Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:02:45]] Зареєструвалися у сесійній залі 417 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Масенка Олександра Миколайовича. Давайте привітаємо Олександра Миколайовича, побажаємо йому міцного здоров’я і плідних успіхів. Шановні колеги, інформація про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні другого лютого. Розглянуто шість питань порядку денного, вісім законопроектів. За результатами розгляду: один законопроект прийнято у першому читанні за основу, два законопроекти відхилено, знято з розгляду два законопроекти, три законопроекти відкликано. Тепер оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Каратуманова Олега Юрійовича зі складу депутатської фракції Соціал-демократичної партії України об’єднаної та входження його до депутатської групи "Демократичні ініціативи". Про вихід народного депутата України Руденка Геннадія Борисовича зі складу депутатської фракції Соціал-демократичної партії України об’єднаної. Шановні колеги, перелік питань, визначених для обговорення сьогодні на пленарному засіданні третього лютого вам роздано. Що стосується питання про надання згоди на призначення Юлії Тимошенко Прем’єр-міністром України, якщо у вас нема заперечень, ми до розгляду цього питання приступимо о 12 годині. А зараз будемо працювати відповідно до узгодженого розкладу. Оголошується до розгляду проект Постанови про обрання народних депутатів України Васильєва та Лелюка членами комітетів Верховної Ради України. Так, будь ласка, голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Валентин Григорович Матвєєв.
Я дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, запропонований сьогодні для розгляду проект Постанови за реєстраційним номером 6231 про обрання Васильєва Олександра Андрійовича членом Комітету з питань фінансів і банківської діяльності і Лелюка Олексія Володимировича про обрання членом Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України, який внесений народним депутатом України Богатирьовою шостого жовтня минулого року за поданням нашого комітету від 18 листопада 2004 року про відхилення не був включений до порядку денного і не розглядався Верховною Радою. Тобто мова йде про те, що комітет не підтримав цей проект постанови, а тому визначатися повинна Верховна Рада України з цього питання. Це по першому.
А тепер по другому, якщо можна.
А, зразу і по другому?
Да.
Дякую. Шановні колеги, питання ж про обрання народного депутата України Лелюка Олексія Володимировича, який обраний народним депутатом України 20 червня 2004 року членом Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України вже розглядалася на засіданні комітету 22 вересня минулого року. І тоді комітетом був підтриманий проект постанови, внесений народним депутатом Богатирьовою 10 вересня минулого року, оскільки на той час квота представництва депутатської фракції "Регіони України" у комітетах Верховної Ради складала 2,8. А в нашому комітеті працює і на сьогодні два представники цієї депутатської фракції. Проте, при розгляді цього питання на пленарному засіданні Верховної Ради 23 вересня минулого року, зазначений проект не знайшов підтримки у залі, і "за" проголосували лише 194 народний депутати. На цій, Сьомій сесії Верховної Ради України вперше ставиться питання про обрання народного депутата України Лелюка Олексія Володимировича членом Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України. На сьогодні квота представництва депутатської фракції "Регіони України" у комітетах дещо зменшилася і складає 2,3, а в нашому комітеті, як я уже про це говорив, на сьогоднішній день працює два представника депутатської фракції "Регіони України", тобто мова йде про те, що квота використана. Враховуючи вище зазначене, комітетом прийнято рішення не підтримувати внесений народним депутатом України Комаром Миколою Степановичем проект постанови за реєстраційним номером 6231-1 від 21 січня цього року. Верховна ж Рада повинна визначитися з цього питання голосуванням. Дякую.
Так, дякую. Шановні колеги! Прошу змобілізуватися для голосування. Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання народних депутатів України Васильєва і Лелюка членами комітетів Верховної Ради України. Реєстраційний номер 6231. Прошу голосувати. [[10:09:50]] За-194 Рішення не прийнято. З мотивів, будь ласка, три хвилини. Запишіться, будь ласка. Володимир Бондаренко, будь ласка. Фракція "Наша Україна".
Володимир Бондаренко, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, оці ув’язки у так звані пакети, кульки і мішки, вони заважають вирішити питання. Були логічні вимоги про те, що використана квота по одному з кандидатів. Тому давайте ми окремо голосувати. І я думаю, що хоча би частину проблем ми розв’яжемо сьогодні, а інші якось будемо домовлятися далі. Тому давайте не ув’язувати це у голосування разом. І я думаю, що воно буде більш результативним. Дякую.
Дякую, Володимир Дмитрович. Раїса Василівна Богатирьова, фракція "Регіони України".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! На жаль, норма Регламенту передбачає саме голосування в кількості 226 голосів, для того щоб народний депутат України, будь-хто, не має значення прізвище, мав можливість реалізувати право працювати в тому чи іншому комітеті. Я переконана, що саме сьогодні потрібно нам проти навіть цієї норми і проти того, щоб ми переконання свої переносили на голосування з цих питань, з’єднатися і зараз консолідовано ще раз проголосувати і підтримати цих народних депутатів.
Юрій Соломатін.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! У нас в деякі комітети наші колеги народні депутати летять як мухи на мед, а в інших комітетах, якщо вони там і приписані, вони жодного разу за все скликання цієї Верховної Ради України не були за засіданні. Наприклад, у тому комітеті, котрий я представляю з питань екологічної політики, жодного разу не були депутати Волков, Антоньєва. Тому я хотів би сказати, квота нарушена і не слід Регламент і домовленості наші порушувати й надалі. І я хотів би запропонувати, Володимире Михайловичу, перейти до обговорення наступної пропозиції. Дякую.
Дякую. Валерій Коновалюк.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги! Я звертаюсь, перш за все, до фракції "Наша Україна", фракції БЮТ. Давайте в цей знаменний день, коли визначаємо вже остаточно основні важелі владні впливу в державі, і ми приєднуємося, що ця сесія повинна бути результативною. Це депутати, яких обрали додатково до Верховної Ради, вони планують і мають бажання працювати в тому напрямі, який є фаховий, професійний рівень. Тому я вас прошу, давайте ми не будемо, знаєте, зволікати і толкуватись цих квот і таке інше, а підтримаємо цих депутатів. Давайте щоб вони мали можливість це виконувати і впродовж всього останнього року до наступних виборів. Дякую.
Дякую. Так, шановні колеги, час для обміну думками вичерпано. відповідно до ваших пропозицій - прошу уваги! - я поставлю на голосування кожну кандидатуру окремо і оголошу в який комітет бажає піти працювати народний депутат України. Першою ставиться на голосування пропозиція - прошу уваги! - про обрання Васильєва Олександра Андрійовича, народного депутата України, обраного в одномандатному виборчому окрузі номер 61 [[Донецька область]], фракція "Регіони України" членом комітету Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності. Прошу голосувати. [[10:14:14]] За-191 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція, яка викладена у Постанові 6231-1 про обрання Лелюка Олексія Володимировича, народного депутата України обраного в одномандатному виборчому окрузі номер 151, Полтавська область, членом Комітету Верховної Ради з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України. Прошу голосувати. [[10:14:55]] За-228 Рішення прийнято. Переходимо до іншого питання. Оголошується до розгляду проект постанови про День уряду України у червні 2005 року щодо дитячої безпритульності в Україні та шляхи подолання цього явища, реєстраційний номер 6541. Губський Богдан Володимирович, будь ласка. Прошу коротко аргументувати ваш проект постанови.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Важливість проблеми, яка у нашій країні щодо того, що є безпритульні діти, підтверджується тим фактом, що на профілактичному обліку перебуває близько 130 тисяч підлітків, які бродяжать, жебракують, схильна для правопорушень, вживають алкогольні напої і наркотичні речовини. Поза обліком, за нашою інформацією, більш, ніж 300 тисяч дітей. Нас не так багато, нас залишилося лише 47 мільйонів. Вдумайтеся у цю цифру. Населення стрімко старіє, кількість померлих перевищує кількість народжених. І саме тому проблема безпритульності дітей, є проблемою національної безпеки нашої держави. Фракція партії "Єдина Україна" переконана, що сирітство, дитяча безпритульність, бездоглядність і жебрацтво, це, в першу чергу, наслідок недостатньої уваги суспільства до чисельних проблем сімей та дітей. Невчасне виявлення проблемних сімей, недостатній контроль за вихованням дітей у таких сім’ях і призводять до того, що дедалі більше дітей не мають належного догляду. Потребує вдосконалення робота, пов’язана із забезпеченням права кожної дитини на гуманне ставлення. Таким чином, є необхідність формування державної політики стосовно дітей, як особливої соціально-демографічної групи суспільства. Фракція партії "Єдина Україна" уже зробила цілий ряд кроків в цьому напрямку. окрема, за нашою ініціативою був прийнятий Закон, допомога при народженні дитини, подвійний прожитковий мінімум - 846 гривень. Нами подані законопроекти про розмір допомоги щомісячної 752 гривні до 3-ех років щомісячної для дітей. Новий вид допомоги депозитні внески на рахунок народженої дитини з виплатою відсотків для того, щоб отримати цю суму у повнолітніх. Саме соціальні заходи, на наш погляд, мають значною мірою сприяти проблемі, розв’язанню проблеми безпритульності. На жаль, реальних результатів виконавчої влади ми нині не бачимо. І сором для нас, що в незалежній Україні є сотні тисяч дітей, які жебракують, які живуть на вулиці. Це жах і ми ці факти бачимо з вами щоденно на вулицях. Саме тому Фракція партії "Єдиної України", усвідомлюючи і свою, і мою особисту, і нашу з вами відповідальність перед дітьми, перед нашим майбутнім, перед всім суспільством і ініціювала проведення цього дня Уряду, для розробки стратегії: як подолати це ганебне явище. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка,. Володимирович. Ярослав Михайлович Сухий, позиція Комітету з цього питання, будь ласка.
Шановні колеги, актуальність законодавчої визначеності проблематики подолання дитячої безпритульності, особливо в контексті реалізації стратегії боротьби з бідністю напевно в цьому залі не викликає сумніву. Викликає сумнів інше питання: чого ми прагнемо досягнути цим днем Уряду? Просто задекларувати нашу стурбованість, то я хочу всім нагадати, що це ми робили вже не раз. В грудні 2003 року в Верховній Раді України відбулися Парламентські слухання на таку тему. 3 лютого 2004 року ми прийняли відповідну постанову Верховної Ради. В листопаді 2004 року в порядку парламентського контролю на засіданні нашого Комітету ми слухали інформацію уряду, міністра соціальної політики Папієва та міністра України у справах сім’ї Довженко. 18 квітня комітет отримав законопроект Гошовського колеги про профілактику безпритульності. Ми за нього проголосували 6 жовтня у першому читанні. Сьогодні цей законопроект готовий до прийняття його у другому читанні і в цілому. 14 січня 2005 року Верховна Рада України прийняла закон про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт. Тобто ми маємо на сьогоднішній день напрацьований масив законодавчих у тому числі актів, які не завершені, і ми про них не звітуємо, ми не підводимо підсумки. Тому Комітет з питань соціальної політики та праці рекомендує проект Постанови про День уряду України на 14 червня за номером 6541 відхилити. Визначатися, безумовно, буде сесійний зал. У випадку, якщо сесійний зал буде голосувати за цю постанову, ми пропонуємо внести слідуюче зауваження, зміни до пункту 3-го. Шановні колеги, я всім нагадаю, є Указ Президента України, коли ми з вами приймали рішення після одних таких слухань поновити Міністерство з питань у справах сім’ї та молоді, дітей та молоді. Є указ Президента, яким передбачене коло повноважень цього міністерства. Тому ми вважаємо пункт 3-й змінити. І головним комітетом поставити Комітет з питань молодіжної політики, фізичної культури, спорту і туризму. Комітет з питань соціальної політики буде, безумовно, співпрацювати з головним комітетом. Ще раз наголошую, ми пропонуємо головним комітетом визначити саме цей комітет, Комітет Верховної Ради України з питань молодіжної політики, фізичної культури, спорту і туризму.
Шановні народні депутати, я прошу уваги. Відповідно до положення про День уряду День уряду проводиться на пленарних засіданнях Верховної Ради 6 щомісяця кожного другого вівторка з 10-ї години. Окрім того, до порядку денного Дня уряду може включатися не більше двох тематичних питань. Зараз ми вже маємо фактично три проекти постанов про проведення Дня уряду у червні місяці. Я вам скажу, які це проекти постанов, щоб коли ви будете голосувати, мали на увазі, що один із проектів ми не будемо розглядати, якщо проголосуємо за два. Це перший проект постанови, доповідь щодо якого зробив Богдан Губський, про проблеми дитячої безпритульності. Другий проект постанови стосується проблем боротьби з наркоманією в Україні. І третій проект пропонується заслухати - питання щодо ходу виконання заходів відносно вступу України до Світової організації торгівлі. Прошу мати це на увазі. Я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про День уряду України у червні 2005 року щодо дитячої безпритульності в Україні та шляхів подолання цього явища. Реєстраційний номер 6541. Прошу голосувати. [[10:22:42]] За-264 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 30, Фракція комуністів - 56 , "Регіони України" - 34, Народна аграрна партія - 8, СДПУ(о) - 21, "Єдина Україна" - 22, СПУ - 18, Блок Тимошенко - 11, "Союз" - 8, "Промисловці і підприємців" - 8 , "Демократична Україна" - 9, НДП - "Республіка" - 6 , "Демократичні ініціативи" - 9, "Центр" - 5, Позафракційні - 19. Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект постанови про День уряду України у червні 2005 року щодо посилення боротьби з наркоманією в Україні. Реєстраційний номер 6542. Богдан Губський - автор проекту постанови запрошується до виступу. Микола Єфремович Поліщук буде виступати від комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Фракція партії "Єдина Україна" визначила одним із своїх ключових завдань - турботу про здоров’я нації, як про здоров’я духовне, так і про фізичне. І саме тому дуже важливо розглянути саме це питання, яке є очевидно складним, адже наркотична ситуація в Україні непроста. Тільки за останні п’ять років кількість наркоманів, які офіційно перебувають на обліку в закладах охорони здоров’я, збільшилась з 75 до 122 тис. Проте на думку спеціалістів, їх реальна чисельність перевищує один мільйон чоловік. І це не враховуючи алкоголіків, адже це теж важка і складна наркотична залежна хвороба. При цьому більшість споживачів наркотиків - це молодь до 30 років. І все більше і інша проблема набуває поширення - це споживання дешевих сурогатів наркотиків. Особливу тривогу тут викликає те, що серед споживачів наркотиків дуже велика кількість - це неповнолітні діти. Спостерігається пропорційний ріст кількості злочинів, які скоїли наркомани та особи, які перебувають в стані наркотичного сп’яніння. Це десь 10-15 тис. злочинів щорічно. В середньому кожен взагалі сьомий злочин пов’язаний з наркотиками і створюється порочне коло: наркотики - злочин. Цими днями країна здригнулася від жахливого злочину в Вишневому, де наркомани вбили, задушили чотирьох громадян України. Надзвичайно складна ситуація також на селі, де взагалі відсутні відповідні медичні заклади і медичне обладнання. Проблема наркоманії породжує і іншу дуже складну проблему - це порушення вірусу імунодефіциту, яке відбувається через середовища наркотичних ін’єкцій. Тому при розгляді і бюджету, і інших законів ми повинні звернути особливу увагу на фінансування медичних закладів. Мусимо визнати, що медичною технікою заклади не забезпечені. Виконавчою владою не завжди вживаються заходи для подолання цієї проблеми. Навіть у Києві психіатричні лікарні і наркологічні заклади знаходяться у жахливому жалюгідному стані. Саме тому фракція партії "Єдина Україна" переконана, що наркоманія не може залишатися проблемою особистості і правоохоронних органів, вона повинна стати об’єктом спеціальної уваги всього суспільства. І тому ми впевнені в тому, що боротися з цією проблемою, її подолати можливо лише спільними зусиллями. Знаєте, як кажуть, усім світом. Дякую за увагу.
