Dobro jutro, spoštovane kolegice in kolegi! Zunaj je idealno vreme za delo v parlamentu, tako da vabim vse, da se nam pridružijo v dvorani, da bi lahko nadaljevali 4. sejo. Prosil bi, da kolegice in kolegi zasedejo mesta v dvorani. Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 4. seje državnega zbora Republike Slovenije. Prosim za mir v dvorani! Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji naši kolegi in kolegice: Janez Janša, dr. Miha Brejc, Pavel Rupar, Anton Delak, Davorin Terčon, Franc Kangler za pričetek seje, Ivan Kebrič in kolega Franc Čebulj. Prosim, da z vložitvijo kartic v glasovalno napravo ugotovimo navzočnost v dvorani. V dvorani državnega zbora je navzočih 53 poslank in poslancev; državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko nadaljuje s 4. sejo državnega zbora. Na to nadaljevanje seje sem vabil predstavnike vlade Republike Slovenije in tudi njih med nami lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 4. seje državnega zbora bomo po sklepih, ki jih je predložila mandatno-imunitetna komisija v zvezi z opravljanjem funkcije poslancev, delo zbora pričeli z obravnavo 24. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o trošarinah, 23. točke, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost, 31. točke, to je predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Slovenskih železnic, d.d., iz naslova posojil, najetih za financiranje določenih del gradnje in vzdrževanje tirnega fonda slovenske javne železniške infrastrukture. Zatem bo zbor prešel na obravnavo - če bo, seveda, pripravljena - je pripravljena? - na obravnavo 28. točke dnevnega reda, to je na predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o organizaciji in delovnem področju ministrstev, nato pa naobravnavo paketa šolskih zakonov, to je 32., 33. in 34. točke. V nadaljevanju seje bo zbor prešel na obravnavo prekinjene 14. točke, to je predloga zakona o medijih, in po vrstnem redu neopravljenih točk dalje. Gospe in gospodje, prehajamo, kot rečeno, najprej na obravnavo SKLEPOV, KI JIH JE ZBORU PREDLOŽILA MANDATNO-IMUNITETNA KOMISIJA V ZVEZI Z OPRAVLJANJEM FUNKCIJE POSLANCEV. Najprej bomo odločali o določitvi kandidata, ki v skladu s 17. členom zakona o volitvah v državni zbor postane poslanec za preostanek mandatne dobe namesto poslanca, ki mu je prenehal mandat. Državni zbor je 27. marca letos ugotovil, da je poslancu mag. Mitji Gaspariju prenehal mandat. Republiška volilna komisija je zboru posredovala ugotovitev, da je mandat dotedanjega poslanca mag. Mitja Gasparija prešel na gospoda Jožefa Školča. Ugotovitev je obravnavala mandatno-imunitetna komisija, ki je zboru pisno poročala. Poročilo komisije ste danes prejeli na klop. Želi besedo poročevalec komisije? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Ne želi nihče besede. Besedo dajem poslankam in poslancem. Prav tako ne želi besede nihče. Zato prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa. Prosim za mir v dvorani. Potrdi se poslanski mandat gospodu Jožefu Školču, rojenemu 19. septembra 1960, stanujočemu Breginj 42, Breginj. O tem bomo glasovali. Prosim. V dvorani je 66 kolegic in kolegov. 60 jih je predlog podprlo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlani sklep sprejet. Kolegu Jožefu Školču čestitamo. Ker je državni zbor pravkar potrdil mandat kolegu Jožefu Školču, to pomeni, da preneha opravljati funkcijo poslanca. O tem ste na klop prejeli tudi poročilo mandatno-imunitetne komisije. Zato prehajamo na obravnavo o ugotovitvi prenehanja opravljanja funkcije poslanca državnega zbora. O potrditvi mandata je razpravljala mandatno-imunitetna komisija državnega zbora, ki je zboru pisno poročala. Želi poročevalec komisije besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? Poslanske skupine? Poslanke in poslanci? Ker nihče ne želi razpravljati, to razpravo zaključujem in prehajamo na glasovanje. Na podlagi navedenega in v skladu z 9. členom zakona o poslancih zboru predlagam, da se seznani z naslednjim ugotovitvenim sklepom: "Državni zbor Republike Slovenije ugotavlja, da je bil gospodu Jožefu Školču z 11.4.2001 potrjen mandat poslanca, kar je po 10. členu zakona o poslancih nezdružljivo z opravljanjem funkcije poslanca po drugem odstavku 14. člena zakona o poslancih, zato v skladu s peto alineo prvega odstavka in drugim odstavkom 9. člena zakona o poslancih preneha z opravljanjem funkcije poslanca z današnjim dnem." Zboru tudi predlagam, da sprejme še naslednji predlog sklepa: "Do morebitnih sprememb v sestavi delovnih teles opravlja poslanec Jožef Školč funkcijo člana v vseh delovnih telesih, katerih član oziroma predsednik je bil Jožef Školč." Želi v zvezi s tem kdo besedo? [[Nihče.]] Tak predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo. V dvorani je navzočih 68 kolegic in kolegov. 59 jih je predlog podprlo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Ker je z ugotovitvijo gospod Jožef Školč prenehal opravljati funkcijo poslanca namesto poslanca mag. Antona Ropa, ki opravlja funkcijo v vladi Republike Slovenije, mora zbor opraviti še določitev kandidata, ki v skladu s 14. členom zakona o poslancih opravlja funkcijo poslanca namesto poslanca, ki je prevzel funkcijo v vladi. Republiška volilna komisija je zboru posredovala ugotovitev o kandidatu, ki mu pripada pravica, da bo nadomestil mag. Antona Ropa, ki ne more opravljati funkcije poslanca državnega zbora, ker opravlja funkcijo v vladi Republike Slovenije. Ugotovitev je obravnavala mandatno-imunitetna komisija. Poročila sicer še niste prejeli na klop, čeprav je pripravljeno. Ali kdo vztraja, da počakamo na poročilo, ali lahko nadaljujemo? [[Lahko nadaljujemo.]] Želi besedo poročevalec komisije? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? [[Nihče ne želi razpravljati.]] Prehajamo na odločanje o naslednjem sklepu: "V času, dokler poslanec mag. Anton Rop, ki je bil imenovan za ministra v skladu s prvim odstavkom 14. člena zakona o poslancih, ne more opravljati funkcije poslanca, opravlja to funkcijo v skladu z drugim odstavkom 14. člena navedenega zakona od današnjega dne gospa Stanislava Stopar, rojena 11. novembra 1943, stanujoča Lukovica 33/A, Lukovica." O tem bo državni zbor odločil z glasovanjem. Glasujemo. V dvorani je navzočih 68 kolegic in kolegov. 61 jih je glasovalo za in nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je kolegica Stanislava Stopar postala ena izmed 90 poslank in poslancev državnega zbora, za kar ji seveda čestitamo in jo vabimo v dvorano. [[Aplavz.]] Zboru predlagam, da sprejme še predlog sklepa, da ob morebitnih spremembah v sestavi delovnih teles opravlja poslanka Stanislava Stopar funkcijo članice v vseh delovnih telesih, katerih član je bil mag. Mitja Gaspari, ki mu je prenehal mandat poslanca. Želi v zvezi s tem kdo besedo? [[Ne.]] O tem glasujemo. V dvorani je navzočih 68 kolegic in kolegov. Za tak predlog sklepa je glasovalo 36 poslank in poslancev, eden pa je temu nasprotoval. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti eden.]] Spoštovane gospe in gospodje! Ker zahteva ta način glasovanja nekaj več tehničnih priprav, zato da bi lahko zbor delal v polni sestavi z našo novo kolegico, predlagam, da odredimo 20, ne več, 20 minut pavze, da tehnične službe pripravijo vse potrebno, da bomo nemoteno glasovali o vseh nadaljnjih odločitvah v današnjem dnevu. Državni zbor bo nadaljeval sejo 20 minut do 11. ure. Do takrat prekinjam sejo.
Pričenjamo s sejo. Kolegice in kolege vabim, da se nam pridružijo v dvorani! Nadaljevali bomo s 24. točko dnevnega reda. Vljudno prosim kolegice in kolege, da se nam pridružijo v dvorani, da bi lahko nadaljevali z delom zbora! Spoštovane kolegice in kolegi! Prosim, da zasedete svoja mesta in da z vložitvijo kartic v glasovalne naprave ugotovimo navzočnost v dvorani. Prosim, da zasedete svoja mesta. Ugotavljam navzočnost v dvorani! V dvorani je navzočih 47 poslank in poslancev. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in nadaljuje s svojim delom. V skladu z dogovorom prehajamo na 24. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI IN DOPOLNITVI ZAKONA O TROŠARINAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanski kolega Franci Rokavec. Želi predlagatelj besedo? Prosim, kolega Rokavec, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predstavniki vlade! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o trošarinah za drugo branje sem vložil v parlamentarni postopek pred dokončnim dogovorom s predstavniki ministrstva za finance. Namreč, opozoriti moram, da je državni zbor pri prvi obravnavi naložil, da predlagatelj skupaj v sodelovanju z vlado pripravi predlog zakona za drugo branje. Temu na nek način sledijo tudi dopolnila odbora, ki jih je z usklajenimi amandmaji, ki smo jih predložili odboru, tudi povzel. Bistvene rešitve amandmajskih predlogov so predvsem naslednje: da poenostavljajo postopek pri plačilu trošarine malim proizvajalcem, da je to plačilo določeno v pavšalnem znesku glede na vsebnost prostornine posedovanega kotla in posamezne rešitve so usklajene s smernicami Evropske unije. Poleg naslednjega je vlada k temu zakonskemu predlogu tudi predložila rešitve glede plačila trošarine za cigarete. Kot predlagatelj zakona se strinjam tudi s temi rešitvami vlade, in predlagam državnemu zboru, da sprejme tudi sklep odbora za finance, da v skladu z določili 194. člena opravi tudi tretjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Franci Rokavec. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Želi poročevalec besedo? Prosim. Predsednik odbora, gospod Pucko.
Hvala lepa gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Odbor za finance in monetarno politiko državnega zbora je kot matično delovno telo obravnaval predlagani zakon našega kolega Francija Rokavca. Prejeli smo mnenje vlade ter amandmaje vlade in mnenje sekretariata. V razpravi je bilo posebej poudarjeno naslednje. Največ pozornosti so člani odbora namenili predlaganim amandmajem vlade za novi 2.a in 2.f člen ter amandmajskemu predlogu predlagatelja zakona za spremembo besedila 45. člena veljavnega zakona. Tako določba novega 2.a člena, ki spreminja četrti odstavek 51. člena veljavnega zakona, predvideva postopno zviševanje trošarin za cigarete do višine 57 odstotkov drobno prodajne cene najbolje prodajanih cigaret v Sloveniji s 1. julijem 2005. leta. Ob tem je bilo v razpravi zastavljeno vprašanje glede pričakovanega vpliva predvidenega postopnega vsakoletnega zviševanja trošarin na inflacijo v prihodnjih letih. Ob takšni, po mnenju nekaterih razpravljavcev, preveč omiljeni dinamiki zviševanja trošarin za cigarete je bilo zastavljeno tudi vprašanje, ali je glede na pričakovane manjše inflacijske pritiske mogoče predvideti odločnejšo oziroma hitrejšo dinamiko pri zviševanju trošarin za cigarete, ki bi bila sicer smiselna tudi z zdravstvenega vidika. Predstavnik vlade, prisoten na seji odbora, je ob navedenih vprašanjih opozoril na oceno vlade, da bi dvig zneska trošarin v samo dveh korakih v letu 2002 in 2005 povzročil velik pritisk na inflacijo in tudi na prodajo cigaret. Postopno povečevanje trošarin prispeva k umirjanju inflacijskih pritiskov in stabilizira proizvodnjo in prodajo cigaret. Zaradi slednjega pa bo pričakovani finančni učinek za državni proračun še vedno pozitiven. Potrebno je upoštevati tudi dejstvo, da bodo proizvajalci in uvozniki cigaret svoje cene lahko prilagajali načrtovanim, vmesnim zviševanjem trošarin do leta 2005, ni pa nujno, da se vsakokratno zvišanje trošarin odrazi v spremembi maloprodajne cene cigaret Zato tudi ni mogoča natančnejša ocena pričakovanih inflacijskih učinkov. Glede na navedeno, odbor sicer ni oblikoval svojega amandmajskega predloga za hitrejše zviševanje trošarin za cigarete, hkrati pa je vlado pozval, da tej problematiki nameni ustrezno pozornost v svoji prihodnji politiki. Določba novega 2.f člena, ki dopolnjuje določbo 68. člena veljavnega zakona, pa določa razpon denarne kazni v višini 50 tisoč do 500 tisoč tolarjev za fizično osebo, če zahteva vračilo trošarine na podlagi neresničnih podatkov. Ob tem je bilo v odboru posebej izraženo mnenje, da je spodnja meja kazni prenizka. Po pojasnilu predstavnice vlade, prisotne na seji odbora, naj bi bila ta določba sicer skladna z zakonom o prekrških, ki določa razpone za posamezne kazni, vendar bo vlada na predlog odbora do tretje obravnave predloženega zakona predlagano določbo dodatno proučila z vidika usklajenosti z zakonom o prekrških in v primeru morebitne neusklajenosti predlagala ustrezen amandma. Ob obravnavi amandmajskega predloga predlagatelja zakona za spremembo besedila 45. člena veljavnega zakona je bilo v zvezi s predlaganim šestim odstavkom, ki za malega proizvajalca žganja določa fizično osebo, ki ima v lasti oziroma v uporabi kotel za kuhanje žganja s prostornino 40 litrov ali več, izpostavljeno vprašanje glede določitve zgornje meje prostornine kotla, ki je ta določba ne predvideva, čeprav bi bilo to smiselno. Zato odbor v svojem amandmaju, s katerim povzema navedeni amandmajski predlog za spremembo 45. člena veljavnega zakona, v šestem odstavku tega člena ni določil največje prostornine kotla za kuhanje žganja, ker je to vprašanje potrebno dodatno proučiti. Predlagatelju zakona pa predlaga, da v sodelovanju z vlado do tretje obravnave predloženega zakona tudi določi ustrezno zgornjo mejo prostornine kotla. Odbor je nato oblikoval določene svoje amandmaje, in sicer amandma na amandma vlade za novi G1 člen, amandma k 1. členu, amandma k 2. členu, amandma na amandma vlade za novi 2.k člen, amandma za novi 2.a člen, amandma za novi 2.b člen ter obravnaval in podprl naslednje amandmaje vlade: za novi a1, b1, c1, d1, e1, f1, g1, h1, i1, j1, k1, l1, m1, n1, o1, 2a, 2b, 2c, 2d, 2.f in 2.g člen ter predlaga zboru, da te amandmaje vlade skupaj z amandmaji odbora tudi podpre. Glede na to, da je tretja obravnava tega zakona uvrščena oziroma bi naj bila uvrščena na izredno sejo državnega zbora, ni potreben sklep odbora, ki ga je sprejel v zvezi s predlaganjem oziroma obravnavo v skladu s 194. členom poslovnika državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Pucko, predsednik odbora za finance in monetarno politiko. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Besedo želijo predstavniki vlade. Prosim gospo Matejo Vraničar, da predstavi stališča vlade Republike Slovenije.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke, poslanci! Vlada ob upoštevanju amandmajev matičnega odbora podpira obravnavani predlog zakona o spremembi in dopolnitvi zakona o trošarinah. Hkrati vlada predlaga državnemu zboru v obravnavo nekaj lastnih amandmajev, ki dopolnjujejo osnovni tekst. Predlagane amandmaje vlade lahko razdelimo v dva sklopa. S prvim sklopom predlaganih amandmajev vlada želi izpolniti obveznosti, ki jih je Slovenija prevzela v pogajanjih z Evropsko unijo na področju obdavčevanja trošarinskih izdelkov in bi jih v skladu z državnim programom morali izpolniti v letošnjem letu. Na ta način v bistvu s tem zakonskim predlogom rešujemo vprašanja, ki so bila z državnim programom predvidena za tako imenovano prvo sistemsko revizijo zakona o trošarinah. V drugi sklop predlaganih amandmajev pa sodijo tisti amandmaji, s katerimi vlada želi odpraviti posamezne nedoslednosti v besedilu zakona oziroma težave, na katere je pokazala praksa. V dosedanjih razpravah o predlaganih novostih, vsebovanih v vladnih amandmajih, ni bilo zaslediti nasprotovanja trošarinskih zavezancev ali zainteresirane javnosti. Kot ste že slišali, tudi matični odbor državnega zbora in predlagatelj zakona podpirata rešitve, ki jih predlaga vlada, zato tudi državnemu zboru predlagam, da podpre vladne amandmaje k predlogu zakona in zakon, ter da se zakon kar najhitreje pripravi za tretjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa vam, gospa Vraničar za stališča vlade. Želijo besedo pri tem zakonu predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Poslanke in poslanci? Prav tako ne. Prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih. Prosim, če lahko prekinem ta posvet. V tem pregledu amandmajev, ki ste jih dobili na klop pod zaporedno številko 24, so za potrebe glasovanj o amandmajih vsi vloženi amandmaji navedeni glede na zaporedje členov veljavnega zakona o trošarinah, ki jih ti amandmaji spreminjajo oziroma dopolnjujejo. Tako so nekateri amandmaji vlade Republike Slovenije in odbora za finance in monetarno politiko v pregledu ustrezno preštevilčeni. Predlagam, da začnemo razpravo in odločanje o amandmajih. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi a1 člen. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Odločali bomo o amandmaju na novi a1 člen. Glasujemo. Navzočih je 59 kolegov in kolegic. 41 jih je glasovalo za, nihče amandmaju ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Razpravljamo in glasujemo o novem b1 členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Odločamo o njem. Glasujemo prosim. Navzočih je 62 kolegic in kolegov. Za amandma je glasovalo 47 izmed njih, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma za novi b1 člen sprejet. Glasujemo o amandmaju za novi c1 člen. Želi kdo razpravljati? [[Da.]] Prosim, imate besedo.
Glasovalna naprava ne dela. Prosim za prekinitev.
Prosim za prekinitev toliko časa, da tehnične službe ugotovijo, ali je kaj narobe. Prosim tehnične službe, če lahko pridejo v dvorano, da ugotovimo, ali gre za kaj resnejšega, ali bi lahko brez prekinitve odpravili to napako. Ugovarjate že na glasovanje pri prejšnjem členu? Zahtevate ponovitev glasovanja? [[Ne.]]
Potolaženi, da tudi tehnika ni perfektna, nadaljujemo naše delo. Predlagam, da ugotovimo navzočnost v dvorani in da v tem smislu preverimo tudi delovanje glasovalne naprave. Navzočih je 61 kolegic in kolegov. Je še kakšna pripomba na delovanje naprave? [[Ne.]] Lahko nadaljujemo. Razpravljamo in odločamo o novem C1 členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o členu. Navzočih je 62 kolegic in kolegov. 44 je glasovalo za, eden proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je novi C1 člen sprejet. Razpravljamo o novem D1 členu na koncu 2. strani pregleda amandmajev. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o novem D1 členu. Navzočih je 62 kolegic in kolegov. Za je glasovalo 39, proti novemu D1 členu ni glasoval nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Razpravljamo in odločamo o novem E1 členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o novem E1 členu. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je novi E1 člen sprejet. Odpiram razpravo o novem F1 členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Razpravo zaključujem. Prehajamo na glasovanje o novem F1 členu. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za novi F1 člen je glasovalo 44, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je novi F1 člen sprejet. Odpiram razpravo o novem G1 členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Glasovali smo o predlogu amandmaja za novi G1 člen. Med 62 poslankami in poslanci je zanj glasovalo 42, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti eden.]] Zdaj glasujemo še o amandmaju pod številko 2. Glasujmo, prosim! Navzočih je 62 kolegic in kolegov. 42 je glasovalo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Prehajamo na odločanje o novem H1 členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Odločamo o novem H1 členu. V dvorani je navzočih 63 kolegic in kolegov. Za novi H1 člen je glasovalo 43 poslank in poslancev, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Tako je sprejet. Želi kdo besedo v razpravi o novem I1 členu? [[Nihče.]] Razpravo zaključujem in novi I1 člen dajem na glasovanje. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za novi I1 člen jih je glasovalo 49, nihče mu ni nasprotoval, zato je sprejet. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Odpiram razpravo o novem J1 členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Glasujmo. V dvorani je navzočih 63 kolegic in kolegov. Za predlog je glasovalo 39 poslank in poslancev, nihče mu ni nasprotoval, zato je sprejet. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Odpiram razpravo k novemu K1 členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo, glasujemo o novem K1 členu. V dvorani je navzočih 64 poslank in poslancev. Za novi K1 člen jih je glasovalo 38, nihče mu ni nasprotoval, zato je sprejet. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Odpiram razpravo o novem L1 členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. V dvorani je navzočih 63 poslank in poslancev. Za novi L1 člen je glasovalo 46 poslank in poslancev, nihče mu ni nasprotoval, zato je sprejet. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Odpiram razpravo k novemu M1 členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje za novi M1 člen. V dvorani je navzočih 64 poslank in poslancev. Za novi M1 člen je glasovalo 39 kolegic in kolegov, nihče mu ni nasprotoval, zato je sprejet. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Odpiram razpravo za novi N1 člen na sedmi strani našega pregleda. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in člen dajem na glasovanje. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za novi N1 člen je glasovalo 40 poslank in poslancev, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o novem o1 členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem razpravo zaključujem in novi o1 člen dajem na glasovanje. Navzočih je 64 kolegic in kolegov. 43 jih je glasovalo za, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmajih k 1. členu. Želi kdo besedo? [[Da.]] Prosim, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Mene pri tem amandmaju zanima stališče vlade, predvsem rešitev v šestem odstavku novega 45. člena oziroma spremenjenega, kjer se govori o tem, da mali proizvajalec žganja je fizična oseba, ki ima v lasti oziroma v uporabi kotel za kuhanje žganja s prostornino 40 litrov ali več. Meni se ta rešitev nekako ne zdi najbolj primerna. Nisem pa vložil amandmaja, ker bi rad slišal stališče vlade, katera je tista meja, ki bi še prišla v poštev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi vlada odgovoriti na vprašanje? Prosim.
Hvala za besedo. Rešitev glede prostornine kotla žganja prostornine 40 litrov je povzeta že iz trenutno veljavnega zakona o trošarinah. Celotni člen se najbrž spreminja zaradi tega, da je predstavljena rešitev kot celota s celotnim novim besedilom. Sicer pa je po strokovnih kriterijih ta meja kotla s prostornino 40 litrov približno tista meja, ki loči kuhanje žganja izključno za osebno uporabo in kuhanje žganja tudi za prodajo na trgu, pa čeprav v manjših količinah. Hvala.
Hvala lepa. Prosim, imate besedo.
Se opravičujem. Odgovor me ni zadovoljil. Mene vendarle zanima, kaj to pomeni. Ali nekdo, ki je lastnik kotla, recimo, 500 litrov, je še vedno mali proizvajalec žganja po taki logiki?
Želite dodatno pojasniti? Prosim.
Definicija malega proizvajalca žganja je povezana z registracijo dejavnosti. Če oseba, ki razpolaga s takšnim kotlom, ni registrirana za opravljanje dejavnosti, se po zakonu o trošarinah se vedno šteje za malega trošarinskega zavezanca. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Prosim. Kolega Vizjak.
Hvala lepa. Pridružujem se isti točki tega člena, in sicer definiciji lastnik in proizvajalec. Lahko je marsikdo lastnik kotla, pa ni proizvajalec. Zdaj bodo vsi tisti morali imeti v skladu z 12. točko nekako to zapečateno. To je ravno tako, kot če bi bil lastnik vozila in bi bil s tem tudi hkrati že šofer, kar ni nujno in ni nikjer pogojeno. Mislim, da ta dikcija ni ustrezna, kajti lastnino vezati potem tudi na izvajanje dejavnosti in ga s tem definirati kot proizvajalca. Tu bi rad razmišljanje vlade na to temo. To se pravi, veže lastnino in proizvodnjo skupaj. In hkrati pove, če pa ni proizvodnje, mora biti pa zadeva zapečatena. Hvala.
Prosim za mir v dvorani. Razpravljamo o amandmaju k 1. členu. Prosim kolega Rokavec.
Hvala za besedo. Mislim, da je možno to dilemo razrešiti tole. V prehodnih določbah pri amandmaju za novi 2.1 člen se bomo opredeljevali tudi do novega besedila, ki se glasi: "Mali proizvajalci žganja, ki so pristojnemu carinskemu organu do uveljavitve tega zakona že prijavili lastništvo oziroma uporabo kotlov za kuhanje žganja, morajo najkasneje do 31.12.2001 dopolniti prijavo s podatkom o prostornini kotlov, ki jih imajo v lasti oziroma v uporabi." Dejstvo je, da so morali vsi mali proizvajalci že v letu 1999, do 31. marca ali 31. aprila, prijaviti posest kotla za uporabo za žganjekuho. Tako so že tako in tako registrirani vsi mali proizvajalci pri carinskem organu kot status malega proizvajalca žganja. Toliko za pojasnilo v odpravo te dileme. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo o amandmaju k 1. členu. O njem bomo odločali z glasovanjem. Prosim. Navzočih je 64 kolegic in kolegov. 33 jih je glasovalo za, 3 proti. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 3.]] Amandma je sprejet. Prehajamo na deseto stran pregleda, na vrhu imamo predlog za novi 1.a člen. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem ga dajem v odločanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za novi 1.a člen je glasovalo 38, izmed njih mu je 1 nasprotoval. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sprejet. V razpravo dajem predlog za novi 1.b člen. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o predlogu za novi 1.b člen in ga dajem na glasovanje. Navzočih je 64 kolegic in kolegov. 35 jih je tak predlog podprlo, 1 mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sprejet. Na strani 12 pregleda imamo na vrhu predlog amandmaja za novi 1.c člen. Želi kdo besedo o njem? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o njem. Prosim. V dvorani je navzočih 64 poslank in poslancev. Za novi člen je glasovalo 33 poslancev, 1 mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je novi člen sprejet. Za novi 1.d člen imamo vložen amandma. Želi kdo o njem besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o njem. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Tak predlog jih je podprlo 40, 2 sta mu nasprotovala. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Imamo amandma k 2. členu. Odpiram razpravo. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Predlagam, da o njem glasujemo. Navzočih je 66 kolegic in kolegov. 34 jih je glasovalo za, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Odpiram razpravo o predlogu za novi 2.a člen. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Dajem ga na glasovanje. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, 1 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. V razpravo in v odločanje dajem predlog za novi 2.b člen. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] O njem glasujemo. Navzočih je 66 kolegic in kolegov. 34 jih je glasovalo za, 2 proti. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Na 14. strani pregleda imamo dva amandmaja, za novi 2.c člen. Najprej bomo odločali o amandmaju na amandma vlade za novi 2.g člen. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o tem. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za novi 2.g člen je glasovalo 36 poslank in poslancev, 2 sta mu nasprotovala. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Prosim. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za amandma pod zaporedno številko 2 je glasovalo 30 poslancev in poslank, eden mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Imamo predlog za novi 2.d člen. Želi kdo o njem besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Navzočih je 66 kolegic in kolegov. 40 jih je glasovalo za, 1 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Imamo predlog za novi 2.e člen. Želi kdo o njem razpravljati? [[Nihče.]] Zato ga dajem na glasovanje. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za novi 2.e člen jih je glasovalo 40, izmed njih 2 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je novi 2.e člen sprejet. K 3. členu ni bilo vloženih amandmajev. Želi kdo o 3. členu razpravljati? Prosim, kolega Pucko. Prosim. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Prej sem pomotoma povedal, da državnemu zboru ni potrebno sprejeti sklepa. Predlagam, ker so bili sprejeti določeni amandmaji, da državni zbor Republike Slovenije opravi tretjo obravnavo v skladu z drugim odstavkom 194. člena poslovnika državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala vam. Odločamo o 3. členu. Želi kdo besedo o njem? Nanj ni bilo vloženih amandmajev. Glasujemo o besedilu 3. člena. Navzočih je 67 kolegov in kolegic. Za 3. člen jih je glasovalo 47, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 3. člen sprejet. Gospe in gospodje, prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo besedo v zvezi z naslovom zakona? [[Nihče.]] Potem dajem predlog o naslovu zakona na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 68 kolegic in kolegov. Za naslov zakona jih je glasovalo 46, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Imamo torej dodatni sklep, ki se glasi: Na predlog odbora za finance in monetarno politiko. Državni zbor Republike Slovenije bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v skladu z drugim odstavkom 194. člena poslovnika državnega zbora Republike Slovenije. Želi kdo besedo o predlogu? [[Nihče.]] Predlog dajem na glasovanje. Navzočih je [[...]]Da, prosim? Ugovarjate glasovanju, kolega dr. Bajuk? [[Ne.]] Navzočih je 68 kolegic in kolegov. Za predlog sklepa je glasovalo 48 izmed njih nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Želite besedo, dr. Bajuk?
