Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe, gospodje! Začenjam 38. izredno sejo Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: mag. Bojana Muršič, Marjan Šarec, Soniboj Knežak, Janja Sluga do 13. ure, Ferenc Horváth do 16. ure, Jerca Korče do 12. ure. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade k vsem točkam. Vse prisotne lepo pozdravljam! Preden preidemo na določitev dnevnega reda vas obveščam, da se z današnjo sejo vračamo na običajen potek seje, zato prosim, da predstavniki Vlade ter poslanske in poslanci dopolnilno obrazložitev zadev, predstavitve poročil matičnih delovnih teles ter stališč poslanskih skupin predstavite izza govornice. Pri govoru izza govornice maska seveda ni potrebna. Prav tako vas obveščam, da maske niso obvezne, so pa priporočljive. Poslanke in poslance prosim, da ko boste razpravljali iz svojih klopi, da med razpravo še vedno sedite. Prehajamo na določitev dnevnega reda 38. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v petek, 22. maja 2020, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora, predlog za umik točke dnevnega reda oziroma predlogov za širitev dnevnega red nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Delajo naprave? [[Ne.]] Pri meni tudi ne. Bomo poizkusno sprožili zaradi preizkusa. Ne dela. Okej. 10 minut prekinitve, da uredimo tehniko. Kolegice in kolegi, ugotovili smo, da je vse v redu, zato nadaljujemo s sejo. Torej glasujemo o dnevnem redu seje. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 38. izredne seje zbora določen. Postopkovno, kolega Matej T. Vatovec.
Najlepša hvala predsednik. V bistvu bi imel dve stvari proceduralno. Prvič želimo še enkrat opozoriti na to kako se je odvila obravnava na matičnem delovnem telesu za današnjo 3. točko dnevnega reda. Bom še enkrat poudaril, da je bila sklicana seja Odbora za delo v nehumanih okoliščinah, se pravi, sredi noči. Prav tako mislim, da je bilo vodenje te seje zelo nekorektno. Po eni strani je bilo onemogočeno sodelovanje javnosti, to smo dobili potrdilo s strani civilno družbenih organizacij, ki so želele prisostvovati in sodelovati pri razpravi, da jim je bilo jasno povedano, da je zaradi epidemije, njihovo sodelovanje, kot aktivni »predstavljavci« stališč ni mogoče, ampak samo kot poslušalci, kar je seveda v nasprotju tudi z dogovorom, ki smo ga sprejeli, da lahko civilno družbene organizacije sodelujejo z enim predstavnikom pri delu Državnega zbora. Da ne govorim o tem, da se ponavljajo prakse, ki smo jih videli že v preteklosti, z komentiranjem, prekinjanjem in intervencijami, ko določeni poslanci razpravljajo s strani predsedujoče. Seja je bila prav tako sklicana tisti torek, v nasprotju z vašo obljubo, na Kolegiju predsednika Državnega zbora, da bo sklicana v četrtek. Vemo, da se predsedniki delovnih teles pač usklajujejo z predsednikom Državnega zbora glede teh stvari in bi se tudi morali. V primeru rednih sej imamo celo terminski plan, kdaj se zvrstijo delovna telesa, tako da, to ni popolna neodvisnost predsednikov. Tako da, jaz, moje prvo postopkovno je seveda to, da upam, da boste kot predsednik zagotovili, da bo vsaj ta seja potekala, kar se da tekoče in v nekih normalnih okoliščinah, kar se tega tiče in da bo tudi obravnava lahko oziroma, da bodo tudi nadaljnje obravnave v tem parlamentu, pod nekimi minimalnimi demokratičnimi pogoji in da se tudi pogovorite z predsedniki delovnih teles, predvsem nekaterimi, da zagotovijo, da bodo [[znak za konec razprave]] obravnave na matičnih delovnih telesih kar se da sledile tistemu dogovoru, ki je bil sprejet v prejšnjem mandatu in da ne prihaja do takšnih zlorab s strani predsednikov delovnih teles.
Spoštovani kolega Matej, vi veste, da to ni bil postopkovni predlog. Zdaj, jaz se lahko predelim do tega, kaj se dogaja, lahko tudi ne, dejstvo pa je, da moramo danes nadaljevat oziroma začet z izredno sejo. Zdaj, če želite, se lahko pogovoriva še na štiri oči, lahko tudi tu povem, kaj si mislim, o seji. Mogoče je prav, da odgovorim, ker ste pač mi očital, da se jaz nisem držal obljube, da bo seja delovnega telesa sklicana v četrtek. Zdaj, jaz sem ta četrtek, pač, namenil po svojem predlogu, ki ga je sprejel tudi kolegij, delovnim telesom. Res pa je, to vsi vemo, da so predsedniki delovnih teles, bodisi tisti, ki prihajajo iz vrst koalicije ali pa tisti, ki prihajajo iz vrst opozicije, samostojni, pri sklicevanju delovnih teles in jaz, kot predsednik Državnega zbora, nimam nobenega vpliva, lahko jim seveda sugeriram, ampak, ne morem pa prepovedat, da skličejo delovna telesa ob določeni uri. Tako da, dejstvo je, da zdaj, delovno telo je svoje delo opravilo, jaz mislim, da korektno in da je danes na dnevnem redu oziroma predvidena izvedba te seje. Jaz predlagam, da gremo na 1. točko in da damo besedo vsem tistim, ki jo imate. Torej, prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O POROŠTVU REPUBLIKE SLOVENIJE V EVROPSKEM INSTRUMENTU ZA ZAČASNO PODPORO ZMANJŠEVANJU TVEGANJ ZA BREZPOSELNOST V IZREDNIH RAZMERAH (SURE) PO IZBRUHU COVID-19, v okviru nujnega postopka. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev dajem besedo predstavniku Vlade. Imamo državnega sekretarja, mag. Petra Ješovnika - [[oglašanje iz dvorane]] lahko greste, gospod Ješovnik, za govornico - z Ministrstva za finance.
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanci in poslanke! Evropska komisija je predlagala vzpostavitev 100 milijard evrov težkega evropskega solidarnostnega instrumenta SURE, v katerega nameni financiranje shem skrajšanega delovnega časa, čakanja na delo in ukrepov za zagotavljanje varnosti in zdravja delavcev, ter samozaposlenih, vse z ciljem ohranjanja delovnih mest, ter dejavnosti samozaposlenih. Za ta namen je Svet Evropske unije 19. maja 2020 sprejel Uredbo o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažite tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah skratka imenovano ŠUR. Inštrument ŠUR temelji na posojilih Evropske komisije državam članicam za zagotovitev finančne pomoči za obvladovanje nenadnega in močnega povečanja dejanskih in načrtovanih javnofinančnih odhodkov, zaradi ukrepov za zaščito delovnih mest. Sredstva za ta posojila je Evropska komisija pridobi z zadolževanjem na mednarodnih finančnih trgih članice pa morajo zagotoviti 25 milijard evro garancij oziroma poroštev za obveznosti drugih držav članic iz posojilnih in poroštvenih pogodb, ki jih sklenejo z Evropsko komisijo. Višina poroštva posamezne države članice je odvisno od njenega deleža v bruto nacionalnem dohodu Evropske unije tako, da delež Republike Slovenije znaša 0,35 odstotne točke oziroma 88,1 milijona evrov. Instrument ŠUR je začasne narave in bo postal razpoložljiv šele, ko bodo vse država članice zagotovile ustrezno garancijo oziroma poroštva. Za zagotovitev poroštva Republike Slovenije in sklenitev poroštvenega sporazuma z Evropsko komisijo je skladno z ustavno zahtevo iz 149. člena Ustave Republike Slovenije je potrebno sprejeti predlagani zakon. Z uveljavitvijo predlaganega zakona še ne bodo nastopili neposredni finančni [[nerazumljivo]]za proračun Republike Slovenije, saj se s poroštvom prevzema riziko potencialne odgovornosti za obveznosti drugih držav članic. Plačilna dolžnost Republike Slovenije bi torej nastala v primeru, da država članice Evropske komisiji ne bi mogla vrniti posojila in ko bi Evropska komisija od vseh držav članic zahtevala, da v njenem sorazmernem deležu izpolni obveznosti namesto države članice. Verjetnost takšnega dogodka je zelo majhna. Poleg tega pa je predvideno, da bo Evropska komisija najprej poiskala možnosti poplačila v okviru proračuna Unije. Dovolite mi, da v nadaljevanju predstavim bistvene elemente predlaganega zakona. Kljub temu, da zakon temelji na uredbi Sveta Evropske unije, ki se neposredno uporablja smo s predlogom zakona njene določbe v nujno potrebnem obsegu povzeli z namenom, da bi se zadostilo ustavni zahtevi po določnosti oziroma določljivosti poroštvenega zakona. Pri tem določb, ki podrobno urejajo ravnanje Evropske komisije in ne vplivajo na opredelitev poroštvene obveznosti država namenoma nismo dobesedno povzemali. S poroštvom na podlagi tega zakona so v osnovi zavarovanja obveznosti drugih držav članic iz posojilih pogodb. Dodatno pa so zavarovane tudi njihove poroštvene obveznosti, če posamezna država članica v primeru unovčitve poroštva ne bi mogla izpolniti svoje poroštvene obveznosti. V našem pravnem redu to ustrezna pojmu pod poroštva iz 116. člena Obligacijskega zakonika. Poroštvo po tem zakonu je v vsakem primeru omejeno na skupno 88,1 milijona evrov, kar pomeni, da morebitna vnovčitev pod poroštva ne povečuje predvidene potencialne obveznosti Republike Slovenije. Poroštvo, po tem zakonu velja tudi za refinanciranje obnavljanja ali prestrukturiranja obveznosti iz posojilnih pogodb. V primeru izpolnitve poroštvene obveznosti Republike Slovenije pridobi regresno terjatev do države članice v višini plačanega zneska. Postopek izterjave regresne terjatve pa vodi Evropska komisija. Predlog zakona v tem delu sicer odstopa od ureditve v Zakonu o javnih financah, po katerem ima pristojnosti izterjave minister za finance, vendar ima predlagana rešitev podlago v Uredbi Sveta Evropske unije, ki se sklicuje na odločbe Uredbe 2018/1046. Ta uredba namreč ureja finančna pravila, ki se uporabljajo za splošno proračun Unije in pri tem določa, da finančna pomoč, kamor štejejo posojila državam članicam neposredno izvršuje Evropska komisija. Ta rešitev je bila tudi dogovorjena med državami članicami v besedilu poroštvenega sporazuma in je zato za Slovenijo obvezujoče. Poroštvo po tem zakonu preneha z dnem, prvič, ko so vsa posojila v celoti vrnjena, drugič, ko v skladu z uredbo ni več mogoča izdaja posojil in tretjič, ko so vse obveznosti RS kot poroka v celoti nepreklican izpolnjene, vendar najpozneje do 31. decembra 2053. ta končni datum upošteva najdaljšo ročnost posojil iz preteklega mehanizma finančne pomoči tako imenovanega EFSM, ki je znašala 30 let ter čas, ki omogoča dolžnost pri postopkih odobritve posojil in ločitev poroštva. Glede na to, da predlagani zakon predstavlja podlago za sklenitev poroštvenega sporazuma z Evropsko komisijo, ki je bistveno člen za razpoložljivost inštrumenta ŠUR Vlada predlaga, da zakon podprete. Hvala za vašo pozornost, poslanke in poslanci. Predsednik, hvala za besedo.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Robertu Polnarju.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci. Odbor za finance je na 40. nujni seji 28. maja kot matično delovno telo obravnaval Predlog Zakona o poroštvu Republike Slovenije v Evropskem inštrumentu za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost, ki ga je Državnemu zboru v sprejem po nujnem postopku predložila Vlada. Na seji Odbora so sodelovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. V uvodnem ekspozeju je državna sekretarka na Ministrstvu za finance predstavila cilje, načela in poglavitne rešitve predloga zakona. Pojasnila je, da je Evropska komisija predlagala vzpostavitev instrumenta SURE v vrednosti 100 milijard evrov, ki bo podpiral predvsem sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ukrepe. Posojila iz instrumenta bodo temeljila na poroštvih držav članic v višini 25 milijard evrov. Slovenija bo skladno s svojim deležem v skupnem bruto nacionalnem dohodku Evropske unije jamčila za približno 0,35 % skupnega zneska oziroma za nekoliko več kot 88 milijonov evrov. Poudarila je, da bi neposredne finančne obveznosti za Republiko Slovenijo nastopile v primeru, da države članice ne bi izpolnile svojih obveznosti. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je navedla, da je služba pripravila pisno mnenje, v katerem je med drugim opozorila na nejasnosti 2. člena v delu, ki se nanaša na določitev poroštvene kvote za poroštvo Republike Slovenije ter na pomanjkljivo obrazložitev določbe 5. člena, ki določa prenehanje poroštva. Pojasnila je, da se z vloženimi amandmaji odpravljajo pomanjkljivosti glede citiranja Uredbe Sveta Evropske unije. V razpravi so članice in člani Odbora izrazili podporo predlogu zakona ter predstavili svoja stališča. Posamezni člani so opozorili na nejasno določene obveznosti, ki bi lahko izhajale iz instrumenta SURE ter možnost kasnejših pogojevanj. Izražena je bila podpora nedavnim ukrepom na ravni Evropske unije, ki bodo na primerni ravni naslovili težave, ki se pojavljajo pri odpravi posledic epidemij ter s tem razbremenili države članice. Opozorjeno je bilo, da se je za enega najpomembnejših ukrepov pri odpravi posledic epidemije pokazalo subvencioniranje skrajšanega delovnega časa. Ta ukrep bo predstavljal enega ključnih izzivov tudi v prihodnje. Glede na obseg sredstev, ki jih je za ta ukrep namenila Republika Slovenija in predviden znesek posojil, ki ji bo pripadel iz instrumenta SURE gre sklepati, da se je Republika Slovenija ob reševanju posledic epidemije odzvala pravilno. Članice in člani Odbora so državni sekretarki postavili vprašanja, ki so se nanašala predvsem na stroške, ki bodo nastali Republiki Sloveniji v povezavi z instrumentom na možnosti za izkoriščanje sredstev, ki jih predvideva instrument ter na dodatne ukrepe, preko katerih bi bilo možno razpoložljiva sredstva v okviru instrumenta učinkovito izkoristiti. Državna sekretarka na Ministrstvu za finance je podala dodatna pojasnila glede pomislekov in vprašanj, ki so bila izpostavljena v razpravi. Med drugim je poudarila, da bo znesek, ki bo pripadel Republiki Sloveniji odvisen tudi do domačih ukrepov, tistih, ki so bili in tistih ki še bodo sprejeti. Glede stroškov povezanih z instrumentom je pojasnila, da bo ocena znana in dogovorjena ob sklepanju posameznih posojil, pogoji zadolževanja Evropske komisije pa bodo skladni z najvišjo bonitetno oceno Evropske komisije. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval amandmaje poslanskih skupin koalicije k 1. in 2. členu in k naslovu zakona in jih sprejel. Odbor je v skladu z 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih [[opozorilni znak za konec razprave]] sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Nova Slovenija-Krščanski demokrati, kolega Jožef Horvat.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani državni sekretar, drage kolegice in kolegi! Očitno se, hvala bogu, Državni zbor vrača v delovanje v nekih normalnih okvirjih. Preseneča me takšno število poslancev pri tej točki dnevnega reda, to ni običaj in zato in zaradi marsičesa je moja prva misel ta trenutek hvaležnost. Hvaležnost vsem ljudem naše države, ki so se in se še držijo navodil zdravniške stroke, navodil, odlokov Vlade in seveda tudi zakonov Državnega zbora. Na tem mestu ne smem pozabiti in želim posebej izpostaviti službe Državnega zbora, ki so omogočile in so zaslužne, da nihče v Državnem zboru se ni okužil z virusom SARS-Cov-2, kar je velika, je treba izreči veliko priznanje službam naše hiše. Zdaj pa k zakonu. K Zakonu o poroštvu Republike Slovenije v evropskem instrumentu za začasno podporo o zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah po izbruhu COVID-19. Potem, kolegice in kolegi, ko se je že zdelo, da je solidarnost na nivoju Evropske unije povsem padla, prav ta solidarnost, ki je en pomembnih stebrov na katerem Evropska unija stoji, smo v zadnjem času, od začetka aprila naprej, pravzaprav, če sem natančen, pa kljub vsemu doživljali in doživljamo s strani Evropske unije izjemno pomembne signale, dobivamo izjemno pomembne instrumente, s katerimi lahko države članice Evropske unije omilijo v svojih državah posledice, ki bodo velike posledice epidemije COVID-19. Evropska komisija je predlagala vzpostavitev 100 milijard težkega solidarnostnega instrumenta SURE, ki bo delavcem v državah članicah Evropske unije pomagal ohraniti dohodke, podjetjem pa preživeti. Financiral bo na primer sheme skrajšanega delovnega časa, ko delavci delajo manj, izgubljen dohodek pa jim bo vsaj delno povrnila vsaka država. To je pomemben instrument in zadovoljen sem in izražam priznanje Vladi oziroma Ministrstvu za finance, ki je ta zakon pripravilo, in lahko rečem, da država Slovenija je očitno med prvimi državami članicami EU, ki sprejema poroštveni zakon, ki je potreben, da takšen instrument sploh zaživi. Kaj je pravzaprav instrument SURE in zakaj ga Komisija predlaga? Novi instrument za začasno podporo zmanjševanju tveganj, za brezposelnost v izrednih razmerah je zasnovan za pomoč pri zaščiti delovnih mest in delavcem, ki jih je prizadela koronavirusna pandemija. Mi v Novi Sloveniji bomo seveda ta zakon podprli zato, ker ocenjujemo, da moramo narediti vse, da ohranimo slovensko gospodarstvo pri življenju. To gospodarstvo, ki dejansko tudi financira socialno državo. Če bo propadlo, če se bo ohladilo slovensko gospodarstvo, potem bo težko ali pa nemogoče financirati socialno državo, to se pravi v smeri oziroma v smislu 2. člena slovenske Ustave. Ta instrument SURE bo zagotavljal finančno pomoč v obliki posojil Evropske unije državam članicam pod zelo ugodnimi pogoji, kot že rečeno, v skupni vrednosti 100 milijard evrov. S temi posojili bodo države članice lažje obravnavale nenadna povečanja javnofinančnih odhodkov za ohranjanje delovnih mest. Natančneje, države članice bodo lahko pokrile stroške, ki so neposredno povezani z uvajanjem ali razširitvijo oziroma podaljšanjem nacionalnih shem skrajšanega delovnega časa in drugimi podobnimi ukrepi, ki so jih uvedle za samozaposlene osebe kot odziv na sedanjo koronavirusno pandemijo. In kaj so pravzaprav sheme skrajšanega delovnega časa? Sheme skrajšanega delovnega časa so programi, ki v določenih okoliščinah omogočajo podjetjem, ki se soočajo z gospodarskimi težavami, da začasno zmanjšajo število delovnih ur, ki jih opravljajo njihovi zaposleni, ti pa za neopravljene ure prejmejo javnofinančno dohodkovno podporo. Mi si želimo, da bi dejansko ta instrument Slovenija v čim večji meri izkoristila in naša podpora je zagotovljena.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek. Kolega Marko Bandelli.
Hvala predsednik za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Evropska komisija je predlagala vzpostavitev solidarnostnega inštrumenta Sur v vrednosti 100 milijard evrov posojil. Ta inštrument je bil vzpostavljen s sprejemom uredbe na ravni Evropske unije, vendar bo njegova sredstva možno črpati le v kolikor bodo vse države članice zagotovile jamstvo za tveganje, ki ga zaradi posojil nosi Evropska unija. Z drugimi besedami, Slovenija bo na podlagi zakona, ki ga sprejemamo danes, podpisala jamstvo za dolgove drugih držav članic. Jamstvo Slovenije je omejeno na nekaj več kot 88 milijonov evrov. Zavezovalo nas bo vse do 31. decembra 2053. To pa še ne pomeni, da bo Slovenija avtomatsko deležna posojila, za posojila bo šele morala zaprositi Evropsko komisijo, ki bo šele naknadno določila pogoje, obrestno mero in rok vračila. Posojila, ki bodo članicam razdeljena v okviru tega inštrumenta, so namenjena ohranitvi dohodkov delavcev in ohranitvi podjetij v Evropski uniji. Denarna sredstva bo možno uporabiti za financiranje skrajšanega delovnega časa, začasno prekinitev dela in podobne ukrepe za ohranitev delovnih mest in dohodkov prebivalstva. V Poslanski skupini SAB pogrešamo konkretne odgovore in sicer, za koliko sredstev bo Slovenija zaprosila in kakšne pogoje ji bo določila Evropska komisija? Ali bo do posojila sploh upravičena, kljub temu, da jamči za posojila drugih držav članic? Glede na navedene neznanke se nam upravičeno pojavlja vprašanje, kakšna bo dejanska cena takšnega posojila, saj moramo upoštevati tudi veljavnost, da najbolj prizadete države, kot so recimo Italija in Španija, svojih dolgov ne bodo mogle povrniti in jih bo iz naslova danega poroštva plačala tudi Slovenija. Dejstvo je, da je inštrument Sur ne zagotavlja nepovratnih sredstev, ampak posojila. Vsako posojilo pa pomeni dodatno zadolžitev države. Še sedaj je zadolžitev države rekordna in sicer dosega kar 82,4 % bruto domačega proizvoda. Dolgovi, ki jih ustvarjamo danes, ostajajo naslednjim generacijam – našim otrokom, našim vnukom. Za nevarnost pretiranega zadolževanja v povezavi z epidemijo Covid-19 nas opozarja stroka. Enake pomisleke lahko razberemo iz mnenja Državnega sveta in celo iz mnenja Zakonodajno-pravne službe. Ta je izrazila bojazen za ustavno načelo socialne države, skladno s katerim bo država morala zagotoviti socialni minimum naslednjim generacijam. In ja, tudi pogledi Poslanske skupine SAB so usmerjeni v bojazen poseganja v socialne pravice, pokojnine in plače, za katere smo se in se bomo vedno borili. Poroštvo nadomešča gotovinske prispevke držav članic, kateri bi izboljšali kreditno kakovost in posledično preprečili slabšo boniteto, oceno Evropske unije. Slabša bonitetna ocena pomeni slabše pogoje posojila. Ne glede na vse neznanke v zvezi s potencialnim posojilom, želimo Sloveniji omogočiti možnost pridobitve posojila pod najboljšimi možnimi pogoji. Zato bomo v Poslanski skupini SAB predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Na vrsti je Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, kolega Robert Polnar.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Vzpostavitev evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj brezposelnosti v izrednih razmerah zasleduje temeljni smoter subvencioniranja delovnega časa v gospodarskem sistemu Evropske unije. Uresničitev tega smotra bo imela blažilne učinke na javnofinančne odhodke posameznih držav. Na prvi pogled se zdi, da je namen gospodarskega sistema razumno očiten in tako se na njega običajno gleda. Njegov glavni cilj je, da oskrbuje ljudi s proizvodi in storitvami. Tako stališče je preprosto, cenjeno in precej enostransko. Na dlani je, da noben zdravorazumski človek z osnovno civilizacijsko dobronamernostjo ne bo deloval na način, da bi ogrožal sistem, ki tudi njemu samemu zagotavlja neizogibno potrebno materialno podstat. Gospodarska zgodovina nam prepričljivo dokazuje, da so se zlasti v zadnjem stoletju razvili procesi v katerih so vse več gospodarskih funkcij začele opravljati različne organizacije. Industrijska podjetja, koncerni za proizvodnjo energije, trgovske verige, banke, medijske mreže, državne in javne birokracije. Nekatere od teh organizacij so zelo velike, zato skoraj nihče ne dvomi, da imajo veliko moč in vpliv, to se pravi sposobnost upravljanja z napori posameznikov in z napori države. Organizacije delujejo tako, da zadovoljuje lastne interese, kakor vemo so to interesi posameznikov, ki sodelujejo v njihovih operacijah kot zaposleni ali pa kot lastniki. Cilj teh organizacij so zahvaljujoč bržkone čudežu ali namerno izzvanem običajno istovetni s cilji javnosti. Toda, kadar takšen čudež izostane, se zgodi nekaj kar nas ne more presenetiti, kjerkoli in kadarkoli se soočijo različni interesi, organizacij in javnosti pretehtajo in se uresničijo interesi organizacij. Funkcija gospodarskega sistema gledana s tega zornega kota ni več enostranska, vsaj ne v očeh tistega, ki želi videti stvarnost fenomena. V vseobsežni raznolikost svojih aktivnosti gospodarski sistem resda delno služi tudi posamezniku in javnosti, večinoma pa uresničuje potrebe svojih lastnih organizacij. V Sloveniji se gospodarski sistem imenuje kapitalizem. Kapitalizem predpostavlja poleg formalnih norm Ustave in zakonov tudi določen odnos do denarje, do dela, do dobička in do podjetnosti. Kapitalizem nastane s premočjo in uspehom svojih inštitucij in načel. Kapitalizem, ki je nastal brez predpostavk urejene družbe v smislu elementarnega poštenja, pravne države in družbene solidarnosti si mora take vrednote priboriti, če naj ostane primerljiv v svetovnem merilu. V kapitalizmu, ki je soočen s krizo, mora biti država nevtralni instrument regulacije, nikakor pa se ne sme spremeniti v način ekstrakcije sredstev, ki se arbitrarno razdeljujejo. Odgovornost za stanje kapitalističnih podjetij je zato predvsem v rokah njihovih lastnikov in menedžerjev. Nikakor pa ne more biti v rokah države. Slovenija bo dobila iz instrumenta sure ugodna posojila za financiranje nacionalne sheme skrajšanega delovnega časa s katerim želi ohraniti čim več delovnih mest v nacionalnem gospodarskem sistemu. Upravičeno pričakujemo, da bo zadolževanje pod v tistem trenutku najbolj ugodnimi pogoji omogočilo lažje odplačevanje javnega dolga v obdobju gospodarskega okrevanja ter nižje primanjkljaje prihodnjih državnih proračunov. Iz teh dveh po naši oceni ključnih razlogov bomo poslanci poslanske skupine Desus tudi podprli Zakon o poroštvu Republike Slovenije v evropskem instrumentu za začasno podporo za ublažitev tveganj,za brezposelnost v izrednih razmerah. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, kolega mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovani državni sekretar, kolegice, kolegi! Predlog uredbe sveta o vzpostavitvi evropskega inštrumente za začasno podporo zmanjšanje tveganja za brezposelnost v izrednih razmerah, ki je sedaj pred nami. Njegov glavni namen predlaganega inštrumenta sure je določiti pravila, ki bodo Uniji omogočila zagotavljanje finančne pomoči državi članici, ki se sooča z resno gospodarsko motnjo, ki jo je povzročila kriza COVID-19 oziroma ji takšna motnja resno grozi, in sicer za financiranje dela s krajšim delovnim časom ali podobnim ukrepom za zaščito zaposlenih in samozaposlenih oseb, da se tako zmanjša obseg brezposelnosti in izgube dohodka. Instrument dopolnjuje nacionalne ukrepe, ki jih sprejemajo prizadete države članice in sicer tako, da se zagotavlja finančno pomoč pri obvladovanju nenadnega in znatnega povečanja dejanskih morda tudi načrtovanih javnofinančnih odhodkov namenjenih ublažitvi neposrednih ekonomskih in negativnih socialnih učinkov, izjemnih okoliščin, ki jih je povzročil izbruh COVID-19. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo prepričani, da je subvencioniranje delovnega časa eden izmed najpomembnejših ukrepov v izhodni strategiji pri boju z virusom COVID-19. prepričani smo, da je subvencionirani del delovnega časa in pa instrument SURE, ki ga je predlagala Evropska komisija in Evropska unija v pomoč državam članicam, tudi pomemben instrument tako za delodajalce kot za delojemalce. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo predlog podprli. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Lista Marjana Šarca, kolegica Andreja Zabret.
Spoštovani predsednik, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Nedvomno je predlog zakona o poroštvu, ki ga danes obravnavamo, bistveni za zagotovitev vzpostavitev Evropskega instrumenta SURE. Instrument bo tako omogočil državi, da lahko zaprosi za posojilo na ravni Evropske unije, kar bo doprineslo k financiranju sheme skrajšanega delovnega časa in podobnih ukrepov. Sredstva iz instrumenta SURE, bo tako lahko Republika Slovenija koristila, če bodo odobrena s strani Evropske unije za blaženje posledic krize COVID-19 na področju zaposlovanja. V primeru, da bi si država želela sama izposoditi posojilo na trgu, bi bilo to zanjo dražje. Negativne učinke krize COVID-19 se nakazujejo podatki brezposelnih oseb. V primerjavi števila brezposelnih oseb marca in aprila, lahko opazimo, da je bilo v aprilu za 13,9 % več brezposelnih oseb kot v mesecu marcu. Zato je še toliko bolj pomembna solidarnost med državami članicami, ki bo doprinesla k vzpostavitvi instrumenta SURE. Kredit, ki si ga bo izposodila Evropska komisija v imenu Evropske unije, bo tako ugodnejši in bo omogočil državam članicam, da zaprosijo tudi za posojilo. Da pa lahko začnejo države članice koristiti sredstva z instrumenta SURE, pa je pomembno, da države članice zagotovijo jamstvo za posojilo. Za te namene danes tudi obravnavamo predlog poroštvenega zakona o vzpostavitvi evropskega instrumenta. Slovenija bo tako zagotovila poroštvo v vrednosti 88 milijonov evrov. Pričakuje pa se lahko po oceni ministra za finance približno 900 milijonov evrov za Slovenijo, ki bodo namenjena za blaženje posledic krize COVID-19 na področju zaposlovanja. Vseeno pa je potrebno izpostaviti nekaj stvari pri obravnavi predlaganega zakona. Predlog zakona smo prejeli v Državni zbor skupaj s predlogom sklepa o ugotovitvi nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma, ki lahko postane ustavno sporen, če bo sprejet. To je tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Potrebno se je zamisliti nad tem, da bi sprejem predlaganega sklepa na to vodil do neskladnosti s prvo alinejo 9. člena Ustave. Kot zadnje pa naj še izpostavim zaskrbljenost nad tem, da v stališču Republike Slovenije do predloga uredbe sveta o vzpostavitvi evropskega instrumenta SURE, na podlagi katere temelji današnji obravnavani predlog poroštvenega zakona nismo razpravljali na Odboru za zadeve Evropske unije. Zavedamo se nujnosti postopka, vseeno pa smo stališče prejeli v Državni zbor le v seznanitev. Stališče smo prejeli v Državni zbor 8. maja, med tem, ko so razpravljali o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi Evropskega instrumenta SURE šele 15. maja. Nato je bila na Svetu EU dana uredba pisno sprejeta 19. maja, v Državnem zboru bi tako imeli dovolj časa, da bi se seznanili s stališčem Republike Slovenije do predlagane uredbe. Po drugi strani pa bi lahko Vlada poslala v Državni zbor stališča kot predlog stališča do predlagane uredbe Sveta o vzpostavitvi evropskega instrumenta SURE in bi tako lahko poslanci ne le razpravljali na Odboru za zadeve EU, ampak tudi glasovali o predlaganem stališču Republike Slovenije. Uredbe se v sklopu zakonodajnih aktih EU prenesejo v države članice neposredno, nato posamezna država ne more spreminjati uredbe, ki je bila že sprejeta. V Poslanski skupini Lista Marjana Šarca tako ob obravnavi predlaganega zakona opozarjamo na določene pomanjkljivosti, vendar se zavedamo pomembnosti vzpostavitve evropskega instrumenta SURE, na katerega se navezuje poroštvo, zato bomo predlagani zakon podprli.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov. Kolega Jani Prednik.
Spoštovani predsednik, spoštovani vsi zbrani. Poroštveni zakon, ki ga imamo pred seboj, je eden izmed treh, v tretjem, tako imenovanem, proti korona paketu, kakor svoje predloge imenuje Vlada. Konkretni zakon sam ne prinaša novih ukrepov. Gre za izpolnitev slovenske udeležbe v poroštvu za vseevropski finančni inštrument SURE, iz katerega bodo države lahko črpale posojila za financiranje programov za financiranje programov za ohranitev zaposlenosti. Za sodelovanje v programi Slovenija sodeluje s svojim poroštvom v višini 88 milijonov evrov. Iz programa bo naknadno mogoče najeti posojila za izvedbo programov, s katerimi se države trudijo zajeziti naraščajočo brezposelnost, ki je posledice globalne pandemije novega virusa. Finančni inštrument je, glede na svoj opis, namenjen financiranju mnogih programov, ki jih države članice izvajajo že sedaj – subvencioniranje, čakanje na delo in skrajšanega delovnega časa, temeljni dohodki za najbolj prizadete skupine, ter druge subvencije gospodarstvu in delodajalcem, da v čim večji meri ohranijo zaposlenost in poslovne procese. Spoštovani, to ni tako imenovani helikopterski denar, o katerem se je veliko govorilo na začetku pandemije. Ne gre za svež denar v sistemu. Gre za prilagoditev proračuna Evropske unije za zagotovitev posojilne sposobnosti, ki ga bodo države podprle s svojimi poroštvi. Poroštvo v programu nam zagotavlja možnost črpanja sredstev, ne pa tudi ugodnih posojil. Minister za finance je javno omenjal celo možnost, da tega programa ne bomo uporabili, če bo na trgu na voljo cenejši denar. Pomembna informacija ob sprejemanju tega zakona je tudi, da bo mogoče iz programa SURE financirati večino programov, ki smo jih v Sloveniji že uzakonili. Ker gre za finančno poroštvo, to torej pomeni, da nam sam pristop k programu ne zagotavlja še ničesar. Za pripravo, izvedbo, črpanje denarja in končni učinek je odgovorna Vlada vsake države. Tu pa uspeha pogosto ne določa vsebina, temveč pristop in način dela. Bojimo se, da bo aktualna Vlada ravno na tem področju padla na izpitu. Sam zakon, ki prinaša dostop do finančnih sredstev iz naslova, vsaj minimalne evropske solidarnosti, pa bomo v Poslanski skupini SD podprli.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, kolega mag. Dušan Verbič.
Hvala za besedo, predsednik. Vsem prisotnim prav lep pozdrav. Spoštovani! Posledice izbruha epidemije Covid-19 se močno odražajo na vseh ravneh družbe v Republiki Sloveniji. Prav tako za celotno evrsko območje prvi kazalniki že nakazujejo močen padec gospodarske aktivnosti in poslabšanje razmer na trgu dela. Republika Slovenija se kot del evrskega območja, že sooča z negativnimi posledicami, ki zahtevajo hitro ukrepanje za zaščito zlasti vitalnih delov njenega gospodarstva, saj po napovedi Banke Slovenije obstaja letos velika verjetnost močnega padca gospodarske aktivnosti, kot smo jo že doživeli na začetku prejšnje svetovne gospodarske in finančne krize. Podjetja so v času epidemije morala omejiti svoje aktivnosti, nekatera so začasno celo zaprla svoja vrata. Med strateškimi ukrepi za pomoč gospodarstvu, so ključni ukrepi, ki bodo podjetjem omogočili oživitev njihove investicijske aktivnosti in s tem ohranitev delovnih mest. Evropska komisija je predlagala vzpostavitev 100 milijard evrov težkega solidarnostnega inštrumenta SURE, ki bo delavcem v državah članicah EU, pomagal ohranjati dohodke, podjetjem pa preživeti. Instrument SURE bo financiral sheme skrajšanega delovnega časa, ko delavci delajo manj časa, izgubljen dohodek pa delodajalcem vsaj delno povrne država. Posojila bodo temeljila na poroštvih, ki jih zagotovijo države članice, izkoristile pa jih bodo lahko vse države članice, vendar bodo zlasti pomembna za bolj prizadete države. Podjetja bodo lahko začasno zmanjšala število delovnih ur ali začasno prekinila delo, hkrati pa od države prejela finančno podporo za neopravljeno delo. Samozaposlene osebe bodo prejele nadomestilo za trenutne izredne razmere. V Poslanski skupini SMC vseskozi budno spremljamo nastali položaj in se zavedamo pomena sprejemanja učinkovitih ukrepov. Celota vseh do sedaj sprejetih ukrepov mora olajšati položaj gospodarstva in na ta način tudi zaščititi položaj zaposlenih. Namen tega predloga zakona je zagotavljanje finančne pomoči EU v obliki začasnih posojil za podporo državam članicam, ki se soočajo z resnimi gospodarskimi motnjami zaradi izrednih razmer, ki so posledica izbruha epidemije COVID-19. Ta predlog zakona je eden v nizu ukrepov, ki nam bodo pomagali, da zmanjšamo negativne posledice nastalih razmer. S temi ukrepi moramo zagotoviti zaščito državljanov, gospodarstva in na koncu tudi države. Zaradi navedenega bomo v Poslanski skupini SMC ta predlog zakona podprli, saj po našem mnenju pomeni ukrep v pravo smer za blažitev negativnih učinkov na celotno družbo. Na koncu pa to pomeni tudi ukrep ohranitve delovnih mest za naše državljane in državljanke. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Levica, kolega Luka Mesec.
Hvala za besedo in lep pozdrav. Jaz bom v svojem stališču nekoliko širši. Problem Evropske unije, zlasti pa evroobmočja je, da to nista solidarni območji, da v njih ni vgrajen nikakršen mehanizem solidarnosti v primerih kriz. Če začnem z anekdoto. Bivši ameriški finančni minister Larry Summers je konec 90-ih evropske finančne ministre, ki so takrat vzpostavljali evroobmočje, vprašal, kaj se v evroobmočju zgodilo, če recimo v neki državi pride do bančne krize. Kdo bo odgovarjal, kdo bo nosil stroške, kakšne so odgovornosti Evropske centralne banke ali bo vse padlo na državo ne glede na to, kako majhna, kako zadolžena ali kako finančno nemočna je. Nepresenetljivo je njegovo vprašanje v dvorani vzbudilo tišino. Odgovora namreč ni bilo, ker so enostavno računali na to, da bodo evro tak kot je ustanovili, potem pa bodo tokom časa ga nadgrajevali, da ne bo to samo ladja za lepo vreme, ampak da bo lahko prenesel tudi nevihto. Desetletja kasneje, ko je nevihta prišla se je izkazalo, da do tega ni prišlo. Ko je francoski predsednik Nicolas Sarkozy leta 2008 sklical predsednike Vlad, štirih najmočnejših evropskih gospodarstev poleg Francije, še Nemčijo, Veliko Britanijo in Italijo in poskušal preprečiti tisto, kar je bilo v tistem trenutku že nekako izvršeno dejstvo, se pravi evropski finančni zlom in Sarkozy je predlagal, da se ustanovi Evropski solidarnostni sklad v višini od 300 do 500 milijard evrov zato da bi skupaj naslovili finančno krizo je Angela Merkel kratko malo s tega sestanka odkorakala, Sarkozy pa je razburjen novinarjem po tem sestanku povedal, kaj mu je rekla. Bil je v svojem prepoznavnem slogu nekoliko vulgaren in rekel je rekla mi je: »Chacun sa merde!«, kar pomeni v prostem prevodu, vsak naj požre svoje sranje. In to se je v naslednjih letih tudi zgodilo. Imeli smo 10 let v Evropi, ko evropske solidarnosti ni bilo. V Evropi, Evropska centralna banka ni smel po svojem statutu financirati držav članic in njihovih dolgov, evropskih skladov dolgo časa ni bilo oziroma tudi kot so ustanovili ESM je bil ta ustanovljen na način, da če si hotel kot država dobiti pomoč od njega, si kot je rekel Varufakis moral za vsak evro postaviti Grčija, ker so ti predpisali tako stroge varčevalne ukrepe, tako da državam sta ostali samo dve možnosti, radikalno varčevanje in zadolževanje in zato smo videli v preteklem desetletju globoko recesijo v Evropi, ki se je vlekla praktično do leta 2015 in enormne skoke državnih dolgov. Razlog je, da ni bilo evropske solidarnosti. Sedaj pa prihajam do tega mehanizma SURE. Mi ta mehanizem v Levici podpiramo, ker smo vedno zagovarjali solidarne evropske rešitve in to je nek zametek. Ima pa svoje probleme. Prvi problem je, da je ta stvar bistveno premajhna. 100 milijard evrov za vsa evropska gospodarstva ob tako visoki krizi kot jo imamo sedaj je kaplja v morje. Drugič, problem je, da se bodo dolgovi, ki jih bodo države najemale pri tem mehanizmu SURE še vedno pač vpisovali v državnem dolgove in bodo vračljivi. Res pa je, da bomo s skupnimi poroštvi omogočili, da se vsi skupaj zadolžujemo ceneje in da ne bodo zopet obresti letele v nebo. Bi pa za konec povedal še nekaj o evro skepticizmu. Včeraj sem namreč naletel na to kritiko na odboru. V Levici nismo bili nikoli evro skeptiki. Bili smo pa pogosto kritični do Bruslja, Frankfurta in Berlina, ampak nismo bili kritični do njih zaradi tega ker bi Evropo združevali, ampak zaradi tega, ker so Evropo uničevali. In ko danes gledamo Orbane, Salvinije in ostale, ki strašijo po Evropi, ti evrov skeptiki so otroci nemških fiskalnih jastrebov, tistih ljudi v evropskih inštitucijah, ki so predpisovali radikalne varčevalne programe in vseh vlad in njihovih finančnih ministrov v zadnjem desetletju, ki so odrekali evropsko solidarnost, najbolj značilno na primeru Grčije, kjer se je v bistvu kovala usoda Evropske unije. Upamo, da bo tokrat drugače. Mehanizem SURE je nek zametek, ampak resnično upanje sta v resnici sklad v višini 750 milijard in proračun v višini tisoč 100 milijard, ki ga je napovedala Evropska komisija. Seveda pa moramo počakati, da to pride do držav članic.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA INTERVENTNEGA ZAKONA ZA ODPRAVO OVIR PRI IZVEDBI POMEMBNIH INVESTICIJ ZA ZAGON GOSPODARSTVA PO EPIDEMIJI COVID-19 V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlo zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev dajem besedo predstavnici Vlade, dr. Metki Gorišek, državni sekretarki na Ministrstvu za okolje in prostor.
Spoštovani! Lep pozdrav spoštovani vsi! Jaz bi čisto na kratko samo povzela bistvene cilje in sporočilo tega zakona, da ta zakon nima nobenih finančnih posledic, mogoče na začetku. Da ne uvaja novih projektov na nobenem področju oziroma prioritet. Da ureja načeloma samo odpravo administrativnih barier, ki so v večini primerov na Ministrstvu za okolje in prostor pri podeljevanju oziroma pri pregledu oziroma tudi samem usklajevanju vlog za pridobitev gradbenega dovoljenja oziroma umeščanja v okolje in prosto. Ta zakon bo nekako omogočil pregledno, koordinirano delo vseh, ki so soglasjedajalci v okviru Ministrstva za okolje in tudi s sodelovanjem z ostalimi resorji ne bo vplival na njihovo suvereno delo kot samostojnih delavcev, ampak gre za to, da bo delo teh soglasodajalcev usklajeno, koordinirano, da bodo vse vloge pregledane v rokih, ki so nekje predvideni in da se bo tudi v primeru nepopolnosti vsako dopolnilo ustrezno utemeljilo in uskladilo z vlagateljem. Torej, da ne bo nepotrebnega dopisovanja oziroma popravljanja vlog v nedogled. Mi smo naredili analizo na našem ministrstvu in ugotovili pač žalostno stanje, da so nekatere vloge pri nas že kar blizu desetletja oziroma največji problem je bil pri okoljevarstvenih soglasjih in pa tudi pri integralnih dovoljenjih, vsekakor pa tudi pri gradbenih dovoljenjih, vsekakor pa tudi pri državnih prostorskih načrtih. Dva kriterija sta postavljena glavna, ki bosta nekako v pomoč koordinacijski skupini za opredelitev prednostne obravnave teh vlog in sicer glede na fazo v kateri se nahaja neka vloga pri nas oziroma v pregledu, se bodo najprej obravnavale vloge, ki bi lahko pridobile gradbeno dovoljenje do konca 2020 in potem do konca 2021, sledi pa še potem tudi pospešitev državnih prostorskih načrtov za večje investicije, ki je neka tretja prioritetna lista. Te, seveda pa te investicije tudi nekje se pričakuje, da imajo zaključene finančne konstrukcije, se pravi, da 2020, konec 2020, 2021, ne gre pa za samo državne projekte, ker gre za zasebne investicije, gre za projekte lokalnih skupnosti in viri so tudi, bom rekla vsi torej viri, ki so navedeni kot zagotavljanje finančne konstrukcije, se pravi so od domačih skladov, proračuna, občinskega, državnega kot tudi evropskih programov financiranja. Drugo kar je pomembno mogoče je to, da ta zakon ne posega v noben drug zakon, se pravi, da ni, da se vse, vsi zakoni upoštevajo dosledno, pospešujejo se samo postopki. In tretje kar je zelo pomembno tudi predvsem, da bi ta denar, ker je namen tega zakona, da pospeši gospodarstvo z nekimi gradbenimi posegi v prostor, ki imajo multiplikativen učinek tudi na druge dejavnosti, da v bistvu se uporabi smernice Evropske komisije o udeležbi ponudnikov in blaga tretjih držav na trgu javnih naročil EU, to pomeni, da se lahko na javna naročila prijavljajo samo države, ki imajo podpisan sporazum oziroma reciprociteto z Evropsko komisijo. To pa pomeni, da se pravi, ne bomo več dovolili nekih nelojalnih ponudb iz tretjih držav, ki potem seveda tudi onemogočajo neko lojalno konkurenco domačih ponudnikov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Bojanu Podkrajšku.
Hvala, spoštovani predsednik, za dano besedo. Cenjena državna sekretarka! Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor je na 30. nujni seji 28. 5. 2020 kot matično delovno telo obravnaval Predlog interventnega zakona za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji COVID-19, ki ga je Državnemu zboru po nujnem postopku v obravnavo predložila Vlada. V imenu predlagatelja je državna sekretarka na Ministrstvu za okolje in prostor dr. Metka Gorišek poudarila, da je temeljni cilj predloga zakona zagotoviti učinkovit zagon investicijskega cikla ob koncu epidemije COVID-19 in preprečiti hujšo gospodarsko škodo na način, da se pospeši aktivnosti gradbenega sektorja in pridruženih storitvenih dejavnosti. Predlog zakona tako vsebuje kriterije za določitev pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji, določa način delovanja in koordinacijo o postopkih pridobivanja dovoljenj in odločitev na podlagi predpisov ter pogoje za odpravo ovir in učinkovito izvedbo pomembnih investicij. Izpostavila je, da predlog zakona določa kriterije za določitev pomembnih investicij, ki bo s sklepom določala Vlada. In sicer gre za kriterije, ki zagotavljajo, da je za pomembne investicije in za izvajanje nacionalnih politik in programov na področju prometa, energetike, gospodarske in razvojne infrastrukture in okolja oziroma zasleduje cilje strateških politik in iz programa evropske kohezijske politike in ostalih finančnih mehanizmov Evropske unije na vseh področjih. Predlog zakona predvideva tudi ustanovitev koordinacijske skupine, ki jo imenuje minister pristojen za okolje. Njen namen je predvsem pospešeno in koordinira izvedbo postopkov uresničevanja v prostor in okolja ter postopkov povezanih z izvedbo pomembnih investicij. Za potrebe izvajanja teh nalog koordinacijska skupina določi tri prioritetne liste in iz seznama prioritetnih investicij, ki jih bo Vlada določila s sklepom. V razpravi s strani večine razpravljavcev je izpostavljen pomen investicije v večje infrastrukturne in gradbene projekte za blažitev in učinkov epidemije COVID-19 za slovensko gospodarstvo. Ob tem je bil zlasti s strani koalicijskih poslanskih skupin poudarjen pomen gradbenega sektorja, ki s svojo dejavnostjo multiplikativno vpliva na več kot 40 % slovenskega gospodarstva, zlasti na promet dobaviteljske verige in širši storitveni sektor. Posebej je bilo poudarjeno, da rešitve, ki jih vsebuje predlog zakona pomenijo preskakovanje veljavnih postopkov, umeščanja projektov v prostor oziroma postopkov za pridobitev gradbenega dovoljenja prav tako pa ne izključuje nevladnih organizacij iz teh postopkov. Namen predloga zakona je zgolj odprava anomalij pri umeščanju projektov v prostor, ko nekateri konkretni projekti nerazumno traja tudi 10 ali več let. Odločno nasprotovanje predlogov zakona so izrazili v Poslanski skupini Levica. Ker gre po njihovem mnenju za še eden zakon v paketu protikoronske zakonodaje, ki predstavlja nižanje okolijskih standardov v postopkih načrtovanja oziroma umeščanja velikih infrastrukturnih projektov v prostor te njihove gradnje se želi čim bolj omejiti nevladne organizacije. V Poslanski skupini Lista Marjana Šarca pa so izpostavili, da bi bilo potrebno na prioritetne liste vključiti tudi investicije, za katere so zagotovljena poroštva države. V Zakonu o izvrševanju proračuna RS za 2020 in 2021 mednje spadajo izgradnja drugega tira, gradnja tretje razvojne osi ter poroštva za kredite državljanov, ki prvič rešuje stanovanjsko vprašanje in njena oblika zaposlitve oziroma višina dohodka ne omogoča samostojnega pridobivanja kredita. Po razpravi je odbor sprejel amandmaje koalicijskih poslanskih skupin ter glasoval še o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč Poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek, kolega mag. Andrej Rajh.
Spoštovani predsednik, vabljeni gostje! Interventni zakon za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva pri epidemiji COVID-19 sledi načelu učinkovitega zagona investicijskega cikla ob koncu epidemije in preprečitvi hujše gospodarske škode. V ta namen predlog predvideva ustanovitev koordinacijske skupine s sklepom ministrstva pristojnega za okolje in prostor. Ta skupina bo odgovorna za razvrščanje pomembnih investicij v prioritetne liste na podlagi kriterijev, ki jih vsebuje predlog. Cilj predloga je tako pospešitev pridobivanja mnenj, soglasij in drugih upravnih aktov povezanih z gradnjo objektov ter učinkovito delovanje državnih organov v postopkih, ki so potrebni za izvedbo pomembnih investicij. Predlog zakona ima omejeno veljavnost in sicer do 31. 12. 2021. Torej gre za projekte, ki že imajo zagotovljeno financiranje in so praktično pripravljeni za izvedbo. To pomeni, da so tk pred izdajo dovoljenja za gradnjo. Epidemija je močno vplivala na gospodarsko aktivnost in s tem tudi na izgubo številnih delovnih mest. Lahko bi rekli, da so razmere primerljive s tistimi leta 2013 in 2014. V tistem času je takratna predsednica Vlade Alenka Bratušek prav s potrebnimi ukrepi in intenzivnim črpanjem evropskih sredstev, s katerimi so se začeli izvajati številni projekti, ki so izboljšali kvaliteto življenja po številnih krajih po Sloveniji, zagotovila kontinuirano gospodarsko rast, ki je trajala vse do sedanje krize. V stranki SAB se zavedamo, da je ravno infrastruktura tista, ki utrjuje geostrateški položaj naše države in zagotavlja gospodarstvu strateško prednost. To smo dokazali tudi v času, ko je Ministrstvo za infrastrukturo vodila Alenka Bratušek. Po desetletjih negotovosti in stopicanja na mestu, je končno pospešila projekta Drugi tir in Tretja razvoja os, ki trenutno veljata za prioritetna infrastruktura projekta v državi. V začetku tega tedna je tudi Ustavno sodišče potrdilo ustreznost Poroštvenega zakona. To je bila zmaga nad tistimi silami, ki so vlagale velike napore, da bi zaustavile razvoj Slovenije. V stranki SAB se zavedamo, da so za ustrezno vzdrževanje in posodabljanje slovenske državne prometne infrastrukture skoraj 6 tisoč kilometrov dolgega cestnega omrežja in več kot tisoč 200 kilometrov razvejanega železniškega omrežja, potrebna sredstva vsaj 200 milijonov evrov letno. Tudi na območju Maribora in severovzhodne Slovenije od koder prihajam, smo prav zaradi tega deležni številni investicij v infrastrukturo. Prav tako bo s 1. 7. več kot 600 tisoč upokojencem, na voljo brezplačni medkrajevni potniški promet in to po vsej Sloveniji. Zato smo bili toliko bolj presenečeni, da je nova Vlada na ustanovni seji Ministrstvu za infrastrukturo zaradi epidemije, odvzela 130 milijonov evrov in jih prerazporedila. Prav zaradi tega smo v SAB zahtevali ustanovitev posebne enotne Covid postavke v proračunu in parlamentarne nadzorne komisije, na kateri bi bile poknjižene in pregledno razvidne vse prerazporeditve sredstev. Gre za precej sredstev in na tem mestu se postavi vprašanje, katerim projektom so bila pravzaprav odvzeta oziroma kateri projekti so ogroženi, prestavljeni. Zato smo v zakonodajni postopek vložili Predlog zakona o proračunskem skladu za investicije v prometno infrastrukturo. Z našim predlogom bi se zagotovilo predvidljivo in stabilno financiranje in načrtovanje potrebnih vlaganj. Zato smo predlagali, da se za financiranje proračunskega sklada zagotovi preko dveh ključnih postavk – obstoječe letne dajatve vozil v cestnem prometu in dodatno dve odstotni točki davka na dodano vrednost. Tisti dve odstotni toči, ki sta v veljavi še od prejšnje finančne krize. V Poslanski skupini SAB vemo, kako velik vpliv imajo pomembne državne investicije na zagon gospodarstva in posledično na življenjski standard naših sodržavljanov, zato predlogu zakona ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, kolega Ivan Hršak.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! V Državnem zboru obravnavamo predlog interventnega zakona za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji Covid-19. Zakon se bo uporabljal za vse pomembne investicije, ki so ključne za zagon gospodarstva po prenehanju epidemije Covid-19. Določa se, da veljajo rešitve Zakona za investicije nad 5 milijonov evrov. Pomembne investicije bodo tako na področju izvajanja nacionalnih politik in programov na področju prometa, energetike, gospodarske razvojne infrastrukture in okolja, kmetijstva, stanovanjske gradnje, zdravstva, domske oskrbe, izgradnje varovanih stanovanj, vzgoje in izobraževanja, športa in znanosti, obrambe, javne uprave, kulture, notranji in zunanjih zadev ter pravosodja. Spodbujanje pomembnih investicij bo tudi kjer se bodo zasledovali cilji strateških politik in programov evropske kohezijske politike 2014-2020 in 2021-2027 in ostalih finančnih mehanizmov Evropske unije 20201-2027 na vseh področjih. podrobno bodo opredeljene v sklepu Vlade. Prioritetno se bo na podlagi zakona spodbujalo pospešitev investicij, ki imajo zagotovljena finančna sredstva do konca leta 2020, sledile pa jim bodo investicije, ki imajo zagotovljena finančna sredstva do konca leta 2021. Investicije tretje prioritetne liste morajo biti umeščene v strateške dokumente posameznih ministrstev, zahtevajo pripravo državnih prostorskih načrtov in katerih načrtovana predračunska vrednost je minimalno 25 milijonov evrov. Na podlagi zakona bo določen seznam investicij, ki bodo imele prednostno obravnavo pri pristojnih organih, predvidoma bo šlo za skupno ca 500 milijonov evrov investicij. Predloga zakona ureja ustanovitev koordinacijske skupine, ki bo odgovorna za pospešeno in koordinirano izvedbo pomembnih investicij, kar bo pomenilo učinkovito delovanje. Skrajšali se bodo roki in zagotovila prednostna obravnava v primeru pravnih sporov zoper upravne akte povezane z izvedbo pomembnih investicij. Zaradi tega pričakujemo hitrejši zagon pomembnih investicij. V Poslanski skupini Desus pričakujemo na podlagi izjav ministra Vizjaka, da bodo med pomembnimi investicijami pomembne prometnice zaključka hidroelektrarn na Spodnji Savi, to se pravi izgradnja hidroelektrarne Mokrice in pa dolgo pričakovana izgradnja hidroelektrarn na srednji Savi. Na podlagi pospešitve investicij lahko pričakujemo hitrejši zagon gospodarstva, kar bo zelo pozitivno vpliva na zaposlenost in na drugi strani na manjši upad gospodarske rasti. Zaradi vsega navedenega bomo v Poslanski skupini Desus podprli predlog Interventnega zakona za odpravo ovir pri izvedbi pomen investicij za zagon gospodarstva po epidemiji COVID-19.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, kolega Dušan Šiško.
Spoštovani, lep pozdrav vsem prisotnim! V času koronavirusa so bili večinoma vsi sektorji v zatonu, sedaj pa je že počasi prišel trenutek, ko se mora država kot celota popraviti čim prej in postaviti na noge, da ne pademo še globlje. Eden izmed sektorjev je tudi gradbeništvo, kjer bi bilo potrebno, da se nekaj premakne na področju gradnje stanovanj za mlade, domove za starejše občane in tako dalje. Apetiti, da se pospeši izvedbo pomembnih investicij na ravni države, občin, zasebnega sektorja so enormni. Delavci, ki delajo v gradbeništvu so od marca dalje čakali na delo, izkoristili lanski dopust, bili so celo odpuščeni, nekateri pa so lepo delali naprej kot da so imuni na vse skupaj. Interventni zakon naj bi se uporabljaj do konca naslednjega leta, vprašanje pa je koliko izmed vseh teh pomembnih investicij bo dejansko realiziranih, koliko pa jih bo še ostalo. Vsi smo po tiho vedeli, da bo do tega stanja prišlo, kajti gospodarska kriza, recesija je logična posledica vseh teh ukrepov, omejitev, zaostrovanj tako prejšnje kot sedanje Vlade. Zato sedaj ni čas za čakanje na delo, delo od doma, temveč, da vsi gremo tako naprej in še več, da nam bo potem lažje. Razmere na trgu dela se morajo izboljšati. Bruto domači proizvod se mora dvigniti in podobno. Zato je nujno potrebno, da se pospeši aktivnost gradbenega sektorja, da gredo v polni pogon trgovine, prevozništvo, avtomobilska industrija. Slovensko gospodarstvo potrebuje hiter razvoj usmerjen v napredne industrije. V Slovenski nacionalni stranki smo v pisni poslanski pobudi Vladi Republike Slovenije predlagali vrsto ukrepov, med drugimi tudi poenostavitev administrativnih postopkov, torej temeljito zmanjšanje birokratskih ovir pri pridobivanju gradbenih dovoljenj, kar bo pomagalo investitorjem, gradbenemu sektorju in širše. Učinkovito delovanje sodne veje oblasti kjer nemoteno delovanje sodstva zagotavlja trdno in razvijajočo se družbo in krepi zaupanje v pravni sistem. Naložbe državljanov kjer bi obveznice lahko izdale občine in države ter z zbranim denarjem financirale lokalne in državne infrastrukturne projekte. Namreč še vedno menim, da država ne bo mogla iz proračuna ob vsej pomoči gospodarstvu in prebivalstvu zagnati gospodarskega zavoja še z vlaganji v velike infrastrukturne projekte. Zdaj je tudi na mestu, da začne država v večji meri uporabljati javno zasebno partnerstvo za državne in regionalne infrastrukturne projekte kjer naj bi slednji sodelovali s sosednjimi državami glede prometne infrastrukture, energetike, ravnanje z odpadki, itd. Tudi te lahko v večji meri financiramo z zasebnim kapitalom kjer lahko poleg državljank in državljanov Republike Slovenije tudi domači in tuji institucionalni investitorji, ker je v tuji že dolgo ustaljena praksa. Zelo pomemben cilj je tudi skrajševanje rokov ter prednostna obravnava v primeru upravnih sporov zoper upravne akte povezana z izvedbo pomembnih investicij. V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke bomo podprli novelo interventnega zakona ker se a priori prispeva k ohranjanju in vzpostavljanju novih delovnih mest v podjetjih, preprečevanju poslabšanja socialno-ekonomskega položaja prebivalstva in socialno ogroženih skupin.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, kolega Bojan Podkrajšek.
Hvala, spoštovani predsednik še enkrat za dano besedo. Temeljni cilj predloga zakona je zagotoviti učinkovit zagon investicijskega ciklusa ob koncu epidemije COVID-19 in preprečiti hujšo gospodarsko škodo na način, da se pospeši aktivnosti gradbenega sektorja in pridruženih storitvenih dejavnosti. Predlog zakona tako vsebuje kriterije za določitev pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemije, določa način delovanja in koordinacijo o postopkih pridobivanja dovoljenj, mnenj in odločitev na podlagi področnih predpisov ter pogoje za odpravo ovir in učinkovito izvedbo pomembnih investicij. Predlog zakona določa kriterije za določitev pomembnih investicij, ki jih bo s sklepom določila Vlada in sicer gre za kriterije, ki zagotavljajo, da gre za pomembne investicije za izvajanje nacionalnih politik in programov na področju prometa, energetike, gospodarske razvojne infrastrukture in okolja oziroma zasleduje cilje strateških politik in programov Evropske kohezijske politike in ostalih finančnih mehanizmov Evropske unije na vseh področjih. Predlog zakona predvideva tudi ustanovitev koordinacijske skupine, ki jo imenuje minister pristojen za okolje. Na njem bo predvsem pospešena in koordinirana izvedba postopkov, umeščanja v prostor in v okolje ter postopkov povezanih z izvedbo pomembnih investicij. Za potrebe izvajanja teh nalog koordinacijska skupina določi tri [[nerazumljivo]]liste iz seznamov pomembnih investicij, ki jih bo Vlada določa s sklepom. Namen predloga zakona je zgolj odprava anomalij pri umeščanju projektov v prostor, ko nekateri konkretni projekti oziroma postopki čakajo nerazumno deset ali več let. V Slovenski demokratski stranki vse skozi opozarjamo na velike birokratske ovire, ki bremenijo te postopke, projekte in v SDS bomo prav gotovo podprli ta zakon, prepričani smo, da je to prva stopnica k temu, da bodo ti postopki mnogo krajši, in da se bodo zagnale investicije, bi pa tudi apeliral v imenu Poslanske skupine SDS na vse tiste, ki delajo te postopke, da se tega zavedajo in da so najbolj uspešni, v prid razvoja slovenskega gospodarstva. Hvala za vašo pozornost.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Lista Marjana Šarca. Kolega Edvard Paulič.
Spoštovani predsedujoči, predstavnica Vlade, kolegice in kolegi. V Poslanski skupini LMŠ pozdravljamo razmišljanje o tem, kako po koncu epidemije gospodarstvo spet postaviti na noge. Zavedamo se, da je to zahteven proces, zato bi o tem veljalo razmišljati že tedaj, ko so se nakazali obrisi negativnega vpliva na gospodarstvo, ki ga je ta epidemija že in ga bo še naredila. Težko je napovedati, kako bo virus v prihodnje vplival na gospodarsko aktivnost, a jasno je, da gospodarstvo že danes rabi močno spodbudo s strani države. To je dejstvo, ki so ga ponotranjili tudi najbolj goreči zagovorniki prostega trga tudi zato, smo v LMŠ, pred tedni, predstavili naš načrt, kako po izteku epidemije ponovno zagnati gospodarstvo. Pri tem smo se osredotočili predvsem na spodbujanje domače potrošnje. Na Odboru za infrastrukturo, okolje in prostor, smo zato predlagali amandma, da naj se prednostno obravnavajo tudi projekti, za katere je država zagotovila poroštva v Zakonu o izvrševanju proračuna za leti 2020 in 2021. To so drugi tir, tretja razvojna os in reševanje stanovanjske problematike mladih. Prepričani smo, da so ti projekti izjemnega pomena za državo, zato apeliramo na koalicijske poslance, da danes amandma podprete. Po drugi strani, pa po našem mnenju, iz zakona ni najbolj razvidno, kako bo ta sploh omogočil hitrejšo izpeljavo investicijskih projektov. Zakon sicer predvideva ustanovitev posebne koordinacijske skupine, ki naj bi bila zadolžena za hitrejšo izvedbo vseh postopkov, a zakon ne definira, ali gre pri tem za vodenje upravnega postopka ali za morebitno drugo pristojnost te skupine. Na nejasnost teh določb v svojem mnenju opozarja tudi Zakonodajno-pravna služba. Zavedati se moramo, da upravni organ, ki vodi postopek in o njem odloča, med drugim zavezuje načelo zakonitosti in načelo samostojnosti organa, kar pomeni, da posebna koordinacijska skupina, ki je predvidena s tem zakonom, ne bo smela posegati v delo upravnega organa. Glede na to, da je glavni namen zakona ta, da bo koordinacijska skupina pospeševala izvedbo infrastrukturnih projektov, so njene pristojnosti vendar predpisane na trhlih temeljih, sploh, če resnično ne želimo posegati v ustavno zagotovljeni načeli zakonitosti in samostojnosti upravnega organa. Če se vrnem nazaj k vsebinskemu delu zakona. V Poslanski skupini LMŠ si želimo predvsem, da Vlada na podlagi programa za okrevanje, ki ga je nedavno objavila Evropska komisija, pripravi investicijski program za zagon gospodarstva. S 5 milijardami evrov, bi lahko sofinancirali strateške prioritete na področju digitalizacije, zelenega preboja in tehnološkega preboja. Predvsem, pa bi morali spodbuditi kratkoročno povpraševanje. To lahko storimo z spodbujanjem naložb gospodinjstev v energetsko sanacijo stavb, s pospeševanjem izvedbe javnih investicij v socialno infrastrukturo, kot so vrtci, šole in pa bolnišnice in pa s pospeševanjem velikih infrastrukturnih projektov, kot sta drugi tir in tretja razvojna os. Nenazadnje, pa v Poslanski skupini LMŠ pozdravljamo zakonsko določilo, ki predvideva obvezno uporabo smernic Evropske komisije, o udeležbi izvajalcev iz tretjih držav. Pri tem je bistveno to, da se lahko ponudnika iz tretje države, ki ne upošteva evropskih, socialnih in delovnopravnih standardov, izloči iz postopka javnega naročanja, na ta način pa bodo pri izvedbi večjih infrastrukturnih projektov, veliko bolj konkurenčna naša, domača podjetja. Upamo le, da slednje ne bo pomenilo še enega dodatnega pritožbenega razloga, pač pa, da bodo te smernice resnično dosegle svoj namen, s končnimi multiplikativnimi učinki na naše gospodarstvo. V Poslanski skupini LMŠ predlogu zakona [[znak za konec razprave]] ne bomo nasprotovali.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov. Kolega Matjaž Nemec.
