Доброго ранку, шановні народні депутати, гості та запрошені Верховної Ради! Шановні народні депутати, вчора у зв’язку з блокуванням ложі президії та трибуни Верховної Ради України народними депутатами фракції "Блоку Юлії Тимошенко – "Батьківщини" Голова Верховної Ради не мав можливості закрити ранкове пленарне засідання. Тому 35 пленарне засідання дев’ятої сесії Верховної Ради України шостого скликання оголошую закритим. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”, реєструємось. [[10:00:39]] В сесійній залі зареєстровано 370 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради оголошу відкритим. Давайте почнемо роботу з приємного і привітаємо нашу колегу Аллу Александровську з днем народження. [[Оплески]] І всіх Катерин з іменинами. І тепер менш приємне. Апарат Верховної Ради і бухгалтерія просили мені нагадати вам Розпорядження Голови Верховної Ради України від 7 вересня 2009 року з приводу того, що ті народні депутати, які зривають засідання і не дають можливості працювати, за той день їм заробітна плата не нараховується. І знову повернемося до приємного. Сьогодні, шановні колеги, ви знаєте, в нас відзначається професійне свято – День місцевого самоврядування, це наші найближчі помічники, порадники, це ті, хто разом з нами несуть відповідальність за долю виборців. Давайте привітаємо всіх, хто працює в органах місцевого самоврядування, із цим професійним святом. [[Оплески]] Відповідно до статті 25 Регламенту у середу ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, оголошенням заяв, повідомлень. Прошу народних депутатів записатися на виступи. Так, будь ласка, Володимир Миколайович Стретович. Підготуватися Горошкевичу.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! Мій виступ буде зроблено на прохання громадян України, які потерпіли 14 листопада нинішнього року в місті Києві на перехресті вулиці Байкової та Грінченка в результаті дорожньо-транспортної пригоди. Так трапилося, що коли сім’я разом з друзями поверталася додому і проїжджала зелене світло світлофора, на неї на шаленій швидкості врізався автомобіль Фольксваген Пасат, державний номерний знак 0078, що належить Міністерству внутрішніх справ. За дивним збігом обставин ось цей номер, я вам його можу продемонструвати, його знайшли на місці пригоди. Більше того, у протоколі місця огляду зазначено номер цього автомобіля, але дивним чином не названо прізвище, а хто ж був за кермом. Свідок, таксист, що проїжджав мимо, свідчить у своїх показах, що він бачив, як на шаленій швидкості автомобіль, порушуючи правила, врізався в автомобіль громадян, завдавши їм шкоди, але як тільки з’явилася Державтоінспекція, вони швиденько взяли цього "високого" чиновника, бо я так розумію, що 0078. це якась велика шишка, великий "перець" сидів у цьому автомобілі, заховали його автомобіль цей службовий і більше не показували. Але на цьому ще не закінчилося. Коли була складена схема, коли розписалися свідки [[той, хто був в ДТП, знає всю цю процедуру]], то дивним чином на другий день Голосіївське районне управління чомусь запропонувало учасникам аварії іншу схему, робивши винним наших громадян. Шановні виборці! Шановні присутні! таким чином ми підриваємо віру громадян взагалі в дієвість нашої влади. Таким чином ми дискредитуємо те, що Україна коли-небудь стане правовою державою. В зв’язку з цим дозвольте мені звернутися з цієї високої трибуни до Генерального прокурора Пшонки, до міністра внутрішніх справ новопризначеного з таким запитанням: "Хто в цей день знаходився о 21-й годині на зазначених подіях за кермом автомобіля Фольксваген-Пассат 0078? Хто фальсифікував протоколи і схему огляду місця події?" Бо інакше, якщо ми не почнемо очищуватись з будь-якого факту, де задіяні представники вдали, де потерпають наші громадяни, ми ніколи не досягнемо того європейського стандарту, про який так зараз часто, особливо напередодні відомих подій 19 грудня ми говоримо. І це ще буде одним уроком для того, щоб подібні факти не траплялися. Скажу більше. Ці факти не поодинокі. В моїй депутатській пошті є величезна кількість звернень, коли учасниками різних інцидентів виступають саме представники влади. Шановні ті, хто призвані служити народу! Я закликаю вас, будь ласка, 20 років минуло, хватить, народ вимагає у нас дії – дії служіння на благо тих, хто делегував нам владу. Дякую.