Микола Єфремович Поліщук - голова Комітету з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! надзвичайно важливу проблему підняли народні депутати, які хочуть провести День уряду, парламентських слухань по наркоманії. Але я хотів би сказати, що сьогодні поряд з тим, наскільки поширена наркоманія, вона. 80 відсотків хворих на СНІД - це результат наркоманів. Тобто сьогодні розглядати питання окремо наркотики і ВІЛ-СНІД неможливо. Ми два року тому в грудні місяці провели парламентські слухання по проблемі "ВІЛ-СНІД. Наркоманія. Алкоголізм". Я хотів би, щоб це питання по наркоманії об’єднати обов’язково із проблемою “ВІЛ-СНІД в Україні”. Враховуючи те, що 1 грудня - всесвітній день боротьби з ВІЛ-СНІД, тобто з чумою XX-XXІ віку, я хотів би просити народних депутатів, щоб ці парламентські слухання провести якраз в грудні 2005 року для того, щоб можна було і підготуватися до цього, і щоб воно було резонансне якраз в світі тих проблем, які проводяться у всьому світі до боротьби із цією проблемою. Для цього я прошу і комітет також просить народних депутатів визначитися і провести парламентські слухання по "ВІЛ-СНІД. Наркоманія" або "Наркоманія. ВІЛ-СНІД" як невід’ємні складові однієї і тієї ж біди в Україні, провести саме в перших числах грудня цього року. Дякую за увагу.
Шановні колеги, позиція комітету до вашого відому доведена. Але разом з тим я вимушений поставити на голосування проект постанови, який був запропонований групою народних депутатів ініціативу яких озвучив Богдан Губський щодо проведення Дня уряду у червні 2005 року з порядком денним "Про посилення боротьби з наркоманією в Україні", реєстраційний номер 6542. Прошу голосувати. [[10:29:20]] За-284 Рішення прийнято. Отже, на червень місяць ми вже маємо на день уряду два тематичних питання. Отже, третій проект постанови, який стосується ходу виконання заходів щодо вступу України до СОТ ми не можемо розглядати. Треба тоді авторам проекту запропонувати іншу дату. Оголошується до розгляду проект Постанови про День уряду України у квітні 2005 року: "Щодо соціального захисту постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи та з нагоди дев’ятнадцятої річниці Чорнобильської катастрофи". Доповідач - голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Геннадій Борисович Руденко. Будь ласка, Геннадій Борисович.
Дякую. Шановні колеги, на міжнародній арені Україну взнавали і пізнавали. Багато людей знають Україну по Шевченку, по Клочковій, по Кличко, але багато людей на міжнародній арені знають Україну по Чорнобилю, по цій планетарній катастрофі. Вже майже 20 років минуло з цієї події. Двадцять шосте квітня 1986 року - це день, який потрапив у світову історію. Весь цей час біля трьох мільйонів населення відчуває на своїй долі та здоров’ї її наслідки. Недарма темою минулорічних чорнобильських парламентських слухань була: "Погляд у майбутнє". Наскільки ефективною є державна політика щодо мінімізації наслідків Чорнобильської катастрофи? Яка ефективність міжнародної допомоги у цій сфері? Які плани нового уряду щодо формування стратегії подолання наслідків Чорнобильської катастрофи у віддалений період? Який кінцевий результат уряд прагне досягти? Це основна мета, яку ми пропонуємо розглянути на дні уряду 12 квітня. Хочу звернути вашу увагу, шановні колеги, що за останні роки відбулося розгалуження цілісної системи, яка піклувалася комплексом чорнобильських проблем. Структура та повноваження Державного комітету з питань подолання наслідків Чорнобильської катастрофи до цього часу, на жаль, не визначені. Аналіз виконання рекомендацій парламентських слухань щодо 18 річниці Чорнобильської катастрофи та всіх попередніх свідчить про необхідність пошуку нових шляхів подолання її наслідків, розробки більш ефективної системи Державного управління у сфері комплексного вирішення проблем, перш за все, соціальних. Комітет підтримав проект постанови, підтримана вона і Головним науково-експертним управлінням. Єдине, на що я хочу звернути увагу, що закралася помилка і ми пропонуємо у назві постанови в дужках слово "соціального захисту постраждалих внаслідок" замінити словами "комплексну проблему ліквідації наслідків", тому що дійсно проблема полягає не лише в цілому техногенний характер Чорнобилю, але й соціальний. Дякую за увагу і прошу підтримати постанову.
Питання. Запишіться. 3 хвилини, будь ласка, на запитання. Ну, будь ласка, запишіться. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановний Геннадій Борисович, безперечно, я буду голосувати за проведення з такою тематикою Дня уряду, але я хотів би вас запитати чому тільки 12 квітня? Можливо раніше треба ставити питання про стан виконання законодавства щодо соціально-медичного та пенсійного забезпечення? Тим більше, що ми знаємо, що в бюджеті уже закладені великі провали щодо якраз виконання цього законодавства. Тому в квітні якраз до річниці ми не встигаємо, треба раніше ставити. І чи прораховував це комітет з тим, щоб після Дня уряду вже встигнути виправити якісь помилки, які я не побачив поки що ні в програмі, ніде нема, щоб повернутися до нормального забезпечення цих людей, особливо постраждалих. Дякую вам за відповідь.
Дякую. Шановні колеги, взагалі, якщо брати чорнобильську проблематику, згідно закону 1991 року, вона коштує 12 мільярдів на рік ця проблема. Щорічно витрачається біля 2 мільярдів гривень. Тобто вже закладено щорічно недофінансування порядка 10 мільярдів гривень. Щорічно із року в рік згідно проекту бюджету, який приймався багатьма урядами, величезна кількість статей закону по чорнобильцям призупинялася. Я не знаю, і комітет не знає, яка точка зору нового уряду буде по чорнобильським проблемам. Тому квітень чому вибраний, як місяць проведення Дня уряду, тому що, по-перше, ми хочемо, щоб розібралися люди на містах в цій проблемі, відповідально вже, свідомо за те питання, яким вони будуть піклуватися. Моя точка зору, що, враховуючи те, що не буде парламентських слухань цього року, а ми плануємо їх зробити у 2006 році, ми зможемо провести День уряду, як відповідальний урядовий день, але і у тому числі показати шану чорнобильцям, показати, що ми не забуваємо про їх проблему. Дякую.
Михайло Родіонов, будь ласка.
Родіонов, фракція комуністів. Шановний доповідачу! Стосовно тієї дати. Я використаю свій час і там наступна пропозиція. Не здається на вашу думку, що ці заходи потрібно було поєднати з заходами, які проводяться у Білорусії, Росії, Казахстані з приводу Чорнобильської катастрофи? Я хочу нагадати, що Чорнобильська катастрофа - це не тільки біда цих народів, але ж і небачене раніше об’єднання зусиль по ліквідації аварії. Тому, мені відомо, що в цих країнах досить такі шляхи вже є. Як ваша думка, щоб ми, як кажуть, в унісон йшли з цими країнами, які разом долали ці біди нашої України.
Дякую за питання. Перш за все хочу сказати, що одне іншому не заважає. І те, що Україна працює і з Росією, і з Білоруссю, і з міжнародними організаціями по проблемі Чорнобиля - це факт. Не так якісно, це теж факт, на жаль. І це проблема, в тому числі, урядова. І мова іде про те, в наступний буде законопроект, який я буду доповідати, про 20-ту річницю, де буде саме наголошуватись на спільних, скоординований діях з нашими сусідами. А сьогодні я хотів би і Комітет хотів би в квітні почути відповідь: яка стратегія, чи ми будемо продовжувати щороку розказувати про 12 мільярдів в Законі, а видавати 2? Чи будемо змінювати Закон? Чи будемо збільшувати фінансування це все питання відповідального Уряду, будемо чекати на квітень. Тому я пропоную підтримати 12 квітня. Дякую.
Дякую. Геннадій Борисович, дякую, сідайте. Ну, поки ж ми проголосуємо. З мотивів, я бачу, є бажаючі, запишіться 3 хвилини з мотивів, іде запис, 3 хвилини з мотивів. Я хотів би, шановні колеги, зауважити це просто технічне питання ми приймаємо, не обговорюємо саму проблему. Запишіться, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" блоку "Наша Україна". Шановні народні депутати, я вважаю, що питання соціального захисту громадян, які постраждали в наслідок Чорнобильської катастрофи, через те, що воно є комплексним, питання, за яке відповідає кілька міністерств, відомств: це міністерство із питань надзвичайних ситуацій і соціальної політики, Пенсійний фонд, Комітет, Державний комітет з питань подолання наслідків Чорнобильської катастрофи, має бути обговорено на дні Уряду, але буквально в найближчий час. Тобто до квітня, щоб ми до 19 річниці Чорнобильської катастрофи могли визначитись. Тому я пропоную, щоб Комітет визначився автори визначились зараз по даті, буквально, на березень місяць. З тим, щоб за місяць Уряд уже буде знати, що робити і як робити. Дякую, от така у мене пропозиція.
Так. Дякую. Сергій Дорогунцов, будь ласка.
Дорогунцов, фракція Компартії України. Шановний Володимире Михайловичу, одна репліка і одна пропозиція до вас. Репліка такого роду. Ми не можемо ставити питання про ліквідацію наслідків аварії чи катастрофи на Чорнобильський АЕС, хоч це слово вживається в самій назві комітету. Це справа багатьох сотень років. І друге. Ну, ніхто ж не слухає, чого ж я буду. Пропозиція до вас, а ви там з моїм шефом щось змовляєтесь. І друга пропозиція. Володимире Михайловичу, у нас завжди далі ідуть парламентські слухання збігаються із засіданнями комітетів. І я ніколи не можу попасти на ці парламентські слухання, бо засідає комітет.
Зрозуміло. Нам потрібно якось буде у Регламенті передбачити, відрегулювати це питання. Справді, воно має місце. Валентина Петрівна Семенюк.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу. Соціалістична партія і її фракція буде підтримувати даний проект постанови. І його потрібно розглядати комплексно, тим більше, що ми пишемо щодо соціального захисту постраждалих в наслідок Чорнобильської катастрофи. І сюди питання не тільки повинно бути розглянуто комплексно, і включити також питання і міжнародні виконання зобов’язань, і відповідна робота і кошт, виділення коштів на укриття, їх використання. Я думаю, що це питання, яке буде розглядатися на Дні Уряду, - це те питання, яке сьогодні потребують сьогодні і ті, хто постраждав, і ті, хто може постраждати, якщо своєчасно не проводити роботи по утриманню саркофага, по дезактивації тієї території, яка находиться сьогодні навколо атомної електростанції Чорнобиль. Тому фракція соціалістів буде підтримувати. І ми вважаємо, що це питання треба розглядати комплексно. Дякую. Час вичерпаний. Репліка, Осика, будь ласка.
Сергій Осика, фракція і партія "Єдина Україна". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Я дуже прошу вставити в цей проект одне і надзвичайно важливе питання. Ми прийняли рішення, вносити поправки до бюджету в лютому цього року. ЧАЕС знаходиться в так званій, в спеціальному фонду фінансування бюджету. І вже з січня немає заробітної плати для працівників ЧАЕС, а це небезпечно: ядерний об’єкт. Дуже прошу вставити як окремий пункт. Дякую.
Шановні колеги, я просив би вас звернути увагу на проект постанови. Там, де технічні питання щодо підготовки до розгляду цієї проблеми. Ми зараз не вирішуємо цим проектом постанови якісь інші проблеми. І я просив би це враховувати. А вже в результаті постанови на наслідками розгляду потрібно цю проблему оговорити. І відносно змін до бюджету у лютому місяці. Шановні колеги, давайте не жити ілюзіями. У нас п’ятницю останнє засідання. А потім ми три тижні працюємо у комітетах і округах. Уряд тільки буде сформований. Які внесення зміни до бюджету у лютому місяці? Не повторюємо цих агіток. Будь ласка, Павло Мовчан.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Павло Мовчан, Українська народна партія. Я просив би не випускати з поля зору міжнародний аспект цієї проблеми. Свого часу, працюючи у цьому комітеті, ми робили цілу низку звернень до міжнародної спільноти. Ця проблема не лише проблема наша національна, суто українська. Вона на багато виходить за межі і ширше за самі наші параметри. І тому перше, що я хотів би звернути увагу на цей аспект. І друге. Чисто редакційно тут треба не до двадцятої річниці, а до двадцятих роковин Чорнобильської катастрофи. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, шановний Павло Михайловичу. Ця пропозиція ваша повинна знайти відображення в наступному проекті - 6525, коли ми будемо говорити про заходи щодо 20-річчя з дня чорнобильської катастрофи. Зараз же ми говоримо про проведення Дня уряду, прийняти нам потрібно технічне рішення. Там потрібно врахувати, це дуже слушна пропозиція. Заключне слово голови комітету, будь ласка.
Шановні колеги, я ще раз хочу звернути увагу на те, що ми хочемо виправити деяку помилку редакційну і не лише соціального захисту постраждалих внаслідок чорнобильської катастрофи включити в постанову, а включити комплекс проблем ліквідації наслідків. Туди ми включаємо і міжнародні аспекти, туди ми включаємо і соціальні аспекти і ряд інших. І я погоджуюсь з паном Мовчаном, що і в першому і в другому проекті постанови замість "річниць" потрібно писати "роковин", тому що, мабуть, це більш підходить по суті питання. Тому 19-ті роковини, а не річниці. Прошу голосувати.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття проекту Постанови як Постанови про День уряду України в квітні 2005 року щодо соціального захисту постраждалих внаслідок чорнобильської катастрофи та з нагоди 19 річниці чорнобильської катастрофи. Реєстраційний номер 6524. Прошу голосувати. [[10:45:44]] За-263 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" [[я читаю "за"]] - 39, комуністів - 51, "Регіони України" - 42, Народна аграрна - 25, СДПУ(о) - 0, "Єдина Україна" - 2, СПУ - 19, блок Тимошенко - 17, "Союз" - 12, промисловці і підприємці - 5, "Демократична Україна" - 11, НДП, "Республіка" - 7, "Демократичні ініціативи" - 13, "Центр" - 2, позафракційні - 18. Оголошується до розгляду проект Постанови про невідкладні заходи щодо підготовки до 20 річниці чорнобильської катастрофи. Реєстраційний номер 6525. Доповідач - голова комітету Геннадій Борисович Руденко. Будь ласка, Геннадій Борисович.
Дякую Ну, продовжуючи тему по Чорнобилю, ми обговорили її. Фактично, ми просимо вас підтримати проект постанови про заходи щодо підготовки до 20-ї роковини Чорнобильської катастрофи. Ми вважаємо, що питання надто серйозне, планетарне і міжнародного співробітництва, і внутрішнє, матиме значення для всього людства. Тим паче, що ці заходи будуть проходити не лише в Україні, вони будуть проходити під егідою ООН, вони будуть проходити по багатьом країнам. Ті, хто знайомий з процедурою міжнародних заходів, а саме про це йде мова, знають, що організаційні заходи такого масштабу починаються щонайменше за два роки. Наш комітет розпочав підготовчу роботу за півтора року. Ми отримали підтримку уряду в цьому питанні, зацікавлених центральних органів виконавчої влади, але. Але, на жаль, ні затвердженого плану заходів ми не маємо сьогодні, ні оргкомітету, ні обіцяних Кабінетом Міністрів коштів, на жаль, в бюджеті ми не бачимо. Ініціативу щодо проведення заходів бере на себе і Білорусь, і Росія, надходять пропозиції від Міжпарламентської асамблеї країн СНД, а від нас поки що, на жаль, мовчазна тиша. Комітет одностайно підтримав ініціативу щодо проекту, ми вже втратили в організації підготовки порядку року. Часу на підготовку вже майже не залишилося. Тому ми маємо надію, що і День уряду, який має відбутися в Квітні, і подальші кроки, вони будуть плавно підводити під те, щоб 20-ту роковину ми зустріли в повній готовності. В іншому випадку світ вважатиме, що, на жаль, в Україні чорнобильський проблем немає, і ми лише будемо направляти до інших країн фахівців для обміну досвідом, на жаль, є така психологічна проблема. Дякую за увагу і прошу підтримати зазначену постанову.