Hvala lepa spoštovani predsednik. Kolegice, kolegi. Vlada je v sklopu tretjega paketa protikoronskih zakonskih predlogov pripravila Predlog Zakona za pripravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva. Že sam naslov zakona nam navdaja z nekim dvomom. Žal so ti še tako večji ob dosedanjem ravnanju Vlade, ko je že v Zakonu o ohranjanju narave in drugih protikoronskih zakonodajnih paketov skorajda hermetično zaprla vrata nevladnim organizacijam pri nadzoru v postopkih za pridobivanje gradbenih in drugih dovoljenj za nove investicije. Cilji, ki jih Vlada želi zasledovati s tem zakonskim predlogom so sicer na prvi pogled všečni, saj gredo v smer zagona investicijskega cikla, države, občin in zasebnega sektorja. Predlagane rešitve pa skrajšujejo roke pritožb v postopkih v povezavi s pravnim varstvom, prednostno pa bodo obravnavani postopki povezani z izvedbami pomembnih investicij. Socialni demokrati tako menimo, da so investicije pravi odgovor za po novem zagon gospodarstva, a ne način kot ga predlaga Vlada. Še več, takšno rokohitrstvo je zelo škodljivo, posledice pa so lahko v veliki meri ireverzibilne, kajti ko bo investicija že realizirana bo okoljske posledice težko ali nemogoče odpraviti. To pa nas lahko na dolgi rok pahne v kolesje nasedlih okolju in ljudem škodljivih investicij, še več. Pod vprašaj [[?]] primerne umeščenosti takšnih investicij pa se lahko naknadno podpiše tudi kakšna ustavna presoja in nenazadnje evropska regulativa. Kot rečeno, zakonska novela po našem mnenju je le nadaljevanje načina dela in razmišljanja vladajoče koalicije - da ne bomo napačno razumljeni – v Poslanski skupini Socialnih demokratov izrekamo da, jasen da investicijam, ki bi oziroma bodo dale zagon našemu gospodarstvu. Dajemo pa tudi odločni ne tistim, ki bodo povozile okoljske standarde in civilni nadzor ter potencialno sprožile niz dolgoročnih in izjemno škodljivih posledic. Te tudi ne bo moč kompenzirati s še tako dobrimi multiplikativnimi učinki investicij. Na pomanjkljivosti takšnega predloga je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba, spet, ponovno. Odprtih tako ostaja veliko vprašanj in pomislekov, s tem pa tudi več nevarnosti kot zagotovil o prednostih tovrstnega rokohitrskega zakonodajnega prehitevanja preko dovoljenih in ustaljenih predpisov. Posledice pa so lahko kot pri vsakem brezglavem prehitevanju usodne. Ne izzivamo po nepotrebnem, še posebej ne, ko smo postavljeni pred dilemo dveh dobrih političnih odločitev, investicij in varovanja okolja. Mi smo za oboje za investicije in za varovanje okolja, skupaj, ne pa za investicije ali za varovanje okolja. Srečno.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, kolega Gregor Perič.
Hvala predsednik. Lep pozdrav vsem. Torej v Poslanski skupini SMC bomo predlog tega interventnega zakona podprli. Kot veste je že Vlada pod vodstvom SMC-ja ustanovila vladno projektno skupino oziroma pisarno in namen te pisarne je bil vzpostaviti centralnega koordinatorja na ravni državne uprave, ki ministrstvom kot nosilcem vladnih strateških razvojnih projektov zagotavlja podporo pri njihovi pripravi in tudi izvedbi. Primarna naloga pisarne je bila predvsem spremljanje in nadzorovanje izvedb projektov in aktivno sodelovanje pri reševanju zastojev. In tudi ta predlog zakona, torej na zelo podoben način zagotavlja koordinirano in pospešeno izvedbo pomembnih investicij države. Zakon namreč ureja ustanovitev posebne koordinacijske skupine, ki bo za to odgovorna. Ta sicer ne bo delovala na ravni Vlade kot omenjena vladna projektna pisarna, bodo pa vseeno v njej sodelovali predstavniki Ministrstva za okolje in prostor kot glavnega nosilca in pa predstavniki ostalih ministrstev. Ta skupina bo ravno tako zadolžena za koordinacijo v postopkih pridobivanja dovoljenj, mnenj in odločitev na podlagi področnih predpisov. Kot ključno novost in prednost tega zakona pa izpostavljamo prednostno obravnavo postopkov, skrajšanje rokov in prednostno obravnavo v primeru upravnih sporov zoper upravne akte. Izpostavili pa bi še določbe 11. člena tega zakona, ki če se ne motimo, prvič na področju javnega naročanja v Sloveniji pri teh investicijah določajo obvezno uporabo smernic Evropske komisije o udeležbi ponudnikov blaga tretje države na trgu javnih naročil EU. Predvsem pa, če je namen zakona tudi zagon gospodarske dejavnosti oziroma aktivnosti. Zaradi nevarnosti konkurence neevropskih gradbenih podjetij, predvsem mislim na kitajske in turške, je Evropski svet pozval Evropsko komisijo in članice k ukrepanju, ker morajo zaščititi svoje interese ob upoštevanju nepoštenih praks tretjih držav, pri tem pa v celoti uporabiti instrumente trgovinske zaščite in naša pravila o javnem naročanju ter zagotoviti dejansko vzajemnost pri javnih naročilih s tretjimi državami. V ta namen je Evropska komisija lani izdala že omenjene smernice in te smernice dajejo članicam EU možnost izločitve ponudnikov, ki bodisi nimajo zagotovljenega dostopa do trga javnih naročil EU, da sprejmejo ukrepe v primeru ponudb z neobičajno nizkimi cenami in da zahtevajo, da ponudniki iz tretjih držav upoštevajo enako kakovost kot ponudniki v EU. Omogočajo pa tudi izločitveni pogoj, da lahko na javnih razpisih sodelujejo zgolj podjetja izmed podpisnic sporazuma o vladnih naročilih, sklenjenega v okviru svetovne trgovinske organizacije. Z amandmajem pa smo še posebej izpostavili zavezo k uporabi vsakokrat veljavne kolektivne pogodbe gradbenih dejavnosti z enakimi pravicami za zaposlene kot jih imajo zaposleni pri zavezancih te kolektivne pogodbe. Zaradi krize je pomen lokalnih dobaviteljev, lokalnih ponudnikov in kratkih dobavnih verig še toliko pomembnejši. V primeru izbire tujega izvajalca in podizvajalca se namreč večina vrednosti investicije prelije v tujino, poleg tega pa se lahko soočimo tudi s podobnimi težavami, s katerimi se zaradi nezmožnosti prihoda turških delavcev pri gradnji druge cevi karavanškega predora sooča DARS. V SMC smo prepričani, da bo ta predlog zakona pripomogel, da se začnejo investicije čim prej izvajati, kar bo zaradi velikih multiplikativnih učinkov, ki jih ima gradbeništvo na celotno gospodarstvo in zaradi omenjenih smernic Evropske komisije, prispevalo tudi k okrevanju predvsem slovenskega gospodarstva, ki ga letos po napovedih čaka znaten padec. Hvala lepa za pozornost.
Besedo ima Poslanska skupina Levica, kolega Željko Cigler.
Spoštovani predsedujoči, gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! V Levici ugotavljamo, da zakon, ki ga obravnavamo danes, je vsebinsko popolnoma prazen. Kljub temu, da govorimo in izpostavljamo pomen investicij za prihodnji razvoj, zlasti gospodarski zagon in gospodarski [[nerazumljivo]]Slovenije. Imamo zakon o pomembnih investicijah v katerem piše zgolj to, da pomembne investicije določi Vlada Janeza Janše, na predlog ministra Andreja Vizjaka za okolje in prostor. Določeni so nekateri ohlapni kriteriji za te projekte in sicer, da investicije zasledujejo strateške cilje nacionalnih politik iz praktično vseh obstoječih področij, razen sociale. Da je minimalna vrednost pomembne investicije 5 milijonov evrov in da imamo tri prioritetne liste. Iz zakona ne izvemo praktično nič o investicijah, ki naj bi jih ta zakon pospeševal. Seznam teh investicij naj bi se pripravil šele po sprejetju tega zakona, a v resnici ta seznam že obstaja. To se niti pretirano ne skriva in na seznamu 57 investicij je na prvem mestu osebni projekt ministra Andreja Vizjaka, to je Hidroelektrarna Mokrice. Sledijo ji črpalna hidroelektrarna na Dravi z daljnovodom, plinovod od Vodic do termoelektrarne toplarne in od Ajdovščine do Lucije, skladišče za nizko in srednje radioaktivne odpadke, deset cestnih odsekov, trije železniški odseki, 80 projektov gradnje stanovanj, nacionalna univerzitetna knjižnica in zapor na Bizoviku. Seznam, ki naj bi se po sprejetju zakona šele pripravljal je že v veliki meri napisan, čeprav se bo morda zaradi zelo nedoločeno spisanega zakona še na kakšni točki spremenil. Da je zakon vsebinsko zelo prazen in nedorečen ni naključje. Edina funkcija tega zakona je, da ta vlada z njim ustvarja pravno podlago, na kateri bo opravičevala velike gradbene projekte, ki so jih lobirali in se za njih potegujejo energetski, cestarski, gradbeni in drugi lobiji po Sloveniji. S sprejemom tega zakona minister Vizjak v bistvu dela to, na kar je pozabil pri svojem prvem seznamu velikih gradbenih projektov, ki ga je sestavil kot minister za gospodarstvo v prvi Janševi vladi. To je leta 2006, ko se je sprejela resolucija o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje od 2007 do 2023, ki je dala v bistvu samo seznam megalomanskih gradbenih projektov, ki naj bi jih država iz vedla v 15 letih. Med njimi so bili tudi umetni otok v obliki delfina pred obalo Izole, zabaviščni park Megalaksija v Prekmurju, drugi blok Nuklearke in kaj je najpomembnejše šesti blok Termoelektrarne Šoštanj. Ustavno sodišče Republike Slovenije je manj kot pol leta po sprejetju te resolucije ugotovilo, ki ga je sprejela Janševa prva vlada, da ta ni niti predpis, niti splošen akt izdan za izvrševanje javnih pooblastil in v bistvu sploh ni del pravnega reda Republike Slovenije. Gre zgolj za seznam želja Janeza Janše, pa vendar je ta seznam želja potem služil kot temelj na katerem so se vse kasnejše vlade opravičevale tudi pri izgradnji sežigalnice denarja, to je TEŠ 6. Zakon, ki se danes sprejema popravlja to napako prve Janševe vlade in ta zakon bo poskrbel za pravno formalno pokritje za vse megalomanske gradbene investicije, ki se jih bo ta vlada lotila v prihodnjih letih. In vse to se bo najverjetneje gradilo po istem principu kot šesti blok Termoelektrarne Šoštanj. Ne pozabimo namreč, da se sočasno s sprejemom tega zakona sprejema tudi novela koronskega zakona, ki bo najmanj do leta 2022 onemogočil sodelovanje praktično vseh nevladnih, okoljevarstvenih in naravovarstvenih organizacij v postopih za izdajo gradbenih dovoljenj in hkrati omogočil kapitalu vrsto obvodov okoli ustaljenih postopkov umeščanja v prostor, izpolnjevanje okoljevarstvenih zahtev in tako naprej. Da povzamem, kaj se tu v Državnem zboru danes sprejema. Po eni strani se odpravljajo tako imenovane administrativne ovire za kapital. Administrativne ovire, ki so postavljene z namenom varovanja okolja in ohranjanja narave. Po drugi strani se postavljajo administrativne ovire za delovanje nevladnih naravovarstvenih in okoljevarstvenih organizacij, organizacij, ki opravljajo delo namesto izvršne veje oblasti, ko gre za uveljavljanje zakonodaje s katero se varuje narave, okolje in prostor v Sloveniji. In za povrh se vsem tem sprejema še zakon, ki ni nič drugega kot bianco menica za vse nezakonitosti, korupcijo in gaže narave, ljudi in vsega ostalega, ker bi še lahko ostalo na poti interesov kapitala po ustvarjanju profitov. V Levici bomo glasovali proti sprejemu tega zakona. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati, kolega Blaž Pavlin.
Predsednik, hvala za besedo. Predlog interventnega zakona za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji COVID-19, ki ga obravnavamo danes, ima en sam glavni cilj oziroma namen, in sicer omogočiti pospešen zagon pomembnih investicij v Sloveniji v najkrajšem možnem času po koncu epidemije in je del izhodne strategije Vlade, kako čim bolj omejiti posledice epidemije. S sprejemom zakona bi lahko pospešili izgradnjo številnih projektov, ki trenutno zaradi različnih birokratskih ovir stojijo. Po podatkih različnih ministrstev jih ta trenutek stoji me 400 in 500 in če bi bila vsaka investicija vredna le en milijon evrov si lahko kaj hitro izračunamo kaj bi začetek gradnje pomenil za gospodarsko aktivnost, delovna mesta in prilive v državni proračun. Med pomembne investicije, ki bi jih lahko s sprejetjem tega zakona pospešili sodijo pomembne prometnice med njimi tretja razvojna os v njenem severnem in južnem delu, železniške proge, javni del ljubljanskega projekta Emonika se pravi železniška postopka v Ljubljani, hidroelektrarne kot so Hidroelektrarne Mokrice in Hidroelektrarne na Spodnji Savi kot tudi Narodno univerzitetna knjižnica ter druge izobraževalne institucije ter seveda različni projekti občin. To se bo doseglo s pospešitvijo pridobivanja mnenj, soglasij in drugih aktov povezanih z graditvijo objektov ter koordiniranim in učinkovitim delovanjem državnih organov udeleženih v teh postopkih. Vlada poudarja, da niso samo investicije financirane iz proračuna tiste, ki bi jim bilo potrebno dajati poseben pomen. V Novi Sloveniji pozdravljamo, da je Vlada v tem predlogu zakona prepoznala tudi poseben pomen zasebnih sredstev. Zakon eksplicitno določa, da se izdajane mnenje, soglasij, dovoljenj ali drugih aktov državnih organov ali nosilcev javnih pooblastil, ki so potrebni za izvedbo pomembnih investicij izvajajo prednostno. Določa se, da gre za nujne in prednostne zadeve tudi pri vseh sodnih postopkih, ki obravnavajo izdajo gradbenih dovoljenj po tem zakonu. Minister za okolje in prostor zagotavlja, da s sprejetjem zakona ne bo prišlo do poenostavitve odločevalskih postopkov ali vodenja drugačnih postopkov temveč le za koordinirano in učinkovito delovanje in koordinacije sočasnosti posameznih postopkov povezanih z isto investicijo. Kratki roki ne bodo na račun vsebine, kar v Novi Sloveniji pozdravljamo. Predlagani zakon velja samo do konca prihodnjega leta, zato bo potrebno pristopiti spremembam in iskanju sistemskih rešitev. Temeljni težavi, ki ju zaznavamo v NSi sta preobsežna zakonodaja in pretirana birokracija. Nemogoče bi bilo pričakovati, da bo vse težave lahko rešil eden sam zakon. Gre namreč za večplastno težavo, ki jo je treba reševati sistemsko torej najprej v zakonodajnem delu ter nato z doslednim upoštevanjem oziroma izvajanjem. Birokratska in zakomplicirana zakonodaja po našem mnenju hromi gospodarstva in nadaljnji razvoj Slovenije. Materija, ki je po naravi enotna ali pa vsaj tesno povezana je urejana v kopici zakonov, katerih preglednost je še zmanjšanja, zaradi številnih podzakonskih aktov. Področja umeščanja objektov v prostor in gradnje v Sloveniji je razdeljeno na kar 14 zakon, ki imajo še svoje podzakonske akte poleg resorske zakonodaje, gradnja in umeščanje objektov v prostor posegata še na davčno področje, področje naravnih nesreč in nepremičninsko posredovanje. Treba je zasledovati dva cilja. Na eni strani pregleden in stabilen sistem za zagotavljanje javne koristi na področju urejanja prostora na drugi strani razumljivo, sorazmerno enostavno in varno naložbeno okolje za zasebne in gospodarske pobude pa tudi za državne investicije. Potrebna je deregulacija prostorske zakonodaje. Primerno bi bilo poenostaviti združiti zakone ter zmanjšati število podzakonskih predpisov. Zmanjšati je potrebno nabor potrebnih mnenj, striktno spoštovati načelo molk je odobritev pri mnenjih, ki jih je potrebno pridobiti. Zavzemamo se za natančno sprejemanje pravočasnosti izdajanje dovoljenj in mnenj ter javno objavo teh podatkov. Prav tako pa tudi uveljavitev osebne odgovornosti predstojnikov organov, ki ne zagotavljajo reševanje zadev v roku. NSi tako predlagamo čim manjši obseg dokumentacije za pridobitev gradbenega dovoljenja, ki se mora izdati v 30. dneh. Poslanci Nove Slovenije bomo predlog podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o vloženem amandmaju. V razpravo dajem 4. člen ter amandma Poslanske skupine LMŠ. Želi kdo razpravljati? Kolega Rudi Medved. Izvolite.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Najprej želim poudariti, da predlaganega zakona, ki ga danes obravnavamo ne bi smeli gledati zgolj z vidika reševanja gospodarstva. V pogojih izstopa iz epidemije investicijski zagon je mnogo več kot to, zato morajo biti tudi investicije zelo premišljeno zastavljene in tudi premišljeno izbrane. Ker ta kriza, ki nastopa po epidemiji, je tudi priložnost za Slovenijo. Je priložnost, da pridemo do višjega standarda na mnogih področjih – ne samo na področju infrastrukture in bojim se, da bomo ob tem, ko zasledujemo načrte, gradnjo teh velikih megalomanskih infrastrukturnih projektov, pozabili na mnoga druga področja, ki smo jih v preteklosti vsi skupaj zanemarjali. Objekte vzgoje in izobraževanja, predvsem v šole praktično v zadnjih desetih letih ali pa še več kot desetih letih, v tej državi nismo vlagali. Prekinil se je tudi odličen projekt iz prejšnje finančne perspektive – vsaj v takšni obliki kot je bil takrat – to je energetska sanacija javni objektov po vsej Sloveniji, ki je dala odlične rezultate in imela velik multiplikativni učinek tudi na gospodarstvo, predvsem tudi na tisto malo gospodarstvo, lokalno gospodarstvo v posameznih okoljih. Po pregledu besedila tega zakona smo se najprej vprašali zakaj sploh je potrebno sprejemati tak zakon. Mi menimo, da ima Vlada popolnoma vse vzvode za zagon investicij. Na razpolago ima vse podatke o tem, katere je mogoče zagnati letos, katere prihodnje leto in kateri so tisti bolj dolgoročni projekti. Zato je po našem mnenju zakon vsebinsko sorazmerno prazen. Gre za všečno – jaz nočem reči populistično potezo v smeri Vlada dela, pri kateri pa naj bi šlo za odpravo ovir pri pospešitvi aktivnosti gradbenega sektorja, čeprav iz samega zakonskega besedila ni jasno razvidno, kako, na kakšen način se bodo v praksi te ovire tudi odpravljale. V bistvu vzpostavlja ogrodje za prioritetno listo investicij, ki jih želi izpeljati sedanja Vlada. In medtem ko naj bi se seznam investicij pripravljal v nekem tehtnem premisleku vseh vladnih resorjev, seveda brez sodelovanja opozicije, kaj šele strokovne javnosti, pa čeprav gre za strateške projekte te države. Za strateške projekte te države. V javnosti pa se tako ali tako že pojavljajo spiski teh investicij, pa komisija ta, ki jih bo nekako potem razvrščala, uvršala, niti še ni ustanovljena. Pa naj bi imela pri tem kot to predvideva zakon, ključno vlogo. Kot je bilo rečeno že v predstavitvi stališča smo v Listi Marjana Šarca svoj predlog ukrepov za zagon gospodarstva predstavili nedavno in v naboru teh ukrepov je zelo visoko zagon investicijskega ciklusa. Torej nikakor ne nasprotujemo tej ideji – nasprotno, tudi mi jo vidimo kot eno največjih prioritet. Zdaj, če se skoncentriram na 4. člen, ki ga amandmiramo. Vsebuje kriterije za določitev pomembnih investicij, ki so zelo, zelo splošne narave. Na prvi prioritetni listi naj bi bile investicije, ki jih je mogoče pričeti izvajati do konca 2020, na drugi do konca 2021. Mi želimo s tem amandmajem vsaj malo, vsaj malo konkretizirati ta zakon oziroma ta člen. Predlog za amandma Poslanske skupine Liste Marjana Šarca v 4. členu zato dodaja novo tretji alinejo, ki se glasi: »Prioritetno se obravnavajo investicije za katere so zagotovljena poroštva države v zakonu izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2020 in 2021.« Torej nekaj konkretnosti na nekih trdnih temeljih vendarle vnašamo v ta člen. Tako bi za prioritetne investicije določili tiste, za katere so zagotovljena poroštva države in, ki jih je sprejela prejšnja koalicija, del prejšnje koalicije je tudi pomemben del zdajšnje koalicije in zdajšnje Vlade. In pri tem izpostavljamo izgradnjo drugega tira, gradnjo tretje razvojne osi in poroštva za kredite državljanov, ki prvič rešujejo stanovanje vprašanje in oblika zaposlitve oziroma višina dohodka ne omogočata samostojne pridobitve kredita – gre za mlade, mlade družine, prekarno zaposlene in tako dalje. Poroštev bi bilo za vsako leto, posebej v višini 800 milijonov evrov. In, res je, da Zakona o poroštvih za stanovanjske kredite, v prejšnji koaliciji nismo uspeli sprejeti, ampak, seveda ni popolnoma nobene ovire, da tega zakona ne sprejme ta koalicija. Popolnoma nobene ovire. [[nerazumljivo]]včeraj na odboru presenetilo, da pravzaprav ni bilo namenjene popolnoma nobene pozornosti temu našemu predlogu, še posebej zato, ker smo pa po drugi strani, seveda poslušali, iz ust mnogih navzočih na tem odboru, kako jih skrbi, kako nas vse skupaj skrbi, začetek gradnje tretje razvojne osi. To je bila neka rdeča nit razprave, na tem odboru in prav to in prav ta amandma, pravzaprav to vprašanje v celoti rešuje. Tu potem ni popolnoma nobene dileme več. Tako da, predlagamo, tudi danes, ponovno, v razmislek in seveda, v potrditev, predlagani amandma k 4. členu, kar bi bilo vsekakor v duhu partnerstva za razvoj in, mislim, da ni vzroka, da bi se podpori temu amandmaju odrekli, samo zato in izključno zato, ker prihaja iz opozicije, pa je zelo dobronameren in skuša izboljšati namen in besedilo tega zakona. Mi poglavja o koordinacijski skupini niti nismo poskušali »amandmirati«, ker je v bistvu vse skupaj zastavljeno tako, nedorečeno, da se »amandmirati« tega pač ne da in ni niti iz samega zakonskega besedila, pa tudi, iz dodatnih razlag predstavnikov Vlade jasno, kaj bo ta koordinacijska skupina sploh počela, glede na to, da ima, kar zadeva upravne postopke, ne samo omejene pristojnosti, ampak jih niti nima. Zdaj, poudarja se, da seveda so za, da so velika administrativna ovira pri zagonu investicij uradniki, kajne, pozablja se, da je pravzaprav največja administrativna ovira zakonodaja, ki se je nakopičila v teh 30. letih in skozi katero ti uradniki, tudi, morda včasih, če hočejo, se mukoma prebijajo in izvirni greh vendarle je, zakonodaja na mnogih področjih. Tako da, jaz, upam, da to delo koordinacijske skupine ne bo potekalo tako, da bodo hodili po upravnih enotah in dihali za ovratnik uradnikom, kajne, da bo potem, po upravnih enotah zelo glasno ali pa veliko vpitja, kot smo lahko slišali, da ga je bilo nedavno, na Zavodu za blagovne rezerve. Hkrati, seveda, opozarjamo, vnovič opozarjamo, da to »rokohiterstvo« lahko in sodeč po izkušnjah, ki jih imamo pri poseganju te vladne koalicije na področja delovanja okoljevarstvenih organizacij na več zakonov, seveda več sprememb zakonov nas upravičeno navaja na to skrb, da bo ob tem pospeševanju in odpravljanju administrativnih ovir seveda padel tudi okoljski standard, saj je bilo iz preteklih razprav in spreminjana zakonodaj na tem področju videti, da ta koalicija okoljevarstvene organizacije vidi predvsem kot administrativno oviro. Skratka, ponovno apeliramo, da razmislite o predlaganem amandmaju k 4. členu in na ta način vsaj malo konkretizirate zakonsko besedilo.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? prožim listo. Prijavite se. Prvi je na vrsti kolega Željko Cigler.
Hvala lepa spoštovani predsedujoči, gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! Pri tem zakonu, ki ga na hitro sprejemamo za odpravljanje posledic korona krize, govorimo, da bo predvsem z močnimi gradbenimi projekti, ki bodo intenzivno posegli v okolje in prostor, v naravo in življenje ljudi Slovenije, s tem zakonom naj bi odpravljali predvsem administrativne ovire in pospešili zagon gospodarstva. Ko pogledamo o katerih projektih govorimo, danes se jih našteva vseskozi, je treba imeti v mislih tudi to, da moramo na prvem mestu in najprej pogledati ali izpolnjujejo zahteve iz Evropske pravne ureditve, ki postavljajo na prvo mesto tudi celovito presojo vplivov na okolje pred začetkom teh projektov. Mi lahko mnoge od teh projektov potrdimo, jih bomo celo začeli izvajati, pa bom kasneje zaradi intervencij Evropske komisije mogli njihovo izvajanje ustaviti, ker ne bodo izvajani skladno z Evropsko zakonodajo, ki je v Sloveniji, ki je članica Evropske skupnosti, nad nacionalno zakonodajo na mnogih področjih. Na to nas je posebej opozorila strokovnjakinja za Evropsko pravo, gospa Ana Staničeva prejšnji teden v enem izmed slovenskih pomembnih vsebinskih časopisov. In jaz bi rad povedal, ko govorimo o teh presojah, kako se posamezni projekt usede v prostor, v okolje, kakšni so njegovi vplivi, se spomnimo kaj se je dogajalo s kanalom C0 v Ljubljani. Kaj se dogaja s projektom tretje razvojne osi? Kaj se dogaja z usodo življenja in razvojem okoli Anhovega? Kaj se dogaja s tem, ko je Celje, onesnažena zemlja, voda, zrak, ljudje umirajo zaradi tega, zaradi bolezni na dihalih, na pljučih, krvnožilnih obolenj in tako naprej. Kaj se dogaja okoli Brežic in Mokric? Kdo na te probleme opozarja in je opozoril. To ni bilo Ministrstvo za okolje in prostor, agencija za okolje ali kdorkoli od uradnih organov v Sloveniji. Ne. To so bile državljanke in državljani, ki so neposredno prizadeti oziroma se organizirajo v civilnih iniciativah. To so bile nevladne organizacije. Hvala bogu, da obstoja in funkcionirajo. Žal, v enem, v tem korona paketu, ki se zdajle sprejema in je že več zakonov bilo sprejetih, zdajle se še določa drugi paket sprejema. Nevladnim organizacijam s področja varstva okolja in prostora jemljemo praktično njihovo pravico nastopati in politično, družbeno in z argumenti opozarjati na škodljive posege za slovenski prostor, za življenje ljudi tukaj. Če se bodo nekateri projekti oziroma projekti postavljali tako kot se sedaj s tem zakonom približno in to, kar nam mediji poročajo, kateri se ti [[?]] projekti, želijo. Praktično domoljubno nastopajo napram željam obstoječe Vlade Janeza Janše in oblasti, ki bo tukaj uničevalna, domoljubno uničevalna. Uničevalna tudi s stališča uporabe javnih sredstev, ki bodo za te projekte namenjeni. In samo na enega bi tukaj šel, včeraj je tekla beseda o tretji razvojni osi v njenem severnem delu, cesta A1 preko pod Goro Oljko do Velenja in potem do Slovenj Gradca, Velenja starega industrijskega središča nekoč bivše Jugoslavije in tudi zdaj Slovenije, ki je ogromno ustvarjal za razvoj naše bivše in sedanje države, to so delali delavci. Danes pa so postavljeni v tako nezavidljiv položaj in se praktično spregledajo. Noben zakon ne obravnava teh delavcev in njihovega bodočega življenja. Postavlja pa se jim megalomansko drag projekt tretje razvoje osi od Šentruperta do Slovenj Gradca, ki bo stal milijardo in pol, milijardo in pol. Uničil prvovrstno kakovostno zemljo okoli Braslovč, oskrunil vstop Nacionalni park Logarska dolina pod Goro Oljko, da ne govorim naprej okoli Velunskega grabna od Velenja proti Slovenj Gradcu, kaj se bo dogajalo. Namesto in tukaj je interes kapitala, ker bo fantastično zaslužil. Gradil bo cesto nad opuščenimi in aktivnimi rudniki velenjskega premogovnika, ki bodo povzročali stalne probleme na tej cesti, ker se tukaj teren premika in po vertikali in po horizontali. Namesto, da bi država Slovenija ugotovila, da Korošci in Velenjčani dobijo najhitrejšo povezavo na avtocesto z nadgraditvijo obstoječe regionalne ceste, kjer so zemljišča državna, gospod Rajh. Z viaduktom pod Hudo luknjo in vzhodno obvoznico v Velenje. Cesto, po kateri bi Korošči lahko hitro prišli normalno k tako kot v štiripasovnici na avtocesto. In kaj bi rad rekel? Če se lahko ta nadgradnja zgradi za 250 do 300 milijonov, kot nas opozarjajo strokovnjaki, se bo na drugi strani najdražja, hitra cesta kot je sedaj predvidena zgradila za milijardo in pol. Kolegice in kolegi v Državnem zboru, med 300 milijoni in milijardo in pol je milijarda 200, skoraj toliko kot je bila draga Termoelektrarna Šoštanj, ki vsako leto proizvaja fantastično izgubo in onesnažuje nas, še posebej pa Velenjčane, Šoštanjčane, Mislinje in ostale. Ta denar, ta milijarda 200 se naj uporabi za nov gospodarski zagon mesta Velenja in ljudi, ki tam živijo. Vidite, to so te specifičnosti zakona, o katerem danes govorimo in za katerega nas je že mnogo predhodnikov povedalo, da je praktično prazen, da daje preprosto proste roke kapitalu, da bo ustvarjal svoje projekte, iz katerih se bo čim več zaslužilo, ustvarilo kratkoročnih profitov na račun uničevanja Slovenije, grenjenja življenja in škode življenja in zdravja ljudi, ki prebivajo v tej državi in nekoristni porabi javnih sredstev, namesto, da bi ta sredstva v rebalansu, ki nam bo sledil, namenili za dodatne domove upokojencev, za posodobitve domov za starejše, da bodo primerni takrat, če nas nova epidemija doseže oziroma da uporabimo ta denar, za širitev. In dodatno kapitaliziranje slovenskega javnega zdravstvenega sistema, kulture, izobraževanja in tudi gospodarstva, ki ga bo treba posodobiti, kar nas je pravilno včeraj kolega Ljubo Žnidar iz Slovenske demokratske stranke opozoril, da izvoz močno v Sloveniji pada, zlasti ta izvoz, ki ga v 70 procentih predstavljajo sestavni deli za avtomobilsko industrijo še posebej v Nemčiji. In vso to gospodarstvo, ki je zdaj v krizi, bo treba nadomestiti, pa ne s takimi nespametnimi projekti v državne infrastrukturne projekte, ki so namenjeni zlasti kapitalu. Hvala.
Hvala lepa. Proceduralni predlog o uporabi Poslovnika ima gospod Rajh. Izvolite.
Tako, jaz kolega Ciglerja pozivam, da proceduralno v razpravi poda seznam vseh zemljišč, lastnikov zemljišč za katere zdaj v tem trenutku lobira. Hitro cesto je v prostor umestila stroka, odločitev je potrdilo sodišče in mene zanima iskreno za koga lobirate, čigavo zemljo prodajate, če si zdaj izmišljujete novo traso. Državni zbor trase ne določa in ne izbira. In me zanima za koga in v čigavem interesu iščete novo traso, čigavo zemljišče prodajate [[…]]Še enkrat, čigavo zemljišče prodajate in čigave interese ščitite s tem, da želite zaradi sebičnih interesov projekt prestaviti za 15, 20 let.
Gospod Rajh, v minuti proceduralnega predloga še niste niti nakazal na to kaj je vaš proceduralni predlog. Želite dokončati?
Nakazal sem ga, da naj v razpravi pride na plan z zemljišči, preko katerih zagovarja novo traso in lastniki.
Gospod poslanec, to ni proceduralni predlog. Postopkovni predlog v skladu z 69. členom Poslovnika govori o tem, da poslanec opozori na kršitev vodenja oziroma poteka seje oziroma o uporabi poslovnika, vi ste govoril o vsebinskih zadevah, zato je bila to zloraba postopkovnega predloga in na tem mestu vse prosim, da ne zlorabljajo postopkovnih predlogov za vsebinske razprave, ampak se prijavijo k razpravi, to imate na voljo, gospod Rajh, tako da naj bo zaenkrat opozorilo. Gospod Cigler, replike nimate, ker to ni bila razprava, lahko pa se prijavite ponovno k razpravi v naslednjem krogu, pa boste replicirali tudi na to izvajanje gospoda Rajha. Lahko zdaj nadaljujemo z razpravo? Naslednji ima besedo gospod Jožef Horvat, pripravi se gospod Bojan Podkrajšek. Izvolite, gospod poslanec.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana državna sekretarka, dr. Metka Gorišek, kolegice in kolegi! Ja, rad bi se vrnil nazaj k razpravi o amandmaju in o zakonu, o interventnem zakonu za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji COVID-19. Zelo pomemben zakon, kolegice in kolegi. Mi lahko z nekimi intervencijami vplivamo, da se investicije čim prej poženejo v realizacijo. Kot veste, tako minister Vizjak kot minister Jernej Vrtovec in pravzaprav celotna Vlada spodbujata k temu, da se investicije zaženejo, da ne stojijo nekje v predalu zaradi nekih birokratskih ovir, mogoče kakšnega podpisa in tako naprej. Ob tem želim zelo jasno povedati, ne Nova Slovenija in ne ta koalicija ne bo odrinila nevladnih organizacij, tistih, ki so kompetentne, ki nekaj vejo o okolju. Nasprotno, želimo jih imeti v postopkih pridobivanja gradbenih dovoljenj za isto mizo, da se dogovorimo na kak način čim bolj v smislu ohranjanja narave neke investicije umestiti v prostor in jih izgraditi. Mi se zelo dobro, kolegice in kolegi zavedamo, da v Evropski uniji, hvala bogu, smo člani, to se zdaj, zdaj prav v tej krizi vidi kako pomembno je, da smo od 1. maja 2004 člani te pomembne evropske družine. In se zavedamo, da so v Evropski uniji nova pravila, ki so začela veljati, ja, prav zdaj. Na eni strani imamo zeleni dogovor, vemo kaj to pomeni sedaj ni čas, da na dolgo o njem razpredamo, ampak eno pravilo, ki sem si ga sam zelo dobro zapomnil je, če ne boste spoštovali okolja ne boste dobili evropskega denarja. To se pravi, če pri investicijah ne bo spoštovano okolje – mi temu pravimo varovanje stvarstva -, potem ne bo evropskega denarja, to je za nas velik izziv. Zakaj? Zaradi tega, ker so evropska sredstva naša edina nepovratna razvojna sredstva. Kdo bi lahko bil tako nor, da bi se tem edinim nepovratnim finančnim sredstvom odrekel? V sklopu tega pravila so tri ključne besede. Prva, podnebje, druga, digitalizacija in tretja, odpornost. Še enkrat, Državni zbor lahko z zakonodajnimi rešitvami pospeši start investicij predvsem tukaj seveda mislimo gospodarsko branžo, ki se ji reče gradbeništvo pa ni samo gradbeništvo, ker prav gradbeništvo in tovrstne investicije imajo kot pravijo poznavalci najmočnejše multiplikativne učinke mi pa ne moremo v Državnem zboru sprejeti zakon kdo in kakšne module, sklope za električna vozila naj proizvaja naša avtomobilska industrija, ki pa je seveda pri nas zelo pomembna. Nekdo je danes že omenjal Nemčijo. Seveda zelo pozorno moramo spremljati kaj se dogaja v Nemčiji namreč na ta trg na Nemčijo je slovensko gospodarstvo močno naslovljeno in če se ta trg podere se tudi slovensko gospodarstvo podre. Vesel sem – sedaj pa malo politično -, da ima tam Merklova vedno višjo podporo in da tudi Merklova skupaj z Macronom tisti motor, ki predlaga seveda preko komisije formiranje Evropskega sklada za okrevanje, ki naj bi bil vreden 750 milijard evrov, dve tretjini nepovratno, ena tretjina v obliki ugodnih kreditov, to je seveda še predlog. Ve se kdo ima najmočnejšo politično moč v Evropski uniji, da bo ta stvar tudi sprejeta najbrž pa ne natančno v tej obliki v teh zneskih v tem razmerju nepovratno, povratno, ampak predlog je dober najbrž smo s tem zadovoljni. Moj spoštovani kolega Rudi Medved je dobro obrazložil njihov amandma. Sedaj kje mi vidimo problem pa najprej spet tisto kar je dobro. Ja, normalno, da drugi tir, kar je v obrazložitvi napisano in tretja razvojna os. Ja, kdo je tisti, ki ne vidi tukaj neke prioritete in si ne želi, da te investicije čimprej poženemo. Nikogar ni med nami upam, da imam prav. Sedaj, kar se pa dikcije amandmaja tiče. Ker se sklicuje amandma na Zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2020 in 2021. Vi veste, kolegice in kolegi, da pravzaprav zelo bogati proračun, ki ga je ta Državni zbor sprejel za dve leti pravzaprav, zaradi epidemije ni več. Vi ste tudi seznanjeni s tem, da Vlada že pripravlja rebalans proračuna. Mi smo tudi odlok o okviru proračuna države v tem Državnem zboru že sprejeli upoštevajoč dramatični padec gospodarske aktivnosti celo večji kot nam ga napoveduje Evropska komisija. Tako da, če to zapišemo – osebno s tem nimam težav – ima pa težave kako sedaj Zakon o izvrševanju proračunov. Ja, ta se bo najbrž z rebalansom spremenil, ne vem, ne vem, o tem bo Državni zbor odločal. Si pa mislim, da bi najbrž, potem še kaj morali zapisati katere so še tiste prioritetne investicije. Mislim pa, da bo vsaka pametna vlada katerakoli že bo izvajala ta Interventni zakon za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji, da bo vsaka vlada, to kar je zapisano tu v obrazložitvi, kar je smisel amandmaja, da bo to tudi upoštevala, bila bi neumna, če ne bi, kar pomeni, da amandma v bistvu nič ne škodi, pa tudi nič ne koristi. Ob tem, da se bo Zakon o izvrševanju proračunov za dve leti gotovo spremenil. Samo namero amandmaja mi podpiramo, torej vsebino, da se v tem smislu ravna, drugače pa, kot rečeno, ne vidimo nobene dodane vrednosti pri tem amandmaju. Bili so očitki in kar konstantno se govori o tem, da smo mi zdaj preprosto zredirali okoljevarstvene organizacije. Ni res, ni res! Kolegice in kolegi, če se pa kdo med nami strinja s postopki, ki omogočajo v procesu pridobivanja gradbenega dovoljenja, če kdo podpira pritožbo na pritožbo zaradi pritožbe, beri zaradi nagajanja, pa tudi sem prepričan, da nobenega ni med nami, samo to želimo nekako eliminirati iz teh naših postopkov. In za tovrstna početja, ponavljam, pritožbo na pritožbo zaradi pritožbe, torej zaradi nagajanja, do tovrstnih početij mi v Novi Sloveniji nimamo prav nobene tolerance. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Bojan Podkrajšek, pripravi se gospod Gregor Perič.
Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, hvala za dano besedo. Lep pozdrav tudi državni sekretarki in vsem kolegicam in kolegom. Spoštovana državna sekretarka, glede na to, da prihajate iz zelo zahtevnega ministrstva, prav gotovo v celotnem mandatu ne boste mogli prinesti vseh predlogov zakonov, ki jih bi vsi lahko pohvalili. Moram pa izpostaviti tu vas, vašega ministra in vse vaše sodelavce k temu predlogu zakona, seveda z moje strani vse pohvale. Jaz mislim, da je tu en premik, prav gotovo noben zakon, ki ga ali mi poslanci pripravljamo ali ga ministrstva, ni idealen, vedno se še da dograditi, nadgraditi, pa ga izboljševati. To je en pomemben korak tega ministrstva, predvsem pa pomemben korak na področju gospodarstva, gradbeništva in razvoja Republike Slovenije. Dva dni to poslušamo, včeraj na odboru, pa tudi danes. Jaz sem pozorno poslušal kolega Medveda, ki ima prav gotovo izkušnje poklicne, preden je bil v Državnem zboru je bil minister za javno upravo in bom rekel, da se z večjim delom v njegovi razpravi strinjam, ko je razpravljal. Jaz upam, da je kolega Medved, ko je bil minister, uporabil kdaj malo šibe, pa koga malo spodbudil, da mora malo drugače razmišljati. Kolegice in kolegi, ko poslušam, pa sem s strani ene poslanske skupine slišal, da so tu spet neka kriminalna dejanja, da se bodo dogajale nepravilnosti, pa mogoče en primer, da se bomo lažje razumeli, ker gre res za razvoj Slovenije, gospodarstva, gradbeništva. Teoretično lahko mi poslanke in poslanci vseh 90 poslancev izglasujemo za eden projekt v Trbovljah. Ali veste koliko glasov smo vsi skupaj dobili, vsi skupaj? Več 100 tisoč, in ko se odloči ena nevladna organizacija, ki se tudi včasih, pa ne podcenjujem, bom potem povedal, da cenim tiste strokovnjake, ki resno želijo dobro tej Sloveniji, ko se eni trije odločijo, pa štirje. Mi, vseh 90 poslancev ne bomo v enem mandatu spravili projekta skoz. Ali se razumemo? Če se mi pogovarjamo o tako zahtevnih stvareh, ki jih danes govorim no tem zakonu na hodniku, bo pogovor čisto drugačen. Ampak kolegice in kolegi, danes nas poslušajo občine, gospodarstveniki, gradbeniki. Še ta teden sem imel priliko se srečati z enim podjetnikom, ki ima zaposlenih 50 ljudi in bi rad zraven – ima že pogodbo – zraven svojega podjetja, dogradil še eno halo. Glejte, to je nemogoče. To je nemogoče. In zdaj ta podjetnik naj gre v Nemčijo k [[nerazumljivo]], pa razloži naše postopke. Na koncu še naj omeni pa tiste tri, ki se zvečer dobijo za šankom, pa se dogovorijo, da nas 90 projektov ne bo tega projekta v Trbovljah – hipotetično govorim – spravilo v tem mandatu skozi. In mi se danes želimo obmetavati, ali je to prav ali ni to prav. Jaz mislim, da velikokrat nismo na pravi poti. Imel sem primer, ko je podjetje Siemens dalo podjetju pol leta časa, da njegove proizvode, ko jih proizvaja, ne more imeti več na dežju. In ne vem, 150 kvadratov ni bilo mogoče vnesti v tisti prostor. Imel sem primer, ko je bil nekdo pol metra preblizu potoka, pa ni bilo to mogoče. Vas spoštovane in kolegi, jaz še enkrat pohvalim na tem segmentu ministra, državno sekretarko in seveda vse zaposlene, ki delajo na tem. A veste, samo od nas je odvisno, samo od nas je odvisno, ali bo razvoj Slovenije šel v drugo smer pa hitrejšo smer. Seveda danes mi to sprejemamo. Velikokrat slišim tudi iz naših ust, ko pa stopimo čez vrata, se pa izgovarjamo na birokrate. V Sloveniji imamo eno četrtino ljudi, ki dela v javni upravi, seveda, ki delajo, ki odločajo o teh postopkih. Po mojem, ki bi morali biti več plačani, so premalo plačani, so izjemno dobri. Druga tretjina je dobra, tista zadnja tretjina je pa veliko vprašanje, če se obnaša tako kot naši spoštovani zdravniki. Jaz še nikoli nisem bil pri zdravniku, da bi mi zdravnik rekel: »Glejte, z vami se pa ne bom ukvarjal.« In to duši Republiko Slovenijo. A veste, ko poslušam o kriminalu v tem zakonu, če hoče eno podjetje izdelati ojnico, rabi jeklo. Ni možno, drugače ni možno to delati. In naša naloga pa je, da jim omogočimo, da bodo lahko proizvajali in posledično imeli zaposlene ljudi, seveda končni cilj je pa, da bodo dali tudi v državno blagajno. In ta zakon gre v pravo smer. Še enkrat zahvala ministrstvu. Jaz ga bom osebno seveda z veliko odgovornostjo podprl. Ker gre za razvoj Republike Slovenije. Tu tacamo na mestu že več desetletij. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Gregor Perič, pripravi pa se gospod Ljubo Žnidar. Izvolite.
Hvala, spoštovana predsednica. Lepo pozdrav vsem še enkrat. Včeraj smo imeli debato o tem predlogu zakona na matičnem delovnem telesu in vsak, ki je vezla ta zakon v roko, je videl, da je zelo enostaven, kratek, sestavljen iz 12. členov. Tako da ga je zelo hitro moč prebrati in verjamem tudi razumeti, če ga želimo razumeti. Če želimo razumeti njegov duh oziroma njegov namen. Jaz osebno ga razumem kot neke vrste, v navednicah seveda, »brco«, da se stvari odvijajo hitreje in predvsem učinkoviteje. Zdaj, kdor je imel kdaj priložnost sodelovati v javni oziroma državni upravi ali pa lokalni samoupravi ve, da se stvari lahko zelo hitro zataknejo. Zdaj, lahko za to krivimo uradnike, lahko krivimo zakonodajo. Če bomo sami krivili, potem rešitev ne bomo našli, iz prakse pa izhaja, da je naša zakonodaja oziroma v Sloveniji smo določene področja prenormirali in eno vprašanje ureja dva ali pa tudi več aktov, ki so medsebojno v koliziji in potem je potrebno porabiti ogromno energije, da se ugotovi, kaj dejansko res drži, kdaj smo v skladu z zakonom. Zaradi tega so tudi uradniki marsikdaj zelo previdni. Ne želijo narediti neke napake. Želijo imeti nad seboj neko kritje in vse to potem pomeni, da se ta časovnica zelo razvleče in odločitve ni in ni, na drugi strani pa investitorji oziroma kdorkoli drug to upravičeno pričakuje in ne dobi. Zato razumem ta zakon predvsem v smeri tega, da stvari tečejo hitreje in učinkoviteje. Ko govorimo o seznamu investicij, sedaj omenjal sem že v stališču, da je tak seznam investicij še v vladi pod vodstvom SMC nastal. Nastal je na nivoju vlade, ne spomnim pa se, da bi v prejšnji vladi pod vodstvo gospoda Šarca nastal kakšen tak seznam vsaj v Državnem zboru nismo bili nič povprašani, če imamo kakšno sugestijo. Verjamem, da tudi opozicija ne, tako da ti današnji pozivi, da bi lahko tudi opozicija sodelovala pri tem, so sicer, bom rekel, na mestu, ampak delujmo najprej z zgledom. Sam člen oziroma zakon, mislim da ima bistvo svojega namena v 9. členu, ki govori predvsem o prednostni obravnavi, torej kako naj stvari tečejo in kaj narediti, če se neke stvari začnejo komplicirati oziroma se odvijajo počasneje. Tu daje zakon neko podlago tej skupini, ki bo za to skrbela, zato da stvari pomakne hitreje naprej, ker moramo se zavedati, zlasti s pričo situacije v kateri smo se zaredi tega virusa znašli, da imamo za nekih dobrih 400 milijonov investicij, ki čakajo za realizacijo. Seveda eno so bliže temu, da lahko gredo v realizacijo, nekatere so nekoliko dlje in mislim, da je v interesu čisto vseh, da se to premakne čim prej, ker mislim, da ni daleč trenutek, ko bomo v tem državnem zboru bili deležnih številni pozivov kam vse bi lahko javne vire dali. Torej, zlasti v socialnem smislu. Če bomo te investicije imeli bomo lažje ugodili tem zahtevam in pričakovanjem, če teh investicij ne bo pa bo treba marsikomu reči ne in potem bo spet en kup slabe volje, kričanja, kreganja in še marsičesa drugega. Tako da, dajmo gledati obe strani, ne samo tisto, ko trošimo, ampak tudi tisto, ko ustvarjamo. Torej, ta zakon ne posega v že obstoječe postopke pridobivanja mnenj, dovoljenj, soglasij ali pa katerih koli drugih odločitev, ampak zgolj optimizira njegov oziroma njihov časovni potek. Vemo, da so postopki umeščanja v prostor, pridobivanja, presoje vplivov na okolje oziroma celovitih presoj vplivov na okolje in pa gradbenih dovoljenj zelo kompleksni in dolgotrajni. In vsaka spodbuda v tem smislu, da se po obstoječem postopku, ki se ne spreminja, sploh pa ne na podlagi tega zakona, da teče čim bolj optimalno. Veliko smo tudi slišali v zadnjih dneh in tednih tudi o vlogi oziroma o spremenjeni vlogi nevladnih organizacij. Lahko rečem, da iz zanesljivih virov vem, da tudi v prejšnji vladi je bilo kar nekaj pozivov in pritiskov na ministra za okolje in prostor, da nekaj naredi v zvezi z nevladnimi organizacijami. Torej, da poišče neko rešitev. Ne sicer dokončno rešitev tega vprašanja, ampak neko rešitev pa. Tako da danes se oziroma z novimi vlogami z novo prerazporeditvijo vlog so se tudi nekatere plošče obrnile. Slišali pa smo tudi veliko okoli kanala C0. Jaz mislim, da nima smisla, da sedaj grem spet v detajle, ampak sem, moram reči, bil zelo razočaran, ker sem pričakoval zelo jasna pozicioniranja zlasti s strani strank, ki so sedaj te dni zelo glasne okoli pravic oziroma varovanja okolja, pa jih na tisti seji Odbora za infrastrukturo ni bilo. Levica se je opravičila, LMŠ tedaj ni imela stališča. V stališčih, ki smo jih prebrali tukaj na plenarnem delu, pa recimo v LMŠ niste nasprotovali projektu kanala C0, torej da se pelje kanalizacijo čez vodonosnik. Pa tudi pričakoval sem veliko več nekih nevladnih organizacij, ki so marsikdaj zelo upravičeno glasne, pa se tedaj niso oglasile oziroma niso bile prisotne, pa jaz mislim, da ni bil razlog v tem, da je bila seja tistega odbora v petek zvečer, ampak je bil razlog nekje drugje in bojim se, da je ta razlog v tem, da se tudi nevladne organizacije niso želele politično zamerit določenim osebam v Sloveniji, kar postavlja celoten kontekst v eno čisto drugo luč in ta luč mene skrbi, ker ne moremo imet leve ali pa desne nevladne organizacije, ampak, če imamo nevladne organizacije, ki se ukvarjajo tudi s področjem okolja, morajo imeti možnost in ne smejo biti v strahu, da, če so kritične do projekta, ki sodi na en del političnega prostora, to lahko naredijo, če so kritične do projekta, ki je generiran s strani nekega drugega dela političnega prostora, pa imajo zadržke. To je dejansko, zame, nek znak, ki je zelo zaskrbljujoč. In če se vrnem na konec, še k amandmaju. Kot jaz amandma LMŠ-ja razumem, je ta amandma dejansko v samem zakonu že vsebovan, ker, tako tretja razvojna os, kot drugi tir, kot stanovanja, so v - tako ali drugače - navedena v 4. členu, mislim, da je to druga alineja, kjer je zelo jasno, zelo taksativno navedeno, na katerih področjih vse se zajemajo projekti, ki bodo zanimivi, seveda je pa ključen kriterij realna izvedljivost. Torej, v osnovi s samim amandmajem nimam težav, ne vidim pa potrebe, da bi to še dodatno opredeljevali, ker je, vsaj po mojem tolmačenju, to že dovolj dobro zajeto v obstoječem zakonu. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa za razpravo. Kot zadnji v tem krogu, ima besedo gospod Ljubo Žnidar. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi. Zelo jasno in zelo evidentno je, da je virus, da je in da bo, v prihodnosti, pustil zelo krepke negativne posledice v gospodarstvu in dejansko v življenju na sploh. Pred nami je interventni zakon. Že sam naslov zelo jasno in nazorno pove, da ne gre za povsem normalne razmere. Gre za razmere, ki niso normalne in zaradi tega je zakon še kako pomemben, kajti, v gospodarski krizi, ki je pred nami in, na nek način se je ne bomo mogli nikakor izognit, lahko jo pa z določenimi ukrepi, kar v veliki meri omilimo in ta zakon je eden izmed njih, kajti, panoga, kot je gradbeništvo, je za reševanje gospodarstva izjemno pomembna panoga. Gradbeništvo nase veže 43 % celotnega gospodarstva, to se pravi, slabo polovico. To je zelo, zelo velik delež in to je lahko, če po domače rečem, takrat, ko se vrti gradbeni mešalec, zelo velika rešitev za polovico gospodarstva v Republiki Sloveniji. Zdaj, tako na včeraj na odboru in pa seveda še tudi danes, je kar nekaj očitkov, takšnih in drugačnih, da se kot obstoječa Vlada, lotevamo nekih rokohitrskih postopkov sprejemanja zakonov. Jaz mislim pa, da je to nujno. V tem primeru, če hočemo reševati gospodarstvo, bi se moral vsi poslanci, bi se moral udeležit tečaja »rokohitrstva« pri sprejemanju pomoči za gospodarstva. Učit bi se mogli te, vsi bi se mogli naučit te veščine, če želimo pomagati gospodarstvu. Zdaj je potrebno »rokohitrstvo«. Zdaj pa je potrebno. Ne potem, ko bo stvar mimo, pa ko bo toliko in toliko delovnih mest se zaprlo, toliko in toliko fabrik bo šlo v stečaj in tako naprej in tako naprej. Zdaj je tisti čas, ko je treba, dejansko, gospodarstvu pomagat. Potem so bili nadaljnji očitki. Ja kakšne prioritete bo pa zdaj imela ta koordinacijska skupina pri naboru teh projektov? Poglejte, koordinacijska skupina ne bo delala nobenega nabora. In včeraj na odboru smo slišali, da ja, so že neke liste ali nek seznam že teh prioritetnih projektov. Veste kaj je naloga te koordinacijske skupine, ta se bo ukvarjala z naborom administrativnih ovir, ki peljejo te projekte v nenormalne roke. To bo naloga koordinacijske skupine. Reševanje in odpravljanje težav. To je njena prioriteta, tako da, in njena naloga koordinacijske skupine je, da bo glavnino teh projektov, ki so že pripravljeni, spravila v normalno časovnico, da se ne bo dogajalo to kar se v Sloveniji, bi rekel, do zdaj ves čas dogaja, da v prostor umeščamo, ne vem, projekte deset let in več, da se razni udeleženci v postopkih pritožujejo 5 ali pa celo 10 let z isto stvarjo na vsak nov izdan uradni dokument, itn. skratka, gre za nedokončane pritožbe, ki so res, jaz bi temu rekel, pod vprašajem strokovnosti, primernosti, itn. Potem nadalje, v normalen rok spraviti tudi pritožbe že izbranih gradbenih izvajalcev. Ne more to trajati pritožba na pritožbo in recimo določeno investicijo odmakne za leto, dve ali več. To so nenormalne časovnice. Upravni organi si ne more dovoliti, da bi, da izdaja eno gradbeno dovoljenje eno leto. To je nenormalna časovnica. In te koordinacijske skupine čaka težko delo, neprijetno delo. Ta skupina se bo ukvarjala s problemi, ne pa tako kot sem včeraj na odboru poslušal, ja to je pa zdaj prioriteta, oni bodo pa izbirali prioritetne projekte. Zelo zmotno mišljenje. Ukvarjali se bodo z reševanjem problemov, da bodo ti projekti stekli hitreje. In tudi če se dotaknem še tega amandmaja 4. člena, jaz bi rekel, ta amandma je dober, ampak v tem momentu ti projekti, ki so sedaj do večje mere že zelo daleč pripeljani, lahko rečem, da ti projekti finančnih težav ni. Ni problem denar za izvedbo teh projektov. In do konca leta se bo zelo hitro pokazala situacija in takrat se bomo morali ukvarjati z rebalansom proračuna za letošnje leto in seveda tudi za naslednje leto. In takrat bo tisti pravi čas, ko bomo dejansko že videli kakšen je uspeh in realizacija tudi te koordinacijske skupine ali pri katerem od teh projektov še manjka kakšna sredstva ali bo treba dodati in oziroma novelirati njihov finančni izvedbeni plan, takrat bo pa primeren čas, tako da ta amandma, bi rekel, je dober, ampak v tem času danes nam nič ne prinese, ker nimamo zdaj, drugo bi bilo, če bi imeli nabor, ne vem, desetih novih projektov, govorim novih, pa bi za to rabili denar. Mi s tem interventnim zakonom v tem momentu, ko urgentno rešujemo takorekoč bi rekel že projekte v poteku, ki tečejo, ki so že zelo daleč pripeljani, dejansko zdaj v tem momentu tukaj sredstva niso vprašaj, tako da jaz verjamem, da bo to kar zelo koristen zakon, ki bo seveda gospodarstvu v zelo veliko pomoč in urgentno in nujno in rokohitrsko ga je treba čim prej tudi udejanjiti, da bo v praksi dejansko takoj dal svoje rezultate.
Hvala lepa. S tem smo zaključili ta krog razpravljavcev. Želi še kdo besedo? Ker vidim, da je interes, odpiram prijavo. Prosim prijavite se. Imamo pet prijavljenih razpravljavcev. Kot prvi dobi besedo gospod Jože Lenart, pripravi se gospod Franci Kepa. Izvolite.
Hvala lepa predsedujoča za besedo. Nekako se nisem želel danes vključiti v to razpravo, ampak glede na določene razpravljavce pa se nekako moram, ker nekako, neke mantre stare nekateri pojavljajo, da je človeku že malo hudo ob taki nestrokovnosti. Infrastrukturne investicije, ključne za razvoj gospodarstva. Ključne, da pritegnemo tuje investitorje, vemo, kakšne kritike so gospodarstvenikov iz tujine, zakaj nekateri se ne odločajo za Slovenijo, seveda, če se morajo 4, 5 ur voziti, da pridejo iz enega konca Slovenije na drugega v tistih špicah. Ključne za enakomeren razvoj regij, ključne, da imajo ljudje v Beli Krajini, v Bovcu, Goričkem, Koroškem, Kozjanskem vsaj približno podobne pogoje kot ljudje v Ljubljani, Kopru, Celju. Tretja razvojna os, pa vendar ja, v teh 15-ih letih ob teh številnih študijah lahko zaupamo stroki, da se je končno odločila in našla najboljšo varianto. In tako se lahko odloča stroka, nikakor pa ne mi tu politika. Mi moramo potem tej stroki seveda zaupati in stroka mora pa nositi tudi odgovornost o zakonodaji, ki jo mi sprejemamo. In menda, seveda, ja bomo sprejeli te odločitve na podlagi strokovnih predlogov, namesto političnih. Prejšnja ministrica je zelo jasno povedala, da je trasa Arja vas do Velenja celo dražja od trase Šentrupert-Velenja, ne pa da danes tukaj poslušamo še neke stare mantre, ki je nekdo podtaknil v javnosti v medijih, take nebuloze, da že vsak otrok zna izračunati, kakšni so lahko stroški oziroma investicije vrednostno na določenih trasah. In, če kolega Cigler laično misli, da bi lahko skozi Hudo luknjo širil cesto ob tekočem prometu, potem pač kolega Cigler nimaš pojma, kaj so investicije in v roke potem verjetno še nobene študije nisi prejel ali pa jo predelal pa primerjal. Oprosti kolega, ampak res ne morem drugače reči, v teh nebulozah, ki jih danes slišim ponovno od tebe. Pa, če bi širitev ceste skozi hudo luknjo optimistično potekala dve leti, bi se moral tovorni promet odvijati v tem času preko Maribora ali celo Celovca proti jugu, ni druge variante, za tovorni promet. Osebni promet pa preko Graške Gore, Slemena ali Vitanja. Ali se je že kdo vozil po teh poteh? Življenje Korošcev bi se v takšnih razmerah podražilo za 50 %, izguba časa pa bi bila celo 100 %. Ali to želite Koroški s takimi neumnimi izjavami tukaj, ki jih ponavljate leta in leta? Kolega Cigler, res se zamislite nad tem, kar ste danes ponovno tukaj govorili. Naredimo ceste, železnice, da zagotovimo gospodarstvu konkurenčnost, da privabimo investicije. Tako bomo dvigovali BDP, dodano vrednost plače in preko davkov in prispevkov polnili državno blagajno, zdravstveno pokojninsko in občinske blagajne. Tako se to dela, na pravem koncu je treba začeti, da lahko potem je krog, da se obrača. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Franci Kepa, pripravi se gospod Rudi Medved. Izvolite.
Hvala za besedo predsedujoča. Vse prav lepo pozdravljam. Podpiram vse napore Vlade k pospešitvi zagona gospodarstva zaradi virusa COVID-19, kakor je predstavljeno v tem interventnem zakonu, ki je začasen oziroma kratko [[…]]Prav je, da se pospeši prednostno projekte, kateri bodo potegnili voz naprej. Da se preko projektne skupine skrajšajo postopki in zaženejo projekti. Nesprejemljivo je, da se tako dolgo časa čaka na neko presojo okolja za nek projekt ali v infrastrukturi ali kje drugje. Primer, evo, na Mirni na Dolenjskem, neka obvoznica, se čaka nekaj let, da se dobi neko presojo za to obvoznico, ki je nekaj 100 metrov in je treba presojo narediti skozi do Sevnice, ki je 30 kilometrov stran. Po zakonu je tako, je pa vprašanje, če je res to potrebno. Primer vetrnih elektrarn, da imamo samo 2, 3 vetrne elektrarne v Sloveniji zaradi različnih vzrokov zavračanja. Vetrnice ima danes posamična nazivne moči od 3, 4, 5 megavatov. Kaj to pomeni tudi v primerjavi s hidroelektrarnam, se da izračunati. Zakaj drugim državam to uspeva, nam pa ne? Nevladniki, nekateri nevladniki, ki zavračajo gradnjo teh energijskih objektov pa služijo in podatek za nevladno organizacijo, ki je na Valovjem rebru zavračala gradnjo teh energijskih naprav, se vidi, da je zaslužila v 10 letih milijon pa pol evrov. Vprašanje je, če je bila res skrb za ptičke prvotna zadeva. Skrb za naravo je verjetno pretirana pri projektih za pridobivanje energije, [[nerazumljivo]]ta izkoristek za [[nerazumljivo]]velika pozornost pri hidroelektrarnah, nobene pozornosti pa ni bilo pri gradnji kanalizacijskega omrežja preko vodonosnika v Ljubljani. Nikjer ni bilo strank, ki bi se borile za ustavitev teh projektov, sedaj pa se oglašajo. Prav je, da se podpre ta zakon in s tem se bo dvignil razvoj v odstotkih družbenega proizvoda, ne samo v desetinkah v Sloveniji. Jaz bom podprl ta predlog. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Rudi Medved, pripravi se gospod Željko Cigler. Izvolite.
Hvala lepa. Vidite, čar parlamentarne demokracije je ravno v tem, da vladajoča koalicija ta zakon vidi kot izjemno dober in čestita snovalcem tega zakona, mi pa ga vidimo popolnoma drugače. Mi pa smo rekli, da je prazen, v bistvu prazen tako, da je v sredi votlo, okoli pa nič ni. In smo tudi, utemeljujemo zakaj to in ko pravi kolega Žnidar in tudi prej kolega Horvat je menil enako, da je ta amandma dober, ampak je od opozicije, je od opozicije. Veste zakaj smo napisali ta amandma? Kolega Horvat je rekel, ja, v redu je to zapisano notri, moralo bi biti še kaj in pravzaprav je res. Moralo bi biti še kaj. jaz bi verjel, da bomo te projekte, nabora sicer ne poznamo, v resnici zagnali in izpeljali, če bi bili uzakonjeni. Pa vam bom povedal izkušnjo, 12-letno ali pa še več. Ko smo začeli razpravo o hidroelektrarnah na srednji Savi, ves čas sem bil v teh delovnih skupinah. Te delovne skupine so funkcionirale tako, da vsakokrat, ko smo se sestali, je bilo približno tako kot da se sestajamo prvič in tako tam nekaj 12 let. Mi, ki smo, lokalne skupnosti, ki smo bili pristaši tega, da se te hidroelektrarne tudi v resnici začnejo graditi, smo ves čas trdili, da brez zakona, tako kot je bilo to v primeru spodnje Save, da brez zakona hidroelektrarn na srednji Savi nikoli ne bo. Ampak ministri so se menjali in vsakokrat znova so nam rekli, ne, ne, to je prezamudno, to predolgo traja, mi pa moramo čim prej začeti graditi. No, in zakona nismo nikoli sprejeli, seveda zmetano je bilo veliko milijonov že, pa seveda hidroelektrarn še nikjer niti, niti zasajena še ni bila nobena lopata. Tudi gospod Hršak je v prejšnjem mandatu vložil zakon o graditvi hidroelektrarn na srednji Savi, pa ga Državni zbor ni sprejel, čeprav so nas polna usta, da je treba velike infrastrukturne projekte zaganjati, ker imajo takšne in takšne multiplikativne učinke. In zato se jaz bojim, da je še premalo, če bi zapisali samo ta dva oziroma tri projekte, i smo jih mi omenili, ampak nabor projektov, ko bi bil uzakonjen, bi bil pa tista palica, ki bi potem vsakokratno vlado priganjal k temu, da se ti projekti uresničujejo. Sicer ne vem, katera investicija trenutno tako zelo stoji, da je Vlada ne bi mogla zagnati brez tega zakona in tudi kateri projekti so propadli zaradi nevladnih organizacij. Zdaj, če pa neka nevladna organizacija neko stvar nese na sodišče in tam dobi, sem pa tako ali tako logiko ministra za okolje slišal te dni: »Ja, če so pa nevladniki to nesli na sodišče.« Ampak sodišče je ugotovilo, da je šlo za protizakonitost in zdaj seveda je tisti, ki je to protizakonitost ugotovil in dokazal n sodišču, pa zdaj kriv. V tem je štos. Pa še nekaj – saj bi o starih ploščah lahko poslušal, samo naj mi o obračanju plošče ne govori gospod Perič iz Stranke Modernega centra. To je pa res v bistvu kot bi poslušal staro ploščo, tiso staro ploščo, ki jo poslušamo že ves čas: »Vsega je kriv Marjan Šarec.« Tako da o preobračanju plošč bi pa jaz resnično bil zelo, zelo previden, gospod Perič, ko bi jih omenjal.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Perič. Izvolite.
