najprej letni dodatek za upokojence. Tudi letos se bo izplačal vsem upokojencem. Še pred nekaj leti denimo v letu 2016 smo imeli omejitev, ko upokojenci s pokojninami nad 750 evrov niso prejeli regresa. Z gospodarskim okrevanjem se je tudi ta del odpravil. Vsi upokojenci bodo dobili višji znesek regresa. Več denarja za upokojence. Seveda, saj podpišem, so si pokojnine zelo trdo prigarali. Vemo, kako je s tem. Že letos smo z rebalansom za regres namenili obseg sredstev, ki je po dolgih letih enak tistemu pred sprejetjem Zujfa v skupni višini 140 milijonov evrov. Že naslednje leto bomo dodali še 5 milijonov na ta račun. Kaj to konkretno pomeni za upokojence? To pomeni, da je letos vsak prejel 27 evrov več regresa. Bo kdo rekel, da je to malo, vendar je to za proračun kar velik zalogaj. Za tiste z minimalnimi pokojninami boste spet rekli, to je bistveno premalo, vendar če enak obseg denarja razdelimo v tri razrede, kot je bil predlog, bi največ izgubili upokojenci z najnižjo pokojnino, ki bi dobili za 69 evrov nižji regres, vsi tisti s pokojninami nad 850 evrov pa bi dobili le 4 evre nižji regres. Zato je moje osebno mnenje, da je pet razredov regresa pravičnejše. Je pa seveda nepravično, da v Sloveniji še vedno živijo ljudje, ki so nad pragom tveganja revščine. V letu 2017 jih je bilo 268 tisoč, od tega kar 78 tisoč starejših. Verjetno se sprašujete, kako je to mogoče v času rekordnega števila zaposlenih. Zelo preprosto, obstajajo seveda problemi, ki so se zakoreninili. Minimalna plača se ni višala v sorazmerju z življenjskimi stroški. Zneska minimalne pokojnine in minimalne plače ne sledita tveganju revščine oziroma sta pod tem zneskom. Še vedno pa imamo različne oblike prekarnega dela, mladi pa tudi pozno vstopajo na trg dela, delovna aktivnost starejših delavcev pa je tudi nizka, zato si prizadevamo tudi, da bi ljudje čim prej vstopali na trg dela in čim kasneje iz njega izstopali. Ko smo prej omenjali Dansko, na Danskem so bili nekateri predlogi, da bi se delovna doba celo podaljšala do 75. leta starosti, kar je za nas seveda nepredstavljivo, če se strinjava, ko smo že ravno pri Danski. Realni dohodek upokojencev je višji. Pokojnine so se letos redno uskladile za 2,7 %, decembra pa sledi še izredna uskladitev v višini 1,5 %. Pokojninska blagajna bo naslednje leto okrepljena za dodatnih 315 milijonov evrov. Domovi za starejše. Prihodnje leto bomo namenili 5 milijonov evrov letno za vlaganje v domove za starejše. Za primerjavo, v letu 2016 je država za domove za starejše namenila zgolj 345 tisoč evrov, v letu 2017 pa nič evrov. Tako da bo prihodnje leto teh 5 milijonov evrov kar dobrodošlih. V okviru programa sofinanciranja zagotavljanja stanovanjskih enot za starejše osebe, je predvidoma namenjenih 15 milijonov evrov. Realizacija oziroma število novih oskrbovanih stanovanj pa še ni znano, saj je odvisno od števila vlog, ki jih bo prejel Stanovanjski sklad Republike Slovenije. Glede na trenutne podatke in potrjene investicijske dokumente se predvideva povečanje posteljnih kapacitet v ljubljanski negovalni bolnišnici, in sicer za cirka 60 dodatnih postelj.
Hvala lepa. Gospod poslanec, imate besedo za obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik Vlade. V bistvu sem zadovoljen z odgovorom, pa bi rad stvar še malo razširil. V osnovi bi rad najprej povedal, da jaz tudi mislim oziroma sem prepričan, da je Slovenija socialna in solidarna država. Vsekakor pa so upokojenci in pa starejši ljudje tisti, ki so po našem prepričanju tu malo zadaj. V letošnjem letu smo obljubili zakon za popravo krivic, ki bi upokojencem vrnil razliko, ki je nastala zaradi neusklajevanja pokojnin. Ta trenutno znaša dobrih 7 %. Podobno se strinjamo, da je nujno potrebno pripraviti in sprejeti Zakon o dolgotrajni oskrbi. Nadalje, zagovarjamo letni dodatek za upokojence oziroma regres, ki je za leto 2020 predviden v petih razredih, se pravi nihče ne bo prejel manj kot letos, upokojenci z najnižjo pokojnino pa bodo prejeli več kot upokojenci z višjo pokojnino, in to odločitev pozdravljam. Najpomembnejši cilj, ki ga bomo morali doseči, pa je dostojno življenje upokojencev. Eden od teh je, da minimalna pokojnina za 40 let delovne dobe ne sme biti nižja kot prag revščine, ki je sedaj pri 622 evrih, minimalna pokojnina pa znaša 530, kot ste povedali. Gospod predsednik, občutek imam, da ste vi trenutno edini, ki imate avtoriteto, moč in željo, da združite te različne poti, ki jih imamo posamezne stranke za dosego enakih ciljev. Kako boste zagotovili, da v prihodnje najnižja pokojnina za 40 let delovne dobe ne bo nižja kot prag revščine? Če bomo to dosegli, bomo lažje našli odgovore na prej postavljena vprašanja. Hvala za odgovor.