Горошкевич і Васильєв передають слово Калетніку. Будь ласка, 6 хвилин. Наступний Підгорний. Подгорний.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні телерадіослухачі! Шановні колеги! Щиро дякую колегам по фракції, які надали можливість виступити у такий святковий день, а тому хочу привітати посадових осіб органів місцевого самоврядування сільських, селищних, міських голів, депутатів рад всіх рівнів, представників муніципальної громадськості із святом - днем органів місцевого самоврядування. Саме завдяки самовідданій та наполегливій роботі працівників місцевого самоврядування вдається виконувати надзвичайно широке коло питань та завдань, які стоять перед нашою державою, які поставлені Президентом України Віктором Федоровичем Януковичем. Вдається долати перешкоди та виклики, які виникають в економічній, соціальній та культурній сферах життя. Користуючись нагодою, хочу також поінформувати український народ про ситуацію в агропромисловому комплексі. У всіх категоріях господарств завершилось збирання зернових, і на сьогоднішній день валовий збір складає більше 57 мільйонів тонн. Урожайність в середньому 38 центнерів з гектара. Такого валового збору хліба Україна не знала за всю свою аграрну історію. Вона досягнута за рахунок забезпечення нашими працьовитими трудівниками села за сприятливих кліматичних умов та благословенні Божому. Але якщо селяни мають достойне право відпочити, зібратися з силами для майбутньої битви за урожай, то є дуже небезпечна тенденція купатися в променях цих досягнень посадовим особам окремих відомств, установ та міністерств. А що це може означати? Це означає те, що значна частина площ пшениці може бути пересіяна в результаті посухи восени. І при такому небувалому врожаї зернових в Україні в наступному році може виникнути дефіцит продовольчої пшениці. Навіть сьогодні, якщо в Україні зернотрейдери платять за тонну пшениці 200 доларів, то продають її на європейські світові ринки по 320. Тому в разі загибелі частини озимих не важко прогнозувати, що, купивши по такій ціні зернотрейдери пшеницю за кордоном, привезуть і будуть продавати її в Україні мінімум по 400 доларів, а це означає і відповідний подвійний ріст на ціну випеченого хліба. Тому потрібно створити відповідний резерв і закупити достатню кількість зерна хлібопекарям, які могли б сьогодні за допомогою держави отримати кредити і компенсацію на відсотки. Виходячи з вищесказаного, можна зробити висновок, що наступний рік буде важкий і непростий для вітчизняних сільськогосподарських підприємств, фермерів, особистих селянських господарств і в цілому для аграрного сектора економіки. Позитивний внесок в стабілізацію сільськогосподарського виробництва зробив і Комітет Верховної Ради з питань аграрної політики та земельних відносин, який вчора на своєму засіданні прийняв рішення про перенесення терміну введення ринку землі не раніше 2013 року. Водночас народні депутати України члени комітету розблокували ситуацію із землями несільськогосподарського призначення. Негативна оцінка була також висловлена діяльності латифундій. Села, які опинилися в зоні діяльності агрохолдингів в сто тисяч і більше гектарів землі не мають ніякої підтримки ні в соціальній сфері, ні в ремонті доріг, ні в допомозі окремим людям – жителям цих сіл. Є цілий ряд прикладів нехтування законних прав власників земельних паїв, перед якими не виконуються договірні умови орендарями і при цьому вони ще й заважають через вплив на судові та інші правоохоронні органи, не даючи селянам відстояти свої законні права, висловлені в договорах оренди своїх земельних частко. Протягом опрацювання закону у комітеті спільно з робочою групою, відповідно до доручення Голови Верховної Ради України було зменшено граничне обмеження площ земельних ділянок, а також і оренда в одному районі. Податки залишаються тільки в великих містах, в зв’язку із тим, що латифундії зареєстровані в основному в столиці. Також прийнято рішення про те, що кожна сільськогосподарська структура, якою б вона не була, вона має бути зареєстрована в районі розміщення земельних угідь. Також передбачено і однопроцентний збір з орендарів святої української землі, який має перераховуватися на рахунок районних державних адміністрацій та районних рад для їх пропорційного розподілу на кожне село у відповідності до кількості там населення. По наших підрахунках це приблизно щорічно буде поступати на соціально-економічний розвиток сіл до чотирьох мільярдів гривень, це в десятки разів більше, ніж те, що останніми роками виділяється для допомоги на соціально-економічний розвиток села. Шановні колеги, перед нами стоять високі завдання, які ми можемо вирішити тільки спільною нашою зрозумілою діяльністю, не нехтуючи інтересами народу і інтересами нашої України. Тому хочу запевнити всіх, що незважаючи на всі проблеми та виклики, які постають перед українським народом, Верховна Рада України зробить все можливе для покращання ситуації в агропромисловій галузі економіки України, і в цьому ведучу роль грають фракція Партії регіонів. Дякую за увагу.