Ja, hvala lepa. Kolega Medved, jaz nisem govoril na pamet in ne govorim na pamet in sem to večkrat tudi notri tudi argumentiral. Imamo več nekih situacij, ko smo v SMC tudi v prejšnji vladi imeli identično stališče, tudi o Resoluciji o razglasitvi podnebne krize in podobno in smo nizali ista stališča kot jih nizamo danes. Takrat je bilo vse v redu, danes nam pa vrste stvari očitate. Ravno tako sem dejal in tisto na kar ste se referirali je to, da je bil pogled v prejšnji vladi glede tega, kakšno situacijo oziroma kako moramo urejati razmere v odnosu do nevladnih organizacij – nekoliko drugačen od tistega, kar poslušam zadnje dni in tedne. Zdaj, lahko mi verjamete, lahko mi ne verjamete, lahko pa se – saj ste bili v vladi – tudi s kom pogovorite iz vaše stranke, pa boste hitro ugotovili, kakšno je realno stanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replike na repliko pa ni. Tako da nadaljujemo z razpravo. Gospod Željko Cigler ima besedo, pripravi pa se kot zadnji v tem krogu, Vojko Starović. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča, spoštovana gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! Poanta današnje in včerajšnje razprave na Odboru na infrastrukturo, danes pa v Državnem zboru in poanta mnogih prispevkov v javnosti, ki strokovno javnost daje skozi medije je, da se danes pod oznako »nujno«, ker je treba odpraviti administrativne ovire, vnaprej postavljajo oziroma želijo zopet aktivirati mnoge od investicij, ki so sicer potrebne – 3. razvojna os je potrebna – vendar na tak način, da so stališča varovanja okolja, prostora, javnega denarja, ki ga državljanke, državljani vsak mesec, vsak dan s prispevki, z davki, z dohodnino dajejo, neustrezni. Situacije korone in korona s tem nima nič zraven, se izkorišča za vsiljevanje določenih stvari, ki so [[…]]kaj je konec že? [[oglašanje iz dvorane]] praktično nesprejemljive. In danes mi ne lobiramo za nobenega. Mi tukaj govorimo v imenu tistih in v interesu tistih, ki so nas izvolili. [[oglašanje iz dvorane]]
Zdaj pa je konec, kolega Cigler hvala lepa. Še kot zadnji v tem krogu gospod Vojko Starović, imate besedo. Izvolite.
Hvala za besedo. Meni je zopet - moram povedati - kot moji starosti tule, mi je težko poslušati nekatere debate v gospodarstvu, pa sem bil pri velikih investicijah. Prvo elektronsko centralo v Jugoslaviji, prvo malo letališče v Jugoslaviji in tako naprej, prve obnove hotelov, prvi petzvezdični hotel. In to je bilo treba delati. In edini nauk vsega tega – če zadevo dobro pripraviš, investiraš dobro, potem rabiš hitrost. Kakorkoli se je kaj vleklo, je to dražilo in onemogočalo in preprečevalo. Poglejte, ko smo dobili svojo državo Slovenijo, je bila veliko hujša kriza takrat kakor ta ali pa tista tretja. Mi smo ostali, gospodarsko govorim, finančno, pustimo zdaj ostale zadeve, ker govorimo zdaj o investicijah, mi smo padli, firme so ostale brez trgov, firme. Prej nismo te firme pustili finančnim špekulantom, raznim družbam za upravljanje in tako naprej, ko je bilo grozovito, ki jih je uničilo ogromno, smo se znašle, smo rešili. Jaz sem prevzel hotele Metropol, ko nismo imeli niti enega gosta takoj po vojni, pa 361 zaposlenih, pa smo brez neke pomoči preživeli in šli naprej, moram povedati to tako. Smo bili odločni, smo delali in potem smo zagnali cestni program. Več kot pol investicij, vse, kar je Slovenija investirala, je bilo v gradbeništvo. In to je imelo svoj multi in to je poudarilo, to je povleklo še druge dejavnosti. Mi smo ceste gradili, mi se niti ne zavedamo, da nas je takrat reševalo in smo imeli lepo gospodarsko rast dokler nismo postali preveč pametni, pa smo začeli investirati nekam, kar ne nosi neposredne zadeve in ne pospešuje gospodarstva. Jaz pozdravljam ta zakon, moram povedati. Da pospešimo zadeve, da se začnejo dogajati. Samo bodimo pri tem previdni, ne? se strinjam, in na opozorila, ker naravo je treba čuvati. Če mi naše okolje, naravo ne bomo čuvali in pazili, smo ga tudi nastradali. Samo namesto, v nekem času, ko smo nehali s cestnim programom, ko je bilo toliko za povedati, namesto, da bi se takrat lotili železniškega programa , čeprav so bili nastavki, načrti, ga nismo. Posledica je bila, gradbene firme so nam začele propadati in zgubljali smo zadeve. Propadale so tudi zaradi drugih zadev, ampak ne gre. Ne gre, moramo nekaj stvari delati. In zdaj, če gremo v zeleni plan, tam kar imajo kolegi, kot so ponovno poudarili, iz SD-ja, ja, pa, če ne smemo niti ekološko zelene zadeve – vetrnic - postavljati zaradi kobajagi nekih ptičev. Jaz vam povem neko izkušnjo – meni so zavod, kaj je bil, za kulturno in naravno dediščino so mi prišli, po vseh krajevnih skupnostih sem moral braniti zadevo, da lahko kosim varovalne pase ob stezi. Zato, ker je tam rasla ena divja hijacinta, ne? In s tem so prišli, s celo študijo programov, na vse te krajevne skupnosti, te biologi diplomirani, tisti, tretji, četrti, zraven so razlagali kako je tam edino rastišče v Piranu divje hijacinte in zaradi tega ne smemo varovalne pasove, ki moraš kositi, po predpisih mednarodnih je 15 centimetrov najvišja lahko trava. In potem sem na vseh teh skupih povedal in je bilo vprašanje: kaj raste v Izoli divja hijacinta? Ja. A pa veste, od kod smo mi pripeljali to zemljo? Tišina od njih. Mi smo jo pripeljali iz Izole, ko so delali obvoznico. A veste [[nerazumljivo]], zaradi tega so mi hoteli ustaviti delovanje zadev. Dajmo reči »bodimo resni«, ne more se zbrati 5 ljudi in reči »to ne velja« in meti postopke. Dajmo, ker jaz sem tudi zdaj, ko smo obravnavali tudi ta tretji, ko ga bomo imeli kasneje celonočne seje. Pa to ni res, pa prazno govorjenje in vrtenje neke teme stalno okrog iste in ene in iste z drugimi besedami. Jaz nisem na strani vas, ne me gledati. Nismo v vladi, ne podpiram, ampak ta ukrep je pameten. Če bi mi začeli takrat graditi železnice, da povem za nazaj napake, bi firme preživele, znanje bi preživelo. Te SCT pa to Primorje so gradili po svetu, največje letališče so gradili v Iraku, recimo SCT. Glejte, to smo imeli toliko znanja pa smo imeli, pa kaj jaz vem, tudi Rade Končar je imel zadeve ko smo imeli po 8 tisoč zaposlenih inženirjev. To je bilo znanje in se je delalo. Mi smo to ustavili, saj železnice, kar imamo, imamo od prejšnje Slovenije, kar so delali naši očetje, mame in stari očetje in to. Mi smo to vse podedovali, bolnice vse, mi pa zdaj hočemo preprečevati, nič ne zgoditi. Če hočemo zagnati Zeleno energijo, če hočemo imeti hidrocentrale moramo zadeve kreniti sedaj ali na tak način in ne more nas ustaviti skupina petih občanov tako kot so mene hoteli tisti biologi in tako naprej. Jaz sem uspel, jaz sem dokazal po vseh krajevnih skupnosti in je šlo skozi naš plan, ampak poglejte ne more. Mi smo, ko smo neko investicijo zbirali je prav, da to tudi povem, da boste malo razumeli kako je, jaz sem zbral, sem rekel ta pa ta pa ta firma imajo reference te lahko gradijo. Te lahko gradijo in smo, potem zbrali ponudbe, smo se usedli, smo komisiji formirali notri finančnih un, tretji, četrti, da smo izbrali kateri so in smo se šli s tremi pogajati, potem smo se pa z enim iz pogajali in to je bilo hitro in cenejše. Jaz sem dobil ponudbe takrat, ko so se razlikovala kaj jaz vem za obnovo hotela Lucija je bila najcenejša ponudba milijon 300 takrat smo v markah delali, najdražja pa 2 milijona 600, duplo. Malo je neresno. Spustimo tako kot ste maske nabavljali – sedaj se malo opravičujem – ste spustili zraven ljudi, ki nimajo pojma aktivisti, te so klicali, uni, tretji pa četrti, to je »smijurija«. Če bi si jaz privoščil tako nabavo v hotelu smo propadli. Ne moremo delati amatersko, delajmo dobro, zberimo strokovnjake, delajmo ekipe. Mi imamo DRI imamo neko direkcijo in potem naredimo še sedaj malo Periču [[nerazumljivo]]in potem naredimo še posebno družbo za izgradnjo železnice. Damo par ljudi notri brez inženirjev, brez znanja in vsega. Ne moremo tako delati. Tukaj smo vsi pametni in razlagamo cele noči na noč in na sejah meni razlaga nekdo o makroekonomiji pa ekonomiji mikro pa ne moreš. Dajmo to vzeti tako in dajmo ta Vlada kakršnakoli je jaz jo ne podpiram bom rekel bi raje imel drugo, ampak ne glede daj na vse skupaj to slovenska vlada in moramo neke ukrepe sprejemati in bodimo tukaj malce državotvorni kot je rekel moj kolega Jelinčič. Hvala.
Hvala lepa. S tem smo zaključili ta krog razprave. Želi še kdo razpravljati? Ker je interes odpiram razpravo. Kolega samo enkrat pritisnite za razpravo, če ne vas nebo zaznalo! Ni vas zaznal sistem. Najprej dobi besedo gospod Samo Bevk nato pa še kolega. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Ker je lažje govoriti brez maske bom masko dal dol drugače sicer jo še uporabljam, kajti epidemija še ni formalno končana baje z 1. junijem bomo videli kako se bo odvijala v realnosti. Mislim, da bo ta zakon pomagal k novemu investicijskemu zagonu po tej najprej zdravstveni, potem pa tudi gospodarski in socialni krizi. Ta zakon pravi, da bo določal oziroma da določa kriterije za določitev pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji nalezljive bolezni korona virus. Tukaj, potem v naslednjih členih oziroma v enem izmed členov so določeni tudi kriteriji za določitev teh pomembnih nacionalnih investicij. Jaz bi pa spomnil na eden nabor projektov, ki so bili prav tako v času druge Janševe oziroma prve Janševe vlade vključeni v tako imenovano resolucijo o nacionalnih razvojnih projektih za obdobje 2007-2023 – to je bil vladni dokument – ta dokument Državni zbor ni sprejemal in tega dokumenta kolikor vem do sedaj nobena Vlada še ni preklicala. V tem dokumentu je bilo 34 ključnih razvojno investicijskih projektov države Republike Slovenije. In ta resolucija o nacionalnih razvojnih projektih naj bi trajala do leta 2023, se pravi to obdobje še ni zaključeno. To resolucijo smo takrat celo obravnavali v okviru partnerstva za razvoj, saj je takratni predsednik Vlade predstavil te projekte na tako imenovanem posvetovalnem organu partnerstva za razvoj in tudi nekaj opozicijskih predlogov je bilo takrat upoštevanih, tako da je Vlada potem nekatere projekte tudi dopolnila. Zato jaz mislim, da bi bilo dobro nekatere projekte iz te resolucije vključiti v ta program za zagon slovenskega gospodarstva po tej krizi. Morali bi pogledati kateri projekti so bili že realizirani, kateri projekti pa še ne in jih potem vključiti v ta program za zagon slovenskega gospodarstva. Omenil bi samo dva projekta, enega zelo posrečenega in enega manj posrečenega iz nabora teh 34-ih projektov, eden je bil nordijskih center Planica, ki je bil zelo uspešno zaključen in eden malo manj uspešno zaključen projekt, to pa je bil TEŠ 6. Bi pa posebej apeliral, kajti eden izmed projektov teh 34-ih so bile tudi investicije na državni cestni mreži na prioritetnih razvojnih oseh in predlagam, da bi za zagon gospodarstva v nabor teh projektov vključili tudi te investicije na prioritetnih razvojnih oseh, tu pa mislim ne samo na tretjo razvojno os, o kateri vsi govorijo ali pa govorimo, temveč tudi na 3a razvojno os, to je na cestno povezavo od Ljubljane do Kočevja in do tega predela Slovenije in tako imenovana četrta razvojna os, ki gre iz Posočja, iz Bovca do Želina, kjer se razcepi na cerkljansko gorenjski del četrte razvojne osi, gre preko Cerknega in Poljanske doline do avtocestnega križa do Jeprce in potem na idrijsko-logaški krak četrte razvojne osi, ki se preko Idrije vključuje na avtocesto v Logatcu. Mislim, da bi bilo dobro, da bi vladne službe pregledale to resolucijo ponovno in videle katere projekte iz tega nabora izpred 13-ih let bi bilo smiselno vključiti tudi v ta projekt za zagon slovenskega gospodarstva po epidemiji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sedaj dobi besedo še gospod Andrej Černigoj. Izvolite. Očitno vam mikrofon ne dela. Samo trenutek, bomo uredili.
Hvala, podpredsednica za besedo. Spoštovani kolegi in kolegice! Se opravičujem, malo smo imeli tehnične težave, ampak smo jih uspešno rešili. Jaz bi rad tukaj povedal celotni javnosti, da podpiram vse napore Vlade za zagon gospodarstva po epidemiji in na tem mestu [[Znak za konec razprave]] se bi predvsem rad zahvalil gospodarstvu, ki je bil v teh krznih časih zelo solidaren z nami in je ob pomanjkanju opreme ogromno podjetij je tudi doniralo prepotrebne [[Izklop mikrofona]]
Hvala lepa. zdaj vam je pa časa zmanjkalo, ne da mikrofon ne dela, se izklopi ob poteku časa. Zmanjkalo mu je pa ca 3 sekunde. Poslanska skupina je imela že tak malo časa, tako da sprašujem še, če želi še kdo razpravljati? Samo gospod Rajh. Izvolite.
Poglejte, v Poslanski skupin SAB se zelo zavedamo pomena Poglejte, v Poslanski skupini SAB se zelo zavedamo pomena vlaganja v infrastrukturo. Vemo, da je infrastruktura tista, ki utrjuje geostrateški položaj naše države, utrjuje strateške prednosti našega gospodarstva in, nenazadnje tudi zagotavlja blaginjo in delovna mesta našim državljanom. Sam sem gradbeni inženir in vemo, da ima gradbeništvo multiplikativne učinke, poleg industrije gradbeništva, je tu neposredno povezana tudi elektro industrija, strojna industrija in številni podizvajalci in seveda, vsi se zavedamo, da infrastruktura je tista, ki prav v času kriz in, pred Slovenijo je en padec, [[nerazumljivo]]Slovenija pričakuje seveda en padec bruto domačega proizvoda in gradbeništvo je tista panoga, ki vključuje in omogoča številnim delavcem, državljanom, da bodo ob zagonu teh investicij, lahko tudi aktivno delovali. Jaz sam zelo pozdravljam tudi prenos te evropske direktive, ki dejansko omejuje dampinške cene, torej, v slovenski pravni red, ki zagotavlja, da v Sloveniji ne morejo delat podjetja in firme po dampinških cenah in, jaz sem prepričan, da bomo tudi z temi ukrepi, z zagonom infrastrukture, lahko zagotovili, da bodo naši delavci imeli [[znak za konec razprave]] delo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če ni več razpravljavcev, zaključujem razpravo. In prekinjam to točko dnevnega reda. O amandmajih bomo odločali danes, v okviru glasovanj. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O INTERVENTNIH UKREPIH ZA OMILITEV IN ODPRAVO POSLEDIC EPIDEMIJE COVID-19. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada, zato za dopolnilno obrazložitev dajem besedo gospodu ministru. Gospod Janez Cigler Kralj, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Dober dan. Dovolite mi, da s to dodatno obrazložitvijo današnjega zakona, predloga zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije Covid-19, malo podrobneje predstavim gradivo, ki ga imamo v obravnavi. Vlada Republike Slovenije je s prvim in drugim proti korona paketom oziroma z ukrepi, ki so bili sprejeti v teh dveh paketih zakonodaje, pomagala ali pokrila, milijon 300 tisoč ljudi. Milijon 300 tisoč ljudi. Krepko čez polovico državljanov in državljank Republike Slovenije. Logično nadaljevanje teh dveh prvih paketov zakonodaje, je tretji korona paket, ki ga danes obravnavamo in sicer, je ta tretji proti korona paket, pravzaprav napovedovana in predlagana izhodna strategija Republike Slovenije, za omilitev, dejansko lahko rečem, za preprečitev hujših posledic epidemije in kot pomoč gospodarstvu, k ponovnemu, čim hitrejšemu, polnemu zagonu. Vlada Republike Slovenije je 19. maja sprejela Predlog zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije Covid-19 oziroma to gradivo, ki ga zdaj obravnavamo. Po intenzivnem, medresorskem usklajevanju ter ob posvetovanju s socialnimi partnerji, kar je zelo pomembno, smo pripravili vsebinsko nadgradnjo tako imenovanega prvega in drugega proti korona paketa. Vsi akterji, ki so bili vključeni, v pripravo tretjega paketa, so delovali konstruktivno in v duhu čim bolj uspešnega izhoda iz krize zaradi epidemije koronavirusa. Iskreno se zahvaljujem prav vsem, prav vsem za vse prispevke, predloge, in ideje. Dejansko bo ta tretji protikorona paket s to nadgradnjo ukrepov pokril oziroma pomagal vsem državljanom Republike Slovenije, vsem državljanom. Odbor Državnega zbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide je predlog obravnaval na 39. nujni seji, 26. maja in na prvem nadaljevanju 27. maja, ta teden. Vsem nam je še v spominu, da sta to bili pravzaprav maratonski seji, ki sta zahtevali nekaj več psihofizičnega in sicer strokovnega napora, pa vendar kot sem sam že dejal, ni za manj, kajti z vsakim sprejetim členom smo bili bližje temu, da se zakon sprejme, in da pomoč pride do gospodarstva in do prebivalcev, ki to pomoč čakajo, številni so že izrazili pričakovanje in željo, da se lahko čim prej pripravijo na koriščenje teh ukrepov. Tudi tukaj mislim na sejo odbora, sem hvaležen vsem poslancem, ki ste sodelovali na seji in pomagali s konstruktivnimi predlogi in pomagali do sem, da imamo predlog zakona v takšni obliki danes na mizi. Popotnico temu zakonu, naj spomnim na besede nekdanjega britanskega premiera Winstona Churchilla, ki je dejal, uspeh ni nikoli dokončen. V tem duhu smo torej pripravljali ta zakon ter se ob tem naslonili na dragocene izkušnje iz prvih dveh paketov. Cilj protikrorona paketa ena in protikorona paketa dva, je bil pravočasno in v čim večji meri odgovoriti na izzive na trgu dela, na eni strani ohraniti čim več delovnih mest ter na drugi strani pomagati ranljivim skupinam prebivalstva. Če se dotaknem trga dela, danes lahko že z gotovostjo trdimo in iz podatkov, ki jih bom navedel, vidimo da bi bila brez sprejetih ukrepov slika na trgu dela bistveno slabša. Bistveno slabša. Z dosedanjimi ukrepi, ki smo jih pripravili na Vladi, smo uspeli, lahko rečem, bistveno ublažiti in upočasniti rast števila brezposelnih, ki je večja, ki je velika, ki nas je vse skozi skrbela in jo pozorno spremljamo, ampak z ukrepi čakanja na delo in ostalimi ukrepi za spodbudo delodajalcem in trgu dela, smo uspeli to sliko bistveno bistveno izboljšati oziroma omiliti težke posledice krize. Po aktualnih podatkih zavoda za zaposlovanje, so delodajalci v obdobju od 1. aprila do danes, oddali skoraj 50 tisoč vlog in uveljavljali povračilo nadomestila plače za približno 270 tisoč delovnih mest za okoli 200 tisoč zaposlenih. Če upoštevamo, da je v Sloveniji pri pravnih in fizičnih osebah zaposlenih nekaj preko 800 tisoč oseb, lahko rečemo, da smo z ukrepom čakanja na delo do sedaj pomagali četrtini vseh zaposlenih v Republiki Sloveniji. To ni malo, to je velika številka in to je na nek način dokaz, da so bili v prvem in drugem protikorona paketu predlagani ukrepi pravočasni, temeljiti in masovni, in da se jih je gospodarstvo tudi poslužilo. Brez teh ukrepov bi se število brezposelnih povečevalo masivno in hitro. Če se sedaj dotaknem še druge ciljne skupine prvega in drugega protikorona paketa, to so prebivalci, ranljive skupine, lahko naštejem samo nekaj podatkov, koliko teh ljudi je dobilo pomoč v različnih oblikah. 300 tisoč upokojencev, ki imajo nižje pokojnine od 700 evrov. 200 tisoč otrok iz družin, kjer imajo enega ali dva otroka. 30 tisoč velikih družin, tiste s tremi otroki so prejele 100 evrov dodatka, tiste s štirimi ali več pa 200 evrov. Številnim osebam, to je okoli 50 tisoč prejemnikom solidarnostnega dodatka za prejemnike denarne socialne pomoči je bil le ta tudi izplačan. Mesečni temeljni dohodek v višini 350 oziroma 700 evrov, odvisno od statusa, je prejelo preko 30 tisoč samozaposlenih kmetov, družbenikov in verskih uslužbencev in se jim je na tak način bistveno pomagalo prebroditi to krizo. Torej, da zaključim uvodni govor, ki je bil nujen, kajti, kot sem dejal, tretji protikorona paket izhaja iz prvega in drugega in se naslanja na izkušnje, ki smo jih pri prvem in drugem dobili, se sedaj premikam v tej predstavitvi na zakon o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19, tako imenovani tretji protikorona paket. Ta predlog zakona je korak naprej. Z njim še vedno zasledujemo dva ključna cilja, in sicer ohranitev delovnih mest, torej podpora gospodarstvu in pomoč podjetjem, ki jim vpada poslovanje. Eno brez drugega ne gre, zato vse do sedaj predlagane rešitve sledijo izpolnitvi potreb na obeh področjih. Ključni ukrepi tega zakona so trije, in sicer prvi in najbolj izpostavljen je ukrep delnega subvencioniranja skrajšanega polnega delovnega časa za obdobje od 1. junija do konca leta, do 31. decembra 2020. Drugi predlagane ključni ukrep je že znan oziroma podoben ukrep kot je že znano subvencioniranje oziroma povračilo, delno povračilo nadomestila plače delavcem na začasnem čakanju na delo. Morda naj omenim, da v kolikor bo sprejet in verjamem, da bo sprejet amandma k 26. členu, boste ta ukrep omogočili vsem delodajalcem v Republiki Sloveniji za mesec junij, torej vsem delodajalcem v Republiki Sloveniji za mesec junij. Vlada je tu prisluhnila številnim pozivom, predlogom gospodarstva in smo naklonjeni temu, da se ukrep čakanja na delo ponudi že oziroma vsem delodajalcem za mesec junij, saj bomo s tem rešili številne stiske, zagate tistim panogam, ki se ne morejo še v polnosti oziroma niti delno zagnati. Prvotno je bil ta ukrep mišljen za turizem in gostinstvo, sedaj pa bom, v kolikor boste seveda predlagani amandma koalicijskih poslanskih skupin k 26. členu sprejeli in verjamem, da ga boste, bo na voljo vsem podjetjem. Tretji, morda medijsko najbolj izpostavljen ukrep pa je vrednostni bon za koriščenje storitve nočitve, nočitve z zajtrkom pri slovenskih turističnih ponudnikih. V nadaljevanju, če dovolite, bom na kratko povzel nekaj rešitev teh glavnih treh ukrepov in predstavil še nekatere v predlogu zakona vsebovane rešitve. Ukrep delnega povračila nadomestila plače delavcem na začasnem čakanju preprosteje rečeno ukrep plačila čakanja na delo za vse delodajalce se bo v podobni obliki, kot se je iz protikorona paketa 1 in protikorona paketa 2 sedaj uporabljal v mesecu juniju. Pravico do delnega povračila nadomestila plače bo lahko uveljavljal vsak delodajalec v Republiki Sloveniji, ki svojim zaposlenim ne more zagotavljati dela zaradi posledic epidemije. Ukrep bo, v kolikor bodo sprejeti ustrezni amandmaji veljal za vse delodajalce, razen naštetih izjem in ne več le za delodajalce na področju dejavnosti gostinstva in turizma. Ostajajo še nekateri vstopni pogoji za koriščenje tega ukrepa, in sicer so do tega ukrepa upravičeni delodajalci, katerih prihodki so upadli za 10 % v primerjavi z letom 2019. Do tega ukrepa bodo upravičeni tudi humanitarne in invalidske organizacije. Pri tem ukrepu je morda pomembno omeniti, da morajo delodajalci zaposlene napotiti na čakanje do 30. junija tega leta, potem pa ta ukrep ne bo več na voljo. Delavec se lahko v času, ko je na čakanju doma, vrne na delo do sedem dni na mesec. Nadomestilo plače ne sme biti nižje od minimalne plače v Republiki Sloveniji. Sedaj pa k drugemu ukrepu. Sam menim in ministrstvo in Vlada meni, da je ta ključni za to obdobje po korona epidemiji. Iz izkušenj nekaterih evropskih držav tudi Avstrije in Nemčije, ki sta nam zelo blizu, lahko vidimo, da je to uspešen ukrep, da je to ukrep, ki ga gospodarstvo sedaj ob postopnem, počasnejšem zagonu potrebuje in ki se ga tudi bodo posluževali. Ta ukrep subvencioniranja skrajšanega polnega delovnega časa smo predlagali z namenom ohranitve delovnih mest zaradi posledic epidemije in za preprečitev odpuščanja delavcev iz poslovnih razlogov. Ta ukrep ureja možnost odreditve dela s skrajšanim delovnim časom tistih delavcev, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za polni delovni čas. Ključni poudarki tega ukrepa so, da bo lahko delodajalec delavcu, ki ima sklenjeno pogodbo o zaposlitvi za polni delovni čas, v primeru začasne nezmožnosti zagotavljanja dela iz poslovnih razlogov odredil delo s skrajšanim delovnim časom od 20 do 35 ur na teden, v preostalem deležu do polnega delovnega časa pa delavca hkrati delno napotil na začasno čakanje. Delodajalec bo s strani Zavoda Republike Slovenije za zaposlovanje lahko uveljavljal delno povračilo izplačanega nadomestila plače, tako imenovano subvencijo za obdobje delnega čakanja in sicer v deležu od 20 do 5 ur tedensko. Po domače povedano, to pomeni, če bo delodajalec zaposlenemu odredil polovični delovni čas, torej skrajšani delovni čas v seštevku 20 ur tedensko, bo delavec torej polovični delovni čas 20 ur delal, za drugo polovico 20 ur pa bo prejel 80 % nadomestilo plače. To nadomestilo plače pa bo v 80-ih % odstotkih subvencionirano s strani države. Pravico do subvencije za skrajšani delovni čas za subvencijo skrajšanega delovnega časa bo imel delodajalec, ki po svoji oceni najmanj 10 % zaposlenim ne more zagotavljati najmanj 90 % dela in ki zaposluje delavcev na podlagi pogodbe o zaposlitvi za polni delovni čas. Pomembno je, da delavec v tem času ohranja vse pravice iz delovnega razmerja. Glede na to, da je glavni namen ukrepov v ohranitvi delovnih mest, delodajalec v obdobju prejemanja subvencije in še mesec dni po tem obdobju ne bo smel začeti postopka odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga delavcem, ki jim je odredil delo s skrajšanim delovnem časom, ali odpovedati pogodbe o zaposlitvi večjemu številu delavcev iz poslovnega razloga. Sredstva za ta ukrep bodo zagotovljena za vse, ki bodo izpolnjevali pogoje za koriščenje ukrepa in ki bodo do tega ukrepa upravičeni. Ker gotovo spremljate dogajanje tudi na ravni Evropske unije vidite, da so se že vzpostavili oziroma se še vzpostavljajo mehanizmi za pomoč državam članicam, predvsem gre za sklade, eden od njih je SURE, pa tudi nekateri drugi se vzpostavljajo, iz katerih bo tudi Republika Slovenija lahko črpala sredstva, ugodne kredite za financiranje teh ukrepov. Ni odveč omeniti, da glede na projekcije pričakujemo oziroma računamo na to, da bi ta tretji protikoronapaket, torej s tem nosilnim ukrepom subvencioniranja skrajšanega delovnega časa lahko zahteval nekje med pol milijarde do milijardo sredstev. Vlada bo ta sredstva zagotovila, tako da bo ukrep lahko res učinkovito odgovoril na potrebe gospodarstva in seveda odgovoril na potrebo zaščite in ohranitve številnih delovnih mest. Tretji ukrep, ki sem ga že ne dolgo nazaj omenil, je bon za izboljšanje gospodarskega položaja na področju turizma, vrednostni bon. Turizem je v Sloveniji izjemno pomembna panoga, saj predstavlja kar 10 odstotkov bruto domačega proizvoda. V gostinstvu in turizmu, ki sta delovno intenzivni panogi, je zaposlenih preko 58 tisoč oseb, kar je 6,5 odstotka delovno aktivnega prebivalstva. Množično zapiranje gostinskih in nastanitvenih obratov, prekinitev večine mednarodnih letov, prepovedi potovanj so imele katastrofalni, lahko rečemo domino učinek, ki je prizadel ogromno število ponudnikov v turizmu in gostinstvu. Podjetja v turistični in gostinski dejavnosti so vezane na tuje goste in jih zagotovo v velikem številu še nekaj časa ne bo. Turizem kot gospodarska panoga bo potrebovala po naši oceni veliko časa za okrevanje, zato je ukrep spodbude domače potrošnje zelo pomemben, saj je hiter in učinkovit. Danes lahko že rečem tudi v imenu Vlade, da imamo informacije, da še nekatere druge evropske države razmišljajo o podobnih ukrepih. Ukrep bo imel zelo multiplikativen učinek, saj bo vsak, ki bo bon koristil in verjamemo, da bo to veliko ljudi, ob tem gotovo potrošil še denar za druge pridružene storitve in s tem ocenjujemo, da bo turizem dobil prepotrebno pomoč države za nov začetek. Ukrep je gospodarske narave, to je gospodarski ukrep in sicer gre za pomoč Vlade panogi turizma. Ob tem pa bodo njegovi prejemniki, torej prejemniki tega vrednostnega bona vsi prebivalci Republike Slovenije, vsi državljani, vse državljanke in državljani. In sicer polnoletni bodo prejeli vrednostni bon v višini 200 evrov, mlajši od 18 let pa 50 evrov. Bone bodo lahko državljani vnovčili do konca letošnjega leta. Po predstavitvi teh treh nosilnih ukrepov tretjega protikorona paketa oziroma izhodne strategije za zagon slovenskega gospodarstva morda na kratko naštejem še nekaj drugih ukrepov, ki so vsebovani v predlogu in ki smo jih v veliki meri tudi že n pristojnem matičnem odboru dodobra pregledali in se o njih pogovorili in ste jih potem sprejeli. S tem tretjim protikorona paketom se bodo zagotovili hitri in ugodni likvidnostni krediti slovenskega podjetniškega klada in slovenskega regionalnega razvojnega sklada. Sredstva so že zagotovljena v proračunu in sicer 10 milijonov evrov za slovenski podjetniški sklad in slabih 14 in pol milijonov evrov za slovenski regionalni razvojni sklad. To o omogočilo približno za 40 milijonov evrov ugodnih likvidnostnih kreditov za podjetja. To bodo majhni krediti za mala podjetja in na tak način ocenjujemo, da bomo lahko podprli okoli 900 podjetij. Nekaj ukrepov se nanaša na socialno-varstvene storitve in sicer bomo izvajalcem socialno-varstvene storitve pomoč družini na domu, ki zaradi epidemije opravljajo storitev v bistveno zmanjšanem obsegu, iz proračuna Republike Slovenije krili strošek neizvedenih storitev v višini 80 %. Povračilo sredstev za izvajalce zdravstvene dejavnosti zaradi izpada opravljanja dejavnosti je tudi ukrep, ki je predlagan v tem zakonu. Za starše otrok, ki so se za ta čas do konca junija odločili in še zadržali otroke doma, kar je bila tudi prošnja vrtec zaradi drugačne organizacije dela v skupinah, bomo podaljšali ukrep še za mesec junij in sicer oprostitev plačila staršev za vrtec v tem obdobju. Morda ni odveč omeniti še ukrepa, predloga ukrepa, da bomo stroške oskrbe oziroma vračilo dodatka za pomoč in postrežbo oziroma nadomestila za invalidnost oziroma družinske pokojnine tistim uporabnikom institucionalnega varstva – to so domovi za starejše in drugi socialno-varstveni zavodi, ki so šli v času epidemije v domače varstvo – okoli 240 je bilo takšnih v Sloveniji – krili iz proračuna Republike Slovenije. Ukrep bo izveden tako, da bo Republika Slovenija refundirala strošek izvajalcu, uporabnik pa bo od izvajalca prejel dobropis. Sedaj namreč po veljavni zakonodaji bi moral uporabnik plačati polno ceno, kljub temu, da je doma. Med predlaganimi ukrepi je še nekaj takih, ki bodo – tako ocenjujemo – spodbudili pridelavo slovenske hrane, lažja postavitev rastlinjakov, olajšana izvedba namakalnih sistemov in olajšana izraba geotermalne energije. V času epidemije smo vsi občutili, kako pomembna je slovenska lokalno pridelana zdrava hrana, zato da lahko preskrbimo tudi prebivalci sebe in kmetje vse nas s to hrano. Ko se razmere zaostrijo, šele vidimo, kako pomembno je to in Vlada skuša tu olajšati pridelovalcem razmere, da bi lahko povečali proizvodnjo. Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci, na kratko sem skušal dopolnilno predstaviti predlog zakona, ki bo omogočil, da se naša država iz primeža posledic epidemije čim bolj uspešno izvije. Pri pripravi in dosedanji obravnavi, smo v najširši možni meri upoštevali mnenje stroke, prebivalcev in vseh deležnikov. Naslonili smo se na ukrepe iz prejšnjih dveh zakonov, ki sta pomagala najbolj prizadetim skupinam ljudi ter zajele kar milijon 300 tisoč prebivalcev. Naše vodilo je bilo in je še zdaj, da naj bodo ukrepi enostavni, uporabni in vključujoči. Verjamem, da smo s tem predlogom, ki ga imate pred sabo, ponovno pokazali, da nam je to dobro uspelo. Ko smo s kolegi ministri na čelu s prvim ministrom gospodom Janezom Janšo 13. marca prevzeli mandat smo želeli čim prej premagati korona virus ponosen in vesel sem, da nam je to uspelo, saj s 1. junijem sproščamo stanje v državi, sproščamo stanje epidemije v državi. Takrat tisto noč 13. marca so se zdele razmere črne in pokazalo se je, da so bile pravzaprav dejansko še hujše kot smo mislili. Poglejmo samo sosednjo državo Italijo in številne druge. A uspelo nam je. Slovenija je ena najbolj uspešnih držav v boju priti virusu in ponosni smo lahko na vse državljane, da smo s solidarnostjo in odgovornostjo lahko stopili nazaj na pot skorajšnje normalnosti. Sedaj je na nas, da izhod iz krize izpeljemo čim bolj uspešno. Dovolite mi, da se ob koncu te predstavitve naslonim še na besede še enega velikega, če tudi morda kontroverznega državnika Napoleona Bonaparteja, ki je dejal, da kdor od začetka ve kam ga vodi njegova pot ne pride daleč. Tudi mi nismo vedeli natančno kako bomo državo obvarovali a uspelo nam je in nam še vedno uspeva skupaj, za kar sem vam vsem izjemno hvaležen. Zaključujem tudi z njegovo mislijo, da je umetnost uspeha v tem, da znaš biti hkrati drzen in previden. S tem vas, spoštovane poslanke in poslanci, pozivam, da predlog zakona podprete, saj je ob enem dovolj drzen, da bo Slovenijo dvignil še višje med državami na lestvici evropske in svetovne uspešnosti ter dovolj previden lahko rečem socialen, da ohranja vse varovalke socialnega dialoga obstoječa pravila in dogovore ter s tem pomaga našim prebivalcem, spodbuja naše gospodarstvo in predstavlja celovito podlago za nadaljnjo blaginjo in uspeh naše države. Želel bi samo opomniti tehnična opomba, da v kolikor bo sprejet predlagani amandma koalicijskih poslanskih skupin k 26. členu bo, zaradi notranjega neskladja v zakonu potreben še uskladitveni amandma. Srečno.
Hvala lepa, gospod minister. Sedaj dajem besedo predsednici Odbora za delo, družino in socialne zadeve, ki je obravnaval predlog zakona, da predstavi poročilo odbora. Izvolite, gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na 39. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije Covid-19, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja z ministrom za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, Janezom Ciglerjem Kraljem, predstavnici Zakonodajno-pravne službe in predstavnik Državnega sveta. Predstavnik predlagatelja ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnost gospod Janez Cigler Kralj je najprej na kratko predstavil predlog zakona. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je predstavila njihovo pisno mnenje. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika in dala pripombe v okviru uvoda splošnih določb in dostopa od določb določenih zakonov ter začasnih ukrepov. Odbor je prejel tudi skupno mnenje Komisije za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide ter interesne skupine negospodarskih dejavnosti, ki ga je na seji odbora predstavil njihov predstavnik in predlog zakona podpirajo. V razpravi so nekatere članice in člani odbora začasne ukrepe za omilitev in odpravo posledic epidemije nalezljive bolezni Covid-19 podprli drugi pa so opozarjali, da je iz teh ukrepov izpadlo več ranljivih skupin. Prav tako so menili, da tudi ta paket ukrepov bolj rešuje gospodarstvo, pomoč pa je tudi zelo slabo okvirjanja, saj je preveč brez pogojna. Glede državnih pomoči podjetjem so tako menili, da bi le te morale biti primarno namenjene ohranitvi delovnih mest in ne subvencioniranju dobičkov podjetij, zato bi se moralo delodajalce zavezati k ohranitvi delovnih mest, med prejemanjem subvencije in v enakem obdobju potem. Poudarili so, da bi moral zakon imeti varovalke, ki bi ohranile delovna mesta in pogodbe o zaposlitvi. Minister za delo je povedal, da je nosilni ukrep tretjega proti koronskega zakona, ukrep subvencioniranja skrajšanega delovnega časa. Delodajalci si želijo tudi podaljšanje sedanjega ukrepa subvencioniranja čakanja na delo, vendar bo to v mesecu juniju veljalo le še za panogo turizma in gostinstva, ter z njo povezanimi dejavnostmi. Oba ukrepa – subvencioniranje skrajšanega delovnega časa in podaljšanje subvencioniranje čakanja na delo - sta usmerjena v ohranitev čim večjega števila delovnih mest. V nadaljevanju razprave, so članice in člani odbora svoje poglede na omenjene ukrepe, podrobneje predstavili in obrazložili vložene amandmaje. Zagovorniki predloga zakona so poudarjali, da je predlog dober in da ga je treba čim prej sprejeti. Ukrepi iz prvega in drugega paketa, so po njihovem mnenju že vidni, saj se učinki že kažejo. Pohvalili so tudi bone za zagon turizma, ki bodo nedvomno prispevali k izboljšanju stanja na tem področju. Nekateri člani odbora pa so menili, da ukrepi niso dovolj ciljani in da se je bati, da ne bodo dosegli svojega namena. Širša razprava je potekala tudi v zvezi z že omenjenimi boni za izboljšanje gospodarskega položaja na področju domače potrošnje turizma. Ena od ključnih pomanjkljivosti bonov, naj bi po mnenju razpravljavcev, bila omejena uporabna vrednost. V nadaljevanju, je bilo izpostavljeno tudi onemogočanje uveljavljanja izjemnih dosežkov podaljšanja pogodb po zagotavljanju študentske prehrane, prav tako pa je bilo opozorjeno na plačilo izvajalcem zdravstvene dejavnosti, zaradi izpada opravljanja dejavnosti. Glede oprostitve plačila staršev za vrtec, je minister povedal, da bodo starši otrok, ki ne obiskujejo vrtca, v času preprečevanja okužb, v celoti oproščeni plačila. V zaključku, se je gospod minister vseh zahvalil, prisotnim, zlasti za sodelovanje in pomoč pri obravnavi in hkrati izboljšanju zakonskih določb. Odbor je v skladu s 128. členom [[znak za konec razprave]] Poslovnika Državnega zbora, nato glasoval o vseh členih predloga zakona, ter jih tudi sprejel. Pripravljen je torej dopolnjen predlog, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Hvala.
Hvala lepa, gospa predsednica. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi dobi besedo gospod Jurij Lep, da predstavi stališče Poslanske skupine Desus. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani minister, z ekipo, kolegice in kolegi. V marcu in aprilu, smo ogromne vsote denarja namenili temu, da smo za nekaj časa ustavili življenje in s tem omejili epidemijo Covid-19. Ključne so bile ta prave poteze ob pravem času, torej to, kar smo storili za državljane in gospodarstvo, s prvima dvema svežnjema ukrepov. Ukrepi za zaščito trga dela, zagotavljanje likvidnosti gospodarstva in socialne družbe nasploh, so naslavljali 5 milijard evrov. Po dveh mesecih strahu slehernega zemljana pred virusom, je Republika Slovenija z olajšanjem oznanila, da je epidemije pri nas konec. Življenje se tako lahko počasi vrača v normalne tirnice. Če lahko rečemo, da [[nerazumljivo]]gledam iz zdravstvenega vidika, stanje v državi dobro, pa je na drugi strani jasno, da končna socialna in ekonomska slika posledic epidemije, še nista dokončno izrisani. Kljub temu, da je najhujše za nami, je zdaj resnica ta, da nas čakajo izjemno zahtevni meseci, v katerih se bomo na gospodarskem in najbrž posledično tudi, na socialnem področju, soočali s posledicami dvomesečnega življenja v karanteni. Zdrs v recesijo, zaradi stagnacije večine gospodarskih panog, po vsem svetu, je neizogiben, zato so nadaljnji pravočasni in odločni koraki še kako nujni, da bo okrevanje čim bolj učinkovito. Slovenija se je pripravila tudi na to. Če so bili dosedanji ukrepi preventivne narave, je ta tretji proti koronski paket, kurativne narave in predstavlja izhodno strategijo po Covid-u. Cilj, ki ga zasleduje, je ohranjanje delovnih mest, zagotavljanje socialne kohezije in ravnotežje v družbi. V tretjem svežnju proti koronskih ukrepov, ki je vredno dodatno milijardo evrov, predvsem izstopata dva ukrepa, in sicer, subvencioniranje skrajšanega delovnega časa in izdaja turističnih bonov za domačo potrošnjo. Krajši delovni čas je v prvi vrsti izrazito motivacijski ukrep, namenjen spodbuditvi gospodarstvu k aktivaciji proizvodnih procesov in s tem prispevati k umirjanju naraščanja števila brezposelnih. Zagon gospodarstva bo postopen, to je razumljivo, saj smo v veliki meri vezani na poslovanje s tujino. Tako bo državna pomoč delodajalcem z možnostjo prilagoditve delovnih procesov na krajši delovni čas pomagala dočakati čas do polnega povpraševanja, delavci pa ne bodo ostali na cesti, kar pa je ključno tudi za državo, da ne doživi dodatne brezposelnosti. Na srečo se je brezposelnost po prvotnem strmem vzponu začela umirjati že zdaj. Ponovno zaposlovanja pa pričakujem z ukrepom subvencioniranje skrajšanega delovnega časa. Naša ocena je, da gre za zelo pomemben ukrep in ni nam tuj, saj smo se ga v Sloveniji poslužili že pred desetimi leti, ko naj se pestila zadnja gospodarsko-finančna kriza. Vprašanje pa je koliko časa ga bomo potrebovali tokrat, ali bo dovolj samo pol leta kot je predvideno v zakonu ali bi bilo potrebno nekoliko več časa za prehod na polno gospodarsko aktivnost. Ukrepi v primerjavi s tistimi iz leta 2009, za gospodarstvo bolj fleksibilen po dolžini skrajšanega delovnega časa, saj gre tokrat za subvencijo do 20 ur tedensko, med tem, ko se je subvencija leta 2009, vezala do maksimalno 8 ur tedensko in tudi finančne spodbude v nominalnih zneskih so tokrat višji. Se pa poslanci Desusa strinjamo, da bi se gospodarstvo za to, da bi v novih razmerah lahko uspešno preživelo, moralo tudi malo preoblikovati. Ta paket, še posebej pomoč turizmu in gostinstvu ter nekaterim dejavnostim, ki so nanjo vezani, možnost čakanja na delo in subvencioniranja s strani države se v podobni obliki nadaljuje še za nadaljnji en mesec. Piko na »i« ukrepov za turizem pa bodo zapisali še turistični boni, namenjeni so za vso prebivalstvo. Slovenskemu turizmu je šlo pred izbruhom covida dobro, šest let zapored smo beležili rekorde, ocena da bo upad povpraševanja v turizmu 60 do 70 % pod pogojem, da bi zaživel vsaj v drugi polovici leta pa kaže na to, da nujno potrebujemo ta ukrep. Spodbuda ljudem, da preživijo počitnice doma, je hkrati tudi možnost, da se sprostijo, saj danes še ni jasno kako bo z odprtjem mej in preživljanjem dopusta v tujini. To je tudi dobra priložnost, da lepote Slovenije bolje spoznamo. Predlog zakona prinaša še nekatere druge ukrepe, med njimi državne pomoči v obliki nepovratnih in povratnih sredstev za podjetja ter različne oblike pomoči gospodarskim subjektom in drugim opravičencem na več področjih. Zakon bo poskrbel za povračilo nekoriščene oskrbnine v domovih za starejše občane in drugih javnih zavodih, za vse, ki so v času epidemije preživeli doma. Finančno se pomaga izvajalcem pomoči na domu, ki se je izvajala v omejenem obsegu, [[nerazumljivo]]še subvencija plače za invalide, zagotavlja se plačilo dodatka za nevarnost in posebne obremenitve pripadnikov civilne zaščite in drugim sodelujočim pri opravljanju nalog za zajezitev epidemije, nekaj ukrepov pa je namenjeno tudi kmetijstvu. Da zaključim. V Poslanski skupini Desus vse predvidene ukrepe podpiramo, v njih vidimo kot v vseh dosedanjih ukrepih korist in pomoč za vso prebivalstvo. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Gospod Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanske skupine SNS. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Na mizi imamo novelo zakona, ki je potrebna za omilite posledic epidemije COVID-19 za državljanke in državljane Republike Slovenije ter za gospodarstvo, da se ohranjajo in vzpostavijo nova delovna mesta ter zažene gospodarstvo, je potrebno sprejeti ukrepe, ki naj bi veljali s ponedeljkom. Začasni ukrepi se določajo na številnih področjih, od gospodarstva, kmetijstva, infrastrukture, do javnega naročanja. Pomembno je, da se varuje zdravje in življenje ljudi in zagotavlja likvidnost gospodarskim subjektom v zaostrenih gospodarskih razmerah. Med rešitvami je tudi podaljšanje veljavnosti določbe, ki se nanašajo na odpadno embalažo in gradnjo objektov. Ureja se tudi možnost delnega subvencioniranja skrajšanega polnega delovnega časa. Med najbolj prizadetimi panogami je nedvomno turizem in gostinstvo. Delavcem se bo delno povrnilo nadomestilo plače na začasnem čakanju na delo in za delodajalce na področju turizma in gostinstva. Uvedba bona oziroma vavčerja se nam zdi dobrodošla, saj se bo okrepila domača potrošnja, vprašanje pa je procentualno koliko ljudi bo to dejansko izkoristilo in si malce oddahnilo na račun države Slovenije. V Slovenski nacionalni stranki menimo, da naj bi slednji bili namenjeni predvsem državljanom in državljankam Republike Slovenije. Za ohranitev delovanja podjetij in delovnih mest v panogi cestnih prevozov se SID banki namenijo sredstva za financiranje gospodarskih subjektov na tem področju. Menimo, da je potrebno tudi pomoči izvajalcem javnih zavodov javnih prevozov, da se jim podaljša veljavnost pogodb za posebne linijske prevoze. Tudi kmetje so bili na udaru, zato je prav, da se jim omogoči podaljšanje sezonskih dovoljenj za sezonsko delo v kmetijstvu ali gradbeništvu. Kar se tiče področja socialnega varstva je na mestu, da se krijejo stroški oskrbnine uporabnikom varstva, ki so zaradi koronavirusa odšli v domačo oskrbo. Birokracije je že tako ali tako preveč, zato se bodo poenostavili administrativni postopki za postopke vpisa v šolsko študijsko leto 2020/21. Ne smemo pa pozabiti tudi ne na Slovence v zamejstvu in po svetu, kajti tudi njih je doletela epidemija in bodo veseli vsakršne pomoči. Javni dolg naše države se bo s tretjim protikoronskim paketom povečal še za eno milijardo evrov. S predlogom zakona se tudi izboljšuje socialni položaj širšega kroga upravičencev. Je že res, da gre za novelo zakona po nujnem postopku, vendar bi kljub temu tako javnost kot tudi zunanji strokovnjaki lahko sodelovali pri tej pripravi. Vidi se, da gre za naše državljane, zato je prišlo tudi veliko pripomb, mnenj, predlogov, amandmajev iz različnih koncev in naj bi bili požegnani, realizirani v čim večji meri. Tako kot prvi, tudi drugi protikoronski paket ni bil ustrezen za vse, tako bo tudi sedaj. Kljub temu v naši stranki upamo, da bo večina državljanov in državljank zadovoljna, da si bo finančno delno opomogla.
Hvala lepa. Naslednji bo stališče poslanske skupine Italijanske in madžarske narodne skupnosti predstavil gospod Felice Žiža. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, hvala za besedo. Spoštovani minister, in ekipa, spoštovane kolegice in kolegi. [[nagovor v italijanščini in madžarščini]] Poslanska skupina italijanske in madžarske narodne skupnosti podpira vse tri predloge zakona, ki predstavljajo izhodno strategijo po epidemiji COVID-19. COVID-19 še vedno močno vpliva na našo življenje, navade in delo. Do danes je bilo v svetu potrjenih skoraj 6 milijonov okuženih oseb. Virus je terjal 350 tisoč smrtnih žrtev. Edini učinkovit ukrep, ki ga imamo proti koronavirusu, je redno in temeljito umivanje rok, socialna razdalja in s tem vezani preventivni ukrepi. Vlada jih je pravočasno in učinkovito sprejela in izvedla, prebivalke in prebivalci so jih pa dobro upoštevali. Omenjeni ukrepi se počasi rahljajo tudi naši raziskovalci pa aktivno sodelujejo pri iskanju cepiva zoper virusa. Posledice pandemije so v celem svetu vidne in boleče. Vodijo nas v največjo socialno in gospodarsko krizo v zadnjih 100 letih. Po realnih ocenah naj bi zaradi posledic pandemije padec letošnjega bruto družbenega produkta v Sloveniji, znašalo okoli 8 %. Zato so ukrepi vključeni v današnje predloge zakonov usmerjeni v reševanje delovnih mest in zagona gospodarske dejavnosti. Težave bo mogoče blažiti tudi z ukrepi in usklajenim delovanjem z evropskimi inštitucijami. Delovna mesta se namerava pod pogoji do konca leta ohraniti s subvencioniranjem skrajšanega delovnega časa. Na področju turizma in gostinstva in tudi druga delovna mesta, pa s podaljšanjem subvencioniranja čakanja na delo. Za reševanje omenjenih panog bodo vsi prebivalci Slovenije prejeli turistične bone različne vrednosti glede na starost. Več ukrepov je predvidenih tudi na področju kmetijstva, delno pa se bodo tudi pokrile izgube v zdravstvu. Vsi ukrepi predvideni v omenjenih predlogih zakonov so koristni in nujno potrebni za izboljšanje socialnega položaja posameznikov ter so v pomoč gospodarskim subjektom in panogam, ki jih je epidemija močno prizadela. V upanju, da je epidemija COVID-19 za zdaj zaključena, si lahko želimo, da jeseni ne bo prišlo do njene ponovitve, vsaj ne v takšnem obsegu. Preventivno moramo biti nanjo dobro pripravljeni ter za morebiten ponovno spopad z njo, obroženi z vsemi izkušnjami, ki smo jih pridobili v teh mesecih. Poslanca Poslanske skupine italijanske in madžarske narodne skupnosti bova zato podprla vse tri predloge zakonov v tretjem protikorona paketu. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavila poslanka Evra Irgl. Izvoli.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Pred nami je obravnava predloga zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19, ki je del tako imenovanega tretjega paketa ukrepov. Na tem mestu bi se najprej želela zahvaliti vsem, ki set sodelovali pri pripravi teh zakonov in se zavedate kako pomembno je, da smo na Odboru za delo, ki je sicer trajal dolgih 17 ur, paket ukrepov sprejeli pravočasno. Slovenija je v epidemiološko krizo v začetku vstopila nepripravljena, vendar je z nastopom tretje vlade Janeza Janše in s sprejetjem ustreznih ukrepov ter spoštovanjem ukrepov zlasti s strani prebivalstva iz te prve krize izšla kot zmagovalka. V Sloveniji smo bili tako, hvala bogu, obvarovani pred posledicami in prizori sosednje Italije in drugih držav, čeprav nam je marsikateri epidemiolog napovedoval drugačno sliko. Po analizi univerze Oxford je Slovenija dosegla oceno 100 točk od 100 točk v boju z epidemijo. Trenutno imamo eno izmed najboljši epidemioloških slik v Evropi, pa čeprav smo blizu žarišča v Italiji. Ne glede na nekatere politično motivirane kritike v Sloveniji nam dejstva, številke in tujina priznavajo izjemen dosežek v boju s to krizo. Kljub temu, pa se je potrebno zavedati, da bodo posledice epidemija COVID-19 žal daljnosežnejše in bodo vplivale na celotno družbo. Že sedaj v tujini ocenjujejo, da smo na 7. mestu izmed vseh držav glede višine in ustreznosti finančnih ukrepov, kar bo še dodatno podkrepilo to oceno s sprejetjem tretjega protikorona paketa. Za namen odprave posledic epidemije je Vlada Janeza Janše že takoj ob nastopu napovedala in s strokovnimi skupinami začela pripravljati zakonske pakete za njihovo odpravo. Prvi protikorona paket je bil bolj usmerjen v reševanje zlasti gospodarstva in namenjen pomoči ljudem. Drugi paket je bil namenjen zlasti zagotavljanju likvidnosti gospodarstva in vsem tistim ranljivim skupinam, ki v prvem paketu niso bile zajete. Sedaj pa je pred nami tretji paket, ki je namenjen za pomoč ljudem, gospodarstvu in turizmu. Kot najpomembnejši ukrep je tu zagotovo delno subvencioniranje skrajšanega polnega delovnega časa, omilitev pogojev za spodbude in investicije, olajšanje zadolževanja občin za izvedbo občinskih projektov, ukrep delnega povračila nadomestila delavcem na čakanju v turizmu, omogočanje ugodnih in hitrih likvidnostnih kreditov slovenskega podjetniškega sklada, dodatni ukrepi s področja kmetijstva, pomoč izvajalcem socialnovarstvene storitve pomoči na domu, ukrepi na področju štipendiranja, vrednotnice za športne prireditve, dodatek za nevarnosti in obrambne, obremenitve udeležencem zaščite, reševanja za pomoč med epidemijo, povračilo sredstev za izvajalce zdravstvene dejavnosti, oprostitev plačila staršev za vrtce v času krize ter vnovčljivi boni na področju turizma, ki so namenjeni vsem prebivalcem Republike Slovenije. 50 evro za prebivalce, mlajše od 18 let in 200 evrov za odrasle. Predvsem slednji ukrep je namenjen vsem prebivalcem in hkrati tudi ponovnemu zagonu slovenske turistične panoge, ki jo je epidemija najbolj prizadela. Štiričlanska družina bo lahko tako vnovčila 500 evrov za skupen čas, preživet nekje v naši lepi Sloveniji. Takšni izdelani in predlagani ukrepi Vlade so bili navkljub hitremu sprejemanju usklajeni s strokovnimi skupinami in v največji možni meri tudi s socialnimi partnerji. Tretji paket je bil usklajen na Ekonomsko-socialnem svetu, kjer so nekateri socialni partnerji celo pohvalili pripravljenost Vlade, da v dani situaciji lahko nameni toliko pozornosti usklajevanju ukrepov. Dosežena je bila visoka stopnja konsenza glede sprejetih ukrepov, rezultat tega pa je, da celotno gospodarstvo podpira predlagane in sprejete ukrepe, prebivalstvo in upravičenci pa [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]pričakujejo čim hitrejše sprejetje tega tretjega paketa. Kritike na sprejetje ukrepov so zgolj politično motivirane, tako kot je bilo politično motivirano in neodgovorno zavlačevanje in oviranje sprejetja tretjega paketa ta teden na seji odbora. Menimo, da je zakon še eden v nizu ukrepov te Vlade, ki bodo Republiko Slovenijo postavili v sam vrh zmagovalcev prvega vala COVID-19 krize, tako v epidemiološkem, varnostnem, socialnem in gospodarskem smislu, kar v tem letu [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]predstavlja tudi velik dosežek z vidika ugleda Republike Slovenije v tujini. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo predlagani zakon podprli. In še nekaj. Zlasti v zadnjem tednu je bilo večkrat rečeno, da opoziciji preprečujemo besedo v Državnem zboru. Gospa Tanja Fajon nam je včeraj to ponovila, zdaj pa malo resnice. Od sedemnajstih [[…]].
Prosim, da počasi zaključite.
Bom takoj zaključila. Od sedemnajstih ur razprave na odboru za delo je Poslanska skupina Levica govorila približno 13 ur in od tega vsaj toliko časa namenila temu kako nimajo besede. Najlepša hvala. Srečno.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Liste Marjana Šarca, zanjo poslanec Igor Peček. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči, spoštovani minister, kolegice in kolegi. Mineva 14 dni odkar je Vlada Janeza Janše preklicala epidemijo, s čimer bo v nedeljo prenehala veljati večina interventnih ukrepov, ki so že bili sprejeti za pomoč državljanom in gospodarstvu. Zakon, ki je pred nami naj bi zato od 1. junija dalje zagotavljal pomoč za omilitev in odpravo posledic epidemije prizadetim panogam. Pri tem Vlada kot ključna ukrepa izpostavlja ukrep delnega subvencioniranega skrajšanega polnega delovnega časa in ukrep podpore turizmu in gostinstvu. V sklopu slednjega se za omenjeni panogi uvaja enomesečni ukrep delnega povračila nadomestila plače za delavce na čakanju in uvedba turističnega bona v višini 200 evrov za izboljšanje gospodarskega položaja na področju domače potrošnje, predvsem turizma. V Listi Marjana Šarca menimo, da je takšen ukrep korak v pravo smer, menimo pa, da ni zadosten. Predlagamo bon v višini 400 evrov za polnoletne in 50 evrov za mladoletne osebe. Prav tako predlagamo uvedbo mesečnega temeljnega dohodka z omejenim rokom veljavnosti in za porabo v Sloveniji v višini 100 evrov za osebe s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji. Menimo namreč, da bi dodatna razpoložljiva sredstva pozitivno vplivala na gospodarstvo in javno potrošnjo, pozitivni učinek pa bi imela tudi na socialni status upravičencev. Vir financiranja za te ukrepe predstavljajo predvsem sredstva Evropske centralne banke, ki jih ima Republika Slovenija na voljo. Nadalje smo v Listi Marjana Šarca skupaj z ostalimi strankami opozicije pripravili še dodatna dopolnila, s katerimi vsekakor nismo imeli ovirati dela Vlade, ki ga opravlja, temveč zgolj pripomoči k izboljšavi samih ukrepov. Predlagali smo razširitev ukrepa subvencioniranja čakanja na delo za vse panoge, pri čemer bi se ta ukrep podaljšal za 3 mesece, možnost sočasnega koriščenja ukrepov skrajšanega delovnega časa in ukrepa subvencioniranja napotitve delavcev na čakanje za delodajalce. Namen slednjega je bil tudi zavezati delodajalca, ki bodo koristili ukrepe s strani države k ohranitvi delovnih mest delavcev za katere bodo prejemali subvencijo. Ne glede na nujnost izboljšave ukrepov tretjega protikorona zakona pa v Listi Marjana Šarca ne moremo mimo nekaterih spornih skrb vzbujajočih členov. Tukaj mislimo na podaljšanje ukrepov iz že veljavnega zakona s področja oddaje presežnih količin embalaže in pridobivanje gradbenih dovoljenj, s čimer Vlada pod krinko o interventnosti omejuje pravico javnosti do sodelovanje pri sprejemanju odločitev na področju varstva narave in okolja. Neprimeren je tudi predlog, po katerem bi minister kar sam, brez da bi predlog za to podala stroka, napotil nekoga v karanteno. Karantena pomeni omejitev svobodnega gibanja, svobodno gibanje pa je ustavna kategorija. Zaradi vsega naštetega tega zakona v predlagani obliki danes žal ne moremo podpreti. Kljub temu pa smo, kot že rečeno za današnjo obravnavo pripravili dopolnila in na tej točki resnično upam in hkrati tudi pozivam poslance koalicijskih poslanskih skupin, da proučijo predlagane amandmaje in jih tudi podprejo. S tem bomo namreč resnično omogočili pomoč ljudem in gospodarstvu, kar je bil tudi osnovni namen tega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil poslanec mag. Marko Koprivc. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani minister, državna sekretarka, državni sekretar, spoštovane kolegice in kolegi poslanci. Tretji protikoronski paket se predstavlja kot izhodna strategija Vlade Republike Slovenije iz ekonomske krize, ki je posledica epidemije. Vlada je v zadnjem trenutku v noči na 15. maj razglasila konec epidemije, s čimer je odločila tudi, da bodo konec maja prenehali veljati skoraj vsi ukrepi iz prvih dveh paketov za omilitev gospodarskih in socialnih posledic ekonomije. Ukrepi pomoči vzpostavljeni pred komaj slabima dvema mesecema se tako že iztekajo. Vlada si torej s svojimi nepremišljenimi odločitvami sama otežuje situacijo, žal pa s tem tudi še dodatno zmanjšuje predvidljivost za prizadete delodajalce in ljudi. Pandemije pač ne bo konec če Vlada razglasi konec epidemije. Seveda to ne pomeni, da zakon ne prinaša tudi dobrih in koristnih rešitev. Škoda je le, da mnogi od njih niso bile vključene že prej ali da ne bodo podaljšane. Ob odsotnosti pravočasne pomoči in ob prestrogih pogojih upravičenosti v dosedanjih paketih namreč marsikateri delodajalec ni koristil pomoči, temveč se je odločil za opustitev ali prekinitev dejavnosti in napotitev delavcev na Zavod za zaposlovanje. Vsaka taka situacija je dvignila število brezposelnih in zmanjšala možnost za ponovno obuditev njihovih delovnih mest. Ena od naših glavnih kritik je kratkotrajnost predlaganih ukrepov. V zadnjih tednih je postalo popolnoma jasno, da se posledice globalne pandemije ne bodo končale z vladno razglasitvijo konca epidemije v Sloveniji. Mnoge panoge, predvsem turizem, gostinstvo, industrija srečanj in dogodkov, pa tudi mnoge druge panoge na primer avtomobilska industrija in prevozništvo bodo posledice in upad prihodkov čutile še dolge mesece. Zato smo, spoštovane in spoštovani, z amandmaji predlagali številne dopolnitve zakona, za katere menimo, da bi prispevali k uspešnejši in učinkovitejši izhodni pomoči gospodarstvu. Predlagali smo, da se ukrep subvencioniranega čakanja na delo podaljša do konca avgusta in to za vse panoge. Tukaj smo sicer slišali iz strani ministra, da se z vladnim oziroma koalicijskim amandmajem širi ukrep na vse panoge, a žal še vedno samo za en mesec. Na ta način bi čim širšemu krogu podjetij ponudili možnost, da ohranijo zaposlenost in svoje ključne kadre. Predlagali smo tudi, da bi se lahko turistični boni potrošili za veliko večji spekter storitev v turizmu, kot so na primer gostinske, kulturne in športno-turistične storitve in ne zgolj samo za nočitev z zajtrkom, saj bi s tem podprli tak razvoj slovenskega turizma, kot smo ga zastavili z našo strategijo, ki ne temelji zgolj na hoteli, temveč na zelenem, kulinaričnim in aktivnem turizmu. Poleg tega bi bone izplačali v štirih [[nerazumljivo]]po 5 evrov in ne v enem znesku, zato da bi omogočili bolj razpršeno potrošnjo denarja med številnimi različnimi ponudniki turističnih storitev. Izhod iz stanja zamrznitve večine gospodarskih dejavnosti in življenja ljudi ne bo enkraten dogodek, temveč dolgotrajen proces, ki zahteva svoj čas. Podjetja bodo iz svoje zamrznitve prišla z manjšimi finančnimi sredstvi in še vedno z likvidnostnimi. Šibka podjetja in oslabljeno gospodarstvo bodo samo še povečala skrb ljudi. Kljub počasnemu sproščanju omejitvenih ukrepov nas še vedno spremlja veliko večja stopnja negotovosti, kot kadarkoli prej. Določena socialna distanca je še vedno potrebna in z njo tudi še naprej omejevalni ukrepi, ki naj omogočajo, da bi gospodarstvo delovalo 100 %. Dokler gospodarstvo ne bo moglo delovati 100 %, bomo soočeni z gospodarsko krizo, s tem pa tudi z naraščanjem brezposelnih, ki lahko zelo kmalu preseže mejo 100 tisoč. Zato potrebujemo takšno izhodno strategijo, ki bo bolj premišljena, ki bo podpirala izhod iz zamrznitve podjetja iz različnih dejavnosti in ki bo vključevala bolj dolgoročne ukrepe, ki se ne bodo iztekli čez en ali dva meseca. Zato nas zlasti skrbi, ker Vlada tudi ta paket, namesto bolj učinkovite pomoči, ponovno podtika rešitve, ki nimajo zveze z učinkovito pomočjo. Ustavno sporno rahljanje gradbenih in okolijskih predpisov v drugem členu je na primer ključna vsebina, ki poleg načina sprejemanja zakona, močno kazi podobo zakona in ruši zaupanje, da bo Vlada s svojim načinom delovanja uspešna. Socialni demokrati iz navedenih razlogov predlaganega zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Poslanka Mojca Žnidarič bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra. Izvolite.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Na današnji izredni seji poslanci obravnavamo tretji protikorona zakonski paket. V ta paket so vključeni ukrepi, s katerimi se bodo na različnih področjih ublažile posledice korona virusa, ki nas je prizadel marca. Z namenom zajezitve širjenja korona virusa so bile v preteklih mesecih sprejete številne omejitve, ki so močno spremenile naš vsakdanjik – od področja varstva, šolstva, gospodarstva, javnega prometa, trgovine in še bi lahko naštevali. Ne glede na to, da je bilo v javnosti zaslediti marsikatero kritiko glede sprejetih omejitev, pa si moramo priznati, da smo bili v boji proti novemu korona virusu uspešni. Danes je naša epidemiološka slika dobra. Še zdaleč to ne pomeni, da smo korona virus premagali in da v naši državi ni pustil posledic. Prav nasprotno – kadarkoli se nam lahko pojavi novo žarišče okužb, poleg tega pa smo v situaciji, ko je naše gospodarstvo krhko in bolj kot kdaj koli prej potrebuje spodbudo države, da se dvigne na predkrizno raven. Danes s tem tretjim paketom imamo poslanci ne samo priložnost, ampak tudi dolžnost, da pri tem odigramo pomembno vlogo. Zlasti pa, da smo pri tem konstruktivni in imamo pred očmi dobrobit naše države. To v SMC poudarjamo zlasti, zato ker smo bili ob obravnavi tega zakona na odboru priča zavlačevalnemu festivalu opozicije, zaradi česar je obravnava na odboru trajala skoraj 20 ur. Na vprašanje kakšen je bil njihov namen in kaj so s tem želeli doseči si lahko odgovorite sami. Zagotovo pa to ni pokazatelj državotvorne družbe, še manj temu lahko rečemo prizadevanje za to, da bo pomoč čim prej prišla do pravih naslovov. V SMC bomo predlog zakona seveda podprli, saj se zavedamo pomena ukrepov, ki so vključeni v zakonu. Ključna dva ukrepa subvencioniranje skrajšanega delovnega časa in turistični bon sta bila deležna veliko medijske pozornosti, mestoma tudi kritik. V SMC smo prepričani, da sta ukrepa dobra in bosta dosegla svoj namen torej ponovni zagon in razvoj slovenskega gospodarstva zlasti turizma. Menimo pa, da bi moral predlog zakona vsebovati tudi nekatere druge ukrepe, ki smo jih v SMC tekom sprejemanja vseh dosedanjih ukrepov zagovarjali in se za njih tudi zavzemali. To je oprostite najemnin za poslovne prostore podjetnikom, ki zaradi ukrepov svoje dejavnosti niso smeli opravljati in pomoč zaposlenim v kreativnem sektorju, ki zaradi prepovedi zbiranja na javnih mestih svoje dejavnosti prav tako ne smejo opravljati. Na tem mestu tako tudi apel, da vsi skupaj vložimo dodatni napor in poslušamo najti rešitvi tudi za ti dve področji. Kot rečeno bomo v SMC predlog zakona soglasno podprli.