Так, шановні колеги, є пропозиція поставити на голосування і прийняти цей документ за основу. Так? Немає заперечень? Немає. Я ставлю на голосування пропозицію: про прийняття за основу проекту постанови про невідкладні заходи щодо підготовки до 20-ї річниці Чорнобильської катастрофи. Реєстраційний номер 6525. Прошу голосувати. [[10:49:21]] За-313 Рішення прийнято. Якщо немає застережень, можна поставити на голосування для. Будь ласка, Осика. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Сергій Осика, фракція "Єдина Україна". Шановний Володимире Михайловичу, ви сказали, що питання, пов’язані з бюджетом, ми маємо розглядати у лютого, і це правильно. В проекті постанови, яку ми щойно прийняли за основу, стоїть рядок: повернути всі компенсаційні гроші, а це 700 мільйонів гривень, - тобто це конкретний бюджетний рядок. Давайте його вилучимо - і будемо реально вирішувати це питання у лютому, самому бюджеті.
Який це рядок, скажіть, будь ласка.
Це друга сторінка.
Тут всього дві з половиною сторінки.
Там, де йдеться про комітет, щоб прискорити створення комітету з Держчорнобилю. Зверху стоїть. Чи повернення компенсацій.
Ну, ви пункт - ви ж читали! - можете пункт прочитати чи ні?
Ну дайте мені.
Ну так ви ж не бачите документу, а вносите пропозиції. Тут такого пункту немає. Про що ви говорите? Я ставлю на голосування: про прийняття в цілому проекту постанови як постанови. Реєстраційний номер 6525. [[10:51:30]] За-296 Постанова прийнята. Дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект постанови про День уряду України. Тут було у червні записано, а пропонується зараз авторами проекту 10 травня 2005 року з порядком денний "Про хід виконання заходів щодо вступу України до СОТ". Касьянов Сергій, будь ласка, від комітету.
Касьянов Сергій Павлович, фракція Народної аграрної партії. Шановні колеги! Шановний Голова! У розділі 6 проекту програми діяльності Кабінету Міністрів України "Назустріч людям" зазначено, що одним із завдань його роботи в сфері інтеграції до світової економіки є завершення до кінця поточного року переговорного процесу з країнами-членами СОТ та забезпечення вступу України до цієї міжнародної організації. Верховна Рада України неодноразово давала Кабінету Міністрів України доручення щодо прискорення реалізації заходів, спрямованих на завершення вступу України до СОТ. Так, було запропоновано забезпечити розробку проектів і перегляд чинних законодавчих актів та міжнародних договорів стороною, якою є Україна, з метою приведення національного законодавства у відповідність до норм та принципів в системі угод ГАТ СОТ та запровадити механізм захисту внутрішнього ринку, згідно правил цієї міжнародної організації. Враховуючи викладене, вважаємо за доцільне запропонувати здійснити аналіз реалізації завдань, які стоять перед урядом України в цьому напрямку, та визначити комплекс першочергових заходів, які б дозволили вчасно ефективно завершити вступ України до Світової Організації Торгівлі. У зв’язку з змінами у розкладі засідань Верховної Ради України пропонується провести День уряду з порядком денним "Про хід виконання заходів щодо вступу України до СОТ" 10 травня 2005 року. Дякую.
Так, шановні колеги, застереження з цього приводу якісь є чи ні? Немає? Я не бачу. Є тоді прохання поставити це питання на голосування. Нема застережень? Я ставлю на голосування прийняття. проект постанови 6510 Верховної Ради України про День уряду України у травні. А якщо точно, 10 травня 2005 року: "Про хід виконання заходів щодо вступу України до СОТ". Прошу голосувати. [[10:54:19]] За-232 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Я читаю "за". Наша Україна - 74, Комуністів - 0, Регіони України- 29, Народна аграрна партія - 26, СДПУ(о) - 6, Єдина Україна - 20, СПУ - 1, Блок Тимошенко - 13, Союз - 10, Промисловці і підприємці - 5, Демократична України - 9, НДП, "Республіка" - 12, Демократичні ініціативи - 13, Центр - 1, Позафракційні - 13. Оголошується до розгляду проект Постанови про проведення Парламентських слухань "Забезпечення прав дітей в України. Охорона материнства та дитинства" [[у квітні 2005 року]]. Але, шановні колеги, у квітні у нас вже два парламентських слухання з питань: "Перспективи створення громадянського телерадіомовлення в України) 13-го і 20-го "Культурна політика в Україні. Пріоритети, принципи та шляхи їх реалізації". Відтак ми можемо розглядати питання, що будуть пропозиції на червень. Немає заперечень? Будь ласка, Лілія Степанівна.
Лілія Григорович, фракція "Наша Україна", Комітет з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства". Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги депутати! Шановні виборці! Чи не найбільшим відкриттям, а можливо і откровенням останніх двох місяців для нас став той факт, що ми переконалися у тому, що ми маємо унікальних дітей. Ми переконалися у тому, що наша молодь не втрачена всупереч дуже непростим рокам останнім, які пережило все наше суспільство, і ми переконалися, що вона у багатьох випадках краща за нас, тому що справжня, тому що вірить у ті ідеали, котрі ми разом з вами десь призабули. З огляду на те, я пропоную вашій увазі підтримати парламентські слухання, які про них і для них, про наших дітей, про нашу молодь і для них. Чи за всю історію нашого парламентаризму ми мали такі грунтовні, фундаментальні розгляди про забезпечення прав дітей України. Так, це було на зорі парламентаризму в 90-их роках. У 96-му році ми мали парламентські слухання в зв’язку з 5-ою річницею Конвенції про права дитини, яку ратифікувала Україна, ми слухали про її виконання. І з рештою ми будемо розглядати це питання тепер. Погодьтеся, шановні колеги, що час від часу ми звертаємося до проблем дитинства. Скажімо сьогодні ми говорили про наркоманію і СНІД, яка вражає найчастіше наших наймолодше покоління і молодь, говоримо про безпритульних, говоримо про оздоровлення. Але, друзі мої, ці проблеми, які ми обговорюємо, як конкретні випадки, можна поправити працюючи над головним масивом нашого молодого покоління, нашої молоді. Саме за для цього є наші парламентські слухання. Якщо ми подивимося на результати перепису населення 2001 року, то ми побачимо, що на відміну від поколінь, яким сьогодні 20 - 30 років, ми маємо дітей віком до 10 років і кількість їх 2,5 рази менша, аніж дорослих людей. Це дає нам підстави ще раз звернутися до Закону про охорону дитинства, який визначає, що охорона дитинства є загальнонаціональним, стратегічний пріоритет. З огляду на те забезпечення наших дітей достатнього рівня життя духовному, культурному розвитку - власне, головною метою наших слухань. Ми повинні врешті решт зробити інвентаризацію того, що називається українське дитинство. Ми повинні зробити це хоча б тому, що ми є в боргу перед нашими дітьми. І в залежності від того, які це будуть люди і громадяни України, залежить то, як ми сьогоденні з вами виконаємо наш людський і громадський обов’язок. Я прошу колег підтримати проведення даних слухань у червні, тим більше, що 1 червня День захисту дітей, сподіваюсь на підтримку.
Дякую. Шановні колеги, немає застережень проти того, що ми поставили б цю пропозицію на голосування? Немає. Вноситься на голосування проект постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань, забезпечення прав дітей в Україні, охорона материнства та дитинства у червні 2005 року. Прошу голосувати. [[10:59:15]] За-318 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Проблеми у сфері забезпечення охорони здоров’я і медичного обслуговування громадян України та шляхи їх розв’язання". Пропонується у березні розглянути. Але шановні колеги, у березні ми не можемо розглядати це питання, оскільки 16 березня парламентські слухання на тему "Про законодавче забезпечення розвитку буряко-цукрового комплексу в Україні та заходи щодо його покращання", а 23 березня - "Національна кінематографія. Стан, проблеми та шляхи їх вирішення". Так що Микола Єфремович треба визначитися щодо дати. На шосте у нас уже є. Тільки що ми проголосували. Ну так, треба нам визначитися. У липня у нас тільки. Зараз подивимося. От липень місяць ми беремо. У нас у липні можна 6 липня провести парламентські слухання. Ну давайте тоді на липень, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Всі ви знаєте, який сьогодні стан охорони здоров’я. За останні десь 5 років фінансування галузі збільшилося більше, як у два рази. Разом з тим цього не відчув ні пацієнт, цього не відчув і лікар. І причин цьому багато. А насамперед поряд з недостатнім фінансуванням - це неефективне використання наявних ресурсів, матеріальних, кадрових, а також і фінансових ресурсів. Сьогодні Україна має саму велику кількість лікарів на 10 тисяч населення, 47,1. Тоді коли у Канаді - 18, у Англії - 16,6 на 10 тисяч населення. А в таких великих містах, як Київ, понад 90, Донецьк - 83, Дніпропетровськ - 80. Разом з тим абсолютно немає кому працювати в селах, немає працювати кому дільничними лікарями. Таким чином сьогодні відсутня мотивація працювати медиків в селах дільничними лікарями, лікарями сімейної практики. Поряд з тим є ряд законів, у тому числі і Конституція України, яка проголошує обов’язкове безоплатне медичне лікування хворих в державних і комунальних закладах. Разом з тим слід відмітити, що сьогодні вже на розгляді в комітеті є декілька законопроектів наших народних депутатів, які виставляють базовий, гарантований рівень медичної допомоги, який повинна забезпечити держава. Це протирічить і 49 статті Конституції, тому що там написано, що вся допомога безоплатна. А тут визначення "базової". У зв’язку з цим комітет рекомендує провести парламентські слухання, на яких би ми обговорили всі болючі питання сьогодні галузі охорони здоров’я. У тому числі закупівлі медикаментів, реєстрації медичних ліків, медичних виробів, у тому числі і які види медичної допомоги можна було б надавати. Щоб ми обговорили і роль обов’язково медичного соціального страхування в системі охорони здоров’я, щоб ми обговорили також питання екології харчування, адже від харчування людей залежить стан здоров’я. Серед бідних верств населення вдвічі більше захворюваність на серцево-судинні і інші захворювання. У зв’язку з цим комітет просить народних депутатів підтримати проведення таких парламентських слухань, які би сприяли ефективному використанню ресурсів в галузі охорони здоров’я, покращанню здоров’я населення України, мотивації хворих людей дбати за своє здоров’я, а лікарів мотивацію якісно надавати медичну допомогу. Прошу підтримати цю постанову на шосте липня цього року. Дякую за увагу.
Дякую, Миколо Єфремовичу. Я ставлю на голосування про прийняття постанови про проведення парламентських слухань на тему "Проблеми у сфері забезпечення охорони здоров’я і медичне обслуговування громадян України та шляхи їх розв’язання шостого липня цього року. Реєстраційний номер законопроекту 6496. Прошу голосувати. [[11:04:15]] За-338 Постанова прийнята. Слухається проект Постанови про зняття з розгляду деяких проектів постанов Верховної Ради України. Реєстраційний номер 6536. Доповідає голова Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Анатолій Сергійович Матвієнко. Будь ласка, Анатолій Сергійович.
Шановні колеги, Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування вніс пропозицію на розгляд Верховної Ради про те, щоб зняти з розгляду цілий ряд постанов Верховної Ради, їх тут п’ять, які втратили своє значення, поскільки дві постанови торкаються виборів Президента України, які ми вже закінчили. 6371 торкається проблеми масових акцій періоду помаранчевої революції і 6378 та 6378-1 торкається проблем відставки недовіри Кабінету Міністрів України, який і так вже склав свої повноваження. Якщо б була ваша згода, Адам Іванович, я просив би поставити на голосування підтримати проект Постанови, який вносить комітет, щоб зняти ці постанови з розгляду Верховної Ради як такі, які втратили свої цілі. Дякую.
Дякую. Я звертаюсь до авторів постанов. Ніхто не заперечує, немає? Питання є? Будь ласка, запишіться. Прошу, три хвилини. Беспалий, Матвєєв Валентин наступний.
Борис Беспалий, Українська народна партія, "Наша Україна". Шановні колеги, я якраз виступаю на підтримку цієї постанови як секретар Комітету з питань. того комітету, який представляє Анатолій Сергійович. Справа в тому, що значна кількість документів, які в нас є, вони втратили чинність, але ми не можемо, ну, вимушені їх розглядати, тому що це вимагає Регламент. І ми звертаємося якраз і до представників інших комітетів, щоб більшу частину тих документів, які втратили актуальність, які вже не є актуальними, але які вимушені розглядати, в тому числі і комітеті, і сесійна зала, якраз зняти з розгляду без їх розгляду по суті. Тому я пропоную підтримати позицію комітету зняти ці документи без їх розгляду по суті, що зекономить наш час, який потрібен нам для прийняття, дійсно, важливих документів.
Дякую. Це було не запитання, а підтримка. Матвєєв Валентин Григорович.
Дякую. Я прошу передати слово Петру Миколайовичу Симоненко.
Будь ласка, Мікрофон Симоненка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, начебто і розглядати тут нічого, в цьому проекті. Але мені здається, що і на той час, як і сьогодні, ці проблеми і питання мають велике значення, бо глибинні причини цих явищ не усунуті, корінні не подолані, і ситуація в багатьох питаннях у нас не послабшала, а навпаки, погіршилася і загострилися соціально-економічні проблеми. Тому я вважаю, що проект постанови про політичну ситуацію в Україні не тільки напередодні виборів, а взагалі про політичну ситуацію треба розглядати, як вона розвивається, бо в нас уже вносяться закони про люстрацію, і треба прочитати, що там, в цих законах, передбачається. Також і подолання кризи в системі влади. У нас сьогодні влада навпаки, бо так "подковерно" все проводиться, погіршуватися буде. Я вбачаю, що оці проекти постанов.
Дякую, Петро Миколайович. Я хочу сказати, що, безперечно, ніхто не забороняє будь-якому депутату, користуючись конституційним правом законодавчої ініціативи, внести проекти постанов і розглядати їх в сесійній залі. Але проекти постанови, які ми пропонуємо, не можуть бути просто паровозом для того, щоб вносити абсолютно інші за змістом документи. Ці документи торкалися конкретного Президента і конкретних виборів. Відбувся Верховний суд. Суд прийняв рішення - і визнав відповідні підстави як перший раз, так і другий. І тому я вважаю, що є всі у нас підстави розглянути ці проекти постанови. Якщо ви наполягаєте на інших, я думаю, ви можете їх вносити. Дякую.