Hvala lepa, gospod predsednik. Mi nimamo nič proti, da gremo v tretjo obravnavo. Vendar pa v skladu s poslovnikom bi prosil 10 minut za posvetovanjem poslanske skupine glede tretje obravnave. Hvala lepa.
Saj ne bomo šli takoj na obravnavo. Sedaj bomo sprejeli še sklep, da predlagatelj zakona pripravi vse potrebno za tretjo obravnavo in to je predlog, ki ga dajem v obravnavo, v sodelovanju z vlado. Želi kdo besedo v zvezi s tem? [[Nihče.]] Potem tak predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 68 kolegic in kolegov, za ta predlog je glasovalo 43 izmed njih, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ta predlog je sprejet in tudi zadnji sklep, povezan s to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDSNOT. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanski kolega Ciril Pucko. Želi predlagatelj besedo? Prosim! Besedo ima predlagatelj zakona, kolega Ciril Pucko.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, predstavniki vlade. S tem besedilom zakona se bo nadomestilo besedilo predloga zakona o spremembi zakona o davku na dodano vrednost, ki je bil vložen 2. decembra leta 1998. Povedal bi, da določba 36. člena zakona o davku na dodano vrednost določa, kdaj mora davčni zavezanec obračunati svoje obveznosti iz naslova davka na dodano vrednost oziroma v katerem je določeno časovno obdobje, v katerem mora davčni zavezanec obračunati davek na dodano vrednost. V tem zakonu je za davčno obdobje določen koledarski mesec, posebna obdobja pa so določena za davčne zavezance, ki plačujejo akontacijo davka iz dejavnosti v 3-mesečnih oziroma polletnih obrokih. Ti zavezanci obračunavajo davčno obveznost za davek na dodano vrednost za koledarsko 3-mesečje oziroma koledarsko polletje. Vendar se na podlagi četrtega odstavka 36. člena zakona o davku na dodano vrednost tudi ti davčni zavezanci lahko odločijo, da bodo obračunavali davek na dodano vrednost mesečno. Davčnemu zavezancu, ki se odloči za mesečni obračun davka na dodano vrednost, ni treba predložiti nobenega zahtevka za krajši rok obračunavanja davka na dodano vrednost, temveč o tej odločitvi le pismeno obvesti davčni organ v roku 15 dni pred prehodom na mesečno obračun davka na dodano vrednost. Če se odloči za mesečno obačunavanje davka na dodano vrednost, ga ta odločitev zavezuje za najmanj 24 mesecev. Po podatkih davčne uprave Republike Slovenije od skupno 73.313 davčnih zavezancev za DDV predlaga mesečne obračune kar 84,5 odstotka, 3-mesečne obračune 11 odstotkov in le 4,5 odstotkov je takšnih zavezancev, ki predlagajo polletne obračune. Določbe 53. člena zakona o davku na dodano vrednost pa določajo vračilo vstopnega davka na dodano vrednost davčnemu zavezancu, ki ima pravico do vračila davka takrat, ko v davčnem obračunu izkaže večji vstopni davek na dodano vrednost od svoje davčne obveznosti. Davčni zavezanec mora za posamezno davčno obdobje davčnemu organu predložiti davčni obračun. In če je njegova davčna obveznost večja od vstopnega davka, mora plačati razliko do zadnjega dne naslednjega meseca po poteku davčnega obdobja. Če pa je vstopni davek večji od njegove davčne obveznosti, se davčnemu zavezancu razlika všteva v plačilo v naslednjih davčnih obdobjih, lahko pa tudi zahteva vračilo davka. Davčni organ na podlagi zahtevka davčnega zavezanca vrne zahtevni znesek potem, ko ga zmanjša za znesek davkov, ki jim je potekel rok plačila. Cilji te spremembe zakona, ki je v obravnavi, so naslednji. S spremembo 36. člena bi se po podatkih, ki jih je posredovala davčna uprava Republike Slovenije, zmanjšalo število davčnih zavezancev, ki obračunavajo DDV za koledarski mesec, od zdajšnjih 62.390 na 27.514. Število zavezancev, ki obračunavajo davek na dodano vrednost v trimesečnih obdobjih, bi se povečalo s sedanjih 8.130 na 19.367, tistih pa, ki obračunavajo davek na dodano vrednost v polletnem obdobju, bi se povečalo njihovo število s 3.272 na 26.911 zavezancev. S spremembo 40. člena zakona bi bilo jasneje določeno, da sme davčni zavezanec, ki opravlja tako obdavčeno kot oproščeno dejavnost, odbiti le tolikšen znesek vstopnega davka na dodano vrednost, ki se lahko pripiše opravljanju obdavčene dejavnosti. S spremembo 53. člena zakona pa bi davčni zavezanec, razen pretežnih izvoznikov, ne imel več pravice zahtevati vračila presežka vstopnega davka na dodatno vrednost, temveč bi se presežek vstopnega davka všteval v akontacijo davka v naslednjih davčnih obdobjih. Te spremembe bi imele določeni vpliv na izboljšanje likvidnosti državnega proračuna, saj bi se v prvem davčnem obdobju po uveljavitvi tega zakona, priliv v proračun povečal po oceni davčne uprave Republike Slovenije za približno 9 milijard tolarjev, ker bi se presežki vstopnega davka na dodano vrednost, ki so se do sedaj vračali davčnim zavezancem v gotovini, upoštevali kot akontacije za naslednje davčna obdobja. Hkrati pa bi bilo treba ta znesek zmanjšati za približno 2 milijardi tolarjev, glede na to, da davčni zavezanci, ki so do sedaj obračunavali davek na dodano vrednost mesečno, po novem pa bi ga trimesečno ali polletno, v prvem obdobju ne bi plačevali svoje mesečne obveznosti, temveč bi bila ta plačana šele po treh oziroma šestih mesecih. Skupno bi šlo približno potem za to razliko v višini 7 milijard tolarjev v prvem obdobju. Nadalje bi se znižali stroški oziroma bi prišlo do zmanjšanja stroškov administriranja davčne uprave, po njihovi oceni za približno 130 milijonov tolarjev. Te spremembe pa ne bi smele imeti finančnih posledic na višino prihodkov, ki se zbirajo v državnem proračunu. Glede na to, kar sem povedal, predlagam, da navedeni zakon obravnavamo in sprejmemo po hitrem postopku, ker bi predlagane rešitve pomembno vplivale na eni strani na likvidnost državnega proračuna in bi hkrati prinesle primernejšo razporeditev delovne obremenitve zaposlenih v davčni upravi Republike Slovenije. Glede na določene strokovne pripombe s strani gospodarske zbornice Slovenije in s strani obrtne zbornice sem v nadaljevanju oziroma v fazi sprejemanja oziroma obravnave postopka na matičnem delovnem telesu predlagal spremembo oziroma dopolnilo k 5. členu zakona, po katerem bi razrešili tista vprašanja, ki sta jih prej navedeni zbornici tudi "osporavali" in ki izboljšuje osnovno besedilo zakona. Kot predlagatelj sem vložil še nekaj redakcijskih popravkov na osnovi mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, ki jih je matično delovno telo potrdilo. Predlagam oziroma naprošam državni zbor, da predlagane spremembe in dopolnitve zakona o davku na dodano vrednost podprete. Hkrati se kot predlagatelj strinjam z dodatnim sklepom kolega Ferija Horvata, ki predlaga, da bi glede na določena dopolnila, ki so bila vložena na člene, ki govorijo o stopnji in oprostitvah plačila DDV, zadolžili vlado Republike Slovenije, da novelo tega zakona, ki je v pripravi, predloži državnemu zboru do konca junija letošnjega leta. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Pucko, predlagatelj zakona. Vaš odbor je obravnaval tudi vaš predlog. Boste vi predstavili tudi njegova stališča?
Odbor državnega zbora za finance in monetarno politiko je obravnaval spremembe in dopolnitve zakona o davku na dodano vrednost. Pri tem je odbor upošteval v največji možni meri pripombe sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve ter sprejel določene redakcijske amandmaje kot odbor in je podprl amandma predlagateljak 53. členu in amandma, ki sva ga vložila skupaj s kolegom Vilijem Trofenikom. Predlagam državnemu zboru, da navedene amandmaje redakcijske narave in amandma predlagatelja ter dveh prej omenjenih predlagateljev podpre. Hkrati se odbor tudi strinja oziroma kot predsednik odbora se strinjam z dodatnim sklepom, ki sem ga že prej navedel. Odbor predlaga državnemu zboru, da obravnava in sprejme ta zakon po hitrem postopku. Hvala lepa.
Hvala lepa predsedniku pristojnega odbora. Želi besedo sekretariat? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik vlade? Prosim. Gospod Darko Končan, državni sekretar v Ministrstvu za finance. Imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik, gospe in gospodje poslanci! Vlada podpira ta osnovni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost, ki ga je v zakonodajni postopek predložil poslanec gospod Pucko. Skupaj z vsemi tistimi amandmaji, ki dopolnjujejo osnovne predlagane rešitve in ne nasprotujejo osnovnemu namenu sprememb posameznih določb zakona o davku na dodano vrednost. Ti osnovni nameni, kot jih je že predhodni govornik nanizal, so v glavnem prispevek k racionalizaciji administriranja pri vlaganju in procesiranju davčnih obračunov. In ne samo na strani davčne službe, ampak tudi na strani davčnih zavezancev. Kajti poglejte samo primer: do sedaj so davčni zavezanci lahko vlagali zahtevke za vrnitev preveč plačanega davka na dodano vrednost tudi za nekaj 1000 tolarjev, ali 1000, 2000 tolarjev in podobno. Vlada ocenjuje, da te predlagane rešitve pri opredeljevanju davčnih obdobij, tako kot so predlagane, in pri opredeljevanju pravice do vračila presežka vstopnega davka nad izstopnim davkom na dodano vrednost ponujajo primerno ravnotežje med težnjo po čimbolj tekočem obravnavanju davčnih napovedi zavezancev na eni strani in težnjo po zmanjšanju administriranja in s tem tudi stroškov delovanja davčnih organov. Nenazadnje ni zanemarljiv podatek, da bo davčna služba zaradi bistvenega skrčenja števila administrativnih postopkov za te izredno majhne zneske prihranila po oceni okoli 130 milijonov tolarjev. Iz vseh teh razlogov vlada predlaga državnemu zboru, da predlog zakona, kot je bil obrazložen, tudi podpre oziroma da ga sprejme kot takšnega. Hkrati pa mi dovolite, da na kratko komentiram še amandmaje, ki so bili vloženi k posameznim določbam zakona o davku na dodano vrednost, pa njihova vsebina presega namen osnovnega predloga zakona. Vlada tem amandmajem nasprotuje. Vlada je te predložene amandmaje skrbno preučila. Imeli smo tudi več posebnih sestankov s posameznimi predlagatelji, skupinami, interesnimi skupinami in tako naprej, tudi strokovnimi institucijami. In ocenili smo jih z različnih zornih kotov, vendar na eni osnovni predpostavki: ali predlagani amandmaji sledijo osnovnim načelom in ciljem predloga zakona - torej racionalizaciji administriranja in vsemu ostalemu, kar je bilo povedano - ali so predlagani amandmaji v skladu z osnovnimi načeli sistema davka na dodano vrednost, kot smo ga sprejeli z zakonom o davku na dodano vrednost leta 1999, ali so predlagani amandmaji v skladu z mednarodno sprejetimi obveznostmi Slovenije in predvsem, ali so v skladu s pogajalskimi izhodišči Slovenije za pristop k Evropski uniji. Nadalje, ali so predlagani amandmaji v skladu z mednarodno uveljavljenimi standardi in prakso; nenazadnje oziroma tu ocenjujemo predvsem, ali so v skladu s tako imenovano šesto direktivo, ki je osnovna direktiva na tem področju in vsemi ostalimi, in: ali so z normotehničnega vidika predlagani amandmaji takšni, da je omogočeno tudi enotno izvajanje v praksi. Ker vseh teh osnovnih izhodišč in principov ti posamezni amandmaji ne zagotavljajo oziroma ne izpolnjujejo teh kriterijev, vlada ugotavlja, da seveda teh amandmajev ne more podpreti in predlaga državnemu zboru, da jih zavrne. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod državni sekretar. Za predstavitev stališč so se prijavile doslej tri poslanske skupine. Najprej poslanska skupina Socialdemokratske stranke, v njenem imenu kolegu Andrej Vizjak, imate besedo. Za njim bo nastopil kolega Feri Horvat in za njim Valentin Pohorec. Imate besedo, kolega Vizjak.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik za besedo, spoštovani predstavniki vlade, drage kolegice in kolegi. Spremembe in dopolnitve zakona o davku na dodano vrednost je sicer formalno predlagal poslanec Ciril Pucko, na odboru državnega zbora za finance in monetarno politiko in tudi danes pa je vlada Republike Slovenije te ideje oziroma te cilje, ki izhajajo iz osnovnega predloga, seveda z veseljem podprla. Poudarjeno je, da je namen zakona oziroma sprememb oziroma novele zakona v enkratnem njegovem finančnem učinku 7 oziroma 9 milijard tolarjev, ki pa jih je seveda vlada že upoštevala v proračunu in s tem tudi je pokazana jasna slika prej zgolj formalnega predlagateljstva gospoda Pucka. Predlaganim spremembam je mogoče očitati, da so v nasprotju z načelom enakopravnosti davčnih zavezancev, načelom nevtralnosti davka na dodano vrednost in načelom sistematike v davčnih postopkih. Zato vlada Republike Slovenije tudi ni želela biti njihova formalna predlagateljica, saj je ob taki ugotovitvi jasno, da spremembe ne sodijo v okvir napovedane druge faze prilagajanja davka na dodano vrednost evropskim standardom in seveda evropski davčni zakonodaji, ki jih vlada namerava opraviti v obljubah, danih v naših pridružitvenih pogajanjih in seveda v svojem programu dela. To se pravi, cilj te novele zakona je v podaljšanju roka vplačila preveč plačanega vstopnega davka nad izstopnim davkom ter začasno razbremeniti neusposobljeno davčno upravo Republike Slovenije v smislu učinkovitega obračunavanja in kontroliranja davka na dodano vrednost. To so osnovni nameni tega zakona po ocenah socialdemokratske stranke. Seveda zaradi ostrega odziva tako obrtne zbornice kot gospodarske zbornice, društva davčnih svetovalcev Slovenije ter seveda druge strokovne javnosti je poslanec oziroma predlagatelj poslanec Ciril Pucko, na sedmo izredno sejo odbora državnega zbora za finance dne 28.3. predložil nove amandmaje, ki naj bi bili predvsem redakcijskega značaja, dejansko pa je njihov namen le delno omiliti posledice prvega predloga sprememb in dopolnitev za davčne zavezance in - to se pravi, davka na dodano vrednost. To ocenjujemo, da je ta rešitev tudi v nasprotju, po naši oceni, s šesto davčno smernico. To je še posebej vidno iz stališč vlade k predlaganim drugim amandmajem, ki jih le-ta, seveda, podpira. Dejstvo pa je, da vlada še vedno vztraja pri osnovnem cilju sprememb zakona. V dodatnem poročilu k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost odbora za finance in monetarno politiko z dne 28. marca predlagatelj in vlada ne navajata kot cilj sprememb več finančnega učinka, ampak le še 170 milijonov manjše stroške davčne uprave. Temu, seveda, tudi na podlagi dodatnih sprememb v tem drugem paketu amandmajev ni mogoče pritrditi. Omenjena sta namreč dva poglavitna načina za neopravičljivo oškodovanje davčnih zavezancev oziroma dosego večjega finančnega učinka tega davka na proračun. To pa sta, da se s spremembo oziroma podaljšanjem davčnega in obračunskega obdobja - da gre za to spremembo in v bistvu da gre za spremembo poračunavanja oziroma vračanja več plačanega vstopnega davka nad izstopnim davkom. Tudi z novimi amandmaji predlagatelji še naprej vztrajajo pri tem, da imajo davčni zavezanci različna obračunska obdobja, polletno, trimesečno in enomesečno in so odvisna od njihovega osebnega obdavčljivega prometa blaga - obsega obdavčljivega prometa blaga in storitev -, s čimer se še naprej krši enakost davčnih zavezancev pred zakonom. Po veljavni ureditvi so imeli vsi davčni zavezanci davčno obdobje en mesec, le zavezanci, ki davek od dejavnosti obračunavajo šestmesečno ali trimesečno, so smeli izbirati obdobja. Tako se je doslej prostovoljno za daljše obdobje, pač, odločalo različno število zavezancev. Po prvih predlogih sprememb gospoda Cirila Pucka presežek vstopnega davka na dodano vrednost nad izstopnim davkom davčnim zavezancem se sploh ne bo vračal. In ga le poračunavajo v naslednjih davčnih obdobjih oziroma akontirajo. Poznali ne bi niti letnega poračuna. Z drugimi amandmaji Cirila Pucka k sedanjem 53. členu bi davčni zavezanci več plačani vstopni DDV od izstopnega lahko poračunavali v 60 dneh po predložitvi obračuna. Toda le, če bi ti presežki presegali zneske, ki so - seveda - v tem amandmaju tudi navedeni. Po ocenah socialdemokratske stranke gre v bistvu zgolj za skrb za likvidnost državnega proračuna in za to, da se razbremeni dela neusposobljena davčna uprava. Ne gre za poenostavitve oziroma ne gre za neke racionalizacije, kot so bile omenjene; kajti, v skrajnem primeru bi bilo najracionalneje, da davčne uprave sploh ne bi bilo, saj potem ni tako ali tako nič. In tudi predlogi racionalizacije niso nikjer utemeljeni. Kako? Od kod? Ali je iz proračuna razvidno, da bo davčna uprava potrebovala manj ljudi, manj sredstev ali kakorkoli drugače razbremenila davkoplačevalce zaradi teh sprememb zakona o davku na dodano vrednost? Te spremembe v smislu racionalizacije nas niso prepričale. Niso nas prepričale zaradi tega, ker ni jasno nakazanih nobenih učinkov racionalizacije in je ta argument zgolj in samo opravičilo za to, da bodo gospodarstveniki oziroma del slovenskega gospodarstva skrbel, še bolj skrbel, za likvidnost državnega proračuna in, seveda, da bo tudi v določenem znesku - to je teh 7 oziroma 9 milijard - nekako kar prelil v državni proračun. Načeloma se strinjamo s tem predlogom, da bi za manjše zneske davčni zavezanci - se pravi, za manjše razlike med vstopnim in izstopnim davkom - to akontirali v naslednje obdobje. Vendar; ne ob tem dejstvu, da se hkrati za malo gospodarstvo - se pravi, z manjšim prometom - davčno obdobje povečuje. Kajti, dogajali se bodo taki primeri, ki so za naše gospodarstvo skrajno nesprejemljivi. Nekmali davčni zavezanec s prometom do 10 milijonov tolarjev na leto bo, seveda, padel v šestmesečno davčno obdobje. Če bo ta davčni zavezanec plačal bistveno več vstopnega davka kot izstopnega in bo imel ta presežek velik, mu bo davčna uprava to vrnila šelepo sedmih, osmih - vprašanje! - ali devetih mesecih; sedaj mu je pa vračala po dveh, treh mesecih. To, mislim, da je osnovni problem tega zakona. In s tem se ne moremo strinjati, da bi še enkrat in zmeraj in zmeraj obremenjevali slovensko gospodarstvo, zlasti slovensko drobno gospodarstvo, na račun likvidnosti proračuna in seveda tudi na račun neusposobljene davčne uprave, da zna pobirati davke tam, kjer so, in jih išče tam ter stiska tiste ljudi, ki redno plačujejo davek. Ta racionalizacija je zgolj maska za to, da bo slovenska država oziroma slovenska davkarija več pobrala od tega najvitalnejšega dela slovenskega gospodarstva. Zato smo socialdemokrati proti celotnemu zakonu in ne podpiramo teh rešitev, kajti povzročajo slabše pogoje za delovanje gospodarstva oziroma za ustvarjanje nove vrednosti. Kajti, ta denar, ki bo zdaj nekje izgubljen za te davčne zavezance, ker bo nekje - recimo - kreditiral državo, ta denar bi lahko ti isti davčni zavezanci porabili za investicije, porabili za razvoj, tako bodo pa ta denar imeli deponiran in jim bo nedostopen. To je nedopustno in socialdemokrati bomo podprli take rešitve zakona in sprememb zakona o davku na dodano vrednost, ki bodo razbremenjevale slovensko gospodarstvo in ki ga bodo stimulirale k investicijam in k ekspanziji, zlasti na tistih področjih, ki ustvarjajo največjo dodano vrednost. Predlagano novelo zakona bomo socialdemokrati v celoti zavrnili in je ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Feri Horvat v imenu poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavnice in predstavniki vlade! V poslanski skupini združene liste smo se kar precej in temeljito ukvarjali s tem predlogom zakona. Dejstvo je, da ni možno oporekati predlagatelju pri ciljih za spremembo in dopolnitev zakona, z namenom, da se izboljša likvidnost proračuna in pa da se teži k temu, da se zmanjša tudi stroške pobiranja DDV-ja; s tem da se diskutirati o tem, koliko so ocene prihranka realna ali pa ne, ampak; gotovo, prihranka nekaj bo. Vendar smo bili v dilemi v začetku, ali zakon podpreti ali ne, prav zaradi pripomb gospodarstva, predvsem jih je eksplicitno izrazila gospodarska zbornica Slovenija in pa obrtna zbornica o verjetnem negativnem vplivu, če bi bil predlog zakona sprejet tak, kot je bil predlagan, za gospodarstvo. Gre predvsem za način izračuna presežkov vstopnega DDV-ja oziroma odbitnega deleža in pa vračanje presežkov vstopnega DDV-ja. Zelo resna so bila opozorila in tudi prepričljiva, da bi tako besedilo, kot je bilo predlagano, povečalo nelikvidnost v gospodarstvu, ki je že itak velika in zaskrbljujoča, in da bi negativno vplivalo na vlaganja, ki so nujno potrebna v gospodarstvu, tako v malem kot velikem, da rečem poenostavljeno. Dejstvo je, da mora državni zbor kot zakonodajalec voditi račun o obeh plateh medalje; tako skrb za državni proračun, za prilive in pa za njegovo likvidnost, kot seveda tudi za posledice, ki jih ima to za gospodarstvo. Kajti, gre za neke vrste vezno posodo. Zato smo se tudi že v delovnih pogovorih in tudi na delovnem telesu zavzeli za to, da se da amandmaje, in zato podpiramo amandmaje, predvsem amandma, ki ga je vložil kolega Pucko, in amandma, ki sta ga skupaj vložila k 4. členu kolega Pucko in kolega Trofenik, in še nekatere amandmaje odbora, ki so že bili tukaj omenjeni. Kajti, predvsem s tema dvema amandmajema se v veliki meri olajšuje oziroma nekako amortizirajo negativne možne posledice na gospodarstvu - torej, nekako, v veliki meri odgovarja na pripombe, ki sta jih dali gospodarska in obrtna zbornica. Morda ne v celoti, vendar v veliki meri. Jaz sem ponovno preverjal pri gospodarski zbornici Slovenije, ali jih ta zadovoljitev rešuje. Imam danes zjutraj potrditev podpredsednika zbornice, da je taka rešitev, kot je predlagana z amandmajem kolega Pucka, sprejemljiva. Tako da na tej podlagi mislimo, da lahko - in tudi podpiramo -sprejetje predloga zakona in tudi sprejetje po hitrem postopku. Seveda, potem je pa drugo poglavje tega zakona oziroma drugi del, kjer je bilo največ amandmajev poslank in poslancev - če sem prav videl iz vseh poslanskih skupin, ne glede na pozicijo in opozicijo -, to so predlogi za olajšave oziroma za znižanje stopenj inpa za oprostitve. Pri tej zadevi smo v poslanskih skupini mnenja, da so sicer nekateri predlogi utemeljeni in bi bili tudi za nas sprejemljivi, da so morda še kakšni predlogi, kjer bi bilo treba iti v določene olajšave, pa niso bili dani v obliki amandmajev, bodisi da ni bilo pobud od zunaj ali da jih sami poslanci niso predlagali. In mislimo, da ne bi bilo primerno zdaj "ad hoc" reševati samo nekatere probleme oziroma nekatera vprašanja; sploh, ker je tudi v principu namen spremembe zakona drugačen. S tem ne podcenjujemo potrebe po tem, da se tudi razpravlja o samih stopnjah glede na dosedanje izkušnje, glede na primerjave s tujino, glede na to, kar se dogaja v odnosu do Evropske unije, in zato smo pristaši, da se celovito analizira stanje stopenj, da se upošteva tako smernice Evropske unije kot tudi, seveda, stanje pogajanj in rezultate pogajanj in da se na osnovi tega pripravi predlog sprememb in dopolnitev tudi pri samih stopnjah. Zato predlagam dodatni sklep, da vlada do konca junija pripravi predlog sprememb in dopolnitev zakona v tistih členih oziroma v tistih točkah, ki se nanašajo na višino stopenj DDV oziroma kjer naj bi se predvidelo olajšave ali pa oprostitve. In me veseli, da tudi predlagatelj zakona podpira ta predlog, in predlagam, da ga sprejmete. Upam, da mu tudi vlada ne bo ugovarjala. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije gospod Valentin Pohorec, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpresednica. Spoštovane kolegice in kolegi poslanci in poslanke. Naša poslanska skupina se je s tem predlogom sprememb in dopolnitev zakona o davku na dodano vrednost prav tako ukvarjala nekaj več kot mogoče z drugimi zadevami, ker poznamo problematiko in želimo, pač, prispevati, da bi se ti problemi ustrezno razrešili. Podpiramo predlog zakona pa tudi podpiramo amandmaje, ki jih je sprejel oziroma katerim je dal svoje soglasje odbor za finance, čeprav ni dal pozitivnega mnenja za vse predlagane amandmaje Menimo, da so ti predlogi, pač, potrebni teh sprememb, ki jih je vlada predlagala, so potrebni, da bo lažje delo samih davčnih služb, da bo morda malo olajšalo tudi delo zavezancev samih, ker ne bodo rabili vsak mesec redno delati obračuna, čeprav bo to povzročilo mogoče kakšen drugi problem v smislu zagotavljanja likvidnosti davčnih zavezancev, ker nihče ne "špara" denarja na žiro računu, da bi lahko čez tri mesece ali pa šest mesecev plačal malo večjo vsoto davka. In tu bodo mogoče nastali novi problemi, zamudne obresti in podobno. Ampak, dobro, zdaj smo pri tem, da to sprejmemo. Slišim, da bo - in tudi po predlogu kolega Ferija Horvata naj bi vlada ponovno razmislila o drugih potrebnih popravkih zakona o DDV-ju. Tudi jaz razmišljam o tem, da bi kazalo ponovno proučiti vprašanje enakopravnosti pred zakonom o DDV-ju med zavezanci in nezavezanci za obračun davka na dodano vrednost. Bom navedel en primer. Mali davčni oziroma mali podjetnik posameznik, ki ni zavezan obračunavati DDV-ja vis-a-vis drugemu, ki je ta DDV dolžan. Ti zavezanci so pogosto v neenakopravnem položaju glede na to, da so za 19% preprosto dražji pri svojih storitvah. Da pa pri vstopnem davku tega nimajo ustrezno ali adekvatno povrnjeno. Vzemimo en primer, en frizer posameznik ali frizerka, vzemimo za primer frizersko podjetje. Frizersko podjetje, ker je zavezanec, mora 19% davka na storitev računati. Vstopnega davka pa resnično nima toliko, ker ima v glavnem svojo storitev obremenjeno z delovno silo, ne pa z materialom. Taki so primeri: knjigovodski servisi in neki samostojni knjigovodja in podobno. Mislim, da bi bilo vredno to ponovno analizirati. Jaz sem k temu zakonu vložil tudi en amandma. Podobni amandma so vložili še kolega Pukšič in stranka mladih. Pa bi par besed o tem vendarle spregovoril, čeprav amandma ni dobil podpore v odboru za finance. Ni zrasel na mojem zelniku, samo amandma je nastal po teh več kot enoletnih izkušnjah okoli DDV-ja po uvedbi tega zakona, sprememba od bivšega sistema prometnega davka, kjer je bila gasilska in druga oprema za zaščito in reševanje obremenjena z najnižjo davčno stopnjo 5%, sedaj po zakonu o DDV pa z 19% z najvišjo stopnjo. Tu smo čutili, pač, potrebo, da na to opozorimo, ker je problematika resnično aktualna v celotni tej sferi prostovoljnega intudi poklicnega gasilstva v Sloveniji, ki opravlja to javno službo. Vlada nam predpisuje opremo, standarde in vse tisto, ne zagotavlja pa nam ne država, ne lokalne skupnosti dovolj sredstev, da bi bili tako, kot odredbe zahtevajo, tudi opremljeni. Zato seposlužujemo na terenu zbiranja prostovoljnih prispevkov, donatorstva, sponzorstva in podobno, da popolnjujemo pač to finančno vrzel. In kaj se nam zgodi, ko ta sredstva, ki jih prostovoljno zberemo, vložimo na žiro račun, gremo nabavit določeno opremo, kijo potrebujemo za opravljanje svoje službe, javne službe? Tudi do višine 50% ali pa celo v nekaterih primerih več kot 50% cene nabavne vrednosti nam država tudi za ta vložena sredstva vzame 19% davka. Torej, Slovenija obremenjuje z davkom na dodano vrednost tudi prostovoljne prispevke. Na to smo želeli opozoriti in pričakujem, da bo vlada, kot je obljubila tudi na odboru za finance, to vprašanje ponovno proučila in bo skušala najti neko ustrezno rešitev za ta problem. Sam pričakujem, da bo, in se tudi v imenu vseh tistih, ki to pričakujemo - 1.100 prostovoljnih gasilskih društev, 119.000 gasilcev v Sloveniji -, že vnaprej zahvaljujem. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije, dr. Jožef Bernik, izvolite.