Hvala lepa. Poslanec Miha Kordiš bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Zakon proti korona 3 bi moral popraviti napake svojih predhodnikov in družbi nameniti pomoč, ki jo po epidemiji in zaletom krize kapitalizma tako obupano potrebuje. Pravim obupano, saj sta prva dva paketa udarila popolnoma mimo do podjetij je prišlo le 20 % vseh pomoči, zamrznjenih je le dober odstotek kreditov, izdano ni bilo niti eno poroštvo za likvidnost gospodarstva. Cela paleta družbenih skupin se je znašla brez pomoči še tistim, ki so jo bile deležne je Vlada zarila nož v hrbet z ad hoc preklicem epidemije tako, da solidarnostni dohodki z junijem prenehajo. Posledica je drugi največji skok brezposelnosti v Evropi kot je ugotovila Evropska komisija. Brez dela je ostalo 10 tisoč ljudi čez samozaposlenih, honorarcev in študentov in drugih delavcev prekarcev, ki so na udaru krize prvi sploh ne štejemo pa je to šele začetek. Da so proti korona paketi ena velika luknja smo v Levici opozorili že takoj in predlagali amandmaje za zaščito ljudi in delovnih mest, bob ob steno. Sedaj smo dobili še tretjo demonstracijo nesposobnosti Vlada kriminalcev. Namesto, da bi se iz katastrofe prejšnjih dveh protikorona paket kaj naučile in vsaj v Državnemu zboru nesposobnost Vlade Janeza Janše odpravila jo je njegova koalicija želela pomesti pod preprogo z nočno sejo, jemanjem besede opoziciji, upadanjem v razprave, lažmi, napadi in vsemi vrstami zlorab vse, da se kritike utiša. Madžarski udar skrajne desnice na parlament je sestavni del udara na državo. Namesto posluha za opozorilo Levice, ki jo moramo protikorona 3 zašiti, da bo zaščitil delovna mesta gre glasovalni valjar koalicije nad nas s kriminalizacijo besede enako kot gre Vlada s pendreki in marico nad mirne protestnike za naravo pred Ministrstvom za okolje in s kaznimi nad kolesarje za demokracijo. V zakonu se je tako znašla pomoč podjetjem za krajši delovni čas in čakanje a brez obvez za kapital, da delovna mesta dejansko ohrani, čeprav smo socialisti varovalke predlagali. Če bo država nekomu odredila karanteno bo ta izgubil polovico svoje plače in zdrsnil v revščino tudi to smo želeli popraviti a govorili smo steni. Turistični boni revnim ne bodo pomagali, saj se stroškov prevoza na dopust in ostalega sploh ne morejo privoščiti. Zanje smo predlagali pretvorbo bonov v finančna sredstva, s katerimi si lahko opomorejo pri nakupu hrane, šolskih potrebščin, plačilo položnic in drugih življenjskih stroških. Prav tako smo želeli podpreti kulturo, ne le turizma. A namen bona je sponzoriranje hotelirskega fevda ministra Počivalška, ne pa blaginje nasploh, zato je pobudo koalicijski valjar povozil. Je pa zato toliko bolj vneto izglasoval odpravo varovanja okolja. Za oblast ima fracking prednost pred obnovljivimi viri, avtocesta pred železnico, lakirnica pred podtalnico. Onesnažene reke, zastrupljena zemlja in umazan zrak, slabo zdravje ljudi in skupnosti so zanjo sprejemljive žrtve na oltarju dobička investitorjev. Z enako vnemo je koalicijski valjar izglasoval odpravo protikorupcijskih varovalk pri javnem naročanju do 1 milijona evrov. Da, prav ste slišali, ker ne morejo več kar tako krasti na maskah in ventilatorjih, bodo proračun ropali z naročili na ministrstvih. Oboje, da bodo le zaslužili pravi. Povezani dobavitelji, tuji investitorji, asfaltna mafija in ostali. Na pobudo Levice so koalicijski imeli možnost onemogočiti predatorske sklade iz davčnih oaz, pa jih niso. Imeli so možnost zavarovati zdravstveno blagajno, ki zaradi epidemije beleži izgubo, pa je niso. Zakaj? Skozi davčne oaze hočejo privatizirati javna podjetja, namerno shirana blagajna je povod za privatizacijo bolnišnic in zdravstvenih domov. Da se v svinjarije oblasti slučajno ne bi vmešalo ljudstvo bodo za nameček zakonu prepovedali referendum. Socialisti bomo glasovali proti, proti korona 3 zakonu. Naš glas je glas za solidarnost, delovna mesta, zdravo naravo in demokracijo. Pomoč ljudem, ohranitev okolja, smrt fašizmu in svoboda narodu, cin, cin.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil poslanec Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister Janez Cigler Kralj z ekipo! Drage kolegice in kolegi! Namesto uvoda eno ugotovitev iz današnje seje. Tisti, ki govori, da epidemij še ni konec, kar je sicer res, je prvi odvrgel masko. Shizofrenost par excellence. Zakonske rešitve, kolegice in kolegi, v protikorona paketu 1 in protikorona paketu 2, torej PKP1 in PKP2, so prijele. Za strokovno analizo bo še čas. Politična traja ves čas. Politikantska prav tako. Podatki strokovnih institucij pa kažejo, da so rešitve PKP1 in PKP2 bile učinkovite, kažejo, da smo v Državnem zboru na predlog Vlade pred izgubo delovnih mest z ustreznimi in učinkovitimi ukrepi obvarovali med 200 in 250 tisoč zaposlenimi. Na včerajšnji dan je bilo v Sloveniji 90 tisoč 387 registriranih brezposelnih. Brez ustreznih in učinkovitih ukrepov PKP1 in PKP2 bi jih danes najbrž beležili krepko čez 300 tisoč. Slovenija je definitivno med najuspešnejšimi državami na svetu v boju z epidemijo COVID-19. To nam priznavajo tudi tuje oziroma predvsem tuje inštitucije. Smo pa, kolegice in kolegi, gospe in gospodje, zgolj etapni zmagovalci. Veliko je rešitev, ki jih prinaša tretji paket. Med drugim turistični boni. Veliko je tudi nerazumevanja okoli tega. Turistični bon ni ukrep socialne politike. Turistični bon je ukrep ekonomske politike, ki pomaga turizmu. Vsaka polnoletna oseba s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji prejme bon za slovenske turistične namestitve, hoteli, počitniški domovi in podobno, v višini 200 evrov, nepolnoletne osebe pa prejmejo bon v višini 50 evrov. Bon se lahko unovči za nastanitev ali nastanitev z zajtrkom, do konca letošnjega leta, se pravi, silvestrovanje je vključeno. Kolegice in kolegi, amandma k 26. členu, bomo, ki je pred vami, na vaših klopeh, bomo v Novi Sloveniji s posebnim zadovoljstvom sprejeli, kakor tudi celotna koalicija, saj je to rezultat dela celotne koalicije. Na tem mestu se želim zahvaliti ministru Janezu Ciglerju Kralju, ki je uspel prepričati celotno Vlado in jih prepričal, da pravzaprav Vlada, kot do sedaj, razume, da če želimo dobro financirati socialno državo, potrebujemo dobro delujoče gospodarstvo. Ja, najboljša socialna politika je tista politika, ki daje možnost novim delovnim mestom, investicijam in tako naprej. Vsi si boste lahko prebrali, kaj ta amandma prinaša. Po tem amandmaju vsem, čakanju na delu, subvencionira za vse delodajalce, za vse delodajalce, do konca junija tega leta. Iz tega tudi izhaja, da je, gospod Janez Cigler Kralj, resnično dokazuje, da je pravi minister za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Zakon, kot sem že povedal, prinaša veliko rešitev. Zadovoljni smo, med drugim – nimam dovolj časa, da bi vse naštel, morda kasneje, v razpravi – recimo, novela, posega [[znak za konec razprave]] posega tudi v Zakon o dohodnini, za davčni leti 2020 in 2021 - se omejitev prihodkov v zvezi z osnovno kmetijsko in osnovno gozdarsko dejavnostjo poveča, s 3 tisoč 500 evrov na 7 tisoč evrov. Zakon o financiranju občin – občine se lahko zadolžijo za dodatni dve odstotni točki, v višini 10 %, namesto 8 prihodkov na leto, skupaj za okrog dodanih 400 milijonov evrov. [[znak za konec razprave]] Informiran sem, da so občine že dobile poračun povprečnine za obdobje od 1. januarja do konca maja. Mi bomo ta zakon seveda z veseljem podprli, kakor tudi amandmaje koalicije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil poslanec Marko Bandelli. [[oglašanje iz dvorane]] Najprej, postopkovno, izvolite.
Samo postopkovno, prosim, predsedujoči. Jaz se vam iskreno opravičujem, ampak sem dobil eno sporočilo, ki mislim, da je prav, da tukaj povem. Celo jutro delamo okultno reklamo tistemu dezinfekcijskemu sredstvu, ki je tam, cela Slovenija gleda točno in kako da mi točno tisti izdelek reklamiramo, cel dan, direktno. Tako da mislim, da bi bilo prav, ali pokrijemo tisto reklamo ali napišemo gor, ne vem, karkoli je ali pa obrnemo, ker mislim, da imajo prav. Samo toliko, hvala.
Stališče poslanske skupine ima Marko Bandelli. [[oglašanje iz dvorane]] Tako je napisano. Popravljamo, potem, bo kolega Vojko Starović, izvolite. Pa naj ostane to še do konca seje. [[smeh]]
Evo, mislim, da se zdaj manj vidi, to bojo težko prebral. Lep pozdrav vsem, hvala za besedo, predsedujoči. S predlogom zakona, ki je pred nami, uvajamo začasne ukrepe za omilitev in odpravo posledic epidemije, ki bo v veljavi s 1. junijem. Torej, potem, ko prenehajo veljati obstoječi ukrepi. Ukrepi, ki jih zakon predvideva, v SAB ocenjujemo, da gredo v pravo smer. Pri tem smo pa posebej veseli, da so tako v SDS, kot v Novi Sloveniji, spoznali državo kot solidarnostno skupnost, ki lahko pomaga, ne pa da samo [[nerazumljivo]]in da rabimo čim manjšo državo. Državo rabimo in nam je dobrodošla. Posebej izpostavljamo sledeče, pri tem zakonu, torej, subvencioniranje dela s skrajšanim delovnim časom, delna povračila nadomestil, plač, v gostinstvu in turizmu. Pomoč izvajalcem socialnovarstvene pomoči na domu, pomoč za ohranitev podjetij in delovnih mest v panogi cestnih prevozov in najbolj odmevno, kar je uvedba turističnega bona za ponovni zagon turizma. Ukrepi, ki naslavljajo blaženje krize, so bili deležni zelo dolge razprave na pristojnemu odboru. Pomembno materijo, če parafraziram ministrove besede gospoda Kralja, smo obravnavali na dveh nočnih sejah, in to po celodnevni seji Državnega sveta. To je, mimogrede, popolnoma neprimerna praksa, a sem prepričan, da smo kljub zavlačevanju opravili poglobljeno razpravo. O tem priča tudi kopica amandmajev, ki smo jih vložile poslanske skupine z namenom izboljšave tretjega protikoronskega paketa. Pri prejšnjih dveh zakonih smo v SAB z amandmaji, razen z enim, nismo uspeli, kar pa se je odrazilo v slabi izvedljivosti zakona. Dejansko vemo, da smo potrošili le delček sredstev, ki so bila namenjene. Ni prišlo do upravičencev. Poleg dopolnil, ki smo jih v poslanski skupini SAB vložili z drugimi poslanskimi skupinami, to je glede širitve ukrepa subvencioniranja začasnega čakanja na delo, na vse delodajalce in možnost uporabe voucherjev oziroma bonov tudi za gostinske in kulturne dejavnosti, [[nerazumljivo]], da so že prišli amandmaji v tej smeri. Torej nekaj je rodilo. Glede kulture bi rekel, to se mi sploh dopade, da ima za nas Slovence kultura prav poseben pomen, ker nas je držala in razvijala kot narod skozi stoletja, ko svoje države nismo imeli. Temu smo zato posvetili tudi praznik. Kljub temu pa je med epidemijo ta kultura ostala precej na suhem. Prvi so morali zapreti vrata in med zadnjimi bodo odpirali, torej so upravičeni do pomoči. Menimo pa, da velik del upravičencev – starejši ali pa, ki živijo sami ali pa, ki nimajo nikogar – bo lažje odšel v gledališče, obiskal kakšno kulturno prireditev ali odšel na kosilo. Prav je, da imajo posamezniki možnost izbire glede na nastalo situacijo in njihove zmožnosti. Temu je namenjen tudi skupen predlog za izplačilo bona v večih delih po 50 evrov. Zakon je ob namestitvenih kapacitetah v hotelih, avtokampih in turističnih kmetijah povsem pozabil na zelo pomemben del namestitvenih kapacitet. Ponovno smo pozabili na morje. Slovenci ga zgleda nimamo ne v srcih ne v glavah, čeprav ga imamo v svojem, da rečem grbu, ne? To so kapacitete na morju na plovilih. Zato dodajamo tudi dejavnost [[nerazumljivo]]na morju, ki dajo v najem in zakup plovila. Slovenci smo po duši precej jadralci, imamo olimpijske in svetovne nosilce medalj v jadranju, zato verjamemo, da se bo marsikateri jadralec odločil za preživetje počitnic na vodi. V zadnjih dneh smo tudi priča javnim objavam diskriminatornih ponudb storitev za goste z voucherji in tiste brez. Odločili smo se, da v predmetni zakon vložimo tudi dopolnilo, ki nedvomno določa, da turistični ponudniki ne smejo ponujati različnih cen za isto storitev. To je nedopustno. V poslanski skupini SAB verjamemo, da so predlogi izboljšav dobri in korist državljankam in državljanom, zato si želimo, da bo tokrat drugače. Želimo si, da koalicija ne bo zavrnila dialoga [[…]]
Prosim, če počasi zaključite.
[[…]]ki je za državo dobrodošel in koristen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dobro. Zdaj, končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Besedo želi minister Janez Cigler Kralj. Izvolite.
Hvala lepa gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, kolegi, poslanke in poslanci! Iskrena hvala za vse povedano v stališčih poslanskih skupin. Vidim, da je večinsko mnenje, da so ukrepi dobri, pravočasni, primerni, temeljiti. Slišim tudi tiste, ki ste do ukrepov, predlaganih ukrepov kritični, slišim tudi kritike na ukrepe iz prvega in drugega protikorona paketa. Morda najbolje odgovorim na te kritike tako, da preberem kdo in v kakšnem številu je in bo še do konca junija prejel pomoč po prvem in drugem protikorona paketu. 200 tisoč otrok iz družin z enim ali dvema otrokoma, 30 tisoč velikih družin, to so družine, ki imajo tri, štiri ali več otrok. 300 tisoč upokojencev, ki imajo pokojnine nižje od 700 evrov, 50 tisoč prejemnikov denarne socialne pomoči, 200 tisoč zaposlenih na čakanju na delo, 32 tisoč samozaposlenih, približno 200 tisoč tistih, ki delajo, 75 tisoč študentov, 5 tisoč kmetov in številne druge ranljive skupine. Protikorona paket tri izhaja iz te uspešne začete zgodbe odgovora na potrebe čas v času epidemije in bo podprl s svojimi predlaganimi ukrepi, predvsem gospodarstvo, ki potrebuje podporo pri zagonu svoje dejavnosti. Ukrepi so tako kot pri prvem in drugem protikorona paketu ciljani, premišljeni, zdaj imamo tudi že precej več izkušenj, kajti sredi marca nismo imeli primerov ali izkušenj na podlagi katerih bi lahko pripravljali ukrepe, ampak smo se morali nasloniti na svoje znanje in podatki kažejo, da je bila uspešna strategija in taktika to, se je vključilo široko število ljudi, stroke, posvetovalno skupino, strokovno posvetovalno skupino, Vlada s svojimi člani in vsemi sodelavci, ministrstva. V začetku, torej v sredini marca smo ocenili recimo, če se nanašam, naslonim na trg dela, smo ocenili, da je lahko v času epidemije ogroženih okrog 260 tisoč delovnih mest. Glede na dosedanje koriščenje teh ukrepov, se je izkazalo, da je bila ocena natančna, tudi časovno smo ukrepe že v osnovi zasnovali do 31. maja in dosedanji potek, zelo ugoden potek epidemije kaže, da smo tudi časovno dobro predvideli ukrepe in svoje akcije v boju proti epidemiji. Zavedam se, da so želje še številne, recimo da bi se čakanje na domu ponudilo še za vsaj nekaj več mesecev. Zavedam se, da bi si številni želeli veliko več, ampak hkrati je ocena Vlade, da moramo najprej v želji podpreti gospodarstvo, ponuditi ukrepe, ki bodo spodbujali čim hitrejše in čim večje aktiviranje delovanja poslovanja proizvodnje. Po drugi strani pa želimo odgovoriti na potrebno tistih panog, ki so še vedno v krču, ki ne bodo mogle v polnosti, niti v polovičnem obsegu začeti s svojim delovanjem. Zato smo po širokih posvetovanjih prisluhnili gospodarstvu in ponudili ukrep čakanja na delo za mesec junij. Obenem pa ponudili, tako si želimo, tako predvidevamo in po izkušnjah nekaterih evropskih držav tudi sosednje Avstrije pričakujemo uspešen ukrep skrajšanega delovnega časa, ki bo panogam, ki bodo delno že soočene z naročili, povpraševanjem morda o delu svojega poslovanja, v drugem delu pa morda ne omogočilo, da bodo ohranile delovna mesta in potem ob ponovnem polnem zagonu lahko takoj s svojimi zaposlenimi nadaljevale normalno delo. Kot minister za delo, kot minister pristojen za trg dela večkrat poudarjam in ponavljam, da je bilo na trgu dela tik pred korona epidemijo zelo zanimivo stanje, podjetja niso mogla dobiti delavcev, podjetja so imela izjemno težavo dobiti zaposlene. Apeliram na vse delodajalce in vidim, da tudi slišijo ta apel, kajti poslužili so se v veliki meri predlaganih ukrepov za gospodarstvo in za zaposlene, da skušajo v čim večji meri in kolikor morejo zadržati te zaposlene, kajti po tem, ko se bo tudi v skladu z napovedmi z optimističnimi napovedmi naša gospodarska rast ponovno vzpostavila UMAR nam napoveduje, da bi lahko bili že v letu 2021 na predkrizni ravni, da bodo lahko podjetja takrat polno ekipirana s svojimi zaposlenimi nadaljevala s svojo dejavnostjo.
Hvala lepa. V razpravo dajem 2. člen ter amandma Poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD. Želi kdo razpravljati? Vidim, da je interes za prijavo, zato bomo sprožili postopek prijave. Sedem prijavljenih. Prvi dobi besedo poslanec Aljaž Kovačič. Izvolite.
Hvala za besedo predsedujoči. Spoštovani gospod minister, državna sekretarka, kolegice in kolegi. Danes imamo pred seboj že tretji tako imenovani PKP. Koliko sta bila prva dva uspešna bodo povedali sami uporabniki. Se pravi to so državljani Republike Slovenije. Minister vi ste naštevali neke številke, koliko ljudi je bilo do tega upravičenih. Na hitro, ste res mislim, da podobno številko povedali kot na samem odboru, se pravi okoli 1,3 milijona ljudi. Zdaj samo nekoliko res dvomim, če je pomoč prišla do tako velikega števila ljudi. Upam, da bomo čez mesece, ko bodo res uporabniki lahko povedali, da se bomo približali tej številki. Dejstvo je, da si zakoni sprejemajo hitro, kar je seveda dokaj logično, je pa vprašanje, če so učinkoviti in če so tudi tako kvalitetni kot Vlada govori. Pri prvem in drugem zakonu je bil socialni dialog povožen, če tako lahko rečem. Zakaj je bil povožen oziroma zakaj sem uporabil ta izraz? Zato, ker so stranke, ki so danes v koaliciji, so velikokrat na samih odborih prejšnji Vladi očitale, da považa socialni dialog. Zdaj vemo, da je bila epidemija in da je nekoliko težko se bilo sestati, ampak v 21. stoletju obstaja tehnologija, ad se še najbolj resne zadeve in največje organizacije sestajajo preko videokonferenc. Zdaj, v PKP3 je sicer se res sestal Ekonomsko-socialni svet, ampak je dejstvo, da je obravnaval le posamezne člene, se pravi tiste katere se ga tičejo. Zdaj govoriti, da je zakon celotni bil seznanjen, Ekonomsko-socialni svet in da se s tem vsi strinjajo, je nekoliko zlagano. Tudi sama opozicija v ta zakon ni bila vključena, dejansko smo ga dobili 3, 4 dni pred samo sejo, ki je bila sklicana zelo hitro. Zdaj, pri prvem PKP1 smo sicer lahko dali pripombe, ki pa vemo v kolikšni meri so bile upoštevane. Zdaj, govoriti, da opozicija bojkotira oziroma zavlačuje sprejemanje tega zakona, je milo rečeno smešno, kajti če vemo, da govorimo o več kot 500 milijonih, se pravi več kot pol milijarde evrih, je seveda nekoliko smešno, da bi ta zakon sprejemali ponoči. Zdaj, vemo, da je pred sprejemanjem oziroma pred samim odborom bila plenarna seja in če bi uporabili ves čas, ki je bil na razpolago, bi se obravnava tega zakona začela po 12. uri zato, ker smo prišparali nekoliko časa, se je začela ob sedmih in dejansko ga nismo končali v dvanajstih urah. Zdaj, govoriti koliko je govorila opozicija, ja, hvala bogu, da je opozicija govorila in vlagala amandmaje, medtem ko so koalicijski poslanci bili dokaj tiho in čeprav je, zakon ima 87 členov, marsikaj je v njem narobe, je tudi povedala Zakonodajno-pravna služba. Koalicija vloži 42 amandmajev in so dejansko celotni čas tiho. Zdaj ne vem, če so sploh prebrali člene, ki so jih vložili, ali jih je spet pripravila Vlada kot je bilo v preteklosti tudi na enem odboru, ki je bilo sprejemanje tistega dokaj sporno. Zdaj, da ste zavrnili vse amandmaje opozicije tudi pove koliko dejansko hočete sodelovati z nami. Zdaj, zakaj je ta zakon, čeprav ima nekaj spodbudnih zadev, ki rešuje posamezna področja, zakaj je ta zakon nesprejemljiv za Listo Marjana Šarca? Zato, ker so spet vrinjeni členi, ki se tem zakonom oziroma rešitvijo turizma, gospodarstva, nimajo popolnoma nič. 2. člen, ki je dejansko zelo sporen in ki spet odmika nevladne organizacije od tega čemu so namenjeni, dejansko nima nič oziroma popolnoma nič s samim turizmom. Zdaj, nevladniki so podobno kot kultura, kot je Varuh človekovih pravic, se pravi, država ga financira, oni pa postavljajo neko ogledalo kaj vse je narobe z oblastjo. In seveda se pojavljajo nevladne organizacije, ki so nekako, kršijo posamezne zadeve, ampak najlažje jih je preprosto ukiniti. Prav tako je sporen tudi 8. člen, ki govori kdo lahko razglasi karanteno, da je to v pristojnosti samo zdravstvenega ministra, ki se lahko kadarkoli o tem odloči brez podlage stroke, je prav tako sporno. Se pravi, ta dva člena, tudi če bi bila vsebinsko najboljša člena in bi dejansko vse reševala, nimata popolnoma nobene podlage, da sta v tem zakonu, lahko bi šli posamezne zakone odpirati in tam uredili te zadeve. Zdaj, čeprav ste nam vse amandmaje na odboru dejansko zavrnili, brez tega, da bi povedali koalicijski poslanci zakaj se z njimi ne strinjate, dejansko ste preprosto le glasovali proti, smo ponovno vložili kar, skupaj z opozicijo kar nekaj amandmajev, vendar jih je veliko zaprtih, tako da smo tudi morali malo prilagoditi zadevo, saj vsi členi niso odprti. Zdaj, glavna zadeva tega zakona so tako imenovani boni, kar sicer v Listi Marjana Šarca pozdravljamo, je pa nekoliko smešno, da bomo danes oziroma boste najverjetneje sprejeli te bone, še vedno pa ne vemo kako v praksi bodo tej boni delovali. Danes na novinarski konferenci je minister za gospodarstvo povedal, da bo Vlada sprejela nek odlok in upa, da bodo tej začeli veljati junija. Vemo, da bo to zelo kompliciran sistem in prav zanima me kakšen bo ta sistem in če bo v praksi tudi deloval, ali se bodo potem spet uporabniki oglaševali kaj vse ne dela, da nekaj, po domače povedano, šteka in da niso dobili tega denarja. Sami predlagamo zdaj v tem enem členu, da se ti vavčerji za turizem dvignejo iz 200 na 400 evrov, kajti štiričlanska družina, ko smo nekoliko gledali ponudbe, je se pravi premalo dejansko s tem, kaj vi ponujate. Pospešiti moramo potrošnjo in 900 evrov za štiričlansko družino je nekako znesek, s katerim bi si lahko privoščili neke normalne počitnice. Prav tako smo nekako ta univerzalni temeljni dohodek, se pravi 100 evrov da ne samo za turizem, ampak dejansko, da lahko prebivalci Republike Slovenije to uporabijo tudi za druge zadeve, ki se tičejo nekega turizma. Zdaj zavrnili ste tudi naš amandma na odboru, da bi lahko, da bi se istočasno lahko uporabljal tako čakanje na delo kot skrajšan delovni čas, kar nas žalosti. Zdaj, ker vsi členi spet niso odprti, smo morali nekako prilagoditi ta člen, se pravi, da lahko delodajalec vsaj zaporedoma uporablja ali čakanje na delo ali pa skrajšani delovni čas in upam, da boste vsaj to zadevo sprejeli. Me pa veseli, da ste za vse panoge podaljšali za en mesec čakanje na delo, je pa zanimivo, da smo podobno – sicer za tri mesece predlagali tudi na odboru, pa ste to zadevo zavrnili. Zdaj vsi govorite, da se ne smejo zmanjšati delavske pravice in zaradi tega smo tudi na odboru predlagali amandma, da za koliko časa delodajalec koristi neko zadevo za svojega delavca, toliko časa svojega delavca ne sme odpustiti. Zdaj glede na to, da ste zavrnili ta amandma, se sprašujem, ali dejansko to drži, kar govorite, da vam je za to, da se delavske pravice ne manjšajo. In prav zaradi tega smo skupaj z opozicijo vložili amandma, ki nekako namenja odpravnino za tiste, ki jih delodajalec odpusti. Dejansko se ponovno pozablja na mlade, kar osebno tudi v Listi Marjana Šarca trdimo že celotni čas in čeprav je na primer 59. člen nekako govori o tem oziroma hočete dobro narediti mladim, ker bi jim dejansko pri pridobitvi zoisove štipendije, uveljavljali izjemne dosežke, ki so jih pridobili v preteklih letih. Ste dejansko s tem, ko brišete aktualno leto, povozili vse tiste, ki o te izjemne dosežke dosegli v letošnjem šolskem letu. Dejstvo je, da sicer veliko šolskih tekmovanj ni bilo izvedenih, ampak ob tem ne smemo pozabiti, kaj sploh vse spada pod izjemne dosežke – da so to tudi znanstvena dela, ki so jih lahko spisali študentje že v preteklem letu in so jim v letošnjem letu oddali. In dejansko vaš namen je bil mlade študente spraviti v neenak položaj, ampak ste ji dejansko spravili v neenak položaj, ker se ne upošteva aktualno leto. Ob tem, kot sem že večkrat tudi povedal, da ste dejansko pozabili na mlade. Glede na to, da imajo mladi po preiskavi Euro študenta več kot 500 evrov mesečnih stroškov, vi pa ste jim dali 150 evrov enkratnega zneska, kar pomeni na mesečni ravni 50 evrov v zadnjih treh mesecih, če vemo, da je na primer v Podravju študentsko delo upadlo za več kot 90 %. Prag revščine vemo kje je in mislim, da ni na svetu človeka, ki lahko preživi s 50 evri na mesec. Podobna zadeva je tudi s študentsko prehrano, kjer ste avtomatsko naredili podaljšanje koriščenja bonov, se pravi, da ni razpisa za nove ponudnike študentske prehrane. Ob tem pa pozabljate, da bo veliko gostincev, ki dejansko nudijo študentsko prehrano propadlo. Propadlo pa bo zaradi tega, ker dejansko študentov ni ne v Ljubljani, ne v Mariboru in ne v nobenem univerzitetnem mestu. In če študentje ne morejo koristiti bonov, dejansko tudi ponudniki ne morejo vnovčiti teh subvencij. In glede na to, da bo kar veliko gostincev propadlo, ste vsem tistim, ki bi se na novo radi prijavili in odprli neki gostinski lokal, ste jim onemogočili, da se prijavljajo. In tretjo zadevo, ki jo želim izpostaviti, ki je sicer v redu zadeva – to je 67. člen, vrednotnice za športne prireditve. Vemo, da so športne prireditve dejansko onemogočene, ob enem pa s svojim amandmajem dodajamo tudi vrednotnice za koncerte in kulturne prireditve, kajti vemo, da na primer veliko teh se ne more izvajati. Mislim, da bo zdaj s 1. 6. 2020 dovoljeno več kot 200 ljudi, do sedaj pa vsi ti glasbeni dogodki oziroma tudi neke opere in drame dejansko imajo več kot 100 nastopajočih, se pravi, že oni so prerastli številko, katera je bila dovoljena. Dodajamo pa tudi, da se naj potrošnik sam odločali ali hoče to vrednotnico uporabiti ali pa dejansko zahteva nazaj denar. Se pravi, čeprav vi govorite, da je bilo vse dogovorjeno, da se vsi s tem strinjajo je bilo ponovno veliko skupin izpuščenih. Kot sem že enkrat rekel ta zakona bodo na koncu sodili prebivalci Republike Slovenije, ki bodo sami povedali ali so res ti ukrepi prišli v takšni meri do njih kot ste vi govorili in so oni upali.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Marko Pogačnik. Izvolite.
Spoštovani, predsedujoči, hvala za dano besedo! Kolegi in kolegice! Sedaj pred nami je protikorona paket 3, ki ga je pripravila Vlada Janeza Janše to pomeni, da razpravlja danes Državni zbor v relativni kratkem času že v tretjem paketu. Bi je pripravljen prvi protikorona paket in drugi protikorona paket in prepričan sem, da sta bila ta dva paketa zelo učinkovita in uspešna. Da sta bila paketa oba dva učinkovita in uspešna govori v danem trenutku epidemiološka slika Covid-19 v Sloveniji, ki je med najboljšimi v Evropi in na svetu. Nedvoumno pa, da so bili ukrepi učinkoviti in pa uspešni je to tudi priznanje vrst medijev v tujini in tujih držav. Prepričan sem, da so bili ukrepi uspešni in učinkoviti tudi, zaradi tega, ker so jih podprli tudi največji deležniki gospodarstva to so Gospodarska zbornica, Obrtna zbornica in nenazadnje so bili v teh ukrepih vključeni dejansko vsi deležniki. Prepričan sem, da so bili predvsem v protikorona paketu dva upoštevani tudi predlogi, ki so jih dale stranke opozicije in tudi deležniki na terenu. Sedaj protikorona paket tri gre predvsem v smeri izhodne strategije posledic Covid-19 in ta paket je nekako vreden več kot 1 milijardo evrov. Pomemben del je tukaj podaljšanje nekaterih ukrepov iz protikorona paketa 2 in 1 in sicer pomembno je podaljšanje subvencioniranja čakanja na delo še za eden mesec, kar pomeni, da se bo s tem razbremenilo tako delodajalce kot delojemalce. Eden izmed najpomembnejših ukrepov, ki je vključen v ta tretji paket je pa predvsem subvencioniranje delovnega časa to pomeni od 5 do 20 ur tedensko, ukrep, ki je pomemben v danem trenutku enako tako za delodajalca kot za delojemalca. Tretji del vavčerji, boni, ki jih bodo deležni vsi državljani in državljanke Republike Slovenije starosti nad 18 let v višini 200 evrov in 50 evrov za mlajše od 18 let. Prepričan sem, da gre ukrep v pravo smer, da se je Vlada odločila za pravilno odločitev, kajti te vavčerji so namenjeni predvsem za turizem. Turizem je ena izmed pomembnejših panog v Sloveniji, ki predstavlja že skoraj 13 odstotkov BDP in ta del panoge je med najbolj prizadetimi ne samo v Sloveniji tudi v Evropi in po svetu. Vlada bi se lahko odločila za ukrep, ki bi šel v smeri, da bi financirala samo turistični del z direktivnim denarnim vložkom, vendar Vlada se je odločila za drugo pot to pomeni, da od tega vložka naj imajo tudi državljanke in državljani Republike Slovenije, ki so si to zaslužili. Prepričan sem, da je tukaj dvojna zmaga. Zmaga bo za turistično dejavnost in zmaga bo za državljanke in državljane Republike Slovenije, ki bodo dobili bon, ki bo unovčljiv do konca leta v višini 200 evrov in si bodo ali si bomo lahko privoščili počitnice v Sloveniji. Na en način ne razume opozicije, da se je obrnila tako proti tem ukrepom, vrsta napadov, nenazadnje pa je pri tem potrebno povedati, da tako pri protikorona paketu 1 kot protikorona paketu 2 niste glasovali proti tem dvema paketoma in s tem ste izrazili dejstvo, da se nekako tudi s temi paketi in ukrepi, ki so bili vključeni v ta dva paketa, strinjate. Na eni strani opozicija tudi na odborih, predvsem na Komisiji za nadzor javnih financ v isti sapi govori kako gredo ukrepi v napačno sme, kajti Slovenija se bo preveč zadolžila in da se porablja preveč sredstev, v isti sapi pa potem opozicija govori, da je pa Vlada Janeza Janše pozabila na vrsto skupin in da je bilo potrebno dati več sredstev. Jaz mislim, da se bo opozicija morala počasti odločiti ali Vlada Janeza Janše troši preveč denarja ali ga troši premalo. V isti sapi se tega ne more izgovarjati. Tukaj so bili predvsem najbolj glasni predvsem poslanke in poslanci Socialnih demokratov in nenazadnje tudi Levice. Odločite se. Jaz sem prepričan, da je Slovenija ubrala pravilno pot, da je Vlada Janeza Janše ubrala pravilno pot in da nikdar in nikoli še v zgodovini Slovenije niso državljanke in državljani Republike Slovenije dobili toliko sredstev upravičeno, ampak v danem trenutku je bilo Vladi Republike Slovenije, Vladi Janeza Janše in pa koaliciji strank SDS, SMC, Desus prvo državljanke in državljani Republike Slovenije in pa slovenska podjetja, kar je tudi pravilno. V prejšnjih sistemi pri prejšnjih vladah so se reševale banke, so se reševale finančne inštitucije, na državljanke in državljane se je pa pozabljalo. Vlada Janeza Janše v tem trenutku ni pozabila na državljane in državljanke Republike Slovenije in pripravlja se že tudi naslednji paket. Dejstvo je, da čarobne palice ni, nima nobena vlada, nima nobena država, kot sem že večkrat omenil, z enim paketom se zadeva ne da popraviti, vendar zadeva je sistemski pristop korak po korak in tukaj se vidi tudi ta učinkovitost. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Primož Siter. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Kolegice in kolegi, dober dan! Cilj vseh teh ukrepov je, da vsi razumemo pomoč tako ljudem kot gospodarstvu. Zdaj ne glede na piar ne glede na promocijo ne glede na vsakič vnovično ponavljanje Vlade in njenih predstavnikov, da kako uspešni so, kako so vsi ti ukrepi naleteli na plodna tla, se realizirali, dejanske številke govorijo drugače. V opoziciji nismo zastonj kritični do neživljenjskosti teh ukrepov, da smo na samem vrhu Evrope, imamo tudi številke, ki pravijo, da samo na samem dnu Evrope, še posebej po statistikah recimo po številu ljudi, ki so zaradi epidemije ostali brez službe, potonili v brezposelnost, samo Grčija je pred nami, pa vem kakšna je siceršnja slika že zadnjih 10 let v Grčiji, še Italija, pa tudi vemo kakšna je epidemiološka slika je tam, kako je tam udarilo, je v tej statistiki na boljše. Potem odlogi kreditov, ki so bili opevani v prvem ali drugem paketu. Realizacija 14,3 odstotna, da ne govorimo o zagotavljanju likvidnosti, niti enega kredita z državnim poroštvom ni bilo do danes realiziranega. To so te statistike, to so ti ukrepi Vlade, ki se, roko na srce, ne pretakajo do ljudi in do podjetij. Potem so pa tukaj še stvari, ki sploh ne pašejo noter, »podtaknjenci«, podzakonski »podtaknjenci«, neki represivni ukrepi, pa prepoved referenduma, pa ohromitev okoljevarstvenikov, ki bo danes bržkone na tapeti, po dolgem in počez, in tako naprej [[…]]Pa način, kako so se te stvari dorekle, ponoči, stran od javnosti, stran od zainteresirane javnosti, stran od strokovne javnosti, brez razprave koalicijskih poslank in poslancev, z luknjami v socialnem dialogu in tako naprej. Prazno in brez stika z ljudmi. A smo še vedno tukaj. V Poslanski skupini Levica predlagamo, ker eno, še vedno, eno skupino, amandmajev, ki bodo že, če je to stanje, prvotno stanje, slabo, vsaj malce, z enim obližem, »zafilali« te vrzeli. Recimo, dovolite mi, da v samem začetku naših razprav, se dotaknem uporabnosti dveh amandmajev, ki smo jih predlagal, predstavljajte si, na praktičnem primeru, predstavljajte si človeka, ki je na minimalni plači, oče, recimo, v štiričlanski družini, živi še tri druge ljudi, žena je brezposelna, dva otroka in minister mu odredi, kar je že samo po sebi sporno, mu odredi karanteno. Človek ostane brez službe, ne sme delat, izgubi prihodek in od strani države je deležen 50 %, torej, pokritja, 50 % pokritja siceršnje njegove plače. Če dela na minimalni plači, to pomeni, da mu država blagodejno da 350 evrov, s čimer, roko na srce, ne moreš nič. Ne moreš plačat najemnine, položnic, kupit kaj, da ima kdo kaj za jesti, otrok peljat na sladoled. To je neživljenjsko, zato v Poslanski skupini Levica predlagamo en popravek tega in to raven dvignemo na 80 % oziroma na pokritje minimalnih življenjskih stroškov, plus 20 %, ki omogočijo, da rečemo, vsaj eno približno normalno preživetje tega časa. In predstavljajte si tega človeka, ki potem dobi eno, ki je v osnovi sicer sladka stvar in bi lahko razumel kot dobronameren, turistični vavčer, v vrednosti 200 evrov, za njega, za ženo, za 2 otroka in skupaj dobijo 500 evrov, kar je sicer lepa in sladka gesta, mogoče, ampak za takšno družino, na socialnem dnu, neuporabna. Zakaj? Zato ker, če hočeš ti porabit v nekem turističnem aranžmaju 200 evrov, moraš še priti do tja, pa 200 evrov imaš za prespat in zajtrk, je fino, da še kaj ješ ali pa da kakšno vstopnino plačaš in, ali pa sploh, da prideš do, ne vem, Portoroža, Ptuja, Kranjske Gore ali kamorkoli. Vsakdo, ki je kadarkoli šel na počitnice, ve, da prenočišče in zajtrk, nista glavnina stroška. Zato zopet, malce z realnostjo skregan ukrep, neuporaben in lahko bi ga, kot predlaga naš amandma, pretopili v nekaj, kar pa je za človeka, na socialnem dnu, nujno, in to je finančna pomoč, ki mu bo v tem hudem času omogočila, da bo ta sredstva namenil v nekaj, kar nujno potrebuje, v kakšen voziček hrane, v položnice, v najemnine in tako naprej. Tudi eden od naših amandmajev. In zdaj, če popravim ministra, to, kar predlagamo v Poslanski skupini Levica, niso želje, niso želje opozicije. To so, oprostite, kruh in streha in kakšen sladoled za kakšnega otroka. Zato, spoštovani kolegice in kolegi, tukaj apeliram predvsem na poslanke in poslance vladne koalicije, na delovnem telesu ste bili tiho, upam, da zdaj ne boste, še posebej v delu, ko bo treba glasovat. Imamo amandmaje, ki omogočajo, da vsaj en ukrep, vsaj en majčken del tega, kar bi vsaj približno popravilo ta nesoglasja med Vlado in ljudem, ki jim vlada, odpravimo vsaj en ukrep, ki, da rečem, pomaga človeku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima poslanka Andreja Zabret. Izvolite.
Ja, hvala za besedo. Predlog zakona PKP3, ki ga danes obravnavamo, je že tretji v nizu sprejemanja interventne zakonodaje, povezane z epidemijo Covid-19 in s katerim skuša Vlada pomagati gospodarstvu. Prvi sveženj zakonov PKP1, se pravi proti korona paket, ki se izteče konec maja je nadomeščal dohodke ljudi, drugi protikorona paket je bil namenjen povečanju likvidnosti gospodarstva s poroštveno shemo 2 milijard. Današnji PKP 3, če povzamem na kratko, pa uvaja shemo subvencioniranja skrajšanega delovnega časa in turistične vavčerje ter podaljšanje možnosti čakanja na delo. Slišali smo ministra pri uvodni predstavitvi, da je tudi vložen amandma, se pravi, da se za en mesec podaljšuje možnost čakanja na delo za vse dejavnosti, kar pozdravljamo. Kakšna je učinkovitost vseh teh ukrepov vseh treh proti oziroma prvih dveh protikorona paketom bom malce ponazorila kasneje. V vse zakone do sedaj so se prikradli tudi členi, ki nimajo nič skupnega s pomočjo ljudem in gospodarstvu, ki ne samo, da ne pašejo v zakon, ampak se je celo pokazalo, da so lahko ustavno sporni in nekateri tudi celo škodljivi. Zato smo v LMŠ vložili tudi zahtevo za oceno ustavnosti nekaterih členov, ki so bili predvsem v smislu prekomernih policijskih pooblastil. Tako se je tudi v današnji zakon prikradel 8. člen, ko bo lahko minister za zdravje do konec leta brez predhodnega pregleda oziroma predloga stroke, se pravi Inštituta za javno zdravje Republike Slovenije odrejal karanteno. To se nam zdi skrajno nedopustno, zato smo tudi predlagali črtanje tega člena. Podaljšuje se tudi sporni člen na področju gradnje objektov in odpadkov, ki je opredeljen v 2. členu predloga zakona. Tudi to se nam zdi sporno, zato tudi ta člen predlagamo črtanje z vložitvijo amandmaje. V opoziciji smo že na matičnem delovnem telesu in danes vložili amandma, kot sem rekla, za črtanje tih dveh členov. Seveda na odboru so bili ti amandmaji gladko zavrnjeni. Računam pa na modrost koalicije, da danes podprejo ta naš amandma. Še kaj bi se našlo kar ne paše v to interventno zakonodajo, na kar vse skozi opozarjamo v opoziciji, a vedno na žalost naletimo na gluha ušesa. Predlog zakona smo že obravnavali na matičnem delovnem telesu Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Zakaj to omenjam? Zato, ker smo ga obravnavali na nočni seji od 7. ure zvečer do 9. ure zjutraj. Ne vem čemu je bilo to sicer namenjeno. Vem pa, da res ni bilo potrebe po takem hitenju in uprizarjanju nočnih sej, uprizarjanju izrednih razmer ali bolje rečeno, uprizarjanju kot da imamo vojne razmere. Smo v čisto normalnih časih in pravzaprav se je situacija umirila in lahko delujemo naprej po normalnem ustaljenem ritmu. Strinjam se, da je potrebno zakone, ki so vezani na epidemijo sprejeti čim prej. Vendar morda je to hitenje povezano s tem, ker je Vlada 14. maja preklicala epidemijo in ta preklic je bil nedvomno politične narave in to verjetno zato, da prenehajo veljati ukrepi po PKP1. Zato se s sprejemanjem PKP3 tudi mudi, saj 1. junij bo vsak čas tu, ko nehajo veljati vsi ostali ukrepi. Očitno lahko sklepam samo iz tega to, da se je Vlada ustrašila, da so izdatki že preveliki, čeprav velik del pomoči sploh še ni bil uporabljen. In pravzaprav vse to spominja na čase vlade Janeza Janše leta 2012 in čase ZUJF, ko se je varčevalo in s tem ustavilo potrošnjo in posledično poglobilo krizo. S takimi ukrepi oziroma po novem neukrepi, ki ne veljajo več, Vlada dela iste napake in prikrito varčuje. Pri tem sicer velja pripomniti, da samo pri določenih skupinah ljudi. Pri nabavi mask in ventilatorjev ni varčevala, ker je reševala življenja, kot so povedali. Dejstvo je, da na eni strani veliko podjetij zaradi ukrepov Vlade še vedno ne dela, na drugi strani pa ima gospodarstvo že velike likvidnostne težave. Zato še vedno potrebujemo ukrepe in pomoč države. Določeni ukrepi, predvsem ukrep čakanja na delo, je bil prezgodaj odpravljen. Na to opozarjajo vsi, celotno gospodarstvo in tudi vidni ekonomisti. Zato smo v LMŠ tudi pripravili amandma, da se ta ukrep podaljša za tri mesece do 31. avgusta in to za vse dejavnosti, ne le za turizem in gostinstvo, tako kot je že bilo, vendar tudi ta amandma je bil s strani koalicije zavrnjen. Ukrep skrajšanega delovnega časa bi moral biti trenutno le nadgradnja ukrepa čakanja na delo in ne kot nadomestilo, saj če nimaš dela, ti je ukrep skrajšanega delovnega časa ne pomaga nič. Zato tudi predlagamo, da se oba ukrepa uskladita, da se odpravi zakompliciranost postopkov in zahtev, hkrati veže na prepoved odpuščanja za obdobje prejemanja subvencije in se uporabljata sočasno. Podjetje pa naj samo presodi kateri ukrep in za katerega delavca bo kaj koristil, saj je vse odvisno kakšen poslovni proces ima podjetje. Mislim, da bi s tem pripomogli k lajšanju težav gospodarstva. Na odboru je minister Janez Kralj Cigler v uvodni predstavitvi rekel, da smo s prvim in drugim korona paketom zajeli in pomagali 1,3 milijona Slovencem. S tretjim korona paketom pa bomo dejansko pomagali vsem. S tem je mislil na vrednostni bon za turizem, ki ga bo dobil vsak prebivalec Republike Slovenije. Vendar menim, da to v celoti ne drži, predvsem teoretično ja, v praksi pa ne. Namreč noben paket ni opremljen z oceno finančnih učinkov ali so ocene nerealne in približne. Ukrepi so birokratski, neučinkoviti, kar kaže tudi, da je dejansko uresničenih le petino obljubljenih rešitev, kar potrjuje tudi poročilo fiskalnega sveta in za katerega menim, da mu je verjeti. Namreč od vseh ukrepov, ki so bili sprejeti do zdaj, je bilo koriščenih, kot sem rekla, le 20 % in to ne zato, ker bi gospodarstvo ne bilo več v težavah, ampak zaradi tega, ker Vlada tako nekontrolirano hiti in zato kljub temu, da ukrepi prihajamo prepočasi, spremljajo jih nekonsistentni predpisi in uredbe, tudi zaradi napačnega sosledja sprejemanja ukrepov. Po oceni Vlade je bil recimo prvi protikorona paket vreden 3 milijarde, kasneje ga je v paktu stabilnosti znižala na 2 milijardi, in do sredine maja je bilo od teh predvidenih ocen počrpanih zgolj 350 milijonov evrov pomoči. V tem paketu so bila vključena povračila nadomestil za delavce na čakanju v obsegu 600 milijonov evrov. Do sredine maja je bila izplačanih le 50 milijonov. Plačilo prispevkov zaposlenih na čakanju je bilo obljubljenih 300 milijonov evrov in spet do sredine maja je bilo oproščenih zgolj za 19 milijonov evrov prispevkov. To je le nekaj številk, ki jih navaja Fiskalni svet v svojem poročilu. In ja, minister je povedal, da so vsi ti ukrepi zelo učinkoviti, koliko državljanov in državljank je že bilo vključenih v te subvencije. Ti podatki so dani do sredine maja. Končno učinkovitost ukrepov bomo pač lahko presojali po 15. maju, ko bodo upoštevani še ukrepi, ki se bodo izvajali oziroma upoštevali po tem datumu. V času razglasitve epidemije je brezposelnost zelo narasla, vemo da je v aprilu že več kot 90 tisoč brezposelnih, kar je za dobrih 20 % več kot isto obdobje lani. In v Evropski uniji smo morda res uspešni kar se tiče premagovanja virusa, v zdravstvenem smislu, nismo pa v naraščanju brezposelnosti v času krize. Na drugem mestu smo in to kaže, da nekaj ni v redu. Tretji korona paket ekonomske pomoči je oziroma bi moral biti usmerjen proti grozeči domači in Evropski recesiji. Znižanje tujega povpraševanja bo povzročilo padec BDP v Sloveniji. Dvomesečno zaprtje praktično celotnega gospodarstva je bil usoden in radikalen, povzročil je velik padec gospodarske rasti, povečal brezposelnost, saj je bilo celotno gospodarstvo praktično čez noč vrženo v zelo negotov in težek položaj. Pomoč je prepozna, prezapletena in pa vrstni red oziroma časovnica ukrepov je napačna. To si nisem izmislila jaz, na to opozarjajo vidni strokovnjaki, gospodarstvo in številke in nenazadnje tudi poročila Fiskalnega sveta. Če samo pogledamo ukrep likvidnosti gospodarstva, katerega smo sprejemali v drugem korona paketu. Druge evropske države so poskrbele za likvidnost gospodarstva v prvem paketu in to že v mesecu marcu. Pri nas je ta zakon začel veljati šele 1. maja in na žalost niti po mesecu dni še ne deluje. Vlada je potrebovala 14 dni za uredbo, katera je v praksi neizvedljiva in do danes ni bil odobren še niti en kredit s poroštvom države. Ti krediti so nenazadnje tudi predragi v sami obrestni meri in stroških odobritve. Zakaj poroštva brez težav delujejo v Italiji, Nemčiji ali Avstriji pri nas pa ne, je to vprašanje za Vlado. Na neizvedljivost zakona smo v LMŠ vseskozi opozarjali, opozarjala je tudi stroka in banke, Vlada in koalicija, pa opozoril niste hoteli slišati. Pa saj smo opozarjali od prvega paketa naprej na veliko perečih stvari, pa Vlada pač ne sliši, sprejela ni niti enega našega amandmaja, kljub temu, da je vsakič rekla, da tokrat ni čas, ker se mudi, pošljite nam predloge, upoštevali jih bomo pri naslednjem zakonu. Očitno so naši predlogi, ki smo jih pošiljali na Vlado pristali v košu za smeti. Vlada govori eno, dela drugo in lahko rečemo, da je zdravstvena kriza obratno sorazmerna z ekonomsko, ko prva izginja, druga šele prihaja. In ta je zelo zaskrbljujoča, se pravi ekonomska kriza. In ne glede oziroma glede na zadnji izpeljani manever, ko se je zgodilo prvič v zgodovini Slovenije, da je Vlada politično in protizakonito predčasno zamenjala direktorja SURS-a dr. Bojana Nastava smo lahko upravičeno zaskrbljeni. Zaskrbljujoča je izjava v.d. direktorja Tomaža Smrekarja, ki pravi, da bo njegova prioriteta spremljanje učinkov vladnih ukrepov vseh protikorona paketov. Nadalje še pravi, kar je podcenjujoče, da sodelavcev Statističnega urada nerazumljivo in pa lahko rečem predrzno, ko pravi, citiram: da je nemogoče, da bi 300 ljudi na Statističnem uradu lahko to kakovostno analiziralo, kar pomeni, da pridejo tukaj nasproti raziskovalci, lahko govorimo o tej Lahovnikovi svetovalni skupini. Konec navedka. Upam, da ste vsi to slišali, kar sem zdaj prebrala. Namreč to pomeni, da bodo tisti, ki so ukrepe pripravljali, jih bodo zdaj tudi analizirali. SURS razpolaga z zelo pomembnimi podatki, tudi občutljivimi podatki, ki so podlaga za UMAR-jeve napovedi, te pa so podlaga za vse ekonomske politike, ki jih sprejema Vlada, rebalans proračuna ali varčevalne ukrepe. Predsednik Vlade Janez Janša je na včerajšnjem intervjuju na RTV Slovenije napovedal strmo rast gospodarstva v začetku naslednjega leta. Ne vem, glede na učinkovitost ukrepov tega ni pričakovati, morda pa je »catch« kje drugje. Morda bi tudi spomnila tukaj v razmislek primer Grčije, ki je prirejala podatke o javnofinančnem primanjkljaju in javnem dolgu. In za konec. S pomočjo gospodarstva zamujamo že dva meseca, da ne omenjam še močno zbirokratiziranih postopkov za pridobitev teh pomoči. Ni vse tako lepo, kot nekateri želijo prikazati, na žalost. Tisto pa kar je najbolj žalostno je, da se s sprenevedanjem Vlade in koalicije likvidnostni krč podjetij samo še poglablja. Hvala.
Hvala lepa. Najprej bi vas obvestil, da imate na e-klopi pregled trenutno vloženih amandmajev, da boste lahko to tudi uporabili. Sedaj pa nadaljujemo z razpravo. Besedo dajem poslancu Samu Bevku, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. Čeprav vestno nosim masko, bom sedaj med nastopom masko odstranil, ker formalno epidemija še ni končana, baje naj bi bila končana 1. junija - kako se bo stvar iztekla, bomo videli. Za razliko od drugih kolegov iz opozicije, bom malo nenavadno pohvalil vlado, kajti vložila je zelo veliko truda pri pripravi vseh treh zakonov, čeprav vlade ne podpiram, naj bo jasno. Pohvalil pa bi tudi članice in člane vseh pristojnih odborov, ki so vložili zelo veliko dela pri pripravi vseh teh treh zakonov. Prav tako bi rad pohvalil tudi strokovne sodelavce v poslanski skupini, ki so zelo veliko delali najbrž tudi v vseh drugih poslanskih skupinah. Treba je bilo pripraviti zelo veliko gradiva, opomnikov, amandmajev tako, da je bilo delo kar pestro. Upam, da bo tudi rodovitno. Žal pa je koalicija, kolikor vem, sprejela samo en amandma opozicije, mislim, da en amandma, ki ga je predlagala stranka Alenke Bratušek, vsi drugi amandmaji pa so bili zavrnjeni. Zdaj ob povabilu v partnerstvo za razvoj, če je bilo to povabilo iskreno, bi bil dober signal, če vlada podprla tudi nekaj pomembnih amandmajev opozicije k tem trem zakonom, ki jih danes obravnavamo. Če je bilo seveda to povabilo iskreno. Jaz verjamem, da je med amandmaji opozicije kar nekaj predlogov, ki bi jih bilo smiselno podpreti in tako bi tudi zakonski paket številka 3 pridobil na vsebini in na kvaliteti in zajel morda še več upravičencev do pomoči, ki so jo seveda potrebni. Zdaj jaz bi rad vprašal predstavnike vlade, posebej gospoda ministra oziroma državno sekretarko, za eno pojasnilo. Namreč nekaj nejasnosti je v zvezi s tem zakonom. Namreč gre za 24. člen, za 26. člen in 36. člen. Namreč, če pogledamo, kaj pravi 24. člen zakona, pravi, da ukrep iz tega poglavja, se pravi iz poglavja delnega subvencioniranja skrajšanega polnega delovnega časa, ni združljiv z ukrepom tega zakona iz podpoglavja 2.1. ukrep delnega povračila nadomestila plače delavcem na začasnem čakanju na delo in za delodajalce na področju turizma in gostinstva. Se pravi, da se izključujejo nekatere pomoči. Zato smo zaradi pravne jasnosti Socialni demokrati vložili amandma k 36 členu, kjer bi se dodal četrti odstavek, ki bi se glasil, da ne glede na 24 člen tega zakona, lahko delodajalec, ki prejme subvencijo za delno povračilo nadomestila plače delavcem na začasnem čakanju na delo, ob izteku ukrepa začasnega čakanja na delo zaprosil za delno subvencioniranje skrajšanja polnega delovnega časa. Namreč zaradi pravne varnosti in jasnosti dodajamo to določbo četrtega odstavka tega člena, ki pravi, da lahko delodajalci iz področja turizma in gostinstva, ki prejmejo subvencijo za delno povračilo nadomestila plače za začasno čakanje na delo, ob izteku tega ukrepa zaprosijo za subvencijo za skrajšanje polnega delovnega časa. Ukrep nadomestila za čakanje se namreč izteče 30. junija 2020, medtem ko ukrep za subvencioniranje skrajšanega traja do 31. decembra 2020. Ali bolj poenostavljeno povedano, iz tega zakona se ne da razbrati ali se lahko odločiš samo za eno možnost, na primer za čakanje na delo, ki je zdaj po novem predvideno do 30. 6. 2020. Namreč številne dejavnosti, panoge, ne samo turizem in gostinstvo, temveč tudi avtomobilska industrija, bodo posledice in upad prihodkov čutili še dolge mesece. No, se pravi, ali je za čakanje na delo, ki je predvideno do 30. 6. možna samo ta varianta ali pa polovični delovni čas do 31. decembra. Se pravi, ko [[…]]Če je bilo, tudi če sta bila turizem in gostinstvo najbolj prizadeta in so bile te, in je bila ta dejavnost dejansko zaprta, so bili ljudje na čakanju doma. Potem se je stvar sprostila, so nekateri šli v službo na delo, drugi še vedno čakajo doma in sedaj bodo čakali do 30. 6. in recimo, da bo z julijem, avgustom se turizem sprostil, ali so sedaj upravičeni tudi, da ker bodo šli nekateri na delo, ne pa vsi, da drugi, za katere ne bo možno dovolj dela, da imajo polovični delovni čas do 31. 12. To bi prosil, če bi lahko razjasnili in zaradi tega, da ne bi bilo pravne nejasnosti, smo v Poslanski skupini Socialnih demokratov vložili amandma k 36. členu. Govoril sem o različnih členih in amandmajih k tem različnim členom, kajti nisem čakal, da bi prišel na 36. člen, ampak sem se oglasil že prej in upam, da mi predsedujoči ne bo preveč zameril. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosila državna sekretarka, gospa Mateja Babič. Izvolite. Ribič.
Ja, hvala lepa. Bi vam kar takoj odgovorila na to vprašanje, da se potem na koncu ne pozabi in sicer, koalicija je vložila amandma k 26. členu kjer se v bistvu širi ta ukrep čakanja na delo na vse panoge za en mesec. In če bo 26. člen sprejet, se potem predlaga tako kot je že gospod minister napovedal, uskladitveni amandma. In ta uskladitveni, z uskladitvenim amandmajem se bo tudi črtal 24. člen in to pomeni, da bo možna kombinacija obeh ukrepov, se pravi tako čakanje na delo kot skrajšani delovni čas pri istem delodajalcu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Predrag Baković. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Ja, pred nami je nov paket interventnih ukrepov za omilitev in odpravo posledic epidemije. Nanizane so bile ključne rešitve, ki se nanašajo na kar nekaj področij, bom rekel pa, da nekje tudi meni se zdijo najbolj pomembne, ena od teh je podaljšanje ukrepov čakanja na delo. Žal tukaj gremo samo za en mesec, mi smo na odboru takrat predlagali tri, vendar to ni bilo sprejeto. Zdaj, veseli me, da se podaljšuje za vse panoge, ne samo za določene, kar je v redu. Zdaj, če bi pa takrat upoštevali teh, ta rok iz enega na tri mesece, pa bi gotovo se uspešneje izognili nekemu padcu brezposelnosti, ki nas pesti. Kot smo slišali že danes v razpravah in pa v predstavitvah mnenj, je ta padec nekje oziroma imamo trenutno nekje okrog 90 tisoč brezposelnih, padec od februarja do maja oziroma porast brezposelnih je za 14,4 procenta, če pa primerjamo meseca april 2019 in mesec april 2020 pa lahko ugotovimo, da je porast brezposelnih za 20 odstotkov. Tu je potrebno upoštevati tudi še krizo, ki nastaja v avtomobilski industriji, napoved koncerna Renault, ki pravi, da bodo nekako ukinili 15 tisoč delovnih mest, od tega 4 tisoč 600 v Franciji, vse ostalo pa drugod, izven države in treba je upoštevati tudi to okoliščino, kaj to pomeni za nas, za naše podjetje Revoz. Nenazadnje je država tudi temu podjetju dala določena sredstva in je prav, da predvidimo tudi stvari, ki se lahko zgodijo in ki bi imele hude posledice tako za stopnjo brezposelnosti kot tudi za državo samo. Zdaj, kar se tiče uvedbe skrajšanega delovnega časa za prizadete, tukaj sem imel isto pomisleke in pa dileme kot jih je izrazil moj kolega Samo Bevk, pa me veseli, da mi je državna sekretarka na to zdaj odgovorila, tako da tukaj ne bi izgubljal besed. Tretja stvar, ki bi jo pa še posebej izpostavil, torej so pa tej boni, ki jih jaz osebno ocenjujem kot sicer dobrodošlo rešitev, a žal mi je, da je omejena le na nočitve in jih zato nekako ocenjujem, da jih marsikdo ne bo mogel izkoristiti, kajti glede same prenosljivosti na drugo osebo pa se bojim, da se ne bo s tem naredila neka platforma za nekaj nezakonitega ravnanja. Sedaj če se spomnim sam tiste zgodbe pa tisti starejši se boste spomnili zgodbe certifikatov moram reči, da je prišlo kar do nekih zlorab v tistem času, kjer tudi do nasilja v družini tudi izsiljevanj in še marsičesa, ustanovile so se pravzaprav kar neke organizirane skupine, ki so hodile od vrat do vrat predvsem pri starejših in na neki način poslušale urediti si, zato se tudi tukaj bojim, da na nekem momentu prišlo do tega. Seveda opozicija mi oziroma mi smo vložili amandma, da se razširi paleta prejemnikov teh turističnih bonov tako imenovanih tudi na gostinstvo tudi na kulturo in na šport, da se nekako boni razdelijo na manjša po ene po 50 evrov, kar se mi zdi smiselno, vendar to ni bilo upoštevano. Meni je žal, da je koalicija na odborih, kjer se je pač obravnavala ta tema ta zakon ni upoštevala predlogov opozicije in prizadetih skupin ljudi. Če bi vsaj nekaj upoštevalo bi se s tem seveda lahko izognili izpadov veliko prizadetih in lahko tudi prepozni pomoči, ki zaradi tega lahko postane neučinkovita sicer dobrodošla a neučinkovita lahko je tudi, če tudi je vsebinsko ustrezna. Jaz mislim, da če bi se to upoštevalo bi to pravzaprav bila prava gesta in nekakšen ta sporazum, ki smo ga dobili o sodelovanju pravzaprav ne bi bile potreben ali pa če že bi imel večjo težo, ker pa se že tukaj nismo našli v nekem sodelovanju pa žal moram reči, da se je samo ponovila zgodba iz prejšnjih dveh paketov in se mi zdi, da to ni v redu. Za enkrat toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosil državni sekretar, gospod Simon Zajc. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Na hitro bi se mogoče odzval glede pomislekov oziroma predlogov ostalih, kar se tiče bonov. Saj vem, da bomo, potem govorili tudi pri samem členu o tem, ampak da čimprej razjasnim se mi zdi primerno, da že sedaj na kratko razložim najprej samo idejo, namen bona in potem tudi vsa vprašanja, na katera je treba odgovorili, ko ali širimo uporabo oziroma možnosti vnovčite pri različnih ponudnikih ali pa kako urejamo sam prenos. Ideja bona seveda je, da se na ta način preko prebivalstva pomaga temu, da gostinskemu oziroma turističnemu sektorju posledično seveda ne bo potrebno odpuščati na še več ljudi. Vemo, da je to sektor, ki je eden izmed najbolj prizadetih sektorjev na sploh in na ta način, glede na to, da se zavedamo, da samo s promocijo in nagovarjanjem preko reklam in reklamnih spotov ne moremo doseči tega, da bi več ljudje preživljajo dopust v Sloveniji smo se odločili tudi za ta korak. Sedaj pa zakaj smo se omejili samo na namestitvene kapacitete. Mi si namreč želimo pripeljati slovenskega gosta v slovenske kraje in to najlažje storimo na ta način, da mu damo bon za prenočitev še za prenočitev z zajtrkom več od tega pa ne, ker mi si želimo, da ko gost pride tja, da ne ostane samo v tem objektu za namestitev, ampak da gre, potem seveda ta kraj tudi raziskovati, da si gre pogledati kakšno kulturno znamenitost, da gre na kakšen koncert, da gre mogoče na rafting, na kosilo v gorsko kočo, da potem ta kraj razišče in da dosežemo ta učinek multiplikacije torej, da ne gre samo za 200 evrov, ampak še za dodatnih 100, 150, ki jih ta oseba, potem še tam pokoristi. Tak ukrep se lahko, čeprav vidim, da je zelo pozitivno sprejet mislim, da je zelo dober in pozitiven se lahko izjalovi, če pustimo preveč prostora za razne zlorabe, ki ste jih tudi sami omenjali se pravi skrb kako bomo dosegli, da do zlorab ne bo prihajalo pri prenašanju je enako velika tudi pri skrbi, če dopustimo oziroma določimo, da je bone možno povsod vnovčevati. Pri namestitvenih obratih namreč že zdaj obstaja sistem, da ko se prijaviš, se pobere tvoje podatke in se te podatke tudi javi v AJPES bazo. Imamo dobro kontrolo nad tem, da ni prišlo do zlorabe. Torej, da je ta gost res bil v tem objektu, da je toliko časa tam prenočeval in da je bil namen zaradi katerega je bil bon izdan, tudi dosežen. V primeru, da bi pa to širili na vse možne še ostale storitve, pa mi nimamo nobene možnosti zares kontrolirati tega in odpremo vrata vsem možnim zlorabam, česar si pa ne želimo. Mi želimo, da je ta ukrep dober, da se ga ne zlorablja in da se ga bodo ljudje posluževali. Posledično pa bodo pozitivni učinki tudi na vseh ostalih storitvah, torej tudi v gostinstvu, ker človek, ki bo prišel prenočiti v en kraj, si bo seveda zaželel tudi poskusiti lokalno hrano, bo mogoče šel na kmetijo kupiti bučno olje in tako naprej. Skratka, te učinki potem naprej bodo, jih bodo deležni tudi ostali ponudniki, tako v gostinstvu kot v kulturnih dejavnostih in tako naprej. Kontrolo oziroma nadzor in s tem možnost preprečitve zlorab, pa imamo na ta način največji. Kakorkoli bomo dajali izjeme notri, pa jih širili, odpremo vrata in samo podaljšali bomo čas, ko se bo FURS lahko prilagodil temu, da postavi sistem. Mi si želimo in na ta način verjamem, da bomo dosegli zelo hitro postavitev sistema in zelo hitro potem tudi izvajanje samega ukrepa.