Будь ласка, Матвієнков Сергій.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемый Анатолий Сергеевич, ну, первое: есть Регламент, который четко определяет механизм рассмотрения вопросов. Вопрос внесен в зал, он должен быть рассмотрен, с рассмотрением, без рассмотрения - мы должны придерживаться четко буквы Регламента. Это первое. Второе. Не кажется ли вам, что мы сегодня пытаемся как-то, ну, мыслить действиями двойных стандартов? Политическая ситуация в Украине что, сегодня уже никого не интересует? Или та ситуация, которая сегодня разворачивается, что, уже никого не волнует? Все нормально? Мы сегодня говорим о вопросе, а не говорим в отношении того, что кому-то выгодно сегодня его смотреть или нет. Если парламент будет строить сегодня политику, исходя из того, что кому-то сегодня выгодно рассматривать вопрос, а кому-то - нет, то зачем тогда такой парламентаризм? Есть страна, есть народ, есть избиратели, есть парламент. Спасибо.
Дякую. Сергій Анатолійович, я ще раз хочу звернути вашу увагу: не виривати два слова з контексту конкретних постанов. Вони мають конкретного адресата. І вони торкаються конкретної проблеми. Питання друге. Я на Узгоджувальній раді уже говорив, що те, що робиться у нас у Верховній Раді з ініціативою депутата і з обов’язковим розглядом питання на сесії, не є зовсім правильним. Мені видається, ми маємо підняти роль профільних комітетів. Якщо питання не підтримано в профільному комітеті, то, очевидно, варто було б підняти планку: хоча б 50 підписів, - для того щоб це питання внесено було в порядок денний. Ви знаєте, що ми багато часу витрачаємо, на превеликий жаль, на дуже пустопорожні ініціативи, замість того щоб ефективно працювала Верховна Рада. Пропозиція моя, я підтримана комітетом, зводиться до того, щоб розвантажити Верховну Раду від дуже багатьох, ну, постанов, які у нас займуть просто час. Дякую.
Дякую, Анатолій Сергійович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, я думаю, тут все правильно. Комітет пропонує зняти ті постанови, які уже не актуальні і вони не мають можливості розглядатися у сесійній залі. Тому я ставлю на голосування про прийняття постанови про зняття з розгляду деяких проектів постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 6536. Прошу голосувати [[11:12:01]] За-204 По фракціях, будь ласка. Наша Україна -58, комуністів - 0, Регіони України - 9, Народна аграрна партія - 21, соціал-демократи [[об’єднані]] - 13, Єдина Україна - 17, соціалісти - 0, Блок Тимошенко - 19, Союз - 12, промисловці і підприємці - 6, Демократична Україна - 13, НДП, Республіка - 4, Демократичні ініціативи - 9, Центр - 8, позафракційні - 15. Я ще раз ставлю на голосування про прийняття постанови про зняття з розгляду деяких проектів постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 6536. Прошу голосувати. [[11:13:03]] За-261 Постанова прийнята. Переходимо. По фракціях? будь ласка, по фракціях. Наша Україна - 92, комуністів - 0, Регіони України - 1, Народна аграрна партія - 18, соціал-демократи - 20, Єдина Україна - 16, соціалісти - 4, Блок Тимошенко - 19, Союз - 13, промисловці і підприємці - 11, Демократична Україна - 14, НДП, Республіка - 12, Демократичні ініціативи - 13, Центр - 9, позафракційні - 19. Переходимо до розділу "друге читання". Микола Єфремович, а ми можемо ці три закони розглянути, як один, тому що все це зміни до одного закону. Так, будь ласка, законопроект 2522 про внесення змін до Закону України "Про охорону дитинства" [[щодо дітей-інвалідів]]. І тут же є 4258-1 також про внесення змін до Закону України "Про охорону дитинства" [[щодо усиновлення дітей]]. І тут же законопроект про охорону дитинства [[щодо заборони найгірших форм дитячої праці]] 5106. Давайте ми його приймемо, як один закон, тому що все це стосується. Ви по двох. І тоді Лілія Степанівна по одному. Але ми в кінцевому результаті будемо вважати, що це один Закон про внесення змін до одного і того ж Закону "Про охорону дитинства". Немає заперечень? Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується порівняльна таблиця до проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про охорону дитинства" [[щодо дітей-інвалідів]], реєстраційний номер 2522. Даним законопроектом пропонується статтю 19 Закону України доповнити після частини шостої новими частинами такого змісту, який рекомендує комітет: "Для дітей-інвалідів та інвалідів з дитинства, які потребують опіки і стороннього догляду, органи управління освітою за згодою батьків дітей та осіб, які їх замінюють, забезпечують навчання в загальноосвітніх та спеціальних загальноосвітніх навчальних закладах за відповідними навчальними програмами, у тому числі і в домашніх умовах. Діти-інваліди та інваліди дитинства, які перебувають у реабілітаційних закладах, закладах та установах системи охорони здоров’я, системи праці та соціального захисту населення мають право на здобуття освіти за індивідуальними навчальними програмами, які узгоджуються з індивідуальними програмами реабілітації дітей-інвалідів та інвалідів з дитинства". Статтю 19 доповнити наступним пунктом: "Індивідуалізація і диференціація навчання, вибір форм, засобів і методів навчання у навчальних закладах усіх форм власності здійснюється згідно цього Закону та інших нормативних документів, що регулюють навчально-виховальний процес. Відповідальність за навчання дітей-інвалідів та інвалідів з дитинства покладається на органи управління освітою та навчальні заклади. Однак, дана поправка була відхилена Комітет, оскільки пропонуємий шановним народним депутатом зміни, не є нормою даного декларативного Закону. Тому ми вважаємо, що доцільніше було б подати такі зміни до спеціального Закону України про освіту. Другою частину даного проекту Закону пропонується статтю 26 Закону доповнити такою після частини 4-ої новими частинами такого змісту: діти-інваліди мають право на безоплатне матеріальне, соціально-побутове і медичне забезпечення, а також забезпечення медикаментами, технічними та іншими засобами індивідуальної корекції відповідно до законодавства. Діти-інваліди, які мають порушення опорно-рухового апарату, за наявності відповідного висновку медико-соціальної експертизи, що підтверджує їх право на забезпечення автомобілем, у разі необхідності з ручним керуванням, і яким виповнилось 5 років - це постанова Кабінету Міністрів України, забезпечуються автотранспортними засобами на пільгових умовах. Право управління таким транспортом за наявності відповідного документа на право управління набуває один із повнолітніх членів сім’ї або найближчого роду, або найближчих родичів інваліда. В зв’язку з цим, з урахуванням запропонованих при доопрацюванні проекту змін даний проект Закону може прийнятий, бути прийнятий, як Закон України. Прошу підтримати. І наступний
Так. Микола Єфремович, дякую. Зараз, шановні колеги, тут було 3 пропозиції, дві враховано: пропозиція народного депутата Заплатинського не врахована. Не наполягає він? Ні. Тоді давайте проголосуємо за прийняття в цілому як Закону, Закону про внесення змін до Закону України про охорону дитинства, реєстраційний номер 2522. Прошу голосувати.
Прошу підтримати, прошу підтримати. [[11:18:41]] За-282
Прийнято, будь ласка, наступний. Реєстраційний номер 4258-1.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Вашій увазі пропонується порівняльна таблиця до проекту Закону України про внесення змін до статті 24 Закону України "Про охорону дитинства" щодо усиновлення дітей. Даним законопроектом пропонується частину 10 статті 24 Закону України "Про охорону дитинства" викласти у такій редакції. "Посередницька комерційна діяльність щодо усиновлення дітей, передання їх під опіку, піклування чи на виховання в сім’ї громадян України, іноземців або осіб без громадянства забороняється". Тобто забороняється комерційна посередницька діяльність при проведенні всіх актів, які зв’язані з усиновленням дітей. Просимо підтримати цю норму. Це законопроект внесений народним депутатом Васюником. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, тут не було пропозицій ніяких. Тому ми маємо всі підстави проголосувати його як закон. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону законопроекту за номером 4258-1. Прошу голосувати.
Прошу підтримати. Прошу підтримати, навколо цього питання дуже багато є різних кривотолків. Прошу підтримати.
Голосуємо, будь ласка.
Йде голосування, шановні колеги. [[11:20:19]] За-275
Прийнято. І наступний законопроект. По фракціях? Будь ласка, по фракціях. “Наша Україна" - 64, Фракція комуністів - 51, "Регіони України" - 41, Народна аграрна партія - 4, СДПУ(о) - 20, "Єдина Україна" - 13, СПУ - 0, Блок Тимошенко - 10, "Союз" - 12, "Промисловці і підприємців" - 7, "Демократична Україна" - 11, НДП - "Республіка" - 9, "Демократичні ініціативи" - 11, "Центр" - 4, Позафракційні - 18. І останній закон із цієї ж серії, як то кажуть, - законопроект за номером 5106. Лілія Степанівна Григорович, будь ласка.
Шановні колеги, перед тим, як буде Лілія Степанівна виступати, дозвольте інформацію вам надати. Шановні колеги, питання про надання згоди на призначення Прем’єр-міністра, якщо нема заперечень, ми розглянемо о 16 годині. Це - прохання Президента України, він хоче бути при розгляді цього питання разом з нами тут, у сесійній залі. Я просив би це врахувати і всіх о 16 годині також бути дружно так на роботі, як зараз. Будь ласка, Юлія Степанівна.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується порівняльна таблиця до Закону України про внесення змін та доповнень до статті 21 Закону України про охорону дитинства щодо заборони найгірших форм дитячої праці. Даним законопроектом пропонується частину п’яту статті 21 цього закону після слів "забороняється залучення дітей до" доповнити "найгірших форм дитячої праці", а також доповнити частину шосту таким змістом "до найгірших форм дитячої праці належать, а саме: усі форми рабства або практика, подібна до рабства, зокрема продаж дітей та торгівля ними, боргова залежність, а також примусова чи обов’язкова праця, включаючи примусове чи обов’язкове вербування для використання їх у збройних конфліктах." Також використання вербування або пропонування дитині для зайняття проституцією, виробництво порнографічної продукції чи порнографічних вистав. Використання вербування або пропонування дитини до незаконної діяльності, робота, яка за свїм характером, умовами завдає великої шкоди фізичному або психічному здоров’ю дитини. При підготовці законопроекту до другого читання від народних депутатів України практично не поступило жодних зауважень. Єдине, що зробив комітет, це уточнив нумерацію частин. В зв’язку з цим прошу вас, шановні колеги, підтримати в другому читанні внесення змін до Закону про охорону дитинства.
Так, шановні колеги, у нас є підстави також і цей закон прийняти в цілому як Закон. Нема заперечень? Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як Закону проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про охорони дитинства", законопроект за номером 5106. Я прошу фракції, не проводьте, будь ласка, нарад, натискайте кнопку. Голосуємо "за". [[11:23:55]] За-298 Прийнято рішення. Таким чином, ще раз, шановні колеги, і для протоколу, і для подальшої роботи над цим законом. Тут у нас було три проекти змін до одного і того ж самого закону. Ми з вами домовилися, що всі ці три проекти ми зводимо в один, бо це зміни до одного закону. Немає заперечень? Дякую.
Шановні колеги, оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до Закону України про державну допомогу сім’ям з дітьми [[щодо розмірів допомоги]]. Реєстраційний номер 5638, доповідач - Микола Єфремович Поліщук, голова комітету. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Законопроект, внесеним народним депутатом України Володимиром Скомаровським і прийнятим в третьому читанні 03.11.2004 року пропонується з першого січня 2005 року збільшити одноразову допомогу при народженні дитини для незастрахованих осіб з величини, що дорівнює двократному розміру прожиткового мінімуму. Проект на 2005 рік - 423 гривні на два - 846, як це встановлено чинним законом України про державну допомогу сім’ям з дітьми. Проектом пропонується збільшити цю норму до трьохкратного розміру прожиткового мінімуму на одну особу в розрахунку на місяць, тобто 269 гривень. Застраховані особи на сьогодні отримують при народженні дитини 1550 гривень, за орієнтовними підрахунками Міністерства праці та соціальної політики, провадження нового розміру цього виду допомоги потребуватиме додатково з Державного бюджету 2005 року 50 мільйонів гривень. Передбачається також збільшення з 1 січня 2006 року розміру допомоги по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, тобто передбачається надавати цей вид допомоги в розмірі, не меншому за половину прожиткового мінімуму. На 2005 рік цей вид допомоги для непрацюючих осіб складає 90 гривень. На думку комітету, збільшити допомогу по догляду за дитиною до досягненню нею трирічного віку до розміру прожиткового мінімуму в 2005 році нереально, так як для цього потрібно додатково знайти два з половиною мільярди. Тому було запропоновано перенести збільшення цієї норми до величини, яка не може бути меншою 50 відсотків прожиткового мінімуму, але при наявності коштів в бюджеті збільшувати цю допомогу згідно з зазначеним законом можна в будь-який час без внесення додаткових змін. Вважаємо за доцільне підтримати ідею підвищення одноразової державної допомоги при народженні дитини та допомоги по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, що має позитивно позначитися на рівні народжуваності України. В законопроекті до другого читання запропоновано також зміни і до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування в зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народження та похованням" [[щодо збільшення до трьох прожиткових мінімумів державної одноразової допомоги при народженні дитини]]. Прошу підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція комітету: про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми" [[щодо розмірів допомоги]]. Реєстраційний номер 5638. Прошу голосувати. [[11:28:01]] За-366 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про фізичну культуру і спорт" [[щодо статусу Національної спортивної федерації]]. Сафіуллін Равіль Сафович. Я прошу доповідачів говорити по поправках, щоб ми зекономили час, а не розповідати про закон. Це друге читання.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты! Комитет по вопросам молодежной политики, физической культуре, спорту и туризму рассмотрел на своем заседании проект Закона Украины о внесении изменений в Закон Украины "Про фізичну культуру і спорт" относительно придания статуса Национальной федерации, который был внесен народным депутатом Кравченко и был принят в первом чтении, рекомендует Верховной Раде рассмотреть законопроект во втором чтении принять его. Данным законопроектом предусматривается установить такую норму, которая регулирует вопрос придания статуса Национальной спортивной федерации в случае необходимости, если есть несколько претендентов, решение вопроса на конкурсной основе, принятие закона вынудит федерации, которые получают статус национальной, поддерживать свою деятельность в соответствии с международными требованиями, и хочу сказать, комитетом учтены все замечания, которые были даны и народными депутатами, а также Научно-экспертным управлением. Просьба - поддержать этот законопроект. Спасибо за внимание.
Так, шановні колеги, застережень немає у вас? Вноситься на голосування пропозиція про схвалення у другому читанні і в цілому як закон проекту закону про внесення змін до Закону України "Про фізичну культуру і спорт" [[щодо статусу національної спортивної федерації]]. Реєстраційний номер 5031. Прошу голосувати. [[11:30:14]] За-298 Рішення прийнято. Так, вноситься на. ми мали зараз розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про електроенергетику" , але комітет пропонує ще раз перенести його розгляд цього проекту. Немає застережень? Ну тоді переносимо розгляд. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про пенсії за особливі заслуги перед Україною" [[щодо осіб, відзначених нагородами Верховної Ради України]]. Надрага Василь Іванович, голова підкомітету Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Будь ласка.
Уважаемые коллеги! В процессе подготовки ко второму чтению данного законопроекта было подано 6 предложений, 2 из них учтены, 4 учтены частично. Частично, это связано с действующим законодательством, а также с тем, что данный Закон должен перекликаться с соответствующим Законом о государственных наградах. В связи с этим дополнения, изменения, поступившие от наших коллег по внесению изменений в принятый в первом чтении Законопроект были учтены только в том варианте, где они полностью состыкуются с Законом о государственных наградах, что и является базой для определения: достоин ли человек получать пенсию за особые заслуги перед Украиной. Все эти дополнения и изменения, которые не внесены не соответствуют Закону о наградах Украины, их 4, они не учтены. В целом Комитет предлагает данный законопроект принять во втором чтении и окончательно.