Gospa podpredsednica, dragi kolegi in kolegice, člani vlade! Naša poslanska skupina ne bo podprla teh sprememb in dopolnitev. Ne bom se spuščal v tehnične stvari teh sprememb, ki jih je vložil gospod Pucko in pravzaprav vlada, bom pa nekaj drugih stvari omenil. Namreč to, da bi bil že čas, da začnemo misliti tudi na naše davkoplačevalce. Poglejte, s temi spremembami vlada poskuša narediti nekaj, kar ne bi rada videla, da izgleda, da je to reševanje njenih finančnih problemov. Recimo bobu bob! V resnici so ti predlogi nič drugega kot financiranje, prikrito financiranje, države s strani majhnih podjetnikov oziroma tudi drugih gospodarskih družb. To pomeni, da se prav tistim, ki lahko najmanj sprejemajo taka bremena in ki živijo v nekako neurejenih finančnih pogojih in tudi ob visokih obrestih, jemlje možnost, da investirajo v svoje delovanje. Kot vsi vem, zlasti mala podjetja imajo izredno malo možnosti, so marginalno sposobna, da svoja podjetja financirajo. Poznamo primere po svetu, kjer največ napredka, gospodarskega, naredijo mala podjetja, izumitelji in podobni. Tako da mi ne bomo tega podprli, teh predlogov in sprememb. Tudi druge - vse vas pozivam, da premislite ponovno ta predlog. Kajti, konec koncev bomo le morali enkrat začeti gledati, kako se ti davki oziroma taki prenosi obveznosti izražajo v naši družbi in pa med našimi davkoplačevalci. Že dolga leta opazujem davčno gibanje v naši državi in lahko rečem, da naši davkoplačevalci so izredno potrpežljivi, se med seboj grozno pritožujejo nad vsakim novim davkom, medtem ko pa nimajo efektivne, nobene efektivne možnosti, da to politično izrazijo. Čudim se, da pri nas ni neke efektivno organizirane družbe davkoplačevalcev, ki bi resnično lahko se uprli nekaterim davkom. Zdi se mi - to je moj vtis -, da je to, seveda, samo prvi korak letos k višjim davkom in drugim davčnim obveznostim. Torej, premislimo o tej stvari in bi želel, da se o tem konstruktivno pogovorimo. Hvala.
Hvala lepa vam. S tem smo izčrpali predstavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo na predstavitev stališč posameznih poslank in poslancev. Pisno se je prijavil kolega Drobnič. Ker drugih pisnih prijav nimam, vse ostale razprave omejujem na pet minut. Kolega Drobnič, imate besedo.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Dovolite, da še nekaj dodam k mojemu kolegu Berniku, gospodu Berniku, na ta zakon o davku na dodano vrednost. Že sam predlog povzemanja nekega prejšnjega zakona, ki je bil vložen leta 1998, je nenavadno - sama procedura. To že vnaša določeno temno luč na sam postopek. No, ampak meni gre predvsem za vsebino. Vsebina je pač takšna, da je potrebno pridobiti sedem ali, ne vem, devet milijard svežega denarja. Glede na problematiko javnih financ bi lahko celo pritrdil, da pač denar je potrebno za nekaj dobiti, vendar je takšen način pobiranja davkov z dveh vidikov nesprejemljiv. Prvič, ker ne zadeva vse enako na trgu. To je prvo. Ne zadeva enako. S tem se oddaljujmo od evropskih smernic. Evropske smernice govorijo o tem, da je treba vse producente, vse podjetnike obravnavati enako. In če kakšno špekulacijo delajo, evropske države, jih delajo ravno v nasprotni smeri, da puščajo podjetjem določena sredstva, ki jih potem uporabljajo za investicijske dejavnosti. In s tem si podjetja izboljšujejo svoj položaj na trgu. To je tisto, kar pravzaprav države delajo. V nasprotni smeri. Kaj se pa pri nas dogaja? Pri nas gremo pa v smer, da nepravilno pobiramo denar za proračunske porabnike. To je pa zdaj drugo - proračunski porabniki. Za kaj se bo to namenjalo? Jaz bi rad verjel, da bo šlo za dobre stvari. Vendar, če se ozrem [[...]]oziroma na to vprašanje, ki sem ga postavil pred 14 dnevi gospe ministrici za gospodarske dejavnosti, v zvezi s sanacijo Peka. Tam smo dali približno 7 milijard. To je približno toliko, kot bi znašala ta sredstva za podjetnike, ki jim hočemo - nič vrniti, njihov denar. Za kaj porabljamo ta denar? Za to, da potem iz tega nič ni! Veste, ni to modro s strani države, da povečuje kontribucijo in retribucijo. In ta sredstva podeljuje skozi državno uradništvo. Zadaj je nek temeljni, problematični konstelat, in sicer je nezaupanje države v državljana ali podjetje, da sam razporeja z akumulacijo. Vam povem, podjetje najbolj dobro samo razpolaga z denarjem. Na ta način torej bi postali podjetniki kreditodajalci; in to zastonjski kreditodajalci. S tem se povzroča neenakost na trgu. Potem temu recimo davek. Poberimo davek toliko, kot je potrebno, ne pa se sprenevedati, tako kot predhodniki s strani združene liste in liberalne demokracije. To ni nič drugega kot polnjenje blagajne. In če že želimo to napolniti, dajmo jo napolniti na transparenten, nevtralen način! Zakaj potem ne poberemo tistih - ne vem - 83 milijard, ki ostajajo nekaterim zelo bogatim? Zdaj imamo predstavnika tudi davčne službe, bi lahko kaj pojasnil, kaj bi se dalo dobiti s tem denarjem. Ravno zato mi podpiramo predlog amandmaja, ki ga je vložila slovenska ljudska stranka. Mi smo tudi sami želeli vložiti amandma k 5. členu, da se črta. Po zakonu, obstoječem, imajo podjetniki možnost izbire, torej, kako - različni načini obračunavanja. Sami imajo; takrat se lahko sami odločajo glede na to, kaj je z vstopnim in izstopnim davkom in kakšen, kolikšen je obseg poslovanja. Torej, predlog tega zakona ni s strokovnega vidika primeren, zato jaz njemu nasprotujem.
Hvala lepa, kolega Drobnič. S tem smo izčrpali tiste razpravljavce, ki imajo neomejeno možnost nastopanja. Poslej bom razprave omejil na 5 minut. Najprej se je prijavil kolega Moge. Imate besedo, kolega Moge.
Hvala lepa za besedo. Saj bom kratek. Zdi se mi, da sta davčna politika in proračun ena izmed osnovnih instrumentov kreiranja razvoja neke države in njenih dejavnosti. Ni še dolgo od tega, kar so bile volitve za nami in na volitvah smo vse stranke, brez izjeme, ki so v tem parlamentu, nastopale - pač - pod narekovajem rečeno s tem, "da podpiramo znanost in vidimo znanost kot enega izmed razvojev te družbe." Ena stranka, verjetno je bila tudi moja je imela med motom celo, naj znanje dela za nas in podobne stvari. Zdi se mi, da če je tak zakon, ki je bil zdajle vložen in ki naj bi prek davčne politike nek razvoj podpiral, mora biti pač tak, da naj ne bi to stvar kreiral en poslanec, kajti vidimo, da je v tem vloženem zakonu ogromno nedorečenih reči in bi vlada - po mojem mnenju - morala pač tak zakon zavrniti in bi morala potem vložiti svojega, ki bi te cilje, ki smo si jih stranke zadale, nekako poskušale v praksi uresničiti. Zato mene izredno čudito, da ni podprla amandmajev, ki so bili vloženi s področja skupine poslancev na področje znanosti. Poglejte, mi tukajle v tem državnem zboru, pa jaz, ki sem malo dalj časa kot nekateri izmed vas, smo bili tisti, ki smo tipke pritiskali za proračun, vendar je vlada, ki je bila predlagatelj proračuna, vsaj doslej na področju znanosti ravnala tako, da je odstotek za ministrstvo za znanost proračuna bil leta 1992 3,77%, recimo leta 1996 2,65% in leta 2000 samo 2,5 procenta. Da je bilo v letu 1992 delež brutodružbenega proizvoda, ki je bil namenjen ministrstvu za znanost, 0,83% in da smo leta 2000 z 0,67 procenti končali. Ta stvar je bila izredno, bi človek rekel, negativna in se mi zdi, če je vlada suhoparno s svojimi kriteriji, ko je obdelovala te amandmaje ugotovila, da pač niso primerni, zaradi tega, ker kriteriji, ki si jih je sama postavila - torej, ti amandmaji ne ustrezajo, bi bilo dobro, da bi vsaj dala potem kak amandma na amandma in bi poskušala to stanje, ki dandanes vlada v znanosti, nekoliko sanirati. Zaradi tega bi vas, spoštovane poslanke in poslanci, le poprosil, da - bom še čisto kratko govoril, tudi ko bomo prišli do teh amandmajev - vsaj te amandmaje, ki se nanašajo na določene olajšave v javnem interesu in z javnimi sredstvi za znanost, poskušate v proceduri potem podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Moge. Besedo želi kolegica Širca, za njo kolega Kelemina [[razprave so omejene na pet minut]] .
Hvala lepa. Razumem, da bi lahko bilo diskusij, ki jih je načel kolega Moge, na to temo ogromno. Tudi amandmaji, ki jih je vložil, so po eni plati razumljivi in tudi niso edini, kot vidim. Glede na to, da je pa na temo 25. in 26. člena, ki sicer nista prvotni predmet obravnave tovrstnih sprememb zakona o DDV pač pa sukcesivni, v bistvu simptomatično kaže na precej nejasne ali pa še nedorečene, mogoče tudi ne dovolj dobro interpretirane razlage 25. in 26. člena - v glavnem, če se omejim na ta dva -, ki govorita o nižji stopnji davka na dodano vrednost oziroma celo o oprostitvi. Hočem reči: glede na to, da je teh vprašanj še precej nerešenih, bom absolutno podprla dodatni sklep kolega Ferija Horvata, ki nalaga oziroma želi, da bi vlada v tem letu, skratka, do poletja pripravila bolj jasno ureditev oprostitvenih dajatev oziroma znižanih stopenj DDV. Primaknila bom tudi svoje mnenje, ki se usmerja predvsem na kulturne dejavnosti, ki so sedaj opravljene v glavnem v 26. členu, ki govori o načinih in možnostih nižje stopnje obdavčitve; se pravi, 8% stopnje. Vemo, da so pogajanja na to temo z Evropsko unijo izjemno, bom rekla, težavna ali pa nimajo izhodnih kanalov, vendar pa tudi vemo, da Evropska unija oziroma določene države Evropske unije najdejo različne poti glede na tradicijo, ki jo imajo, in glede na izkušnje, moč in razvitost, drugačnih ureditev. Navedla bom samo primer kinematografije, ki je pri nas, kot vsak dan slišimo, podhranjena in tudi načenja druge vire financiranja oziroma sofinanciranja, ki jih je državni zbor oziroma odbor za kulturo, šolstvo in šport že zavrnil kot nesistemske, in bom rekla, da smo vedno dejali: bomo iskali druge rešitve znotraj obdavčitve. Uveljavljanje znižanja davčne stopnje je v določenih primerih možno, vendar z zelo, zelo - govorim o pogajanjih z Evropsko unijo - spretnim tolmačenjem direktive Evropske unije. Francija ima tako rekoč oproščeno obdavčitev pri kinomatografski dejavnosti, kot tisti dejavnosti, ki si jo je predstavila kot prioritetno pri ščitenju lastne, bom rekla, identitete. Da ne govorim o Irski, kjer so si obdavčitev tako "naštimali", da hodijo iz različnih držav Evrope snemat prav tja, ker so - pač - stopnje obdavčitve zelo ugodne. Govorim zaradi tega, ker z uvedbo DDV-ja in z oprostitvijo le na - oziroma z znižano stopnjo le za nosilce besede, slike in zvoka, kot se sedaj glasi v omenjenem členu, se lahko zgodi oziroma se dogajajo diskriminacije. Ne samo zaradi tega, ker nosilci niso več to, kar so bili nekoč - skratka, jih fizično več ni, če govorim o prenosu prek satelitov, kar pomeni, da se že drugače tretirajo. Da ne govorim o tem, da se lahko postavi vprašanje, kaj je pri kipu nosilec česa. Skratka, interpretacij in izpeljav tega člena absolutno ni dovolj. Poudarjam še enkrat, še posebej ne v kinomatografiji, kjer se dogajajo, lahko rečem, anomalije. Ni pa nujno, da boste vi na to pristali. Ko se filmski trak, ko še ni posnet, obdavči z 19 odstotno stopnjo, medtem ko tisti izplen, se pravi živa slika njegova, z 8%. Glede na to, da pa vrednost izgubljenega materiala z vloženimi sredstvi ni enakovredna,tudi ta davek ni vračunan oziroma vrnjen. Glede na to, da se je po izračunih po enem letu sedaj prakticiranja davka na dodano vrednost izkazalo, da je slovenska kinomatografija 13 odstotkov dražja, seveda je to dražji državni proračun, ker je večinoma subvencionirana, velja iskati tudi tukaj boljše razlage, če dam samo en primer. Še enkrat poudarjam, podprla bom ta sklep oziroma dodatni sklep, ki upam, da ne bo ostal samo na papirju. Hvala.
Hvala lepa vam, kolegica Širca. Kolega Kelemina je želel spregovoriti. Imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik, spoštovani vsi skupaj! Javne finance v državi Sloveniji so na psu. Javne finance v Sloveniji tudi že dolgo kličejo, ne kličejo, lahko rečemo, da kričijo k konsolidaciji. Očitno se zelo mudi. To je, seveda, razvidno tudi iz postopka, ki je bil v tem primeru uporabljen. Celo tako daleč in tako zelo se mudi, da je celo bil kršen v določenih določbah poslovnik državnega zbora in da ni bilo časa niti pravočasno objaviti teh dokumentov na ustrezen način, niti ni bilo časa povabiti k sodelovanju zainteresirane javnosti, kar je, seveda, v skladu s poslovnikom treba storiti. Šele "post festum", tako rekoč, so se zgodile določene zadeve, ki bi se morale,preden je sploh kakšen zakon vložen v proceduro, morale zgoditi. To je nedopustno in jaz vsaj upam, da to ne bo postala praksa in da boste tisti, ki ste na oblasti, to tudi v bodoče upoštevali. Ampak, ni pomembno to! Pomembno je tu, kako in na kakšen način oblast in vlada namerava konsolidirati javne finance v Sloveniji. Seveda izbira najlažjo pot in hočejo vzeti tam, kjer še sploh nekaj malega je, in to v gospodarstvu in v podjetništvu. Posebno kot zagovornik - vedno - gospodarstva in podjetništva, ker od tam tudi prihajam in vem, kaj pomeni, najprej nekaj ustvarjati, šele potem razdeliti in porabiti, nikakor ne morem pristati na to, kar je bilo predlagano in na kakšen način se, pač, želi dodatno obremeniti tisti vitalni del gospodarstva, ki naj bi prinašal oziroma ki naj bi vzdrževal to celotno nadgradnjo. Tu se, seveda, človek vedno vpraša, kje so potem tiste obljube gospoda Drnovška in pa tudi te oblasti, kje vse bodo, seveda, spustili določene mehanizme za oživitev gospodarstva in tako naprej. Celo, če pogledamo tukaj v nekaterih revijah in tako naprej, ima celo LDS odbor za podjetništvo pri LDS za zbližanje politike in prakse, kjer "nakladajo", razumete, s "sajenjem rožic", kako bo to vse usklajeno in kako si bodo prizadevali za uspešno gospodarjenje in tako naprej. Po drugi strani pa, seveda, "zabijajo nož v hrbet" gospodarstvu in podjetništvu in ga poskušajo še dokončno izčrpati. Moje osebno mišljenje je, da bi bilo treba iskati, seveda, za konsolidacijo financ druge vire, druga sredstva na drugih področjih, predvsem pa - po moji oceni - začeti pri varčevanju. Na vseh področjih. O tem smo govorili v prejšnjem mandatu nekaj. Zdaj se o varčevanju ne govori več veliko. Ampak, po moji oceni so rezerve še ogromne v tej državi, notranje rezerve, ki bi jih bilo treba izkoristiti, vendar pa zaradi oblasti, ki celotni sistem vodi - očitno do tega ne bo prišlo. Tukaj bi rad omenil še to, da te posledice, ki bodo vplivale na uspešnost gospodarstva v prihodnosti; kajti gre za to, da bodo te posledice vidne. Seveda, čez čas ne bodo pomembne samo za naše gospodarstvo, ampak bodo tudi za tuja vlaganja. Prav gotovo si bo marsikateri podjetnik iz tujine premislil, ko bo videl, kakšne obremenitve se dejansko tukaj zgodijo, vsaj v primeru investicijskih vlaganj, kervemo, da gre za ogromne vsote in da se te vsote izredno v kratkem času aktivirajo in da jih potem v nekem doglednem času pač ni možno pridobiti nazaj. To bo prav gotovo velika ovira tudi za tuja vlaganja. Omenil bi pa pri tem tudi to, da je bil zakon o DDV očitno preforsiran oziroma ni bil dovolj premišljen. Glede na izjave, ki jih je dal predstavnik vlade, se popolnoma strinjam z njim, da je treba določene stvari racionalizirati, poenostaviti, vendar to bi morali storiti že v prvem osnutku zakona. Sedaj bomo pa popravljali vedno znova, vedno z novimi popravki, na silo izsiljevali te zadeve in gospodarstvu postavljali vedno nove pogoje in vedno nove obremenitve. To je nedopustno. Jaz bi razumel, da gremo v olajšave za gospodarstvo in da jim poskušamo na tak način pomagati, kot smo se tudi v vseh dolgoročnih dokumentih obvezali in dogovorili, ne pa tako, da jih tako rekoč na osnovi dnevne politike poskušamo vedno bolj obremeniti. Drznil si bom pa tudi povedati to, da prav gotovo zaradi vseh teh neučinkovitosti zakona o DDV in ne dovolj veliki premišljenosti davčna služba verjetno tudi ni usposobljena, da bi davke pobrala, to je pa seveda vaš predstavnik davčne službe, gospod Grilj, ki ga vsi tako vneto podpirate. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Kelemina. Sprašujem, ali želi še kdo besedo? Prosim!
Hvala lepa. Ko sem zagledala na dnevnem redu predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost, moram priznati, da sem bila kar srečna in zadovoljna, ker bilo je kar dosti diskusij, pogovorov in razprav že ob samem sprejemanju zakona, kaj se bo na tem področju lahko naredilo in kaj se ni in kaj je vlada takrat ob sprejemanju zakona obljubila, da bo po letu ali dveh uveljavitve tega zakona postorila, naredila analize itn. Ko je diskusija privedla na ta nivo, kot smo danes, sem žal razočarana, ker se zavedam, da je vlada imela namen ob spremembah in dopolnitvah tega zakona samo popraviti en segment tega dela. Kolega Moge je povedal, da je davčna politika osnovni instrument politike tudi razvoja. Jaz mislim, da je davčna politika osnovni instrument politike nasploh in to politike na vseh področjih. Če ugotavljamo, kaj smo že tukaj vsi zbrani poslanci obravnavali strategije in dolgoročne plane, jaz žal iz te davčne politike naše države ne vidim nikakršne intence in poudarke, prednosti, ki bi jih, recimo, naša davčna politika na en način stimulirala in dajala poseben poudarek, pogled itn. Menim, da osnovna intenca vseh političnih strank ob volitvah je seveda bil razvoj, razvojne dejavnosti šolstva, kultura. Tega pa jaz skozi ta zakon ne vidim in ne morem prebrati. Nekateri ste opozorili na osnovne poudarke, jaz bi pa rada samo še opozorila na položaj slovenske knjige in apelirala, da se sprejmejo tisti spreminjevalni sklepi, ki jih je predlagal kolega Horvat. Slovenska knjiga je v podobnem položaju, kot je slovenska kinematografija, ki je tako in drugače hendikepirana že zaradi ozkega kroga zaradi jezika in tako naprej, in je, seveda, zelo draga. Draga je pa tudi zaradi tega, ker je davčna politika taka, kot je, ker so storitve, ki pač botrujejo nastajanju slovenske knjige, tako obdavčene, kot so, in tako naprej. Jaz globoko upam, da bo vlada zmogla toliko moči in energije in naredila vendarle enkrat temeljito analizo učinkov davčne politike, zlasti davka na dodano vrednost, na segmentih, ki so za Slovenijo in za slovenski narod toliko bolj občutljivi. In da bomo na podlagi te temeljite analize vendarle zmogli toliko energije in zakon na nek način prenovili ter sprejeli vse dopolnitve, ki so bile predlagane v tem trenutku. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolegica Črnugelj. Želi še kdo besedo? Kolega Vizjak.
Hvala lepa. Nisem se imel namena oglasiti, vendar me je k temu spodbudila razprava kolegice iz združene liste. Z njo popolnoma soglašam v tem smislu, da se skozi davčno politiko ilustrira in kaže politika države do vseh segmentov, ne samo do gospodarstva, tudi do negospodarstva, tudi do raznih segmentov, kot so znanost, kultura, prostovoljno gasilstvo in kot so ne nazadnje tudi številna druga delovanja posameznikov v naši družbi. S tega zornega kota tu poudarjam, da je ta sprememba oziroma ta novela zakona izredno škodljiva zlasti za drobno gospodarstvo in za male davčne zavezance. To utemeljujem in tudi sprašujem predstavnika vlade, kako mi bo lahko razložil, da to ni res. Strinjam se, da za velike sisteme praktično ta sprememba niti ne pomeni bistvenega poslabšanja. Za male, se pravi - za tiste davčne zavezance, ki so sedaj lahko imeli obračunsko obdobje mesečno, po novem bodo imeli pa šestmesečno obdobje, pomeni to določeno vezavo sredstev, ki njim niso več na razpolago. Le-ti ne bodo več dobivali vračila preveč plačanega davka v nekih krajših obdobjih, pač pa ga bodo dobili šele v devetmesečnih ali še daljših obdobjih. To, mislim, da je osnovno in najslabše v tem predlogu zakona. Zato, kot pravi predlagatelj oziroma ne vem, kdo je pač govoril, češ, da gospodarstvo ni reagiralo in da je celo soglašalos to spremembo - seveda, veliki sistemi, veliki sistemi imajo mesečni obračun in se za njih zadeva bistveno ne spreminja; dobro, tistih 200.000 tolarjev bodo pač akontirali vnaprej in to za njih verjetno ne pomeni veliko. Za male obrtnike, samozaposlene, le-te pa ta rešitev zelo prizadene in zato nikakor ne morem dvigniti roke za to, kajti na te ljudi stavimo, naše gospodarstvo stavi precej veliko na drobno gospodarstvo, ker je to inovativno, razvojno usmerjeno. Tu jim pa poslovanje in odnos do njih zaostrujemo skozi davčno politiko. Zato še enkrat poudarjam, iz te novele zakona se kaže slab odnos oziroma nerazvojen odnos do te skupine drobnega gospodarstva. Hvala.
Hvala vam, gospod Vizjak. Prosim, želite besedo? Imate besedo, kolega Petan; nato predstavnik vlade, državni sekretar.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Ne bom zahajal toliko v vsebino, ker so kolegi že veliko povedali. Bi pa načelen pristop k temu zakonu. Ta sprememba tega zakona je tipičen primer dela, ki nas spominja še na prejšnje obdobje. Na določenem segmentu, ki smo ga pokrivali z zakonom, nam ni uspelo uresničiti ciljev tega zakona, v tem primeru, kjer gre za davek, nam ni uspelo pobrati davka, s tem je pa mišljeno, ali nismo hoteli, nismo želeli, nismo mogli, nismo imeli moči, ampak ne da bi se vprašali, kaj je tu narobe, kje so pomanjkljivosti, lahko so samo pomanjkljivosti, ampak smo šli v spremembo zakonodaje. Nismo uspeli pobrati davka tudi od velikih sistemov. Res je, da veliko je davka,ki se ga ne da več pobrati. To je jasno. Vendar veliko je pa davka, ki se ga da pobrati. Mi pa smo šli tisti primanjkljaj pokrivat s spremembo zakonodaje. To, kar imamo danes pred seboj, je na lep, fini način udarjanje po tistih, ki že tako ali tako plačujejo davke, namesto da bi skušali nekako priviti tiste, ki se temu izogibajo. Ta zakon je tipični primer tega. Jaz tega zakona ne bom podprl, bom pa podprl amandmaje, ki so dani k temu zakonu in pokrivajo določeno področje, o katerih so tudi govorili kolegi. Podprl jih bom zato, ker je to resna zadeva in bi se je morali lotiti mogoče tudi malce drugače, ne samo ob tem predlogu, ki ima neko čisto drugo intenco. Vsekakor so pa ti spreminjevalni predlogi popolnoma upravičeni in so vredni, da jih podpremo. Tudi vlada bo morala resno razmisliti o tem, da ta področja tretira tudi nekako drugače. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam besedo državnemu sekretarju, želi še kdo od poslancev ali poslank, pa bi mogoče državni sekretar strnil stališča na koncu te razprave. Prosim, najprej kolega Pucko, za njim kolegica Simšičeva.