Hvala lepa. Gospod predsednik, imate besedo za dopolnitev odgovora, izvolite.
Hvala lepa. Lepo, da me vidite kot edinega, ki lahko kaj naredi na tem, vendar mislim, da smo kar vsi skupaj v tem projektu, celotna vlada, ne glede iz katerih strank prihajamo. V bodoče pričakujem, da si ne bodo posamezne stranke pripenjale medalj za posamezne segmente družbe. Konkretno tukaj govorimo o upokojencih. Zagotovo moramo vsi skupaj delati na tem. Je pa res, da imamo v Sloveniji tudi strukturne probleme in da smo tudi zato govorili o ustanovitvi demografskega sklada. Najprej je seveda treba povedati, da je demografija v Sloveniji neizprosna. Število upokojencev se veča, zato je nujen ukrep, da mlade čim prej spravimo na trg dela in pa da so ljudje čim dlje na trgu dela in delovno aktivni. V preteklosti so se ljudje upokojevali pri precej nizkih starostih, tako da tega problema ne bomo rešili samo s tem, da bomo metali v blagajno, ampak bo treba ta problem reševati sistemsko in predvsem strukturno. Takrat je padel predlog, da bi podaljšali delovno dobo do 67. leta, vendar to samo tistim, ki nimajo dovolj delovne dobe. To se je takrat pozabilo povedati. Takrat se je samo videlo podaljšanje delovne dobe in je bil vik in krik, vendar so podrobnosti drugačne. Igrati na prvo žogo ni vedno dobro. Mislim vseeno, da podaljšanje na 67. let za tiste, ki nimajo 40-letne delovne dobe, bi bil dober ukrep oziroma nujen, saj sčasoma bo potrebno to narediti, ker kdor nima dovolj delovne dobe, je jasno, da je treba to nekje pridobiti. To je moj odgovor. Lahko pa seveda opravite še razpravo na ta odgovor.
Hvala lepa. Predsedniku Vlade se zahvaljujem za podane odgovore. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 11. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji o predlogih sklepov nadaljevali ob 11. uri. Hvala lepa. (Seja je bila prekinjena ob 10.17 in se je nadaljevala ob 11. uri.)
Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci, gospe in gospodje, nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanske in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Hvala. Smo pri 1. točki – Vprašanja poslank in poslancev. Glasovanje bomo opravili na podlagi pregleda predlogov sklepov poslancev za razpravo o odgovoru predsednika Vlade z dne 1. oktobra 2019, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Prvi predlog: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade gospoda Marjana Šarca na poslansko vprašanje gospoda Zvonka Černača v zvezi z ravnanjem državnih organov ter institucij. Glasujemo. Prekinjam. Spoštovani poslanke, poslanci ali sedaj deluje vse, kar mora delovati? [[oglašanje iz dvorane]] Tudi upanje je nekaj. S tem ponovno prehajamo na glasovanje o prvem predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 41. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na drugi predlog sklepa, ki je takšen: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade gospoda Marjana Šarca na poslansko vprašanje gospoda Aleksandra Rebrška v zvezi s poenostavljano prisilno poravnavo. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 42. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da tudi sklep ni sprejet. Prehajamo na tretji predlog sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade gospoda Marjana Šarca, na poslansko vprašanje gospoda Zmaga Jelinčiča Plemenitega v zvezi z Resolucijo o strategiji nacionalne varnosti Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 70. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 70.]] Ugotavljam, da tudi ta sklep ni sprejet. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, prehajamo na glasovanje o zadnjem predlogu sklepa, ki se glasi: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade gospoda Marjana Šarca na poslansko vprašanje dr. Mateja Tašnerja Vatovca v zvezi z odnosom Vlade in pristojnih ministrstev do revščine in revnih v Sloveniji. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 42. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 42.]] Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, ugotavljam, da sklep ni sprejet. Obveščam vas, da se čez 10 minut začenja 14. nujna seja Odbora za izobraževanje, znanost, šport in mladino v sejni sobi 212. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 11. sejo Državnega zbora in vam želim prijeten dan. Nasvidenje!