Hvala lepa. Replika Predrag Baković. Izvolite.
Ja, saj bo zelo kratek. Ja, jaz razumem to in razumel sem tudi prej, da tukaj ne gre za socialno pomoč, ampak, da gre za gospodarsko pomoč turizmu. Pravzaprav to razumem, vendar slišim tudi, da bo na nivoju evropske skupnosti se preverjalo, ali gre morebiti v tem primeru za nedovoljeno državno pomoč, kajti če na ta način rešujemo samo eno panogo tukaj, se pravi prej sem izpostavil še gostinstvo, kulturo, šport, morda res lahko razmišljamo tudi v to smer, da gre za neko vrsto nedovoljene pomoči. Hvala lepa.
Hvala lepa. Državni sekretar, gospod Simon Zajc imate besedo. Izvolite.
Po mojih informacijah je MF že dobil informacijo nazaj, da ne gre za nedovoljeno državno pomoč, tako da tega strahu v tem primeru ni. Naši vsi ukrepi, napori so zdaj usmerjeni v to, da na FURS uspe čim prej narediti aplikacije in narediti zadaj sistem, da bodo boni lepo funkcionirali brez, da se nam sistem sesuje ali pa da pride do kakšnih nezaželenih mahinacij z boni.
Hvala lepa. Besedo dobi še zadnji v tem krogu, poslanec Jure Ferjan. Izvolite.
Gospod podpredsednik hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci in seveda vsi, ki nas spremljate, lepo pozdravljeni! Pred nami je tretji korona paket, torej Zakon o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije Covid-19, ki kot vemo posega na številna področja. Na področje dela, javnih financ, gospodarstva, kmetijstva, visokega šolstva, štipendij, javnega naročanja, infrastrukture. Po izteku proti korona paketa številka 1 in proti korona paketa številka 2 s koncem mesecem maja bo tako verjamem, da danes sprejeti proti korona paket številka 3 prevzel to pomembno vlogo nadaljnje pomoči slovenskemu prebivalstvu in slovenskemu gospodarstvu, s pomembnimi in prepotrebnim poudarkom na slovenskem turizmu, torej od obdobja od 1. junija pa vse do konca decembra 2020. V svoji razpravi se bom po mojem mnenju dotaknil tistih ključnih najbolj pomembnih ukrepov, ki jih ta zakon prinaša. Seveda je to delno subvencioniranje skrajšanega polnega delovnega časa in pa podaljšanje subvencioniranja čakanja na delo. V prvotnem predlogu za turizem in gostinstvo, verjamem pa, da tudi po sprejetju oziroma, da bomo sprejeli amandma koalicijskih poslanskih skupin k 26. členu in v ta ukrep podaljšanja subvencioniranega čakanja na delo za mesec junij, vključili vse panoge. Nekoliko več besed bom namenil 3. točki, v moji razpravi, torej podpori turizmu in gostinstvu. Kot vemo, je osreden element te točke prav vrednostni bon in na začetku bi tukaj želel poudariti, da vrednostni bon primarno ni socialni ukrep, ampak je primarno ukrep, ki pomaga, spodbuja slovenski turizem in torej s tem tudi služi izboljšanju gospodarskega položaja, večji domači potrošnji. Gre za spodbujanje lokalnega, spodbujanje domačega, spodbujanje slovenskega. Ta vrednostni bon bomo namreč prejeli vsi s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji - tisti, ki smo polnoletni z 200 evri in tisti, ki še niso polnoletni, 50 evrov. Možnost je seveda tukaj tudi prenosa med družinskimi člani oziroma med sorodniki do drugega kolega, prav tako se ta vrednostni bon ne šteje v dohodnino posameznika. V slovenskem turizmu je okrog 60 tisoč delovnih mest. Torej ta ukrep vrednostnega bona prinaša delo tem 60 tisočim, ki delajo v slovenskem turizmu. Da jim možnost, da delajo, da ustvarjajo in hkrati, seveda, tudi, daje našim davkoplačevalkam in davkoplačevalcem, spodbudo, da svoj prosti čas, v tem poletju, po, upam da, prebrojeni krizi koronavirusa, ki je seveda še nismo povsem dobili, smo pa dobili prvo bitko, da ta čas, ki ga bodo imeli prost, namenijo in preživijo z družino v Sloveniji. Naša država je lepa, čudovita in ima ogromno dobrin in prepričan sem, da se marsikdo, tako kot jaz in moja družina, veselimo letošnjega dopusta, ki ga bomo v celoti lahko preživeli v Sloveniji – tukaj govorim seveda v svojem imenu, imenu svoje družine. Že prej smo radi hodili na izlete in sedaj z veseljem povem, da bomo celoten letošnji letni oziroma poletni dopust, preživeli v Sloveniji in s tem primaknili svoj majhen delček, k pomoči slovenskega gospodarstva oziroma slovenskega turizma. Prepričan sem, da bo ta ukrep s seboj prinesel tudi številne druge multiplikativne učinke, tako na eni strani, do tega da ne bo uporabljen samo znesek v vrednosti tega bona, ampak da bomo seveda na svojem dopustu, porabili tudi seveda nekaj lastnih sredstev, pa naj bo to v tej nastanitvi, kjer bomo koristili bon, bodisi v kakšnem gostinskem lokalu, pa pri ogledu posamezne znamenitosti ali kakšnega drugega, se pravi, kakšne druge dejavnosti v tem kraju, kjer bomo dopustovali. Skratka, gre za ukrep, ki, lahko rečem, da pomaga na več področjih in prepričan sem, da bomo lahko po nekaj mesecih oziroma v naslednjem letu, kajti bon velja vse do konca leta, ocenili in z neko pozitivno ravnjo gledali na to, kaj je bilo doseženega. Prav tako sem prepričan, da marsikdo, ki, če ne bi dobil tega bona, letos sploh ne bi šel na dopust ali pa bi šel tako, kot ponavadi, verjetno, na dopust v tujino, tako pa bo odkrival lepote lastne države in prepričan sem, da bo to storil tudi kdaj v prihodnjih letih. Torej, da bo ta učinek, seveda, segal tudi v prihodnja leta. V sklepnem delu svoje razprave, bi se osredotočil še na dva ukrepa, ki se mi zdita tudi zelo pomembna, da ju na tej točki izpostavim, pa ne samo iz samega izhodišča ukrepa, ampak tudi iz vidika sleherne občine v naši državi. In sicer, prvi ukrep, gre za oprostitev plačila staršev za vrtce, torej za otroke, ki niso bili v obdobju od 18. maja do 30. junija, v vrtcu. S tem zakonom namreč država dobiva pravno podlago, da ta sredstva krije iz državnega proračuna, torej, da ta sredstva ne bojo bremenila posamezen proračun staršev, ki imajo svoje otroke v vrtcu. Veseli me tudi, da ta strošek ne bo kril občinski proračun, temveč državni proračun, kajti namreč z dvigom povprečnine v protikorona paketu številka 2 tako ta denar, ki so ga občine prejele, sedaj dejansko tudi ostaja za namensko porabo, torej za tako imenovano investicijsko porabo s strani posamezne občine. Drugi ukrep pa je tudi, da se dviga največji obseg možnega zadolževanja posamezne občine in sicer iz 8 % na 10 % tekočega občinskega proračuna, torej za 2 odstotni točki, pa za ponazoritev, to je denimo pri 15 milijonskem proračunu, 300 tisoč evrov dodatnega kreditnega potenciala. In v kontekstu kot povedano s protikorona paketom številka 2, ko so z dvigom povprečnine v skupnem znesku slovenske občine prejele 73 milijonov dodatnih sredstev, to dejansko pomeni nek pomemben, lahko rečemo tudi kar strateški manever posamezne občine, ki lahko z določenimi investicijami, ki jih v preteklih letih niso mogli izpeljati, izpeljejo sedaj oziroma po tej koroni krizi in s tem seveda tudi dvignejo potrošnjo in spodbudijo gospodarsko rast. Spoštovane, spoštovani! Gre za protikorona paket, ki je težak milijardo evrov. Gre za protikorona paket, ki nadaljuje pomoč slovenskemu prebivalstvu, slovenskemu gospodarstvu, slovenskemu turizmu. Spoštovane, spoštovani! Gre za izhodno strategijo, gre za del izhodne strategije, za izhod iz posledic, ki so nastale zaradi koronakrize in prepričan sem, daje to pomemben korak, ki ga bomo danes skupaj z veliko večino naredili, da se Slovenija čim prej vrne na utečene tirnice, in da bomo pripravljeni na prihajajoče izzive, ki nas čakajo.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Vidim, da je še interes. Prosim za prijavo. Deset prijavljenih. Najprej dobi besedo poslanka Tadeja Šuštar. Izvolite.
Hvala predsedujoči za besedo. Vlada Republike Slovenije je nosilec zakona, minister za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, Janez Cigler Kralj, so se zelo potrudili, da so pripravili tretji protikorona paket za pomoč ljudem in gospodarstvu. Od vseh panog za gospodarstvo je največjo škodo koronakrize utrpel prav turizem, zato s tem zakonom pomagamo slovenskemu turizmu v obliki bonov, ki jih bodo dobili vsi državljani in državljanke, polnoletni v vrednosti 200 evrov nepolnoletni pa v vrednosti 50. drug pomemben ukrep, ki ga je pripravilo ministrstvo za delo za ohranjanje delovnih mest je sofinanciranje skrajšanega delovnega čas od 1. junija do konca leta 2020. ukrep omogoča delavcu, ki je sedaj zaposlen za polni delovni čas in prejema tisoč evrov plače, da ob pomanjkanju dela preide na skrajšani delovni čas, dobi 900 evrov plače in ohrani vase pravice iz zavarovanja. Delodajalec pa bo od države zato prejel subvencijo v višini 448 evrov. Pomembno je, da se ohranja delovna mesta, da se v čim večji meri prepreči odpuščanje in brezposelnost. Vesela sem, da se je rast brezposelnosti ustavila, zdaj pa samo še čakamo, da se krivulja obrne navzdol in da brezposelnost začne padati. Predlog, ki ga danes obravnavamo, seveda podpiram in sem vesela, da se je minister Janez Cigler Kralj tako potrudil z usklajevanjem in predlogi z mislijo na delavce, ljudi in tudi na gospodarstvo. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo poslanec Mik Prebil. Izvolite.
Hvala lepa podpredsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Namen zakona, ja, resnično gre v pravo smer, ampak vseeno pa je nekaj stvari, ki burijo duhove, stvari ki so neustrezne in pri vsem postopku problematične in do teh bom kritičen in to so nekako štiri zadeve. Prvič, da se v zakon takšen kot je ta, daje določbe, ki sem ne sodijo. Recimo 2. člen spornost na področju gradnje objektov in odpadkov, te zadeve se ponovno podaljšujejo. Na spornost teh določb smo opozarjali že pri prejšnjem zakonu in pa opozarjamo in nasprotujemo jim tudi sedaj in zato predlagam črtanje tega člena. Potem je tukaj 8. člen. Od kdaj oziroma po kakšni logiki to sodi v zakon o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije. Člen, ki pravzaprav vnaša poseg v ustavne pravice državljanov. In to je ukrep, ki bi, po mojem mnenju, res moral biti premišljeno načrtovan, še bolj pa premišljeno uporaben, če je to nujno potrebno in nikakor na tak način kot je to. Vlada pa tukaj vehementno brez trohice neke samokritike ali premisleka zapiše, da bo pač do konca leta minister za zdravje lahko brez predhodnega predloga NIJZ odrejal karanteno. To je najmanj, ne vem, neustrezno, pravzaprav je pa močno narobe, ker je ta člen sporen iz res številnih vidikov in lepo bi bilo vsaj to, da oziroma je lepo to, da ste po koncu epidemije oziroma po treh mesecih le odločili, da pa minister za zdravje vseeno pridobi nekaj pristojnosti. Ampak še enkrat, to je narobe iz kar nekaj vidikov. Tretjič, premalo je jasnih in učinkovitih ukrepov. Sedaj le ukrep čakanja na delo za turizem in gostinstvo ne naslavlja ostalih panog. In to je problematično. Veste, možnost subvencioniranja skrajšanega delovnega časa za delodajalce, ki dela nimajo, pač ne pomaga in je neustrezno urejen. In ne pomaga tudi to, da se poleg vsega kar imamo oziroma smo imeli, pa bo trajalo še kar nekaj časa, se Vlada pravzaprav spopada z vsemi, ki mislijo drugače, s stroko, z mediji, z opozicijo in tako dalje. In to ni način, veste takšna ravnanja rušijo zaupanje ljudi v institucije, tudi v to institucijo, in to pač lahko pripišete samo sebi. In ravno zato, ker je premalo teh jasnih ukrepov, ki pa bi ljudem res lahko pomagali, če se že toliko dodatno zadolžujemo, pa se spet ponovno pohiti s tem sprejemanjem ukrepov oziroma zakona. Pa ne samo tega zakona, tudi prejšnjih, kot smo videli iz danes na jutri in kaže se točno to, na kar smo opozarjali, se sedaj vidi v praksi, da so ideje slabo definirane v zakonu in zato ukrepi neučinkoviti, predvsem pa so kratkotrajni. In tako kot ste opevali tisti prvi mega zakon se sedaj tako lepo vidijo mega problemi. Ti očitki, ki jih poslušamo že kar nekaj časa, da v opoziciji ne sodelujemo in da naj pač bodo ljudje hvaležni za to kar dobijo, mislim, ne vem, če to zahteva niti odgovor, ker je neresno do skrajnosti. Že pri PKP1 smo vam poslali cel kup predlogov. Vsi so bili zavrnjeni, pač, zato ker prihajajo iz opozicije. PKP2 isto, PKP3, vidimo, spet isto. In potem si predsednik Vlade še drzne poslati pismo, sedaj padajmo sodelovati. Ne vem, no, mene prime včasih, da bi ta papir kakšnemu kam porinil, ampak pustimo to. Pač ne imejte nas za neumno, še manj pa imejte za neumne ljudi, državljane, ker to, da vi rečete ljudem, naj bodo veseli, da nekaj dobijo, ste pravzaprav sami sebi pljunili v obraz, ker to ni vaš denar. To je denar vseh nas, od vseh ljudi, ki vplačujejo v blagajno in vseh ljudi, ki plačujejo davke. No, in potem pridemo do, to, kar smo doživeli na Odboru za delo, družino, nov 67. člen, ki pravzaprav zgolj naslov in koalicija tukaj da glasove za ta člen, gre skozi, no, potem pa imamo naslednji člen, ki pa je vsebina k temu naslovu, pa ga zavrne. Torej imamo v zakonu, ste uzakonili naslov brez vsebine. In takšne zadeve kažejo ravno na to, da se hiti in da se seje sklicujejo v nekih hudo poznih urah čez celo noč, zato da pač bi nekaj na hitro sprejeli oziroma da bi morda kakšna stvar, ki tja ne sodi šla mimo ljudi. Še enkrat ni vse povsem slabo, nekaj malega, nenazadnje je v vseh teh treh zakonih bilo upoštevano, a vseeno premalo ambiciozno in pa kratkotrajno. Pravzaprav pa se to, da govorite, da se ne sodeluje in da samo rušimo zadevo je pravzaprav laž in pa izredno zavajanje javnosti. Veste, ni vse to, da se ljudem samo nekaj da, ampak če se ustvarja vmes ta panika, kriza, da se ljudi ne pomiri, da se jim ne da nekega upanja in pogleda v prihodnost, kako bodo živeli naprej, se ljudje ustrašijo, zaprejo se vase in pa kaj je posledica tega - da začnejo šparati in šparanje oziroma zmanjšanje potrošnje pa pač peljeta v recesijo in to smo enkrat že videli. In jaz res mislim in tukaj pozivam še enkrat, da je potrebno drugačno upravljanje, mi moramo pospešiti domače povpraševanje, da se bo pač denar obrnil in vrnil v proračun. In potem imamo naprej še srednjeročne cilje, ki pa bomo morali skupaj z EU-jem upoštevati tudi ta Evropski zeleni dogovor, obnovljive vire energije, investicije v infrastrukturo, socialne politike in tako naprej. Tako, da jaz sem v bistvu resnično žalosten, ampak pravzaprav tudi že malo jezen, da politika ne najde te skupne poti za pomoč ljudem, ampak kot vidimo je pač to zgolj zaradi ene osebe in pa politike ene stranke in je zakon v taki obliki kot je zdaj, da se seveda spet nič ni upoštevalo, tudi tisto, kar je bilo slišano dobronamerno, ampak predvsem bi se dobro lahko uporabilo in izvršilo zato, da bi ljudje lažje prišli na zeleno vejo in zato, ker so notri členi spet, ki tja ne sodijo, pač zakona ne morem podpreti, žal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jerca Korče. Izvolite.
Najlepša hvala podpredsednik. Lep pozdrav vsem, kolegice in kolegi, predstavniki Vlade. O tem zakonu, tako imenovanem tretjem megapaketu je bilo res veliko povedano že tudi na nočni seji Odbora za delo, družino in socialne zadeve, pa vendar je prav, da nekatere stvari ponovno ponovimo, ker je danes še ena priložnost za tudi koalicijske partnerje, da o nekaterih stvareh razmislimo skupaj še enkrat. Najprej bi se pa vendarle odzvala na večkrat že ponovljene zavajajoče podatke vezane na to, kako smo se soočili z zdravstveno krizo. Kljub vsemu govoriti, da smo najboljši v Evropi, najboljši v svetu je zavajajoče in je laž na žalost. Epidemiološka slika po podatkih je pač drugačna in sicer smo po številu smrti med evropskimi državami na 19. mestu, če pa to povežemo še z vsebinskim vidikom, kje so se te smrti zgodile, pa mislim, da je neka samohvala ne na mestu in je povsem neprimerna. Tudi o teh smrtih in o odnosu naše družbe do starejših bomo morali še bolj aktivno spregovoriti ker vsaka družba kaže svojo sliko in odnos do sebe tudi v luči tega, kakšen odnos imamo do najstarejših in ranljivih v naši družbi. Po številu okužb smo na 11. mestu, po številu smrti na milijon pa na 24. mestu. Samo toliko o statistiki, da ne bomo zapadli v neko zavarovanost, kako smo najboljši in prvi. In enako velja, če se pomaknemo k PKP 1 in PKP 2 glede izjav, kako zelo učinkovita sta in kako dosegata svoje namene. Na žalost jih ne. Kajti to niso moje besede, to niso moji izračuni, to je Vladi povedal tudi Fiskalni svet in saj veste, s številkami se da na takšne in drugačne načine manipulirati, ampak nekatere zadeve so pa eksaktne. Sami ste si postavili oceno treh milijard, potem program stabilnosti je to ocenil na slabi dve milijardi, Fiskalni svet ocenil na okoli 1,7 milijarde in kaže, da bodo tej učinki nižji in strinjam se z zapisom fiskalnega sveta, da simulacije kažejo tudi, da so multiplikativni učinki sprejetih ukrepov razmeroma majhni. To je realnost, pa ne zaradi tega, da vas bi opozicija želela napadati, vam nagajati, biti pobalinska, ampak verjamem, da je vsem nam v interesu, ker gledamo nekaj let, ne samo mesecev ali pa ne samo dovolitev naprej, da bi te zadeve morale imeti drugačne učinke, če si želimo, da preprečimo dvig brezposelnosti in pa to ekonomsko krizo ublažimo kolikor se jo le da ublažiti. PKP2 državna jamstvena shema ne deluje in jaz mislim, da čez nekaj mesecev, ko bo Vlada, upam, dostavila tudi kakšno analizo, da bodo tej podatki na žalost potrjeni in tukaj je apel, da Vlada pristopi malo bolj resno k tem sicer ambiciozno zastavljenim ciljem, ampak ko ugotoviš na sredi poti, da zadeve ne učinkujejo, je treba se pač hitro obrniti in popraviti tisto kar se da. Toliko o nekih dejstvih, če hočete. Bi pa pohvalila kljub vsemu Vlado oziroma predsednika Vlade v tem primeru, da je spoznal, da je bil način reševanja krize leta 2009 neuspešen oziroma nepravilen. Na eni strani Pahorjeva vlada je takrat zmanjševala javne investicije, Janševa vlada se je zatekla k ZUJF-u in me veseli, da je tudi desna politika ugotovila, da je domača potrošnja tista, ki v času krize lahko ublaži zadeve in potegne voz naprej, čeprav so vedno znali povedati kako te levičarske socialistične dogme in vse te skovanke, ki so jih desne politike naredile in z njimi obmetavali levi pol slovenskega političnega prostora, pa vendar ste tudi sami prišli do te ugotovitve, tako da to je vsekakor pozitivno. Je pa vprašanje na mestu, kako trošiti, da te, ta denar, ki je dan ljudem, dejansko doseže cilj dviga domače potrošnje in ja, seveda zadolževanje države sploh ni problematično, če se ve zakaj je to zadolževanje, s kakšnim namenom in kakšen je končni cilj. Če vzamemo primer gradnje stanovanj kot enega izmed infrastrukturnih projektov, ki bi se ga država lahko lotila in gledamo na multiplikativne učinke in smo sposobni to videti, potem kaj hitro ugotovimo, da ima gradnja stanovanj učinek tudi na pokojninsko blagajno, tudi na demografske trende in na vse ostalo, če smo le sposobni en tak projekt gledati širše. Ker veste, ko postavimo stanovanje, se mladi osamosvojijo, imajo hitreje družino, se nenazadnje hitreje tudi zaposlijo in z življenjem na svojem ugotovijo, da je mogoče dobro zaslužiti tudi kakšen evro več in na ta način polnijo ostale zadeve, da o tem, kako postanejo bolj svobodomiselni in bolj inovativni, sploh ne govorim. Tako da včasih bi si želela, da neko stvar se gleda kljub vsemu širše. Zdaj, pri PKP3 imam vsekakor pohvalo na idejo o vavčerjih, čeprav mislim, da je ta ideja nastala na blogu P. Damjana, ampak je vseeno kje je ideja nastala, dobro je, da jo je Vlada prepoznala kot tisto pravo, da lahko s tem pomagamo turizmu, imamo pa že danes, vidimo kako je, no, da se zatika pri tem kako se bo ta zadeva izvajala v praksi, koliko zlorab se že dogaja, prejemamo tudi resne maile tudi poslanci, kako bodo nekateri hoteli to tako ali drugače izkoristili, kako so ponudbe različne od tega in tukaj bo Vlada kot izvršna veja oblasti, ki bo odgovorna za izvajanje zakonske podlage, ki jo boste potrdili, razmisliti kako preprečiti zlorabe, ker v nasprotnem primeru bomo ponovno prišli do tega, da bo neka sicer solidna ideja v praksi izvodenela, ne bo dosegla svojega cilja, še več, dosegla bo cilj okoriščanja nekega ozkega kroga hotelirjev, če si želite in tukaj mislim, da Vlado čaka veliko dela o razmisleku kako bodo tudi ne nazadnje vodili nadzor, zato ni samo ideja, ki je dobra važna važno je tudi, da vemo kako v ozadju stojijo zadeve glede izvedbe tega v praksi in pa ja kritika kako ste se lotili postavitve tega bom rekla v namenskem segmentu, da gre to za nočitev z zajtrkom, če pa vemo, da je turizem vse kaj več kot nočitev z zajtrkom in tudi to, da ste morda premalo oziroma ste pozabili na to, da v Sloveniji obstaja res veliko ljudi, ki ima precej drugih težav, da pridejo do razmisleka o tem kje bodo opravili to svojo nočitev. Toliko na kratko o nekih pohvalah, da ne boste rekli, da smo samo pobalinski. Tudi naši amandmaji v prvem, drugem in tretjem paketu realno gledano izkazujejo to, da namen opozicije tukaj ni bil pobalinski, ampak ste to tudi sami ugotovili kasneje, ko ste neke naše amandmaje dejansko vključili, ko ste popravljali prvi paket, ampak pustimo ob strani to je pač politika oziroma bom rekla neko mogoče tudi vaše razumevanja, ker ste vi, ko ste bili v opoziciji pač funkcionirali na način, da ste vlagali amandmaje in pa tudi zakonske predloge, ki so bili povsem nerealni. Mi smo si tukaj kljub vsemu kot opozicija zastavili drugačen način, ker smo se zavedali v kakšni situaciji se je znašla naša država. Seveda pa se je zadeva zalomila tam, ko je Vlada v te zakone vnašala stvari, ki nimajo veze. Ne bom se sedaj spuščala v enko in dvojko, ampak tudi v trojki ste podtaknili dva člena, ki nimata popolnoma nobene veze z reševanjem ekonomske situacije še manj pa z reševanjem turizem ravno nasprotno. Veste 2. člen je tipični primer tega, da si nasprotujete sami sebi, ker pomoč turizmu na dolgi rok gledano ni samo v denarju oziroma kot bi rekel kolega Trček v penezih, ampak je tudi v tem, da ima Slovenija zelene površine in da tako radi poudarjamo zeleni turizem, trajnostni turizem, veliko tega je v strategijah veliko tega je v besedah hkrati pa Vlada vnese člene, ki delajo ravno kontra temu. Boste morali sami pri sebi razčistiti kaj si res želite in kako si zadeve predstavljate in ta 2. člen je problematične. Preberite si ga še enkrat, je nepotreben, vsi vas na to opozarjajo pa, vendar vztrajate iz čisto drugega razloga. Enako velja za 8. člen povsem nepotrebno je, da še enkrat že tako ste porezali stroko v tej državi tam, kjer ste jo do sedaj lahko pa greste še naprej in z 8. členom režete strokovno podlago, na kateri se bo politik kot je minister lahko nekaj odločil in te zadeve so nepotrebne in zavajajoče je govoriti, da imajo kakršnokoli vezo s pomočjo turizmu ali gostinstvu. Sedaj pa še ena stvar o dvigu domače potrošnje. Ja, eno je to, da damo sredstva ljudem, da jih lahko trošijo drugo in po mojem zelo pomembno je pa tudi to, da se ljudje počutijo varne, da se ustvarja neka stabilnost, da se ustvarja normalna klima v državi, ker v takih razmerah so ljudi pripravljeni več trošiti, investirati svoje sredstva tudi te zelo glasne depozite, ki jih imamo Slovenci shranjene za hude čase, če imamo občutek, da pred nami niso svetli časi, ampak temni časi, potem še bolj zategnemo svoj pas in še bom rekla lažje oziroma še bolj močno varčujemo in tukaj je odgovornost Vlade, da se končno že zbebi in začne ustvarjati tudi neko stabilnost, neko normalnost in neha povzročati trenja tam, kjer so ta trenja povsem nepotrebna in niso na mestu, ker lahko soočamo ideje, lahko imamo drugačen pogled na davčno politiko in še marsikaj, ampak pri nekem normalnem ustvarjanju vzdušja med različnimi civilnodružbenimi in drugimi skupinami tukaj bi pa morali v letu 2020 že končno narediti korak v glavi, da vladanje na način deli in vladaj mogoče ni ta prava pot za razvoj naše države. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Hvala kolegici Jerci za najavo. Čisto za uvod, da razrešimo par zadev. Vlada ni Miklavž, pa tudi Božiček ne in tudi mi v opoziciji nismo Dedek mraz. Če vam niso povedal, pa če niste dojel, ko ste bili stari 10 let, te osebe ne obstajajo, sicer obstaja neki škof Nikola, iz Mitre, od kje pride Sveti Miklavž. Zdaj, kolegica Jeraj zmiguje. Zaradi tega, ker na tak način podajate, joj, bomo dali, bomo dali. Ali veste, to je v bistvu bolj ona znana, Aškerčeva pesem - Kje bi vzel in kam bi dal. Podatki že za prvo četrtletje nam ne kažejo ravno rožnato, neki realni podatki bojo pa prišli šele za drugo četrtletje, ko smo bili res, zaradi korone, gospodarsko zaklenjeni in ne bojo kaj pretirano obetavni. Kakršnakoli je bila že prejšnja Vlada, pa ima kar nekaj masla na glavi, kajne, da je nekako slab dan, me ima, da bi vse predsednike strank, pa tudi koordinatorje in sub-koordinatorko levice, pa še Damirja, zaklenil za par mesecev, pa jih s krofi hranil, ampak je vseeno pustila nekaj, četrt milijarde, ki ste jo hotel za »predihovalnike« in ne vem še za kaj, zapravit. Drugič, Državni zbor je zakonodajno telo. Tam, v Beli krajini, kot me je kolega Peček spomnil, obstaja v Radovici pri Metliki, Osnovna šola Bistra buča. Vsi ti trije zakoni, ki prihajajo tu noter, jaz si upam reči, da bi jo otroci iz Bistre buče, Belokranjci smo dokaj bistri, bolj napisal. Ali veste, kdo je gledal tisto sejo, ki je res trajala 20 ur, ampak nočno sejo ste vi izsilil in tudi tiste, umetne ali ne umetne solze kolegice Irgl, odbor ima podpredsednika in dve podpredsednici, 20 ur deljeno 4 je 5, kar je pol delovnega časa ali skrajšan delovni čas. Pika, kajne, pa Evi Irgl ni šel noben na vrata zvonit, nobena novinarska hiša in potem, si zdaj Janez da ovčji kožuh in bi sodeloval z nami. Ali veste, predsednik Vlade je isto oseba, ki piše na Twitterju, ki jo ljudje zdaj imenujejo »Tvito«. Tonin in Zdravc, imenovan buldožer, sta rekla, da se pa on pri 60. letih ne bo spremenil. Saj, zdaj, stavek nadaljujte sami [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Zdaj pa gremo resno v zakon – prosim, da me ne motite, jaz tudi vas ne – zdaj, eno je neka dobra ideja, ki ima za sabo nek namen, drugo je operacionalizacija, tretje je realizacija. Vmes, seveda, moraš tudi mislit, omejit možnosti zlorab. Zdaj, če ste dobro bivšega ministra, pa sedaj državnega sekretarja, Zajca, poslušal, je že malo nakazal, kje zna bit problem. FURS tega nima še sprogramiranega. Dalje, Janša včeraj obljublja sodelovanje, na listi sodelujočih s strani Vlade, ki naj bi sodelovala pri tej točki, je napisano skoraj pol Vlade. Tu sedi gospa državna sekretarka, ki bi bilo boljše, da se ukvarja z DSO-ji, ker je enega zelo uspešno vodila, kajne in naš bivši poslanski kolega, Janez Kralj Cigler, pa malo še skoči, tudi naš poslanski kolega Zeko, kot smo ga klical. Zdaj, če gospod Janša misli nekaj resno sodelovat, potem bi seveda ob tem zakonu bil tukaj. Ja, kaj »skimavaš«, kolega? [[oglašanje iz dvorane]] Pojdite si pogledat. Kdo ni bil poslanec? [[oglašanje iz dvorane]] Cigler ni bil »strokovec«, dobro poslušajte, kolega Zajc je bil poslanec. Cigler je res lapsus. Če bi Janša mislil resno sodelovat [[…]]- ampak je bil tako dober »strokovec«, da sem ga skoraj za poslanca že prekršil – če bi Janša resno mislil ob sodelovanju, če bi ministri resno misili ob sodelovanju, bi tukaj sedel. Kje so? Ali se kolesarjev bojijo, verjetno, kajne? [[oglašanje iz dvorane]] Ne vem. Zdaj ta, ta zgodba, saj, kolegi so že dovolj povedal, ta zgodba okrog teh vavčerjev, je seveda dobra ideja, ki je slabo operacionalizirana, kako bo v realizaciji, pa se odkrito povedano, bojim. Veste, mene malo to spominja na študentske bone, dokler jih niso malo uredil. Pač, slučajno je naneslo, da sem bil mentor enemu študentu, ki je bil inšpektor za to, pa sem ga nagnal malo [[…]]No, nagnal [[…]]Sva se zmenila, da napiše diplomsko nalogo o tem, kajne, pa se mi zdi, da bo to šlo nekako v tej smeri. Definitivno ne morem sprejet še vedno te zgodbe otrok je pol psa, je četrt človeka ali odrasle osebe. Pa že skoraj v vseh hotelskih nočitvah ali kje vam od 12-letnika ali 12-letnice naprej računajo odraslega človeka, ne? Seveda bojo zdaj neki hotelirji to skrivali in bo otrok kao badava, pa bodo dali v ceno odraslega. Z Meiro sva oba dva delala tudi v turizmu, sva se prej pogovarjala, zelo dobro veva kakšno garanje je to. Potem ste imeli zgodbo kao bomo sodelovali. Na tisti drugem delu te famozne seje, pa sej to je, a veste, ne morem drugega reči kot bruka. Nekako sem vas uspel zagitirati, da je šel celo en amandma opozicije čez in to je šel amandma podnaslov nekega poglavja v zakonu, ki v bistvu misli zgolj to, kar piše v strategiji turizma Republike Slovenije – da smo zelena kulturna destinacija in tako naprej. Naslednja točka, ki je bila pa dejansko kaj to je, ste jo pa zavrnili in preglasovali. Ko sem na to opozarjal gospo Irgl, je rekla »ja, jaz ne morem poslancem polagati na srce, kako naj glasujejo«. To je res, to bi bilo proti tistemu členu ustave, ki ga pogosto omenjam, ampak Državni zbor bi moral biti verjetno vsaj toliko pameten kot osnovna šola Bistra buča, pa jo moram obiskati, res, nisem bil še tam priznam. Mislim, a veste, kaj se smejete? To je približno tako kot, da bi požegnali, da imamo na meniju gibanico, v bistvu pa ne vemo, kaj je gibanica. Pa je še v Državnem zboru se krši zakonodaja, ker je zaščitena, pa se prodaja premajhna gibanica. Čisto tako, mimogrede, toliko se mi držimo zakonov, da bo vsak to razumel. Potem čitam danes, ne vem, predvčerajšnjim so te izjave o DSO-jih, danes bodo pa DSO-ji preletavali letala. Pa saj ne vem. Z glavo bi se začel tukaj dejansko tepsti ob mizo. Potem imamo neke zgodbe, a veste, izključujoče, kjer bi morali misliti in-in. To se zdaj malo spreminja. Čakanje in skrajševanje delovnega časa in kombinacija enega in drugega, ne? V bistvu se vam zahvaljujemo, da ste zdaj skopirali naš amandma pa ga vložili kot svojega. V nekem resnem kapitalizmu bi vam morali avtorske pravice za to zahtevati. V vsak zakon ruknete, kot je že rekla Jerca, neke podtaknjence, ki ne le, da absolutno ne pašejo tja, ampak so tudi protiustavni. Je kar nekaj členov ustave, ki govorijo o zdravem življenjskem okolju za otroke, o varovanju okolja, o okoljski dimenziji biznisa, ne? In potem smo mi pobalinski. Na koncu tiste seje matičnega delovnega telesa, po tem, ko so bili tudi amandmaji koalicije, t.i. nomotehnični, sprejeti, vam je gospa oziroma gospodična iz Zakonodajno-pravne službe povedala kaj še vse je s tem zakonom narobe. Pa če bi tisto poslušala moja hčerka, bi rekla »ata, jaz ne vem, če ste vi ravno opravilno sposobni«. Ona je kar upravičeno oster kritik. Od tega, da so določene zadeve protiustavne, do tega, da hočete v drugem zakonu urejati nekaj iz enega zakona, do tega, da nekaj ni pravilno definirano, do tega, da tisto siljenje Janeza Janše s 1. junijem je sporno. Ne vem, mogoče boste menjali tudi ljudi na uradnem listu zaradi tega. To so dejstva, to si nič ne izmišljam, nehajte me tako gledati »pa joj, kaj nam zdaj ta Trček govori«. Zdaj, če se vrnem še k voucherjem. Jaz ne prepisujem niti diplom niti magisterijev niti kaj drugega, pa znam citirati. Bom citiral mojo najljubšo kolumnistko gospo Majo Novak iz njene današnje ihte. Govori: »seveda predstavljajte si delavca z minimalno plačo, po možnosti takega s petimi otroki ali prejemnika socialne pomoči, ali upokojenca, ali prekarca, ali slovenskega kulturnika. Nikakor ne more na zeleno vejo, komaj, komaj se prebije skozi mesec«. In tako naprej. Dalje: »200 evrov, kolikor bo vreden vavčer, bi jih moral primakniti vsaj še 200 iz lastnega žepa v katerem jih nima. Torej se bo grenko nasmehnil, zamahnil z roko, pustil vavčerju, da osamljeno uveni od žalosti in tudi sredi turistične sezone ostal rupaveri na domači kmetiji, ker tako ali tako počitnikuje že od kar ve zase, »nihil nuvuo sub sole«, kolega ve, ker je latinščino imel na škofijski, vavčerja ne more pretopili v gotovino, pa naj bi bil še tako vesel, obleka in šolski zvezki za odraščajočega otroka stanejo, saj ga ne more prenesti na premožnejšega od sebe, še denimo Domu Malče Belčevega ne more podariti, da bi šel na počitnice vsak kak drug otrok socialnega dna, »piši propalo«, konec citata. Skratka neka dobra ideja, ki se slabo operacionalizira in bojim, da bo tudi realizacija problematična, verjetno se bodo iskali neki razlogi za zlorabe, upam da ne bo IKT v začetku že klofnil skupaj, pa da ne bo kakšen žvižgač rekel kako so mu silili, da mora podpisati, da mora ta pa ta mali bratranec to sprogramirati. To je neko dejstvo. Pa če na tenderju zmaga neko podjetje, pravično, ker vem, da je sin od nekega poslanca dober informatik, jaz ne bom imel težave s tem, ampak če ne bo to pajdaško kleptokratska naveza. Ves čas tulite, da vavčer ni socialna pomoč ali socialni ukrep, sočasno se pa hvalite, da noben ni toliko še dal, kolega Pojbič, še Kordišev Tito ne, kot boste dali vi, da bodo šli na morje ali kam tisti, ki si drugače tega ne morejo privoščiti. Kaj je to drugega? Vavčer je v osnovi ponesrečen socialni ukrep, če resno jemljem vas. Veste, in seveda tudi, ko se pogovarjaš z ljudmi, res je, mi potrebujemo nek ta helikopterski puš denarja, tudi te korone ena, dva so nekako čudne zbirokratizirane, v praksi se ne izvajajo, tukaj bi se lahko zgledovali po nekih malo bolj bistrih bučah demokracijah, ki so enostavno šli v to helikopterstvo in seveda tudi rekli, poglejte, potem bomo pa gledali pa štrafali tiste, ki bodo hoteli to zlorabljati. Skratka, če lahko še nekako kupim, da je bila prva post korona ali protikorona ponesrečena kot zakon, če lahko še kupim, da ste nam tam hoteli nekaj podtakniti, ko ste nas imeli za neumne oziroma žalite naše strokovke in strokovce, ki vsako tudi tako bučo od zakona, ki jo pripeljete detajlno preberejo, to počnete še vedno v tretjem zakonu, namečete skupaj vse živo, navsezadnje saj ima ta Vlada državno sekretarko, ki je delala v Zakonodajno-pravni službi. Gospa ima doktorat, ima tudi kar lep CV, specializacijo v Ameriki, potem ste jo dali na Vlado, najprej naj bi bila šefica pravne službe, potem ste pripeljali gospoda, ki je bil pri arbitraži zraven, sicer zdaj svetuje Hrvatom, njegov znan citat je, kako že, da se ga lahko najame, prodati se pa ne pusti. Ne vem, ali ste vsaj ti dve osebi gledali ta antikorona tri zakon? Zdaj me predsednica matičnega delovnega telesa malo grdo gleda, na koncu tisto kar je povedala Zakonodajno-pravna služba, se bojim, da nista. Isto zgodbo smo imeli tudi pri tistem zakonu o tujcih v nekem prejšnjem mandatu, ko ste se že spajdašili SDS pa SMC. Takrat ste gospo, ki je vodila vladno službo v bistvu skrivali, ker mu ni dala zeleno luč, potem je pa prišel takrat, ne vem, ali je bil član še ali že bivši član NSi, pa namesto, da bi strokovno nam razlagal zakon, je imel »potičko nastavo«. In potem smo mi pobalinski. Pa ne leti na Janeza, ki me pogleduje. Janez se mi zdi v redu minister v bulo v katero je padel, tudi kolega Vrtovec upam, dokler ne odkrijemo kakšne mučke na infrastrukturi. Upam, da ne. Tudi jaz znam koga pohvaliti. Pa tudi nista obsedena oziroma odvisna od čivkanja na Twitterju. Meni se zdi, da bi se tretjina te vlade morala poslati na neko kolektivno terapijo odvajanja od uporabe Twitterja, ker zato vas ne plačujemo. Kolega zmajuje, ki je bil na prvi NovaTV. Vem, da bi bil super v piaru Vlade, ampak ne način tistih twittov življenje se vam izteka. Življenje se vam izteka, ajde oma crkni, drugo kar delate, pa tudi tudi življenje številnim strokovnjakom in strokovnjakinjam, ki jih vsaka družba, ki resno misli sama sebe in v katero je zmetala kar nekaj denarja, kot je tudi v mene zmetala Slovenija kar nekaj denarja ob mojih starših se izteka, ker jih vi odrivate stran. Ampak jaz sem srčno prepričan, da sedaj, ko boste zamenjali ljudi v SURS boste dokazali, da ste še bolj uspešni od Severne Koreje in vam bom čestital na tem. Hvala.
Hvala lepa. Mojca Žnidarič ima besedo. Izvolite [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Imate repliko?
Hvala, gospod podpredsednik. Saj bom zelo kratek. Jaz bom samo izrazil zahvalo dr. Trčku, da je bil moj zvesti gledalec na Nova24TV. Hvala. [[…]] [[oglašanje iz klopi]]
Gospa Mojca Žnidarič, imate besedo. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Ključna ukrepa tega tretjega proti korona paketa sta sofinanciranje skrajšanega delovnega časa in turistični boni. Oba ta dva ukrepa in pa tudi druge, ki so zapisani v teh zakonih, pozdravljam in podpiram. Glede subvencije, torej za skrajšani delovni čas, bom rekla le to, pojasnila to, kar sem že dobila tudi vprašanje s strani ljudi. Torej, to subvencijo bo pri Zavodu za zaposlovanje uveljavljal delodajalec. Ta subvencija bo v različnih višinah, odvisno od tega koliko bo delodajalec delavcu skrajšal delovni čas. Skrajšanje je možno, kot smo slišali, od 5 do največ 20 ur tedensko. Delodajalec pa bo delavcu normalno izplačal plačo in za oddelani del plače bo dobil torej za oddelena ure bo dobil sto procentno plačo. Za tiste ure, ki pa bo na čakanju pa je 80 % plača. Glede tega je bilo kar nekaj vprašanj, pa sem želela potem to tudi povedati. Potem nadalje glede bonov. Boni so torej turistični boni so namenjeni spodbujanju domače potrošnje na področju turizma. Nekateri pravijo, da gre za kupovanje glasov. Drugi pravijo, da so prenizki, Po mojem mnenju pa gre res dejansko za pravo rešitev in posredno pomoč turizmu s pomočjo lastnih državljanov. Turistične bone bomo prejeli vsi, kot smo slišali, torej vsi s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji. To stalno prebivališče se bo preverjalo na 13. marec 2020, odrasli 200 evrov, otroci 50 evrov. Namenjeni so torej za nočitve in nočitve z zajtrkom. Večkrat se pojavlja vprašanje, napisano da so samo nočitve, ampak tudi nočitve z zajtrkom. Zakaj takšna odločitev? Mislim, da je prej zelo jasno lepo opisal državni sekretar gospod Zajc, zakaj so se za takšno odločitev odločili. Kot rečeno, bon ni solidarnostna pomoč ljudem, ampak gre res za pomoč turizmu in pomoč 60 tisočim zaposlenim, ki v turizmu delajo. In ravno zaradi tega ni izplačljiv v denarju, ampak ga je potrebno vnovčiti letos do konca leta, torej do 31. 12. 2020. Želela bi poudariti tudi, da bodo vi zaposleni in tudi vsi upokojenci, seveda, normalno prejeli regres za letni dopust, tako da bon ne bo vplival nič na regres, ne na socialne transferje. Boni tudi ne bodo obdavčeni in boni ne bi smeli vplivati na različne cene turističnih ponudnikov, saj bodo dejansko ponudniki dobili vrednost vnovčenih bonov s strani FURS izplačane že v 7 dneh, zato res vsako manipuliranje s temi boni je nedopustno in verjamem, da bomo državljani takšne turistične ponudnike sami izločili iz svoje izbire. Predlagam pa tudi, da se kakršnekoli manipulacij uredijo oziroma preprečijo tudi v uredbi, ki se pripravlja. Ker so nekateri na Odboru za delo omenjali tudi stroške prevoza in druge stroške na dopustovanju bi rada spomnila, da smo ranljivim skupinam, na primer tudi upokojencem, invalidom, tudi vojnim veteranom lansko leto konec leta z zakonom omogočili brezplačen javni linijski prevoz, tako da za te ranljive skupine ta strošek potem tudi odpade. Če kdo bona ne želi ali pa ne more izkoristiti, ga lahko podari torej sorodnikom v ravni vrsti do dve sorodstveni koleni, torej staršem, starim staršem, otrokom, vnukom, to je dobra rešitev, zato da bo čim več teh bonov tudi unovčenih in se bo na ta način čim bolj pomagalo turizmu. Namen, torej glavni namen bonov je torej trošiti doma v Sloveniji. Rekla bi še to, da boni niso vnovčljivi samo v hotelih, kot se je dostikrat poudarjalo, predvsem na Odboru, ampak tudi v kampih, počitniških domovih in predvsem ne pozabiti tudi na turistične kmetije in podobne stvari. V Sloveniji imamo veliko manj znanih biserov, kjer boste za svoj bon lahko počitnikovali ali pa dopustovali dlje in tudi od tam odnesli tudi neprecenljive dogodivščine, tako da vas vabim po vseh Sloveniji, ne samo na tiste najbolj znane turistične destinacije. Mogoče še besedo glede amandmaja, ki ga je dal LMŠ, s katerim želijo dvigniti vrednost bona. Po eni strani me to čudi, kajti opozicija nam ves čas oporeka, da v Vladi oziroma Vlada in koalicija preveč trošita, preveč zadolžujeta državljane, zato mi to, ta amandma res ni normalen. Če se še dotaknem malo drugih ukrepov, res na kratko, zelo pozdravljam tudi ta ukrep podaljšanja oziroma dodajanja še do konca meseca junija povračila nadomestil za delavce na čakanju. Verjamem, da bomo vsi skupaj podprli tudi amandma koalicije, da bodo vsi delodajalci imeli to možnost, da se torej čakanje na delo podaljša do 30. 6. Želela bi pa spomniti tudi na nekaj ukrepov s področja kmetijstva, na primer lažje postavljanje rastlinjakov, lažje izkoriščanje geotermalne vode, brezplačen zakup zaraščenih zemljišč. Vključeni so tudi ukrepi za pomoč vinarskemu sektorju, ki je tudi zelo veliko opozarjal in dejansko tudi utrpel veliko škode, potem ukrepi socialnega varstva, pozdravljam tudi, torej pomoč izvajalcem pomoči na domu, torej kritje 80 % stroškov neizvedene storitve, potem glede na to, koliko časa sem se ukvarjala tudi z zaposlovanjem invalidov, zelo pozdravljam tudi zvišanje subvencije za zaposlitev invalidov v invalidskih podjetjih in zaposlitvenih centrih, vključene so tudi vrednotnice za neizvedene športne prireditve, potem dodan je tudi dodatek za nevarnost in posebne obremenitve za pripadnike civilne zaščite, prostovoljce, gasilce. Do 30. 6. je možnost tudi oprostitve plačila vrtca za tiste starše, ki imajo otroke doma, torej do 30. 6. tudi ta ukrep velja. Pozdravljam tudi ukrep, s katerim se občinam omogoča nekoliko višje zadolževanje, kajti s tem jim je omogočen dostop do večjega investicijskega potenciala, s katerim bomo seveda olajšali tudi izhode iz gospodarske krize. V prehodnih določbah sem zasledila tudi torej, da se delno samozaposlenim zaradi uveljavljanja pravic iz starševskega varstva po novem oziroma se popravi, to prejmemo mesečni temeljni dohodek v celoti in ne več v sorazmernem delu, kot je bilo določeno z novelo PKP 1. Tako, da res je nekaj še zelo dobrih popravkov in pa ta dva, torej ključna ukrepa, ki sem ju omenila, tako da bom zakon seveda z veseljem podprla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Leon Merjasec. Izvolite.
Hvala lepa za besedo gospod podpredsednik. Pozdravljeni gospod minister in predstavniki Vlade, kolegice in kolegi. Lepo pozdravljeni. Z zakonom PKP 3, ki ga danes obravnavamo in upam, da ga bomo sprejeli, se določajo začasni ukrepi za omilitev in odpravo posledic epidemije. Poleg vseh ukrepov, ki so bili predstavljeni, naj omenim sezonsko delo v kmetijstvu, ki omogoča podaljšanje sezonskih dovoljenj za sezonsko delo v kmetijstvu in gozdarstvu za največ 150 dni. Ta ukrep omogoča delovno silo, ki jo primanjkuje v Sloveniji. Ukrepi s področja namakanja, izkoriščanja geotermalne energije v rastlinjakih in postavitev rastlinjakov za kmetijsko pridelavo je ukrep za lažjo pridelavo hrane in na manj rodovitnih tleh odpis in znižanje nadomestila za stavbno pravico, znižanje cen za kupnin kmetijskih zemljišč v upravljanju sklada kmetijskih zemljišč in gozdnih zemljišč za 20 procentov. Brezplačni zakup zaraščenih zemljišč v lasti Republike Slovenije za dobo zakupa, ki traja 10 let in se mora uporabljati za kmetijsko dejavnost. To so vse spodbude v kmetijstvo za večanje samooskrbe. Ukrep, ki daje možnost neposredne oddaje uplenjene divjadi pomeni, da lovske družine ali lovišča s posebnim namenom iz svojih zbiralnic zaplenjene divjadi lahko prodajo do 50 procentov planiranega letnega odvzema posamezne vrsti divjadi končnemu potrošniku ali obratom za prodajo nadrobno v skladu z letnimi načrti lovskih upravljavskih območij, določenih za posebno vrsto divjadi v lovskih organizacijah. S tem ukrepom se blaži težave odkupa divjačine, saj je bilo v veliki večini v času epidemije odpovedan. Gre predvsem za vplen divjih prašičev. Vemo, da se nam približuje prašičja kuga in ko bo kuga pri nas, bo padla samooskrba pri pridelavi prašičereje, zato se morajo vsi tej ukrepi, postopki dodeljevanja finančnih sredstev in spodbud voditi hitro, s čim manjšimi stroški in čim manjšo zamudo za stranke in druge udeležence v postopku. Zato zakon podpiram. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Mojca Škrinjar. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Poslušam razpravo, pa na čase pravzaprav ne razumem prav dobro. Slišim stranko LMŠ, ki očita Vladi odnos do najstarejših. Stranka LMŠ, ki je bila v Vladi, za katero, v času katere smo izvedeli, da je bilo 72 milijonov namenjenih raziskavam o gradnji in pripravi domov za starejše, zgrajenega pa nobenega. Poslušam isto stranko, ki pravi, Vlada hiti, zato ukrepi prihajajo prepočasi. Poslušajte magnetogram. Jaz ne vem ali so se vsi člani nalezli čuta za humor svojega predsednika. Poslušam stranko Levica. 7 jih je od 90 poslancev. Borijo se proti omejevanju demokracije, pri tem pa od 17 ur razprave na odboru govorijo oni 13 ur. Pa to ni omejevanje demokracije, ne? Poslušam stranko SD. Novo predsednico, ki, gospo Fajon, ki poziva k povezovanju, ampak ne pa z SDS. Kakšno je to povezovanje? Poslanec govori o možnih zlorabah bonov, kako bodo ljudje vse zlorabili bone, turistične bone, ampak njihova predsednica nova, gospa Tanja Fajon pa pravi, da so le odgovorni državljani uspešno rešili veliko krizo COVIDA in zato smo najboljši pri premagovanju krize. Glejte, razumi kdor more. In seveda ne drži kar je govoril poslanec Levice. Zmotil se je, da ima človek, napoten v karanteno le 50 odstotkov plačila. Glejte, človek, ki je v karanteni je bolan in ima bolniško. Jaz pozdravljam pri tem zakonu financiranje skrajšanega delovnega časa. To bo tisto kar bo pomagalo posamezniku, delavcu, pa tudi gospodarstvu. Turistični boni so ena izmed boljših stvari, zakaj? Gre za ukrep spodbujanja turizma, ki je začasen ukrep, ampak ta ukrep bo tudi priložnost in je tudi strateški ukrep za prihodnost Slovenije. Tukaj je priložnost za butični turizem, katerega zasluži Slovenija, za kongresni turizem in pa kulturni turizem. Ko se pripravlja vpis Plečnika v Unescovo dediščino je to res primerna destinacija za turiste, ko bo naša država seveda odprta za več držav, za več turistov. Imamo pa tudi ogromno druge čudovite kulturne dediščine. Skupaj z drugimi zakoni, ki smo jih obravnavali danes in tudi predhodno bo ta zakon omogočil gradnjo športnih, kulturnih kapacitet. Predstavljam si veliko rekreacijskih površin pa tudi kolesarskih stez, ki bodo povezovale regijo, veliko mladih in starih, celih družin, ki bodo tako bolj zdravo živeli. Tuji turisti pa trajnostno dopustovali. Veselim me, da bo torej to so vse naložbe v strategijo razvoja Slovenije ne zgolj začasni ukrepi za začetek začasni seveda pa bodo prerasli tudi v dejansko strategijo razvoja. Veselijo me te turistični boni. Poznam mlado družino, ki komaj zloži skupaj, zaradi nizkih prejemkov nekaj dni dopusta tokrat bodo lahko dopustovali več kot 10 dni morda celo 14 dni. Poznam mlado družino, ki gradi hišo pa si ne more privoščiti dopusta tokrat si ga bo lahko, zaradi turističnih bonov. Mi pri nas doma bomo kupili kolesa, zato da bomo lahko pomagali gospodarstvu in trošili, prihranke bomo uporabili za to in seveda tudi, zato da bomo lahko spoznavali ob ljubljanske lepote občinske in naravne lepote. V kombinaciji z zakoni za zagon gospodarstva bodo socialni ukrepi pripomogli hitremu, ponovnemu vzponu blaginje in jaz verjamem, da bo leto 2021 boljše kot leto 2020 vsekakor in tudi boljše kot leto 2019 in 2018 in pretekla leta. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Mihael Prevc. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani minister! Spoštovane kolegice in kolegi! Tukaj pred nami Predlog Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije že tretji po vrsti in prav ta tretji paket naj bi bil predvsem namenjen pomoči turizmu, vendar tako kot smo poslušali v uvodnem govoru ministra, ki ga je zelo dobro predstavil pravzaprav se s finančno pomočjo dotika vseh državljanov. Pravzaprav je bilo danes v tej razpravi že toliko povedanega in je težko še kaj novega dodati pa vendarle bi poudaril oziroma v oči bodejo predvsem trije ukrepi, ki pomenijo velik učinek za naše prebivalce in seveda za večjo kvaliteto življenja naših prebivalcev. V prvi vrsti se mi zdi izredno pomemben ukrep, ki prinaša subvencioniranje skrajšanja delovnega časa. Tako bo lahko država za vsakega delavca, ki mu delodajalec ne bo mogel zagotavljati dela v polnem obsegu subvencionirala nadomestilo plače v obsegu od 5 do 20 ur, zdi se mi, da je to izredno pomemben ukrep in ukrep, ki je še kako na mestu. Seveda tudi drugi ukrep, in sicer ta, da se do konca junija, da se podaljšuje že veljavni ukrep subvencioniranja čakanja na delu, ki je bil sprva namenjen samo panogi turizma in gostinstvu, seveda, z amandmajem, ki pa ga imamo danes na mizi, koalicijskim amandmajem, se pa, seveda, to širi tudi na ostale panoge in tako bodo lahko, pravzaprav vsi delodajalci, v Republiki Sloveniji, ki bodo zaradi krize prisiljeni poslati delavce na čakanje, seveda lahko ta ukrep še kako izkoristili. Vesel sem, da je minister uspel na Vladi s tem amandmajem in če kaj, potem bom danes ta amandma z največjim veseljem podprl. Prav do vseh prebivalcev Republike Slovenije, pa zakon ponuja, to se pravi, prav vsakemu prebivalcu Republike Slovenije, pa zakon ponuja, tako imenovani turistični bon. Kot vemo, za vse polnoletne državljane v višini 200 evrov, mlajše pa 50 evrov in jih bo mogoče koristiti samo za plačilo nočitve z zajtrkom, v nastanitvenih objektih v Sloveniji. Glejte, prepričan sem, da ti trije ukrepi, samo ti trije ukrepi, čeprav jih je, seveda, v zakonu še kar nekaj več, prinašajo, bom rekel, v tem tretjem paketu, izredno podporo prebivalstvu, gospodarstvu in trgu dela, za obdobje po 31. maju, ko se bo epidemija zaključila. Poslušal sem ministra, ki je med drugim povedal tudi to - in ti podatki so mi zelo pomembni – da s prvim in drugim paketom pomoči, smo pomagali 1,3 milijonom prebivalstva Slovenije, s tem tretjim, pa bomo pomagali prav vsem. Mislim, da je to zelo pomenljivo. Poglejte, težko razumem, prav zaradi tega težko razumem, ker gre za pomoč, vsemu prebivalstvu, zakaj nekateri poslanci tako vehementno in pa brez tehtnih razlogov nasprotujete tem ukrepom, ki pravzaprav samo izboljšujejo kvaliteto življenja državljanov Republike Slovenije. Tu, v parlamentu zastopam prebivalce prelepe Sevške in Poljanske doline, ki izražajo veliko hvaležnost naši Vladi. Najprej zato, da je odlično izpeljala boj z nevarno boleznijo in pa seveda, potem, tudi zaradi vseh, hvaležnost izražajo tudi, seveda, zaradi celotne finančne pomoči, ki so jo bili deležni tako kmetje, tako delavci, tako študentje in tako dalje. Poglejte, veliko je danes v tej dvorani govora o tako imenovanih turističnih bonih, o manipulaciji s temi boni, o nevarnosti zlorabe. Še vedno verjamem v pravno državo in še vedno verjamem, da bo, v tem primeru tržna inšpekcija tista, ki bo, seveda, skrbela za to, da ne bo prišlo do zlorabe teh turističnih bonov oziroma da bodo eventualni ponudniki, ki se bodo poslužili zlorabe, tudi primerno sankcionirani. Sam pa sem prepričan, da nam bojo ti turistični boni - danes je bilo seveda o tem že veliko govora – da na bodo omogočili, da bomo končno vsi Slovenci lahko spoznali in obiskali še tiste skrite kotičke naše prelepe Slovenije, od visokih gora, alpskih dolin, do prelepih prekmurskih ravnic, tudi Jadransko morje, bomo seveda s temi turističnimi boni lahko obiskali. Tako da, poglejte, z veseljem bom podprl, seveda najprej amandma, o katerem sem že govoril in potem tudi ta zakon, ki pravzaprav prinaša finančno pomoč vsem državljanom Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Iva Dimic. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi! Danes poslušam v tem Državnem zboru, pa ne samo danes, kaj vse je narobe, kaj vse se ni naredilo, ampak poglejte, dejstvo je, da nam svet in Evropska unija priznava, da smo ena izmed držav, ki se je najbolje spopadla s to epidemijo in mene res žalosti to, da nismo vsi na to ponosni. Namesto, da bi tukaj danes, bi rekla, bili drug na drugega ponosni, ker nam je to skupaj uspelo, samo poslušam kaj vse je narobe, kaj vse se ni naredilo, kako je Vlada tudi očitek kratkotrajnost vladnih ukrepov in ne vem še kaj vse. Ampak tako kot je bilo že danes velikokrat povedano, prva dva paketa sta zajela milijon 300 tisoč državljanov, ta pa se bo dotaknil prav vsakega. In če ni to naš skupni uspeh, si jaz uspehov ne predstavljam. To je tak uspeh kakor Prevc, ki je dobil zlato medaljo in ki je najdle skočil. To je tak uspeh. In žal res lahko rečem, bivša Vlada ali pa kolegi, ki ste bili v bivši Vladi, enostavno, saj to ni samo naš uspeh, saj to je skupen uspeh, saj vsi nosimo v isto malho denar. Skupen uspeh je to. Socialna politika je odvisna od močnega gospodarstva in jaz si želim in pričakujem, da bomo tukaj vsi skupaj delali za močno gospodarstvo, ker potem bomo lahko zagotavljali socialno politiko. Ljudje čutijo, veste, da jim je mar zanje. Pred dnevi sem imela možnost, da mi je ena gospa, ki je praznovala 101 leto dejala, da česa takega še ni doživela v življenju, da je dobila dodatek k pokojnini. Potem veste kakšno pokojnino ima sto enoletnica. In namesto, da bi se veselili in rekli, smo nekaj naredili, je vse narobe. Najlažje je potem reči, da zavajamo pa da je prepočasi, pa da ni demokracije. Veste kaj me pa najbolj boli? To, da se govori, da ni demokratičnosti, to da je bil kovid neka farsa za državni udar. Pa jaz res ne vem ali mi vsi živimo v tej državi ali ne. Ali smo vsi živeli v tej državi? Kakšen državni udar? Res, človek pride žalosten, tudi to, da tukaj sediš v istih prostorih, da skupaj delamo in potem slišiš, kaj vse se je pod krinko kovida v Sloveniji dogajalo kar se ni dogajalo ne v Španiji ne v Franciji ne ne vem [[…]]Namesto, da bi tukaj reki, hvala lepa zdravstvenemu osebju, ki je zmoglo preprečiti in strokovnjakom tako katastrofo kakor smo bili priča v preteklosti. Tudi danes sem poslušala kaj vse je narobe, ampak poglejte, bilo je omenjeno, domovi za ostarele. Zadnjič me je prav prizadelo, ko je en rekel, da je bil genocid narejen. Pa saj nismo normalna več država. Besede so uporabile samo, da se je nekoga prizadene, da se ga dotalno poniža in to v letu 2020, ko bi morali biti vsi še polni zanosa, da imamo svojo državo. Kakšen genocid? Marsikdo še živi v tej Sloveniji, ki ve o genocidu kaj drugače povedati po letu 1945. 90 % domov za ostarele ni imelo okužb. Ali je to uspeh ali to ni uspeh? Ali je to mednarodni uspeh ali to ni mednarodni uspeh? Ali je to uspeh, da so ljudje, ki se jim je takoj po krizi po razglasitvi epidemije govorilo, da bodo šli na zavod za zaposlovanje? Ali ni to uspeh, da je Vlada omogočila, da niso bili prijavljeni kot brezposelni, ampak da so imeli možnost čakanja na delo, doma. Zame je to uspeh. Mogoče niste imeli v ožji družini nobenega takega, ki bi to stisko prenašal, pa ne veste, da je bil to uspeh. To je bil uspeh. Uspeh je tudi to, da se ukrepi podaljšujejo glede skrajšanja delovnega časa do 31. decembra. Tudi to je uspeh. In je to uspeh in jaz sem ponosna, da je Janez Cigler Kralj minister Nove Slovenije to zmogel narediti in verjamem, da bo v prihodnje naredil tudi to, da bo mogoče večje usklajevanje družinskega in poklicnega življenja. Da bo mogoče kakšno delo tudi materam opraviti od doma, da ne bo potrebno prihajati v Ljubljano. Vse to bo prinesla ta kriza. In jaz verjamem, da bo naš minister Janez Cigler Kralj to v prihodnje tudi v zakonodajo dal, ker že sama sem velikokrat opozarjala, da bi tukaj rabili tudi podjetniki, gospodarstveniki neki vzpodbude, neke namige kaj potrebujejo mladi, zato da si lahko ustvarijo družine, da lahko usklajujejo poklicno in družinsko življenje. Jaz sem zagovornica tega, ne glede na število otrok. Prav je, da se to omogoči. Na to opozarjajo tudi različna združenja. Na to opozarja tudi Klub parlamentark. Velikokrat imamo te razprave v Klubu parlamentark in tudi Združenje menedžer. Le na ta način bomo lahko ženske prišle tudi na vodilna mesta v družbi, v javnih zavodih, v gospodarskih družbah in bomo lahko usklajevale poklicno in družinsko življenje. To je prihodnost Slovenije. In jaz upam, da imamo vsi ta cilj. In seveda še to, kar se mi zdi, da je bilo skrajno zlorabljeno. Boni za izboljšanje stanja v turizmu. Bilo je rečeno, kaj bodo ti boni, nočitev z zajtrkom. Marsikdo nima možnosti, da bi si potem, ko bi to koristil plačal kosilo ali hrano. Jaz lahko rečem, da niste vsi prebrali predlog zakona, ker če bi ga, bi v 37. členu lahko to ljudem povedali. Da je to mogoče koristiti pri vseh tistih, ki imajo registrirano dejavnost. Seveda dejavnost hotelov in drugih podobnih nastanitvenih obratov, počitniški domovi in letovišča, turistične kmetije s sobami, oddajanje zasebnih sob gostom, planinski domovi in mladinska prenočišča, druge nastanitve za krajši čas, dejavnost avtokampov in taborov. Praktično zajema celoto, kar omogoča neko počitniško dejavnost in seveda oddih družine. In jaz upam, da bodo ljudje to izkoristili. Veselim se tega, da bodo letos mogoče počitnice nekoliko drugačne, kot so bile. In prav je tako.