Hvala lepa gospod predsednik. Oglašam se kot predlagatelj. Želel bi ovreči predvsem tista zavajanja, ki so bila več kot jasno tukaj navedena. Več razpravljavcev je govorilo o tem, da s tem obremenjujemo davkoplačevalce. To seveda ni res. Ta sprememba, ki je minimalna, govori le o načinu obračunavanja, kar je v skladu s šesto smernico, ki zelo jasno govori o tem, da imajo države članice možnost, da se same odločijo, kako bodo in če bodo vračale presežke vstopnega davka oziroma jih upoštevale kot predplačila za prihodnja davčna obdobja. Se pravi, to, kar ste govorili, preprosto ni res. Drugič, s tem zakonom se ne uvaja nobena nova obdavčitev. Nasprotno. Z vsemi amandmaji, ki so vloženi na 25. in 26. člen se uvajajo dodatna oziroma bi se uvajale dodatne oprostitve. S tem bi v bistvu dosegli nasproten učinek, kot je bistveno mišljeno s to spremembo. S tem bi dosegli manjše prilive v proračun in s tem še slabšolikvidnost, kot je. Sedaj se moramo odločiti, ali bomo govorili o tem oziroma poskušali izboljšati minimalno likvidnost državnega proračuna in s tem omogočiti tudi tista izplačila iz proračuna, o katerih bo v naslednjih letih veliko govora, kje vse je denarja premalo in kje bi ga bilo še treba dodatno razdeljevati in subvencionirati in pomagati temu, o čemer je več razpravljavcev govorilo, predvsem gospodarskemu delu ali segmentu te družbe. Sam kot predlagatelj nisem nikjer omenjal, da je ta sprememba nujna zaradi usklajevanja slovenske zakonodaje s pravnim redom EU. To ni bilo nikjer navedeno. O tem je govoril, če se prav spomnim, predstavnik vlade. Verjetno je šla ta razprava v to smer. Pripombe, ki sta jih podali gospodarska zbornica in obrtna zbornica, so bile v amandmaju k 5. členu na osnovno besedilo 53. člena zakona o DDV bolj ali manj upoštevane oziroma upoštevane v največji možni meri. Kot predlagatelj zavračam vsa podtikanja o tem, kako se uvajajo dodatne obdavčitve, kako je ta zakon ali ta sprememba škodljiva. Dopuščam pa možnost, glede na to, kar je povedalo več razpravljavcev, da so bili podatki, ki mi jih je posredovala davčna uprava, slabi ali pa premalo točni. Če so ti podatki premalo točni, je tu direktor davčne uprave Republike Slovenije Mislim, da po poslovniku bi mu lahko državni zbor dal možnost, da bi eventualno povedal, ali so bili njihovi podatki v trenutku, ko so jih predlagali in na osnovi katerih je tudi predlagan amandma k 5. členu, ki rešuje največkrat omenjeno slabo rešitev osnovnega besedila te spremembe in dopolnitve zakona, točni ali ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam besedo kolegici Simšičevi, naj povem, da so se trije prijavili za repliko, če prav razumem, na nastop kolega Pucka. To so po vrsti, kolega Petan, Vizjak in Drobnič. Tako jim tudi dajem besedo, razen, če ste se vi prijavili za repliko? [[Ne.]] Potem Petan, Vizjak in Drobnič po vrstnem redu.
Hvala za besedo. Torej, res sem se prijavil za repliko. Bom tudi repliciral, ampak v prvi vrsti se bom pa predlagatelju gospodu Pucku zahvalil za to razpravo, ki jo je imel. S tem je samo potrdil tisto, kar sem sam prej dejal. Pa še malo bolj jasno je povedal, kot sem sam. Jaz se strinjam z njim, da to nikjer ni zapisano, da je to dodatna obdavčitev. To drži. To je samo pri stranskih vratih dodatna obdavčitev. Kolegi so to lepo razložili, kako bo to izgledalo. Tako jaz ne bi več zgubljal besed o tem. Spomnil bi gospoda Pucka samo na besede, ki potrjujejo mojo prejšnjo razpravo. Namreč, dejal je, da amandmaji, ki so vloženi, in ti predlogi gredo ravno v nasprotni smeri intenc tega zakona. To se pravi, da je proračunska blagajna - na širše gledano - seveda likvidna. To je tisto, kar mi stalno govorimo. Gre za to, da bo z zamaknitvijo- gre za zamaknitev - bo pač neka blagajna, ki je na nivoju države - vseeno, kako se ji reče - dobila določena sredstva. Res je, da mogoče pri katerem subjektu tega ne bo ali vsaj ne bo tako opazno. To se tudi jaz strinjam. Ampak jaz govorim o efektu tega zakona kot celote, in to je tudi gospod Pucko lepo povedal. Zanima me, če bodo nekateri spoštovani kolegi, ki so danes v tej dvorani in odkimujejo tem mojim besedam in pa mojih kolegov, še čez pol leta ali čez eno leto še vedno odkimavali, ko bodo podatki tako pokazali in ko bo določen segment gospodarstva verjetno v hudih težavah. Verjetno nek velik sistem verjetno ne bo. To se tudi jaz strinjam. Bo pa tista velika skupina majhnih podjetnikov imela kar velike težave. Jaz bi se še enkrat zahvalil gospodu Pucku, da nam je to povedal. To štejem kot dobro, kot plus in ne repliciram toliko na njegove besede. Vesel sem, da smo vsaj enkrat v tej dvorani slišali eno jasno besedo, če predstavniki vlade niso bili v stanju, je pa potem predlagatelj to jasno in glasno povedal - to pa tudi nekaj šteje. Hvala.
Hvala lepa. Sedaj, roko je dvignil kolega Kelemina. Ali ste želeli replicirati kolegu Petanu? Ampak besedo vam bom dal za nastopom kolegice Simšičeve, ker ste se prijavil naknadno. Sicer bi potem lahko to diskusijo vlekli mimo tega, da se daje besedo takrat, ko se kdo zanjo prijavi. Kolega Vizjak ima besedo in za njim kolega Drobnič.
Hvala lepa. Repliciral bi gospodu Pucku oziroma predlagatelju. Mi smo in tudi sam sem razpravljal zgolj o predlogu in ne o kopici amandmajev, ki se nanašajo na davčno stopnjo. Zato je neumestno govoriti, da je razprava šla v tem smislu, da bi dosegli ta efekt, da bi bili določeni zavezanci oproščeni davka ali znižanja davčne stopnje. Poglejte. Jaz sem navedel en primer in nisem dobil odgovora, in še enkrat ga navajam. Tudi sami ste v obrazložitvi zakona napisali, da bo enkratni oziroma da bo finančni efekt te spremembe zakona sedem oziroma devet milijard. Na čigav račun? Na račun drobnega gospodarstva. To je dejstvo. Ne govoriti, da temu ni tako. Še enkrat vam navajam en primer. Davčni zavezanec, ki ima prometa do 10 milijonov tolarjev na leto, in gre v investicijo, gre v karkoli, gre v nabavo nekih sredstev, ima obračunsko obdobje šest mesecev. Ta človek lahko pričakuje vračilo šele po tem obdobju. Prej je lahko imel vračilo po enem mesecu, sedaj bo imel po takem obdobju. To je zanj skrajno neugodno, saj ta novela zakona posega v njegovo lastno likvidnost in v njegovo lastno zmožnost investiranja in seveda lastnega razvoja. O tem govorim in o ničemer drugem. Če me boste prepričali, da ta zakon tega ne povzroča, bom verjel. Ampak me niste, žal, še doslej. Želim pa poudariti, da so vsi amandmaji, ki so bili vloženi na ta vaš predlogzakona, usmerjeni v to, da bi ilustrirali politiko, našo slovensko politiko, do posameznih vsebin, kulture in tako dalje. Tu je pač vlada povedala svoje, da bo celovito te predloge obravnavala in predložila novelo zakona o DDV-ju v ponovno obravnavo, ki naj bi tudi to upošteval. Zato tudi jaz to spoštujem in o tem ne bom razpravljal. Govorim pa, da je ta zakon za ta segment gospodarstva, ki sem ga naštel, sigurno sem sodi tudi kmetijstvo, del kmetijstva, oškodovan oziroma je to zanj škoda. Poslabšuje njihovo likvidnost. Strinjam pa se, da to ni nov davek. To se popolnoma strinjam. Saj o tem tudi, ne vem, če je kdo govoril.
Hvala lepa, kolega Vizjak. Najprej ima besedo kolega Drobnič, za njim kolegica Simšičeva in kolega Kelemina.
Hvala za besedo. Kratka replika gospodu Pucku. Glejte, gre za stvari, da pridobiš nekaj, kar pravzaprav ni tvoje. Zdaj, ali pridobiš trajno posest ali pa pridobiš v upravljanje za tri mesece, šest mesecev. In če je to denar, je to razpolaganje z denarjem. Denar je v naši državi, seveda glede na inflacijo, drag. In vse dražji bo. Zato je kakršnokoli govorjenje, da to ni to, da ni obremenjevanje gospodarstva, vam ne bom tega verjel. To ste tudi sam potrdili s svojo izjavo. Tako vse tiste besede, veličastne, o podpori gospodarstvu, ne vem, drobnemu gospodarstvu, pač ne veljajo. Glede tega, da bomo pa znižali stroške v zvezi s tem, ker bomo pač na tak način obračunavali, jaz ne vem, da bi kakšni pozitivni dobri učinki bili, da bi se zmanjšalo. Sem pa z neko pazljivostjo spremljal, kako država pri nekaterih davčnih obvezancih pobira denar, recimo 500 tolarjev, 1000 tolarjev, kako je vneta. Glede na to doslednost, bi pričakoval tudi na drugih področjih, da se tako ravna do drugih obveznikov do države. V tem primeru gre za dve različni stvari. V tem primeru država dolguje davkoplačevalcu, v primerjavi neizterjanih davkov pa državljan, davkoplačevalec ali podjetje, je dolžan državi. Oboje je pa seveda problematično z vidika, kot sem že prej povedal, z vidika enakosti na trgu. Če hočemo imeti demokratično družbo, poleg tega da imamo tudi razvijajočo se družbo, se moramo pač tega držati. Drugače bomo prišli v slepo ulico. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Drobnič. Besedo ima kolegica Simšičeva, za njo kolega Kelemina.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavnik in predstavnice vlade. Glede na to, da smo pri predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost znotraj hitrega postopka pravzaprav v prvi obravnavi in to splošni, in glede na to, da se je kar nekaj kolegic in kolegov dotaknilo vprašanj, ki v sami spremembi zakona niso predlagane kot tema, ki se sprejema, in glede na to, da je predstavnik vlade rekel oziroma je zapisano v stališču, da so vsi ti predlogi za vlado nesprejemljivi, bi se rada pridružila tistim, ki so v okviru pobud za spremembo 25. oziroma 26. člena tega zakona, ki naj bi ga vlada pripravila, če prav razumem, če bomo podprli večinsko predlog kolega Ferija Horvata, v dobrih dveh mesecih, bi rada opozorila poleg seveda znanosti, znanja, šolstva, kulture, identitete naroda in tako dalje, še na en segment. To pa je vprašanje človekoljubnih, humanitarnih oziroma invalidskih organizacij. Te organizacije za svoje storitve ne zaračunavajo, ne izstavljajo računov in seveda so zaradi tega tudi v zelo nepriveligiranem oziroma bistveno oteženem položaju v primerjavi z zdaj, glede na to, kot so bile prej. Ker sem vedela, da bodo vsi taki amandmaji doživeli zavrnitev, nisem niti vlagala amandmaja. Želim pa s tega mesta seveda vlado opozoriti, naj bo pri spremembah, ki jih bo pripravljala, pozorna tudi na te organizacije, še posebej s tega vidika, da je v različnih državah, tako Evropske unije kot tudi širše po svetu to vprašanje sicer rešeno različno, ni enotnega koncepta, da pa je to področje, ki se ukvarja pravzaprav z najbolj ranljivimi skupinami ljudi v tej državi. Hvala lepa.
Hvala lepa vam kolegica Simšičeva. Besedo ima koleg Kelemina. Sprašujem, ali bo potem želel še kdo besedo, ali bomo lahko končali razpravo pred odmorom. Imate besedo.
Hvala lepa spoštovani predsednik, spoštovani vsi skupaj. Repliciram kolegu, enostavno ne morem razumeti oziroma glede na to, kar je sam povedal, in sicer je rekel, da se članice same odločajo v skladu s šesto smernico, kako bodo vračale vstopni davek. To drži, kolega Pucko, ampak zdajle je vprašanje, ali je potem potrebno, da pa Slovenija uvede zelo slab sistem oziroma za gospodarstvo neugoden sistem vračila vstopnega davka. Po tem, kar ste povedali, zdajle sploh ne vem, iz vaše razprave je sledilo v bistvu tako, kot da so to že neki pozitivni učinki za gospodarstvo in pa tudi potem pozitivni učinki za proračun. Zdaj ne vem, kako je to mogoče, kako lahko dva istočasno pojesta, recimo, v prispodobi povedano, jabolko, ne vem, kaj potem, če ga prvi poje, kaj potem drugi dobi. Poglejte, ampak vse to skupaj ne bi bilo tako problematično, ta sprememba zakona ne bi bila tako problematična, če bi bile v državi urejene druge zadeve. Ampak te stvari, negativni učinki se kupičijo eden na drugega. Če bi bila urejena finančna disciplina v tej državi, o kateri sem sprožil že veliko vprašanj in ta državni zbor sploh o njih noče razpravljati oziroma predstavniki oblasti, poslanci iz oblastnih struktur. Enostavno nočejo razpravljati o vprašanju finančne nediscipline. Tudi po več mesecev država kot taka kot največja dolžnica določenemu delu gospodarstva po nekaj mesecev, ne plača njihovih storitev. Kaj pa zahteva odnjih? Od njih pa zahteva, da se plačuje DDV po fakturiranih prihodkih. Si lahko predstavljate, kaj to pomeni? To se pravi, ne samo enkrat, na več področjih je dejansko tisti, ki mora delati, ki je prisiljen delati, tepen, in na različnih področjih ga dejansko potem država slači, tako da je nazadnje čisto gol. In to je nedopustno! Torej, če bi bili vsi ti učinki oziroma vsi ti ukrepi urejeni, pozitivni, tako kot v nekem urejenem gospodarstvu mora biti, tej spremembi absolutno ne bi nasprotoval, v nobenem primeru. Da ne govorim o zamudnih obrestih; država si seveda za vsak zamujen dan, za vsako zamujeno uro obračuna visoke zamudne obresti, sama pa ni pripravljena v nobenem primeru vrniti tako rekoč skoraj nobenih zamudnih obresti, če pa že, pa po ne vem kakšni, najnižji stopnji. In podjetnik, obrtnik, kdorkoli že, ki opravi neko storitev za državo, če mu država ne plača - to sem tu že povedal, celo take izjave so dobili, ko so klicali na ministrstvo, sem izvedel, "kaj pa greste nam delat, če veste, da nimamodenarja" oziroma "zakaj pa delate za nas, ko pa veste, da nimamo denarja in da vam ne moremo plačati, boste že počakali, tudi po letu dni, če je potrebno". To je tisto, česar nekako ne morem sprejeti, da poleg neurejenosti na vseh drugih področjih mora zdaj gospodarstvo še dodatno na nek način na daljši rok financirati državo, da bo poskušala konsolidirati proračun, čeprav se zavedam, da je za vse te, kot ste sami opozorili, efekte, ki jih je treba oziroma obveznosti, ki jih mora država poravnati, na nek način treba zagotoviti sredstva, vendar ne na tak način. To je za mene nedopustno. Če imate odgovore na to, kako bo rešena finančna disciplina in kdaj - fakturirani prihodki niti niso tako pomembni, DDV za fakturirane prihodke - pomembno je, kdaj bo urejena finančna disciplina, razumni plačilni roki, da se bodo zamudne obresti upoštevale tudi za upravičence, ne samo za državo, in tako naprej. Ko bodo vse te stvari urejene - povejte roke, kdaj bo to urejeno - in če boste postavili razumne roke, sem tudi pripravljen te stvari podpreti. Hvala lepa.
Med prijavljenimi ni več poslank in poslancev. Državni sekretar, dajem vam besedo. Če potem na vaše izvajanje ne bo nihče repliciral, bomo razpravo zaključili in v popoldanskem delu začeli z drugim branjem. Imate besedo.
Spoštovane poslanke in poslanci! Od 50. let, ko je bil v Franciji uveden sistem davka na dodano vrednost, od leta 1977, ko je bila sprejeta ta znamenita 6. direktiva, in potem še mnoge naprej, imamo mi slabi dve leti sistem davka na dodano vrednost, uvedenega po tistem dolgoletnem obdobju prejšnjega prometnega davka. Normalno je, kot smo v programu vlade zapisali, da že po dveh letih načrtujemo prvo revizijo, upoštevajoč vse izkušnje, tudi probleme, ki se v vsakdanjem življenju pojavljajo in ne nazadnje tudi novosti, ki se v gospodarjenju in poslovanju gospodarskih subjektov v bistvu na novo pojavljajo, brez da bi se jih dotikal tisti osnovni sistem davka na dodano vrednost, na primer, elektronsko poslovanje in podobne stvari. Zatorej je prva revizija zakona o davku na dodano vrednost napovedana in zato vlada v celoti podpira predlog poslanca, gospoda Horvata, da bomo v najkrajšem možnem času pripravili, kajti to je že v pripravi, torej spremembe zakona v sistemskem smislu, ne samo na tako majhnem segmentu, kot so v tem delu prikazane. Res je, tudi gospod poslanec Pucko kot predlagatelj zakona je povedal, da smo v okviru proračunskega paketa predlagali nekatere spremembe, upoštevajoč prakso in izkušnje predvsem davčne uprave in tudi vseh agregatnih kazalcev, zakaj v tem delu, ko govorimo o proračunu v parlamentu, zakaj nekatere stvari, ki bodo šle v prid temu, kot je bilo rečeno, javnim financam, ki da so na psu, ampak v bistvu gre resnično za težko likvidnostno situacijo. Predvsem s tega vidika, poglejte, če pogledamo samo podatke za leto 2000. V lanskem letu je bilo vrnjenih 162 milijard, torej presežka vstopnega nad izstopnim davkom. Mi danes govorimo o teh spremembah o 0,72% potencialnih vračilih presežkov. Govorimo samo o eni milijardi 174 milijonov, če, bi rekel, relativno gledamo podatke za leto 2000. To je dejanski odraz. Če 0,72%, ki se morebiti začasno odlaga, pomeni kaos, pomeni nespodbudo najbolj vitalnemu delu gospodarstva, potem mislim, da sevedaje zelo enostavno potegniti končno ugotovitev. Vsi ti zahtevki v vrednosti 0,72% predstavljajo po številu 45% administrativnih postopkov v zvezi z vračevanjem. Od tu izhaja ta osnovni cilj, ta osnovna orientacija, da je vlada podprla poslanca Pucka, da se zaradi stroškov racionalizacije administrativnih postopkov predlagajo te spremembe, kot so predlagane. Ampak danes je bilo veliko govora o stroki. Gospod poslanec Bernik je rekel, da se je spraševal, kje so združene institucije, ki bi podprle davčne zavezance in podobno. Združenje davkoplačevalcev obstaja. Res je, da ima to združenje davkoplačevalcev v svojem članstvu večje gospodarske subjekte. Obstaja društvo davčnih svetovalcev, ki je že v nastopu gospoda poslanca Vizjaka bilo omenjeno, da je tudi podalo pripombe. Torej se nekdo zavzema za davčne zavezance in je normalno. Glede na to, ker je bilo govora o stroki, mislim, da je treba v imenu stroke odgovoriti poslancu gospodu Vizjaku, ko je spraševal, kje so sedaj ti ekonomski efekti oziroma ali je to res, da država nekaj jemlje, obdavčuje ali ne obdavčuje ali da ne vrača in podobno. Zelo enostavno. Smisel gospodarjenja je, da na vstopu imaš, recimo, 100 enot, pa da prodaš za 120, 150 ali več enot. S svojim delom dodaš dodano vrednost. Je torej v smislu, v principu izhod vedno večji od vstopa. Samo v izjemnih ekonomskih situacijah, se pojavlja presežek vstopnega davka nad izstopnim. To ne gre za vitalni del gospodarstva, kajti izvozniki, kjer jim je to vitalni del, da je vstopni del lahko zelo pomemben oziroma da se v bistvu izvozniki iz tega izključujejo, ker imajo konstanten presežek, gre samo v primeru investicij, v trenutku, ko gredo podjetja v investicije, in v tistih izjemnih primerih, ko podjetje z malo dodane vrednosti kupuje na vstopu surovine, material in delo in storitve drugih po 19% in prodaja z malo dodano vrednostjo naprej po 8% stopnji davka na dodano vrednost. V tem času, ko podjetje izstavi izhodno fakturo, ki mu jo plača naročnik storitve, to je isto gospodarstvo, o katerim ste govorili da bo prizadeto - ti mali gospodarski subjekti, dobi plačan DDV, ki ga potem državi mora nakazovati oziroma eventualno potem, da dobi vrnjen ta presežek. Torej, če gledamo iz predloga in če 6-mesečni znesek 30 tisoč delimo s šestimi meseci, pomeni, da gre za 5 tisoč tolarjev mesečnega presežka vstopnega nad izstopnim. Spoštovani poslanci, mislim, da to ne more biti razlog, da bi seveda to gospodarstvo, ta vitalni del gospodarstva prišel v kaotične razmere. Mislim, da v tem segmentu, glede na relativnih 0,72 procenta, seveda so tudi strokovno utemeljene, ne samo politično, kot ste nekateri pač ugotavljali, ampak predvsem strokovno podprte zahteve in zato se je vlada tudi strinjala, da čeprav je napovedana prva revizija zakona o davku na dodano vrednost,da gremo v tem proračunskem paketu tudi s temi spremembami, ki v bistvu racionalizirajo stroške na eni in na drugi strani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Vizjak je želel besedo. Sprašujem, ali bo, ker je ura 13, ali bo še kdo želel pojasniti svoja stališča, ker bi sicer puslušali še kolega Vizjaka, potem pa zaključili splošno razpravo in prešli na drugo branje popoldan. Še kolega Vizjak.
Hvala lepa. Saj bom kratek. Poglejte, saj potrjuje to, kar sem sam povedal. Dejansko ne gre za noben kaos, za nobeno katastrofo, jaz ne govorim o tem. Gre pa za bistveno slabše pogoje. Kot ste sam ugotovili, za bistveno slabše pogoje za tisti del drobnega gospodarstva, ki investira, ki se razvija, tisti bo na slabšem. Zakaj bo na slabšem? Zaradi tega, ker ne bo več imel obračunskih, drobnega gospodarstva, poudarjam, ki ima zdaj po novem šestmesečno obračunsko obdobje, ta bo dobival v bistveno daljši periodi zadevo nazaj, kot bi jo dobival po stari ureditvi, kar ga distimulira pri investiranju inrazvoju. O tem govorim. Kar se tiče prihrankov 0,72 procenta, strinjam se o absolutni vrednosti, vendar je dinamika neugodna. V financah ni v bistvo samo absoluten znesek, tudi dinamika je zelo pomembna. Če je dinamika neugodna, je lahko tudi to odločujoče. In še enkrat, če govorimo o racionalizaciji, bi vam predlagal, da razmišljate o pobotih pri različnih naslovih davkov, kot je DDV, kot so davek iz dejavnosti in podobni. Tu se pa nič ne naredi. Na eni strani je nekdo dolžan, drugje mora plačati, tu bi prišlo do racionalizacije in tu bi lahko pa res nekaj napravili v smislu antibirokratskega programa. Hvala.
Hvala lepa. S tem zaključujem splošno razpravo. Popoldan bomo prešli na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Prekinjam razpravo.
Spoštovane poslanke in poslance, ki se nahajajo v bližini dvorane, vljudno prosim, da se nam pridružijo, ker še nismo v takšni zasedbi, da bi lahko nadaljevali z delom državnega zbora. Spoštovani, nadaljujemo s popoldanskim delom zasedanja. Sporočam vam, da so dodatno opravičeni za nadaljevanje 4. seje, dne 11.4.2001, naslednji poslanke in poslanci: Alojz Peterle za ves dan, dr. Slavko Gaber za popoldanski del seje, Borut Šuklje za popoldanski del seje, Jožef Špindler od 11.00 ure dalje in Jurij Malovrh od 15.00 ure dalje. V dopoldanskem delu smo zaključili s prvo obravnavo zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Se opravičujem, najprej ugotovimo navzočnost. Navzočih je 52 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Prehajamo torej na drugo obravnavo. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 3. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 11.4.2001. Na klopi pa smo dobili tudi amandma poslanca Dorijana Maršiča. V razpravo in odločanje dajem štiri amandmaje za novi A1 člen, in sicer je pod številko 1 amandma, katerega predlagatelj je skupina poslancev s prvopodpisanim Rudolfom Mogetom; vlada amandmaju nasprotuje, prav tako matično delovno telo. Pod številko 2 je amandma, katerega predlagatelj je skupina poslancev, s prvopodpisanim Valentinom Pohorcem, vlada in matično delovno telo ravno takone podpirata amandmaja, z opombo, če je sprejet amandma, je glasovanje o amandmajih pod točkama tri in štiri brezpredmetno. Pod tri je amandma poslanske skupine Stranke mladih Slovenije, vlada in matično delovno telo amandmaja ne podpirata. Pod štiri je amandma predlagatelja Franca Pukšiča, vlada in matično delovno telo amandmaja ne podpirata. Odpiram razpravo o štirih amandmajih za novi A1 člen. Želi kdo razpravljati? Gospod Pukšič, izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi poslanci! V zvezi s samim predlogom zakona o spremembi zakona o davku na dodano vrednost, o DDV-ju, v splošnem delu razprave se nisem vključeval, čeprav je bilo teh intervencij v zadnjem času oziroma zadnjih štirinajstih dneh, zadnji teden pa še posebej intenzivno s strani gospodarstvenikov, podjetnikov ter drugih zainteresiranih. Ker je pa bilo seveda vsebinsko v glavnem že vse povedano, nisem želel s ponovno razpravo zadeve zavlačevati. Bilo pa je zelo malo povedanega v zvezi z vloženimi tremi amandmaji gospoda Pohorca, poslanske skupine Stranke mladih, in amandmajem s podpisom moje malenkosti, v zvezi s spremembo davka pri gasilstvu, torej pri nabavi opreme v takšni ali drugačni obliki. Ti trije amandmaji se pravzaprav razlikujejo samo po obsegu. Moj je tako rekoč najbolj oskubljen, najmanj v bistvu pomaga gasilstvu, več ostala dva. Zato predlagam, da se sprejme, torej ali pod drugo, ali amandma pod točko dva ali amandma pod tri. Če eden ali drugi ne bi bila sprejeta, potem bi bilo pravzaprav težko razumeti, da ne bi bil sprejeti amandma pod točko štiri, ki govori samo o motornih vozilih, namenjenih za prostovoljno gasilstvo. Spoštovane kolegice in kolegi! Kar se tiče prostovoljnega gasilstva in kar se tiče spremembe davka iz 19 na 8%, ne more nihče reči, da je to v nasprotju s standardi Evropske unije. Sam se spomnim razprave na odboru za finance in monetarno politiko, ker sem bil član tega odbora v prejšnjem mandatu, ko smo razpravljali o tem, ali bi lahko opremo za opravljanje gasilske službe, takšno ali drugačno opremo dali na ta del, ki ne bi bila obdavčena. Sam in nekateri drugi smo se precej zavzemali za tako rešitev, vendar glede na takratno moč koalicije, ta zadeva ni bila sprejeta. Jaz upam, da bo danes kljub nekaterim, bom rekel, opozorilom s strani nekaterih poslancev in ministrstva, vendarle prevladal razum med poslankami in poslanci. Ne nazadnje, tu je hiša, v kateri se parlamentarno razpravlja, in ne nazadnje ni obvezno, da se vse sprejme tako, kot je po volji vlade. Lahko povedo, kaj bi to sicer finančno pomenilo, če od tega dela ne bi pobrali višje stopnje davka, to pomeni 19%, ampak bi pobrali samo 8%. Kaj ta razlika pomeni? Ampak istočasno, če bodo znali povedati te številke, potem naj tudi povedo, kaj pomeni za Republiko Slovenijo, če gasilstvo ne bi funkcioniralo. Koliko več stroškov na takšen ali drugačen način ob elementarnih nesrečah bi nastalo, če v veliki meri od prostovoljnega do poklicnega gasilstva te zadeve ne bi tekle. Jaz sem celo prepričan, da pri sprejemanju tega amandmaja, katerega koli od teh treh, je popolnoma vseeno, popolnoma vseeno zato, ker ni pomembno, katera politična opcija predlaga ta amandma. Ni pomembno, katera stranka. Ni pomembno, kateri posameznik. Elementarne nesreče, požari, suša, toča, karkoli hočete, ne izbira, ne po posamezniku, ne po človeku, ne po politični stranki, ne po opredelitvi, ne po bogatem ali revnem, skratka, požar ali kakršnakoli druga elementarna nesreča, kjer udari, udari silovito, udari ljudi in kar je seveda najhujše, udari velikokrat tudi po tistem, kar je najdragocenejše, najbolj vredno, to so življenja. Kakorkoli, kolegice in kolegi, čeprav nekateri mislijo, da je to manj pomembna zadeva, je manj pomembna zadeva za posameznika tako dolgo, dokler ni sam prizadet ob kakršni elementarni nesreči, tudi če hočete prometni nesreči ali kakršnikoli drugi nesreči. Vedno, so bili gasilke in gasilci, ali poklicni, ali prostovoljni, tisti,ki so bili prvi, ki so pomagali ob najbolj kritičnih trenutkih. To so dejstva, to so argumenti. Nihče od vas v tej dvorani ne more podati drugačnih argumentov, če jih nima. Zaradi nekaj stotinov ali pa tisočink ali pa še nižjo potenco bi lahko rekel, deset na minus, ne vem koliko, peto ali pa sedmo, v proračunu, seveda ne more [[...]] [[Nemir v dvorani - zvočno opozorilo predsedujoče.]] Hvala lepa, da ste omogočili nadaljnjo razpravo v tej zvezi. Vem, kolegi, da nekaterih to ne zanima, ampak tako kot sem rekel, ko boste sami kdaj občutili elementarno nesrečo, in seveda vam tega ne želim, nobenemu državljanu in državljanki, vendar to ne počiva, to se nam vedno dogaja, žal velikokrat v zelo velikih obsegih, od raznih požarov, plazov in tako dalje. Takrat ali pa ob takšni priložnosti se bo seveda marsikdo mogoče celo spomnil te razprave oziroma takrat mu ne bo šlo na smeh ob takšni, sam mislim, zelo pomembni in zelo resni razpravi. Ob elementarnih nesrečah si težko predstavljamo ali pa si ne znamo predstavljati - vsaj tisti, ki poznamo življenje na demografsko ogroženih območjih, ki poznamo življenje tam, kjer je stopnja brezposelnosti tudi v tej državi nad 20%, tisti, ki poznamo življenje, kjer so osebni dohodki za opravljenih 8 ur 40 ali 50 tisočakov neto izplačila ne znamo si predstavljati, kako bodo ti ljudje na teh območjih živeli brez prostovoljnih gasilskih društev, brez prostovoljno opravljenih ur in pripeljanih hektolitrov vode za preživetje ljudi, za preživetje živali, za preživetje življa na tem območju, če jim seveda ne bomo na nek način tega tudi omogočili. Predlagam, kolegice in kolegi, da se ob tem amandmaju ne odločate po mnenju vlade, da se ne odločate po mnenju odbora, ki ni moglo biti drugačno. Sam razumem vlado in odbor, da sta formalno morala dati takšno mnenje. Seveda, odločitev o tem amandmaju je v naših rokah, in če se boste odločili tako, kot želimo vsi trije predlagatelji, da enega od teh amandmajev podpremo, potem se boste odločili v dobro opravljanja tistega, čemur pravimo humanitarne dejavnosti, v dobro opravljanja tistega, čemur pravimo opravljanje humanitarne dejavnosti prostovoljno in brezplačno. Za to gre. Zato bi bilo prav, da se enega od teh treh amandmajev podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. K razpravi so se prijavili po vrstnem redu: najprej gospod Roman Jakič, potem gospod Alojz Sok in Dorijan Maršič. Gospod Roman Jakič, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! V resnici se javljam k besedi zato, da bi podprl amandma, ki ga je v proceduro in v odločanje vložil kolega Dorijan Maršič. Gre seveda za opremo in storitve, financirane iz tujih donacij, za rehabilitacijo žrtev vojn iz drugih držav. Poglejte, ta državni zbor ali pa vsi tisti, ki [[...]]