Так, шановні колеги, оскільки пропозиції, які внесені були народними депутатами враховані, в нас є всі підстави поставити голосування пропозицію Комітету, щодо прийняття у другому читанні і в цілому, як Закон, проект Закону, про внесення змін до Закону України, щодо пенсій за особливі заслуги перед Україною щодо осіб відзначених нагородами Верховної Ради України. Прошу голосувати, реєстраційний номер 3102. [[11:32:47]] За-253
Рішення прийнято. Так. Зараз, зараз. Що? По Фракціях, будь ласка. "Наша Україна", я читаю "за" - 11, Комуністів - 51, "Регіони України" -43, Народно-аграрна - 26, СДПУ (о) - 20, "Єдина Україна" - 19, СПУ - 0, Блок Тимошенко - 9, Союз - 13, Промисловці, підприємці - 11, "Демократична Україна" - 14, НДП, Республіка - 11, Демократичні ініціативи - 1, Центр - 7, позафракційні - 17. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, щодо загальнообов’язкового пенсійного страхування, реєстраційний номер 4584, Доповідач: Василь Іванович Надрага.
Уважаемые коллеги. Хочу напомнить, буквально, тезисно. Как вы знаете, мы с вами, приняв новую концепцию развития пенсионного обеспечения, приняли Закон "О пенсионном страховании". Соответственно, начиная с 1 января прошлого года у нас работает новая система пенсионного обеспечения. Закон "О государственном пенсионном страховании" носит комплексный характер и он рассматривает целый ряд проблем связанных с пенсионным назначением, выплатой пенсий, платежами в Пенсионный фонд и всего-всего остального. Вместе с тем, у нас в целом ряде иных законов есть соответствующие ссылки и моменты, которые должны быть состыкованы с пенсионным законодательством. В связи с изменением базового закона и предлагался в первом чтении, и был принят в этом зале предлагаемый сегодня законопроект, суть которого заключается в одном - отсистематизировать все законодательство, которое у нас сегодня существует, исходя из того, что с 1 января прошлого года работает новый Закон "О государственном пенсионном страховании". Исходя из предложений, а их поступило 59, в рамках подготовки данного законопроекта ко второму чтению, 54 были учтены полностью, одна частично и только четыре, то есть, ничтожно малая часть была не учтена в связи с тем, что они нарушали общее концептуальное формирование законодательства по пенсионному страхованию. Со всем остальным комитет согласился и предлагает принять данный законопроект во втором чтении и окончательно. Спасибо.
Шановні колеги! Прошу уваги! Оскільки дуже важливий законопроект, і є пропозиція комітету прийняти його у другому читанні, а потім будемо тоді визначатися щодо остаточного рішення. Я ставлю спочатку на голосування пропозицію комітету про прийняття закону у другому читанні. Це реєстраційний номер 4584 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо загальнообов’язкового пенсійного страхування. Прошу голосувати у другому читанні. Прошу голосувати. [[11:36:01]] За-195 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 15; комуністів - 48; "Регіони України" - 26; Народна аграрна - 23; СДПУ(о) - 18; "Єдина Україна" - 3; СПУ - 0; Блок Тимошенко - 5 "Союз" - 0; промисловців і підприємців - 7; "Демократична Україна" - 12; НДП, "Республіка" - 10; "Демініціативи" - 7; "Центр" - 7; позафракційні - 14. Будь ласка, Цибенко Петро Степанович.
Спасибі Володимире Михайловичу. Шановні колеги, я хотів привернути вашу увагу на те, що цей закон абсолютно технологічний. Він усуває розбіжності між Законом про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування і деякими іншими законами, де норми цього закону базового не враховані. Можна по-різному ставитися до базового закону, але він прийнятий, і ми маємо усунути невідповідність між законами. Я дуже прошу усіх проголосувати за цей документ.
Шановні колеги, прошу уваги. Я прошу вас, припиніть уже мітинги. Ну, встигнете ще все поділити. Сядьте, будь ласка. Давайте хоч раз проголосуйте. Ми опрацьовували у другому читанні проект закони. Всі поправки, які були внесені, враховані. Є пропозиція комітету проголосувати і прийняти його у другому читанні. Ми не прийняли такого рішення. Хто за те, щоб повернутися до розгляду проекту Закону [[реєстраційний номер 4584]]. Прошу голосувати. [[11:38:01]] За-212 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про направлення на повторне друге читання проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо загальнообов’язкового пенсійного страхування]] [[реєстраційний номер 4584]]. Прошу голосувати. [[11:38:38]] За-244 Рішення прийнято. Дякую. Переходимо до розгляду проектів законів за скороченою процедурою. Оголошується до розгляду проект Закону про запровадження мораторію на видачу ліцензій на впровадження господарської діяльності з випуску та проведення лотерей. Будь ласка, доповідач - Петров Олег Володимирович, народний депутат України.
Шановний головуючий, шановні колеги. Я не буду багато розповідати про цей законопроект. Ми з вами його пам’ятаємо. Єдине хочу зауважити. Вже сім років законопроект про державне регулювання діяльності з випуску та проведення лотерей та грошових розіграшів лежить в парламенті і прийнятий у першому читанні. І вносимо цей законопроект про мораторій якраз з урахуванням того, щоб навести нормальний лад в лотерейному ринку. І це саме головне. Бо багато, всі кажуть, що сьогодні це хтось протежує і таке інше. Я хочу ще раз підкреслити, сьогодні багато зацікавлених, тим паче тих, що працюють на ринку лотереї, щоб не було законодавчої бази. Тому ми чітко виписуємо, що мораторій діє до прийняття Закону України "Про державне регулювання діяльності з випуску та проведення лотерей і грошових розіграшів". Це є принципова позиція. Тому я вас прошу прийняти цей законопроект і приступити до розгляду Закону про державне регулювання і навести порядок в лотерейному ринку.
Дякую, Олеже Петровичу, за короткий і точний виклад проекту закону. Пилип Пилипович Буждиган від Комітету з питань економічної політики, управління народних господарством, власності та інвестицій.
Шановні народні депутати, Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій на своєму засіданні 14 вересня минулого року протокол номер 66 розглянув проект Закону України "Про запровадження мораторію на видачу ліцензій на провадження господарської діяльності з випуску та проведення лотерей". Реєстраційний номер 5559, внесений народними депутатами України. Метою законопроекту є введення мораторію на видачу ліцензій на видачу ліцензій на провадження господарської діяльності з випуску та проведення лотерей передбачено Законом України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" до прийняття закону, яким би були врегульовані принципи державної монополії на випуск та проведення лотерей і грошових розіграшів. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути взятий за основу з наступним врахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про запровадження мораторію на видачу ліцензій на провадження господарської діяльності з випуску та проведення лотерей прийняти в першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Дякую, Пилип Пилипович. Шановні колеги, переходимо до обговорення. Записались на обговорення народні депутати Соломатін, Пузаков, Гінзбург, Кармазін, Надрага, Мовчан, Черняк. Нам треба два "за", два "проти". Будь ласка, Юрій Петрович Соломатін, фракція комуністів. Підготуватися Володимиру Пузакову. Володимир Пузаков, будь ласка. Підготуватися Гінзбург.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Реалізація зазначеного законопроекту дійсно надасть можливість захистити ринок лотереї від руйнівних впливів та забезпечити національні інтереси. Головна мета даного законопроекту - це досягнення високих обсягів від реалізації лотерей, грошових розіграшів і відповідних відрахувань до Державного бюджету. Назва законопроекту говорить сама за себе, його автори пропонують запровадити мораторій на видачу ліцензій на провадження господарської діяльності з випуску та проведення лотерей до прийняття спеціального Закону України про державне регулювання діяльності з випуску та проведення лотерей і грошових розіграшів. Суть запропонованих народними депутатами змін зрозуміла. Автори законопроекту пояснюють тим, що мораторій вводиться з метою забезпечення захисту прав і законних інтересів громадян України та з метою запобігання можливим зловживанням під час провадження діяльності з випуску та проведення лотерей. Даним законопроектом регулюється лотерейна діяльність та захист приватних інвестицій, які можуть бути спрямовані в сферу лотерей від можливих втрат. Тобто до прийняття даного закону, яким буде врегульоване впровадження державних монополій на випуск та проведення лотерей та грошових розіграшів, лотерейну діяльність здійснюватимуть лише ті суб’єкти підприємницької діяльності, які вже одержали такі ліцензії. А контроль за дотриманням ними ліцензійних умов провадження господарської діяльності за випуском і проведенням лотерей в установленому порядку, здійснювати міністерством фінансів України. Тобто даний законопроект треба підтримувати, бо він має надію, що сприятиме наповненню державного бюджету України. Дякую.
Ольга Гінзбург, будь ласка. Немає? Юрій Кармазін, будь ласка, фракція "Наша Україна".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Всі хочуть, щоб в бюджеті були гроші. Ми сьогодні з вами із задоволенням, приймаючи деякі закони, кинули ще туди сотні мільйонів гривень на видаткову частину бюджету з порушенням, звісно, Кодексу бюджетного. Але ми не шукаємо, де гроші лежать. Але я хочу вас запитати і вас, Володимир Михайлович, і в Комітеті з питань економічної політики, управління народним господарством, чому до цих пір закон, який був прийнятий Верховною Радою ще 3 квітня 2003 року в першому читанні, про державне регулювання діяльності з випуску та проведення лотерей і грошових розіграшів, не внесений на друге читання сюди в зал. Адже відомо, що якщо в Польщі ринок, який дає оборот всіх цих лотерей - 500 мільйонів євро, в Італії - 1 мільярд євро, то на сьогодні по скромних підрахунках, в Україні емкість цього ринку близько одного мільярда гривень. Ці гроші десь зараз осідають. Тому у мене сьогодні пропозиція до пані Тимошенко. Я вам показую, де лежать гроші. Чомусь ніхто із ваших фінансистів цього не бачить. І включіть, будь ласка, в програму уряду це, оце джерело. А до керівників Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством я звертаюся з проханням: прискорити і дати терміново цей закон. Чому? Тому що. Я, безперечно, буду за прийняття цього закону зараз, про запровадження мораторію на видачу ліцензії на проведення господарської діяльності з випуску і проведення лотерей. Але якщо цей закон ми зараз приймемо, то, з одного боку, ми вводимо монополію, тобто монополізацію того ринку, який уже є. Ті ліцензії ті, хто мав, вони можуть зараз, вони будуть їх використовувати. Тоді вони будуть використовувати цей закон, який ми приймемо як благо, на шкоду всьому українському народу. Тому, Володимире Михайловичу, я звертаюся до вас. Гроші валяються під ногами в державі. Дайте доручення, будь ласка. Дайте доручення, щоб не волокитили такі закони, які направлені на збільшення дохідної частини бюджету. Бо в нас поки що тільки, якщо розходну витрачати, тільки тоді всі дивляться, де їх шукати. І звертаюся також до Бюджетного комітету, до пана Порошенка. Я просив би вас подивитися уважно на цей закон і на прийняття. І якщо один комітет не хоче розглядати по якійсь причині, а це є порушенням Регламенту - невнесення сюди, значить, треба реагувати тоді, Адаме Івановичу, ви відповідаєте за проходження законопроектів. Прошу проголосувати в першому і другому читанні цей законопроект зразу.
Дякую. Василь Надрага. Фракція Народної аграрної партії.
Уважаемые коллеги, когда мы говорим сегодня о том, что мы должны рассмотреть данный законопроект мы соглашаемся с тем, что данная тема является очень принципиальной, она очень серьезная и соответственно те подходы и те предложения, которые сегодня высказаны нашими горячо любимыми авторами являются нормальными, и мы считаем, что в данном случае, если этот подход состоится, то все будет нормально. Тем более, разговор идет о том, чтобы принять данный законопроект за основу. Почему? Потому что в рамках подготовки его не учтены целый ряд вещей, которые, на наш взгляд, требуют дальнейшей доработки. Но для первого чтения данный законопроект больше, чем достаточен. Спасибо.
Так, Мовчан Павло Михайлович. Немає? Володимир Черняк. Немає. Значить, таким чином, шановні колеги, обговорення проекту Закону про запровадження мораторію на видачу ліцензій на провадження господарської діяльності з випуску та проведення лотерей завершено. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про запровадження мораторію на видачу ліцензій на провадження господарської діяльності з випуску та проведення лотерей. Реєстраційний номер 5559. Прошу голосувати. [[11:50:02]] За-250 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! У нас залишилося для розгляду ще 4 питання. Одне з них просять автори зняти з розгляду. Є така пропозиція, щоб ми зараз розглянули ці питання, а потім оголосили перерву до 60 години з тим, щоб ви могли провести консультації. За основу. Тільки за основу. Нема застережень? Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах" [[щодо порядку ввезення]]. Доповідач - Калінчук Василь Антонович. Будь ласка. Підготуватися Демьохіну.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати колеги! На ваш розгляд вноситься проект Закону про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах". Чим це викликано? Давальницька сировина, що ввозиться на митну територію України іноземним замовником, і в результаті операцій, з якою не відбувається зміна коду по українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності іноземним замовником, обкладається ввізним митом за ставками єдиного митного тарифу України, податками та зборами, що справляються при ввезенні товарів відповідно до законодавства на загальних умовах. Як приклад. Сьогодні в Україні діє більше десяти підприємств по підготовці насіння цукрових буряків, які мають сучасні ліній очистки насіння, готують високоякісне дрожоване та інкрустоване насіння. У даний час ряд підприємств Молдови, Росії інших держав готові переробляти своє насіння в Україні на давальницьких умовах. Я це підкреслюю. Існує можливість повернути українським підприємствам втрачені ринки збуту. Раніше наші чотири підприємства поставляли насіння цукрових буряків для всього колишнього Радянського Союзу, і сьогодні є достатні потужності для цієї мети. Але у зв’язку з недосконалістю окремих норм законодавства, що регулюють правовідносини з питань давальницької переробки в зовнішньоекономічній діяльності, здійснити вказану роботу неможливо. Тому, як давальницька сировина, так і готова продукція, відноситься до одного і того ж коду. Мова йде, якщо говорити про ті 60 днів, що нас надається відстрочка про сплату акцизних зборів. І тому це було б дуже важливо, щоб потім при вивезенні цієї сировини, підприємство сплачувало. Введення в дію зазначеного доповнення не вимагає додаткових витрат з Державного бюджету, а його реалізація сприятиме завантаженню потужностей переробних підприємств та відповідно збільшити їх прибутки і надходження до Державного бюджету. Як приклад. Я хочу привести приклад. Впровадження даної проблеми не вимагає, як я сказав, додатковий витрат. Навпаки, лише дрожування іноземного насіння цукрових буряків на Тростянецькому насіннєвому заводі в обсязі 500 тонн може принести Державному бюджету України у вигляді ПДВ 4,5 мільйона гривень. І це можна говорити і за інші підприємства. Тому я просив би, щоб прийняли цей законопроект у першому читанні, а до другого читання доопрацювати з зауваженнями Науково-експертного управління. Дякую за увагу.
Так. Демьохін Володимир Анатолійович, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты, законопроект про операции давальницькою сировиною в зовнішньо-економічних відносинах Комитетом не был рассмотрен по причине того, что изменилась редакция Закона и мы получили в Комитет Закон, в замен ранее поданного. Но хотелось бы, не говоря о мнении Комитета, потому что его нет, так как мы не рассматривали, я бы хотел отметить, что данный законопроект является достаточно важным для экономики страны. Потому что это дополнительная загрузка мощностей наших производственных и есть масса примеров, не только в аграрном секторе, и в промышленности, когда есть желающие переработать на наших мощностях какое-то сырье, продукцию и при этом не меняется код. Очень важно здесь, чтобы мы не дали брешь в законодательстве, которая позволит осуществлять контрабандные поставки и таким образом, уменьшим поступления в бюджет. Я считаю, что данный законопроект в первом чтении необходимо принять, доработать его при подготовке на второе чтение и учесть замечания, как науково-экспертного управления, так и замечания, которые поступят от народных депутатов. Спасибо за внимание.