Hvala lepa. Besedo ima Boštjan Koražija. Izvolite.
Spoštovani, hvala za besedo. Pa se bom še jaz dotaknil francoske zgodovine, kot se je prej minister za delo, gospod Cigler Kralj, ko je pač citiral Napoleonove izreke. Pa se bom drznil, pa bom jaz izjavil, pa bom citiral Ludvika XIV, ki je izjavil: Država, to sem jaz. Pa bom povedal zakaj. Problem te vlade je to, da je ta vlada eno in edino samo Janez Janša. In dejansko tudi on, ko ga poslušaš, dostikrat zatrdi, da stroka in država to sem jaz, ker je pač v bistvu glavni epidemiolog, glavni infektolog, je minister za zdravje, je minister za obrambo, je ministrica za kmetijstvo. Da pa ne bi izgledalo, da pa je čisti absolutist je pač dovoljeno, da je minister za gospodarstvo Zdravko Janša. In potem se bom spet navezal naprej, še naprej na francosko zgodovino in na drug izrek, ki ga je izjavila Marija Antoaneta: Če nimajo kruha, naj pač jedo potico. Bom pa jaz rekel, bom parafraziral: Če nimajo kaj zajesti, pa naj s turističnim vavčerjem gredo na morje. Pa bom povedal zakaj. Jaz sem vsak dan na terenu med ljudmi, ki res doživljajo strašne socialne stiske. In ko govorimo o teh vavčerjih je problem eden in isti, saj je prej gospa Dimic zelo lepo povedala, zakaj se ga lahko uporablja oziroma zakaj se naj uporabljajo. Ti ljudje, ne samo, da si ne morejo privoščiti morja, ti ljudje komaj plačujejo račune, kaj šele, da bi lahko si kaj posebnega kupili v trgovini, tako da v bistvu teh 200 evrov bi v bistvu vsakemu izmed teh ljudi prišlo prav, da bi jih dobili kot možnost nakupa v trgovini ali česarkoli drugega, mogoče tudi plačila kakšnega računa. In tukaj se še potem zadeva nadaljuje. Gospod Janez Janša se pač zelo rad predstavlja kot odrešenik, kot neki svetnik, da se ga [[?]] tudi kot neki svetnik zdravja oziroma zavetnik zdravja, ampak vedno pa pozabi povedati, da mu je v bistvu za zdravje ljudi in tudi za zdravje narave bora malo za to, saj tudi brezvestno dovoljuje uničevanje in posege v naravo, te pa se seveda potem tudi izražajo v tem, da se poslabšuje zdravstveno stanje ljudi, pojavljajo se bolezni in če bi nas kaj morala naučiti ta epidemija koronavirusa, ki smo jo pač, upam, res upam, preživeli in upam, da se ne bo vrnila nikoli več, res si želim, in ta zadeva nas je naučila ravno to, kar v bistvu gospod Janša kontra zagovarja. Ker gospod Janša stalno zagovarja kapital pred človekom, naravo in živalmi. V bistvu je pa prišel čas in trenutek v tem času, ko je pa v bistvu pravi čas za naravo, za človeka, za živali pred kapitalom. In dejstvo je tudi to, v resnici imamo samo ta planet A, ki ga dostikrat tako omenjajo. In tisti, ki bo zelo dobro poskrbel za njega in tudi v bistvu pošteno poskrbel za njega, bom malo parafraziral tudi kako svetopisemsko zadevo, bo imel možnost, da živi na veke vekov. Če pa tega ne bo počel ali pa naredil, pa žal, tega se pač moramo zavedati vsi zelo dobro, nas čaka edino še res planet B. In tega si mislim, da si nihče ne želi. Hvala.
Hvala lepa. Ja, ne vem, ste že razpravljali? Okej, sem želel vprašati, če želi še kdo razpravljati? Vidim da ja in prosim za prijavo. Prijavljenih je sedem kandidatov. Prva dobi besedo Anja Bah Žibert. Izvolite.
Hvala lepa za besedo predsedujoči. Če ste poslušali pozorno predhodnika, potem zagotovo lahko skupaj ugotovimo, da se je izgubil v prostoru in času. Dejstvo je, da živimo v demokratični Republiki Sloveniji, ki ima Vlado, izvoljeno Vlado in da delujemo po vseh demokratičnih standardih. Vse ostalo je grdo zavajanje in seveda pravzaprav na nek način poslušam v zadnjem času v tem Državnem zboru že pravo nasilje nad drugače mislečimi. Nasilje, ki ga po moje v zgodovini tega parlamenta ni bilo in to s strani opozicije. In nekaj sej sem bila tiho in sem to poslušala, zdaj je pa počasi tega dovolj. Zdaj je pa počasi tega dovolj. Kajti mislim, da nobeden v tej državi, razen peščica posameznikov tam na skrajno levem polu si ne želi anarhije v tej državi. In jaz upam, da veste, kaj anarhija za sabo potegne. Kar se tiče posameznih razprav. Pravzaprav človek ne ve ali bi se ob tem zabaval, ampak prej, ko bi se zabaval je žalosten. Jaz poslušam tako rekoč opozicijo zdaj zadnjih nekaj sej in izgleda tako, kot da ti ljudje ne bi še dva meseca nazaj vodili Vlade, vodili to državo. Kot da so pravzaprav padli iz enega drugega planeta na planet zemlje. Govorijo o vsem tem, kaj bi morala narediti ta Vlada, kaj ni naredila ta Vlada jaz jih pa resno sprašujem kaj so naredili v dveh letih, kaj so naredili v dveh letih? Rekordno kratke seje Državnega zbora smo imeli, rekordno kratke pravzaprav nobene iniciative, nobenih idej, nobenih predlogov in to je počela Vlada v času, ko ni bilo nobene krize, ko je imela številne možnosti, da naredi kakšen korak naprej pa smo bili deležni stagnacije ali celo nazadovanja. To je bila Vlada do prihoda Vlade Janeza Janše ta je pa sedaj dobrih dva meseca na poziciji in danes že obravnavamo tretji protikorona paket. Preden se dotaknem tega tretjega protikorona paketa je pa treba še nekaj reči o tem, kar danes tudi s strani LMŠ, ki je vodila bivšo Vlado poslušamo, da se je zgodil ne vem kakšen teror nad starejšimi v domovih za ostarele. 90 odstotkov domov za ostarele v Sloveniji ni imelo niti enega primera okuženosti, bili pa so v teh domovih. Dajmo se vprašati zakaj je prišlo do prve okužbe v Metliki? Ne zato, ker bi tam zbolel neki oskrbovalec, ampak zato ker je bila okužba prenesena iz zunaj znotraj in sicer s strani človeka, ki je bil tam zaposlen. Kaj se je tem človeku pravzaprav zgodilo, ko se je vrnil s smučanja iz Italije? Pod Vlado LMŠ mu je bilo rečeno, da naj gre na svoje delovno mesto, pod Vlado LMŠ pod Šarčevo Vlado mu je bilo rečeno pojdi v službo. Odšel je v službo in potem se je zgodilo, kar se je zgodilo. Kaj se je zgodilo v Šmarjih pri Jelšah? Šole se ni pravočasno zaprlo, zakaj? Zaradi Vlade LMŠ. Minister je celo grozil, potem županu, ko se je odločil, da zapre šolo in tam se je okužba razširila in prišla tudi v dom za starejše občane. Toliko o tem kdo je odgovoren za to, da smo imeli okužbe v domovih za starejše. Jaz imam res počasi dosti tega sprenevedanja in prelaganja odgovornosti na tiste, ki so pa, potem reševali. Reševali dobesedno čez noč, reševali prazna skladišča. Zdravniki so se jokali, ker niso vedeli kaj bodo lahko naslednji dan dali kot zaščito pred okužbo. Pustili ste prazna skladišča. Toliko o dveletni vladavini LMŠ in tistemu, ki je vrgel puško v koruzo, ampak Damir [[?]] Šarec pač drugače ni znal. To je pač njegova zgodba in klavrno se je končala, ampak ne, zaradi Slovenske demokratske stranke, zaradi vas samih, zaradi vaše nesposobnosti. Sedaj pa pustite Vladi, da dela in ne delajte in ne vznemirjajte ljudi s tem, da so neke izredne razmere, ki jih ni. Edine težke razmere so bile zaradi bolezni, ki pa ni zajela samo Slovenijo, še več. Slovenija se je najhujšemu pravzaprav z dobrimi ukrepi izognila na ta način, da ni prišlo tisto, kar se je zgodilo v sosednji Italiji. To so prinesli dobri in učinkoviti ukrepi tako Vlade, tako vseh zaposlenih predvsem pa državljank in državljanov. Tisti državljank in državljanov, ki so do včeraj nosili maske, čeprav ste jih tukaj po Državnem zboru že metali po zraku. Tisti državljank in državljanov in njim gre predvsem vsa zahvala. Sedaj pa še nekaj o samem paketu. Paket 1 in paket 2 sta pomagala nekje okoli milijon 300 tisočim državljankam in državljanom. Povejte mi kateri ukrep ste do sedaj vi, ki ste bili večino časa na oblasti, kdaj sprejeli za takšen krog državljank in državljanov. Metali ste denar v banke, ne da bi se zavzeli za to, da se ugotovi odgovornost, kdo je odgovoren za stanje v teh bankah, ampak se je denar samo tja notri metal. Tukaj pa je milijon 300 tisoč ljudi dobilo že pomoč iz prvega in drugega paketa. Danes smo že pri tretjem paketu. V tretjem paketu, kjer pravzaprav dobi na nek način nekaj nazaj od te države vsak državljan in državljanka. Vsak, ki ima stalno prebivališče v Republiki Sloveniji. In to s tako imenovanim vrednostnim bonom. Kdaj ste sprejeli kakšen takšen ukrep za državljane in državljanke? Ni, ni. Ni bilo. Danes pa seveda to je. In zelo pomembno je, da pravzaprav sploh ne gre za socialni ukrep, ampak gre za pomoč gospodarstvu. Predvsem turizmu, ki bo na ta način lahko ohranilo okoli 60 tisoč delovnih mest. na drugi strani pa bodo seveda tudi državljanke in državljani imeli nekaj od tega, ker marsikdo bo šel lahko na dopust tudi sedaj, čeprav si ga morda že več let ni mogel privoščiti. Tokrat si ga morda lahko bo oziroma si ga bo. Kaj še prinaša ta paket? Subvencioniranje skrajšanega delovnega časa, delno povračilo plače za čakanje na delo. Vse to v korist temu, da ne bomo dvigovali brezposelnosti. Da bomo ohranjali delovna mesta. Prav tako pomaga občinam, lahko se bodo še delno zadolžile in seveda denar namenile v nujno potrebne projekte. Občinam smo že v prejšnjem paketu pomagali s tem, da smo jim dvignili povprečnino, to kar smo, ko smo bili v opoziciji, tudi povedali, da bomo naredili. In danes so župani še kako veseli, ker že razmišljajo kam, v katere infrastrukturne projekte bodo namenili ta denar. Čakanje na vrtec oziroma, če drugače rečem, tisti, ki ne bodo izkoristili vrtca v tem mesecu, jim ga ne bo treba plačati. Podobno je rešitev tudi za domove za starejše. Skratka, ogromno nekih ugodnosti in pomoči izključno za državljanke in državljane. Zato bom tukaj pač zaključila in upam res, da smo zaključili v tem Državnem zboru z različnimi psovkami, z različnimi neresnicami, poniževanji vseh, ki prihajamo iz tega političnega kota in da bomo končno začeli delati. Želim si pa, da skupaj. In ko vas poslušam, da nekdo nekaj ne posluša, povejte mi v dveh letih, kaj ste sprejeli s strani opozicije? Eno stvar, ki ste jo sprejeli s strani opozicije, je ne znate našteti. Mi pa ponujamo za razliko od vas roko. Roko sodelovanja. In upam, da ne boste pri tem iskali izgovorov, ampak da se boste sodelovanju pridružili. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Tomaž Lisec. Izvolite.
Ja, hvala, spoštovani podpredsednik, za besedo. Spoštovani predstavniki in predstavnice Vlade, kolegi, kolegice, vsem skupaj lep pozdrav. Pred kakšno uro je bilo s strani poslanke LMŠ rečeno, da zamujamo s temi ukrepi na področju gospodarstva 2 meseca. Pa poglejmo kje smo bili 2 meseca nazaj. Bil je 29. marec leta 2020, torej 14 dni po začetku epidemije, razglašene epidemije v Sloveniji. Torej 14 dni po tistem, ko se je nek bivši predsednik Vlade odločil, da namesto, da bi resno delal, raje vrže puško v koruzo. In samo, če pogledamo v alineah naštete ukrepe samo v tem zakonu, vidimo, da je samo v tem zakonu trikrat več rešitev kot jih je prejšnja zelo podobna koalicija skupaj spravila v 18 mesecih. Če ponazorimo še dalje, v 75 dneh vladanja te koalicije so bili samo znotraj Državnega zbora poleg nekaj rednih zakonov sprejeti trije t.i. protikoronski zakoni. Prej pa 18 mesecev približno tako potek dogodkov: 15-minutne seje vlade skupaj s fototerminom zunaj pred dvorano vlade, dva ali tridnevne seje Državnega zbora, vmes pa en velik nič. Torej razlika je očitna. Eni delajo, drugi pa so sanjali o tem, kako dobiti 46 glasov in so 18 mesece preračunavali, da je 42 manj kot potrebnih 46 za kolikor toliko resno večino. In zato verjamem, da je danes gnev vseh tistih, ki so danes na strani opozicije, dokaj jasen. In kot mi je zadnjič povedal en gospodarstvenik, ki je rekel »Tomaž ne skrbi, tudi, če bi vsem Slovenkam in Slovencem obljubili eno zlato palico, bi bili ti isti nezadovoljni«. Če bi jim obljubili dve zlati palici, bi bili ti isti nezadovoljni, ker nikoli nebi bili zadovoljni zaradi enega razloga – ker niso več na oblasti, ker še vedno iščejo puško in preračunavajo glasove v svoji skrajnosti. In ta koalicija je v 75 sprejela več amandmajev opozicije kot prejšnja koalicija v 18 mesecih. Kljub temu, da je velik del te koalicije radikalno lev, skrajen, smo sprejeli nekaj amandmajev poslancev SAB-a in SNS-a, ki znajo v svojem normalnem delovanju dati dobre predloge, ki jih resno preštudiramo in tu pa tam tudi kakšnega sprejmemo. Skratka razlika v načinu vladanja je ogromna. In seveda, še enkrat, skrajneži so jezni, ker jih boli, da so tako dobri ukrepi in da jih je toliko. Poleg tega pa interventno v teh zakonih rešujemo zadeve, ki jih prejšnji ministri prejšnje koalicije niso znali rešiti v 18 mesecih. Ja, spoštovani, posamezni ukrepi na področju embalaže, gradbeništva, infrastrukture so nujno potrebni tako zaradi epidemije, ki se na srečo v Sloveniji končuje, tudi zaradi tega, ker bi ta epidemija te postopke še-
Spoštovani kolega poslanec, se opravičujem. Prosim poslanke in poslance SD-ja, da spoštujejo poslovnik in ne motijo govornika, ko govori. Hvala lepa. Izvolite.
Hvala, spoštovani podpredsednik. Zato, ker v teh interventnih zakonih rešujemo interventne potrebe, ki se morda stoprocentno ne dotikajo epidemije, ampak jih epidemija podaljšuje. Samo poglejte. Mislim, da smo vsaj zadnjih 5 let se ukvarjali z odpadno embalažo. Ko so pred nekaj leti še kazali slike, kaj se nam lahko zgodi, podobno kot se je to zgodilo v Italiji, na jugu Italije, smo v enem interventnem zakonu na hitro za leto in pol uredili zadeve. Kako bi to izgledalo v prejšnji sestavi prejšnje koalicije? Kot je prej rekel pri enem drugem zakonu en poslanski kolega, vsake 3 mesece en nov sestanek in na vsakem sestanku bi bilo kot, da so prvič skupaj na sestanku. Tukaj pa na tiho minister eden s pomočjo drugih ministrov reši vse zadeve. In pripadniki tiste variante češ »treba je pomagati« imajo danes probleme, ker ta vlada pomaga. In iščejo vedno nove in nove obrazložitve, zakaj ukrepi niso dobri. Pa jih je kar naenkrat strah za državne finance, v preteklosti pa niso imeli nobenega nadzora nad državnimi financami. In nobena obrazložitev s strani vladnih predstavnikov jih ne zadovolji. Ne zadovolji jih to, da bomo s strani Evropske komisije dobili evropska sredstva, ne zadovolji jih to, da rečemo, da bomo pospešili črpanje evropskih sredstev, ki so v tem trenutku porazna, ampak verjamem, da bo kolega Černač tukaj uspešen. Problem imamo, ker se zadržujemo v izrednih razmerah, problem imajo, ker bomo v proračunu prerazporedili sredstva, za katera prej sploh vedeli nismo, da obstajajo in so se nenamensko trošili, ta koalicija pa jih bo namenila za točno določene projekte. Neravno to je tudi eden izmed problemov sedanje opozicije – da ta Vlada, s pomočjo teh treh zakonov, pa verjetno še kakšnega, daje za ljudi. Ker daje za ljudi, z imenom in priimkom in ne denar nekam, kjer se izgubi v času in v prostoru. Kjer se točno ve, študentje, invalidi, ni da ni. Samo pri tem zakonu, imamo dve strani, po alinejah naštetih upravičencev, ki bodo nekaj dobili, zaradi te epidemije in ko poslušam posamezne predstavnike opozicije, imam občutek, da je korona virusa ustvaril Janez Janša. Da je verjetno kriv tudi za epidemijo v Ameriki, Švici, Španiji, Italiji, sedaj se ta diktatura Janeza Janše seli v Brazilijo, verjetno bo kmalu prišla v Afriko in ta grozni virus, bo Janez Janša naselil še kam, le v razum levih skrajnežev še ni prišel. Kot rečeno, dve strani, po alinejah, napisanih pozitivnih, korektnih in predvsem konkretnih rezultatov, v samo PKP3, pa še vedno, nekateri niso zadovoljni, ker, kot rečeno in s tem bom zaključil, ne bi bili zadovoljni nikoli, tudi, če jim damo ne samo eno ali dve zlati palici, tudi če jim damo tretjo zlato palico, pa še kakšen diamant, pa dolar, pa evro, ne bi bili zadovoljni, ker bi našli vedno nove, nove razloge, kaj ni dobro, zakaj ni dobro in kako ni dobro. In ker v tem Državnem zboru zelo redko slišimo pohvalo, sam sem jo prejel zaradi ene druge zadeve, pred eno uro, bom s tega mesta se zahvalil predsedniku Vlade, predvsem pa vsem ministrom in državnim sekretarjem, z njihovimi svetovalci in člani kabinetov, za 75 dni zelo, zelo resnega in konkretnega dne. V 75. dneh so naredili več – pa si bom drznil to izreči – kot prejšnje tri vlade skupaj.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Elena Zavadlav Ušaj. Izvolite. [[medsebojni pogovor]] [[oglašanje iz dvorane]] Gospod Koprivc, niste razpravljal in ne morete imeti replike. Izvolite, poslanka.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Pozdravljen minister in pozdravljeni vsi ostali kolegi in kolegice. Predlog zakona, tako imenovanega, tretjega korona paketa, je kljub temu, da že ves čas poslušamo zavajanje nekaterih poslancev iz opozicije, zelo dober sveženj ukrepov, ki nadaljujejo pomoč tako gospodarstvu, kot državljankam in državljanom. Poleg navedenih ukrepov, ki so bili že večkrat danes povedani in sicer, od subvencij za ohranitev zaposlitev, pa do vrednostnih bonov, bi rada izpostavila še nekatere druge ukrepe, ki vsekakor bodo v veliko pomoč, pa mogoče niso bili še dovolj izpostavljeni. Verjamem, da je bistven poudarek na vrednostnih bonih, ki bodo marsikatero Slovenko, Slovenca in slovensko družino, popeljali na počitnice, ki jih drugače ne bi v letošnjem letu imeli, pa vendar je za naše državljane in državljanke pomembno tudi to, da je prilagojeno zadolževanje občin pri izpadu proračunskih prihodkov, kajti tako bodo lahko izpeljale investicije, ki so jih začrtale in so tudi te namenjene občankam in občanom, ter izboljšanju njihovega življenja v lokalnih skupnostih. Pa tudi, več sredstev bo ostalo v občinskih proračunih s tem, ko se občinam povrnejo sredstva v višini oprostitve plačila staršev za vrtce in bodo lahko sredstva preusmerjena v socialne transfere. Sedaj bi pa rada opozorila, da se v tem paktu pomaga tudi športnim društvom, ki so že prodali vstopnice za večje prireditve in na podlagi tega tudi prejele že sredstva iz razpisov. V teh primerih se bo za neizvedene prireditve štelo za izvedene, če je imetniku izdana vrednotnica v višini plačila vstopnice. V tretjem paketu pa tudi niso pozabljeni niti pripadniki civilne zaščite ali pa državljani, ki so bili vpoklicani k opravljanju nalog za zajezitev epidemije COVID-19. Ti so upravičeni do dodatka za nevarnost in posebne obremenitve v času epidemije v višini 30 evrov dnevno. Za gospodarstvo pa je pomembno tudi to, da se bodo poenostavili postopki tako pri postavitvi rastlinjakov in namakalnih sistemov, hkrati pa bodo tudi lahko se, tako kot smo že rekli, večje investicije izvedle. Rada bi tudi tukaj izpostavila zadolževanje, kajti zadolževanje se večkrat očita, da država, na eni strani govorite, da se država preveč zadolžuje, po drugi strani pa bi radi še več namenili. To ne gre skupaj. To je kontradiktorno in na tej točki se boste morali odločiti ali boste šli na eno stran ali na drugo stran, kolegi in kolegice iz opozicije. Hkrati bi pa rada tudi opozorila na okoljevarstvene organizacije, ki jih tolikokrat omenjate, kako so pomembne. Ja, seveda, tiste ki so z večjim številom ne pa tiste, ki imajo samo štiri člane. To ne vem kakšna okoljevarstvena organizacija je, še posebej pa, če ji pripišete, da je v javnem interesu. Mislim, da je to očitno del v zasebnem interesu. Potem bi rada pa še opozorila, kar so me opozorili ljudje iz gospodarstva in ljudje, ki delajo v domovih za ostarele. In sicer ljudje v gospodarstvu so me prosili, naj že enkrat dopovemo kolegom iz opozicije, da so ukrepi za gospodarstvo zelo zelo pripomogli k temu, da bodo lahko se rešili in prebrodili krizo, ki je nastala na račun epidemije covid. V domih upokojencev pa so me prosili, naj povem kako jim je bilo težko v času, ko so bile zaloge prazne, jih ni bilo in so krvavo potrebovali opremo in kako je ta Vlada poskrbela, da so do opreme prišli. In ni pošteno, sama prihajam iz Nove Gorice kjer imamo tudi dom upokojencev in ni pošteno, da se vse domove meče v en koš, to kar je že minister na predhodni seji povedal in izpostavil, domovi so delali dobro, na parih primerih se ne sme narediti poročila. Na koncu bi rada še poudarila, da če bi v lokalnih skupnostih bili župani tak zgled kot ste bili nekateri poslanci v času epidemije in se pridružili kolesarjenju, če bi v lokalnih skupnostih župani to naredili, verjemite, ne bi bila danes slika takšna kot je. Tako hvalite, da so občani in občanke dobro sprejeli ukrepe. Seveda so jih, ker so imeli dober zgled. Dober zgled tistih, ki so jih vodili v Vladi in v županih in tistih, ki so poleg njih v vodstvih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Lenart. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav sem gostom, spoštovani kolegi in kolegice! V zadnjem PKP3 gre torej za spodbudo ljudem, turizmu, potem pa s tem tudi seveda industriji in vsemu ostalemu gospodarstvu. Na nek način je pač treba začeti. V mislih je nekako, da se denarni tok pospeši, ki se je zaradi korone malo ustavil in mislim, da so se tudi ti prijemi, ki so do sedaj bili narejeni, prijeli in že kažejo rezultate. Seveda bi kdo naredil drugače, ta Vlada je morala potegniti nekako odločitve, potegnila je najboljše možne in tudi vključevala je stroko in mnenje ljudi, bom rekel, državljanov in volivcev, da se pač na nek način tudi pomaga do te mere ljudem, da ne bo toliko ljudi ostalo brez službe. Minister seveda dal dobre predloge, bom rekel, za pozdraviti ob ostalem imamo, recimo, te vavčerje, bone za dopust, da o vsem ne govorim, ki dejansko jih bodo ljudje veseli, so jih že veseli, ker pač si bodo znali za to privoščiti dober dopust. Seveda nekaj bodo morali zraven še sami dodati in iz tega ven bo potem prišel ta multiplikativni učinek, o katerem smo govorili in je bil tudi takšen namen. Seveda pa ne bi bilo mogoče tega doseči, če bi za te bone lahko dobili pač vse, tisoč različnih storitev, potem pa tisoč različnih artiklov, pa nekih dobrin. Je pač normalno, da čisto vseh predlogov ni mogoče spraviti v ta paket, ampak so pa bili seveda tudi, bom rekel, od opoziciji kakšni predlogi blizu tega da bi bili sprejeti. Če rečem, da ni imela ta koalicija posluha za te predloge mislim, da ni čisto točno. Morda bi pač vsi tisti, ki precej kolesarijo, pa dosti časa porabijo za ta fokus kolesarski lahko spravili skupaj boljše predloge, če bi se bolj posvetili svojemu poslanskemu poslanstvu. Potem tudi okoli obravnave na delovnem telesu, 18 urnem. Z moje se bo sedaj strinjal kolega iz SAB, ki je nekako, bom rekel, skoraj izgubil živce, ker nekdo govori 18 ur, potem pa reče, da ni bilo zavlačevanja, da ni bilo [[…]]notri je bila materija, ki bi jo predelali v 9 urah. Imeli smo pač maratonsko sejo 18 ur in med temi ljudmi je poslanec Levice gospod Kordiš razpravljal kakšnih 6 ur, če rečem na palec in potem od tega vključeval razna gradiva, katera niso imela s tematiko popolnoma nobene povezave. Vsem državljanom in tudi volivcev Levice bomo mi tukaj poskušali zagotoviti, da ne bodo obubožali s tem paketom. In jasno je, Vlada dela, delamo, zato pa morda nekomu pač gre v nos, da ti ukrepi kar prijeli in da bomo tudi, bom rekel, se kolikor toliko hitro vrnili na predkoronsko stanje. Tisti, ki sedaj poudarjajo, da bo prišlo do ne vem kakšne katastrofe glede brezposelnosti in tega, to se že umirja. Vemo tudi, da nekaj od ljudi, ki so šli na zavod za zaposlovanje je bilo namensko poslanih tja. Ljudje so jim obljubili, da jih bodo vzeli nazaj v službo, ampak vse to skupaj potem lahko prikažeš na ta ali drugačen način, če hočeš biti negativen, pa samo kritzirati. Potem je to to. Sedaj mogoče preberem eno objavo na družbenem omrežju, pač ene osebe iz mojih koncev, ki sicer, po moje velja, ta državljan, R. mu je ime, za bolj levo liberalno usmerjenega, če se tako izrazim, po izobrazbi je pa profesor, in piše: Žalostno od Levice, da ne sprejmejo priznanja državljanov, da si ljudje ne želimo vedno istih in enih na enem mestu. Se pravi, na Vladi. Ampak da vidimo kaj še znajo tudi drugi narediti za ljudi.« In potem, da ne navajam cele njegove objave: »Ne vidim razloga za paniko ljudi, saj koalicijo ne sestavlja in odloča samo ena stranka in ena oseba. Vsi pa tudi niso zanič. Če so nekatere koalicijske stranke volile ali bile v prejšnjih vladnih koalicijah ni bilo takšnega pompa. Ne razumem, da peščica poslanskih levih lenuhov lahko nagaja pridnim delavcem oziroma državljanom Slovenije. Res žalostno. Ko bo prekipelo umirjenim delavcem bomo morali še delovni ljudje na ulico in pokazati levičarjem kaj si želimo.« Ampak pravim, po moje bolj levo liberalno usmerjen državljan. Torej, konec citata. Tukaj ni levih, desnih. Tukaj so dejansko ukrepi, ki peljejo državo in vlečejo spet po hribu ven iz te krize. Če se mogoče opredelim do nekaterih očitkov. Bi se dalo kaj narediti drugače. Stroka bom rekla nekateri tudi ekonomisti govorijo, ki so bolj sodobni o tem, da so prejemi dobri. Potem, če gremo še nazaj k Vladi, v kateri bom rekel smo tudi nekako te koalicijske stranke v njej ali pa je to naša Vlada. V njej so tako liberalci kot demokrati so tudi krščanski demokrati vsi pa delamo v korist našega državljana. Smo seveda za delovnega Slovenca, ki bo z našim suportom uspešen in nikakor ne bo obubožal. Tako, da res še enkrat dajmo stopiti skupaj in priznati, da nam ne gre tako slabo. Mi bomo od delali to za prav dobro, če bo kdo pomagal smo pa lahko odlični. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Janez Moškrič. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, spoštovani prisotni, vsi in pa spoštovana javnost! Pred nami je nov zakon vložen po hitrem postopku, ki vsebuje interventne posege obstoječo slovensko zakonodajo oziroma predvideva nove zakonodajne rešitve, ki jih v zgodovini samostojne Slovenije še nismo doživeli. Seveda saj tudi nismo doživeli v demokratični Sloveniji, da bi država, zaradi javnega zdravja ustavila javno življenje in ne samo javno življenje. Država je celo prepovedala svobodno podjetniško iniciativo eno glavnih pridobitev demokratične pridobitve. Omejila je celo del človekovih pravic, nezaslišano bi rekli. Pa tako jasen in predviden ukrep v izrednih ali v vojnem stanju. Nesporno dejstvo, da se je Slovenija kot država oblasti in država ljudstva dobro odzvala in učinkovito zajezila širjenje najbolj smrtonosnega virusa, kar jih zaznamo v času moderne družbe. Tega uspeha sem zelo vesel in za ta uspeh smo zaslužni vsi, ki smo upoštevali sklepe 14. slovenske vlade po vodstvom Janeza Janše in strokovnih ekip zdravstvene stroke. Tega se zavedamo vsi podporniki te Vlade in to nam priznava ves svet okoli nas in ker sem kot poslanec podprl vse dosedanje ukrepe sem ponosen toliko bolj. Takoj je bilo tej Vladi jasno, da to ni samo problem zdravstvenega osebja, ampak celostni problem obstoja družbe, države, zato je pred nami tretji korona zakon, ki vsebuje nabor rešitev, da ta naša družba ne bi zdrsnila iz normativ sam obstoja in samo ohranitve. Povedati je treba, da v tako kratkem času v času 75 dni, od kar ta Vlada dela in je odgovorna za svoje državljane in to za vse. Zakon je nadaljevanje dveh zakonov, ki sta že v veliki meri izpolnila svoj namen. Kljub veliki kritiki opozicije, da sta katastrofalna, nedodelana celo protiustavna. Smo v dneh, ko se življenje vrača v tirnice urejene družbe, kjer velja demokracija gospodarstva in svoboda se pravi panoge, ki smo jih prepovedali obratovati ponovno zaganjajo svoje dejavnost. Veste moram povedati izjavo gostinca iz mojega okraja, ki je nekako takole komentiral čas, ko ni smel obratovati. Najprej je rekel, da je hvaležen tej Vladi, da je lahko koristil pravico čakanja na domu za svoje zaposlene. Osebno si je najprej nekoliko spočil, ko pa je bilo mogoče je svojo ponudbo razširil tudi na dostavo in kar je najbolj pomembno gostilna je preživela dve svetovni vojni in tudi nacionalizacijo in pravi bo tudi to krizo, kar me najbolj veseli. Zakaj to govorim? Ker kot koalicijski poslanec verjamem v 14. slovensko Vlado in ukrepi, ki so bili predlagani s strani te Vlade dopolnjeni v poslanskih skupinah in potrjenih s strani Državnega zbora. Tudi ukrepi tega zakona bodo uspešni. Vidite zanimivost. Tako kot so in še morajo [[…]]
Še enkrat, se opravičujem, gospod poslanec. Za trenutek prosim. Lepo vas prosim, da spoštujete Poslovnik in ne motite govornika, ko govori. Izvolite, nadaljujte.
Hvala lepa, predsedujoči. In vidite zanimivost, tako kot so in še morajo ukrepe zajeziti v širjenje virusa izvajati državljani vsak posebej, je odgovornost tudi pri tem zakonu na vsakem posamezniku. Tako predvideva tudi ta zakon, da državljani, davkoplačevalci pripomoremo k reševanju slovenskega turizma. In to bomo imeli še, na to bomo imeli še lep spomin. Zato me žalosti politično hujskaštvo. Trditev, da je 200 evrov na osebo in 50 evrov na otroka neuporaben znesek. V naši družini smo za krajše počitnice v Sloveniji do sedaj letno porabili zneske okoli 500 evrov. In to je znesek, ki ga bomo porabili tudi sedaj. Ja, znam šteti. To je znesek štiričlanske družinske, najstarejša je že polnoletna in ga bo lepo porabila kar sama. Na Odboru sem bil izzvan, da smo tiho, ampak ravno to, da verjamem so razlogi, da sem tiho, ker vidim dejstva, poslušam ljudi. Verjamem tej Vladi in spoštujem slovenski rek »kdor molči, devetim odgovori«, pa vsaj osmim. Veliko število vloženih amandmajev opozicije je političen populizem. Očitati v isti sapi, da Vlada preveč troši, potem pa zajeti zrak in reči, da premalo pomaga z ukrepi, pa me utrdi v dejstvu, da smo na pravi poti in z veseljem bom potrdil amandmaje koalicijskih poslanskih skupin, ki še nekoliko povečujejo pravice glede na nova dejstva, dogovorjena na ravni Evropske skupnosti. In za ta zakon bom prišel v Državni zbor tudi izven delovnega časa, ki je predviden za javno upravo. Ostro zavračam očitke, da ni higienično zasedati ponoči. Veste zakaj? Ker ste že kovali načrte sabotaže, ko bo v četrtek 28. maja zmanjkalo časa za kvalitetno pripravo poročila, nato bi morali prestaviti današnjo sejo in nastala bi pravna praznina. Vi pa bi nazdravljali uspehu opozicije. To se ne bo zgodilo, ker ta Vlada nima nadkoalicijskega partnerja in vsa zahvala predsednici Odbora za delo, socialne zadeve in invalide, poslanki Slovenske demokratske stranke Evi Irgl, da je uspešno pripravila poročilo. Hvala tudi vsem strokovnim sodelavcem, ki skrbijo, da je obsežna zakonodaja usklajena z ostalimi zakoni in seveda z Ustavo. Kar se pa maske tiče, ker ni kolegice tukaj, sem lahko masko odstranil, ker imamo 1,5 metra, pa tudi malo nagaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Mateja Udovč. Izvolite.
Hvala lepa predsedujoči za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki Vlade en le dober dan še enkrat. Danes so kar burne razprave. Mene na nočni seji takrat ni bilo, ampak si lahko domišljam kakšna nočna mora je to morala biti, verjetno se je marsikdo vprašal ali živimo v 21. stoletju. Ampak bom danes začela mogoče tako, da sem, sama sem poslanka in oseba, ki sem se vedno pripravljena pogovarjati, sodelovati in povezovati z vsemi državljani, naj bo to levi, desni, liberalci, ni pomembno, z vsemi. Vsak, ki pride do mene je dobrodošel in nikomur ne odrečem pomoči in nikogar, ki pride do mene ne vprašam ali si po prepričanju levi, desni, sredina, to ni važno. Važno je, da imamo dober namen, važno je, da vemo, da smo poslanci poslani od ljudi, za ljudi, da si pomagamo. Sem ena verjetno redkih kompetentnih poslank in poslancev, ki lahko danes v tej Vladi oziroma danes v tem Državnem zboru rečem in ocenjujem obe Vladi v tem sklicu, ker sem pri obeh vladah koalicijska poslanka. In bom komentirala izjave bivših kolegov, ki ga danes govorijo, da z boni kupujemo glasove, da s pomočjo vseh treh koronskih paketov kupujemo glasove na volitvah. Vendar jaz se vprašam, retorično, ampak resnično se vprašam, ko smo v prejšnji Vladi dvignili minimalne plače, a smo kupovali glasove? Ne. Niti kraj pamet ni nikomur prišlo, da bi s tem kupovali glasove, tako kot danes ne. Temveč smo takrat in danes vedno imeli pred očmi ljudi, ljudi v stiski takrat kot danes. S to razliko, da je bilo takrat bruto družben proizvod bistveno boljši in da smo to lahko naredili. Danes pa imamo eno drugo težavo. Smo pa na robu krize, katere mogoče se sploh še danes ne zavedamo. In kriza ni to, da mi damo gospodarstvu evro, dva. To ne bo rešilo krize. To ne bo pognalo zagona gospodarstva. In gospodarstva ni ustavila ta Vlada. Gospodarstvo smo morali ustaviti, da smo uspešno zajezili epidemijo COVID-19, kar nam cel svet tudi priznava. Smo prva evropska država, ki smo razglasili konec epidemije. Ampak ne, ne, priznati tega pa ne. Kot 91, ko je trajala vojna samo 10 dni, ne, saj to ni nič. Ampak dejstva, pa resnica je pa popolnoma drugačna. Ne vemo kaj bo septembra, ampak ta Vlada se danes trudi, močno se trudi, da bo rešila in zvozila gospodarstvo iz tega objema krize. Ja, boni. Lahko jih vzamemo kot bombonček, lahko jih a vzamemo kot gorivo za zagon gospodarstva. Boni niso socialni ukrep, niso socialni korektiv. Res je, vsi jih ne bodo mogli pokoristiti. In tudi tista mama, ki je samohranilka, pa ki ima komaj za preživetje. Mogoče ga bo izkoristila, mogoče ga pa ne bo. Ampak dejstvo pa je, da je namen dober in da bo prinesel zelo velike multiplikativne učinke. Ker razen gradbeništva ima turizem zelo velik multiplikativen učinek. Zakaj? To ni pomoč samo hotelirjem, to ni pomoč samo velikim koncernom. Sedaj imamo mi v roki bon, državljani in državljanke. Mi se bomo odločali kam bomo šli. A bomo šli v Portorož, bomo šli na Bled ali pa bomo šli v Logarsko dolino ali pa bomo šli na kmečki turizem ali pa bomo šli v Ormož ali pa bomo šli v Mursko Soboto v en majhen penzion. Ni nam potrebno bon porabiti samo za sebe. Lahko ga delimo, lahko ga podarimo, lahko ga koristimo, en bon vnovčimo za celotno družino. Skratka, dejstvo in namen tega bona je, da mi pridemo, državljani na drug kraj, v drug prostor, pa ne da nam država plača celotne počitnice, ampak zato, da eno malenkost denarja, svojega denarja, ki bi ga v vsakem primeru namenili za počitnice, zapravimo doma, v Sloveniji. In s tem namenjamo sredstva, svoja lastna sredstva in zagon gospodarstva. In s tem bodo v tistem kraju se obdržale trgovine, muzeji, če gremo na en izlet, bodo imeli tudi lokalni vodniki nekaj od tega. A se sploh zavedate koliko vodnikov je danes brez dela? Pa mi verjemite, nebi jih rešili, če bi rekli, da se ta bon deli na vse zato, ker potem bi ljudje delili samo teh 200 evrov in nebi kupili sladoleda in nebi šli na izlet, ampak bi šli še vedno na počitnice na Hrvaško, tukaj bi pa zapravili minimalno, samo toliko kolikor nam da država. Ampak država nam je dala bon ne za to, da bi bil to bombonček, ampak za zagon gospodarstva. In ko bomo to spregledali, bomo videli, da je ta ukrep resnično dober in odličen. Umetnost življenja. Umetnost življenja ni iskati slabih stvari v dobrih stvareh. Tega se moramo zavedati. Umetnost življenja je najti dobre stvari povsod, jih sprejeti, živeti in prenašati na druge. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima kolega Andrej Černigoj.
Spoštovani gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovani gospod minister in državna sekretarka in sekretar. Spoštovane kolegice in kolegi. Virus COVID-19 smo z veliko pomočjo in modrostjo državljank in državljanov Republike Slovenije, ki so prisluhnili ukrepom vlade in koalicijskih strank, uspešno zajezili. Na tem mestu bi rad pohvalil tudi trud nekaterih opozicijskih kolegic in kolegov. Prva dva paketa, ki sta uspešno pomagala slovenskemu gospodarstvu, družbam, družinskim podjetjem in samozaposlenim ter več kot milijon 200 tisoč Slovencev oziroma 60 % vseh državljanov, naletela na plodna tla. Mi se držimo načela atca, non verba – dejanja, ne besed. Da malček skočim na svoj primer. V preteklosti sem delal 9 let v mednarodnem okolju. Imam veliko prijateljev v tujini in lahko vam rečem, imam še zdaj stike z njimi. V stiku smo in me kličejo. A veste, koliko ljudi, prijateljev iz drugih držav, bi z veseljem sprejeli, kar imamo danes mi v Sloveniji z pozitivnimi in negativnimi učinki? Toliko v a propo. Ampak danes v Državnem zboru obravnavamo tretji sveženj ukrepov, ki smo jih pripravili za ublažitev epidemije, z velikim poudarkom na slovenskem turizmu. Nov paket bo najbolj prisluhnil gospodarstvu in vsakemu posameznemu državljanu, se pravi vašemu in mojemu sosedu. Celotni sveženj je vreden ne milijon, ne sto milijonov, ampak milijardo evrov. In to niso ukrepi ene stranke, ampak vseh štirih koalicijskih strank, tudi Nove Slovenije. Kot je omenil minister Janez Cigler Kralj, minister Nove Slovenije, se je vlada pri pripravi tretjega protikorona paketa naslonila na izkušnje iz prvih dveh. Z novimi ukrepi skupaj odgovarjamo na razmere in potrebe časa. Čakanje na delo v juniju, subvencije skrajšanega delovnega časa in vrednostni bon za turizem so nosilni ukrepi. Ker prihajam iz vinogradniške družine in sem kar nekaj časa deloval v gospodarstvu, podpiram predlog, da se za en mesec podaljšuje veljavni ukrep subvencioniranja čakanja na delo predvsem v panogah turizma, gospodinjstva ter vse, gospodinjstva, ter vse povezane dejavnosti, ki bo ohranil večje število delovnih mest. Zame glavni adut tretjega paketa niso turistični boni, ampak subvencioniranje skrajšanega delovnega časa. Vlada in koalicijski poslanci in posledično država bo za vsakega delavca, ki mu delodajalec ne bo mogel zagotavljati dela v polnem obsegu, subvencionirala nadomestilo plače v obsegu od 5 do 20 ur tedensko. Za konec bi rad izpostavil še ukrep, ki vsakemu slovenskemu državljanu s pomočjo bona dajemo v žep denar in proste roke, da si lahko privoščijo prepotreben dopust, s tem pa pomagajo turističnim družbam in delavcem. Naj ponovim, vsak polnoletni državljan bo prejel bon 200 evrov, mlajši 50 evrov, mogoče jih bo pa tudi prenesti v krogu družine in porabiti do konca leta, vključno s silvestrskim večerom. Slovenci bomo ponovno odkrivali lepote Slovenije, ker največji promotor Slovenije, poleg zelo uspešne promocije Slovenije v tujini, so prav državljani sami. In če sodim po sebi, nekaj bolj cenim, če moram tudi sam plačati, kot pa dobim, da dobim vse zastonj na pladnju. Kolegic in kolegi, jaz bom podprl Predlog zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije Covid-19. S tem bom podprl 60 tisoč delovnih mest v turizmu in spodbudil Slovenke in Slovence, da bomo, bodo, koristili bon in odkrivali lepote Slovenije. Hvala za pozornost.
Hvala. Besedo ima gospod minister, Janez Cigler Kralj.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovani poslanke in poslanci, zdajle se oglašam po nizu malo bolj pozitivnih intervencij, govorov, kar ne pomeni, da nisem hvaležen, v imenu Vlade, tudi za tiste bolj kritične. Kritika je tudi na mestu, da smo lahko boljši, da bolje premislimo, še enkrat premislimo in kot vidite, tudi kakšen ukrep dopolnimo, popravimo, ga nadgradimo, z vloženimi amandmaji, upam da, tudi pokažemo, da smo dialoški. Hvala vam, ker ste opazili, da smo Vlada in Ministrstvo za delo, ki je tu nosilec zakona, pozitivno naravnani. Socialni partnerji, tako delodajalci, kot delojemalci, so to, mislim da, pripoznali in rad bi še enkrat, tukaj, poudaril, kako pomemben je bil tudi proces znotraj Ekonomsko-socialnega sveta, pri obravnavi tega paketa predloga PKP3. Kot je nekdo izmed poslancev že omenil, v današnji razpravi, je pri ukrepih, predvsem pri ukrepih, ki se tičejo trga dela, bila dosežena visoka stopnja soglasja, o predlaganih ukrepih, kar nedvomno daje tem predlogom trdnost in dober temelj, za to, da so tudi pri vas, v Državnem zboru, dobro sprejeti. Morda nekaj, svežih podatkov, o trgu dela, da še enkrat poudarim, kako s predlogom ukrepa čakanja na delo, torej subvencioniranja čakanja na delo na domu, za tisti del gospodarstva, ki se še ne bo mogel zagnati, niti deloma in, obenem, poudarjam, v kolikor boste sprejeli in verjamem, da jih boste, te amandmaje, ki so predlagani, na 26. člen in obenem možen ukrep subvencioniranja skrajšanega delovnega časa, za tisti del gospodarstva, ki se bo lahko že deloma zagnal, pa vendar ne v polnosti, s temi številkami lahko, morda, pokažem, da bi to znala biti zelo uspešna kombinacija ukrepov za trg dela ali če bolj preprosto povem, za ohranitev čim večjega števila delovnih mest. To je eden izmed ključnih ciljev Vlade in našega ministrstva, da ohranimo čim večje število delovnih mest. Res je, kot ste nekateri izpostavili, da se je priliv, v evidenco brezposelnih, izrazito ali pa močno, povečal, še posebej od konca marca letos, do nekje, konca aprila, letos. Na Ministrstvu za delo smo skrbno spremljali to gibanje in analizirali podatke. Obenem, smo bdeli nad številkami v smislu tega, kako se bo gospodarstvo odzvalo na ponujene ukrepe v PKP1 in 2. In, skupaj lahko ugotovimo, da je sicer velik skok brezposelnosti bil precej nižji kot bi bil, če ne bi bilo ponujenih ukrepov. Ocenili smo že na začetku, da bi lahko bilo zaradi krize ogroženih okrog 260 tisoč delovnih mest v naši državi in odziv delodajalcev na naše ukrepe je bil ravno tukaj nekje. Do sedaj smo vključili v ukrep čakanja na delo doma okoli 260 tisoč delovnih mest, za okoli 200 tisoč zaposlenih. Torej brez teh ukrepov si lahko nalijemo čistega vina, bi bil pritisk na evidenco brezposelnih, na število brezposelnih neprimerno večji in neprimerno tudi dolgoročno težje obvladljiv in rešljiv. Postrežem še z optimističnim podatkom, da se je ob koncu aprila, v začetku maja, začel umirjati ta priliv v evidenco brezposelnih in se je nekje do danes ustavil na tej, upam, najvišji točki okoli 90 tisoč brezposelnih. Zdaj, to samo po sebi še nič ne pomeni, mi še vedno budno spremljamo dogajanje, obenem pa je še en optimističen podatek in sicer, da je odliv, torej odjave iz evidence brezposelnih v vedno večji meri odliv v zaposlenost. Vedno več tistih, ki se izpišejo iz evidence brezposelnih, se znova zaposli. Ravno zato smo želeli čim prej ponuditi ukrep, ki v tujini, tudi v Avstriji in Nemčiji žanje ali pa daje ugodne rezultate, to pa je ukrep subvencioniranja skrajšanega delovnega časa, doplačila države za to, da lahko delodajalec, ki nima dovolj naročil, ki nima dovolj posla, želel pa bi zadržati dobre zaposlene, da jih bo imel takrat, ko jih bo potreboval takoj ko se razmere popravijo in mi verjamemo, po vseh napovedih, da se bodo že v letu 2021, da bo lahko z njimi zagnal proizvodno, storitve, kakršnokoli dejavnost pač ima. Hvala vam tudi za pozitivne odzive na vrednostni bon za turizem. Naj vam povem, da smo prejeli kot ekipa in tudi sam osebno izjemno veliko pozitivnih odzivov na ta predlog. Izraženega je bilo nekaj strahu v začetku takrat, ko se je začel ukrep napovedovati, zaradi napačnih novic, morda tudi nedobronamernih, da ne bo namenjen vsem. Ukrep je namenjen vsem, vsem prebivalcem, vsem državljanom Republike Slovenije in ko smo uspeli to jasno sporočiti, so se ljudje zelo pozitivno odzvali. Ne bom pozabil odziva predstavnice ene izmed najbolj ogroženih, ranljivih skupin v Sloveniji, to so samske upokojene ženske, ki se mi je izjemno srčno zahvalila, pa jaz te hvale ne rabim, ampak govorim zato, da vam povem koliko to ljudem pomeni, in je rekla, da bo z velikim veseljem izkoristila ta bon. Mislim, da bodo mnogi morda po dolgem času ponovno lahko obiskali kakšen turistični kraj, preživeli nekaj kvalitetnega časa, saj vsi potrebujemo za to, da lahko normalno živimo in delamo naprej.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Marko Bandelli.
Jaz bi se prijavil za razpravo.
Imate besedo. Smo še pri 2. členu.
Minister, lepe besede, saj je res, saj veste sam, da cenimo vse to kar ste povedal in tudi resnica, veliko je tudi v tem. Zdaj, veste, prid podatek danes ven, ko berem, proračun v štirih mesecih, prvih štirih mesecih 700 milijonov primanjkljaja. Zdaj, tukaj človek se zamisli malo in reče, ni lepa zadeva, nas ne čaka, nas ne čakajo svetli dnevi, obratno. Zdaj tu vemo zakaj. To je zaradi nižjih davčnih prihodkov, absolutno to je eden od vzrokov, potem, ne vem, absolutno zaradi, mislim zaustavitve samega gospodarstva, to je tudi eden od vzrokov, glavnih vzrokov, je pa, se moramo vprašati kdaj pa, zakaj je prišlo do te zaustavitve, tako drastične zaustavitve gospodarstva. Jaz se sam sebe vprašam. Je bilo morda to potrebno res tako presekati ta proizvodnji ciklus, če bi tako rekli, Slovenije. Operativni, gospodarski ciklus. Verjetno lahko tudi da ja, ampak verjetno v določenih panogah, po mojem mnenju, verjetno ni bilo potrebno in bi lahko ta primanjkljaj, ki danes piše 700 milijonov, bil krepko manjši. Zdaj, te tri zakone, ki so danes tukaj na mizi, jaz osebno jih podpiram in veste sami, da sem tudi na vseh mojih razpravah v odborih to potrdil, se mi zdijo, ne bom rekel nujni, ampak pravilni, če bom tako rekel, da se bom tako izrazil, konstruktivni kot taki, rešujejo ene določene zadeve, ki so nujne, po drugi strani se pa vprašamo kaj se bo zgodilo z nami za jutri. Zdaj, jaz bi polagal res na srce tej vladi in ki ve, da stranka SAB je v glavnem konstruktivna opozicija, se pravi, mi nismo nikoli bili, da smo gledali samo črno in da smo bili vedno proti vsem, ampak smo potrdili marsikakšen predlog, ki je bil zdaj na mizi, mislim skoraj vse kar se tega tiče, sedaj imamo pa pravico povedati naše pomisleke in povedati lahko verjetno tudi s kakšnim dobrim in drugačnim predlogom. Ker kakor sem večkrat povedal, ne moreš samo protestirati, pa da ne daš predloga na mizo. To je absurd, je osnovni absurd diplomacije. Zdaj, jaz bi res Vladi [[…]]Naj malo zategnejo to zavoro. Zdaj, ta samaritanski sistem zdaj dajanja prav na povprek vsem po vrsti, vsi kar si izmislijo, da dobijo kar hočejo, kar želijo, vseeno, mislim tudi tukaj zdaj enkrat mora biti tega konec. Zato ker jaz vem, da je pomembno, da so vsi dobili, ker jaz zdaj ne vem katera kategorija ali pa katerakoli dejavnost ni dobila kaj. Saj to je zelo pohvalno, jaz sam rečem, zelo pohvalno, ampak moramo paziti do kam se bomo mi lahko zadolžili. Ne zaradi nas. Zaradi naših zanamcev, ker to bomo mi povlekli naprej. Danes zjutraj smo potrdili Zakon o poroštvu Republike Slovenije, ki bomo poroki do leta 2053! A se zavedamo, 33 let? 33 let. Jaz upam, da bom še bil takrat tukaj, ampak verjetno bomo pustili vse to marsikomu. Saj je res rekel takrat potem predsednik, saj smo tudi mi podedovali nekaj drugega. Saj tudi to je res, ampak veste, malo moramo vseeno biti pazljivi. Jaz tukaj s tem zakonom, ki ga imam pred sabo, nimam velikih težav, nimam velikih problemov, ker v glavnem, veste, tudi amandmaje, ki se pišejo [[…]]Zdaj, največja neumnost je, da gremo na vsaki člen in začnemo pisati amandmaje, da se pokažemo kot stranka, da smo proti ali pa da nekaj hočemo drugačnega, da nekaj hočemo pokazati, da se ne strinjamo, samo iz principa lahko, ker je to naredil eden ali pa drugi, ni res. Ni res. Jaz tukaj od vseh členov, kar sem prebral, neke majhne spremembe bi naredil, osebno bi naredil, ampak generalno, če tako rečem, ni slaba zadeva. Osredotočil se bom lahko samo na člen 37., da ne bom potem še enkrat ponavljal sam z malim, ker mislim, ker tu gremo bolj splošno razpravo o tem. Jaz vam bom povedal, da samo pri tem členu jaz sem slišal malo diskriminatornega vedenja do drugih dejavnosti. Res je, ponavljamo in rečemo in vseskozi govorimo, panoga, turistična panoga je tista, ki je najbolj utrpela - ni res, da je samo turistična panoga utrpela. Kje so splošne trgovine na primer, trgovine so vse zaprle vrata. Zakaj ne bi bil bon pisan tudi, da bi lahko bil potrošniški. Zakaj moramo točno kot bon imeti napisano samo hotelirsko nočitev, potem je ratalo še vsaj zajtrk, ker drugače ne bi šlo, še to da bi razdelili, ampak zakaj ne more v tistem hotelu človek tudi kosilo in večerjo koristiti na ta račun bona. Tega ne razumem. Vprašam. In jaz vem, da imate odgovor, jaz vem, da vi hočete s tem pospešiti malo tudi dejavnost kot tako gostinsko in dati možnost, da lahko turist pride spat in potem tam da potroši. Ampak je treba se vprašati, če je prav, mislim, če je pravilno narejena ta študija, ki ste jo naredili, da ni samo tudi teorija, da tudi ne bo potem v praksi prišlo do dejanskega, dejanskega tega, kakor je zdaj moda govoriti o tem multiplikativnem rezultatu ali ne vem kakšnem, kar je. Mislim, zdaj si izmišljujemo, vsakič ko pride kakšen nov zakon, kakšne nove izraze, tako da ljudje niti ne vedo za kaj se gre. Ampak glejte, stvar, bistvo tega je to, kar jaz tukaj vidim kot to kar manjka. Prvo kot prvo meni je žal, da je ta bon 200-evrski, 200-evrski, ker mož in žena gresta lahko si na morju privoščiti 4 zvezdice hotela za 3 dni, ki košta 600 evrov, se pravi bi morali 200 evrov dati zraven, bi lahko šli pa v kakšen kmečki turizem z zajtrkom in s kakšno večerjo, kar je treba, ki stane pa 25, 30 evrov. Ampak, kaj bo ta gostilničar napravil? Zdaj ti boš moral prisiliti, da bodo oni ostali 6 dni tam, da bodo 200 evrov potrošili. In to je bila naša ideja, da bi lahko v našem amandmaju, ki smo ga predstavili, dobrem amandmaju, da bi razdelili ta bon 200 na 50, tako kot imajo otroci, na isti znesek, edino to je bila naša razlika, kar je bilo tam, kar mislim, da ne bi bilo nič sporno glede tega, prav nič. Da bi razširili ta bon potem, da bi lahko o tem govorili, da bi šlo tudi za druge potrebe, jaz ne vidim, zakaj ne, predvsem pa v tistih kategorijah, kjer ni bilo možnosti delati, ker je bila ustavljena, predvsem trgovina, če govorimo v tem smislu. Dam primer, nejestvine, se pravi tam je tehnično blago, zakaj v jestvinah so lahko šli notri, toliko na kvadratni meter toliko ljudi, kar je, drugi so čakali zunaj, razdalja je 1,5 metra. Zakaj pa v tehničnih trgovinah nismo pustili to? Kmetijske trgovine smo mi pustili, da so lahko delali, kar je prav in tukaj so bile potem sleparije, ker so bile kmetijske trgovine, ki imajo tudi gradbeni material in tehnično trgovino, oni, ki so lahko imeli in potem, ko smo mi to prijavili, so potem dali na sredino špago, ampak so rekli, veš kaj, telefoniraj mi, pa ti bom pripravil pralni stroj in ti ga bomo pripeljali, kar je bilo treba. In tako se je to delalo, nekateri. In to je res, ker smo prijavili in smo to tudi dosegli. Zato pravim jaz, zakaj ustaviti zadevo zdaj samo na tej točki hotelirstva. Ne bom rekel jaz zdaj, slabo, kakor nekateri že govorijo, ja, zato ker je minister iz tega »fohta« in je razumel, da je to samo tisti kanal, ki njega zanima. To ne verjamem, da je to. Po mojem bi bilo bolj pametno, da bi lahko odprli vsaj tistih 200 evrov, da bi lahko človek koristil tudi gostinske storitve, usluge, samo to. V istem kraju, v istem hotelu govorim, nič drugega. Vprašam, nič drugega, moje mišljenje. Tudi ena zadeva, zakaj to pravim, zakaj to vam dajem kot predlog. Ker jaz sem prepričan, da tudi teh bonov najmanj tretjina ljudi v Sloveniji ne bo izkoristila. Tisti, ki so na čakanju, tisti, ki so brezposelni, tisti, ki pridejo skozi mesec »glih« toliko, da pridejo, hvaležni, da dobijo 200-evrski bon, hvaležni, vprašanje, če ne bi prišel ta bon lahko prav za druge zadeve, ker imajo druge potrebe. Verjetno oni zelo radi dobijo ta bon od 200 evrov, ma ne za iti prenočiti v en hotel, ki si ga ne morejo drugače privoščiti, ki nimajo nič od tega, verjetno bi rabili, ne vem nov pomivalni stroj ali kaj drugega lahko, ki ga nujno potrebujejo. Dam primer, jaz samo govorim in tukaj bi lahko naredili to pomoč njim in pomoč trgovcu, ki bo ravno tako zaprt. Enako zaprt kot hotel. Samo v tem je razlika, zakaj jaz razmišljam verjetno malo bolj široko. Zdaj, kolega prej je tukaj rekel, da bon ni, da je bon denar v proste roke. Bon ni denar v proste roke, bodimo si pošteni. Bon je točno namenjen. Bon je točno namenjen, da greš spat v en hotel in da dobiš zjutraj zajtrk. To je vse. To je vse. Nič drugega. Nič drugega. Se pravi ni nič v proste roke, v proste roke bi bilo, da jaz dobim bon in grem na Furs in mi rečejo »evo, zdaj ti bom odbil od davkov in prispevkov 200 evrov«, pomeni, da ti ostane 200 evrov v žepu in delaš z njimi, kar hočeš. Mislim, dam primer, to bi bilo v proste roke. Tako, da ni v prostih rokah, ne? Mi je bilo všeč, ki ste naredili pa tisto, da je prenosljiv, mislim, upravičenost sorodniki v ravni vrsti. To je zelo dobra zadeva, to pohvalim in mislim, da je tudi pravilna linija, ne preveč široko, se pravi samo direktna linija. In to se bo dalo izkoristiti. Lahko, da ne bo cela družina, ampak vsaj bodo dali skupaj bon in potem bodo lahko to izkoristili tudi nekateri kar se tega tiče. Veste, jaz kar sem napisal, to mojo opazko pred 10 dnevi približno, kar je, sem objavil na Facebook, veste. In kadar ti dobiš 73 tisoč 900 ljudi, ki jih zanima in prebere do konca to zadevo, to je velika cifra, veste. Več kot 1000 ljudi mi je odgovorilo, od teh je bilo lahko verjetno 980, ki se je strinjalo z mano. Pa veste, če je Ninamedia in Mediana s 700 vzorci, ki jih naredijo revolucijo kdo je boljša stranka v Sloveniji. In kadar dobiš ti sam 1000 različnih glav, je verjetno dosti bolj verodostojna ta zadeva. Zato pravim jaz, ljudje vidijo, slišijo, poslušajo, znajo razmišljati sami in se tudi odločijo lahko. in to je bil moj en predlog, nič drugega. in zato ta amandma, ki smo mi ga dali tukaj, je bil samo v bistvu na to. En odstavek, deseti, vam bom zdaj prebral, to je pa, se opravičujem, da bom povedal, nagnusnost od ponudnikov teh storitev, sramota njihova, ki upam, da zdaj že vem, da boste tudi, mislim, da se že pripravlja spremembo te zadeve tukaj. M, nimam besed, poden od podna kako lahko reče, da če ti rezerviraš direktno po internetu, jim boš plačal, boš imel, ne vem, nočitev 100 evrov in če boš plačal z bonom, ti bodo zaračunali 150 evrov. Ma, kje smo prišli mi? Ma, kako si dovolijo nekaj takega govoriti? Ma, to je sramota od sramote, v tisti hotel nebi vstopil več, ma, v mojem življenju, ma, enkrat notri. In to se dogaja. 25 člena Zakona o potrošniku, to je, da veste, za kaj se gre. To je kaznivo dejanje. Kaznivo dejanje. In tega upam, vem, slišal sem prej, da se pripravlja sprememba glede tega in sem zelo zadovoljen, glejte. Tudi, če ne bo naš amandma od SAB-a sprejet, vsaj določene točke bodo povzete notri v tej zadevi, naš je ta cilj, ta komunikacija, ki smo hoteli povedati. In mislim, da me razumete, kaj sem hotel s tem povedati. Drugače kar se tiče, lahko že zdaj povem, mi te zakone v glavnem ne bomo nasprotovali, celo enega bomo podprli. Tako, da generalno povedano kar se ukrepov tiče, bom še enkrat povedal, jaz vam povem jasno, kaj je stališče SAB-a – ukrepi so bili zame dobri. Če nebi take ukrepe sprejeli, bi verjetno bilo zdaj drugačna situacija in slika, verjetno. Sem pa še vedno tiste ideje, strogo sem prepričan v to, da verjetno v kakšnem področju je bilo lahko tudi malo prestroga in bi lahko bilo zdaj ne 700 milijonov, ampak ta manko bi bil lahko malo manjši. Hvala lepa, predsednik, hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo pri 2. členu? Kolegica Violeta Tomić. Aja, pardon, najprej državni sekretar.