Kolega Jakič, če dovolite, to je amandma na 26. člen, ki pride na vrsto po tem. Sekretariat je ugotovil, da je napačno vložen, da je B1 in da ga bomo obravnavali takoj, ko obravnavamo te štiri amandmaje, ki sem jih prej navedla.
Ampak vi ste v najavi prebrali tudi od Dorijana Maršiča.
Ne, ne, sedaj ne, sigurno ne.
Se opravičujem, se bom javil kasneje.
Hvala lepa. Gospod Alojz Sok, izvolite!
Hvala lepa za besedo. Spoštovana predsedujoča, spoštovane kolegice poslanke in poslanci! Zdi se mi prav in rad bi podprl to, kar je povedal naš poslanski kolega gospod Pukšič. Trije amandmaji so vloženi na isto temo. Gre za to, da bi podprli gasilska društva, da bi od tistih sredstev, ki jih nabirajo s sponzorstvom, ne vem, s prodajo letnih koledarjev ali pa kako drugače dobljenimi dotacijami, da bi od teh sredstev ne bilo potrebno plačati davka na dodano vrednost, ko nabavljajo opremo za svojo osnovno gasilsko dejavnost. Res bi bilo prav, da bi to podprli, čeravno so danes v sami razpravi bili tudi nekateri drugi predlogi v zvezi z znanostjo, humanitarnimi in drugimi organizacijami, potem je tu še nekaj sklepov, ki jih bomo obravnavali ob tem zakonu. Vendar sedaj imamo priložnost, da bi to podprli in res bi bilo prav, da bi mogoče po svoje tudi včasih mimo stališča vlade odločili o kakšnem ukrepu, o kakšnem predlogu zakonov, ki se nam zdi smiseln. Ker so tukaj trije amandmaji napisani na isto temo, bi jaz mogoče pred samim glasovanjem predlagal v imenu naše poslanske skupine pet minut odmora in bi prosil vse tri predlagatelje, da bi se zedinili okoli enega amandmaja. Bojim se, da če bomo po vrsti glasovalio vseh treh, da noben ne bo dobil ustrezne podpore. To predlagam v imenu naše poslanske skupine in prosim predsedujočo, da preden bo dala amandmaje na glasovanje, da pet minut, da se dogovorimo, kateri amandma bi ostal kot skupni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Dorijan Maršič, izvolite!
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Moram reči, da čeprav ni bil to osnovni namen sprejemanja tega zakona, je pa to mesto pravo, da se opozori na določeno problematiko predvsem pri davčnih stopnjah, ki se nanašajo na humanitarne dejavnosti. Ena od teh je seveda gasilska organizacija, druge so pa še dodatne. Na eno od teh sem opozoril še posebej v posebnem amandmaju. Če pa se osredotočim na amandmaje, ki se nanašajo na olajšave oziroma nižje stopnje za nabavo opreme, namenjene gasilskim organizacijam, pa moram reči, da je od vseh teh treh amandmajev najbolj konsistenten v bistvu amandma gospoda Pohorca oziroma skupine poslancev, ki so podpisani pod njegovim amandmajem, ker govori o gasilski zaščitni reševalni opremi, ki jo uporabljajo gasilske organizacije, ne pa gasilska društva. Če vi napišete samo gasilska društva moram reči, da ste diskriminatorni do vseh gasilskih organizacij, ki se s tem ukvarjajo. In če grem nadalje, je tudi ta, bom rekel, amandma gospoda Pohorca s tem diskriminatoren do drugih organizacij, ki se prav tako ukvarjajo z intervencijami v primeru nesreč. Jaz jih lahko tukaj naštejem kar nekaj. Je to civilna zaščita, ki je širši pojem, so tukaj enote prehospitalnih enot in še kaj bi lahko naštel, od Rdečega križa in podobno, ki prav tako nabavljajo opremo in sodijo v to zvrst dejavnosti. Moram reči, da ta kritika pomanjkljivosti tega amandmaja se bo prav gotovo, bi jo lahko uporabil v svojem amandmaju, ki bo kasneje obravnavan. Zato jaz predlagam, da se v bistvu osredotočimo na sklep, ki ga je predlagal kolega Horvat, da se o tem pač diskutira in celovito obravnava v naslednjih spremembah zakona o davku na dodano vrednost. Sicer bomo povzročili neko neuravnoteženost v samem zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jurij Malovrh, izvolite. Potem gospod Leo Kremžar.
Hvala lepa za besedo. Jaz se bom oglasil in bom ta amandma podprl, ampak ne v tem smislu, kot je amandma sedaj napisan, pač pa da bi se potem v tretji obravnavi amandma popravil. In sicer v tej obliki, da se takrat, kadar se nabavljajo sredstva za civilno zaščito, prav v tem smislu, kot je zdaj razpravljal kolega Maršič, to je glede na to, da se sredstva takrat siromašijo tudi z občinskega proračuna in niso namenjena samo za gasilsko vozilo, ampak za celotno opremo za pomoč ljudem v stiski, pa tudi za naprave in priprave, ki temu služijo. Občinski proračun namreč občinam namenja znatna sredstva po samem zakonu na ta namen in na ta način se nekako ta sredstva drobijo in bi bilo potrebno v amandmaju kasneje in pa v samem zakonu zadevo opredeliti. Mislim, da se podobno zadeva potem pelje tudi v sam državni proračun. Tu premikamo dejansko sredstva iz levega žepa v desni žep. Toliko.
Hvala lepa. Gospod Kremžar, izvolite.
Hvala lepa. Moram reči, da popolnoma soglašam z razpravo gospoda Maršiča in bi predlagal, seveda če je to mogoče, da bi predlagatelji amandmajev v bistvu umaknili amandmaje, pa ne zaradi tega, ker se ne bi strinjal s temi amandmaji, recimo s temeljno idejo tega amandmaja oziroma teh treh amandmajev v zvezi z gasilstvom, se popolnoma strinjam, vendar enostavno zadeve niso dovolj pripravljene. In sklep, ki ga je kolega Horvat predlagal, ki ga bomo na koncu dobili v obravnavo, gre v smeri, da se te zadeve pripravijo, in velja za čisto vse amandmaje - govorim o vseh, ob tem pač, da se pripravijo in da se potem temeljito pristopi k reviziji oziroma dodatkom k temu zakonu. Naredili bomo marsikatero krivico nekaterim podobnim področjem ali organizacijam in zaradi tega mislim, da bi bilo bolj smotrno v tem primeru te amandmaje umakniti in se do junija - ali do kdaj je predlagano v sklepu - lotiti te zadeve, jo pošteno pripraviti, pošteno v tem smislu, dobro, in seveda takrat opraviti novo spremembo tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Gospodu Kremžarju želi replicirati gospod Pukšič, potem pa se je k razpravi javil gospod Rudolf Moge. Gospod Pukšič, izvolite.
Poglejte, umik tega po mojem mnenju ni prava smer. Bistveno bolj prava smer, glede na to, da je to tudi prvo branje, je, da se, tako kot je že prej predlagal kolega Sok in sam se kot predlagatelj amandmaja s tem strinjam - upam, da se tudi ostala dva, to pomeni, stranka mladih in gospod Pohorec - da pred tem glasovanjem vzamemo deset minut odmora in se dogovorimo, damo skupen amandma in seveda ostalo umaknemo. Strinjam pa se z obema prejšnjima razpravljavcema, da je zadevo treba bistveno temeljiteje pripraviti. Poglejte, v zakonu o požarni varnosti imamo zapisan tudi davek na požarno varnost in tega ne izvajamo. Ko smo vprašali DURS, kako je s to zadevo, so rekli, ni pravih podlag. Skratka, ne ve se, kako in kaj. To ostaja odprt problem. Ostaja odprt problem, kot so nekateri že prej opozorili. Glejte, po mojem globokem prepričanju ne moremo za nabavo opreme tudi 8% obdavčevati tistega dela, ki ga gasilska društva poberejo kot prostovoljni prispevek, iz mojega osebnega neto dohodka, tako ali drugače, v svojem prostovoljnem času in tako dalje! Skratka, to je kompleksna zadeva, treba je razmisliti, treba je zadevo pripraviti, vendar z enim usklajenim amandmajem. Kolegice in kolegi, naredimo samo en korak, naredimo ta korak, da bomo v grobem zato spremenili davčno stopnjo z 19% na 8% in seveda angažirali ali pa aktivirali to razpravo oziroma to pripravo, ki pa do junija ne bo, ne v takšni ali v drugi smeri, povzročila, ne vem, gromozanskih problemov, ampak bo pripravljena tako, da bo ob napovedani spremembi zakona o davku na dodano vrednost čez dva ali tri mesece to mogoče v celoti in kompleksno rešiti, ne samo za ta prostovoljna oziroma ne samo za ta humanitarna društva, ampak seveda še za ostale, na kar je bilo tudi opozorjeno. Tako da vendarle, kolegice in kolegi, je to korak, če ga naredimo danes, ki bo pripeljal do končnega rezultata, če pa tega koraka danes ne naredimo, pa se seveda zaveda, bojim se, preveč odvleče; ker na ta način bo pa prisililo tudi vlado do tega, da se bo na tem področju nekaj naredilo, ker smo o tem v prejšnjem mandatu kar nekajkrat razpravljali in do danes ni bilo večjega posluha za to, da bi to zadevo razrešili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Moge izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Debata je vroča, saj so bile skozi v besedah uporabljene "gasilske organizacije Republike Slovenije" in jaz sem zelo vesel, da se toliko trudimo za gasilce. Ampak poudaril bi rad, zdaj dva bistvena premika: eden je v preteklem stožcu dogajanj, drugi je pa v prehodnem stožcu dogajanj. Ta iz preteklega stožca dogajanj je bil ta, da je bila nekoč parola: kultura in prosveta, to naša bo osveta. In je bila - torej prosveta, izobraževanje vedno - kot primarna, ampak po financiranju je bila pa vedno na zadnjem mestu. Če zdaj pogledam v prihodnji stožec, ki ga pa mi oblikujemo tukaj v tem državnem zboru, gre pa za znanost, se gre pa za znanost. In jaz sem že prej povedal, poglejte si, mislim volilne programe, sprejete, vseh strank, kakšno vlogo ima tam znanost. Pred vami je ta prvi amandma, o katerem se ni zdelo vredno nobenemu, da bi spregovoril, jaz sem o njem že govoril in bi na koncu samo citat dal. Če vaš program pogledate, pa vašo tipko zdaj tukajle, pomeni "hic Rhrodus, hic saltas".
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne - gospod Horvat, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Če bi res šlo za en korak, kot pravi kolega Pukšič, za en najbolj nujni primer recimo, bi lahko rekli: dobro, naredimo izjemo, ostale zadeve pa rešujemo potem. In gotovo je ta namen za gasilce, verjetno, med tistimi na prvem mesti. Ampak kolegice in kolegi, bojim se, ali pa prepričan sem, da ne bo to samo en korak, ampak bo to več korakov. To izhaja že iz razprave, ki je že danes tukaj bila. In kolega Moge se je oglasil, ne bi rekel, da neupravičeno, ampak upravičeno. Predlog je za razminiranje. Kolegica Majda Širca je rekla, je določene namene naštela, kolegica Danica je rekla, da ni vložila amandmaja, ampak da ima tudi nujne primere; in potem pridemo tja, kjer pravzaprav se začne potem nered in pa tudi neodgovorno ravnanje, neodgovorno odločanje, ker so še verjetno kakšni primeri, ki bi jih pod nujno morali obravnavati. Primer tujih donacij ker kritike iz tujine doživljamo tudi na ta račun. In podobno bi lahko našteval še naprej. Zato predlagam, da se vzdržimo, da smo razumni, dva meseca ali pa tri se tudi ne bo kaj posebnega zgodilo, neka posebna škoda, če za nek namen, kjer je sicer upravičen predlog, da bi se znižalo ali pa oprostilo plačilo DDV-ja, če toliko počakamo, bodo na drugi strani pač toliko večji izdatki države potem morali biti za nek določen namen - tudi za gasilce, kjer bo nujno potrebno. In da se potem celovito in razumno in tudi v skladu z evropskimi normami ter obveznostmi rešuje zadevo. Zato predlagam, ali da kolegi, ki so vložili amandmaje, le-te umaknejo, ali pa da glasujemo proti tem amandmajem in zavežemo vlado, da pripravi predlog. Če smatramo, da je ta rok predolg, dobro, ga skrajšajmo, recimo - ne vem, do konca maja - da vlada pripravi predlog. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Petan, replika.
Hvala za besedo. Torej, ker so moji kolegi veliko povedali v zvezi z amandmajem za gasilce, se sam nisem želel vključevati, ker so vsebino v glavnem povedali. Vendar me je pa sedaj malce spodbodla diskusija gospoda Ferija Horvata. Z njim se v principu sicer strinjam, samo mislim, da je vlada imela ta čas že dolgo na razpolago, kajti na to problematiko opozarjamo že kar nekaj časa. Dejal bi pa tole. Že prej sem rekel, da bom podprl vse upravičene predloge, od šolstva, kar predlaga gospod Moge, slišal sem tudi druge predloge, gospe Danice Simšič, gospe Majde Širca tudi. Sedaj bi pa povedal tisto bistveno. Gospod Feri Horvat je dejal, da če bomo počakali še dva ali tri mesece, da ne bo nastala bistvena škoda. Mislim, da je ta zakon in ta amandma prišel v takšnem času, da bolje biti ne more ali pa slabše - kakorkoli, s katerega zornega kota gledamo. Kaj hočem povedati? Na Celjskem se je v zadnjih mesecih zgodilo pet požarov, in to takšnih - ni se treba nič čuditi, pa nič zmajevati z glavo, spoštovani predstavniki vlade! - da gre za milijardne škode. Ta zakon - če sprejmemo vse predloge, ki so tu - ne bo desetine tistega zneska, niti stotine tistega zneska, kolikor je bilo povzročene škode. Strinjam se s predstavniki vlade, da to mogoče vnaša določen nered, to vzamem v zakup. Vendar dejstvo je, kar pravijo kolegi, da dokler nam to prostovoljno gasilstvo še funkcionira, takšno kot je - kajti imamo primer v sosednji državi, kjer so to totalno "razprčkali" in sploh ne funkcionira več niti prostovoljno niti poklicno, zato ker se zadeva ni obnesla. In dokler nam ta segment še tako dobro funkcionira, in resnično dobro funkcionira - sam prihajam z območja, kjer je bil v soboto požar, in če gasilci ne bi prišli v tako hitrem času, bi nastala takšna škoda, da je verjetno niti oceniti ne bi mogli. Govori se - še o tem, kar je nastalo - o polmilijardni škodi. In mislim, da če bi prek tega namenili določena sredstva, bi se nam ta že zdavnaj povrnila. Kakorkoli bo pač to izglasovano, sam bom seveda to podprl in bi želel in prosil spoštovane poslanske kolega, ne glede na politično pripadnost, da to tudi podprejo in dajo določeno podporo. Seveda pa to ne pomeni, da tega ni treba celovito obravnavati. Vendar dovolite mi, če hočemo priti v sedmo nadstropje, ne moremo skočiti v sedmo nadstropje, ampak gremo lepo po stopnicah. In če je to prva stopnica kceloviti rešitvi, potem smo ogromno naredili. Mislim, da ni potrebe, da bi v Sloveniji zgorelo še kakšno pomembno podjetje, ki nam daje tudi v proračun bistveno več, kot pa bi s tem res izgubili v proračunski blagajni. Upam in želim, da se to ne bi zgodilo in da ne bi vsake toliko časa poročali o požaru v Sloveniji, ki pa so ga rešili prostovoljni gasilci z opremo, ki jo morajo kupiti za denar s prosjačenjem. Prosim, poglejte tudi to s tega zornega kota, pa bo potem mogoče lažje glasovati. Jaz pa podpiram tudi upravičene zahteve, prošnje, dvome, ki jih imajo tudi drugi poslanci za druga področja. Popolnoma razumem in bom to tudi podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa. Jaz sicer pogrešam, da bi se vlada odzvala. Princip evropskega zajemanja DDV-ja je predvsem temeljitev na čimbolj enotni odmerni stopnji. Prav zaradi tega, ker parcialne oprostitve ali znižane stopnje omogočajo polno vrsto zlorab. Seveda je pa potem stvar države in državnega proračuna, kako iz državnega proračuna nazaj vstopa v podporo humanitarnim organizacijam skozi takšne ali drugačne subvencije, skozi tako in drugačno oprostitev, skozi tako in drugačno, kot sem rekel, finančno podporo. Tako humanitarnim organizacijam, kot so to gasilci in tako naprej. Parcialno drobljenje ali zniževanje in oproščanja odmernih stopenj DDV-ja pa vodi prej ko slej v ene vrsto nekontrolirano odmero DDV-ja, kar ima posledično neke vrste anahronizem znotraj sistema. Tega se moramo zavedati, zato je dobro za par minut prekiniti to zadevo in se dajte uskladiti. Parcialno poseganje zdaj v sistem, koncept DDV-ja ni dobro.
Hvala lepa. Gospod Končan, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Gospod Brenčič, najlepše se zahvaljujem, kajti ravno zaradi se niso predstavniki vlade želeli oglasiti, kajti mislim, da je zelo z veseljem bilo slišati vaše mnenje, h kateremu se strokovno pridružujemo. Kaj bi to področje, če bi parcialno razpravljali o vseh mogočih zadevah? Glejte, podobni zahtevki za znižano davčno stopnjo ali za oprostitve so s področja znanosti, kulture, knjige, kina, CD-je, umetnosti, šolstva, zdravstva, medicinske opreme, reševalci, Rdeči križ, mednarodne humanitarne in sploh humanitarne organizacije, policaji pri nakupu opreme, bolnice pri nakupu medicinske opreme, gasilci, vojska pri treningu pilotov, ki gredo v reševanje v Log pod Mangart in podobne zadeve; vsa društva, planinci, gorska reševalna služba, mali obrtniki z izdelki, ki imajo etnografske značilnosti in še in še. Nihče od nas ne pravi, da to ni potrebno, družbeno koristno, vendar že v odgovoru ste pravilno rekli: ne gre na strani tega, da se plačuje davek, kajti DDV je davek na promet storitev in blaga. In mora biti enakopraven in se enakomerno zajemati v ceno. Drugo je vprašanje reševanja položaja vseh teh institucij, organizacij in te dejavnosti na odhodkovni strani proračuna pri donacijah, sponzorstvih in pri zagotavljanju finančnih sredstev za to. Zato sevlada ni želela oglasiti, kajti s tem lahko samo v nedogled razpravljamo o teh, kar sem rekel, in še o vrsti drugih, ki vsakodnevno prihajajo. Glejte, v sistemu davka na dodano vrednost imamo splošno davčno stopnjo. Že izraz pove in tudi se nagiba - ne samo nagiba, dogovorjeno je, ne samo šesto, ampak tudi z vsemi ostalimi direktivami Evropske unije, ki zadevajo DDV - da se gre v harmonizacijo davčnih stopenj in v eno splošno generalno stopnjo. In znižana davčna stopnja je samo izjema "par excellence". To je bistvo. In ne zaradi tega, ker ne bi želeli kot družba, ali država, ali vlada tej dejavnosti, tej opremi in vsemu temu, kar sem prej naštel, da te tega pomena, kot je. In nismo se za glavo zato držali, ko ste naštevali gospod poslanec, zaradi požarov. Sam sem s Celjske, sam se 27 let živel 30 metrov od prostovoljnega gasilskega društva, bil sem tudi član v osnovni šoli in podobno. Poznam stvari. Ampak poleg tega so še vse ostale; in pravim, ni rešitev pri tem, da se DDV na opremo ob nakupu kupuje, ampak pri tem, da se zagotavljajo sredstva za financiranje te dejavnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Pukšič, izvolite.
Ja, in se je seveda razprava razvila v to smer, katero smo pravzaprav predlagatelji najmanj želeli in najmanj pričakovali. Dobro. Vsa prostovoljna gasilska društva, pač, vržemo v isti koš kot vse ostalo. To je, seveda, enostavno. Bil sem nekoč, danes več nisem. Če danes sirena zatuli, verjetno ne stopite tja, kjer je pač potrebno, v avto in - seveda - gremo na reševanje življenj in premoženja, s tem, da "riskiramo" tudi in damo na oltar tega reševanja tudi svoja življenja. Ni v redu tako. Poglejte! Tudi v ostalih evropskih državah imajo zadeve drugače urejene. Pravzaprav, ko sem se pogovarjal s predstavniki gasilske zveze. Sam seveda tudi poznam prostovoljno gasilsko delo že nekaj desetletij. Nikjer ali pa nihče mi ni povedal, da bi na prostovoljne prispevke, ki se pobirajo, tudi drugod, na to bil - torej, bilo tudi to tako obdavčeno. Glejte, saj obstaja druga možnost. Seveda obstaja! Vendar, spoštovani predstavniki vlade, v prejšnjem mandatu pa v tem mandatu imate iste predstavnike ministrstva za finance. In s kakšnim predlogom rešitve ste še prišli? Niste! Ko prihajamo poslanci, ki nismostrokovnjaki s tega področja, z nekimi predlogi rešitev, potem seveda - but - kritika po njih; ker so - ne vem, "tumasti" in ne vem kaj, ker si sedaj izmišljujejo neko gasilstvo. V redu! Če tako mislite, tudi prav. Upam, samo upam pa lahko, da seveda ne boste mogli predolgo tako misliti. Pa predlagajte vi rešitev! Predlagajte rešitev v okviru zakona o požarni varnosti, tam kjer je davek na požarno varnost, predlagajte v tej smeri rešitev, pa predlagajte rešitev, da bo vlada, ministrstvo za finance, kaj jaz vem kdo, konec leta vsem tistim gasilskim službam, ne vem, po čem pač, vrnil vplačane dajatve, ki so čez leto vplačane. V redu! Ampak, jim naj vrne za gasilsko opremo, za opravljanje te javne gasilske službe. Okej! Rekli boste: saj pa je financiranje rešeno: iz lokalne skupnosti, iz države. Je. Povejte, koliko sredstev je iz države namenjenih za opravljanje prostovoljne gasilske dejavnosti! Po tisti formuli, ki je sestavljena za - po kateri je sestavljen zakon o financiranju, torej o financah v občinah, po tisti formuli, je seveda zadeva eksaktno jasna, kjer govori o opravljanju zakonskih in ustavnih nalog, s tistega področja. Ampak, vendar je to, kolegice in kolegi, za nabavo nekega vozila, za možnost - za to da imaš možnost prostovoljno reševati življenja ostalih ljudi, njihovega premoženja in seveda s tem, da imaš možnost dati na oltar tega reševanja tudi svoje življenje, takšna vozila so enostavno predraga za prostovoljna gasilska društva in, seveda, tudi za občine. Na vse možne načine želijo eni in drugi spraviti ta sredstva skupaj in, seveda, potem to nabaviti, poleg tega pa še morajo državi iz vseh teh virov nakazati teh 19%. Ni opravičila. Res ni opravičila! Jaz ne vem, kaj bo trebna še narediti, da boste pripravljeni poslušati in na tem področju pripeljati zadeve do ene izmed rešitev. Bilo je trebna nekaj narediti, da se je poslušalo - po treh letih, od 1997 leta - tudi tiste, ki so preveč vlagali v telekomunikacije, in je sedaj sprejet tak člen v zakonu, ki jim omogoča v roku pol leta neko rešitev. Če sprejmemo enega od teh amandmajev - oziroma ta amandma smo se že dogovorili, da bo pred glasovanje predsedujoča dala 10 minut odmora - bomo uskladili, bo en amandma, je ta začetni korak, tako kot v zakonu o telekomunikacijah možna rešitev; tako bo tudi to, ki bo prineslo v naslednjih treh, štirih ali pa šestih mesecev, verjamem, tudi neko rešitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več [[...]]Gospod Tone Anderlič!