Так. Шановні колеги, записались на виступ: Соломатін, Гінзбург, Кармазін, Надрага, Шурма, Черняк. Соломатін Юрій Петрович. Ольга Гінзбург. Мікрофон ввімкніть, будь ласка, Ользі Гінзбург, Фракція комуністів.
Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу, Гінзбург, Фракція комуністів. Ми розглядаємо цей Закон про внесення змін до про операції з давальницькою сировиною з позиції нашої держави. Що ми можемо мати, наша держава? Якісне насіння, яке буде забезпечувати якісний ріст нашого аграрного сектору? Чи можемо мати якісь доходи в бюджет? Що я не можу з цього закону ніяк зрозуміти. Але я для себе пов’язую сьогодні, взявши Програму уряду, яку нам роздали, і читаю на сторінці 41-й аграрна політика, яка буде проводитися у нашій країні після затвердження сьогоднішнього Кабінету Міністрів. І вона повністю сьогодні суперечить тому закону, який нам пропонується. Тому ми не можемо зрозуміти, що ж тоді проходить, одні закони, які пропонуються депутатами, інша аграрна політика, яка пропонується новим Кабінетом Міністрів, вони зовсім протирічать один одному. І тому, турбуючись за наше село і за аграрний сектор, фракція комуністів не може підтримати такий закон. Дякую.
Юрій Кармазін, будь ласка. Підготуватися Надразі.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, я уважно проаналізував цей закон. І ви знаєте, зараз аналізуєш законопроекти тільки і дивишся у зв’язку з тим, що вони не комплексні, а такі рамочні законопроекти, дивишся, кому вони вигідні. При певних обставинах цей законопроект міг би бути вигідний для держави України, але за певних обставин. Мене дуже смутило те, що профільний комітет сказав, що він не розглядав цього питання. Я не знаю, для чого ми взагалі розглядаємо питання, коли комітет не може сказати свою думку з приводу цього. У зв’язку з тим, що я не бачу у проекті фінансово-економічного обгрунтування і не можу визначити, чи збільшать зміни, які пропонуються проектом, надходження до Державного бюджету чи навпаки зменшать їх, у зв’язку з тим, що не враховуються критерії, додержання яких дозволятиме відносити операції з перероблення давальницької сировини, виконання яких не привзодить до випуску готової продукції з кодом за. іншим, ніж у данної сировини, до операцій з давальницькою сировиною зовнішньоекономічних відносинах, я думаю, що цей проект приймати зарано. Його треба доопрацювати з тим, щоб замінити посилання саме на українську класифікацію товарів зовнішньоекономічної діяльності, яка відповідно до постанови уряду від 1998 року була введена в дію першого липня 2001 року, і складає єдину митну статистичну номенклатуру України. Якраз з приводу цього треба було б все записати і в цьому законі. Очевидно, що нам потрібно буде знати точку зору нового уряду. Я б сьогодні не спішив з прийняттям цього закону саме через те, що відсутнє економічне обгрунтування. І є у нас в уряді обов’язок давати таке обгрунтування. Давайте почекаємо, і хай уже Юлія Тимошенко представить таке обгрунтування. І якщо цей закон потрібен, ми його приймемо. Поки що я утримуюся від голосування по цьому питанню. Дякую.
Дякую. Василь Іванович Надрага, фракція Народної аграрної партії. Підготуватися Шурмі.
Уважаемые коллеги, позволю не согласиться с предыдущим выступающим с каких соображений. Напомню, что законы об операциях с давальческим сырьем в сфере внешнеэкономических отношений, закон был принят весной, в сентябре 1995. В октябре 2001 этот закон был выложен в новой редакции. И соответственно сегодня проблема давальческих отношений во внешнеэкономической деятельности достаточно серьезная. Могу сказать, что, к большому сожалению, в этом вопросе, конечно, есть и свои плюсы, минусы. Минусы, когда кто-то пытается на этом деле, прошу прощения, нажить криминальный капитал. Но когда мы говорим о развитии производственной базы, то мы должны быть благодарны нашим коллегам, которые выступили авторами данного законопроекта, потому что точно так же, как сегодня наша сельхозпереработка, точно так же страдает и швейное предприятие, в частности по Луганской области работающие на внешнеэкономическом давальческом сырье. Потому что действующая нормативная база не дает возможность работать по давальческим схемам. А, к большому сожалению, на внешнем рынке мы еще не готовы работать полностью на самообеспечении. И поэтому то предложение, которое мы сегодня с вами получили в виде данного законопроекта, оно нормальное, потому что оно дает возможность двум позитивным моментам: первое, оно дает возможность работать тем производственным мощностям в сельском хозяйстве, которые у нас существуют, где есть люди, которым нужна заработная плата, где есть местные бюджеты, которым нужны отчисления, то есть, они дают возможность существовать и развиваться производству. И, что не менее важно, я должен сказать, что безусловно данный законопроект, если он будет принят, он позитивно повлияет и в вопросе о наполнении Государственного и местных бюджетов. И это тоже есть проблема, о которой мы с вами должны думать, если мы есть государственные деятели. И последнее. Безусловно, есть некоторые нюансы, которые требуют своего уточнения, но я абсолютно солидарен с комитетом, представитель которого здесь выступал, правильно высказал мысль, что в целом это очень позитивное решение, которое дает возможность реальному производству заниматься реальным производством и выдавать реальную заработную плату, реальные отчисление в Государственный бюджет. Поэтому думается, что предложение о принятии данного законопроекта в первом чтении есть исключительно позитивное решение, которое мы сегодня с вами обязательно должны принять. Спасибо.
Ігор Михайлович Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Немає? Тоді Черняк, будь ласка, Володимир Кирилович, фракція "Наша Україна".
Шановні колеги, шановні виборці, які очікують важливих рішень від парламенту. Я б сказав, що у парламенті нема неважливих рішень, в тому числі і дане питання також є суттєвим. І ми зобов’язані прийняти правильне рішення. В даному законопроекті пропонується з метою забезпечення поліпшення умов господарювання переробних підприємств України включити до пункту третього статті другої Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах норми, які передбачають надання Кабінету Міністрів України право здійснювати, виходячи з технологічних особливостей виробництва за поданням відповідного міністерства або іншого центрального органу виконавчої влади віднесення до операцій з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах тих операцій з перероблення давальницької сировини, виконання яких не призводить до випуску готовою продукції, ніж у даної сировини. Ось до цього зводиться суть законопроекту. Я особисто схиляюся до висновку, що законопроект можна взяти за основу. Разом з тим, потрібно суттєво доопрацювати його в процесі підготовки до другого читанні. Ряд суттєвих. слушних пропозицій, висловило Головне науково-експертне управління Верховної Ради, зокрема треба буде чітко визначити критерії, додержання яких дозволятиме відносити операції з перероблення давальницької сировини, виконання яких не призводить до випуску готової продукції,. сировини, до операцій з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах. Тобто, існує проблема критеріїв. Поки що вона не вирішена, і треба буде її вирішити, це безумовно. А також потрібно буде зобов’язати Кабінет Міністрів повною мірою врахувати такі критерії під час реалізації його права, яке надається цим законом, тому що можливі зловживання. Якщо будуть чіткі критерії, можна буде контролювати, яким чином вони дотримуються. Тому є певні загрози, про які сьогодні казав депутат Кармазін. І я також з цим погоджуюся. Також потрібно до визначення терміну операція з давальницькою сировиною, потрібно внести.
Так, дякую. Шановні колеги, розгляд проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах" [[щодо порядку ввезення]] завершено. Вноситься на голосування пропозиція комітету: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах" [[щодо порядку ввезення]]. Реєстраційний номер 5701. Прошу голосувати. Йде голосування, шановні колеги, прошу голосувати. [[12:06:34]] За-143 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування про направлення на повторне перше читання проекту Закону внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах" [[щодо порядку ввезення]]. Реєстраційний номер 5701. Прошу голосувати. [[12:07:08]] За-102 Рішення не прийнято. Закон відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" [[щодо плати за академічні звання]]. Доповідач - народний депутат України Осика Сергій Григорович. Від комітету - Терьохін Сергій Анатолійович. А, голова комітету Буряк буде виступати, Сергій Васильович. Добре.
Сергій Осика, фракція "Єдина Україна". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! На ваш розгляд вноситься цей законопроект через наступні обставини. По-перше, я не академік, і тут немає моєї особистої зацікавленості. А друге - це конкретний крок, про який тут багато в залі говориться: що треба підтримувати науку. Йдеться про наші національні академії. Йдеться всього про 1046 дійсних членів і членкорів. Йдеться всього лише про те, що вони отримують так зване довічне утримання, яке не включається в їх заробітну плату і не є предметом трудових правовідносин. Тому і пропонується не. з цієї суми не брати подоходний. податок. Цим кроком ми дамо сигнал про те, що ці люди, які віддали життя, все своє життя, державі державою підтримуються. Другий сигнал в тому для молоді, що ця ще держава дбає хоч би про академіків у належний спосіб. Є природне питання, скільки коштує це для бюджету на рік. Відповідаю, 3,5 мільйонів гривень. Де взяти? Наведу приклади. Тільки один новоутворений мінфінівський - підкреслюю, відомчий - вуз на 2005 рік отримав 112 мільйонів гривень. Це ні в яку голову не лізе. Другий приклад. Податкова академія отримала 90 мільйонів гривень, там нема академіків, там нема член-корів, там нема світу нашої науки. Друга частина цього питання - це те,.це ті премії, які отримують молоді вчені, чемпіони олімпійських ігор і так далі. Та сума для бюджету складає всього 35 тисяч гривень. Тому я прошу підтримати цей законопроект в першому читанні і в цілому, як його підтримав і комітет наш, і комітет по науці і освіті. Дякую.
Дякую, Сергій Григорович. Голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Буряк Сергій Васильович, будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Коротенько. Законопроектом цим пропонується не включати до складу загального місячного або річного оподаткованого доходу: Перше, суми державних премій України бо державних стипендій України, які визначені не тільки законом, але, як це передбачено чинною нормою, але ї указами Президента України. Друге. Суми виплат з Державного бюджету на користь дійсних членів, тобто академіків та членів-кореспондентів Національної академії наук України та галузевих академій наук у якості, щомісячної довічної плати за звання дійсного члена та члена-кореспондента. Умовою звільнення від оподаткування названих доходів вказаних фізичних осіб є виплата таких доходів з Державного бюджету України. На засіданні комітету було в цілому підтримано названий законопроект, але запропоновано визначити вичерпний перелік академій щомісячної довічної виплати дійсним членам, тобто академікам та членам-кореспондентам, яких звільняється від сплати податку з доходів фізичних осіб. Тобто слова "галузевих академій наук" замінити словами "Української академії аграрних наук, академій медичних наук України, академій педагогічних наук України, академій правових України, академій мистецтв України". Крім того, було запропоновано не звільняти від сплати податку з доходів фізичних осіб сум державних премій України, зокрема, молодим вченим та державних стипендій України у разі їх встановлення указом Президента України. З врахуванням внесених уточнень комітет рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" [[щодо плати за академічне звання]] прийняти за основу та в цілому. Просимо підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Може поставимо одразу на голосування це питання. Тут проблема зрозуміла. Ні. Будь ласка, давайте тоді будемо обговорювати. Юрій Соломатін, будь ласка. Підготуватися Михайлу Родіонову.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги! Ми продовжуємо з вами стару, добру, радянську традицію підтримки найбільш знедолених і найбільш важливих визнаних членів нашого суспільства. І, звичайно, наша фракція такий підхід схвалює, ми будемо голосувати за цей законопроект. І я хотів би вас попросити лише про одне, щоб і в наступних випадках, коли ми будемо з вами дбати не лише про академіків, але і про аспірантів, не лише про аспірантів, а й про студентів, не лише про студентів, але й про учнівську молодь, не лише про учнівську молодь, але й тих, які народжують, цим батькам слід надати допомогу при народженні дитини і так далі і тому подібне. Це можливо лише за однієї умови, тоді коли те, що привласнене сучасними нуворишами, олігархами, вкрадене від народу, я маю на увазі - власність, буде працювати саме на народ. Зараз ті, які намагаються охопити всі ці проблеми і будуть складати Уряд України, начебто Уряд менеджерів, начебто Уряд фахівців, вони мають взяти обов’язок перед українським народом дбати насамперед про нього, а не про тих, хто в народу вкрав власність. Саме тому, зараз починаються розмови: до влади не мають прийти олігархи, а мають прийти менеджери. А хто це такі менеджери? Це висуванці і посланці цих олігархів. Тому, якщо у когось складається таке враження, що новий Уряд буде дбати насамперед про трудову людину, це, звичайно, враження хибне. Новий Уряд, Уряд посланців капіталістів буде дбати, насамперед, про тих, хто його заслав в Уряд. Тому давайте ми візьмемо під всенародний контроль діяльність того Уряду, котрий буде створений і котрий буде схвалений, щоб він не відбувся лише деклараціями. як та програма Уряду, котра нам подана для розгляду, а своїми конкретними діями щодня доводив, що він працює на народ. Я дуже сподіваюся на те, що сумісними зусиллями ми з вами зробимо цю спробу і в тому числі, на користь тих академіків, яких ми звільняємо сьогодні, коли вони будуть отримувати премії від додаткових податків. Дякую.
Михайло Кузьмич Родіонов, фракція комуністів, підготуватися Юрію Кармазіну.
Уважаемые народные депутаты, уважаемые радиослушатели. Как мой уже говорил коллега Соломатин Юрий Петрович, фракция коммунистов поддерживать будет этот законопроект. Но я хотел бы поделиться своими соображениями относительно дискуссии, которую мне приходилось выслушивать от других лиц, в том числе вот по поэтому закону. Самое главное, что обращает на себя внимание, как изменилось наше общество. Я хочу напомнить, что в советское время с самого начала, когда страна была бедной и очень и очень трудно жилось, советская власть приняла решение и постановление, которое никогда не изменяло, самая высокая заработная плата была у академиков и у член-коррекспондентов Академии наук. И ни один чиновник ни партийный, ни государственный не мог достигнуть этого предела. Это говорило о том, что страна понимала престиж, не просто престиж ученого, что это та движущая сила, которая ведет вперед общество. И вот как на сегодняшний день изменилось это отношение. Я уже не говорю про замечания нашего экспертного управления. Ну, один из тезисов, что в цивилизованной Европе этого нет. Я думаю, кто-то еще будет. Хочу сказать, что очень странно слышать, например, приглашение в цивилизованную Европу людям страны, которая дала миру Шевченко, математика Кравчука, медика Богомольца, кибернетика Глушкова, электросварщика Патона и многих, и многих других. Более того, люди серьезно рассуждают о том, что академики ничем не отличаются от других. В этой связи мне хотелось бы просто привести и вспомнить умница Гегель, когда-то говорил: "Почему камердинер не может правильно судить о великом человеке? Потому что у лакея не бывает героев". И последнее хочу сказать, что еще напомнить. Не в том дело, что мы должны всех сравнять, а в том дело, что люди по своему уровню они естественно заслуживают быть в обществе на первых рядах. А тот, кто думает, что у нас, как говорят, и ученый, и футболист это все на одном, мне кажется другое можно тоже выражение того же известного ученого сказать, что нам мешает понять это собственная малость обычно видеть предмет.