Hvala, gospod predsednik. Na ene par stvari glede zadnje razprave bi se odzval oziroma pojasnil, da bo mogoče lažje razumeti, zakaj smo šli po tej poti pa po ne širši ali kakšni drugačni. Bi pa začel tam, kjer ste vi začeli. Zdaj, ko je ta glavni prvi val za nami in se sprašujemo, če smo ravnali pravilno ali ne, ali smo pravilno zapirali gospodarstvo ali ga nismo pravilno zapirali ali smo kaj preveč zaprli ali ne, vam moram povedati, da pri nas gospodarstva nismo zaprl v resnici. Se pravi proizvodnjo smo pustili pri miru. In je bila to težka odločitev. Težka odločitev je bila, da smo se odločili takrat, da se ne zapira proizvodnje. Hvala bogu tudi zaradi tega, ker so pravilno poskrbeli za zaščito in za samo organizacijo delovnega procesa, ni bilo nobenega izbruha v kakšni proizvodni dejavnosti. Ampak drugje so se odločili, da zaprejo tudi proizvodnjo. Mi te odločitve nismo sprejeli. Marsikatera se je vseeno zaustavila, zaradi tega, ker so bile prekinjene dobavne verige in se ni dalo delati. Ampak sedaj za nazaj gledati se lahko strinjamo, pri vsaki stvari je tako, da smo za nazaj lahko bolj generali. Ne moremo pa vedeti kaj bi bilo, če bi bilo. Sigurno bi lahko bilo kaj storjeno bolje, kaj slabše, ampak mislim, da vsi ugotavljamo, da smo se kar uspešno spopadli s tem problemom in da imamo sedaj dobre rezultate vseeno. Kar se pa bonov tiče in vprašanja zakaj to ne razširimo na vse panoge oziroma na vse tiste, ki so bile zaprte, s tem je tako. V resnici smo potrošnjo spodbudili z drugimi ukrepi. Se pravi, smo dali sredstva tako za študente, kot za upokojence in oni so lahko kupovali kar so želeli. Sam bon za izključno turizem pa ima seveda od zadaj svojo logiko in svojo filozofijo. Mi s tem, ko damo bon samo za prenočitev pa še zraven zajtrk želimo doseči naslednje. Mi ne želimo, da teh 200 evrov oseba porabi v enem hotelu ali pa v enem nastanitvenem objektu. Mi želimo gosta pripeljati v kraj in želimo, da potem v tem kraju zapravi še dodaten denar. Projekcije, ki smo jih delali ob pripravi tega ukrepa kažejo, da na 200 evrov bona se nekje pričakuje še 10 evrov lastne porabe, nekateri bodo porabili več, drugi manj, ampak v povprečju 100 evrov. Kar pomeni, da bomo s tem ukrepom, če bo maksimalno izkoriščen, pa pričakujemo po optimističnem scenariju, da bo 70 % izkoriščen, nekje od 50 do 70, najbolj optimistično je 70. Ampak če bi bil maksimalno to pomeni več kot pol milijarde povpraševanja v turizmu. Nočitev pa zato, ker želimo pripeljati gosta v kraj, kje bo potem šel na kosilo v vaško gostilno, ne v hotel, da bo tam zapravil in da še tam vzpodbuja, da vzpodbuja s tem seveda lokalno pridelavo hrano, ker tista gostilna mora kupovati tudi nekje svoje surovine. Da bo šel na kulturni dogodek, da bo šel na rafting, da bo šel na planinsko kočo, pa tam pojedel kosilo. Skratka, da bo tam naprej trošil. Če damo pa mi bon za trgovine, ki so bile, recimo, zaprte, smo pa naredili – kaj? – nimaš multiplikativnega učinka v resnici nobenega. Mi si ga pa želimo s tem doseči, čeprav vem, da vam gre ta beseda na živce. Ampak to je ta filozofija zadaj, ki smo jo želeli doseči. Drugi problem oziroma drug razlog zakaj smo pa šli samo na, recimo temu, ozko področje pa je, ker želimo, da ta ukrep, da se ne izjalovi mora seveda biti čim bolj vodotesen. Čim manj mora biti prostora za razne mahinacije in izigravanja. V trenutku ko damo mi to, recimo, ko smo ga najavili sem dobil številne klice in pisma, na kakšen način bodo to ljudje vse izkoriščali, na kakšen način se bo dalo ta ukrep izkoristiti zato, da pridobiš neko vsoto denarja, pa ne porabiš potem za ta namen in tako naprej. V primeru, da bi dali mi te bone še za ostale, ne vem, za gostilne pa to, kako naj to nadziramo. Mi sedaj imamo za sobo, za tiste, ki so v register vpisani kot obrati, ki dajejo v najem oziroma ki nudijo prenočitve. Imamo že postavljen sistem. Oni morajo vsakega gosta vpisati. In glede na to, da mi vežemo bon na prebivalca, bomo ta sistem samo nadgradili, povezali z FURS-om, ki bo izvajalec tega ukrepa in tudi izplačevalec in se to da narediti v dogledno kratkem času. Če bi mi to razširili na vse možne ideje, mi tega ukrepa ne bi spacali do konca leta, po mojem mnenju. Že sedaj je ogromno, za vsako stvar, ki smo jo razširili, recimo, da se da prenesti milijon novih vprašanj, ki jih moraš tudi zapreti, da ne pride do kakšnih izigravanj. To je ukrep, ki je zelo širok. Najbolj širok ukrep možen, torej pokrije vse prebivalce, 2 milijona, pokrije stotine pravnih subjektov. Seveda bolj robusten in bolj vodoodporen, če temu tako rečem, ukrep kot je več bo kakšnih posameznih zgodb, kot ste jih tudi poslanec Bandelli našteli. Pa bosta šla na kmečki turizem in bo račun za 150 evrov, namesto za 200. Seveda če delaš tak širok ukrep ne moreš vsega pokriti. V trenutku ko pa delaš izjeme se ti pa odpre milijon vprašanj in milijon težav. Zaradi tega smo šli po tej poti. Ni sto procentno idealen ukrep. Tega se zavedamo. Noben ni. Noben ukrep ne more biti. Verjamemo pa, da bo doprinesel k temu, da ne bo treba dajati ljudi iz turizma iz gostinstva na zavod, ampak da bodo lahko delali to kar znajo delati Torej, da bodo tudi zaposlovalci obdržal kadre, ki so jih toliko časa vzgajal. Najbolj pomembno v gostinstvu, pa v turizmu, je v bistvu imet dober kader in bi bila res velika škoda, če bi jih zdaj, zaradi te krize, ta kader izgubili. To je ukrep zato, da ljudje delajo tisto, kar znajo, kar radi delajo in kar prinaša zaposlitve. Upamo, da bomo na ta način spodbudili za pol milijarde povpraševanja in da bo zaradi tega toliko manj negativnih učinkov in toliko manj brezposelnih. Seveda, če bomo zdaj, po drugi strani, pa delal ukrepe, kot je, da določeni branži omejujemo svobodno gospodarsko pobudo, potem bomo pa spet naložil nove brezposelne, ampak, to smo že razpravljal. Hvala.
Hvala. Besedo ima kolegica Violeta Tomić, pripravi naj se kolegica Janja Sluga.
Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki Vlade. Tako bom rekla, bolj, ko se ta Vlada hvali s temi ukrepi, bolj je jasno, da jim reševanje krize popolnoma uhaja iz rok. Zdaj, če se naj navežem, vaša filozofija, kot ste rekli, in simulacija, da s temi 200 evri, bo nekdo porabil še 100 evrov, šel nekam, še na koncert in na večerjo, ob tem, da ste na kulturo popolnoma pozabili – kje bodo koncerti? Kje bo kakšna gledališča predstava? Ta Vlada popolnoma ignorira kulturo tega naroda in tukaj, bo največji davek te korona krize, ravno utrpela kultura in okolje, brez tega pa, veste, ti dve stvari sta najbolj pomembni in problem je, kje so prioritete te Vlade? Vi še vedno stavite na neskončno gospodarsko rast, kot da je to res edini kriterij. Nikoli vas pa ne zanima, koliko ljudi je v bistvu lačnih, ta trenutek, koliko ljudi, ne vem, je bolnih, kdo je izgubil streho nad glavo, ampak s tem bonom za 200 evrov, bo nekdo šel na dopust. Zato smo v Levici predlagali amandma, da lahko nekdo, ki si pa ne more privoščit, da bi se usedel v avto in še 100 evrov zraven zapravil, poleg teh 200, da lahko ta denar dobi v kešu, da ga porabi za nujne stvari, da ga ne bodo deložirali iz stanovanja, medtem, ko bo on se z avtom peljal ali pa z javnim prevozom, nekam porabit bon za 200 evrov. Dajte bit malo življenjski, ali veste, in, mi smo vam ponujali sodelovanje v opoziciji, vendar Vlada hiti, dela zakone, ki so in nomotehnično in vsebinsko porazni in potem poslušamo hvalospeve, kako zelo vam gre dobro. Ni. Zainteresirana javnost protestira, vas prosi, da prisluhnete. Okoljevarstvenike odnašajo in deložirajo, kulturnike ignorirajo. Zdaj, jaz ne vem, ali zaradi trme ali zaradi ega ali zaradi, predvsem neke nesposobnosti, pred nas polagate neke predloge, kjer vam tudi Zakonodajno-pravna služba, jasno opozarja, da niti nomotehnično ne štimajo. Ampak, problem je, da bodo to šlamastiko plačevali zanamci in še naši vnuki in to mene skrbi, pri celi stvari. Zdaj hvalospeve pojete, kako boste podarili ljudem 200 evrov. Res, prav nedostojno. In zdaj, to, da ne delujejo ukrepi, to je vse bolj očitno, kajti, glejte, že v prvem proti koronskem zakonu, naj bi po ocenah Vlade, ki bi bil težak 2 do 3 milijarde evrov, to, da do 15. 5. je bilo izplačanih zgolj 350 milijonov evrov pomoči. Kaplja v morje, od predvidenega, ker ne deluje. Potem, za povračila nadomestil delavcev na čakanju, ste obljubili 600 milijonov evrov, izplačali ste manj kot 50 milijonov. Za plačilo prispevkov zaposlenih na čakanju, obljubljenih 300 milijonov evrov, oprostili zgolj 19 milijonov – od 300, 19, ali vi vidite, kakšni procenti realizacije so tukaj? Nehajte se, lepo vas prosim, hvalit z uspehi. Usedite se in bodite malo samokritični in prisluhnite kdaj komu, ki želi tej državi in državljanom tudi dobro. Za financiranje prispevkov za PIZ, za zaposlene, ki delajo, naj bi zagotovili 164 milijonov evrov, izplačali zgolj 73, manj kot pol. Tako da, do 15. maja, ko je Vlada že preklicala epidemijo in je s tem onemogočila podaljšanje ukrepov do konca junija, je bilo uveljavljenih le 20 % obljubljenih pomoči. S tem se ukvarjajmo. Obravnavamo tretji protikoroinski paket in prvi in drugi ne deluje. Vlada je obljubila zamrznitev plačila kreditov za podjetja in prebivalstvo, nato pa je bankam omogočila, da na odložene kredite zaračunava obresti. Skratka, nesposobnost Vlade pri implementaciji tega zakona ima za posledico, da v praksi ni bilo izdanega niti enega samega kredita z državnim poroštvom. Tako, da ta interventni zakon predvsem pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva pomeni spet nadaljevanje sistemske korupcije, ki se je pod to Vlado razbohotila vsaj od nakupov respiratorjev, mask in druge zaščitne opreme. Skratka, sprejemajo se ukrepi, ki nimajo popolnoma nobene veze s krizo. Janševa koalicija skuša skladno z doktrino šoka pod krinko krize na popolnoma nedemokratičen način sprejeti čim bolj po tiho, mimo vseh demokratičnih procedur in standardov te zakone in potem še onemogočiti referendum in zato bomo jutri v soboto ob sedmih zvečer spet sedeli tukaj zato, da bi Vlada vsakič zapečatila prepoved referenduma. Popolnoma nedopustno in nedemokratično. Skratka, v zakone skriva kopico rešitev, ki nimajo nobene zveze z epidemijo in odpravo posledic, so pa izjemno škodljive za zdravje ljudi, naravo, povečujete represijo, omogočate netransparentno porabo sredstev, in da naj ne naštevam še naprej. Zdaj, kar mene osebno najbolj boli, ker sem predsednica Odbora za kulturo je, da je ta Vlada na kulturo in kulturnike popolnoma pozabila. In to namerno. Popolnoma pozabila in zdaj dva dni nazaj so prišli in so oblepili ministrstvo s papirji, s transparenti, ampak nič. Nič. Kljub velikim gestam in geslom o domoljubju, ob binglanju zastav in vsega, je popolnoma jasno koliko tej Vladi pomeni umetnost, veste, in s tem se dela res velika škoda narodu, kajti brez kulture in umetnosti naroda ni. In brez okolja ga tudi ni in ti dve točki sta najbolj zanemarjeni. Mene sploh ne čudi, da po raziskavah ena tretjina slovenskega prebivalstva več ne razume najbolj preprosto zapisanega besedila, zato ker je očitno na delu načrtno poneumljanje in laufanje za dobičkom enormna rast in edino delo seveda je delo v tovarni in krampa intelektualno delo pa je za lenuhe, za zajedavce, itn. In potem ni čudno, da dobim grozilno pismo kjer Slovenija piše z »nj«. Žalostno, veste, in to Vlada, ki ima polna usta domoljubja, je pozabila na osnovne postulate državotvornosti, kajti smrt kulture je smrt naroda, če še spet operiramo s to besedo. Zdaj pa, poglejte, primerjava Evropska kaže, da je Slovenija na repu reševanja krize in težav, predvsem težav brezposelnosti. Nalijmo si čistega vina, mi smo na drugem mesto, pred nami je samo še Grčija. Tako težko poslušam hvalisanje in laganje o tem kako smo pa mi najboljši. Nismo. Porazni smo. Denar je odtekel, pa ne vemo niti kam. Poglejte, 36,8 % odpovedi zaposlitev beleži Slovenija, Grčija 41,8 %. presega samo Grčija, med tem, ko ima Italija 29 %, Hrvaška 22 %, Nemčija 20 %, Avstrija 13,7 %. Se pravi, da ni res to kar mi govorimo. Potem, poglejte, pri razporeditvi sredstev iz Evropske unije obstajajo v svežnju pomoči za COVID-19, prvič nepovratna sredstva in drugič, kreditna sredstva. Ja, in potem so skupni zneski. In vztrajno rinjenje nas, ta Vlada se zelo trudi, da bi nas rinila v vzhodni blok, bivši Varšavski pakt, trenutno Višegrajsko skupino in kaj se nam dogaja? Dajmo pogledati razpredelnico kjer smo mi med tistimi, ki bomo jemali kredite in jih plačevali zelo drago, plačevali jih bodo naši vnuki, glejte, tukaj imate Evropo, nepovratna sredstva pa dobijo države ne vzhodnega bloka kamor mi zdaj rinemo, ampak Avstrije, Belgije, Nemčije, Danske [[…]]Kdo bo odgovarjal za to, da nas v Evropski uniji postavljajo v blok kamor ne spadamo, zanamci pa bodo plačevali ta zapitek neke ideološke norosti, ki ne spada nikamor. A veste in ta komercialni, populistični pogled je zelo tudi na kulturo je katastrofalen, kajti naj kultura uspe na tržišču. A bomo mi se zavedali, da je pisana beseda v slovenskem jeziku izjemnega pomena že od Trubarja naprej, ali bomo šli, ne vem nazaj v mračni srednji vek, kjer se bomo spet borili, ne vem za pravico do tega, da govorimo svoj jezik? Zdaj, jaz vas samo prosim, da vendarle slišite kaj vam govori opozicija in predvsem, da ne zanemarjate stiske prebivalstva, ki je ogromna. Mi smo ustavili gospodarstvo, ogromno jih je ostalo brez služb in se tukaj hvalisamo, da zdaj gredo pa lahko na morje za 200 evrov. Ma, veste, za 200 evrov greš težko kam. Predvsem pa zagon kulture. Kdo bo pomagal kulturnikom? Gledališča so zaprta, ampak zakaj cerkve lahko delujejo, gledališče pa ne? Pa ne grem v ideologijo, vendar isto je, zaprt je prostor, pa notri sedi toliko in toliko ljudi. Zakaj za ene ja, za druge ne? In gledališka sezona, potem pa reče sekretarka na ministrstvu, ja pa dajte se usmeriti v monodrame. Ma, kako? A vi veste, da ansambli štejejo toliko in toliko ljudi, da imajo zaposlene in da tukaj ne gre samo za igralce, glasbenike, ampak tudi za vse povezane poklice, ki so s kulturo povezani. Tudi če danes se odprejo vsa gledališča, traja tri mesece, da naredijo novo produkcijo. V redu, lahko igrajo stare predstave, ampak koliko ljudi si bo res drznilo priti v zaprti prostor ob vsej tej psihozi, ki smo jo imeli? Tako da, jaz bom počasi zaključila. Res bi vam položila roko na srce ali kamorkoli hočete, da kultura res hira. In če bo šlo tako naprej, mi ne bomo imeli ničesar na kar bi se lahko sklicevali, imeli pa bomo umazano industrijo, Anhovo, Celjsko kotlino, ne vem, Lafarge, fracking v Petišovcih [[…]]A smo zato dobili svojo domovino, da jo bodo domoljubi razprodali najbolj umazani industriji in da bomo potem imeli bolne ljudi in umazano okolje? Okoljevarstveniki delajo zelo pomembno nalogo, varujejo javni interes državljanov in državljank, to kar bi pravzaprav morali početi mi tukaj v parlamentu, pa na žalost ne. In k sreči obstaja civilna iniciativa ljudi, ki jim ni vseeno, ki živijo v tem okolju in ne želijo, da se njihovi otroci rojevajo v okolju kjer ne morejo dihati zdravega zraka. Tako da [[…]]Bodimo pozorni na socialno stisko ljudi, na zdravo okolje in na kulturo, kajti brez nje nas ni. Hvala.
Hvala. Besedo ima Janja Sluga.
Hvala lepa. Ja, zdaj jaz ne bi rekla, no, vsaj v naši poslanski skupini nismo se nekaj hvalisali s tem, da so ti ukrepi nekaj strašno dobri in kaj smo vse naredili, niti slučajno. Je pa dejstvo to, kar je pa povedala kolegica Violeta in tu se ji lahko pridružim, da je v resnici tudi s ukrepi na področju kulture vsa zadeva pod mojimi pričakovanji. Jaz pač sem kar nekaj svojega delovnega obdobja preživela v kulturi, večino. In moram reči, da se pričakovala pri vsakem protikorona paketu od kulturnega ministrstva pač več predlogov. In na koncu, ja, seveda se lahko strinjam s tem, kar je minister povedal, da se nekako ti ukrepi za kulturnike pokrivajo tudi s tistimi, ki jih je predlagalo gospodarstvo oziroma gospodarski minister se, seveda se, ampak zagotovo bi bilo tu potrebno še kaj več. Predvsem gledališča so zdaj v tem trenutku, pa tudi drugi. No, saj zadnjič sem že opozorila na glasbenike, pa na tiste, ki prirejajo koncerte in tako naprej, ampak gledališče pač najbolje poznam in vem, da so kar v težki zagati in tudi izven teh ukrepov protikorone potrebujejo, bom rekla malo več napora s strani njihovega pristojnega ministrstva tudi v smeri nekih navodil, nekega usklajevanja, odpeljave sezone, repertoarja, določitve kaj je s starimi predstavami, ki so nekako zastavljene v širših zasedbah kot je pa to v tem trenutku dovoljeno in tako naprej. Tako, da težav je v bistvu kar nekaj in jaz upam, jaz sem danes naslovila eno elektronsko sporočilo na ministra s pobudo, da v bistvu reagira. In upam, da ta reakcija bo. Zdaj pa k temu paketu, tisto, kar je bilo danes najbolj debatirano, najbolj izpostavljeno. Jaz moram reči, da v bistvu, če najprej pogledam samo razmerje vseh treh protikorona paketov, da je v bistvu velik del, zelo velik del namenjen socialnim ukrepom. Tudi seveda gospodarskim, ampak ko gledamo razmerje med enimi in drugimi, ne moremo reči, da je bil ta socialni vidik zanemarjen. Tukaj seveda naj spomnim na te krizne dodatke in upokojencem in študentom in tako naprej, tega je bilo kar nekaj. In vse to skupaj, ko nekako pokombiniramo, jaz mislim, da je tudi ta del primerno naslovljen. Kar pa zadeva te vrednostne bone za turistične nastanitve, tu si je treba najprej povedati naslednje. Ta turistični bon ni socialni ukrep. To je ukrep, ki je izrecno namenjen za okrevanje tiste panoge, ki je bila tako strašno prizadeta – prizadeta med prvimi in ki bo v bistvu lahko začela nekako vsaj približno delovati med zadnjimi. In zato, ko se pogovarjamo, tudi ko se ljudje na terenu oglašajo in rečejo »kaj si naj pomagam z 200 evri, saj potem rabim še to pa še to«. Torej, še enkrat, s temi 200 evri je samo neko dopolnilo, nek dodatek, nek, bom rekla nek dodatni denar, ki ga vsak lahko porabi v okviru tistega, kar je imel namen porabiti za dopust. In vesela sem, da je prej državni sekretar tako natančno razložil kakšen je cilj tega ukrepa. Namreč jaz se tu res lahko strinjam, seveda pojavljajo se pomisleki »ja, morali bi te bone nameniti za celotno storitev, morali bi jih tudi razdrobiti, omogočiti, da bi bili koriščeni samo delno« in tako naprej. Zadeva je taka. Če želimo, da začne ukrep delovati takoj, praktično takoj, potem mora biti ta ukrep široko zastavljen in prvenstveno mora biti enostaven- enostaven za tistega, ki bon dobi, kot tudi za tistega, pri katerem potem ta bon unovči. In ni bolj enostavne stvari, kot priti do ponudnika turističnih storitev, povedati svojo davčno številko, on to v sistemu potrdi, na telefonu imaš aplikacijo pri katerem potrdiš in rečeš, da si to res ti in da želiš unovčiti pri tem in tem ponudniku in v roku sedmih dni, v roku sedmih, potem ta denar pride na račun ponudnika. Tu posebej opozarjam, namreč, če mi plačamo s plačilno kartico, kreditno kartico pride ta denar do ponudnika v 30-ih dneh in zdaj bo prišel pa v sedmih dneh in s tega vidika je še toliko bolj nesprejemljivo to, kar spremljamo zdaj po medijih in ko ljudje se oglašajo in opozarjajo na to, kako so nekateri ponudniki dvignili cene, če je plačilo s tem bonom. Meni se zdi to nesprejemljivo. Res se mi zdi to nesprejemljivo in sem vesela, da smo danes tekom dneva vas čas usklajevali še to vsebino in opozarjali tudi na to in je zdaj že vložen tudi amandma, ki določa, da je bon seveda enakovreden plačilu v denarju in da ponudnik te cene zaradi plačila z bonom ne sme, ne sme dvigniti. Bi pa rekla še nekaj, tudi, če to ne bi zdaj vložili notri v zakonodajni postopek in spremenili besedila, pa sem vesela, da smo ga, pa vendarle, dajmo se zamisliti, saj bi tudi ljudje sami morali narediti to distinkcijo in reči, ta ponudnik je dvignil ceno in zato jaz tega ne bom vnovčil pri njem in bom šel k nekomu, ki tega ni naredil in ki ne želi na nepošten način se okoristiti na podlagi tega ukrepa. Jaz dvomim, da bomo kar v vrsti stali pri vseh tistih, ki so ne vem za 300, 400 ali pa 500 evrov dvignili ceno zaradi tega, ker bomo plačali z bonom. Jaz dvomim in si želim, da ne bi in si želim, da bi enkrat ljudje tem ponudnikom pokazali, kaj si o njih mislijo tudi s tem, da ne bi tja šli, ker to je res nepoštena praksa. In da se taka stvar dogaja v trenutku, ko bi moral vsak ponudnik biti vesel, da bo tak bon omogočil, da bodo ljudje k njemu prišli, potem pa na tak način dvigovati cene in dobesedno opehariti ljudi, se mi res zdi višek. Je pa treba reči še naslednje, glede vseh teh ukrepov. Mislim, usklajevanje teh vsebin, potem pogovori nadaljnji, ko prihajajo opozorila, kaj vse še manjka, kje se lahko pojavi problem, kje vse so luknje, kaj bi bilo še treba [[nerazumljivo]]to so res obsežne, obsežne vsebine. In moram reči sama, da je zelo zelo težko to usklajevati. Ena izmed takih vsebin, ki je prišla včeraj s strani tudi invalidskih organizacij je, da bi bilo nujno potrebno vključiti tudi njihove kapacitete, torej kapacitete, ki jih nudijo invalidske in humanitarne organizacije za invalide, zaradi tega, ker druge turistične kapacitete za njih niso dostopne. In mi smo seveda takoj, bom rekla cela koalicija bili tej ideji naklonjeni, nakar smo naknadno žal ugotovili, da zadeva ni izvedljiva. Minister kima, ker ve, kako smo se trudili, da bi to vsebino uskladili in da bi jo vključili notri v paket, da bi te bone lahko unovčevali tudi za te kapacitete v invalidskih in humanitarnih organizacijah. Ampak na koncu smo ugotovili, kaj – da niso vsi vneseni v sistem, da niso registrirani in da enostavno potem ne gre na ta način potrjevati tega bona. Meni je zelo žal, da je temu tako, ampak žal, moram reči, da je bilo veliko truda, veliko komunikacije vložene v to, da bi zadevo na nek način domislili. Ampak je v tem trenutku neizvedljiva. Jaz upam, da bodo kljub temu tudi invalidi našli tiste kapacitete, ki jim ustrezajo, da bodo kljub temu lahko ta bon pokoristili. Naslednja zadeva, ki smo jo pa tudi že nekako na Odboru načeli, pa smo potem v nadaljnji komunikaciji ugotovili, da je res potrebno popraviti je pa člen, ki ureja krizni dodatek teh 30 evrov na dan za silo, zaščito in reševanje ob njihovih posredovanjih oziroma ob, tam je bilo v prvi verziji ob vpoklicu, mi smo potem naknadno ugotovili, da s to dikcijo niso zajeti vsi oziroma da bi bili do tega dodatka 30 evrov dnevno upravičeni zgolj in samo tisti, ki so bili neposredno napoteni na, ne vem, razkuževanje, na deljenje mask in tako naprej. Ne pa tudi tisti, sedaj govorim na primer o prostovoljnih gasilcih, o gorskih reševalcih, ki so v tem kriznem času odgovarjali na intervencije in so po našem mnenju, torej mnenju SMC bili pod enakimi rizičnimi delovnimi pogoji. Če dam za primer, ne vem, v tem času je bila intervencija gorske reševalne, kjer se je nekaj planincev zaplezalo in je ravno rizična zadeva, ker ne veš ali so ti planinci okuženi ali niso okuženi in tako naprej in se je vse to delalo v maskah in z rokavicami. Ali pa, ne vem, intervencija prostovoljnih gasilcev, ko so v prometni nesreči reševali življenja in ljudi ven iz avtomobilov se meni zdi to enako. In zato se nam je zdelo pošteno in v SMC smo na to opozorili in se zahvaljujem za posluh, da smo potem seveda uskladili s pristojnim ministrstvom in tudi z ministrom, ki nosi ta paket, da smo naknadno potem to zadevo popravili in jo uredili na bolj pravičen način, tako da so tudi prostovoljci in gorski reševalci in vsi ostali, ki so v tem času odgovarjali na intervencijo vključeni. To so stvari, ki jih mogoče kdaj niti ne opazimo, v samem besedilo je pa prav, da nas potem na terenu ljudje opozorijo in sem hvaležna, da so nas opozorili, ne glede na to, da je bila časovna stiska takšna, da smo v bistvu še danes tekom dneva to besedilo usklajevali, ampak je seveda prav, da smo ga. In jaz upam, da smo na čim nanj takih pozabili ali jih spregledali ali kakorkoli, ker je seveda ob takem obsežnem paketu vse to težko. Mogoče da se še vrnem enkrat na te vrednostne bone. Kot sem rekla, njihov namen je zagon neke panoge, ki je bila med tistimi najbolj prizadetimi. Ko sem poslušala obrazložitev in sam namen, torej da se potroši te bone za nočitev ali nočitev z zajtrkom, zato ker je namen da se še dodatno potroši denar in še dodatno spodbudi turizem, pomaga ljudem, ki so tam zaposleni, pomaga pri tem, da ne bodo izgubili služb, da bodo poklicani nazaj, da zapolnimo nekako ne samo te nočitvene kapacitete, ampak vse zraven česar se ljudje potem na dopustu tudi poslužujejo. Torej, obiska raznih muzejev in galerij ali pa, ne vem, smo bili opozorjeni na adrenalinske parke in potem, ne vem, kakšne pice v piceriji in večerja v restavraciji in tako. In da je tega učinka samih bonov in potem še te dodatne potrošnje, ki se pričakuje in je ocenjena na 172 milijonov potem pol milijarde. To je pa že kar en tak, bom rekla, finančni učinek od katerega res lahko pričakujemo, da bodo na trenu rezultati. In jaz sem vesela, da se je takšna rešitev našla. Zagotovo ne bo čisto vsem všeč, tako kot večinoma tudi ne moreš spisati ukrepa, ki bi bil všeč čisto vsem. Ampak kljub temu, jaz mislim, da smo s to potezo na dobri poti. Pričakujem, da se bodo rezultati spremljali in da se bo odreagiralo tudi, če bi se pokazalo, da je še vseeno dodatno kaj potrebnega. Kot pa rečeno še enkrat, vesela sem, da smo sedaj z amandmajem omejili ta dvig cen za bone in pa, da je bilo upoštevano tudi naše opozorilo glede vključevanja prostovoljnih gasilcev in reševalcev. Hvala.
Hvala. Želi še kdo razpravljati pri 2. členu? Kolega Luka Mesec.
Hvala za besedo. Lep pozdrav! Jaz bom v bistvu v par točkah pokomentiral ta tretji korona zakon. Prva stvar, bom kar nadaljeval tam, kjer je moja predhodnica končala, se pravi ti vavčerji, ki so, recimo temu, največji piarosvki projekt tega zakona. So neke vrste počitnice, ki jih plačala Vlada. Vsak državljan naj bi namreč dobil 200 evrov. Zdaj, prva stvar, ki me tukaj čudi je, da sta skupina ekonomistov okrog Vlade, ni predvidela nečesa tako jasnega, kar se je zgodilo danes in sicer, da se bodo cene višale. Namreč, javno dostopen podatek je, da je bilo lani nočitev v Sloveniji, tujih in domačih, od junija do decembra, za 250 milijonov evrov. Zdaj, Vlada bo samo s tem vavčerjem, samo domačim gostom, razdelila za 100 milijonov več denarja, kot je bilo vseh nočitev skupaj in sicer, za 350 milijonov evrov. Lahko si predstavljate, kaj se bo zgodilo. Ljudje bodo začel množično »bukirat« počitnice, ker bodo imel pač vavčer v ta namen, kapacitete se bodo hitro zapolnile, hoteli, nastanitve in tako naprej, se bodo pa pač obnašal tržno in bodo izkoristil priložnost, ker bodo kapacitete polne, bodo dvigal cene. To je, zelo enostavna, pač, ekonomska logika za tem in tega se ne da z nobenim dekretom preprečit oziroma, verjetno bi lahko se pogovarjal o drastičnem posegu, da bi, enostavno prepovedal kakršnokoli zviševanje cen, glede na danes, ampak, taka zadeva bi bila, verjetno protiustavna, namreč, posegli bi v svobodno gospodarsko pobudo. Tako da, rešitev, ki jo je treba zasledovat tukaj, je v bistvu to, kar smo predlagal v opoziciji. Ta vavčer je treba, glede na to, koliko denarja vsebuje in koga subvencionira, namreč, v resnici se v precejšnji meri pogovarjamo o subvenciji tujih lastnikov hotelov in nastanitvenih kapacitet, je treba širit na način, da bo denar čim bolj zaokrožil v domačem gospodarstvu in sicer, mi predlagamo dvoje. Prvo; treba je pomagat enemu sektorju, na katerega je Vlada popolnoma pozabila, to je kultura in marsikdo bi si rajši kupil, ne vem, abonma za mestno gledališče, kot da bi ta denar porabil za počitnice – zakaj ne bi ljudem tega omogočil? Tam bo ta denar prišel do domačih izvajalcev, domačih režiserjev, igralcev in vseh, ki so v gledališču zaposleni in bo lepo zaokrožil v domačem gospodarstvu. Poleg tega, je v gledališčih ponavadi precej prostih sedežev, na žalost, in bi se lahko na ta način spodbudil ljudi, da začnejo pogosteje zahajat tja. Po drugi strani, je treba vedet, da vsi ne bodo mogli koristit tega bona. Starejši, ki, ne vem, ne hodijo na počitnice, invalidi in tako naprej in bi jim bilo tudi smiselno, pač, omogočit, da s tem bonom si kupijo kaj drugega. Potem so pa tukaj revnejši segmenti prebivalstva. Mi smo predlagal, da bi se enostavno tistim, ki imajo manj kot 120 % minimalnih življenjskih stroškov prihodkov, na družinskega člana, omogočilo, da ta denar enostavno konvertirajo v evre in da ga porabijo za življenjske potrebščine. Kot rečemo, pač, imamo ljudi, ki zaslužijo, ne vem, minimalne plače, par 100 evrov na mesec ali pa mogoče celo manj, so revni upokojenci. Ti ljudje si ne morejo privoščit počitnic in tudi z vavčerjem si jih bodo težko privoščil, ker že težko shajajo s sprotnimi življenjskimi stroški, kot so hrana, položnice in tako dalje in ne vidimo razloga, zakaj ne bi tem ljudem, ki bodo denar zagotovo porabil v domačem gospodarstvu, omogočil, da enostavno konvertirajo vavčer v evre in plačajo položnice ali pa si kupijo neke nujne življenjske potrebščine, doma. Skratka, če se hočemo izognit inflaciji cen v turizmu in če hočemo, da bo ta vavčer dejansko koristil vsem, ga je treba širit. Mi predlagamo, da se ga po eni strani za revnejše in za tiste, ki ga ne morejo porabit, širi na način, da ga lahko konvertirajo v evre, za ostale pa, da ga lahko porabijo tudi za druge storitve, na čelu z kulturo. Drug problem, ki ga imamo s korona zakonom je, da spregleda celotne panoge. To sem že malo načel. Kultura, sem jo že omenil, je med najbolj zapostavljenimi in jo bom ponovno omenil. Zdaj, v vladni strani, mislim, da nisem edini v tej državi, ki to tako bere, obstajajo pač enostavno mnenja, da je kultura neka tržna dejavnost, da, ne vem, neki štikelc, ki se vrti na Radiu 1 nima nič manjše kulturne vrednosti kot jo ima ne vem gledališka predstava in da je, zato popolnoma vseeno kakšno kulturno produkcijo imamo. To je bilo zadnjič zelo jasno razbrati iz tega zapisa SDS-ove evropske poslanke, Romane Tomc, ki je dvignil opravičeno precej prahu. Namreč tako mnenje je povsem – kako bi rekel – brezbrižno do naših specifik in na sploh do kulturnih ustvarjalcev. Spregleda cel kup dejstev. Dejstvo, da je slovenski kulturni trg premajhen, da bi lahko bila knjižna dejavnost tržna. Dejstvo, da je naš javni prostor ogrožen. Praktično vsi časopisi se ves čas ukvarjajo s težavami z likvidnostjo. Tisti, ki ste nanjo več let naročeni pač lahko vidno opažate kako iz leta v leto prihajajo tanjši izvod z manjšo količino listov in več reklamami, zato ker se pač enostavno krvavo borijo, zato da sploh obstanejo, ker jim pada število naročnikov posebej, po tem, ko so se novičarske stvari prestavile na internet. Naš filmski potencial je neizkoriščen. Mi imamo za celi slovenski film toliko budžeta kot ga porabi Nemčija za eden povprečno celovečerec. Naši filmski režiserji in ustvarjalci pa po tem, ko naredijo neki prestiž doma so enostavno primorani, da gredo s trebuhom za kruhom, ker tukaj še nekaj let projekta ne bodo dobili. Potem imamo gledališče uprizoritvene umetnosti, prireditveni sektor, ki ta trenutek ne ve kako bo sploh preživel naslednje mesece. Namreč, okej maske od danes naprej niso več obvezne, ampak množične prireditve niso več obvezne, ampak množične prireditve niso dovoljenje in ustvarjalci se sprašujejo kaj sploh bodo počeli. Če ne bi bilo amandmajev Vlade, ki bo sedaj podaljšal ukrepe tudi za druge panoge ne samo za turizem do 30. 06. bi bilo zanje tudi veliko vprašanje kako bodo sploh preživeli recimo za samozaposlene v kulturi, kako bodo sploh preživeli po 01. 06. in čakajo na ta odgovor. Na žalost ga v tretjem korona paketu ne moremo razbrati. Skratka, obstajajo celotni sektorji in na tisoče zaposlenih in samozaposlenih v Sloveniji, ki ne vedo kaj bodo po 30. 06. Še ena stvar, ki bi jo omenil je zdravstvo. Vlada je namreč se odziv na korona krizo odločila, da dvig maksimalne porabe v proračunu za dobri 2 milijardi, prag v centralnem proračunu je šel iz 10 milijard in pol na 12 milijard in pol, ampak ni se pa nič dvignilo sredstev za zdravstvo. Zakaj je to problem? Sedaj zdravstvo med karanteno praktično od sredine marca ni obratovalo. Vse ne nujne operacije, posegi, pregledi so bili prestavljeni in bodo padli v drugo polovico leta, kar pomeni, da se bo od takrat povpraševanje po zdravstvenih storitvah povečalo in s tem se bodo povečali stroški javnih zavodov in stroški Zavoda za zdravstveno zavarovanje. Na drugi strani pa se bodo prihodki v zdravstveno blagajno zmanjšali. Brezposelnost se že povečuje. Tisti, ki so na čakanju vplačajo oziroma jim Vlada vplača samo 80 % prispevkov in ne 100 % in direktor Zavoda za zdravstveno zavarovanje Sušelj je že povedal, da v zdravstveni blagajni denarja ne bo oziroma da bo začelo denarja zmanjkovati. Kaj bo posledica, če ne bo možnost, da se luknja pokrpa iz proračuna? Posledica bo, da bo treba razbijati oziroma da enostavno pač posega v operaciji v zadnjih mesecih tega leta ne bo, ker bo zmanjkalo denarja ali pa, kar je omenil Sušelj in kamor jaz mislim, da Vlada stvar pelje, da bo treba razbijati košarico pravic se pravi, da bodo del pravic, ki nam sedaj pripadajo vsem univerzalno po osnovnem zavarovanju dali na trg. Govori se o okulističnih storitvah, o vseh zobozdravstvenih storitvah o ne nujnih prevozih v bolnišnice celo v bolnišnični prehrani. To pomeni, da bomo imeli vedno bolj izropano javno zdravstvo, in da bomo imeli vedno več storitev v zdravstvu, ki si jih ne bomo mogli kupiti oziroma priskrbeti z zdravstveno kartico, ampak bomo k zdravnikom hodili z bančno kartico in to je še ena specifika, ki jo korona zakon ne naslavlja, čeprav v Levici opozarjamo nanjo tako z amandmajem kot z nujno sejo naslednji teden. Zdravstvo je ta trenutek pred tem, da mu v drugi polovici zmanjka denarja in to vsi vemo, vključno z ministrom Gantarjem, ki je to tudi sam omenil. Ampak korona zakon tega ne naslavlja, če ne bo sprejet naš amandma. Zdaj zadnja stvar, ki bi jo omenil pa je razvoj. V bistvu ta kriza in situacija o kateri smo se znašli je izjemna priložnost, da bi slovenski razvojni model nekoliko obrnili oziroma pokrpali tiste stvari, tiste investicije o katerih se že dolgo govori pa zanje ni denarja. Imamo železniško omrežje, ki je podhranjeno in kjer praktično že 20 let ni bilo kakšnih resnih investicij v številne večje slovenske kraje še vedno vozijo neelektrificirane enotirne železnice in posledica je obupen potniški promet oziroma obupna storitev v potniškem prometu. Iz Ljubljane v Maribor se vozite dlje kot, sem enkrat računal, kot iz Bruslja v London. Čeprav tam morate pod morjem. In če bi Vlada pred nas prinesla projekt modernizacije slovenskih železnic, bi ga seveda podprli. Potem imamo bolnišnice. Po nekaterih podatkih je kar 80 % bolnišničnih kapacitet dotrajanih, pa vedno zmanjka denarja za investicije vanje. Potem imamo DSO, Domove starejših občanov. 10 tisoč ljudi čaka na posteljo v domovih za starejše, mi pa še vedno čakamo neko zasebno pobudo, da bo to dogradila, čeprav jo čakamo že praktično 15 let od kar so se Vlade odločile, da bodo ta segment prepustile zasebni pobudi. Omenjam pa recimo te tri bolnišnice, železniško omrežje in domove za starejše zato, ker bo Vlada oziroma Slovenija, če bo šlo vse po sreči, lahko v kratkem pridobila sredstva iz Evropske unije v višini več kot 5 milijard evrov, od katerih se dobršen del lahko uporabi za te investicije. Ampak jaz dvomim, da bo Vlada šla v to smer in razlog za moj dvom je, da ni omenjenih teh projektov, ampak se v bistvu v korona zakonu odstranjuje naravovarstvene in okoljevarstvene organizacije iz upravnih postopkov, razlog pa je najverjetneje v tem, da Vlada poskuša odpreti vrata umazanim industrijskim projektom namesto da bi investirala v prepotrebne investicije v bolnišnice, v železniška omrežja, domovih za starejše, katere čakamo že desetletja, ki niso ogrožajoči za okolje in zdravje prebivalstva, ampak obratno, to krepijo, ampak bomo očitno na te investicije čakali še nadaljnja desetletja, ker bomo, ker je edina ideja, ki jo Vlada ta trenutek ima, kako vrniti stvari v stare tirnice, v star razvojni model in dokončati tiste projekte, ki so bili zdaj zaradi okoljske spornosti nekoliko postavljeni na stranski tir.
Hvala. Še kdo pri 2. členu. [[Ne.]] Kolega Trček.
Hvala lepa za besedo. Bom nadaljeval tudi pogled na celoto, pa se tudi nekako navezal na to kar je govoril Luka pred mano, navsezadnje smo oboji skupaj leva opozicija. Danes zjutraj, ko sem se vozil do Šiške, je na radiju igral en komad, Nana Miličinski, zapomnil sem si del refrena, ki gre nekako takole, »če hočeš imeti novce, uporabi glavo ne komolce«. Malo mi je iz glave ušlo tisto nagrajeno podjetje iz Prekmurja, iz Lendave, kolega Horvat bi verjetno mi vedel povedati, ko so zelo lepo povedali, da bi v Sloveniji morali delati več z glavo, manj z rokami, kar seveda ne pomeni, da ročne spretnosti niso pomembne, ampak a veste, z rokami lahko delamo, ne vem, zobotrebce, pa ne moremo ravno »bildati« BDP-ja na njih, ali pa »šraufamo« robote navsezadnje, pa še kaj vmes. Ali pa mikrosatelite, ko delamo s sosedi na Koroški cesti v Mariboru. Upam, da bo končno ta mikrosatelit v vesolju v doglednem času. In tozadevnih razmislekov, ki bi zdaj bili več kot nujni, ne vidim. Zdaj, odkrito povedano, v tej Vladi, pa evo, tu so edini prisotni, verjetno so tudi z najmanj veselja v to Vlado šli, so iz NSi. Ta Vlada je Vlada plenjenja. Saj, če se pogovarjaš »off the record« z ljudmi, tudi iz žolto modrih pa kje pravijo, ja Janša pravi betoniraj, zidaj, ampak ne betoniraj, zidaj na ta način kot je Luka pred mano ubesedoval. Zdaj, jaz se bojim, da bodo neki podatki za drugo četrtletje še slabši kot so tej za prvo četrtletje, ki jih je SURS dal ven, razen seveda, če jih novi direktorji ne bodo mogli po prisili frizirati. A veste in v krizi je neko ključno vprašanje seveda kako spodbujati razvoj, kako pospeševati potrošnjo. A veste, že kaj je nek podatek? Že v prvih treh mesecih letošnjega leta, meni se zdi, da je potrošnja prebivalstva padla za 6 odstotkov. Ta podatek je danes prišel ven. Kaj to pomeni? Dobro, jaz moram reči, kot rečemo v Beli Krajini, tudi Šarec je svojih batin vreden, ampak ljudje so že takrat začutili neki strah in da bo to neka Vlada, katere sem se jaz bal, odkrito povem, takrat, ko sem 13. Janšo opozarjal naj bo razumen, sem si mislil, ajde, mogoče bo to na pol toliko noro kot je to dandanes noro in zaradi katerega ljudje kolesarijo okoli. In a veste, ta neka stras [[?]] , stiska se je pokazala v potrošnji prebivalstva že takrat, ob nastavkih te Vlade. A veste in v neki vladi, meni je res patetično poslušati, vrh koalicije se je srečal na Brdu pri Kranju. A veste, včasih so v teologiji se resno kregali koliko angelčkov pride na vrh bucike. Ta vrh koalicije je enoosebni s.p., ki vemo kakšno ime in priimek. In če kaj ni politika za krizo, pa za 21. stoletje, ni politika malikovanja pa enoumja, ki je le drugi izraz za ne-mišljenje. In problem vseh strank parlamentarnih slovenskih je tudi, da premalo delajo na kadrih. Tudi te bolj resne, to sem se jaz dostikrat tudi v Levici kregal, tu pa dejansko imaš še ta problem, da še tiste kadre, ki bi jih imel, tudi če hočeš znotraj svojega bazena, odženeš stran, če razmišljajo z lastno glavo. Lep primer SDS je to sedanja druga oseba našega ključnega inštituta Jožefa Štefan, saj vemo zakaj ste jo odžagali. Slovenija ima 2 milijona in ne moreš govoriti nasploh, ker smo malo večji od Islandije. Zdaj imamo kombinacijo česa? Imamo kombinacijo nekaj kar se imenuje vojno dobičkarstvo, bomo kdaj drugič o tem se pogovarjali in imamo tudi ne-razmislek mišljenja, čakaj, zakaj te peneze mi sploh dajemo? A jih dajemo to kar poje Nana Milčinski, da uporabljamo glavo ali gre za komolčenje, ne vem, predihovalniki so SDS posel, kaj drugega je posel nekega bratranca koga drugega, sočasno pa v krizi moraš tudi misliti stroške vsakdanjega življenja. In ta vavčer jaz osebno mislim, da bi moral biti neki poskus UTD-ja. Zdaj lahko razmišljamo a smo ga vsi deležni na način uravnilavke, ali smo določeni dovolj premožni še vedno, da tega ne potrebujemo, da spet ne gremo, to priznam, to me jezi, pa ne zaradi tega, jaz bom moje otroke že nekako preskrbel, da je dete vredno pol [[nerazumljivo]]pa četrt človeka ali kdo bi rekel četrt človeka in ženske, če parafraziram eno od strank. To ni smešno, to se meni zdi groteskno. Še bolj groteskno se mi zdi pa, da ob tem molči veste, ob tem molči večina akademije, iz katere sem jaz prišel, izobraženci, molčijo ne vem gospodarstveniki, pa čakajte, pa kdo je Janez Janša, en 60-letnik, ki se ne bo spremenil, ma mislim, bolj se bojim konja tukaj, ki stoji za parlamentom, ker se mi smili, ker mora tukaj biti, kot pa tega človeka. In to je tudi seveda to, ker ta strah popušča oziroma ga ni in zaradi tega vam tudi »prpa« dela, v mojih domačih krajih bi rekli, »kada dupe gaće žvače«, tako povedano. In teh razmislekov tukaj ni in to je nekaj, kar bi morali razmišljati. Kako v nekih časih, ki so pred nami zmanjševati stroške vsakdanjega življenja, ker bo za velik državljank in državljanov to vedno večji izziv. Sploh, da se ne dotaknem davkov in tega zadnjega uradnega twitta Vlade o iztekajočih se. Mislim, pa ste vi, ne vem, na bruhanje mi je šlo, ko sem tisto prebral, dobesedno na bruhanje mi je šlo. Pa vas bi morali opati omice, bice [[?]] z berglami s tistimi plenicami, ki jih imajo na sebi, da vam jih v glavo zmečejo, dobesedno iz vladnih soban nagnati. Gnusite se mi, evo, po tistem twittu se mi gnusite, pika, konec je, ne hodite v menzo, ko jem, ker sem človek, ne pes. Hvala.
Še kdo pri 2. členu? Kolega Jožef Horvat.
Hvala lepa. Se kolegu Trčku zahvaljujem v tistem delu, ko je omenil podjetje Zlata gazela Virs iz Lendave, sem ponosen, še toliko posebej, ker sem do neke zdrave mere lokal patriot. Prej smo slišali očitke, da bodo ti turistični boni ali voucherji, kakorkoli jih že imenujemo, da bodo namenjeni zgolj ozkemu, kako že, ozkemu krogu slovenskih hotelirjev. Zdaj, ta ozki krog glede na dva milijona Slovencev, ki bomo imeli samo 210 dni časa, samo 210 dni časa, da te bone porabimo, mora biti ta krog zelo širok. Račun pokaže, da v povprečju bo vsak dan potrebno realizirati 9500 nočitev. Jaz ne vem, če imamo mi hotele [[oglašanje v ozadju]] ne poznam jaz toliko turističnih kapacitet, ne vem, če imamo hotele s 100 tisoč posteljami. Ne vem. Zdaj toliko je te problematike, da je premalo ali pa da je preveč, pa ne vem, pa za potne stroške nismo dali. Mene je sicer malo sram [[…]]Ali lahko gospod predsednik, klepatajo gospe [[…]]
Kolegici malo tiše prosim [[…]]
Hvala gospod predsednik. Hvala kolegica ena in kolegica druga. Mene je sicer malo sram, jaz se na turizem in na dopuste ne spoznam. Jaz sem svojo družino žal peljal samo trikrat na dopust kot družinski. Bile so pač druge prioritete kot hiša in tako dalje, ampak to zdaj vas seveda ne zanima, seveda ne slovensko javnost, kakšne so moje zgodbe. Težko, Luka gre ven, ampak on nam je očital, da bomo dobili 5,1 milijarde evrov, glejte, to je samo predlog komisije, bog daj, da bi se to realiziralo. Midva z Lukom si to gotovo želiva. Dve tretjini bo nepovratnih sredstev, ena tretjina bodo povratna sredstva, beri ugodna posojila, ampak pod pogojem, da bo to Evropski svet potrdil. Tam pa sedijo najpomembnejši predsedniki Vlad oziroma držav, ki so neto plačnice in tisti bodo glavno besedo. Tisti bodo povedali ali bo za Slovenijo 5,1 milijarde oziroma vsega skupaj 750 milijard ali bo pa manj, tisti so glavni. Res, to bo velika sreča za Slovenijo, za državo Slovenijo, če bo res Slovenija lahko, iz tega kolača, solidarnostnega kolača, končno nek kolač solidarnosti iz Evrope, ki bazira na solidarnosti, tako, kot so jo postavili očetje Evrope, krščanski demokrati, če bomo ta denar dejansko tudi dobili in pametno »počrpali«. Ampak, ne morem, ne morem sprejet očitka, ko Luka pravi, da bo šlo za – teh 5 milijard – za umazane, v ekološkem smislu najbrž, umazane projekte. Pozabil je na novo pravilo, ki velja v Evropi in to pravilo je, sem ga danes že ponovil, ne boste dobili denarja, če ne boste čuvali narave, če ne boste čuvali okolja in ta sredstva, evropska, iz kateregakoli sklada, so naša edina nepovratna razvojna sredstva. Vi sami veste, kako so zadeve komplicirane, pa še sami smo jih zadosti zakomplicirali, morda preveč, doma, ko gre za kohezijske projekte in kakšne druge in ključne besede v Evropi, torej tudi v Sloveniji, ostajajo – podnebje, digitalizacija, odpornost. Ja, odpornost tudi na neke nove epidemije. Turistični bon, moramo razumet, da to ni instrument socialne politike. V prvem paketu, PKP1, pa tudi v drugem seveda, smo kar nekaj instrumentov socialne politike lansirali. Ne bom našteval, ker nimamo dovolj časa. Ogromno je bilo tega. Nekateri so prvič v življenju, v tej samostojni državi, dobili univerzalni temeljni dohodek in še dobivajo, kajne, in tako dalje. To je instrument ekonomske politike, je pač koncept, ko se je koalicija odločila, da bo pomagala tistemu segmentu gospodarstva, ki se imenuje turizem. Je pač tak koncept, ja, seveda, zdaj lahko vprašate, zakaj pa ne avtomobilska industrija? Zakaj pa ne neka druga branža? Zakaj pa ne kmetijstvo? zakaj pa ne [[…]]ja, kultura in tako dalje in tako dalje? Seveda so to relevantna vprašanja. A potem, na drugi strani, ko pa se vam zdi, da majčkeno je kje kakšen, ta nabor upravičencev, preširok, pa pravite, kje bomo vzeli denar? Tako da, normalno je, da moraš na eni strani skrbet, da se gospodarstvo ne ohladi, ker to gospodarstvo je tisto, ki financira socialno državo, da daš ljudem, tistim, ki so na robu družbe, kajne, ja, tudi upokojencem, 300 tisoč jih je bilo, ki so dobili, ker imajo nesramno nizke penzije in jim je bilo potrebno dat. Mnogi sprašujejo, zakaj, kaj se je pa za njih spremenilo, v tej epidemiji? Ja, je se spremenilo. Torej, gre za instrument ekonomske politike in koalicija je pač tak koncept izbrala, podrobnosti, glede prenosljivosti in tako naprej, tega bona, ki je dejansko plačilno sredstvo in bo vezano na davčno številko, je pač želela pomagati turističnemu segmentu, ki predstavlja pomemben segment v našem bruto domačem produktu. Toliko, za zdaj. Hvala lepa, gospod predsednik.
Ja, kolegica Tomić, replika.
Ja, moram replicirat, ker je bil Luka omenjen, parkrat, glejte, vi zdaj [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Levica. V redu. Ja, pač to, kar mi govorimo in zastopamo, prosim. Glejte, rekli ste, zdaj bomo pa dobili končno solidarnostno pomoč iz Evropske unije. Zamudili ste mojo razpravo prej, kajti vztrajno rinjenje Slovenije na vzhod, tja, v višegrajsko skupino, je rezultiralo to, da mi nismo dobili nepovratnih sredstev, tako, kot države Evrope, centralne Evrope. Nepovratna sredstva so dobila Avstrija, Belgija, Irska, Danska, Nemčija. Mi smo dobili kreditna sredstva, ki jih bomo morali vračat. Vi zelo radi pokažete kdaj tablico, pa si oglejte tole razpredelnico, kajne. In koliko bodo obresti, je precej odvisno tudi od naše drže, kako se bomo obnašali. Ravno tako sem od Nove Slovenije poslušala tudi v prejšnjem mandatu, ko smo se zavzemali proti privatizaciji in in v Levici striktno zagovarjamo to, da ne privatiziramo prav vsega, da je vseeno, kdo je lastnik. Sava hoteli so v hrvaški lasti, vse nabavljajo na Hrvaškem, zaposleni so večinoma, poglejte Gorenje, ki zaposluje in odpušča ljudi. Zelo pomembno je, ali je lastnik Slovenec, odgovoren, ki mu je nekaj, ali pa prodamo tujcu, ki bo poskrbel za svoje. In, zanimivo, prvi voucherji gredo v turizem, ki bodo šli spet v roke tujcem, ta denar, ki ga bomo dali. Počivalšek je poskrbel za svoj resor, ni pa poskrbel Simoniti nič, Gantar nič in še kdo. Hvala.
Kolegica Tomić, to ni bila replika, ker ste sama povedala, da je kolega očitno izpustil vašo razpravo. Zdaj, časa je še dovolj, jaz še vedno pobiram prijave za razpravo. Tako, da kolega Horvat, imate razpravo. Kolegica Jeraj za njim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegica Tomić me ni dobro poslušala. Jaz sem govoril o solidarnostnem skladu. 750 milijard, to je zgolj ideja, zgolj predlog Evropske komisije. Tega še ni. Evropski svet bo moral to požegnati. Se strinjam, poznamo vašo politiko, vi ste za nacionalizacijo, mi smo pa za privatizacijo. Tako, da te zadeve so mi povsem razumljive. Hvala lepa.
Kolegica Jeraj.
Hvala za besedo. Torej občutek po tejle razpravi je, da karkoli bi naredila ta vlada, za vas nebi bilo dovolj dobro. Nič ni dobro, nobenih pravih ukrepov, nobenih pravih predlogov. Vi bi to vse naredili bolje. Ampak takrat, ko ste imeli možnosti kaj narediti bolje, pa kaj urediti, se to ni zgodilo. sedaj, ko ste v opoziciji, imate polno idej, polno nasvetov, polno, ne vem, od kje jemljete neke, neverjetno kaj vse in kako bi vse uredili, socialo bi porihtali takole, ne? Ne vem, zakaj se to še ni zgodilo v vseh teh letih. Kolegi iz SD-ja ste vsa ta leta vodili ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve, zdaj pa se tukaj obtožuje kaj vse nismo naredili, pa bi morali narediti v teh dveh mesecih. Zdaj tisti, ki govorite, predvsem z Levice. Boni so v pomoč turizmu. Mi želimo pač, da turizem čim prej zaživi. Turistični delavci in pač podjetja razlagajo, da imajo težave, da ni rezervacij. Normalno, tako kot na vse druge segmente je pač tudi tu se pač pozna ta korona oziroma zaustavitev vsega v teh dveh mesecih in pol. Ampak namen bonov je, da se pomaga turizmu. Ne moremo zdaj mi kot predlaga kolega Luka zdaj pa te bone pretvoriti v denar, 200 evrov, pa bomo si kupili hrano. Mislim, bodite resni, no. Za to imamo druge inštrumente, za to imamo denarno socialno pomoč, regresirano malico in tako naprej, tukaj pa razlagate kot, da so ljudje lačni in zdaj bodo morali pa na dopust laufati, ker so dobili bone, namesto da bi si kupili za jesti. Mislim, to je kot, da bi se pogovarjali, da smo, ne vem kje, v Venezueli, ki pa res nimajo ljudje za jesti. Tako, da se mi zdi, da ste malo pomešali zakon, ki želi pomagati gospodarstvu, podjetjem turizmu, z neko socialno politiko, ki je prav, da jo imamo in je prav, da se pač, da smo pozorni na vse tiste, ki dejansko s svojim ali delom ali zaradi tega, ker ne morejo delati, ne morejo zaslužiti dovolj, da bi dostojno živeli. To je sigurno skrb države in moramo za to skrbeti, ampak ta ukrep o katerem se pogovarjamo, ni temu namenjen. Za to imamo cel kup drugih inštrumentov in drugih možnosti – otroški dodatki in tako naprej, socialne pomoči in tako. Zdaj bi pa tukaj vse to zmešali in se ukvarjali in razlagali, da ljudje pač za jesti nimajo, mi jih pa zdaj pošiljamo na morje in v hotele. Mislim, dajmo biti resni. Zdaj, veliko je bilo govorjenja tudi o tem, kako se bo zlorabilo, kako se bo goljufalo. Jaz ne vem ali vi sklepate po sebi, ali kako? Večina ljudi, jaz verjamem, v tej državi, je poštenih in bodo pač stvari naredili tako kot so bile zamišljene, kot so zapisane v zakonu. Imamo pa vedno koga, ki bo iskal obvod in poskušal goljufati, ampak za to je pa potreben nadzor. Tisti, ki že zdaj dvigujejo cene in so zelo hitro doživeli pogrom in se sedaj že vsi opravičujejo, da so bile napake in tako naprej. Upam pa, da jih bodo tudi ljudje kaznovali in potem tja ne bodo šli, ker to je, potem največja kazen za tistega, ki je hotel nekaj zlorabiti in narediti drugače kot je bilo zamišljeno. Verjamem pa, da večina ljudi torej ponudnikov in tistih, ki bomo bone koristili dela to s poštenim namenom. Sedaj pa vse kar povprek obtoževati, da bodo goljufali in da bodo ne vem kaj in tako priredili in drugače priredili. Če se bo večino tega torej kar je namen izkoristili bonov v turističnih kapacitetah bomo s tem direktno pomagali turizmu najbrž bolj kot, če bi jim dali nekaj tisoč evrov, zato da bi bili doma namesto, da bi »zalavfalo« vse skupaj. Še, kar je govoril kolega Trček, to je pa itak izven vseh bom rekla normalnega pogovora ali pa česa. To je neverjetno kaj vsak dan izvemo od SDS-u, kaj on vse ve. On se z nami vsakič nam servira, da je z nekom govoril in mu je rekel to in to in nas tukaj blati in žali in tako naprej. Stvari si ne zaslužijo niti besede odgovora, ampak poglejte, naj se ukvarja s svojo stranko, s tisto prejšnje, iz katere je izstopil, s tisto, v kateri je sedaj in naj se ne ukvarja z nami. Če govori o Vladi naj ne govori nam pa na nas kaj smo napisali na Twitter. Vladni Twitter na to odgovarja Vlada. Jaz odgovarjam samo za tiste twite, ki jih jaz napišem, to sem že stokrat povedala in nam ne, kar naprej servirati vsega, kar kdo napiše na Twitter. Ne berite ga, če je tako težko. Saj ni treba, zaprite pa čao. Ne pa nas, potem tukaj obtoževati za vsakič, ko vam nekaj ne odgovarja in se vam zdi, da nekaj ni v redu. Skratka, jaz podpiram predloge, ki so v zakonu. Včasih tudi ne moreš glih vseh stvari nasloviti. Spomnite se, da smo [[znak za konec razprave.]] imeli čakanje na domu tudi v času SD vlade pa se tudi ni obnesel ukrep tako kot ste si želeli. Predvideli ste 200 milijonov porabilo se jih je na koncu pa mislim 40, ampak ste pač poiskali neko rešitev, ki bi v tistem trenutku naslavljala problem, ki je nastal in podobno sedaj dela ta Vlada. Jaz sem prepričana in lahko že po prvih dveh paketih vidimo, da ukrepi učinkujejo, čeprav se nam ne zdi da.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 8. člen ter amandma Poslanskih skupin LMŠ, SD in Levica. Želi kdo razpravljati? Kolega Jože Lenart.
Za 8. člen amandmaja, ki ga poslanske skupine LMŠ, SD in Levica seveda predlagamo, da se črta. Zakaj? Obrazložitev. Člen določa odstop od odločb Zakona o nalezljivih boleznih glede odreditve in opredelitve karantene. Po predlogu bi karanteno odredil minister za zdravje ali od njega pooblaščena oseba brez predhodnega predloga Inštituta za varovanje zdravja Republike Slovenije kot to določa veljavni drugi odstavek 19. člena Zakona o nalezljivih boleznih torej brez prve stroke za to področje. Z obrazložitve ni jasno zakaj bi bil takšen ukrep potreben. Karantena pomeni omejitev svobodnega gibanja in odločitev obveznih zdravstvenih pregledov zdravim osebam, ki so bile ali za katere se sumi, da so bile v stiku z nekom, ki je okužen z določeno boleznijo. Tudi Zakonodajno-pravna služba je opozorila, da bi se v primeru ureditve, ki izključuje predhodni predlog ministru za odreditev karantene izključuje strokovni organ, ki je do slej nosil predlagateljsko funkcijo in za katerega veljavni Zakon o nalezljivih boleznih tudi v drugih določbah določa pomembno strokovno tehnične naloge. Nenazadnje pa danes vemo kaj povzroča karantena. Ustavitev gospodarskega in družbenega življenja, več korakov, več let gospodarskega padca, psihološke travme tudi bolezni in iz tega na drugi strani, sem prepričan, še večje zlo kot ga imamo sedaj s temi ukrepi. Ker menimo, da mora predlog za odreditev karantene podati stroka in ne sam minister predlagamo vsekakor črtanje tega 8. člena. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Kolega Trček.
Hvala za besedo. Poglejte, Twitter Vlade Republike Slovenije uradni kanal sporočanja informacij Vlade, ki je Vlada vseh nas in tudi ministri Vlade so ministri vseh nas, ne tako kot gospod Hojs pravi v intervjuju v Reporterju, pač da on twitta za tistih 25 % koliko je potencialno volilno telo SDS. Če bi imeli pa večinsko vlado bi pa twittal za 50%. Skratka, to, kar se zapiše na Twitterju Vlade Slovenije, ki je otrok, kot je lepo Bako rekel prej, ko sva debatirala zunaj, Državnega zbora. Vlado imenuje Državni zbor. In potem pravi gospa, ki je pritisnila za to vlado, da ona s tem nič nima, pa da jaz naj to ne berem. Jaz Twitterja ne uporabljam. Sem eden redkih poslancev. Že 2014 sem rekel, mene na Twitterju ne bo, ker če bom v Državnem zboru tudi zato, ker sem navsezadnje te zadeve predaval in ker imam v življenju kaj bolj pametnega za početi, da bi se z Janezom Janšo pingpongiral na Twitterju. Jaz ne lažem, kolegica. To, kar vaši kolegi povedo povem tu. Tu navsezadnje med nami sedi kolega iz vaše stranke, ki mi je rekel: »Ah, saj več, saj mi v bistvu sploh nismo stranka, mi smo privat firma enega človeka.«, konec citata. Tako pač enostavno je, a veste. Eni rabite prisluškovalne naprave, eni pa vemo, da je najboljši vir informacij v proti obveščevalnih zadevah človek, če ga ujameš na pravi nogi. In v teh trenutkih namesto, da bi se mi ukvarjali z izzivi zdravstva, ker verjetno toliko zdravi v glavi pa še smo, da en drugem ne želimo nič slabega na področju zdravja [[…]]
Kolega pri 8. členu smo [[…]]
[[…]]ker imamo sedaj že minus. Imeli bomo čez 200 milijonov minusa v zdravstveni blagajni, če še ne več, veste. Dajte vi malo vaše, ne vem, avtorefleksijo imeti. Janez Janša, ki gostoli na eni strani v ovčji kožici na RTV je ista oseba rojen na isti datum kot tisti Janez Janša, ki mu ti, ki kolesarijo rečejo, »Tvito« in ki nas vse po vrsti žali. Pa zaključil bom s tem, zunaj mi pač grozi nek poslanec vaše stranke, da me bo tožil, ker sem enega od vas primerjal, da se vede kot opica. Izjavljam v magnetogram, da sem s tem žalil opice. Hvala.
Kolega Trček, pa vsi ostali, predlagam, da se malo fokusirate na to, kar danes obravnavamo. Smo pri 8. členu. Želi še kdo karkoli povedati v zvezi z 8. členom in amandmajem LMŠ? Ne. Potem zaključujem razpravo. V razpravo dajem 9. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Želi kdo razpravljati v zvezi s tem? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 10. člen te amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 15. člen ter amandma poslanskih skupin Levica in LMŠ. Želi kdo razpravljati? Ne. V razpravo dajem 17. člen ter amandma poslanskih skupin Levica in LMŠ. Ni želje po razpravi. Zaključujem razpravo. Ker sta amandmaja poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 26. in 36. členu vsebinsko povezana bomo o njiju razpravljali skupaj. V razpravo torej dajem 26. in 36. člen ter dva amandmaja poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Amandma poslanske skupine Levica, amandma poslanske skupine SAB in dva amandmaja Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Želi kdo razpravljati? Kolega Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Razpravljal bom o amandmaju k 26. členu - amandma koalicije. Kot sem že povedal danes, poudarjam, sem izjemno vesel, da smo uspeli skupaj z ministrom, edinim Kraljem med ministri in seveda Vlado, gre za Vlado kot kolektivni organ, da smo bistveno razširili krog upravičencev s tem amandmajem k 26. členu. Če gledate dopolnjen predlog zakona, boste tam videli naštetih nekih 26 dejavnosti v skladu z SKD 2008, to je standardna klasifikacija dejavnosti, to zdaj odpade in samo 1. člen oziroma prvi odstavke, če preberem, bo vse jasno, pravico do ukrepa delnega povračila nadomestila plače delavcem na začasnem čakanju na delo lahko uveljavlja vsak delodajalec v Sloveniji. Vsak delodajalec v Sloveniji, ki jim začasno ne more zagotavljati dela zaradi posledic epidemije. So pa seveda neke izjemen, ki so dejansko že tudi v dopolnjenem predlogu zakona. Torej gre za ukrep, ki se spremeni tako, da velja za vse delodajalce, razen, še enkrat, taksativno naštetih izjem in ne več le za delodajalce na področju dejavnosti gostinstva in turizma. lahko rečem, da je ta člen tukaj danes pri tem obravnavi najmočnejših in kar se pa mene osebno tiče, me tudi najbolj razveseljuje. Hvala lepa. Podpora je zagotovljena.
Hvala lepa. Kolega Vojko Starović.