Jaz sem sicer mislil, da boste hitrejši in da bom prosil proceduralno. Ampak glede na to, da je bila ta najava tega odmora predvsem s strani gospoda Pukšiča razumljena na način, da se bo pripravil še kakšen amandma, ki bo še kako posegel v ta zakon. Ker imam pa sam namen predlagati odmor za drug namen, in to je, da se poslanci LDS-a uskladimo, da ne bomo podprli nobenega amandmaja ali da bomo predlagali umik zakona iz procedure. Nesprejemljivo je in nemogoče je, da v naslovu zakona, v uvodu zakona opredelijo predlagatelji, kaj želijo urediti, določijo cilje, popraviti manjši del zakona, katerega je ta državni zbor sprejemal tri, štiri leta, katerega je vlada z muko uveljavila in v teh prvih mesecih ali letu in pol, kolikor že velja, je tako rekoč to dalo rezultate kot v malokateri državi, kjer so uvedli DDV na podoben način - če hočete: od Kanade, Hrvaške in še kje drugje naprej. Seveda ne moremo dovoliti, da bomo na tak način, zlahka, z levo roko, skozi tako rekoč nek postopek, ki je bil namenjen za druge stvari, spremenili temeljno filozofijo in stvari v zakonu. V naprej vam povem, pred odmorom, da bosta to dve možni soluciji, o katerih se bomo pogovarjali v okviru poslanske skupine, čeprav se lahko - sam sem o tem že mnogokrat govoril - z grenkobo pogovarjam o tem, kako sam nabiram denar za gasilce, za športnike, za znanost, za ne vem kaj še vse, pa moramo zraven plačevati DDV. Ampak to tako je, ker je tak sistem v tej državi, in zaenkrat ni druge alternative, ni boljše rešitve bilo ponujene, samo predlogi, "oprostite še te, oprostite še te ali pa še druge dejavnosti DDV-ja". Zato predlagam, da ta zakon vendarle sprejmemo v obliki - s popravki, ki so pač nujni zaradi tega, da bo zakon operativen in da bo dosegel cilj, zaradi katerega je bil vložen. Da pa se - zaradi mene, vsi zainteresirani, pa še sodeloval bom zraven - usedemo in iščemo variante, kako kakšne stvari, ki bi pa na drugačen način gasilcem, ne vem, humanitarcem in raznim drugim prispevale, pomagale, da bi dosegli nek podoben namen, kot ga želite vi doseči. Ne zanikam dobrega namena slehernega, ki je o tem govoril, ampak v tem zakonu na tak način te stvari ne moremo urejati. In obžalujem, če bo kdo zlorabil moj nastop za to, da sem proti gasilcem, proti humanitarcem ali čemurkoli drugem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, replika.
Hvala za besedo. Torej, zdi se mi zelo nerodno, da nas gospod Anderlič nekako poučuje, kako na hitro poskušamo neke stvari pripeljati v ta zakon, ko pa ste pravzaprav največja stranka in ste sami najbolj odgovorni, da večino zakonov v tem parlamentu sprejemamo kar takole, na horuk, na hitro. Torej, za to ste sami odgovorni in sami počnete, in prosim lepo, da tega potem ne govorite drugim. Torej ta zadeva, ki štrli, seveda ni od včeraj. In to, kar je povedal predstavnik vlade, tudi povsem ne drži. Naštel je več organizacij, ampak se večina teh organizacij financira proračunsko. Tu pa govorimo o zadevah, kjer se denar zbira s prostovoljnimi, največ s prostovoljnimi prispevki. Tudi sam se strinjam, da bi bilo takšno izločanje mogoče nesmiselno in da bi s tem povzročili verižno reakcijo, vendar se strinjam tudi s tem, da pa naj potem vlada za to področje predlaga neko drugo rešitev. Pa naj predlaga v okviru zakona o dohodnini ali kako drugače! Če pa danes to sprejmemo, pa sem prepričan, da vlado na nek način zavežemo k temu, da jo prisilimo, da bo v roku res predlagala nek spremenjen zakon in bo vse te predloge in pobude v tem zakonu upoštevala. Gre, še enkrat povem, za tista sredstva, ki jih naši državljani sami prostovoljno nakazujejo; se pravi, iz privatnih žepov se potem denar na tak način preliva v državno blagajno in ne verjamem, da se pa zaradi tega kaj več vrača nazaj v te organizacije. Hvala.
Hvala lepa. Replicirati želi nazaj gospod Anderlič, potem gospod Petan in gospod Pukšič.
Rahla razlika je v tem, ko [[...]]Jaz se strinjam, da vlada, tudi vladni poslanci mnogokrat vlagamo zakone po hitrem postopku. Ampak je bistvena razlika, če je nek zakon popravljen, tako kot je, konsistenten z osnovnim zakonom, torej s spremembo in gre v proceduro, od tega, ko nekdo - recimo zdaj prihajajo amandmaji na mizo - z amandmaji tako rekoč hoče spremeniti celoto. To je bistvena razlika. Saj, najbrž, se strinjate. Problem, ki ga na koncu navajate, pravite "sprejmimo to v tem zakonu, da bomo vlado zavezali, da bo nekaj naredila". Ne gre. Jaz mislim, da ne gre, ker bi zakon s tem, bom rekel v narekovajih, "pokvarili" in naredili nekaj, kar je sedaj - vsaj v glavnem, so napake, so težave pri izvajanju, kot spremljam ta poročila o uvajanju DDV-ja in pač te prve mesece poračunov, obračunov in tako naprej - da bi sedaj z nekimi intervencijami v ta zakon, samo zato da bi si rezervirali kasnejše urejanje v drugem zakonu, da bi to pripeljali v ta zakon. S sklepi državnega zbora ali z dogovori ali kakorkoli ja, z zavezo, ne pa s poseganjem v ta zakon zato, da bomo šli potem še enkrat tisti zakon delati in še tega popravljati. Meni se zdi to neproduktivno delo in seveda tega ne morem podpreti.
Hvala lepa. Gospod Petan, replika. Izvolite.
Hvala. Torej, jaz v tej razpravi ne bom gospodu Anderliču očital, da ima kaj proti. To ne. To, ker vem, da verjetno tudi sam kdaj aktivno dela, pri tem pa za koga pobira denar. Vendar pa se mi zdi potrebno, da na splošno opozorim na tri stvari. Prvo je to, da države imajo, pač, višjo stopnjo DDV-ja, imajo nižjo, nekatere imajo pa tudi nično stopnjo. To se pravi, to so pa določene zadeve, ki jih država želi tako reševati. Nična stopnja - navsezadnje je lahko tudi rešeno posredno, tako da ti vrnejo ali karkoli, v kakršnikoli drugačni obliki. Vse to je možno. Ne trdim, da je tu 100 držav, ampak stvari se dajo tako reševati in navsezadnje ni potrebno, da se prepričujemo, ali bo to ena, ali dve, ali pa deset, ali kolikor jih je, ali v Evropi ali kjerkoli že gre. To je prvo. Drugo. Države, ki so zelo uspešne, ali pa v določenem trenutku postanejo "tigri", kot jih imenujemo, so običajno naredile nekaj nenavadnega; to da so znižale davke. Ne da so povečale davke, ampak zato da so znižale davke in so dobile več davkov. Zato, ker se je običajno ustvaril določen proces razvoja, ki je v končni fazi dal več davka. Ne da tisti, ki delajo, da jih še bolj priviješ, da potem še tistega uničiš. To poznamo iz ekonomije in verjetno bomo v zelo kratkem priča temu v najbolj uspešni ali pa - ne vem, kako naj rečem, v ne vem kakšni državi. Gre za Združene države, kjer novi predsednik napoveduje znižanje davka in to vmilijardah dolarjev. Kako bodo izvedli, to je druga zadeva. Ampak gre za to, da zakonodajo, ki jo imamo, in davke, ki jih imamo predpisane, in davčni zavezanci morajo pa striktno plačati vse. Davčna uprava v neki državi mora vse tisto pobrati. Sedaj pa tisto bistveno, kar hočem povedati - to je pa tretja stvar, ki je pa to. Če bi v Sloveniji pobrali vse tiste davke od davčnih zavezancev, ki bi jih morali pobrati, potem bi verjetno vse to, kar smo mi danes predlagali, bilo še premalo, da bi se lahko pokrilo. Ne trdim, da je to ravno najbolj prava pot. Vendar dejstva so takšna. Jaz se strinjam s tem, da čimbolj enotna davčna stopnja je najbolj elegantna rešitev, ker je najmanj tudi administrativnega dela. S tem se jaz strinjam. Vendar ravno tu je pa neka sposobnost države, da pobere davke, tudi če je sistem malo bolj kompliciran, in pa tu se pokaže uspešnost neke službe, ki je državna služba v tem primeru, to se pravi davčna uprava, da se lahko izogne, tudi če je sistem malo bolj kompliciran, raznim izkrivljanjem tega sistema in raznim zlorabam. Pri nas ne bi mogel ravno reči - to, kar slišimo, kar beremo - da smo pri teh zlorabah ravno najbolj uspešni. Jaz ne trdim, da so vse države 100% uspešne, to verjetno ni nikjer. V to me ni treba prepričevati in jaz se s tem strinjam. Nisem ravno prepričan, da smo mi ravno na vrhu po uspešnosti izterjave od davčnih zavezancev davka. Rešitve, ki jih predlagamo, imajo tudi druge države in lahko jim tudi kako drugače rečemo. Mi bi samo želeli, da bi vlada predlagala kakšno boljšo rešitev, kot smo jo mi dali. Na odboru za obrambo že od uvedbe davka na dodano vrednost opozarjamo na problem pri gasilcih. Ne trdim, da niso drugi tudi upravičeni, ampak na tem odboru, ki sem ga sam vodil, smo na to že opozarjali. Vendar do sedaj boljših rešitev, kot smo jih tu predlagali, zaenkrat ni bilo. Če so ti amandmaji spodbuda za to, da se kaj reši, potem se jaz tudi s tem strinjam, da je treba iti v tej smeri in bom podprl te amandmaje. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Pukšič, izvolite. Se opravičujem, se niste prijavili k besedi? Da, izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Poglejte, gospod Anderlič. Težko sprejmemo kritiko, da sedaj nekaj "ad hoc", na brzino, po strani, po levi strani in ta po desni, saj je vseeno, po kateri, nekaj pripeljati notri v zakon. Poglejte. V 201. členu našega poslovnika piše: hitri postopek za sprejem zakona, kadar to zahtevajo izredne potrebe države, interes obrambe ali naravne nesreče, je mogoče sprejeti zakon po hitrem postopku. Predstavnik vlad je danes povedal, da je interes države, torej ne obrambni, ne elementarna nesreča, ampak izreden interes države, da bo 1,12 milijarde dinarja obračala 6 mesecev dlje, kot pa drugače, če bi se seveda sproti mesečno obračunavalo, tako kot se je do sedaj, vstopni in izstopni davek. Če je to izredni interes države in če ni bolj izreden interes države, da ta prostovoljna gasilska društva pa vendarle pri tistem, kar sem že rekel, opremi in tako dalje, jim omogočimo - nismo predlagali nične stopnje davka, predlagali smo spremembo z 19 na 8 procentov. Predstavniki vlade in ministrstva za finance naj povedo, kaj to točno pomeni v financah, če je to izglasovano. Ampak poglejte, ne strinjam se, da je takšen način sprejemanja spremembe zakona o DDV izredna potreba države in da je to, seveda, trebna po hitrem postopku. Nekdo od poslancev je med drugim rekel: saj so pa gasilska društva dovolj financirana oziroma imajo javna sredstva. Imajo javna sredstva v lokalni skupnosti. Imajo!Ampak poglejte, tudi če imajo 2 procenta, občine, ki imajo - recimo - primerne porabe okrog 200 milijonov, je to 4 milijone. Zakaj? V tem notri je recimo od 2 do 5 gasilskih društev. Zelo povprečno sem vzel v Sloveniji od 192 občin. Treba je s temi sredstvi zagotoviti opremo, kurjavo domov, potem zavarovanja vozil in oseb, ki delujejo, gorivo za vozila, potem vzdrževanje, v glavnem so to starejša vozila, katerih seveda je vzdrževanje številčnejše in dražje, potem servisiranja, nazadnje tudi - če hočete - izobraževanje, ki je v Republiki Sloveniji organizirano na Igu in, seveda, zato tudi nimajo vsi enakih možnosti, ker tisti, ki prihajajo iz demografsko ogroženih področij, iz Slovenskih goric ali Haloz, je trebna tudi za potne stroške, dnevnice in tako dalje. Nabava enega ali dveh dihalnih aparatov, ki je seveda nujno potreben in tako dalje in tako dalje. Skratka, očitek verjetno ni na mestu, strinjam se pa, gospod Anderlič, da bi bilo trebna se usesti skupaj, to smo že v prejšnjem mandatu poskušali, tudi prek odbora za obrambo, tudi gasilska zveza je bila tu; žal sva takrat bila prisotna na tistem sestanku, mislim, da samo dva poslanca. To pomeni, kakšen je bil interes. Karkoli se bo naredilo v tej smeri, bo dobro. To, kar ste mi pa očitali, to pa je bilo nekorektno, da s predlagano pavzo seveda se napoveduje bla, bla, bla, še dodatne zadeve, dodatne oprostitve in tako dalje - ni res. Ni res! Rekel sem samo to, da sem eden od predlagateljev, pripravljen z ostalima dvema predlagateljema se usesti skupaj in poenotimo en amandma, ostala dva bova to umaknila. Ali mojega, ali mojega in še enega; skratka tako, da bo pač eden od teh amandmajev. Samo o tem sem govoril. In zato smo zaprosili predsedujočo, da bo pred glasovanjem dala 10 minut pavze. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replicirati želi gospod Anderlič, potem se je k razpravi prijavil gospod Pohorec. Izvolite, gospod Anderlič.
Saj nimam velikega upanja, da bi prepričal gospoda Pukšiča v nasprotno, kar misli. Ampak povedal pa bom zato, da se bo slišala še druga stran. In tudi očital vam nič nisem, ampak sem iz vaših besed razbral, da imate namen: ali vložiti popravljeni amandma, ali dopolniti amandma, ali kakorkoli, ki pa je v odmiku od osnovnega teksta, ki se pač tukaj predlaga in s katerim želimo nekatera vprašanja urediti. Ja, strinjam se, gospod Pucko je naredil napako, ker je vložil zakon po hitrem postopku. Moral bi ga po skrajšanem in bi uredili tisto, kar smo želeli urediti in ne verjamem, da bi lahko glasovali proti skrajšanemu postopku in bi zaradi ene tretjine nasprotujočih seveda ne šlo v skrajšani postopek, ker gre zares, gospod Pukšič, za redne ali izredne - prej bi rekel izredne potrebe države - da sprejmemo ta zakon kot enega izmed šestih zakonov,za katere vi veste, da so v paketu proračunske razprave - pa še zakon o izvrševanju proračuna zraven tega in pa sam proračun - če hočemo, da bo ta država imela kolikor toliko stabilne javne finance. Če ni to prva zadeva, da ima stabilne javne finance, da lahko ureja tudi vprašanja vojske in vseh drugih stvareh, o katerih vi govorite, potem ne vem, kaj to je. Jaz mislim, da je to izredna potreba države. Stvari so pripravljene, vi ste dobili obvestilo, da bo drugi teden tudi izredna, najprej redna pa potem še izredna seja, državnega zbora, na kateri bomo poskušali urediti ta vprašanja za letošnje leto. In ta zakon - zakaj se je vlada obesila na Puckov zakon? Zato, ker sta preprosto še dva zadaj. Ker še dva takorekoč v vrsti stojita za podobne stvari. In vladani imela možnosti, da bi ta zakon, ki ga je pripravila, zato da bi javne finance tudi s pomočjo tega zakona - ali gre tukaj za milijardo ali za dve ali za tri, kakšni efekti bodo, v končni fazi ni pomembno - ampak, je to segment ali pa element celotnih vprašanj in stvari, ki bodo prispevale k temu, da bomo - tako kot mi mislimo - lahko uredili za silo javne finance v letošnjem letu. Za to gre. In zato pravim, da je v tem trenutku - kakorkoli obžalujem, da nekaterih stvari ne moremo urediti - nesmiselno diskusijo širiti v drugo smer od namena, zaradi katerega je zakon bil vložen. Še enkrat pa pravim, škoda je, da ni po skrajšanem postopku. In v bodoče bom zagotovo, vsaj jaz, kjer bom sodeloval zraven, sugeriral, da pač, ko gre za tako veliko - bom rekel - načetje tako velikega sistemskega zakona, kot je zakon o DDV-ju, kot sem že prej rekel, da to ni bila enostavna zadeva, ki smo jo pač v prejšnjem mandatu nekako zaključili. Mislim, da so tudi socialdemokrati vsi glasovali za zakon na koncu, ker je bil to - recimo - korak naprej, da bi z nekim takim manjšim posegom poskušali - bom rekel - v bistvu stvari spremeniti. To se lahko dela in mislim, da je prav; zakon je v skrajšanem postopku in se uredi samo tisti segment, ki se ga zares želi urediti. Vse ostalo najse pa z utemeljitvami in rednimi postopki in tako naprej ureja, ker zakoni se pa spreminjajo in prav je, da se, ker se življenje tudi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Pohorec, potem gospod Petan.
Hvala za besedo. Seveda, na nek način me veseli, da je do tega spora sploh prišlo. Očitno vsi v tej dvorani - ali pa vsaj večina - pozna - ali pa smo spoznali - da problem resnično obstaja. Ker če ne bi bil, ne bi tudi bilo toliko razprave in ne bi bilo v sebi gotovo razmišljanja mnogih od vas, da bi to vprašanje morali na nek način rešiti. Zato je do tega prišlo in priložnost se je pač izkoristila, ne zamerite mi, da smo pač ob teh spremembah tega zakona z gasilsko zvezo Slovenije pač prišli, da smo na problem opozorili in eno od rešitev predlagali. Zakaj sedaj priložnost? Ker vem, da so bili v preteklosti številni preizkusi, kako bi se z vlado ali pa resornim ministrstvom problematika financiranja gasilstva v Sloveniji rešila, ker že leta dolgo niustrezno rešena, slabo rešena. Ko pridemo do ministra za obrambo, obljubi tudi ta amandma podpira, dalje pa več ne gre. Lepa podpora nam res nič ne koristi. Jaz bi opozoril samo na to, da je iz, torej množice teh problemov v Sloveniji, ki so, je pač prišlo do tega. Gasilstvo je javna služba te države ali lokalne skupnosti in države kot celote, država jo mora imeti, lokalna skupnost jo mora imeti, z odredbo so peedpisane enote, oprema, vse - samo financiranja ni. Nihče v tej državi ne uporablja tudi 30 let starih prevoznih sredstev za reševanje na nujnih vožnjah, za prvo pomoč, tudi za reševanje življenj, ko so v objektih, kadar nastopi požar, nesreča in podobno. Nihče v tej državi, to morate priznati. Potem res si nalijmo enkrat čistega vina in priznajmo,da je ta panoga bila zapostavljena, kot tam z levo roko gasilska veselica, tako radi rečemo, ali pa gasilska rešitev. Torej se enkrat resnično usedimo. Jaz pričakujem, da bo po tej razpravi pripravljenost tudi ministra za finance in njegovih sodelavcev, da bi se usedli skupaj in potem, če to ne bo, našli ustrezno drugo rešitev. Doslej taki poskusi niso uspevali. Za obrambo da, ampak ne vem, če je on prinesel na sejo vlade, da je ta amandma in da ga je on podprl že na prvem odboru za obrambo, ko smo ga imenovali oziroma ko smo imeli tisto predstavitev, je to isto vprašanje podprl, danes je pa tu. Če ne bomo danes tega podprli, jaz ne bom nič razočaran preveč. Upam, da bo torej ta drugi del poskus, da se potem z vlado lahko oziroma s pristojnim ministrstvomlahko usedemo skupaj in resnično to vprašanje rešimo. Slabo financiranje tri leta, če že ne štiri, ni nobenega sofinanciranja v državi, prej pa so bila. Nobenega! Ne moreš dobiti enega tolarja. Še obratno; tisto, kar je lansko leto v proračunu bilo v obrambi na področju zaščite in reševanja, je izkoriščeno komaj 60%, na osnovi tega letošnji plan. Kaj bomo od tega dobili na teren? Nič. Zato smo pač enkrat morali ta problem tudi v parlamentu sprožiti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ali bi vendarle mogoče, preden nadaljujemo, proceduralni predlog, ki ste ga dali, gospod Pukšič, za spremembo vašega amandmaja. Želite, da o njem glasujemo, da dam odmor ali nadaljujemo? V kolikor želite spremeniti svoj amandma, ne smemo zaključiti splošne razprave v skladu s 193. členom. Glede na to, da ste že dvakrat ponovili svojo željo, si ne bi rada prislužila očitka, da vam ne omogočam, da lahko - mislim, odmora za spremembo amandmaja. Izvolite!
Proceduralno predlagam, da nam daste deset minut odmora.
Za spremembo amandmaja?
Tako.
Prekinjamo sejo za petnajst minut. Nadaljevali bomo ob 16.00 uri. Hvala lepa.
Točno ob uri naj bi ugotavljala navzočnost, pa pravzaprav ne vem, koga naj prosim, naj potegne 34 kartic iz rež, ki jih imajo vstavljenih poslanci in poslanke poslanske skupine LDS. V vsakem primeru bi ugotovili, da nismo sklepčni in bi prekinili sejo za 10 minut, tako da upam, da se bodo čez nekaj minut pridružili. Se strinjam. Ampak vendarle, da vas po nepotrebnem tu ne zadržujem: nadaljujemo 16.25. In grem prosit kolege, da se nam pridružijo. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Nadaljujemo s prekinjeno sejo. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 64 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Sprašujem gospoda Pukšiča [[...]]Proceduralno? Izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica! Danes popoldne se dogaja nekaj čudnega. Najprej je gospod Moge preprečil, da bi imeli komisijo za nadzor obveščevalnih služb, čeprav so bili pogoji dani. Sedaj je poslanska skupina nenapovedano obstruirala za pol ure. Jaz ne vem, kaj je ozadje takega dogajanja. Pri obveščevalnih službah domnevam, da je sporen nadzor nad obveščevalnimi službami oziroma da ni zaželen. Pri tej zadevi ne vem, zato prosim, da poslanski skupini liberalne demokracije izrečete opomin.
Hvala lepa. Tudi to ni bil proceduralni predlog. Bilo bi pa lepo, da se predstavnik poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije opraviči sokolegom, ker smo resnično začeli z zamudo. To se pa lahko z vami strinjam. Gospod Moge!
Spoštovana predsednica! To, kar si je privoščil kolega, gospod Jerovšek - pa ne prvič - na moj račun, presega vse meje dostojnega vedenja v parlamentu in presega prekoračenje pooblastil, ki jih ima. Rekel je, da sem jaz preprečil, da bi danes popoldne bila seja za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb. Moram reči, da takega pooblastila, kot veste, nimam. Jaz sem to stvar predlagal in ker sem sam iz poslanske skupine liberalne demokracije tam, je večinoma poslancev ta predlog sprejela zato, ker je - mislim - glede vsakega pomanjkanja čuta predsednika za kvalitetno delo komisije, sklical predsednik to delo komisije v času kosila, kar mu ne zamerim, ampak z izredno važnimi točkami in že na začetku povedal, da mi te seje ne bomo morali končati. Zdi se mi, da je izrabljanje predsedniškega mandata za to, da to, kar se na komisijah dela inz nepopolnimi trditvami, ki jih je tukaj izrekel - in to ne prvič na moj račun - to, kar dela, je vsega obsojanja vredno. Če ga je kaj "v hlačah", bi ga lepo prosil, da se sedaj, glede na to, kar je izrekel, on meni opraviči.
Hvala lepa. Ampak vendarle na tej točki razpravo v tej smeri prekinjam in nadaljujemo, kjer smo končali prej. Gospod Pukšič, vi ste predlagali, da prekinemo splošno razpravo, ker naj bi spremenili svoj amandma. Na klop smo dobili vaše sopredlagateljstvo. Izvolite, razložite ga! Beseda je vaša.
Hvala lepa. V skladu z dogovorom in dopisom, ki ste ga dobili na klopi, umikam amandma k 1a členu pod zaporedno številko 4.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Moge.
Gospa podpredsednica, hvala lepa za besedo. Tudi skupina poslancev umika amandmaje k A1 in k točki B1, ker se nam zdi, da je pred nami bolj interes države, kot pa ta parcialni interes, in bomo vsi glasovali za sklep gospoda Ferija Horvata. In verjamemo, da bo vlada te intence, ki so bile v predloženih dopolnilih, upoštevala, ko bo vložila svoj predlog proračuna.
Hvala lepa. Gospod Levič, izvolite besedo.
Hvala. Umikamo amandma k A1 členu, pod zaporedno številko 3, in podpiramo amandma gospoda Pohorca pod zaporedno številko 2. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Maršič, izvolite.
Hvala za besedo. Tudi sam umikam amandma, ki se nanaša na olajšavo davka, ki se nanaša na donacije. Vendar pa hkrati napovedujem, da bom podprl sklep Ferija Horvata, ker če se ta problematika ne bo razrešila v kratkem, se bo zgodilo, da preprosto donacij v fundacijo ne bo za ta sredstva in bo fundacija sama iskalarešitve v drugih državah, ki, pač, davkov na te storitve in za nabavo teh sredstev ne odvajajo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Gasparini, izvolite.
Umikam amandma k 4. členu, ki sem ga vložil, in bom podprl predlog sklepa, ki ga je podal gospod Feri Horvat. No, rad bi vam še nekaj povedal [[...]]
Gospod Gasparini, ali lahko še enkrat poveste, ker ste imeli papir pred mikrofonom. Umikate amandma [[...]]?
K 4. členu, pod številko 3.
Hvala lepa.
Rad bi še nekaj povedal. Izgleda, da so vsi tu prostovoljni gasilci, ker ste se tako zavzemali za to. Verjetno je gospod Pukšič komandant ali komandir ali poveljnik brigade, ne vem kaj. Na nekaj bi vas opozoril, da je Nova Slovenija dala predlog za otroška oblačila. In če se spomnite, gospod Pukšič - ravno vam govorim - pa gospa Zbačnikova, ko smo sprejeli ta zakon, je bilo največ diskusij okoli otroških oblačil, obutve in tako naprej. Seveda, vsi ti amandmaji, ki smo jih vložili, so šli za tem, da se zniža dodatek. In zdaj bi vas lepo prosil, ali so bolj pomembni gasilci ali otroška oblačila? Mislim, da to ni [[...]]Ja, tako, tako, gospod Petan, malo se zamislite! Ravno vaša skupina, ki je tako zagrizena za te gasilce, pa imajo, mislim, tudi opremljeni so, mislim, dostojno. Ampak za otroke: ne. Sam bom podprl predlog Nove Slovenije, zaradi tega, da naj vlada, tako kot je meni obljubila, in imate tukaj odgovor vlade k 4. členu, kjer nekje podpira ta moj amandma, ampak zdaj pravim, "bomo to v noveli zakona". In držim vlado za besedo, da bo v drugem tromesečju tega leta predlagala novelo zakona o dodani vrednosti. Zato jaz tudi umikam svoj amandma. Ampak pričakujem od vlade, da to zares stori.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Kremžar, gospod Pukšič, gospod Sušnik.
Hvala lepa. Moja replika je replika vsem, ki so pač amandmaje obrazlagali in vložili. Jaz še enkrat predlagam, da bi, kot so naši kolegi s te poslanske skupine umaknili amandmaje, da bi tudi ostali kolegi umaknili amandmaje. Namreč, umik amandmajev, ki so jih že povedali Moge in ostali, ni zaradi tega, ker bi ugotovili, da so ti amandmaji narobe. Ideja seveda je prava in še vedno ostaja, tako kot vaša, če se zdaj pač obračam na tisto stran, kjer so še amandmaji. Ne gre za to. Gre preprosto za to, da želimo to, kar je v predlogu kolega Horvata, da se zadeva temeljito uredi, kar smo že govorili danes. Nismo proti tem vsebinam, ampak se ne bi radi, vsaj o sebi lahko govorim, v tem trenutku opredeljeval glede nekakšnih tudi malce nedodelanih vsebin. Zaradi tega so amandmaji umaknjeni in zaradi tega predlagam, da tudi stale amandmaje umaknete in da se sprejme sklep, ki ga je kolega Horvat predlagal, in od vlade dobimo zagotovilo, da bo šla v predlog, o katerem bomo pač takrat zelo temeljito razpravljali. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Pukšič, izvolite.