Дякую. Юрій Кармазін. Юрій Анатолійович Кармазін, де. Фракція "Наша Україна", будь ласка. Підготуватися Надразі.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, питання нібито і просте, питання насамперед дуже і складне. Я звертаю увагу на те, що Бюджетний кодекс України, коли запровадження законодавчих пропозицій впливає на надходження до бюджету, вимагає на підставі статті 27-ї, щоб давати пропозиції про джерела додаткових доходів для покриття збільшення видатків. Таких пропозицій нам не надано. Бюджетний комітет таких пропозицій також не дав. А тепер давайте подивимося, що пропонують. Пропонують знову посилити пільги. Добре. Немає питань. Пільги. А як принцип рівності, який передбачає забезпечення однакового підходу до суб’єктів господарювання при визначенні обов’язків щодо сплати податків і зборів, встановлення однакових умов для оподаткування всіх громадян України не залежно від рівня доходу, виду професії, кваліфікації тощо? Як принцип соціальної спрямованості, який виходить із необхідності встановлення пільг за рівнем доходу? Як уніфікація правового регулювання? Ті народні депутати, які пам’ятають що було, коли заробітна плата народних депутатів не обкладалася прибутком, ви всі це пам’ятаєте. Ми сказали "ні", всі мають платити податки в цій державі. І почали з себе, з народних депутатів. Тепер дивіться, я підійшов зараз до члена-кореспондента Академії наук Миколи Єфремовича Поліщука - видатна людина, заслужена людина, багато працю має, і кажу: скажіть мені, будь ласка, я хочу вивчити і вашу думку, як, що, недостатньо, крім пенсії, яка 80-90 відсотків науковцю іде як державному службовцю, майте на увазі це? Ще член-кореспондент додатково тисяча, півтори, півтори тисячі гривень, академік Національної академії - дві з половиною тисячі, це додатково, і того це в районі більше чотирьох тисяч гривень. По нинішнім рівням статки в державі і більшості пенсіонерів потрібно ще звільняти від оподаткування чи не потрібно? Та очевидно, що цього не треба робити. Тому, шановні народні депутати, я проти такого буду законопроекту, тому що нам ще треба нагодувати дуже багато людей, нам ще треба подбати про тих молодих вчених, які сьогодні виїжджають з країни саме через низький рівень заробітної плати. А низький рівень тому, що нема коштів в бюджеті. Оце й замкнуте коло, яке замкнулося. Саме тому, шановні, я просив би не вносити проектів, які порушують Бюджетний кодекс, принципи соціальної справедливості, які передбачені Конституцією.
Василь Надрага, будь ласка.
Уважаемые коллеги, в последние годы в слово "элита" мы вкладываем - финансовая, политическая элита, извините за грубость выражения, бандитская элита. Но мы забываем, что изначально, говоря об элите в любом обществе говорили об интеллектуальной, научной, культурной элите, то есть, тех людях, которые составляют, извините за патетику, ум, честь и совесть любой нации, любого общества. И на сегодняшний момент, когда мы говорим о том, что мы хотим, чтобы академики, члены-корреспонденты Академии наук, чтобы молодые ученые, 25 человек в год получают пенсию молодые ученные. Мы этих людей должны поддержать, и мы такие слышим вещи с этой трибуны, когда вызывает недоумение только позиция некоторых коллег, которые говорят, этого делать нельзя, и тут же сами заявляют о том, что, к сожалению, интеллектуальные, научные ресурсы уходят с нашей стороны. Почему? Потому что здесь мы не можем им дать достойного уровня жизни. Сегодня предлагается поддержать, поддержать членов корреспондентов академий. Что плохого, что лучшие из лучших, умнейшие из умнейших получат государственную поддержку? Что плохого, что 25 молодых ученых, 25 человек в год получают стипендию от Президента? И поэтому, когда сегодня мы слышим разговор о том, что это может привести чуть ли не к финансовому банкротству государства, в лучшем случае это вызывает недоумение. Следующий момент, я думаю, что мы абсолютно должны с вами четко понимать, что подобными шагами мы, на самом деле поднимаем престиж науки, мы говорим молодежи, что она нужна этой стране, этому народу, мы говорим людям заслуженным, что их оценили, и даем пример для других стремиться е этому. Поэтому согласен, и я думаю, мы поддержим в первом чтении данный законопроект. Но, с другой стороны, есть моменты, и я думаю, абсолютно справедливо и тот же комитет по финансовой и банковской деятельности внес предложение по уточнению списка научных учреждений, и целый ряд других предложений, которые здесь поступили, в развитие темы, в развитие законопроекта после принятия в первом чтении. Поэтому еще раз повторяю, если мы хотим думать о будущем, куда идет эта страна, кто осмыслит и принесет этой стране свежие идеи, новые разработки и новые технологии, то данный законопроект мы просто обязаны с вами принять. Спасибо.
Так, зараз, одну хвилиночку, з мотивів. Я бачу все, шановні колеги. Черняк, Юхновський і Поліщук, по одній хвилині.
Шановні колеги! Високоінтелектуальна плата повинна оплачуватися високою заробітною платою, вона вимагає високої оплати, і це робиться в усьому світі. Але існує принципове питання не тільки конкретно в даному випадку, а взагалі для парламенту, для уряду, яким шляхом йти 6 чи йти шляхом надання пільг, чи підвищення заробітної плати і пенсій. Зрозуміло, що потрібно підвищувати науковцям заробітну плату, пенсії, плату за академічне звання, життєвий рівень підвищувати. Це абсолютно правильний курс. Але всі доходи повинні оподатковуватися. І не повинно бути виключень. Тому треба йти не шляхом зменшення податків, надання пільг, а шляхом підвищення заробітної плати, плати за академічне звання і підвищення пенсії. Дякую.
Ігор Рафаїлович Юхновський, будь ласка. Одна хвилина.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні депутат! Я хочу подякувати Сергію Григоровичу Осиці за цей законопроект і за ці високі думки, які торкалися, зокрема, академічної науки і, зокрема, академіків членів-кореспондентів, до яких я належу. Але я хочу сказати шановній Верховній Раді про те, що ми не є ініціаторами цього законопроекту. Це є особиста ініціатива Сергія Григоровича і інших депутатів, які з ним йшли. Я знаю думку Президії Національної академії наук. Президія Національної академії наук теж не схиляється до цього закону. Ми не просимо, академіки, ми не просимо зменшувати оподаткування плати за академічне звання в Україні. Однак, стосовно цього закону, я вважаю, що.
Дякую, Ігор Рафаїлович. А треба було б підтримати. Микола Єфремович Поліщук, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Я хотів би сказати, що сьогодні треба проплату робити не за звання, а за зроблену якісну роботу. Це однозначно. Друге. Я - член-кореспондент Академії меднаук, щомісяця дістаю 1430 гривень за те, що ношу це звання. Мій науковий потенціал від цього не збільшився, що я маю звання, абсолютно, хоча маю понад 350 робіт, монографій і багато все. Дивіться, ми сьогодні прийняли чудові з вами законопроекти. Дітям при народженні, матерям добавити гроші, кожен прибуток повинен оподатковуватися. Сьогодні академіки мають і пенсію, і винагороду цю не менше 4 тисяч в сумі разом. Через це кожен прибуток повинен оподатковуватися, це нормальне явище. Я прошу не підтримувати це. Це абсолютно нелогічно!
Шановні колеги, мобілізуйтесь. Зараз будемо приймати рішення. Ви побачили які наші академіки всі скромні, але, я думаю, всі виступають за те, щоб ми прийняли справедливе рішення. Тому ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" [[щодо плати за академічні звання]]. Реєстраційний номер 6411. Прошу голосувати. [[12:29:50]] За-240 Рішення прийнято. Прошу уваги! Були пропозиції комітету, які виголосив голова Комітету. Є також пропозиція комітету з урахуванням цих уточнень, прийняти цей проект в цілому як закон. Я ставлю на голосування цю пропозицію про прийняття з урахуванням пропозицій, викладених головою комітету проекту закону в цілому як закон. Реєстраційний номер 6411. Прошу голосувати. Голосуйте, шановні колеги! [[12:30:31]] За-231 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 0, комуністів - 55, Регіони України - 33, Народна аграрна - 24, СДПУ(о) - 20, Єдина Україна - 19, СПУ - 16, Блок Тимошенко - 4, Союз - 9, Промисловці і підприємці - 11, Демократична України - 14, НДП, "Республіка" - 12, Демократичні ініціативи - 4, Центр - 1, Позафракційні - 9. Рішення прийнято. Закон прийнято. Тим, хто кричить "Ганьба", я хочу нагадати, я вам підготую і подам законопроекти, які ви голосували, шановні колеги. декілька днів тому назад. І тоді виходить, що точка сидіння визначає точку зору, давайте будемо толерантними. Заспокойтеся, будь ласка. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо порядку сплати єдиного або фіксованого податку, а також страхових внесків на загальнообов’язкове державне соціальне забезпечення та державне пенсійне страхування суб’єктами спрощених систем оподаткування, обліку та звітності. Супрун Людмила Павлівна, перший заступник голови Комітету з питань бюджету.
Шановні колеги! У Комітеті Верховної Ради України з питань бюджету 2 лютого розглянуто проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо порядку сплати єдиного або фіксованого податку, а також страхових внесків на загальнообов’язкове державне соціальне забезпечення та державне пенсійне страхування суб’єктами спрощених систем оподаткування, обліку та звітності, які були внесені народними депутатами Терьохіним та Пинзеником, і повідомляємо наступне. Законопроектом пропонується внести декілька змін. Дуже коротко про те, стосовно чого ці зміни визначаються. Пропонується виключити із статті 45 Закону України положення, які регулюють порядок сплати до бюджету платниками єдиного податку та фіксованого сільськогосподарського податку страхових внесків на загальнообов’язкове державне соціальне та пенсійне страхування. Пропонується змінами до статті 96 Закону України "Про Державний бюджет" на 2005 рік зняти обмеження щодо визначення бази для нарахування страхових внесків. Як ви знаєте у 2005 році встановлена нова база для нарахування таких внесків. Якщо у 2004 році, вона складала 2600 гривень, то зараз така база для нарахування складає 4100 гривень. За висновками Міністерства фінансів України прийняття такого законопроекту приведе до значних втрат бюджету. Мова сьогодні іде саме про місцеві бюджети, адже, ці внески сплачуються безпосередньо до місцевих бюджетів. Таким чином, приймаючи це рішення, ми повністю розбалансовуємо місцеві бюджети: чого не можна допустити. Комітет не заперечує проти того, щоб знижувалися податки, але він категорично заперечує це, коли це робиться без балансу в державному бюджеті. За таких умов пропонується зробити наступне: цей законопроект, який внесений депутатами Терьохіним та Пинзеником, розглядати виключно в контексті підготовки змін до Закону України про державний бюджет України на 2005 рік, згідно зі Статтею 110 цього Закону, тобто при визначенні джерел компенсації втрат доходів бюджетів. Тільки за таких умов цей Закон можна прийняти. Без дотримання такої умов, Комітет вважає, що розглядати цей Закон не є можливий, це причинить збитки для і державного бюджету, і відповідно всіх без виключення страхових фондів: і Пенсійного фонду, і Фонду страхування від нещасного випадку на виробництві, і Фонду страхування від безробіття і інших. Тобто ми пропонуємо цей Закон розглядати виключно в контексті загальних змін до Закону про державний бюджет. Дякую за увагу.
Так. Людмила Павлівна, дякую Вам також. Шановні колеги, переходимо до обговорення. Записалися: Цибенко, Гінзбург, Кармазін, Надрага, Шурма, Воюш, Черняк. Цибенко Петро Степанович, будь ласка, Фракція комуністів. Підготуватися Ользі Гінзбург.
Шановні колеги, Фракція комуністів, Голова Комітету з прав пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Шановні колеги, найперше, я хотів би звернутися до всіх до вас з однією конкретною пропозицією, яка носить, так би мовити, узагальнюючий характер. Ми всі розуміємо, наскільки не прості податкові Закони у нас і тому я дуже прошу кожного із нас, коли ми вносимо зміни до податкових законів, давайте їх вносити окремо, не змішувати грішне з праведним, бо у цьому законі є позитив, безумовно, але є і негатив. І для мене особисто, якщо зважувати позитив і негатив, то негативу тут значно більше. Я дуже хочу вірити у те, що автори законопроекту хотіли як краще, а вийде на превеликий жаль, як завжди. Що я маю на увазі? Ну, по-перше, я хотів би сказати, що прямі втрати бюджету Пенсійного фонду від прийняття цього закону становлять понад півмільярда. У сьогоднішніх умовах це надзвичайно серйозно. По-друге. Уже дуже серйозні втрати для місцевих бюджетів. І тут ми маємо, зважаючи на регіональні ситуації, подумати дуже серйозно над цим. Певні втрати понесуть і бюджети страхових фондів, але це, так би мовити, загальні втрати. Але я хотів би, щоб ми розуміли, що мова йтиме і про персональні втрати, бо мова іде про те, що наймані працівники, які працюють у фізичних та юридичних осіб платників єдиного або фіксованого податку втратять частину своїх пенсійних прав. Ми це маємо мати на увазі. Бо роботодавець буде зобов’язаний сплачувати за них страхові внески на пенсійне страхування тільки у мінімальному розмірі, що унеможливить у подальшому врахування всього отримуваного заробітку при розрахунку пенсії. В умовах персонифікованого обліку пенсійних внесків це призведе до того, що майже всі працівники будуть одержувати мінімальну пенсію за віком, не залежно від розміру заробітку. Тому, шановні колеги, я хотів би донести вам думку і комітету, який очолюю, і фракції про те, що ми не будемо підтримувати цей закон. Дякую.
Ольга Петрівна Гінзбург, фракція комуністів. Підготуватися Юрію Кармазіну.
Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу. Гінзбург, фракція комуністів. Розглядаючи чи вивчаючи цей закон і якось зрозумівши його, хотілось би, автори цього закону хотіли зробити добру справу. І ми розуміємо, якщо підприємець, який користується. Або це особа платник єдиного податку, або це юридична особа користується єдиним податком і наймає людей, то ці люди, в яких він забирає там паспорт, наймає на роботу, вони знаходяться без такої гарантії. Тому що в Фонд загальнообов’язкового державного соціального страхування він не платить на випадок безробіття, в Фонд соціального страхування з тимчасовою втратою працездатності він не платить, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України він теж не платить, у Пенсійний фонд він теж не платить. Так получається людина, яка робить, получається зовсім безправна. І тому у цьому законі ці всі норми якби регулюються. Але, розглядаючи його далі, ми дивимося, що основний податок, який платився і з якого мали формуватися місцеві бюджети, несе притому втрати. Відповідно до проекту закону до різних вищезгадуваних фондів суб’єктами господарювання, які обрали особливу систему оподаткування, повинні будуть обраховуватися та сплачуватися внески із усієї отриманої заробітної плати. І тому ми можемо зараз думати, що підприємець може заховуватися у заробітну плату і давати людям гроші у конверті, як зараз часто це робиться. Проте підвищення для суб’єктів господарювання, які обрали особливу систему оподаткування, розміром внесків для різноманітних фондів, реально не компенсується для зазначених осіб зниження ставки єдиного та фіксованого податку на 40 відсотків. Більше того, запровадження оплати для суб’єктів господарювання, які обрали спрощену систему оподаткування окремо від єдиного та фіксованого податків внесків до Пенсійного фонду та інших фондів, потребує введення такими суб’єктами додаткового обліку, а також складання та подання до таких фондів відповідальної звітності. Розглядаючи цей закон, ми вносимо пропозицію від фракції, яку озвучив зараз мій колега, тому що розглядати цей закон, який може порушити 27 статтю Бюджетного кодексу і бюджет 2005 року в контексті розгляду змін, внесення змін до бюджету 2005 року і тільки тоді, щоб ми не могли сьогодні зменшити бюджети місцевих органів влади. Але захищати наших працівників, які йдуть найманцями до підприємців, ми повинні обов’язково. І саме золоту середину, яку вложили в цей закон, повинні підтримати. Дякую.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція "Наша Україна". Є Юрій Анатолійович? Немає. Василь Іванович Надрага, будь ласка.