Hvala za besedo. Se zahvaljujem tudi, če sem dobro razumel, kolegu Jožetu Horvatu, če so oni pripeljali to zadevo v zakon oziroma ministru, naša pripomba se je glasila na dejavnost dajanja vodnih plovil v najem in zakup. Pa bom mogoče zdaj ob tej priliki to malo obrazložil zakaj smo šli, ampak to je zajeto, če sem dobro razumel. Povem čisto enostavno zato, od kod ta iniciativa. Ko sem jaz spraševal naokrog, mi nobeden ni znal odgovoriti ne na nočni seji ne kasneje, danes kar sem spraševal okrog, kje imamo mi na enem kupu, na enem mestu največ namestitvenih kapacitet. Mi pozabljamo na morje. Mi imamo dve marini večji, ena je v Izoli, ena ja v Portorožu, obedve imata nekje 700 privezov, na vsaki barki je povprečno, ker so različne zdaj jadrnice, tisto tretje, je približno v povprečju pet ležiš, neke so večje imajo deset, manjše imajo tri in to, če seštejemo, je 3 tisoč 500 po vsaki marini ležišč, kapacitet. Torej mi znamo na morje pozabiti, pozabili smo že tudi v preteklosti, ko sem jaz zaključeval moj študij prava, se je v Sloveniji sprejemal tudi zakon, povem, to je v 70. letih, se je sprejemal Zakon o vodah v Sloveniji. In so tudi na morje pozabili in potem so dopisali morje pa še dva člena notri, da smo ugotovili, da imamo Slovenci morje, ker morje imamo Slovenci šele po II. svetovni vojni, prej ga uradno v naši državi pač nismo imeli. No, in v teh obeh marinah imamo mi le še tri ali štiri, enega ne, mogoče živeče čarteriste, ki izposojajo barke, da lahko najameš barko kjer lahko spiš, živiš gor in jadraš po slovenskem morju tudi. Izpluješ. In to so krasne počitnice in ena taka barka recimo s šestimi ležišči malo izven sezone je tisoč evrov na teden, kar ko delimo na dneve in ko delimo na število ležišč, pride komaj 20 evrov na ležišče. To je tudi dostopen in lep izlet. Slovenci, resno pozabljamo na morje in tukaj smo, tukaj je spregled, jaz sem vprašal, vsi so mi rekli, tudi Počivalšek, minister, sem rekel, pa koliko si lahko ti samo na hotele si mislil, si pozabil, da imamo mi te namestitve in mi imamo samo še tri živeče, izgubili smo splošno plovbo. Imamo pa prometno fakulteto, kjer je pomorstvo smer. Izgubili smo ribiške ladje, ki so jih razrezali, zato ker nam je Evropa plačala, Evropska skupnost, da jih nimamo več ribiških ladij. Veste kje je ena lepa zadeva, res bi vas povabil in povedal, ena vasica je, kar velika vasica naprej od Trsta, imenu se Križ. Tam, če se sprehodiš po tem Križu, čuješ samo slovensko. In v tem Križu so ti naši Slovenci, zamejci naredili tudi muzej ribištva. In ko greste v ta muzej ribištva boste videli kako stara tradicija je pomorstva. Dajmo misliti na morje in dajmo še tem trem, štirim živečim firmam, ko posojajo, propadajo, pa veste zakaj jih je bilo veliko več? Mi tej čartaristi imajo davek najvišji. Na Hrvaškem imajo pol nižjega zato, ker so znižani, tako kot imajo hotelirji, pa tudi za gostinske storitve so ponekod znižani. Torej, že tako in tako izgubljamo našo to pomorsko tradicijo, pomorske in to, to, da nimamo možnosti, da to ni vključeno, da z vavčerjem gre družina, ko gre »komot« 20 evrov na ležišče, gre »komot« na tako ladjo za vikend, celo z vavčerji pokrije kompletno. Zakaj ne bi tem dopustili? In dejansko gre za namestitve. Ti se moraš prijaviti, posadka je prijavljena zaradi kontrole, ko je imela kolegica veliko povedati kako je pomembno, je vse to kontrolirano in popolnoma jasno in ne more biti nobene »mučke«. Dajmo pomagati tem še edinim ladjarjem. Te imajo pa posamezni, ki je ta čarterist ima, kaj jaz vem, ta, ima 16 teh bark, na katerih je, so, imajo malo bolj večje, po 10 ležišč, imaš 160 ležišč, je tako kot nek kar solidno velik hotel. In oni so res težko živeli zdaj za to prejšnjo kar je predlagal, kar je povedal in kar je o amandmaju s strani koalicije dobro in bo to pomagalo, dajmo jim mi še pomagati. Kreditov pa niso bili deležni oni, ker niso spadali v to klasifikacijo. Niso mogli priti do njih. Mislim, odlog kreditov, ker neke barke so vzeli na kredite in je precej težav. Dajmo pomagati našemu pomorstvu, tisto kar še imamo, da preživijo, zato prosim vse poslance, da ta, da potem v 37. členu, zdaj smo pri 26., je to rešeno, da tudi pri 37. členu to podpremo. Hvala lepa.
Še kdo? Ne, zaključujem razpravo. Ker sta amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 37. členu in amandma istih predlagateljev k 83. členu vsebinsko povezana, bomo o njiju razpravljali skupaj. V razpravo torej dajem 37. in 83. člen ter dva amandmaja Poslanske skupine SAB, amandma poslanskih skupi SAB, SD in Levice, amandma Poslanske skupine LMŠ, amandma Poslanske skupine Levica in dva amandmaja poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Kolegica Jerca Korče.
Ja, najlepša hvala, predsednik. Torej, v Listi Marjana Šarca k 37. členu vlagamo amandma, pri čemer dvigujemo turistični bon v višini 200 evrov kot je predlagan na 400 evrov. Zakaj? Zato, ker ocenjujemo, da je 400 evrov na odraslega in 50 evrov za otroka nek primeren znesek oziroma neka primerna višina, s katero bi dejansko si ljudje lahko privoščili normalne počitnice in s tem bi tudi v večji meri dvignili domačo potrošnjo in oživili turistično panogo. In pa druga zadeva, uvajamo uvedbo mesečnega temeljnega dohodka v višini 100 evrov. Zakaj se nam zdi to pomembno? Ker se na tak način omogoči tudi vpliv na nek socialni status ljudi. Nenazadnje, če si bo nekdo privoščil počitnice, bo lahko s tem si omogočil tudi neko gostinsko storitev oziroma se udeležil kulturne prireditve, kajti vemo, da je Vlada spustila tudi kulturnike in menimo, da je ta mesečni temeljni dohodek prava smer in upamo, da bo tukaj podpira s strani vseh poslancev tudi prisotna. Hvala.
Še kdo? Kolega Vojko Starović.
Hvala. Še enkrat se priglašam k besedi. Mi smo pri 37. členu dvakrat prisotni, enkrat smo še skupina še z drugimi opozicijskimi strankami, o čemer je govoril že kolega Bandelli, tako da se ne bi ponavljal, ampak gre za preprečitev tega, da bi dvakrat, da bi različno plačevali ljudje, ali plačujejo z bonom ali pa plačujejo z denarjem, kar se je že pojavilo. To je ena zadeva, druga, da bi se izdajali po eni, po 50 evrov in tretja zadeva je dejansko ta, da bi lahko tudi za kulturo in za kulturne prireditve to uporabljali. Drugi je pa tisti, o čemer sem govoril, da se ne bom ponavljal, kar sem govoril že pri 26. členu, torej en kup namestitev, ko jih imamo, dajmo priznati, da imamo morje in da lahko tudi bivaš na morju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednja ima gospa Jerca [[…]]Se opravičujem gospod Marko Bandelli, izvolite.
Hvala predsedujoča. Pri 37. členu bom še enkrat povedal, praktično z amandmajem se tako uvaja možnost koriščenja bona tudi za spodbujanje potrošnje na področju kulturnih dejavnosti. Ravno slednje so v času epidemije med bolj prizadetimi dejavnostmi, hkrati pa je bil kulturni sektor deležen najmanj ukrepov in pomoči. Zdaj z amandmajem dodajamo še možnost koriščenja bona v gostinskih obratih in turističnih kmetijah brez sob. Podobno kot nastanitveni obrati tudi gostinska dejavnost je doživela ogromen upad prihodkov in zato potrebuje dodatno spodbudo za ponovni zagon te dejavnosti. Pomemben vidik v tem amandmaju, ki se spreminja je izplačilo bona v poenih [[?]] kot smo povedali po 50 evrov, tako se zagotovi, da bodo boni lahko uporabljeni v širšem spektru dejavnosti za storitve po lastni izbiri. Kar smo mi spreminjali v amandmaju, sem videl, da je prišel nov amandma koalicije in mislim, da so sprejeli notri to, kar smo mi tudi tukaj napisali, da ponudniki storitev morajo vsem gostom, ne glede na način plačila storitve uporaba voucherja ali pa ne, zaračunati svoje storitve po enaki ceni in ravnati skladno z zakonom, ki ureja varstvo potrošnikov, kar smo videli na medijih, da se že koristi, izkorišča ta sistem in sem videl, da ste vi že v vašem amandmaju to na novo zdaj dodali. Toliko z moje strani. Hvala.
Hvala lepa. K besedi se je prijavil še dr. Trček. Izvolite.
Hvala. Glejte, v bistvu ta člen kot sem že prej govoril opredeli tisti edini amandma opozicije, ki je bil sprejet na Odboru, zgolj kot naslov. In tudi to, kar je kolega Marko govoril, neke današnje izjave ministra Počivalška so, kupec je kralj, kupec bo odločil, ne, treba je tudi regulacijo, sočasno tudi neki štajerski gostinec Počivalšku sporoča, da bi on že lovil ribe, ampak da nima ribnika. In, ker sem že pri besedi, neka poslanka iz SDS je prej modrovala, naj se jaz ne ukvarjam z SDS-om, naj ga pustim pri miru. Pa meni je na koncu sveta, da bi se ukvarjal z SDS-om, razen v tistem delu, ko škoduje Republiki Sloveniji. Če pa gledam neke medije, pa ne vem poslanka ali ste vi delničar Demokracije in NovaTV, se pa toliko ukvarja z SD-jem in Levico in se vam v bistvu zahvaljujem za to za nas brezplačno reklamo. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo pri tem amandmaju? Če ne, zaključujem razpravo in prehajamo k 42. členu. V razpravo dajem torej 42. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 57. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 59. člen ter amandma Poslanskih skupin LMŠ, SD in Levica. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 64. člen ter amandma Poslanskih skupin LMŠ, SD in Levica. Želi kdo besedo? Gospod Kovačič. Izvolite.
Hvala za besedo predsednica. Tukaj gre za študentsko prehrano, ker je dejansko Vlada, bom združil, pozabila dve zadevi oziroma je dobronamerno hotela pa je dejansko po mojem mnenju naredila kar nekaj škode. Tukaj, ko govorimo o študentski prehrani, se pravi Vlada predlaga, da se podaljša razpis, kar je na prvi pogled zelo dobro in tudi všečno. Moramo pa se zavedati, da veliko gostinskih obratov že dejansko od sredine meseca marca ne obratuje. Predvsem ti, ki imajo študentske bone, študentje niso ne v Ljubljani, ne v Mariboru in ne v nobenem mestu, kjer je neko univerzitetno izobraževanje. Gostilne, gostinci, ki se ubadajo le s temi študentskimi boni, dejansko bodo do septembra popolnoma zaprte. Mnogo od teh, bo zaprlo vrata, bo dejansko propadlo in dejansko je to, bo velika škoda. Zato pravim, da na prvi pogled zelo všečno, da se omenjena zadeva podaljša, ampak, problem je, da vsi novi gostinci, ki bi se radi, želeli prijaviti na razpis, jim je to onemogočeno. Zato, kljub temu, da boste to podaljšali, mi vlagamo amandma, da bodo tudi vsi tisti, ki se na novo želijo temu priključiti, jim omogočite omenjeno zadevo. Podobno je potem tudi z samimi štipendijami, ker ste nekako rekli, pri Zoisovih štipendijah, da se izjemni dosežki za omenjeno študijsko leto ne upoštevajo, kar pa je nekoliko skregano z logiko, ki jo predstavlja ta Vlada, se pravi tudi ministrica za izobraževanje, znanost in šport, ki govori, da je aktualno šolsko leto popolnoma normalno in veljavno. Torej, če šolsko leto, tako osnovnošolci, dijaki, kakor tudi študentje, je za njih popolnoma nespremenjeno, ne vidim razlogov, da se ne bi ti izjemni dosežki tudi upoštevali. Zdaj, koalicija je, ko ste zavrnili ta naš amandma, na odboru, zdaj vložila novega, kjer sicer, greste nekoliko bližje nam, ampak, upoštevate le eno alinejo, se pravi, znanstvene dosežke, ampak ne vidimo razlogov, da ne bi vseh, mislim da, pet ali šest alinej, dejansko vse, šolska tekmovanja, kajti, če ne bo to sprejeto, boste dejansko dijake postavili med, in študente, za prvo in druge razredne, vsaj nekaterim boste oziroma tem študentom in dijakom, ki so v tem šolskem naredili izjemne dosežke, jim boste dejansko odvzeli štipendije.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Če ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 67. člen, ter amandma Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus, ter amandma Poslanskih skupin LMŠ, SD in Levica, k naslovu podpoglavja 7.4. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 68. člen, ter amandma Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Gospod Horvat želi besedo prvi. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Zdaj, ta amandma, da je dejansko v zadnjem trenutku bil usklajen z Vlado, na tem mestu, se moram zahvalit ministru Mateju Toninu, državnemu sekretarju na Ministrstvu za obrambo; Damijanu Jaklinu in seveda generalnemu direktorju Uprave Republike Slovenije za zaščito in reševanje; gospodu Darku Butu, ki niso pozabili na prostovoljno in nepoklicno opravljanje nalog, v času epidemije. Gre za člen, ki definira dodatek za nevarnosti in posebne obremenitve. Mi vsi vemo, da so naši slovenski prostovoljci časti vredni ljudje in so eno veliko bogastvo te države in zato je prav, da na njih nismo pozabili. Seveda so opravljali naloge javne službe za zaščito, reševanje in pomoč, opredeljene v prvem odstavku 74. člena, Zakona o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami in mislim, da se vsi strinjamo, da je prav, da dobijo vsaj neko simbolično denarno nagrado. Gre seveda za gasilska društva, ki jo opravljajo gasilske enote oziroma, pardon, gre za gasilsko službo, ki jo opravljajo gasilske enote, v skladu s predpisi v gasilstvu, gre za gorsko reševalno službo, ki jo opravljajo postaje gorske reševalne službe in tako naprej. Gre za jamarska reševalna društva, gre za podvodna reševalna društva in gre, seveda, tudi za službo za zaščito in reševanje ob ekoloških in drugih nesrečah na morju, ki jo organizirajo lokalne skupnosti in država- Tako da, kar zadeva Novo Slovenijo, normalno, če smo že podpisali ta amandma, ga bomo tudi podprli in verjamem, da bo dobil v tem Državnem zboru danes, pri glasovanju, soglasno podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo gospa Mateja Udovč. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča, za besedo. Ne bom se ponavljala. Z predhodnim kolegom, ki, moram mu pritrditi, tudi v Stranki modernega centra bomo amandma z veseljem podprli, bi pa rada povedala, da se velikokrat, veliko funkcionarjev, zelo rado slika s prostovoljnimi gasilci, reševalci in podobnimi organizacijami. Velikokrat slišimo od funkcionarjev na raznih dogodkih kako se bodo oni dejansko zavzemali za njih, kako jim bodo stali ob strani, ko jih bodo najbolj potrebovali, a dejstvo je, da če se samo zavzemamo, to še ne pomenim, da smo jim dejansko tudi dali. In vprašanje, če bodo res ti funkcionarji za njih tudi resnično kaj naredili. Sama sem se v tem zelo kratkem času, ko sem poslanka, za gasilce in podobne organizacije zelo velikokrat ne samo zavzemala, ampak tudi že kaj naredila in veliko bom še naredila. In ko sem bila v sredo s strani predsednika Gasilske zveze Slovenije in poveljnika Gasilske zveze Slovenije obveščena o anomaliji amandmaja 68. člena, sem takoj pristopila v akcijo in v bistvu na odboru v sredo zvečer smo takoj opozorili, da je sprememba nujno potrebna, da so gasilci, prostovoljni gasilci, gorski reševalci, podvodni reševalci, jamarski reševalci, ki so delali na intervencijah v času epidemije COVID, tudi upravičeni do dodatka. Pa to ni plačilo za njihovo opravljeno delo, ampak to je zgolj nagrada, to je zgolj simbolična nagrada, da država na njih ni pozabila v trenutku, ko so oni opravljali eno veliko delo namesto države. In nisem predsedniku Gasilske zveze Slovenije in poveljniku Gasilske zveze Slovenije rekla na tistem sestanku, da se bom samo zavzemala za njih – ne, šla sem v resnično akcijo. In kot je povedal moj predhodnik, akcija, da je dokončana, ni odvisna samo od mene. Za uspešno akcijo, kot sem danes že velikokrat povedala, moramo stopiti vsi skupaj. In tudi vložitev amandmaja je plod skupne akcije, ki je danes, da se je to zgodilo, trajala še celo dopoldne, da smo jo uspešno izvedli. Zato bi se tukaj zahvalila javno vsem za konstruktivno sodelovanje in predvsem tudi ministru Mateju Toninu in državnemu sekretarju Vinkotu Gorenaku, ki sta mi nudila, danes mislim, da sem napisala Mateju Toninu, ko ga nisem mogla poklicati na telefon, da štejejo minute in me je poklical, da sva vložila, da smo lahko skupaj s koalicijskimi poslanci vložili predlagani amandma. Danes na glasovanju pri temu amandmaju se bo pokazalo ali se zavzemamo ali pa jih resnično podpiramo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Kovačič. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Ja, se strinjam s kolegico, da ko se nekdo na tebe obrne, je fajn, da greš v akcijo. Tudi opozicijske stranke smo doživele kar nekaj klicev in kar nekaj pripomb raznih združenj in šli tudi sami v akcijo. Zato smo tudi vložili toliko amandmajev, ne? In upam tako kot kolegica trdi, da se bo pri tem amandmaju pokazalo kdo je za to in kdo je za ono, da bo tudi pri drugih naših amandmajih pokazala ali je za vse skupine ali ne.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo pri tem amandmaju? Če ne, zaključujem razpravo. In v razpravo dajem 77. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo besedo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 79.a člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo besedo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 84. člen ter amandma poslanske skupine Levica. Želi kdo besedo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 85. člen ter amandma poslanskih skupin SD, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ne. zaključujem razpravo. V razpravo dajem 87. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Zaključujem razpravo. O vseh amandmajih bomo odločali čez 15 minut v okviru glasovanj. S tem tako prekinjam to točko in 38. izredno sejo, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 20.30. (Seja je bila prekinjena ob 20.16.) (Seja se je nadaljevala ob 20.30.)
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Obveščam vas, da bomo glasovali po naslednjem vrstnem redu, 1., 2. in 3. točka. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda – s tretjo obravnavo Predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije v Evropskem instrumentu za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19, nujni postopek. Prehajamo na odločanje o predlogu zakon. Obveščam vas, da nisem obveščen, da bi bil predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda – z drugo obravnavo Predloga interventnega zakona za odpravo ovir pri izvedbi pomembnih investicij za zagon gospodarstva po epidemiji COVID-19 v okviru nujnega postopka. Nadaljujemo z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 29. maja 2020. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k 4. členu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 49. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in za drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da nisem obveščen, da bi bil predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Obrazložitev v imenu poslanske skupine Levica. Kolega Željko Cigler.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Levica bo glasovala proti zakonu, ki je zdajle pred nami in se sprejema. Glasovanje je utemeljeno na tem, ker je zakon prazen. Na drugi strani pa je poln. Namreč ta zakon bo imel za posledico predvsem proste roke za kapital, za ustvarjanje dobička in uničevanje narave, okolja v Sloveniji, v nasprotju z usmeritvami te države in v nasprotju z interesi ljudi, ki jih naj bi mi v tem Državnem zboru zastopali. Hkrati je napad na osnovne organizme in inštitute demokracije pri nas, še posebej na področju varstva okolja in zaščite prostora, ki jih v Sloveniji dolga leta izvajajo nevladne organizacije in prihodnost Slovenije bo očitno odvisna od interesov in odločitev kapitala, tistega kratkoročnega dobička na katerih projektih se bo pa to ustvarjalo, je pa ta Državni zbor danes, včeraj in v preteklih dnevih, ko se koronski zakoni sprejemajo, govoril. Predlagan zakon je po mnenju Levice bianco menica Janšizmu in je proti temu, in je proti temu proti čemer danes protestirajo ljudje pred Državnim zborom. Je proti uničevanju okolja, proti represiji nad posamezniki, ki si upajo povedati svoje mnenje o Janšizmu in je proti temu, da v Sloveniji prevzame prvo besedo namesto glasu ljudstva in našega odločanja v njihovem imenu praktično dobiček. Zato bomo v Levici glasovali proti temu zakonu.
Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 14. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točo dnevnega reda – z drugo obravnavo Predloga zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19 v okviru nujnega postopka. Nadaljujemo z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev, z dne 29. maja 2020, z oznako NOVO. Prehajamo na odločanje o amandmajih Poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD k 2. členu. Kolega Siter, obrazložitev glasu v imenu poslanske?
Tako, v imenu poslanske skupine hvala lepa za besedo. Zdaj, spoštovane kolegice in kolegi, ta zakon bi moral služiti ljudem in gospodarstvu. To je glavna mantra, s katero ga Vlada prodaja. Ampak 2. člen iz tega zakona iz postopkov odločanja o posegih v okolje odreže ljudi. Odreže celotno javnost, služi pa vsemu drugemu. Služi prodaji naravnih virov za hiter zaslužek, služi kolapsu zdravja, služi propadu celotnih skupnosti, tako rekoč. Nobenega drugega namena nima. Da je skregan z vsako logiko dolgoročnega razmišljanja in načrtovanja, so opozorile številne okoljevarstvene organizacije, opozarjajo v tem trenutku protestniki na trgu pred Državnim zborom, 15 tisoč jih je in [[…]] [[nemir in smeh v dvorani]] [[…]]
No, no [[…]]
[[…]]in opozarja peticija na spletu, ki je do danes naštela 30 tisoč [[…]]
Malo tišine, prosim.
[[…]]podpisov.
Malo tišine.
Kako boste, Vlada, razložili kmetom, kako jim boste pogledali v oči, ko boste zabetonirali njihova dvorišča in se ne bodo smeli pritožiti? Kako boste danes iz Državnega zbora šli bržkone skozi zadnji vhod. To ukrepanje, [[…]] [[nemir v dvorani]] [[…]]ta ukrep [[…]]
Malo tišine, kolegi, prosim.
[[…]]je najbolj, [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] [[…]]Ta ukrep je najbolj grob prikaz dejstva, da je ta Vlada prodana. V času, ko cel svet razume, da smo na meji podnebnega zloma, da je treba varovati vsak kvadratni centimeter tega planeta, ta Vlada prodaja državo »frendom« v betonski mafiji. Ta člen si zasluži samo eno. Iti na pogorišče politične zgodovine, če ne bomo uničili tega škodljivega člena, boste uničili kar je v državi najlepše in ne bomo nikoli mogli peti, Slovenija od kod lepote tvoje. Takem členu nasprotujemo in predlagamo amandma, ki je zelo preprost in pravi: »Ta člen se črta.«
Hvala lepa. Kolegica Divjak Mirnik, postopkovno.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik, za besedo. Zdaj, 75. člen Poslovnika govori, da za red na seji skrbi predsedujoči. Jaz vem, da nismo vsi politiki enaki, v LMŠ se tukaj v teh klopeh ne deremo, ne govorimo »bu«, niti ne obsojamo tega kar ostali kolegi govorijo in vas vljudno prosim, da zagotovite red na seji. Če kolega Siter razpravlja o amandmaju, ki smo ga vložile tri poslanske skupine, potem od vas pričakujem, da če vas že to ne zanima, da se vsaj delate, da vas zanima in ste preprosto spoštljivi. Hvala lepa.
Spoštovani kolegice, kolegi! Jaz upam, da bo v nadaljevanju obrazložitev glasu potekala čim bolj mirno. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine najprej? V lastnem? V lastnem najprej Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Že od 13. marca lahko spremljamo kako se v Sloveniji izvaja mehki državni udar. Pod krinko epidemije skrajno desna Vlada Janeza Janše izvaja udar na policijo, na medije, na parlament, na proračun, no, na današnji seji pa izvaja še udar na okolje. Za oblast ima fracking prednost pred obnovljivimi viri, avtocesta pred železnico, lakirnica pred podtalnico. Onesnažene reke, zastrupljena zemlja, umazan zrak, slabo zdravje ljudi in skupnosti, so zanje sprejemljive žrtve na oltarju dobička investitorjev. Temu se je danes pred Državnim zborom na kolesih postavilo po robu 15 tisoč ljudi. [[nemir v dvorani]] 30 tisoč ljudi je podpisalo peticijo naravovarstvenikov. V Levici smo jo slišali, vložili smo amandma, da se člen, ki odpravlja varovanje okolja črta. Ta amandma bomo podprli. Pomoč ljudem, ohranitev okolja, smrt fašizmu in svoboda narodu. Cin, cin.
Kolega Trček ima obrazložitev v lastnem imenu? Malo tišine.
Hvala za besedo. Ne vem ali imamo še Ustavo v tej državi ali ne, če jo še imamo je člen, ki se črta protiustaven v členih od 70. do 73., pojdite si jo že enkrat prebrati, zato bom podprl ta amandma.
Glasujemo. Obrazložitev? Prekinjam, še kolegica Tomić, obrazložitev glasu pri 2. členu. Imate besedo, ja.
Hvala za besedo. Jaz bi prosila, da poslušate naše argumente, čeprav vem, da bo koalicijski valjar povozil vse argumente, ker vi ne slišite in ne vidite očitnih stvari. V redu, vi ne vidite 15 tisoč kolesarjev in protestnikov, jih pač ne vidite, v redu. Ne vidite 30 tisoč podpisov, ki so v podporo v bistvu našemu amandmaju in proti temu zločinskemu 2. členu, ki daje pravico korporacijam in umazani industriji pred pravico Slovenk in Slovencev do zdravega življenjskega okolja. Sram vas bodi, kajti kako boste dejansko pogledali državljanom in državljanom v oči, ko bodo morali živeti v zastrupljenem zraku ob zastrupljeni zemlji in vodi. Veste, način, ki ga tukaj doživljam v Državnem zboru zadnja dva, tri mesece je grozljiv. Bili ste v opoziciji, bili smo v opoziciji, bili smo spoštljivi in bili smo spoštovani. Odkar je prevzel oblast Janšizem, pa da razčistimo, tam zunaj ljudi zapirajo in jemljemo plakate smrt Janšizmu, dajte si pogledati slovar slovenskega jezika in naučite se slovenščine. Smrt, komu ali čemu? Ja, čemu? Janšizmu, komu - bi rekli - osebi. Tako, da dajte nehati manipulirati z ljudmi. In ohranjanje narave je tako pomembno za cel svet in samo Slovenci z eno srednjeveško zastarelo miselnostjo slovenske desnice delamo ravno obratno. Aprila smo presegli zmogljivosti zemlje, planetarne zmogljivosti, zemlja je naša edina mati. Kaj boste vi svojim otrokom dali jesti? Papirne šuške [[opozorilni znak za konec razprave]] ali delnice? Absolutno podpiram naš amandma, da se to grozljivo zločinsko dejanje črta in protiustavno.
Kolegica Nataša Sukič, v lastnem imenu.
Hvala lepa predsedujoči. Poglejte, dejstvo je, da ste napovedali vojno naravi. Skupaj z betonsko mafijo namesto, da bi gradili železnice gradite, širite obvoznice, gradite obvoznice, pa ne samo okoli Ljubljane [[…]]Ali lahko jaz še enkrat tole, predsedujoči glejte [[…]]
Malo tišine prosim, če ne bomo prekinili.
[[oglašanje iz dvorane]] . Tudi čas od začetka [[…]]
Prosim, da mi čas daste od začetka [[…]]Ne morem jaz takole [[…]] [[nemir v dvorani]] .
Glejte, lepo vas prosim. Dajte se malo umiriti. Tudi, prosim, da malo prekinete čas, pa daste kolegici eno minuto. Jaz bom tako rekel, neke reakcije nekega večjega števila poslancev so nekaj povsem normalnega. Predlagam pa, da potem, ko se umiri oziroma da se takšna reakcija čim prej umiri in da pustite kolegom, da nadaljuje in da mu ne zapravljate časa. Predlagam, kolegica Sukič, da nadaljujete. Ste čas uredili?
Še enkrat bi prosila [[…]]Skratka kot sem povedala, napovedali ste vojno naravi, na široko odpirate vrata umazanemu kapitalu, ki ne bo imel več nadzora, skupaj z betonsko mafijo, namesto, da bi gradili, namesto da bi gradili železnice, vi širite in gradite obvoznice in ne zgolj obvoznice okoli Ljubljane in okoli drugih mest, ampak tudi obvoznice mimo zakonov in mimo Ustave s takimi potezami. Kot je povedal okoljski, okoljevarstveni aktivist, iz Balkan River Defence – v igri je nenadzorovan dostop do narave in naravnih virov, zgodila se bo razprodaja narave kapitalu, delno slovenskemu, večinoma pa tujemu, tako, kot imamo primer, recimo, v Anhovem. Zgodili se nam bodo goloseki gozdov, namesto živahnih rek bomo dobili mrtve akumulacije. Zgodil se nam bo »fracking« v Petišovcih, v Prekmurju, zgodili se nam bodo novi avtocestni kraki, potegnjeni čez najlepše travnike, čez najbolj kakovostno zemljo. Dobili bomo še večje nakupovalne centre, nove Magne in tako naprej in tako naprej. To počnemo, ko odstranjujemo varovalke, varovalke, ki so bile, katerih glasnik, [[znak za konec razprave]] so bile nevladne organizacije, ki so bdele nad tem, da so stvari vsaj približno, tukaj, v tej državi, zakonite. Zdaj tega ne bo več. Pod pretvezo odprave administrativnih ovir, ste vi pravzaprav nevladne organizacije označili za administrativno oviro in jih onemogočili z vašimi administrativnimi ovirami njim. Tako da, seveda, bom naš amandma absolutno podprla. [[znak za konec razprave]] Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima kolega Cigler.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, ne samo v Ljubljani, takšno mnenje, kot ga predstavlja amandma Levice, se sliši iz ust v Mariboru, državljank in državljanov v Mariboru, v Velenju, v Kopru, v Celju, v Anhovem, ker, zavedat se je potrebno in tako razmišljam, vsaj jaz osebno, da smo mi v tem Državnem zboru, bili izvoljeni s strani volivcev in volivk, zato, da zastopamo njihovo dobro, njihovo blagostanje, njihovo zeleno Slovenijo. Nas, v Državni zbor, ni postavil kapital, zaradi svojih kratkoročnih interesov, ki se bojo pokazal predvsem v uničevanju zelene Slovenije in v uničevanju demokracije in Državni zbor, mora odločat v imenu državljanov, v njihovo korist in v korist bodočih rodov. Kako boste pogledal v oči svojih otrok in vnukov, po Sloveniji, ki bo nastala, v kolikor se bojo začele investicije, o katerih smo imeli te dni poslušat, v Državnem zboru, ki bodo šle preko najbolj rodovitne zemlje, preko gozdov, uničevale bojo vodo, pitno vodo, reke in potoke v Sloveniji. Ali boste glasovali za to? Ali ste zato [[znak za konec razprave]] dobili mandat na volitvah? Jaz ga nisem in bom glasoval za amandma Levice. Hvala.
Besedo ima kolega Koražija.
Spoštovani, hvala za besedo. Še enkrat bom ponovil, moje besede iz predvčerajšnje seje, in sicer, da v bistvu, naravo oziroma okolje se ne more deliti ne na leve, pa na desne. Pa čisti zrak, zdrava pitna voda oziroma čista pitna voda, rodovitna zemlja, hm, biodiverziteta, ne more imeti političnega predznaka in jaz mislim, da tu smo zadevo, v bistvu, bom rekel, prekoračili v tej smeri, ker v bistvu, ko govorimo o tem, kako bomo preživeli, v resnici, to ne more biti politično vprašanje, ampak, dejansko, naravno oziroma, kako, gledat v prihodnost in tudi v prihodnost, bom rekel, varno in tudi zdravo prijadrat. In dokler bomo na naravo gledal iz tega stališča, kot se gleda danes, ko sem zdajle poslušal te razprave oziroma tudi prej, vaše razprave, dejansko je nerazumljivo [[…]] Saj ni važno, ali smo levi ali ste desni ali ste sredina, glejte, če hočemo preživeti, pa zdravo živeti naprej, bomo mogli prestopit te okove in te pragove in poskrbeti za naravo, ne glede na to, kakšna so naša politična prepričanja, ker, kot še enkrat rečeno, ko se gre za človeka, za naravo in za živali, morajo biti zmeraj pred kapitalom. Hvala.
Hvala. Kolega Mesec.
Hvala za besedo. Zdaj, Slovenija velja za zeleno državo. Na vseh turističnih razglednicah se prodajamo kot zelena destinacija, z neokrnjeno naravo. Ampak če nekoliko približamo zemljevid bomo videli, da v Sloveniji obstaja dolga zgodovina industrijskega onesnaženja in degradiranih območij. O njih pogosto govorimo tudi v parlamentu. Imamo Celjsko kotlino onesnaženo s cinkom. Imamo Mežiško dolino na Koroškem. Imamo sledi PCB-ja v Beli krajini po 30 letih še vedno. Imamo bolnike z rakom, mezoteliomom v Anhovem. Imamo nešteto rakavih obolenj zaradi kurjenja petrol koksa v Lefargu v Trbovljah. In imeli smo nedavno nesrečo v Kemisu na Vrhniki, zaradi katerega bo okolje tam še dolgo trpelo posledice. Vse to so posledice ne prevelikih administrativnih ovir za industrijo, ampak prevelike svobode nekega kapitala, preteklega in sedanjega. In če grem malo dalje, tudi tiste destinacije, ki jih danes lepimo na razglednice, recimo, tok zgornje Soče, je bil nekoč v 70. planiran zato, da se ga zabetonira in tam postavi hidroelektrarne. Pa smo danes najbolj ponosni na to. Najbolj popularna destinacija v Sloveniji Blejsko jezero, poglejte v zgodovino, leta 1782 se je tam nekemu grajskemu oskrbniku Ignacu Novaku zazdelo, da bi bilo to jezero pametno izsušiti in njegovo dno uporabiti za izvoz ilovice. Zato bom glasoval za ta amandma in za izbris tega člena, ker take prihodnosti jaz nočem. Jaz želim, da Slovenija je in ostane zelena destinacija.
Še kdo? Ne. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD k 2. členu. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD in Levica k 8. členu. Kolega Kordiš v imenu poslanske, obrazložitev glasu.
Hvala za besedo, predsedujoči. Karantena je v epidemiji normalna logična in koristna stvar za varovanje javnega zdravja. Karantena v osnovi po definiciji pomeni omejevanje gibanja. In v Sloveniji se lahko razglasi šele in samo na pobudo stroke, Inštituta za varovanje zdravja Republike Slovenije. Fašistom na oblasti to seveda ni všeč, ker je edina znanost za SDS partijska znanost. Spomnimo se, ker jim pozicije stroke niso bile všeč so izpeljali udar na NIJZ. Dr. Rihard Knafelj je spregovoril strokovno o ventilatorjih pa so ga popadli kot da je največji kriminalec. S tem členom zato Vlada in njena koalicija prenašata pristojnost za razglas epidemije in omejevanje gibanja iz stroke na Ministrstvo za zdravje v juris dikcijo Ministrstva za zdravstvo. Kaj to pomeni si kar lahko predstavljamo. Tako kot vse ostalo se bo pod vlado Janeza Janše tudi to določbo zlorabljalo. Danes pred parlamentom kolesari 15 tisoč protestnikov. Če je sprejet ta člen se lahko v pričakovanju drugega vala epidemije koronavirusa zgodi, da bo minister za zdravje po diktatu Janeza Janše dejal, da so protestniku okuženi, da je potrebno nad njimi izpeljati zdravstveni pregled in postopke karantene ter 15 tisoč ljudi obsodil na hišni pripor. Ne zato, ker bi bili kakorkoli rizični, ampak zato, ker so politično nevarni. Ker izražajo antifašistične in demokratične težnje, ki Janezu Janši seveda niso po godu. Glede na to, da v enem drugem členu tega zakona koalicija odpira dodatne možnosti korupcije s tem, ko odpravlja protikorupcijske varovalke pri javnem naročanju do 1 milijona evrov, ker sedaj, ko ne morejo več kar tako krasti na maskah in drugih nabavah zaščitne opreme [[znak za konec razprave]] bodo to počeli skozi nabave ministrstev. Lahko pričakujemo, da se ljudska jeza ne bo pomirila in ne bo se pomirila opravičeno vemo, da bo Vlada Janeza Janše svoj novi 8. člen kaj hitro kar lahko mobilizirala za zatiranje demokratičnih teženj, za zatiranje zahtev po transparentnosti, za zatiranje ideje, da je pa Slovenija lahko normalna država brez skrajne desnice na oblasti. [[znak za konec razprave]] V Levici smo vložili amandma, da se odločitev o razglasu karantene in omejitvah gibanja pusti v rokah stroke ne pa, da se prenese izključno na raven politične oblasti v roke ministra za zdravje. Hvala.
Kolega Kordiš, za naslednjo tako opazko oziroma sovražni govori opomin kot ste si privoščil sedajle [[…]] [[oglašanje iz klopi]]
[[…]]ja, fašistična oblast [[…]]
Opomin vam izrekam. Kolega Krivec, obrazložitev glasu.
Postopkovno želim. Želim, da se kolega Kordiš opraviči, ker imenovanje koalicije za fašistično je nedopustno v tem Državnem zboru. Mi smo zelo tolerantni, marsikaj poslušamo, ampak tako poimenovanje pa ne sodi v ta Državni zbor in predlagam, da ga opozoriti, da se opraviči.
Sem ga opozoril. Kolega Kordiš, postopkovno vam dam, ampak vam povem, da če boste še enkrat izrekel podobno opazko vam bom vzel besedo. Imate postopkovno.
Fašizem res ne sodi v ta Državni zbor. Samo potem ne vem kaj Poslanska skupina SDS dela v njem.
Kolega Kordiš, jemljem vam besedo in je nimate več. Še obrazložitev glasu pri 8. členu? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi k 9. členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 0. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 0.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin Levica in LMŠ k 15. členu. Kolega Siter, obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica?
V imenu poslanske skupine. Hvala lepa. Dovolil si bom obrazložiti glas za amandmaje k 15. in 17. členu, ker sta vsebinsko podobna oziroma se navezujeta. Državna pomoč podjetjem mora biti v prvi fazi namenjena ohranitvi delovnih mest, ne subvencioniranju dobičkov, ne investicijam v ne vem kaj, ne drugim parcialnim interesom morebitnim lastnikom, ampak ohranjanju delovnih mest. Ta zakon je v tem delu precej ohlapen in nesorazmeren. V praksi recimo delodajalci, ki bodo subvencijo prejemali 6 mesecev za delavca na čakanju bodo po obstoječem dolžni in delavcu zagotoviti delo še eden mesec, po tem, ko se bo na delo vrnil. Naš amandma kliče oziroma amandmaja kličeta k sorazmernosti torej koliko pomoči toliko odgovornosti na strani delodajalca. Če šest mesecev pomoči, potem šest mesecev odgovornosti za ohranitev delovnega mesta. V primeru pa, da delodajalec subvencijo izkoristi na način, da delavca odpusti pred zakonskim rokom in bi delavec tako utrpel neko socialno stisko bo odgovornost še vedno na strani delodajalca. Torej, fer play, kolikor pomoči toliko odgovornosti. Delavci so tisti, ki ustvarjajo dodano vrednost, tisti ki ustvarjajo dobiček, pomoč pa je namenjena predvsem, še enkrat ponovim, ohranitvi delovnih mest. V Poslanski skupini Levica, ker smo tudi sopredlagatelji, bomo oba amandmaja podprli.
Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 49. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da je amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin Levica in LMŠ k 17. členu. Glasujemo. Obrazložitev v imenu poslanske, kolega [[…]], v lastnem imenu kolega Trček.
Poglejte, hvala za besedo. Še enkrat, Ustava, 67. člen Ustave govori o lastnini, ki se konča takole: »Zagotavlja njene gospodarske, socialne in ekološke funkcije.« Zdaj priznam, da na levi strani eni toliko tulijo kot da smo mi vsi proti gospodarstvu. Večina lastnikov je tudi delavcev, dela, so pošteni, poskuša plačevati v težkih razmerah, izvrševati socialno funkcijo, so tudi določeni inšpektorati, tudi pomoč, ki jo morajo tudi izvajati ekološko funkcijo in upam, dajmo se vsaj v opoziciji malo umiriti pa brati Ustavo. Glasoval bom za.
Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 48. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da je amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 26. členu podštevilko 1. Če bo ta amandma sprejet, postanejo amandmaji k temu členu pod številkami 2, 3 in 4 brezpredmetni. Če ta amandma ne bo sprejet, postane amandma istih predlagateljev k 36. členu brezpredmeten, saj sta ta amandmaja vsebinsko povezana. Kolega Koražija, v imenu poslanske.
Spoštovani, hvala za besedo. V imenu poslanske skupine bom zelo kratek in jedrnat, mi bomo ta amandma podprli in vam tudi tako dokazali, da se da zelo dobro sodelovati in podpreti dobre predloge. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je bil sprejet amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 26. členu pod številko 1, so postali amandma Poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB, amandma Poslanske skupine SAB in amandma Poslanske skupine Levica k temu členu pod številkami 2, 3, in 4 brezpredmetni. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 36. členu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k 36. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 49. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da je amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine LMŠ k 37. členu pod številka 1. Če bo ta amandma sprejet, postanejo amandmaji k temu členu pod številkami 2, 3, 4, 5 in 6 brezpredmetni. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 48. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da je amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SAB k 37. členu pod številko 2. Če bo ta amandma sprejet, postanejo amandmaji k temu členu pod številkami 3, 4, 5 in 6 brezpredmetni. Glasujemo. Navzočih je 84 poslancev, za je glasovalo 19, proti 51. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SAB, SD in Levica k 37. členu pod številko 3. Če bo ta amandma sprejet, postanejo amandmaji k temu členu pod številkami 4, 5 in 6 brezpredmetni. V imenu poslanske, kolegica Tomić.
Hvala. Z našim amandmajem predlagamo, da se teh 200 evrov lahko izplača tudi v denarju, ne samo kot bon. Vemo, da je cel kup družin v zelo težkem materialnem položaju in mnogi ne bodo mogli vnovčiti bona in oditi na morje, ker ne morejo dodati 100 ali pa še več evrov za prevoz in hrano. Tako da vemo, da je potrebno nekje za normalno življenje, da se pokrijejo minimalni življenjski stroški, plus 20 odstotkov. Zato mi predlagamo plačilo bonov v denarju, kar bi lahko ljudje porabili za plačilo najemnine, za šolske potrebščine, za prehrano, obleke in druge nujne življenjske potrebščine, kajti s tem bi še bolj pomagali domačemu gospodarstvu, ne bi samo pomagali turizmu, ampak bi imeli ogromno multiplikacijskih učinkov, ki pozitivno vplivajo na splošno gospodarsko rast in tudi na zaposlovanje. Zato predlagamo, da lahko tisti, ki se odločijo, namesto bona vendarle dobijo denar in tako ne bi samo turizem, kajti veste, v lanskem letu je cel turistični sektor naredil 250 milijonov prometa, s tem ukrepom, če bi vsi izkoristili, pa bi jim pomagali kar s 352., to je nesorazmeren ukrep, ki samo se fokusira na eno gospodarsko panogo. Če želimo pomagati državljanom, je treba najprej poskrbeti za njihove osnovne življenjske potrebe, šele potem bodo tisti, ki si to lahko privoščijo, odšli na dopust. Skratka, predlagamo tudi, da se poleg bona tudi izplačilo bona v denarju ne upošteva kot dohodek pri ugotavljanju pravic do javnih sredstev, kajti vemo, da je ogromno državljanov ta kriza pahnila v še hujšo situacijo, mnogi so ostali brez služb in brez osnovnih sredstev za življenje. Tako da priporočamo, da se podpre, če hočemo pomagati ljudem, da sploh ta namen izkoristijo, kajti drugače bodo boni neizkoriščeni. Hvala.
Kolega Trček, ste vi tudi želel? V lastnem? V imenu poslanske SD.
Glejte, že zdavnaj smo ugotovili, da smo turizem ljudje in Socialni demokrati nismo na to pozabili. V tem Državnem zboru smo tudi sprejemali resolucijo slovenskega turizma, ki se počasi izteka in nekako bi človek pričakoval, da katerakoli Vlada na to ne pozabi. Že večkrat je bilo opozorjeno [[…]]Dokler velja, seveda je v pripravi nova. Že večkrat je bilo opozorjeno seveda, da, pa tudi teren nam govori, da kar številni ljudje ne bodo mogli teh vavčerjev, bonov, vrednotnic, kakorkoli jih že imenujete, imenujemo, izkoristiti na način, da se bodo peljali v neke turistične kraje in tako naprej in v nekih krajih, ki niso tako izrazito turistični so tudi ljudje, ki živijo od tega zahtevnega sektorja, gospodarstva. Navsezadnje smo mi obstali kot narod in se prelevili v nacijo zaradi kulture, a ne. Josip Jurčič je to rekel, prvi časopis je v Mariboru izhajal. Če ne moremo delovati na polu političnem, delujmo na polu kulture. Skratka, vse to smo nekako premislili in zajeli. Že večkrat je bilo danes povedano kakšno je stanje na področju kulture, navsezadnje kaj pa se ponuja in prodaja kot turizem v Sloveniji kot pa kultura? V nekih artefaktih iz zgodovine, tako kulturne krajine, kot arhitekturne urbanistične zgodovine, recimo Velenje je zelo lep tak primer in seveda ta premislek nas je vodil, da prispevamo podpise k temu amandmaju, za katerega bomo glasovali in da tudi pokažemo na kakšen način je potrebno misliti turizem v 21. stoletju, kar upam, da bo 15. vlada, katere član bomo tudi, premislila dosti bolj globoko. Hvala.
Glasujemo, to je amandma SAB, SD, Levica k 37. členu. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 49. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SAB k 37. členu pod številko 4. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 49. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 37. členu pod številko 5. Kolega Mesec v imenu poslanske.
Hvala za besedo. Voucherji, ki se nekako nosilni projekt piarovski projekt te Vlade in tega zakona za to poletje so nedodelani. Glavni razlog je, da so osredotočeni samo na eno panogo in da ne bodo uresničili svojih ambicij, to je pomoč gospodarstvu in pomoč prebivalstvu. Mi smo v Levici z dvema amandmajema in z drugimi opozicijskimi strankami probali to popraviti. Namreč, namen voucherja kot neke vrste helikopterskega denarja bi moral biti, da denar čim bolj zaokroži v domačem gospodarstvu in da čim bolj pomaga ogroženim gospodarskim panogam in pa ogroženim prebivalcem. Zdaj smo pa pred naslednjo zadevo. Lani je bilo v turizmu tujih in domačih nočitev od junija do decembra 350 milijonov evrov, 250 milijonov evrov, pardon. Z voucherji bodo domači gostje dobili 100 milijonov več, se pravi 350 milijon evrov in mene preseneča, da je danes Zdravko Počivalšek presenečen, da se že dogaja inflacija cen. Namreč, ko bodo ljudje dobili voucher in bodo začeli množično bukirati nastanitve, se bodo seveda ponudniki nato odzvali, da bodo višali cene. Tega jim ne morete preprečiti niti z zakonom ne, ker bi bil to poseg v svobodno gospodarsko pobudo. Zato bi bilo edino pametno, da sprejmete amandmaje, kakršne smo predlagali, po eni strani, da se lahko voucher uporablja tudi za druge storitve, recimo za kulturo, kultura je ogrožena, prireditve niso mogoče in tudi izvajalci ne vedo, kdaj sploh bodo mogoče, skrbi jih za prihodnost in bi bilo zelo smiselno, da jim daste v jeseni spodbudo, ko upamo, da bodo mogoče, da dobijo nekaj pomoči tudi s strani državnega helikopterskega denarja. Po drugi strani pa bi bilo pametno in to je vsebina tega amandmaja, da se omogoči ljudem in družinam z nižjimi prejemki, da enostavno voucher konvertirajo v [[opozorilni znak za konec razprave]] denar. Vsi ne morejo na počitnice, govorimo predvsem o invalidih, upokojencih in tako naprej, revni pa si jih tudi z voucherji ne bodo mogli privoščiti. In ne vem zakaj jim ne bi država v tej situaciji pomagala na ta način, da enostavno lahko ljudje z nizkimi dohodki, mi smo rekli do 728 evrov na družinskega člana konvertirajo voucher v evre, ga porabijo za plačilo položnic, hrane, šolskih potrebščin, karkoli [[opozorilni znak za konec razprave]] . Ta denar bo v vsakem primeru bistveno bolje zaokrožil v slovenskem gospodarstvu, kot če subvencionirate nastanitve pri ponavadi hotelih v tuji lasti. Zato bomo seveda amandma podprli.
Kolega Horvat, v imenu poslanske?
Hvala gospod predsednik. Bom čisto kratek. Poslanska skupina ne more podpreti tega amandmaja, ker je tukaj koordinatno izhodišče predlagateljev čisto zamaknjeno. Že celi dan poslušamo razprave, da v Sloveniji turizem prinese 250 ali koliko milijonov na letni ravni. [[oglašanje iz dvorane]] Ja, zmotili ste se za kakšen faktor 24 ali 25. Za leto 2018 obstajajo natančni podatki – 5,7 milijard evrov oziroma 12,3 % v kolaču BDP Slovenija. Ocena za lani, ocena prosim, je 6 milijard evrov. Vavčerji, ocena 345 milijonov, pa še multiplikator, okrog, ocena, 175 milijonov. Hvala lepa.
Nataša Sukič, v lastnem imenu.
Poglejte, ne vem, česa pravzaprav tukaj ne razumemo? Eno je, da je vprašanje, ali bojo [[…]]vsi ti vavčerji se ne bodo mogli porabit, to je več kot jasno. Če je nam interes ohranjat delovna mesta, na sploh, potem je treba gledat tudi na druge panoge, ne zgolj in edino na turizem. In da, trgovci pravijo, da je v tej krizi, da jim je promet zelo upadel in tudi tam se bodo izgubljala delovna mesta. Kupna moč prebivalcev pada. Dosti bo novih brezposelnih, dosti ljudi bo pač socialno ranljivejših. In če bi dobili možnost, da pretopijo te vavčerje v denar, bi ta denar porabili v trgovini in bi s tem denar krožil in bi se ohranjala delovna mesta, na primer, v trgovini, ki je tudi naša pomembna panoga, saj ni edino turizem pomembna panoga. Skratka, treba je gledati malo širše in malo bolj strateško, kaj se bo dogajalo v državi, v celoti, ne samo v eni in edini panogi, čeprav, v redu, rekli boste, turizem je paradna panoga, prinaša toliko in toliko, ampak gre za to, da naj ta denar, če je že namenjen, če ga v resnici namenjate, zaokroži na način, da bo pomagal, [[znak za konec razprave]] v prvi vrsti ljudem in v drugi vrsti ne, pač, pomembnim panogam, ne samo turizmu, ampak recimo tudi trgovini in tako naprej. Hvala.
Kolega Luka Mesec, v lastnem imenu.
Ja, hvala. Glasoval bom za amandma in sicer tudi zaradi tega, ker ugotavljam, bolj, ko so nekoga polna usta, kako razume gospodarstvo, slabše v resnici razume makroekonomijo in bolj je nepismen pri branju ali pa celo razumevanju najenostavnejših statistik. Ko govorim o 350 oziroma 250 milijonih na leto, ne govorimo o doprinosu turizma v slovenski BDP, ampak o cenah nočitev, v obdobju od julija do decembra 2019.
Glasujemo [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Amandma Levice, k 37. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus, k 37. členu pod št. 6. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istih predlagateljev k 83. členu. Če ta amandma ne bo sprejet, postane amandma k 83. členu brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 10. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus, k 42. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus, k 57. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 1. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin LMŠ, SD in Levica, k 59. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 48. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin LMŠ, SD in Levica k 64. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 49. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanski skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 67. členu k naslovu podpoglavje 7.4. Ne. Kolega Siter v imenu poslanske skupine?
Tako. Sedaj prehajamo na tisti del zakona, ki govori o vrednotnicah za športne oziroma morebiti tudi kulturne in koncertne prireditve in v procesu oblikovanja amandmajev se je zgodilo nekaj, da rečemo hokejskih menjav. Vlada je namreč predlagala vrednotnice za športne prireditve, na dan so prišle ideje o tem, da se polje teh vrednotnic torej razširi tudi na koncertne prireditve in kulturne prireditve, pri čemer se je vladna koalicija se najprej strinjala. Slišim, da kolegi v NSi bržkone, ker imate v svojih vrstah enega izvrstnega organizatorja ene glasbene prireditve je bil najbrž za to. Potem pa je očitno po nekem starem ustaljenem načinu prišel befel od nekje lahko si mislimo od kje oziroma od koga, da se ta stvar zradira in se zopet zoži samo na športne prireditve. Sedaj tukaj kako je vsebinsko kaj je in kaj ni kaj to pomeni bom v svoji obrazložitvi glasu razložil pri naslednjem, pri členu 67. členu rad pa bi samo opozoril na to v navednicah seveda visoko raven demokratičnosti odločanja v tej koaliciji, kjer je očitno vse odvisno od enega človeka in njegovega tihega befela.
Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 18. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD in Levica k 67. členu. Kolega Siter v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Sedaj pa vsebinsko. Glavna žrtev prepovedi zbiranja na javnih krajih, zaradi nevarnosti širjenja okužbe so kultura in koncertne prireditve. Prvi so utrpeli in bržkone bodo zadnji, ki bodo lahko zopet zadihali v nekem normalnem delovnem ritmu. Tukaj govorimo o vseh koncertnih in kulturnih prireditvah od majhnih, vaških prireditev pa do prej omenjenih vransko »summer night« ali pa tolminski festival, festival Ljubljana in tako naprej torej festivali, ki privabijo desetine tisoč obiskovalcev. Sedaj amandma, ki ga imate na mizi kliče, potem, da se ta sistem vrednotnic razširi. Torej, ne samo iz polja športnih prireditev, ki so prav tako množične in so utrpele škodo tudi na vse te kulturne in glasbene prireditve. Slovenski zemljevid je poln takšnih prireditev. Jedro slovenstva, če hočete so ravno kulturne prireditve, je uprizoritvena umetnost, so kulturniki, so organizatorji in smiselno bi bilo ne pozabiti na ta del zares tvornega dela vsega, kar naša kultura in država je. Druga stvar, ki jo je treba tukaj nujno poudariti pa je dejstvo, da je ravno ta sektor se pravi koncertni, uprizoritveni, kulturni sektor ne glede na to, da je tako zelo široko zastopan v Slovenji tudi najbolj prekariziran. Jaz sam sem kulturnik, glasbenik v mojem socialnem krogu je stotine ljudi, ki se s to dejavnostjo ukvarja, pa vam lahko na prste ene roke preštejem tiste, ki so na tem področju varno zaposleni za katere je poskrbljeno, zagotovljena neka socialna varnost. Tukaj so producenti, lučkarji, igralci, tehnika, bobnarji, organizatorji prireditev, itn. Ta ukrep oziroma ta amandma širjenja vrednotnic je en smiseln korak s katerim se omogoči, da vsak na eno približne zeleno vejo pride cela ta množica ljudi in celoten ta sektor, ki tudi z gospodarskega vidika ni zanemarljiv. V Poslanski skupini Levica ga bomo podprli, moram pa opozoriti, da je tudi velika večina teh ljudi bržkone danes stoji pred Državnim zborom in čaka na odločitev vseh nas. Kultura v končni fazi smo mi vsi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Postopkovno, kolega Matej T. Vatovec.
Predsednik, jaz vas vljudno prosim, da zagotovite, da predvsem desni del tribune med tem ko poslanke in poslanci obrazlagajo glas, skuša zdržati vsaj tiste tri minute v tišini. To je hujše kot v kakšnem panju, ves čas ko obrazlagajo naši poslanci svoj glas ali pa glas poslanske skupine, tam vrši, se klepeta, itn. Mislim zdaj lahko pač pustimo te standarde tako nizko, pa se bomo vsakič tako obnašali, ampak kam pa bomo prišli. Tako, da jaz vas res prosim, če ni dovolj koncentracije, prekinite sejo za petnajst minut, pa se naj nadihajo zraka.
Kolega Matej Vatovec, dve minuti pa pol od treh je Luka Mesec govoril s Kordišem in motil nemir v tem delu. Res je, da je tudi v tem delu nekoliko nemira, ampak nič takega, da se ne bi slišalo, tako da predlagam, da ne pretiravate s tem. Predlagam, da ne pretiravate [[…]]Matej [[…]]
Predsednik, vaša dvojna merila res očitno ne poznajo meja. Iz seje v sejo se dogajajo stvari, ki so nesprejemljive. Besede ne morem povedati v miru, tako od začetka te Vlade. Vsa ta stvar, ki nekomu ne paše ali pa ga ne zanima, se začne klepetati. To, da očitate, da je kolega Mesec govoril s kolegom Kordišem, je popolni nesmisel. Bla sta na par centimetrov razdalje so potiho govorila, ne pa na glas s komentarji, s problematiziranjem, itn.
Damo se umiriti.
Če so vatli, naj bodo enaki vatli za vse, ne da lahko na tisti strani tribun, ker smo res skoraj dobesedno že kot na stadionu, kričijo, obujajo, itn., in takrat ni, mislim, niti reagirate ne. Tako da, nek minimum, dlih toliko, da se pač lahko v miru to spelje. Če pač ni dovolj koncentracije, še enkrat predlagam, dajte prekiniti sejo za petnajst minut, se malo nadihamo zraka pa nadaljujemo. Mogoče bo šlo hitreje.
Je mirno? Mislim, da je, da lahko nadaljujemo. Glasujemo k 67. členu. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 46. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da je amandma ni sprejet. Kolegica Divjak Mirnik, postopkovno.
Hvala lepa spoštovani predsednik. Zdaj jaz razumem, da vi morate delati red pa da morate zagovarjati ne vem kako, oh in sploh, ampak jaz sem dvignila roko in vas opozorila, da bi rada obrazložila svoj glas, vi ste me spregledali. Dajte se prosim fokusirati na svoje delo, ga opraviti tako kot je treba, pa bomo vsi zadovoljni. Mi je pa zelo žal, da ga nisem mogla obrazložiti. Hvala lepa.
Vam dam besedo, če želite še enkrat obrazložiti svoj glas. Dajte, dajte.
Hvala lepa gospod predsednik za to vašo prijazno gesto. V LMŠ smo vložili ta amandma zato, ker nam ni vseeno kam gremo. Predvsem nam ni vseeno kam gremo v kulturi. Ne boste verjeli, tudi v tej stavbi bi bilo mogoče fino, če bi se to začelo dogajati, kultura namreč. Nekoč smo se v Sloveniji oziroma nedolgo nazaj smo se v Sloveniji odločili, naredili oh in sploh raziskave, zapisali strategije, kjer smo rekli, da bomo zelena destinacija in kjer smo rekli, da bomo 5-zvezdično doživetje našim gostom probali tukaj pričarati. Zapisali smo pa tudi, da bi radi kulturni turizem spodbujali. Za tiste, ki še niste bili v Mariboru, v Mariboru ponujamo vrhunski kulturni turizem, vsaj v mariborskem teatru, zato vas vabim, da tisti bon, ki ga bomo dobili, izkoristite v Mariboru ali pa v destinaciji Maribor-Pohorje. Hvala lepa. Glasovala sem pa seveda za.
Okej, prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 68. členu. Glasujemo. Obrazložitev. Prekinitev. Kolegica Udovč, obrazložitev v imenu poslanske.
Hvala lepa, predsedujoči. Moram povedati, da prostovoljno gasilstvo obstaja na slovenskem že 150 let. In ostala prostovoljstva na slovenskem so zelo dobro pokrita v zelo velikih društvih, sploh kar se tiče reševanja in pomoči ljudem, zato bom v svojem lastnem imenu z veseljem podprla predlagani amandma koalicije, prav tako pa bi se v imenu vseh gasilcev in reševalcev zahvalila za vsak glas, ki ga boste danes poslanci namenili za ta amandma. To ni plačilo za opravljeno delo, saj prostovoljnega dela se ne plačuje in je prostovoljno. To je le gesta, nagrada, opažena za delo, za požrtvovalnost, ki ga namenjajo prostovoljci za sočloveka za pomoč države. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Prekinitev. Kolega Trček. Prosim, če [[…]]Samo malo, zdaj [[…]]Samo malo. Jaz prosim, da tisti, ki se javite za obrazložitev glasu, da tudi se javite z glasom, ne samo, da dvignete roko. Kolega Trček.
Ja, hvala. Glejte, kot smo že Socialni demokrati povedali med samo razpravo [[…]]
V imenu poslanske, ne?
[[…]]na matičnem delovnem telesu, bomo podprli ta amandma. Seveda bi si želeli, da je tisti znesek nekoliko večji, vsaj 50 evrov, pa bom nadaljeval tudi z lastnim imenom, da ne bom tratil časa. Pač moj pradedek je eden od začetnikov požarne brambe na slovenskem in [[…]] [[smeh v dvorani]] [[…]]moram glasovati za to, ker se vsi hvalite, no, jaz ravno v gvantih gasilskih ne hodim. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 84 poslancev, za je glasovalo 84, proti nihče. [[Za je glasovalo 84.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 77. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslancev, za je glasovalo 54, proti 10. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 79.a členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 83. členu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslancev, za je glasovalo 63, proti 1. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 84. členu. Kolega Luka Mesec, v imenu poslanske.
Ja, hvala za besedo. Ta člen določa, da bodo delavci, ki jim je odrejena karantena in niso upravičeni do bolniške odsotnosti in jim delodajalec ne more zagotoviti dela na domu od 1. 6. naprej upravičeni namesto 80 % nadomestila plače samo še do 50 % nadomestila plače. Mi smo seveda dali amandma, ki določa 80. Zakaj smo dali tak amandma? Prvič zaradi tega, ker če se nekomu odredi karantena ta človek ni upravičen položnic, najemnine, stroškov, hrane, ampak mora preživeti. Drugič, zaradi tega, ker je bilo to dogovorjeno na socialnem dialogu, 80 %, pa ste sedaj tik pred zdajci to znižali. In tretjič, ker se ne moremo tako obnašati do ljudi, da jim 29. maja povemo kaj bo 1. 6., kako bodo preživeli od 1. 6. naprej. Skratka, ohraniti vsaj isti sistem kot je bil postavljen in dogovorjen v socialnem dialogu, torej 80 % za tiste ljudi, ki so napoteni domov zaradi odreditve karantene, pa ne smejo, ne morejo na bolniško, niti ne morejo delati od doma. Glasoval bom seveda za [[…]]
Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 48. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 85. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 87. členu. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 2. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predlog zakona. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 9., 10., 26., 36., 37., 42., 57., členu, k naslovu podpoglavja 7.4., k 68., 77., 79.a, 83., 85., 87. členu. Sprašujem kvalificirane predlagatelje ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje? Ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Opozorjen pa sem, da je zakon neusklajen. Ker je bil sprejet amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 26. členu predloga zakona je Vlada že pripravila in Državnemu zboru posredovala uskladitveni amandma. Uskladitveni amandmaje objavljen na e-klopi. Želi besedo predstavnik Vlade o uskladitvenem amandmaju. Gospod minister Cigler Kralj imate besedo.
Hvala lepa, predsednik. Ponovim, da je uskladitveni amandma potreben zaradi tega, ker je Vlada Republike Slovenije ugotovila, da zaradi tega, ker je bil sprejet amandma, ki bistveno razširi ukrep čakanja na delo, predhodno iz samo gostinstva in turizma na vse delodajalce in ga zaradi tega vlagamo.
Želi še kdo besedo? Ne. Glasujemo o uskladitvenem amandmaju. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. [[oglašanje iz dvorane]] Kolega Kordiš, jaz sem vam besedo odvzel. [[oglašanje iz dvorane]] Če se boste vzdržal takih komentarjev, vam dam besedo, če ne vas bom pa nemudoma prekinil. [[oglašanje iz dvorane]] Kolega Kordiš, v imenu poslanske, obljubil je, da se bo vzdržal.
Hvala za besedo, predsedujoči. Pričujoči zakon je tretji proti korona zakon in zato tretja priložnost, da se pomaga ljudem in da se zaščiti delovna mesta - in ljudje, družba, v epidemiji in na robu krize kapitalizma, to pomoč obupano potrebujejo. Proti korona 1 in proti korona 2 zakona, sta namreč ustrelila mimo. Do podjetij je prišlo samo 20 % vse pomoči, zamrznjenih je samo dober odstotek kreditov, izdano ni bilo niti eno poroštvo za likvidnost gospodarstva. Brez pomoči se je znašla cela paleta družbenih skupin. Posledica je, da se v Sloveniji soočamo z drugim največjim skokom brezposelnosti v Evropi. Brez dela je ostalo 10 tisoč ljudi. Pa sem notri niti ne štejemo samozaposlenih, »honorarcev«, študentov in drugih delavcev prekarcev, ki so vedno prvi na udaru krize, pa je vse to šele začetek. Ampak, namesto, da bi Državni zbor vsaj v tretje odpravil nesposobnost vlade Janeza Janše in se naučil iz svojih napak pri proti korona 1 in proti korona 2 zakonu, je napake vladnega proti korona 3, pometel pod preprogo. Obravnavo na delovnemu telesu je ta zakon doživel v noči med torkom in na sredo, seveda, lažje, kakor stopiti korak proti opoziciji in sprejemu amandmajev opozicije, kakor prepoznati neko kritiko kot koristno, da želimo ljudem pomagat, nas je seveda zapret na nočno sejo, da bo ja čim manj ljudi videlo in čim manj slišalo. V zakonu se je tako znašla pomoč podjetjem za krajši delovni čas in čakanje, ampak hkrati brez obvez za kapital, da delovna mesta dejansko ohrani, čeprav smo socialisti varovalke predlagali. Če bo država nekomu odredila karanteno, bo ta izgubil polovico svoje plače in zdrsnil v revščino. Tudi to smo želeli popraviti, a smo govorili steni. Turistični boni, revnim ne bojo prav nič pomagali, ker si ne morejo privoščiti stroška transporta in še drugih stroškov, da bi sploh odšli na dopust. [[znak za konec razprave]] Zato som v Levici predlagali, da namesto turističnih bonov, prejmejo finančno kompenzacijo, ki jim služi pri nakupu hrane, šolskih potrebščin, položnic in drugih življenjskih stroških. Želeli smo pomagati kulturi, ne samo turizmu. Vse je bilo zavrnjeno, koalicijski valjar je dejal ne. Je pa ta isti koalicijski valjar izglasoval odpravo varovalk za varovanje okolja, izglasoval je odpravo protikorupcijskih varovalk pri [[znak za konec razprave]] javnem naročanju do 1 milijona evrov in tudi proti korona 3, ljudem ne bo pomagala, ne bo pomagala delovnim mestom in gospodarstvu, bo pa zato pomagala pri nadaljnjem utrjevanju oblasti Janeza Janše [[izklop mikrofona]]
Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 8. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko in 38. izredno sejo zbora.