Gospod Gasparini, hvala lepa za opozorilo. Resnično v tem času sem razmišljal, za kaj smo bolj ali za otroško obleko ali za gasilstvo. Veste, gospod Gasparini, vse to in še marsikaj bi v tej državi lahko bilo bistveno boljše, če bi samo razporeditev sredstev, ki je, bila nekoliko drugače in nekoliko bolj pravično porazdeljena. Da je tako porazdeljena, ni krivda opozicije, ampak seveda pozicije, ki to naredi. Če bi, spoštovani gospod Gasparini, bile pobrane dajatve, tiste, ki bi morale biti pobrane, bi bilo dovolj za otroško obleko, za prostovoljna gasilska društva, bi bilo dovolj za univerzalni otroški dodatek, bi bilo dovolj za zakon o starševstvu in seveda za marsikaj bi še bilo, če ne bi poleg proračuna Republike Slovenije imeli še paralelnega, ki je tudi tolikotežek, ali pa še verjetno več, preko raznih skladov in tako dalje, kot je državni proračun. V tem je, gospod Gasparini, problem.
Hvala lepa. Gospod Sušnik, izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica! Jaz bi rad repliciral na izjavo dr. Gasparinija, ki je rekel, da so naša gasilska društva dostojno opremljena. To mogoče za določene sredine drži. Trdim pa, da so številna gasilska društva, predvsem na podeželju, predvsem na demografsko ogroženih območjih opremljena z muzejsko tehniko, z muzejsko opremo in tudi s častitljivo starimi intervencijskimi vozili. V podkrepitev tega, kar je že gospod Pohorec rekel, da že tri leta iz državnih sredstev ni bila financirana nabava te opreme, naj povem še to, da se v občinah od tiste 3% primerne porabe, ki smo jo po zakonu dolžni dajati za gasilstvo namenja za nabavo nove opreme gasilskih društev približno 30% nabavne vrednosti. Vse ostalo je stvar donacij, dotacij, raznih botorstev in ravno v tem je sporno tudi obdavčevanje tega denarja. Ne smemo pa pozabiti, da so gasilci bili edina sestava civilne zaščite, ki tako v poplavah v letu 1990, v letu 1994, v letu 1998 niso zatajili, in da so po novem zakonu o gasilstvu in po novem zakonu o požarnem varstvu razmere na tem področju izjemno zaostrene. Naj vas spomnim, da predsedniki gasilskih društev vsako leto podpisujejo pogodbo z lokalno skupnostjo o opravljanju te pomembne javne službe, podpisujejo tudi in predvsem z grenkim priokusom, kako bodo skladno z zakonom to službo primerno lahko tudi izvedli. Poglejte. Še ena zadeva se dogaja, kar mislim, da je vredna vse kritike in vse pozornosti. Gasilci, ki se srečujejo s tako stisko pri nabavi in zamenjavi prepotrebne opreme, se zatekajo tudi k tako skrajnim dejanjem, kot je to, da prevzemajo odpisano opremo iz držav Evropske skupnosti, konkretno iz Nemčije, 20 in več let stara intervencijska in gasilska vozila, ki morajo po tamkajšnjem zakonu na "šrot plac", pristanejo v garažah naših gasilskih društev. Pa še več, upam si trditi da je v zadnjem obdobju zaradi dotrajanosti opreme prišlo tudi že do človeških žrtev. Najmanj za eno nesrečo s smrtnim izidom vem in jo poznam, ki se je zgodila tudi in predvsem zaradi uporabe že muzejskih eksponatov v namene gasilstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Cukjati!
Med razpravo se je ugotovilo, da pravzaprav kršimo poslovnik, saj stvar ni zrela za hitri postopek. Drugič se je ugotovilo, da pravzaprav gre za zaščito državnega proračuna, za zagotavljanje sredstev, da ne gre samo, kot je bilo v prejšnjih mesecih, za zamrznitev plač in pokojnin, ampak tudi za zamrznitev dolga tistih sredstev, ki jih država dolguje gospodarstvu, pri čemer mislimo, in je takoj bilo dobro poudarjeno, malo gospodarstvo, obrtniki. Tretjič se je ugotovilo, da so mnogo pomembnejši problemi v tem zakonu, ki kličejo po mnogo hitrejšem in temeljitejšem pristopu, in sicer gre za licemerstvo države, ki se kaže morda tukaj na primeru gasilskega avta. Samo primer. Če hočejo krajani, občani iz svojih prispevkov kupiti gasilski avto, vreden 25 milijonov, morajo, ne le, da že odvajajo dohodnino od teh sredstev državi, ampak še državi plačati 5 milijonov. Ali je to pošteno? Mislim, da je to nekaj nerazumljivega v tej državi, da je nekaj, kar je treba spremeniti, to vsi ugotavljate. Umikate amandmaje tudi z ozirom na šolstvo oziroma znanost, kulturo, humanitarne organizacije in vsi ugotavljamo, da je v tem zakonu nekaj narobe in ga je treba temeljito spremeniti. Zahtevamo od vlade, da ta predlog pripravi do junija, celo predlogi so bili do maja. Mislim, da če ostanemo dosledni pri umikih teh amandmajev, pričakujem, da bo gospod Pucko umaknil predlog iz procedure, in bomo naložili vladi, da pripravi celostni predlog do konca maja
Hvala lepa. Vendar, gospod Drobnič, očitek, da - gospod Cukjati, se opravičujem, gospod Drobnič ima potem besedo - očitek, da državni zbor ne obravnava v skladu s poslovnikom tega zakona, ni bil na mestu, ker je hitri postopek ta isti državni zbor ob obravnavi dnevnega reda sprejel. Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Ravno to sem hotel predlagati. Glede na to, kako je bil zakon vložen, in glede na vse te amandmaje, ki so se pojavili v proceduri, glede na vsebino, kako to ureja, in kljub amandmajem gospoda Pucka na spremembo ključnega člena, ta zakon ni primeren za obravnavo. Zato bi mu zelo priporočil, da zakon umakne iz procedure. Seveda je to njegova suverena odločitev. Vendar glede na vse to, vidim, da izgubljamo čas, ne bomo se premaknili in ničesar ne bomo naredili. Očitno se drži tega zakona ta smola že od samega začetka, ker je bila vsebina vložena, vendar se je od osnovnega besedila popolnoma spremenila.
Se opravičujem, gospod Drobnič, ta trenutek imamo razpravo samo še o enem amandmaju za novi A1 člen in razprave o vseh drugih smereh v tej fazi, ko razpravljamo o tem amandmaju, niso na mestu. Zato vas opominjam, da se, prosim, držite te točke, to je razprave o drugem amandmaju za novi A1 člen treh predlagateljev.
Oprostite, gospa predsedujoča, moram reči, da vse to sodi v okvir obravnave. Izrazil sem svoje mnenje, on se bo pa odločil. Hvala lepa za besedo.
Hvala lepa. Gospod Petan.
Hvala za besedo. Mislim, da je treba nekaj stvari postaviti na svoje mesto. To, kar si je privoščil gospod Gasparini, mislim, da presega meje dobrega okusa. Sam mu bom skušal na malce bolj primernem nivoju odgovoriti na to, kar je rekel. Govoril je, kaj je sedaj več, ali gasilski avtomobili, ali kar je že bilo rečeno, ali pa oblačila za otroke. Želel bi ga spomniti, da naj se skuša spomniti, če ga ni bilo na seji, ko smo obravnavali davekna dodano vrednost, takrat, ko smo ga sprejemali, ali ni poslušal - naj si pogleda zapiske! - da smo socialdemokrati predlagali ne samo za otroška oblačila, ampak tudi otroško hrano, pa še nekaj je bilo v zvezi z otroki. Jaz vam bom - upam, da je to še vse v omrežju - vam osebno prinesel, da si boste lahko pogledali in da drugič ne boste trosili takšnih, jaz bom rekel, licemerskih stvari, ker to me je resnično prizadelo. Ker sedaj resnično čakam, da boste čez tri mesece vprašali, če bo ta amandma o gasilstvu zavrnjen, zakaj pa niste za gasilce nič predlagali. To pričakujem po tem, kar ste vi dejali. To resnično mislim, da ne spada v parlament in moram vam, gospod Gasparini, z vsem dolžnim spoštovanjem, imel sem do vas veliko spoštovanja, tudi sedaj ga še imam, ampak ste me navsezadnje s takšnim načinom govorjenja resnično razočarali. Najprej ste vi zavrnili tisti predlog, ki smo ga mi imeli, sedaj nam pa vi očitate, zakaj pa nismo tega predlagali. Smo predlagali, gospod Gasparini. To je prvo. Drugo. Tu se pogovarjamo še samo o enem amandmaju, ki je ostal. Koliko bo ta težak, jaz v tem trenutku ne vem, ker nisem predlagatelj amandmaja. Vsekakor sem pa prepričan, da je teža, finančna teža tega amandmaja, to, kar bo v praksi potem prineslo, bistveno ali nekajkrat manjša od tega, kar je teža ali pa številka nepobranih davkov, ki jih imamo sedaj. Zaradi tega ker davkov nismo pobrali, zaradi tega tudi ta sprememba tega zakona. To smo danes že lahko tudi slišali in tistim, ki so to jasno povedali, jim moram dati priznanje. Resnično. Nekateri nas še vedno zavajajo, da to ne bo pomenilo nobenih prihrankov ali vpliva na davčne zavezance. Pa bo pomenilo. Tisti, ki so imeli toliko korajže, da so to priznali, jaz jim dam priznanje. Kateri so to bili, točno vedo. Problem niv teh davčnih stopnjah, ampak problem je v nepobranih davkih in zaradi nepobranih davkov moramo [[...]]
Gospod Petan, prosim, da se držite napovedane točke - to je razprava o drugem amandmaju in da ne [[...]]
[[...]]bomo spreminjali zopet zakon, jaz bom pa ta amandma seveda podprl. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Gasparini, replika. Izvolite!
Hvala. Čisto samo kratko. Mislim, da se nisva razumela, gospod Petan. Jaz sem hotel samo povedati, da je Nova Slovenija vzela drugo pot, da pride do nekih sprememb. Tako sem jaz umaknil svoj, da pride na drugo pot, da pridemo do teh sprememb in za gasilce predlagam podobno. Saj nisem proti gasilcem. Ampak ne moremo tako, gasilce reševati, ne vem, otroke pustiti, ono, tretje pustiti, ono, četrto in bomo pet, šest amandmajev, vsi hočejo davek. To je bistvo problema. V tem je vic problema ali pa ukinitev DDV-ja - pa ne moremo to. Dajmo potem počakati še dva meseca, naj vam vlada predlaga in za gasilce in za otroke in ne vem za koga nek predlog in bomo takrat debatirali. To sem hotel. Še enkrat pravim. Nova Slovenija je vzela pot, da prouči ta predlog, predlog sklepa, da se to uredi. To je narobe. Dr. Cukjati ima prav, marsikaj je narobe v tem zakonu, ampak ga je treba enkrat vzeti. Namen tega zakona, tega predloga zakona je pa drugje. Za to gre in za nič drugega.
Hvala lepa. Gospod Petan, replika in gospod Pukšič, replika, pa vendarle prosim, da je samo pojasnilo gospodu Gaspariniju na to, kar je izvajal ta trenutek. Izvolite, gospod Petan.
Hvala. Bom čisto kratek in ne bom več repliciral. Jaz se marsikaj z vami strinjam. To drži. Nekatere stvari, ki ste mi jih sedaj zastavili, jaz niti nisem trdil. Torej tisto pustimo ob strani. Vendar mislim, da je neprimerno nam zdaj nekaj očitati, da so stvari neurejene. Ja, saj so. Ampak mi smo jih predlagali, da bi jih vi takrat uredili. Zato ne vi, ki ste bili proti temu, nam zdaj očitati, da so neurejene. Vemo. O tem danes tudi razpravljamo, da so neurejene. Mi bi pač radi danes to izpostavili, takrat smo vse tisto, pa je bilo vse zavrnjeno. Danes smo poskušali z enim segmentom, da bi to stvar uredili. Jaz upam, da bomo mogoče, ker je manjšisegment, pa manjša finančna teža tega, da bo danes mogoče to šlo skozi. V tem kontekstu sem vam jaz želel to povedati in upam, da sva se sedaj razumela. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Pukšič, replika gospodu Gaspariniju. Izvolite.
Gospod Gasparini, če je to bil poziv gospodu Pucku, da umakne predlog tega zakona, je za mene sprejemljivo, tako kot je že bilo od nekaj poslancev prej rečeno, če je to, to. Če pa seveda to ni to, potem pa žal, sicer je res, velikokrat pri nas tako, da tisti, ki pokaže na tatu, tistega se prime, tatu pa ne. In v tem primeru je to isto. Res je, gospod Gasparini, veliko stvari je potrebno urediti. To je res. Tudi to veste. Tudi, ne vem, toliko in toliko let je to ministrstvo v vaših rokah. Te zadeve bi pač lahko bile že urejene. Če ste pa vedeli, da boste čez dva meseca zopet nekaj spreminjali, je pa brez potrebe, da se danes to dogaja. Glejte, jasno je bilo povedano, gre za 1,1 milijarde sredstev, ki bodo dalj časa lahko ostala na računih države in se kasneje šele vračala. Ja. Tisti, ki mislite to podpreti, če podpirate tudi zato, da bo [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]administracijo in eno in drugo. V redu. Samo 200 takšnih visokih državnih uslužbencev [[...]]
Gospod Pukšič, se opravičujem. To ni replika na izvajanje gospoda Gasparinija. Vas pa opominjam, da prosim, če replicirate, imate še tri minute, da replicirate to, kar niste razumeli v izvajanjeu gospoda Gasparinija. Temu je namenjena replika. Izvolite. Prosim za mir v dvorani! Izvolite, gospod Pukšič.
Nivo poslancev Liberalne demokracije danes in že vseskozi je takšen, kot je nivo do javnih financ. Zato pa smo tam, kjer smo.
Hvala lepa. Prosim za mir v dvorani! Če nihče več ne želi razpravljati, prehajamo na odločanje. Od amandmajev za novi a1 člen nam jeostal samo še amandma pod zaporedno številko 2, in sicer v spremenjeni obliki, v obsegu sopredlagateljstva, kot sopredlagatelja skupini poslancev, s prvopodpisanim Valentinom Pohorcem, sta pristopila tudi Marko Diaci in gospod Franc Pukšič. O tem amandmaju pod zaporedno številko 2 glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 34. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma za novi A1 člen ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi C1 člen, katerega predlagatelj je skupina poslancev s prvopodpisanim Davorinom Terčonom. Gospod Merlo.
Umik, v imenu predlagateljev. Hvala.
Amandma je umaknjen. Zato prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 1. členu, in sicer sta tu dva amandmaja vložena. Predlagatelj amandmaja pod 1 je odbor za finance in monetarno politiko, vlada amandma podpira. Amandma pa se nanaša na predloženo besedilo spremembe tretjega oziroma na predlagano besedilo novega petega odstavka 36. člena. Pod 2 je amandma, katerega predlagatelj je mag. Janez Drobnič, in se nanaša na predloženo besedilo spremembe četrtega odstavka 36. člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 19. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 30. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma pod 2 ni bil sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 11. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 4. členu in o dveh amandmajih k 4. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je odbor za finance in monetarno politiko, vlada podpira amandma. Predlagatelj drugega amandmaja pa je Božič Ivan, vlada in matično delovno telo. Gospod Božič, izvolite!
Hvala lepa. Umikam amandma pod točko dva.
Hvala lepa. Amandma pod dva je umaknjen, zato dajem v razpravo amandma pod ena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 11. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 7. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 4.a člen, katerega predlagatelja sta Vili Trofenik in Ciril Pucko. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 13. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma za novi 4.a člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 5. členu, in sicer predlagatelj prvega amandmaja je poslanska skupina SLS + SKD, z opombo, če je sprejet ta amandma, sta amandmaja pod točkama dva in tri brezpredmetna; predlagatelj amandmaja pod dva je Ciril Pucko, vlada amandma podpira, z opombo, če je sprejet ta amandma, je amandma pod točko tri brezpredmeten; predlagatelj amandmaja pod tri pa je odbor za finance in monetarno politiko, vlada amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o amandmaju pod ena. Glasujemo. Prekinjam glasovanje. Se opravičujem. Gospod Pucko, obrazložitev glasu. Izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Glasoval bom proti temu amandmaju, kajti če bi bil sprejet ta amandma, je vsa sprememba oziroma dopolnitev predloga zakona brezpredmetna. Zato vas pozivam, da tudi ostali glasujete proti amandmaju pod številko 1. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa. Tudi sam bi rad obrazložil svoj glas. Ravno tisto, o čemer smo diskutirali, o problematičnosti rešitev, se nahaja v 5. členu - 5. člen, torej da se črta. Nova Slovenija podpira predlog ljudske stranke, da se ta člen črta, in dobimo torej normalen zakon, ne pa takšnega, ki je ustavno sporen in nepravičen do posameznih davkoplačevalcev.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 37. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma pod številko 1 ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 18. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je bil amandma pod številko 2 sprejet, kar pomeni, da je postal amandma pod številko 3 brezpredmeten. Člen je v celoti spremenjen, zato o njem ne bomo glasovali. Prehajamo na razpravo in odločanje o 6. členu in amandmaju, katerega predlagatelj je odbor za finance in monetarno politiko. Vlada amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 17. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Se opravičujem! Izgleda, da naprava ni prijela. Ponovno glasujemo o členu v celoti. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 17. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 15. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 12. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k členu 1, 4, 4a, 5 in 6. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? Gospod Pukšič, izvolite.
Obveščam vas, da bomo vložili amandma k 1.a členu.
Gospod Pukšič, samo toliko. 1.a člen ni odprt. 1. člen je odprt.
K 1. členu.
Gospod Pukšič, samo v pojasnilo. 1. člen ima čisto drugo vsebino. Če bi vi želeli ponovno dati isti amandma v enaki vsebini, to ni mogoče, ker 1.a člen ni bil sprejet. Predlagatelj zakona pa je odprl samo 1. člen. Še enkrat sprašujem, glede na podano pojasnilo, gospod Pukšič, ali vztrajate? Nevztrajate. Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o zakonu v celoti? [[Ne.]] Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona [[Ni.]] Hvala lepa. Zato prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Prekinjam glasovanje. Se opravičujem. Spregledala sem. Gospod Pukšič želi obrazložiti glas. Gospod Pukšič, izvolite.
Zakona ne bom podprl že iz navedenih razlogov. Seveda niti slučajno ni ta zakon in ne bo ta zakon izglasovan v skladu s poslovnikom državnega zbora, ki jasno govori, kaj so to izredne razmere in kdaj je potrebno oziroma kdaj je možno zakon vlagati po hitrem postopku. Drugič. Povedal bom tisto, kar ste me prej prekinili, torej drugi razlog, zakaj ga ne bom podprl. Spreminjati, spreminjati takšen sistemski zakon zaradi ene tisočinke oziroma še manj kot ene tisočinke v državnem proračunu, pomeni približno isto, kot da bi šli, ne vem, kaj spreminjat, dabi pri svojem osebnem dohodku spremenili za eno tisočinko v pozitivi. Ali bi rekli, da ni v rezervi za to tisočinko, ampak sploh ne gre za sredstva, ampak gre samo za obračanje te tisočinke. To pomeni ena milijarda ali 400 tolarjev ene od poslanskih plač.To ni sprejemljivo, to ni dostojno in to ni resno od tega državnega zbora. Vsi tisti kolegi, ki pa bodo ta zakon podprli, pa seveda pričakujem, da bodo v antibirokratskem programu predlagali tudi, da bodo sami prejemali osebne dohodke 2 krat na leto, to pomeni vsakih 6 mesecev, in bo seveda bistveno manj birokratskega programa potrebno za obračunavanje vsakomesečnih osebnih dohodkov. K njim se naj pridružijo še predlagatelji s strani vlade, vsaj tisti, ki seveda so to podpirali oziroma iz tega izhajajoč celotna vlada. To gre za cca 200 visoko plačanih državnih uradnikov, 200 plačanih državnih uradnikov, po plači neto približno 0,5 krat 6 mesecev, pridemo na iste učinke. To je dejstev, zakaj v tem državnem zboru spreminjamo zakonodajo. No ja, tokrat se je res pokazala dovolj velika neresnost, nesposobnost in očitno smo že tik pred totalnim finančnim zlomom te države.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več obrazložiti svojega glasu, prehajamo ponovno na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 24. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet. V zvezi s tem zakonom so vloženi tudi trije dodatni predlogi sklepov. Dobili ste jih na klop. Predlagatelj prvega dodatnega predloga sklepa je Feri Horvat, predlagatelj drugega je mag. Andrej Vizjak in za poslansko skupino Nova Slovenija gospa Majda Zupan. Najprej dajem v razpravo dodatni predlog sklepa gospoda Ferija Horvata. Želi o predlaganem dodatnem sklepu kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o predlogu sklepa glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55 proti 1. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je dodatni predlog sklepa predlagatelja Ferija Horvata sprejet. Prehajamo na razpravo o dodatnem predlogu sklepa mag. Andreja Vizjaka. Želi kdo razpravljati? Gospod Vizjak, izvolite!
Hvala. Samo obrazložil bi, saj je sicer že dosti jasna zadeva, vendar bi jo kljub temu obrazložil. Predlagam sklep, da državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi, da v novem predlogu, to se pravi v noveli, ki je v pripravi in ki bo vložena v državni zbor, prouči možnost znižanja oziroma oprostitve davčne stopnje za gasilsko, zaščitno in reševalno opremo ter tudi seveda s tem motorna vozila za prostovoljno gasilstvo. Sklep je v kontekstu razprave, ki je potekala v tem državnem zboru, in tudi v kontekstu že sprejetega predhodnega sklepa. Zato mislim, da je prav, da vlada jasno pove, ali bi oprostitev oziroma znižanje davčne stopnje bile v skladu z direktivami Evropske unije oziroma ali bi bili tudi v skladu s kontekstom naše davčne politike. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne]] Prehajamo na odločanje, in sicer dajem na glasovanje dodatni predlog sklepa, katerega predlagatelj je mag. Andrej Vizjak. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 11. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep, predlagatelja mag. Andreja Vizjaka, sprejet. Prehajamo na razpravo o dodatnem predlogu sklepa poslanske skupine Nove Slovenije, prvopodpisana je gospa Majda Zupan. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite!
Hvala za besedo. Ker je bilo v današnji razpravi o tem zakonu, ki ga res sprejemamo na nenavaden način, torej po hitrem postopku, več predlogov v zvezi s proučitvijo opravičenosti plačila davka na dodano vrednost oziroma vsaj zmanjšanja in ker edini predlog, ki je ostal v amandmajski obliki, ni bil sprejet, smo v poslanski skupini Nove Slovenije predlagali, da vlada prouči tudi predlog v zvezi z opustitvijo oziroma zmanjšanjem plačila davka na dodano vrednost za otroška oblačila, obutev in pa otroško hrano. Kot sem lahko slišal prej v razpravi, se je ta predlog v državnem zboru oblikoval že pred tremi leti. Upam, da bo tokrat vlada imela pri predlogu novega zakona več posluha in bo te predloge upoštevala, kakor tudi, da bodo tisti, ki so prej nasprotovali amandmaju o oprostitvi davka pri nakupu gasilske opreme, ta sklep sedaj podprli, kot je prej v svoji razpravi že napovedal gospod Gasparini. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Končan, izvolite.
Spoštovani poslanci! Ta predlog seveda vsebuje obvezo. V skladu s tistim, kar je bilo prej izglasovano, predlog poslanca, gospoda Vizjaka, vlada podpira tudi prejšnji predlog, ki je bil že tako izglasovan, torej da proučimo vse zadeve. Vendar ta predlog zavezuje vlado, da v predlagani noveli avtomatično zniža. Tega vlada ne more sprejeti. Vlada zato predlaga oziroma obljublja, da bo vse zadeve, tudi tiste, ki so bile danes v splošni razpravi predlagane, obravnavane in prediskutirane, vsestransko proučila. Vsestransko pomeni, da bomo, prvič, z vidika našega zakona, drugič, z vidika uskladitve z evropskim pravnim redom na tem področju in, tretjič, z vidika pragmatičnih rešitev. Torej, nikakor ne moremo sprejeti te obveze, tako kot je tu navedeno, da zniža davčne stopnje. Mimogrede naj omenim, daje hrana, ne glede, ali je za dojenčka ali za odraslega, tako ali tako po znižani stopnji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o dodatnem predlogu sklepa poslanske skupine Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 19, proti 27. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da dodatni predlog sklepa poslanske skupine Nove Slovenije ni bil sprejet. Ravnokar pa sem na klop dobila tudi predlog dodatnega sklepa, katerega predlagatelj je Franc Pukšič, in sicer v naslednji vsebini: "Državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da v okviru sredstev obrambnega ministrstva prouči možnost dodatnega financiranja za nakup gasilske zaščitne in reševalne opreme v višini 19% predvidenega nakupa opreme, ki jo uporabljajo gasilske organizacije za opravljanje javne gasilske službe." Želi o predlogu dodatnega sklepa kdo razpravljati? Gospod Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. Seveda je v okviru tega zakona in v okviru današnje razprave ter tudi v okviru, bom rekel, priporočil oziroma informacije s strani ministrstva za finance, ki je govorilo o tem, da je možno na eni strani dajatve pobrati in da je možno torej v "outputu" na drugi strani to - jasno, v drugi zakonodaji, ne v zakonu o DDV-ju - pa nadomestiti oziroma povrniti. Takšna razprava je bila tudi s strani gospoda Brenčiča in s strani ministrstva za finance, je bila odobravana. Je pa seveda ta možnost, ta apel vladi, da - torej, je ne zavezuje, ampak ji daje možnost, da pa to vendarle naredi. Upam, da ministrstvo, predstavniki ministrstva za finance ne nasprotujejo temu predlogu in da se bodo izjasnili, da podpirajo ta predlog in upam, da bo predlog izglasovan. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Končan, izvolite.
Temu predlogu, ki ga je dal gospod poslanec Pukšič, seveda ne nasprotujemo. To je edino sistemsko reševanje, torej v "outputu", če se seveda zagotovijo sredstva iz resornega področja, potem je to možno. Nikakor pa ne seveda z vidika DDV-ja. Torej, nikakor ne morem nasprotovati, kajti predlog je seveda usmerjen drugam. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite.
Seveda razumem gospoda državnega sekretarja, ampak ali to pomeni, da ministrstvo za finance ne bo nasprotovalo povečanju sredstev na te postavkah. Sicer je to zavajanje parlamentarcev pri odločanju.
Hvala lepa.
Prosil bi za odgovor.
Hvala. Gospod Končan, izvolite.