Дякую. Подгорний передає Томенку Миколі Володимировичу. Будь ласка, за ним – Сухий.
Шановні колеги, вчорашній день засвідчує, що влада і парламентська більшість або не хоче, або не може реагувати на реальну ситуацію, яка склалася в країні. Я думаю, що якщо далі життя піде так, то у нас за сумною аналогією керівники держави оголосять, що парламент не місце для дискусії. Я думаю, що якщо парламент для влади не місце для дискусії, тому ми приречені тоді вести дискусію з владою разом з людьми на вулиці. Якщо ви не хочете слухати опозицію і не хоче йти на компроміс у питанні захисту життя і здоров’я людини. Захисту життя і здоров’я не лише лідерів політичної опозиції, а захисту життя і здоров’я чорнобильців, захисту життя і здоров’я афганців, захисту життя і здоров’я тих людей, які сьогодні протестують по всій Україні. Тоді будете вести переговори на вулиці з цими людьми, іншого виходу немає. Не треба нас лякати, що ми пожертвовали заробітною платою. Ми готові пожертвувати і здоров’ям. Не готові пожертвувати тільки принципами. Бо принципи у нас одні – захищати своїх політичних лідерів, захищати тих людей, які боряться за свої права, і захищати Україну. Я розумію, що влада боїться сьогодні український народ і боїться суспільства. Тому що вчора в черговий раз Управління державної охорони сказало, що на Донеччині збільшується кількість погроз, скоєння терористичних актів, тому Президент взагалі не повинен ні з ким зустрічатися. Друзі, якщо ви таким шляхом підете, і ви нас критикуєте, що ми щось зриваємо в Україні, то ви не тільки нормальне життя, ви Євро зірвете. Сьогодні жодна команда вже не хоче розселятися і базуватися в Україні. Якщо кожен день Європа і світ буде чути, що в Україні, в Донецьку чи ще десь одні терористичні акти, і у нас живуть терористи, то тоді треба ізолювати країну і закрити, і перетворитися з демократичної в тоталітарну Україну. Ми ще раз вимагаємо повернути дискусію в сесійну залу, повернутися до наших вимог і розглянути вимоги і опозиції, і вимоги Європейського парламенту, переголосувати статтю, яка стосується декриміналізації судочинства. Повернутися до питання надання незалежного медичного огляду тим людям, які сьогодні знаходяться в тюрмах, розглянути можливість опозиції захищати свої права. Сьогодні день опозиції, жодного питання, яке опозиція пропонувала, немає! Ще раз хочу сказати друзі, я від імені фракції "Батьківщина", думаю від імені опозиції в парламенті загалом попереджаю, якщо ви не хочете йти на компроміси і поступки, якщо ви вважаєте, що у вас достатньо голосів, щоб не спілкуватися з опозицією, ми будемо переносити це спілкування на вулиці. Подивимося на вулиці, хто більше правий і хто більш переконливий. Ще раз попереджаю, на вулиці часом відбуваються неприємні речі, тому або повертаємо дискусію в парламент, або зустрічаємося на вулиці.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів. Підготуватися. В’язівський передає Кириленку.