Уважаемые коллеги, говоря о данном законопроекте, я хочу сказать, что абсолютно правильно и объективно осветил ситуацию рассмотрения данного законопроекта голова нашего комитета Цыбенко Петр Степанович, с которым мы вчера отработали эту тему. И я вам должен сказать, что, безусловно. создается впечатление, что в данный законопроект внесено очень многое, и есть попытка одним махом решить все. Не беру на себя смелость оценивать бюджетные составляющие, все остальное. Но являясь председателем подкомитета по пенсионерам и пенсионному обеспечению, хочу остановиться только на этой составляющей в данному законопроекте. Итак, что такое пенсионная тематика в данному законопроекте? Должен вам сказать, к большому сожалению по факту в данном законопроекте будет резко сокращение пенсионное обеспечение одного миллиона двухсот тысяч человек, это те люди, которые работают по найму у тех, кто работает на едином патенте. А соответственно люди, получающие одинаковую зарплату там, где есть отчисления и соответственно, так сказать, отношение с пенсионной системой по действующему законодательству в полном объеме и те, кто получать будет, если, не дай Бог, этот законопроект пройдет, то при всех равных условиях люди будут получать абсолютно разные пенсии. В чем виноват наемный работник, что хозяин за него не доплатил и тем самым лишил его нормальной пенсии? Нормальной почему? Тут можно много спорить - большая ли у нас сегодня пенсия? Но данный законопроект изначально говорит, что наемный работник будет получать минимальную пенсию. Он не будет иметь шансов получить что-то большее, а именно минимальную. Следующий момент. Мы сегодня говорим о том, что необходимо заниматься поиском ресурсов, в том числе и для Пенсионного фонда, потому что государственное обязательство перед людьми по трудовым пенсиям превышает финансовые возможности и государства, и общества. Но у меня возникает вопрос: извините, тогда с каких соображений сделаны предложения в данном законопроекте, что на 522 млн. 500 тыс. гривен будут сокращены поступления в пенсионную систему. А соответственно, это еще полмиллиарда к дефициту, о котором мы так часто в последнее время слышим с этой трибуны. Посему, исходя из этой логики, повторяю еще раз, как глава Комитета по пенсионерам и пенсионному обеспечению, абсолютно солидарен со своими коллегами по комитету, которые предложили авторам развести по разным законопроектам свои предложения. И то, что касается в части систематизации налогообложения, оптимизации налогообложения, ухода от двойного налогообложения, пусть будет отдельным законопроектом. Но, дорогие мои, не трогайте систему пенсионного обеспечения, она и так у нас несовершенна в части обязательств перед людьми, а уж тем более, глупо законопроектом ее ухудшать. Спасибо
Так, Воюш, фракція Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]], четвертий виступаючий, і будемо визначатися. А потім в кінці попросимо Сергія Терьохіна виступити.
Уважаемые народные депутаты! Рассматривая сейчас вопросы, связанные с упрощенным налогообложением малого бизнеса, фракция СДПУ(о) хотела бы обратить ваше внимание на следующее. Мы считаем, что развитие малого предпринимательства должно быть приоритетным направлением государственной политики. Нельзя продолжать политику усиления налогового пресса на людей, которые сами создают рабочие места и тем самым экономят бюджетные деньги. Напротив, малый бизнес должен получать от государства поддержку, в том числе через упрощенное налогообложение. Фракция СДПУ(о) неоднократно выходила с инициативами о поддержке малого предпринимательства. Так депутатами, членами фракции в 2003 году был внесен законопроект о восстановлении такой формы упрощенного налогообложения, как специальный торговый патент. К сожалению, в 2004 году он был успешно провален, и в этом провале участвовали, в том числе, и авторы этого законопроекта представители фракции "Наша Україна". Сегодня мы отмечаем как позитив, что "Наша Україна" наконец изменила свои взгляды по вопросу проблем малого бизнеса. Мы надеемся, что депутаты этой фракции теперь поддержат законопроект, внесенный нами, о введении курортного патента, позволяющим малому бизнесу развиваться на курортных территориях, а местным бюджетам получить надежный источник поступлений. Теперь относительно законопроекта 6477. Фракция СДПУ(о) отмечает как положительный момент тот факт, что предпринята попытка урегулировать проблему уплаты предпринимателями пенсионных взносов и взносов на социальное страхование. К сожалению, весь позитив на этот и заканчивается. Предложенное в проекте закона повышение для субъектов хозяйствования, избравших особую систему налогообложения, размеров взносов в различные фонды, реально не компенсируется снижением ставки единого фиксированного налога на 40 процентов. То есть законопроект в действительности предусматриваем повышение налоговой нагрузки на предпринимателей, избравших упрощенную систему налогообложения. Более того, введение уплаты отдельно от единого и фиксированного налога взносов в Пенсионный фонд и другие фонды требует ведения субъектами хозяйствования дополнительного учета, а также составлений и подачи в эти фонды соответствующей отчетности. Таким образом, проект закона не отвечает идеологии самой системы упрощенного налогообложения, при которой в составе единого и фиксированного налогов уплачиваются суммы различных налогов и сборов и предприниматель освобождается от необходимости ведения учета налогов и подачи связанной с этим отчетности. Из этого можно сделать вывод, что данный законопроект ухудшает положение предпринимателей, избравших упрощенную форму налогообложения, и способствует укрытию ими доходов. Также вызывают вопросы, о которых уже говорили мои коллеги: о потерях местных бюджетов и вследствие принятия норм этого законопроекта уменьшающих ставки единого и фиксированного налогов. Фракция СДПУ(о) предлагает отклонить данный законопроект и разработать проект закона, комплексно решающий назревшие проблемы малого предпринимательства, в том числе пенсионного обеспечения и социального страхования. Спасибо.
Сергій Анатолійович Терьохін, будь ласка, як один із авторів проекту закону.
Шановні народні депутати, у зв’язку з прийняття Закону "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" виникла колізія, коли суб’єкти спрощених систем оподаткування, а саме: фіксованого податку, а також єдиного податку, - почали двічі сплачувати внески до Пенсійного фонду, з одного боку, в структурі фіксованого та єдиного податків, з іншого боку, на нарахування на фонд оплати праці. Законопроект якраз і пропонує це подвійне оподаткування зняти. Більш за те, скажіть, будь ласка, яким чином особа, яка сплачує фіксований податок, буде визначати фонд оплати праці. Я вам нагадую, що він сплачує від 20 до 200 гривень і більше жодних не веде бухгалтерських розрахунків або трудових розрахунків. З іншого боку, ви чуєте від панів комуністів про те, що треба розвалити повністю малий бізнес, змусивши всіх платити 32 відсотки, що абсолютно непід’ємно для суб’єктів спрощених систем. А з іншого боку, ви чуєте від представників Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]], що треба залишити все так, як було до 1 січня того року і не включати найманих працівників суб’єктів спрощених систем оподаткування в загальну пенсійну реформу. Цей законопроект якраз і пропонує компроміс між цими двома крайніми точками зору. Між іншим, він був погоджений, щоб було всім зрозуміло, з представниками малого і середнього бізнесу, про що є письмові свідчення. Тому у мене є пропозиція. Для того, щоб зняти напругу по окремих питаннях, пов’язаних з цим законопроектом, направити його на повторне перше читання. будь ласка, хай не тільки Комітет з питань пенсіонерів і інвалідів опікуються цим законопроектом, а також ті, хто захищає спрощені системи і хто обумовлює розвиток податкового законодавства. Дякую за увагу.
Дякую вам також, Сергій Анатолійович. Шановні колеги, з мотивів, будь ласка, Ігор Михайлович Шурма. Потім Микола Нощенко, потім Майстришин, потім Кармазін.
Нощенко, будь ласка, мікрофон ввімкніть. будь ласка.
Спасибі, Володимире Михайловичу. Нощенко Микола Петрович, депутатська група "Демократичної України", 160 Глухівський, Сумщина. Володимире Михайловичу, я по процедурі. Наша група буде підтримувати всі законопроект, які будуть усувати подвійне оподаткування. Але сьогодні наш профільний комітет бюджетний свого висновку не зробив, тому що було обмаль часу, і це є грубе порушення процедури розгляду законопроектів. По-друге. Бюджетний комітет не пропонував розглядати його у скороченому режимі. Ми вже дожилися, що доповідач виступає у самому кінці. Не має можливості депутату осмислити суть закону. Є прохання більше не ставити такі соціально значимі законопроекти за скороченою процедурою. Дякую.
Майстришин, фракція Народної аграрної партії.
Володимир Майстришин, округ номер 14, Аграрна партія. Шановні колеги! Хочеться звернутися до всіх нас. Шановні депутати! Будьте бдительными. Останній тиждень роботи Верховної Ради говорить про те, що ми працюємо десь за швидкістю 1 мільярд гривень на годину з бюджету. Я вас закликаю до того, що давайте ми все-таки такі соціально значимі закони, які сьогодні ми розглядаємо, я абсолютно переконаний, що вони є сьогодні на разі, і треба піклуватися, з одної сторони про пенсіонерів, з іншої сторони, про підприємців. Але давайте звернемо увагу, що цей законопроект націлений на те, що ми потихеньку будемо обдирати місцеві бюджети. А якщо це так, то давайте тут, у центрі, зважено до цього відноситися. Давайте все-таки готувати це зміни до Закону про бюджет і, щоб це коротке одіяло ми не перетягували знову на себе, як соціально значимі речі, які ми пропонуємо, а все-таки зважено віднеслися на те, що страждати, у першу чергу, будуть місцеві бюджети. Таким чином я пропоную це все перенести до змін до бюджету, які зараз пропонується.
Юрій Анатолійович Кармазін. Мікрофон будь ласка, увімкніть.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Шановний Володимире Михайловичу! Я думаю, що Сергій Анатолійович Терьохін зробив мудрий крок, попросивши законопроект направити на повторне перше читання, саме через те, що, на мій погляд, цей законопроект передбачає підвищення податкового навантаження на суб’єктів господарювання, які обрали спрощену систему оподаткування. Разом з тим треба і врегулювати питання щодо Фонду загальнообов’язкового державного соцстрахування на випадок безробіття і з тимчасової втрати непрацездатності, і соціального страхування від нещасних випадків, Пенсійного фонду. Тобто все це треба узгодити і, поки що, в такому як він є, він погіршує становище суб’єктів господарювання, які обрали особливу форму оподаткування і сприяє прихованню отриманих ними доходів. Тому я думаю, що перше читання повторне - це самий кращій вихід зараз, який існує для цього. Він не знищує законопроект
Петро Степанович Цибенко, будь ласка, Фракція комуністів.
Спасибі, Володимире Михайловичу, Фракція комуністів. Голова Комітету з прав пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Цибенко. Тут один із авторів законопроекту, який виступав нещодавно з трибуни бідкався щодо того, як проголосують комуністи? Я хочу сказати, що комуністи проголосують правильно. А авторам я хотів би запропонувати ось що, до речі тут, при обговоренні цього питання на засіданні Комітету у нас була присутня представник Держкомітету Ксенія Ляпіна. І ми спільно вийшли, прийшли до думки про те, що ту проблему, про яку він говорив з трибуни Верховної Ради, а вона справді є, відокремити в окремий законопроект, подати їх до залу засідань Верховної Ради і в мене нема ніякого сумніву, що ця проблема буде прийнята. Тому я і говорив, виступаючи, що не треба кілька проблем накручувати. О ту проблему, про яку говорилося авторами законопроекту, подати її, як окрему і я не сумніваюсь в тому, що ця проблема обов’язково буде врегульована. Дякую.
Так. Шановні колеги, Черняк, будь ласка, мікрофон ввімкніть, з мотивів.
Володимир Черняк, Фракція "Наша Україна". Шановні колеги, дійсно, проблема існує, її потрібно вирішувати, законодавчо врегульовувати, але мабуть не в такий спосіб, який пропонується. Чому? Тому що прийняття цього законопроекту може призвести до того, що будуть реальні втрати Пенсійного фонду. Плата до Пенсійного фонду буде неадекватною реальній заробітній платі. І тому треба передбачити такі зміни, щоб цього не трапилося. Дякую.
Катерина Фоменко. Депутатська група "Союз", останній виступаючи з мотивів голосування. Мікрофон, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я хочу внести уточнення. Ні про які втрати місцевих бюджетів не йде мова. Так, ці податки є доходами першого кошика, які регулюються державним бюджетом України. Якщо місцеві бюджети несуть втрати з цих податків у разі їх зменшення, то таким чином Державний бюджет тут же вносить свої пропозиції і збільшує додаткову дотацію, яка надходить саме до місцевих бюджетів. Я підкреслюю, що йде мова не про втрати місцевих бюджетів, а про втрати чи додаткові видатки Державного бюджету України. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет рекомендує прийняти за основу проект закону. Відтак ставиться на голосування пропозиція, я вам ще раз кажу, от написано і підкреслено, за основу прийняти. Відтак я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо порядку сплати єдиного або фіксованого податку, а також страхових внесків на загальнообов’язкове державне соціальне забезпечення та державне пенсійне страхування суб’єктами спрощених систем оподаткування, обліку та звітності [[реєстраційний номер 6477]]. Прошу голосувати. [[12:57:23]] За-43 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування друга пропозиція, про направлення на повторне перше читання проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо порядку сплати єдиного або фіксованого податку, а також страхових внесків на загальнообов’язкове державне соціальне забезпечення та державне пенсійне страхування суб’єктами спрощених систем оподаткування, обліку та звітності [[реєстраційний номер 6477]]. [[12:58:06]] За-73 Законопроект відхилено. Шановні колеги, на пропозицію авторів законопроектів, а також на прохання комітету ми переносимо розгляд законопроектів, які мали зараз розглядати, реєстраційні номери: 5200, 5200-1. Обидва переносимо законопроекти. Шановні колеги, таким чином ми розглянули всі питання, які ми мали розглянути, окрім першого і головного, до розгляду якого ми повернемося о 16 годині. А зараз, будь ласка, прослухайте оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України оголошую про заміну назви депутатської групи "Промисловців і підприємців" - "Воля народу" на просто "Воля народу". Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Рудковського Дмитра Олександровича зі складу депутатської групи "Промисловців і підприємців" - "Воля народу" та входження його до депутатської фракції Соціалістичної партії України. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народних депутатів України Дашутіна Григорія Петровича та Іоффе Юлія Яковича зі складу депутатської фракції "НДП-Республіка" та входження їх до депутатської групи "Воля народу". Зараз ще одну хвилинку. Оголошення. Про входження до фракції депутатської групи "Демократична Україна" Кукоби Анатолія Тихоновича, а також Полякова Лариса Євгенівна повідомляє про свій вихід зі складу депутатської фракції НДП та групи "Республіка" та входження до депутатської групи "Демократична Україна" у Верховній Раді України. Оголошення всі зроблено. Шановні колеги, о 16 годині ми будемо розглядати питання про надання згоди на призначення Юлії Тимошенко Прем’єр-міністром України. Відтак у нас є всі підстави оголосити ранкове засідання Верховної Ради закритим, що я і роблю. Перерва до 16 години. В 16 годині ми розпочинаємо розгляд цього питання. Прошу бути всіх в сесійній залі. Дякую.