Predlog poslanca Pukšiča pravi, da bi naj vlada proučila, če sem pravilno razumel ta predlog, ki je bil prebran, kajti na klop ga nisem dobil. Torej, da prouči možnost, da v "outputu", se pravi z vidika proračunskega financiranja, se zagotovijo sredstva v višini 19%. Torej, preučiti je možno, jaz ne morem naprej reči, da ni teh sredstev, da torej absolutno naprej nasprotujemo. To je vedno možnost in znotraj postavk na tem segmentu je seveda možno tudi zadevo proučiti in videti, če so rešitve. To pa ni obveza, kakor tudi prej, ko smo striktno rekli, da obveze ne moremo sprejeti. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o predlogu dodatnega sklepa, katerega predlagatelj je gospod Franc Pukšič. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti 14. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep gospoda Franca Pukšiča sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zahvaljujem se predstavnikom vlade za sodelovanje in tudi predstavniku sekretariata. Prehajamo pa na 31. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI SLOVENSKIH ŽELEZNIC D.D. IZ NASLOVA POSOJIL, NAJETIH ZA FINANCIRANJE DOLGOROČNIH DEL GRADNJE IN VZDRŽEVANJA TIRNEGA FONDA SLOVENSKE JAVNE ŽELEZNIŠKE INFRASTRUKTURE, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predstavnika vlade lepo pozdravljam. Želite besedo? Dr. Slavko Hanžel, državni sekretar v ministrstvu za promet. Izvolite! Lahko greste tudi za govornico.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Kot veste, je javna železniška infrastruktura po zakonu o železniškem prometu v lasti države, se pravi Republike Slovenije, ki zagotavlja tudi potrebna finančna sredstva, tako za vzdrževanje kot tudi za novogradnje. Glede na omejitve v prilivih, ocenjenih v letu 2001, je vlada predlagala, da se za potrebe vzdrževanja in deloma investicij v letu 2001 zadolžijo Slovenske železnice v znesku 6 milijard. Da bi to lahko storile, je bil posredovan državnemu zboru tudi predlog zakona o poroštvu države za najetje tega kredita. Vsebinsko to dejansko pomeni, da bi Slovenske železnice zaradi navedenega pomanjkanja prilivov v proračunu za leto 2001 najele v tem letu kredit, ki bi imel moratorij za odplačilo treh let, in bi ga bilo potrebno vrniti v osmih letih obstandardnih pogojih, kot jih pač dajejo domače banke, pri katerih bi bil ta kredit najet. Kredit bi bil uporabljen v pretežni meri za potrebe vzdrževanja javne železniške infrastrukture, manjši del, približno 900 milijonov tolarjev, pa tudi za najnujnejše investicije in za izdelavo projektne dokumentacije. Glede na potrebe na tem področju, ki so ozko vezane na zagotavljanje varnosti v železniškem prometu, je vlada predlagala ta zakon v hitri postopek. Prosili bi, da pač ob obravnavi upoštevate tudi, poleg v Poročevalcu objavljenega besedila zakona, amandmaje, ki jih je pripravila vlada, ob pripombah, ki so bile dane na obravnavi na odboru za infrastrukturo in okolje. Toliko na kratko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Gospod Andrej Gerenčer, predsednik odbora, izvolite!
Hvala lepa, gospa predsednica. Odbor za infrastrukturo in okolje je na svojih dveh sejah, in sicer 7. seji 21.3. in 28.3. obravnaval predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Slovenskih železnic, delniške družbe, iz naslova posojil najetih za financiranje določenih del gradnje in vzdrževanja tirnega fonda slovenske javne železniške infrastrukture. V razpravi so člani odbora podprli intencijo zakona, da se za železniško infrastrukturo, za njeno kvalitetnejšo vzdrževanje in za posodabljanje nameni več sredstev. Na drugi strani pa je bilo veliko pripomb na netransparentnost obsega in namena teh sredstev v odnosu na predlog proračuna leta 2001. Iz teh razlogov smo sprejeli dva sklepa, in sicer na prvi seji. Prvi sklep se je glasil: Odbor za infrastrukturo in okolje podpira obravnavo in sprejem zakona o poroštvu Republike Slovenije po hitrem postopku. Drugi sklep: Odbor predlaga vladi Republike Slovenije, da prouči pripombe iz razprave, podane na seji odbora, in mnenje sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve ter pripravi ustrezne amandmaje. Na drugi obravnavi, dne 27.3., je ministrstvo za promet odboru za infrastrukturo in okolje v seznanitev posredovalo letni načrt gradnje, modernizacijo in vzdrževanje javne železniške infrastrukture za leto 2001, ki je že v vladni proceduri. Letni načrt obsega 16.317.000 in od tega naj bi 6 milijonov si zagotovili s poroštvenim zakonom. Istega dne je odbor za infrastrukturo in okolje v neposrednem nadaljevanju seje s strani vlade Republike Slovenije prejel tudi predlog štirih amandmajev, ki so bili oblikovani na osnovi pripomb sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve in pripomb iz razprave. Odbor se je opredelil do amandmaja vlade, kot sledi. Podprl je amandma pod številko 1, 2, 3 in 4, s tem, da je na četrti amandma dal svoj amandma na amandma. Odbor se ni opredelil do amandmaja skupine poslancev, s prvopodpisano Širca Majdo k 2. členu tega zakona. Odbor je torej sprejel amandma na amandma vlade, ki bi se glasil: "Poroštvene obveznosti iz prejšnjega člena izpolnjuje Republika Slovenija tako, da upniku poravna dospele obveznosti namesto dolžnika." Če obrazložim. Ta amandma se predlaga zato, ker je enostavnejša dikcija. Odbor je na koncu sprejel še sklep: Odbor predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti Slovenskih železnic, delniške družbe, iz naslova posojil, najetih za financiranje določenih del gradnje in vzdrževanje tirnega fonda slovenske javne železniške infrastrukture, skupaj z amandmajem, ki ga je oblikoval odbor, in amandmaji, ki jih odbor podpira, tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Malovrh, se opravičujem, v imenu poslanske skupine SLS+SKD Slovenska ljudska stranka, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Sem kot predstavnik SLS+SKD Slovenske ljudske stranke, tako da bo lažje. Naša poslanska skupina bo ta zakon o poroštvu podprla, pa vendar bi radi opozorili na nekatere zadeve, ki se dogajajo v tem državnem zboru že tretji mandat. Nacionalni program izgradnje slovenskih železnic je bil prvič obravnavan tukaj že 1994. leta, potem sprejet 1996. leta. Dobro se spomnim, ko sva s takratnim predsednikom državnega zbora, gospodom Jožetom Školčem, imela debato, kaj je bolj potrebno: ali je bolj potrebno posodobiti slovenski prometni križ, se pravi, Sežana - Ljubljana - Maribor, ali Jesenice - Ljubljana - Zidani Most - Zagreb, ali pa soški koridor. Mislim, da je bila takrat napetost dokaj velika. Hodila sva kar eden za drugim za govornico. Pa vendar danes ugotavljamo, da je ta nacionalni program, ki je bil potem kar nekajkrat dopolnjen, izpolnjen približno 15%. Tukaj se postavlja smiselnost sprejemanja nacionalnih organov, katerim potem ne sledi proračun države Slovenije. Postavlja se tudi smiselnost pričakovanj in pa planiranj po posameznih podjetjih, firmah, na kar se nacionalni programi nanašajo. In seveda, v tem primeru tudi nekorektnost države do zaposlenih na železnici, pa naj so to ali izvajalci železniškega prometa, ali pa vodstveni delavci. Kot sem dejal, poslanska skupina bo zakon podprla, kajti zakon o železnicah, katerega smo sprejeli tukaj v letu 1999, konec leta 1999, zavezuje državo Slovenijo, da mora skrbeti za železniško infrastrukturo. Prav tako mislim, da bomo morali spremeniti ta zakon o železniškem prometu v členu 34. na eni izmed naslednjih sej. Dobro je vedeti in prav je, da vas opozorim tudi na nekatere zadeve, ki se tičejo slovenskih železnic in pa tudi države Slovenije. Slovenske železnice s tranzitnim prometom ustvarjajo velik devizni prihodek državi Sloveniji. Na ta način prodamo električno energijo, oziroma slovensko energijo, prodamo vlečna sredstva in, na ta način prodamo tudi delovno silo, ki opravlja delo na železnici. Drugo, na kar je potrebno tudi opozoriti pri tem, pa je, če ne bomo vložili dosti sredstev v modernizacijo slovenskih železnic, da tako Italija kot Avstrija, glede na zastarelost Slovenskih železnic pospešeno gradita in modernizirata proge. To tako imenovano [[...]]progo, ki teče od Trsta pa potem gor ob naši meji v Avstrijo, in pa seveda druga proga, katero pa pospešeno gradi tudi Evropska skupnost odnosno s sredstvi Evropske skupnosti Dunaj - Budimpešta - Sofija in pa potem Bližnji vzhod. Mi smo podpisniki tega 5. in pa 10. koridorja, ki bi potekal tudi prek našega ozemlja, in zato moramo pospešeno zgraditi na eni strani to progo proti Madžarski - jaz upam, da bo letos šla v eksploatacijo in da bo tudi uspešno eksploatirana - in pa seveda drugi tir od Divače pa do Kopra, kajti sicer bo Koper, ki se je povezal sedaj s Trstom, pričel stagnirati, kar pa pomeni tudi propadanje. Naslednje, na kar je treba opozoriti, je tudi to, da je potrebna modernizacija zlasti v potniškem prometu, za ta tako imenovani medmestni promet, kateri se delno že izvaja pri modernizaciji potniških vlakov, in pa predvsem to, kar smo se zavezali tukaj v tem državnem zboru pri sprejetju zakona o varnosti v železniškem prometu. Nanaša se na varnost v železniškem prometu - tu mislim predvsem na nivojska križanja, na elektro-relejno signalno-varnostne naprave in pa seveda na elektrifikacijo, ki pa se nanaša predvsem na koriščenje domače energije. No, v imenu poslanske skupine in tudi v svojem imenu vas nekako prosim, da podprete ta zakon o poroštvu. No, tukaj pa lahko pokažem, koliko smo od leta 1993, 1994 pa sprejeli zakonodaje s tega področja - ni jo malo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Alojz Sok, v imenu poslanske skupine Nove Slovenije, izvolite. Dokler se nam gospod Sok pridruži, se opravičujem kolegom in kolegicam, ker običajno zadnje pol ure zaradi pomanjkanje koncentracije preimenujem koga. Že v naprej se vam vsem opravičujem, to res ni zlonamerno. Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite!
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice poslanke in poslanci! V imenu poslanske skupine Nove Slovenije bom nanizal nekaj pomislekov k temu zakonu. Kot prvi je ta, ali lahko državni zbor sploh sprejema take zakone o poroštvu, preden smo sprejeli proračun oziroma preden smo sprejeli zakon o izvajanju proračuna, v katerem bi sploh opredelili, do katere višine se bo država Slovenija zadolžila na podlagi danih poroštev. Torej, na to vprašanje bi želeli tudi od odgovornih odgovor, da se bomo vedeli potem naprej pravilno odločati. Kot drugo bi pa rad povedal, da se nam sistem zadolževanja javnih podjetij s pomočjo ali pa na podlagi poroštev države Slovenije zdi neustrezen in se po našem mnenju na tak način neustrezno in netransparentno povečuje državni dolg Republike Slovenije. Jaz mislim, da bo vlada ob sprejemanju letošnjega proračuna temu državnemu zboru in pa, seveda, predvsem Slovenkam in Slovencem nalila čistega vina in jimpovedala, kakšna je sploh v tem trenutku zadolženost Republike Slovenije. Mi se, zdi se nam v naši stranki, nekontrolirano zadolžujemo in ta javni dolg države Slovenije ni več, tako kot se pravi, da smo srednje zadolžena država, ampak trdimo, da postajamozelo zadolžena država. Na to je opozarjal tudi bivši guverner narodne banke. Prepričani smo, da bi za izgradnjo tirnega fonda vlada morala najti in temu državnemu zboru predlagati ustreznejši vir financiranja, nek sistemski vir, iz katerega bi slovenske železnice kot javno podjetje, ki v lasti države in infrastruktura, ki je v lasti države, vedele, s kakšnimi sredstvi lahko planirajo, kaj se bo v nekem letu delalo oziroma morali bi najti sistemski vir, s katerim bi izvajali program izgradnje železnic, kot je bil sprejet na nacionalni ravni v državnem zboru. V tem trenutku se zavedamo, da ta program zaostaja, da Slovenija na tem področju programu ne sledi, da je ta program že doživel rebalans in bo še doživljal rebalanse in ravno zaradi tega takšnim načinom, bi rekel bolj gašenje požara, nasprotujemo. Poglejte, s tem zakonom se zadolžujemo za 6 milijard slovenskih tolarjev, katerih plačilo bo padlo v leto 2004. Se pravi, zadolžujemo se za neko obdobje, kjer bomo imeli v Sloveniji neko drugo vlado, neko drugo obdobje. In obresti do tistega trenutka bodo narasle čez 4,5 milijarde, tako da bo ta dolg do takrat narasel na 10,5 milijarde. Še enkrat povem, da se nam v naši poslanski skupini takšen način zadolževanja zdi neustrezen in bomo predlagali do konca obravnave tega zakona sklep, s katerim bi vlado zavezali, da temu državnemu zboru predloži neko sistemsko rešitev za financiranje izgradnje Slovenskih železnic. Zakona kot takšnega naša poslanska skupina ne bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi v imenu poslanskih skupin nihče več razpravljati, dajem besedo poslankam in poslancem. Ker se pisno nihče ni prijavil k besedi, omejujem razpravo na 5 minut. Gospod Ivan Mamić, izvolite.
Hvala lepa. Gospod predsednik odbora je rekel, da se odbor strinja. Jaz sem obakrat rekel, da se ne strinjam, a priori odklanjam to z razlogom. Torej, se bomo zadolžili 6 milijard tolarjev, da bomo vrnili, kot smo slišali že prej, 10 in toliko. In od tega bo v razvoj šlo samo za dve rampi narediti, ki "koštajo" 75 milijonov. Vse drugo je za vzdrževanje, za plače tistim ljudem, ki so zaposleni tam - jaz vem, da ljudje morajo živeti od nečesa, to mi je jasno, ampak da se mora država zadolžiti za toliko denarja! Recimo, mi ne gre v račun, da 450 milijonov gre samo za načrte, in to ne za načrte, izvedbene načrte, ki so "gro" projektantskega dela, samo za neke sanacije, ki v načrtu že obstajajo - po tistih načrtih se že da popravljati, torej ni treba zaradi tega neke nove načrte delati - je pa edino za ta drugi tir od Kopra do Divače predviden nek idejni načrt, recimo, iz tistega denarja. Ampak to sem že dvakrat rekel, bom še enkrat: 450 milijonov. To je 450 tisoč tolarjev - tisoč plač. A si predstavljate to? Tukaj sem sicer dobil neke polovične odgovore na ta vprašanja na odborih, ampak še zmeraj se z njimi, s tem nikakor ne strinjam. Kam grejo ostali "soldi", žali bog, nisem dobil analize, da bi presodil, da je temu tako. In zato sem absolutno proti temu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Aurelio Juri, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Jaz bom zakon podprl, to zaradi razlogov, ki sta jih navedla moja dva predhodnika: nimamo, žal, sistemskega vira. In to je edini način, žal, s katerim vsaj delno zadovoljujemo potrebe po tem, da bi naš tirni fond le se ohranil pri življenju in, seveda, sledil realizaciji plana. Je pa res, da zamujamo in to zaskrbljujoče. Res je, da bo treba poiskati tudi druge vire in žal še odgovorov ni, ki bodo omogočili gradnjo drugega železniškega tira, pa bi rekel, ne več Koper - Divača glede na to, da je določena druga trasa oziroma hitra proga, bomo začeli govoriti o drugem tiru Koper-Črni kal. Kajti ostali del, seveda, bo mednarodno financiran. In, seveda, to je nam vse ustrezno, ker gre za bistveno manjšo investicijo, pa kljub temu pomembno investicijo. In bi jaz vendarle pozval vlado, da pohiti, ne samo z načrtovanjem ampak tudi z iskanjem in določanjem virov tega projekta, kajti, kot je kolega Malovrh pravilno opozoril, luka Koper se je povezala s tržaško luko, opravlja pomemben kontejnerski terminal in to uspešno. Ampak to pomeni, da v kolikor mi ne bomo v doglednem času imeli ustrezne železnice, ki bo odvajala ves promet iz Kopra, seveda bo interes komitentov pri koriščenju uslug v pristaniščih, lahko se preusmeril bistveno bolj na tržaški terminal in manj na koprski. Tako da to je poslovni izziv, ki je pomemben, ampak toliko več nam nalaga dolžnost, da pohitimo s tem projektom. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Mamić je replika, replika je. Izvolite!
Nerad repliciram ljudem sploh. Ampak s tem - jaz se popolnoma strinjam, kar pravi gospod Juri, da je to vse potrebno in da moramo pohiteti itn. Se strinjam, absolutno. Ampak s tem denarjem ne bomo naredili niti enega samega metra železniške proge, ker ni predvideno, da se naredi karkoli iz tega. Potem po podprimo. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno razpravo in prehajamo na drugo obravnavo - razprava ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 30.3.2001. V razpravo in odločanje dajem 1. člen in amandma k 1. členu, katerega predlagateljica je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 3. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 5. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma za novi 1.a člen, katerega predlagateljica je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Obrazložitev glasu? Prekinjam glasovanje, gospod Pukšič ima obrazložitev glasu. Izvolite!
Preden bi glasovali, gospa predsedujoča, bi bilo zelo korektno, da bi resnično preverili, koliko nas je v dvorani. Hvala lepa.
Gospod Pukšič, mislim, da je bilo to pa res neupravičeno. Neupravičena prekinitev glasovanja, ker je dvorana skoraj da polna. Sem skoraj da prepričana, da vprašanje sklepčnosti ta trenutek ni na mestu. Ponovno dajem na glasovanje amandma vlade Republike Slovenje za novi 1a člen. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 4. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma in torej novi 1a člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu in o treh amandmajih k temu členu, in sicer: predlagatelj prvega amandmaja, to je amandma na amandma vlade, je odbor za infrastrukturo in okolje; predlagateljica drugega amandmaja je vlada Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira; predlagateljica tretjega amandmaja je skupina poslancev s prvopodpisano Majdo Širca. Želikdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, in sicer najprej glasujemo o prvem amandmaju, to je amandma na amandma vlade. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 3. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma vlade pod številko 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 4. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti 7. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 3 sprejet. Glasujemo še o 2. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 7. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je 2. člen v celoti sprejet. V razpravo in odločanje dajem 3. člen, h kateremu niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o 3. členu, h kateremu niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 6. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je 3. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. V razpravo dajem amandma k naslovu zakona, ki ga imate na listu številka 4 pregleda amandmajev. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju k naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 5. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma k naslovu zakona sprejet in naslov zakona v celoti spremenjen. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k členu 1, 1a in 2. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji [[...]]Gospod Gerenčer, proceduralno, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. V imenu poslanskih skupin LDS, združene liste, Slovenske ljudske stranke in SKD ter DeSUS-a bom vložil amandma v tretji obravnavi. Pravkar ga delijo na klopi, zato bi trenutek počakali, da ga vsak dobi na mizo, potem pa ga obrazložimo. Ali pa, če dovolite, da ga kar obrazložim. Lahko Mi smo sprejeli amandma na amandma odbora. Pozneje se je ugotovilo, na nivoju vlade oziroma ministrstva za finance, da amandma na amandma ni bil korekten oziroma ni bil v skladu s tem, o čemer je bilo danes že govora. Zato predlagamo amandma k 2. členu,ki naj bi se glasil: "V primeru vnovčenja poroštva iz prejšnjega člena, se sredstva za izpolnitev poroštvenih obveznosti zagotavljajo iz proračunov Republike Slovenije. Razlika je v tem... "še preberem obrazložitev" - ...glede na dejstvo, da v proračunu Republike Slovenije ni bilo mogoče zagotoviti zadostnih sredstev za financiranje gradnje in vzdrževanja javne železniške infrastrukture, je potrebno, da Slovenske železnice same financirajo izpad sredstev, in sicer z zajetjem pooblastil z državnim poroštvom Razlog za izdajo poroštev je v tem, da država v kreditnem razmerju ne more nastopati kot dolžnik, saj bi se s tem neposredno povečal proračunski deficit, kar ne bi bilo usklajeno s proračunom, ki je pravkar v obravnavi v državnem zboru." Torej, gre za pojasnitev in boljšo, pravilno dikcijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Pri tem sprašujem še, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Jaz bi v skladu s tistim, kar sem vprašal na začetku razprave naše poslanske skupine, prosil sekretariat, da nam odgovori dejansko, ali lahko dajemo poroštvo, sprejemamo tak zakon, preden je sprejet zakon o izvrševanju proračuna v državnem zboru. Ni bilo odgovora na to vprašanje, zato ga postavljam še enkrat.
Gospa Tina Bitenc, izvolite.
Menimo, da gre prvenstveno za vprašanje, na katerega bi morala odgovoriti vlada, ker se pač nanaša verjetno tudi na kvoto - zasedanje kvote, ki je predvidena v zakonih za izvrševanje proračuna za posamezna leta za poroštva. In to je dejansko vprašanje, ne pa pravno vprašanje. Sredstva so predvidena, njihova zasedba, to se pravi, koliko je potrošeno, je pa dejansko vprašanje.
Hvala lepa. Gospod Sok.
Hvala lepa. Torej, še enkrat ponavljam. Sredstva so predvidena, ampak zakon še ni sprejet. Se pravi, pravno formalno me zanima, ali lahko ta zakon sprejemamo, preden imamo neko pravno formalno podlago. Če torej sekretariat ne ve na to odgovoriti, predlagam, da državni zbor sprejme sklep, da to vprašanje postavimo vladi. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Hanžel, izvolite.
Hvala lepa. Torej poglejte, dejansko kredit najema javno podjetje Slovenske železnice, d.d. V proceduri pa bo torej vlada oziroma država kot lastnik infrastrukture lahko prevzela te obveznosti, je v postopek državnemu zboru vlada predlagala spremembe in dopolnitve zakona o železniškemprometu. Spremembe in dopolnitve zakona o železniškem prometu, v kolikor bo potrjen ta zakon - predlog poroštva, zakon o poroštvu, bodo te obveznosti vključena, tako kot so že vse druge, doslejšnje obveznosti iz naslova posodobitve in modernizacije dejansko železniške infrastrukture, vključene kot obveznost države v ta zakon. O tem zakonu bo predvidoma državni zbor razpravljal v mesecu maju ali juniju tega leta, potem ko bo že tudi sprejet državni proračun. Tako da menim, da tukaj ni nobenih zadržkov, da ne bi mogli sprejeti in potrditi danes tega predloga poroštvenega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na razpravo o vloženem amandmaju. Tako kot je pojasnil gospod Gerenčer, so štiri poslanske skupine - zdaj mislim, da imate predlog amandmaja k 2. členu v tretjem branju že na klopi. Želi o tem kdo razpravljati? Ker ne želi, prehajamo na odločanje o amandmaju k 2. členu, katerega predlagateljice so štiri poslanske skupine. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 9. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma k 2. členu sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona. Ni. Hvala lepa. Zato prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Se opravičujem, prekinjam glasovanje, glas želi obrazložiti dr. Bajuk. Izvolite.
Hvala lepa. Rad bi vedel, če lahko vlada danes zagotovi, da so, v slučaju, da to ne bo plačano prek železnic, Slovenskih železnic, da bo dejansko del kvote in da je to predvideno v kvoti sami, ki je tudi trenutno pred državnim zborom - glede zadolževanja. Hvala lepa.
Dr. Bajuk, se opravičujem, res ne želim biti nevljudna, vendar smo v fazi, ko več ne razpravljamo o zakonu in sprašujemo vlado o ciljih in namenih in zagotovilih, ampak smo v fazi glasovanja o zakonu v celoti, tretjem branju, in sedaj je pravzaprav na voljo samo še možnost, da obrazloži poslanec svoj glas. Želite obrazložiti svoj glas?
Da, ga bi rad obrazložil. Hvala lepa, gospa predsedujoča. Nemogoče je to podpreti. To se pravi, samo lahko podpremo to pod pogojem, da je dejansko to del kvote zadolževanja, kot je bila predlagana v predlogu zakona o proračunu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Ker ne, prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Še enkrat, glasujemo o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 10. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je zakon v celoti sprejet. Na mizo, kakor je tudi možno v okviru hitrega postopka, sem dobila predlog, dodatni predlog sklepa, katerega predlagateljica je poslanska skupina Nove Slovenije in dovolite, da vam ga [[...]]Ta trenutek, mislim, da se ta trenutek tudi deli na klopi. Pa vseeno dovolite, da ga preberem. Dodatni predlog sklepa je naslednji: "Državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da za izgradnjo tirnega fonda slovenske javne železniške infrastrukture zagotovi sistemski vir financiranja, v skladu s sprejetim načrtom izgradnje železniškega omrežja." Želi o predlaganem dodatnem sklepu kdo razpravljati? Ker ne želi, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o dodatnem sklepu. Glasujemo. Navzočih 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 27, proti 21. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je predlog dodatnega sklepa poslanske skupine Nove Slovenije sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Ker je ura 18.00, želim spoštovani državni zbor samo še obvestiti, da [[...]]Proceduralno vprašanje? No, da vidimo, gospod Barovič.
Hvala lepa, predsedujoča. Se opravičujem kolegicam in kolegom, mislim pa, da je to, bom rekel, vprašanje ali pa vzemite kot pobudo, pa ne se razjeziti takoj, pomembno. Gre za zadevo, o kateri sva tudi govorila. Najprej, z vsem spoštovanjem do praznikov, ki prihajajo, po drugi strani z vsem spoštovanjem do Republike Slovenije, za katero pač v tem parlamentu delamo, in tretjič, z vsem spoštovanjem o dobri nameri, kolikor sem obveščen, o delu odbora za finance in monetarno politiko v petek - danes je sreda, zato se imamo čas dogovoriti. Na dnevnem redu tega sklica državnega zbora imamo še pravzaprav nerešeno celo tretjo stran prečiščenega dnevnega reda in pol četrte strani. Pred nami je sklic 5. redne seje državnega zbora, pa 6. izredne seje državnega zbora. Mislim, da se vsi strinjate - samo vprašanje je to - vsi strinjate, da nas poplavljajo vse te zadeve. Zato me zanima, pa tudi glede javnosti in različnih mnenj - samo zanima me! - ali je moč, še enkrat pravim, z vsem spoštovanjem do naštetega, da bi državni zbor v petek dopoldne karkoli še lahko naredil? Hvala lepa. Samo vprašanje!
Hvala lepa. Mislim, da je državni zbor v svoji sestavi tisti organ in tisti pristojni organ, ki bo o vašem proceduralnem predlogu odločil. Jaz dajem v razmislek samo to. Jutri je še en dan, četrtek. Če bi [[...]]Če dovolite, gospod Barovič, jaz se z vami zelo globoko strinjam. Če želite, da o tem proceduralnem predlogu glasujemo danes, ali pa o tem predlogu glasujemo jutri, glede na to, koliko bomo uspeli čez jutrišnji dan narediti, morebiti nam pa uspe mogoče jutri celo zaključiti sejo, če bomo v svojih razpravah zmerni. Gospod Barovič.
Dovolite samo to, da povem. Bilo je vprašanje [[...]]
Spoštovane kolegice, kolegi!
Ni bil predlog [[...]]Vprašanje.
Gospod Drobnič, izvolite. Spoštovane kolegice, kolegi! Dovolite, da prisluhnemo kolegom, njihovim pobudam in predlogom. Samo še minuta, da podam še jaz obvestilo, pa bomo končali. Izvolite, gospod Drobnič.
Dovolite, kolegica predsedujoča. Z vsem spoštovanjem do praznikov, jaz predlagam, da bi jutri končali ob 16.00. Kot veste, vsak večer trajajo določene stvari, ki bi se jih radi določeni poslanci udeležili. Vemo, da je to praznik. Vsa Evropa to nekako počne. Predvsem oni gredo celo na dopust. Jaz mislim, da bi bilo dobro, če bi zaključili jutri ob 16.00 zato,da se to zagotovi oziroma omogoči ljudem, da se dostojno pripravijo. Morda v obrazložitev tudi to. Imeli smo te praznike, šolske počitnice mi smo pa zasedali in nismo mogli biti z družinami. Zdaj bi bilo pa dobro, da bi vsaj ta dva dni, vsaj proti večeru lahko imeli prej. Hvala.
Hvala lepa. To so bile pobude. Državni zbor je tisti organ, ki bo odločal. Nesporno pa je, da jutri državni zbor po sklepu kolegija in odločitvi vseh predstavnikov poslanskih skupin dela do 18.00 ure. O predlogu, v kolikor jutri bo, proceduralnem, in glede na to, kolikor bomo jutri uspešni - jaz pravzaprav celo upam, da jutri lahko naredimo veliko točk dnevnega reda. Dovolite, da vas samo še obvestim, da bo državni zbor jutrišnje nadaljevanje seje ob 10.00 uri pričel z obravnavo 28. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o organizaciji in delovnem področju ministrstev. Zatem bo prišel na obravnavo paketa šolskih zakonov, to je točk 32., 33. in 34., kot je bilo sklenjeno na kolegiju državnega zbora, potem pa po vrstnem redu, kakor bo odločil državni zbor. Najlepša hvala za sodelovanje in lahko noč!