Шановні колеги! Останнім часом ми бачимо, як деякі політичні сили намагаються використати протестні настрої соціально-вразливих верств населення для задоволення своїх вузько політичних інтересів. Дозвольте мені нагадати народним депутатам України, котрі тут з третього скликання, про практику, яка склалася у виконанні соціальних законів з 2000 року. Закон України "Про Державний бюджет на 2000 рік" розпочав практику, коли законами про Державний бюджет України на відповідний рік з 2000 по 2011 призупинялась дія положень законодавчих актів в частині надання пільг і компенсацій, які фінансуються з бюджетів всіх рівнів. Так, Державний бюджет України на 2000 рік, зупинено статтею 62-ю дію положень законодавчих актів у частині надання пільг і виплат компенсації, в тому числі громадянам, віднесених до категорії осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, та сімей, що мають дитину-інваліда, яким встановлена інвалідність пов’язана з Чорнобильською аварією. 2001 рік. Надано право Кабінету Міністрів України встановлювати компенсації і соціальні виплати у відповідність з бюджетним розписом. Закон України "Про Державний бюджет на 2005 рік". Встановлено, що у 2005 році пільгове забезпечення громадян, які постраждали внаслідок аварії на Чорнобилі, здійснюються у порядку і в розмірах визначених Кабінетом Міністрів. Шановні колеги, я не випадково цитую вам положення статті з "Голосу України" від 25 вересня 2011 року. Кожен, хто вміє читати, міг би прочитати ці речі. Але хочу сказати про інше, подивіться, Постанова [[№ 530]] від 2008 року, я не називаю прізвище Прем’єр-міністра, встановила, що виплати соціальних компенсацій і пільги надаються в межах бюджетного розпису і в порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Постанова Кабінету Міністрів нинішнього [[№ 745]] слово в слово повторили Постанову Кабінету Міністрів від 2008 року та бути інакше не може. Тому я закликаю сьогодні з цієї трибуни, колеги, згадайте коли останній раз тут говорилося про продуктивність праці, про ефективність виробництва, про модернізацію економіки. Тільки об’єднавши спільні зусилля всіх гілок влади навколо підтримки вітчизняного товаровиробника, навколо модернізації економіки, ми дамо людям шанс на поліпшення соціального статусу і на позитивну динаміку росту матеріального добробуту наших людей. Не за рахунок товаровиробника, дерти останню шкуру, як це було у 2005 році, коли всі преференції були ліквідовані, а власне завдяки росту економіки, іншого шляху в нас просто немає. Тому я закликаю всіх до порозуміння, оце і буде наша розмова з опозицією, а не на вулиці криками і ґвалтами.
В’ячеслав Кириленко, будь ласка. Підготуватися Шпаку.
В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!". Шановні колеги! Шановні виборці! Ми вкрай стурбовані подіями, які відбуваються зараз і відбувалися вночі в Москві і Санкт-Петербурзі на центральних площах. Десятки тисяч росіян вийшли з протестом проти диктатури, тисячі росіян затримано і заарештовано. І по тому, як Президент Янукович поспішив привітати Медведєва із успішними і чесними виборами, ми робимо висновок, що на 2012 рік точно такий сценарій планується і в Україні. Дивіться, у нас є свій рух "НАШІ", як в Росії, тільки він тут під керівництвом Калашнікова, готовий в будь-який момент всупереч рішенням суду безкарно зайняти будь-яку площу і діяти по суті від імені влади проти людей і проти демократії. Всі прийоми, які застосовуються там, успішно використовуються і в Україні тепер. Мрія теперішньої влади, щоб, як і в Росії, не було в парламенті опозиції взагалі. Бо всі чотири партії, які пройшли до Російської Держдуми, не є опозиційними. Але може диктатори цьому й аплодують. Але вони не повинні забувати, в тому числі й українська влада, що жодна із партій, якій пройшли до Російської Держдуми, не бачать Україну повноцінною незалежною державною, а значить Януковича – повноцінним і рівноправним Президентом у переговорах із ними. Всі партії виступають за відновлення СРСР у тій чи іншій формі або під назвою Митний Союз, або під назвою ЄврАзЕС або під якоюсь іншою назвою. Тому якщо українська влада думає, що прийшов час побудови трьох диктатур в Росії, Білорусії і в Україні, які будуть братньо взаємодіяти одна з одною, то вони помиляються – не буде трьох диктатур, а буде тут одна велика російська диктатура, всі російські підприємства і вся російська політика. Оскільки діяти надогоду російсько-московському сценарію Україні не випадає. Шлях України, якщо вона бачить себе незалежною, процвітаючою державою, тільки із Євросоюзом і тільки із НАТО. Дивлячись на події, які мають місце в Росії, вся влада повинна усвідомити, що 19 грудня треба зробити однозначний вибір на користь угоди з Євросоюзом, що негайно потрібно відновлювати нормальні, ефективні переговори із блоком НАТО. Що необхідно розуміти, що ось та диктатура, яка встановлюється на Півночі, наступною мішенню буде мати незалежну Україну до речі, безвідносно від прізвища Президента. Тому ми знаємо, що наша влада українська так звана, займається політичними репресіями сама і на події в Росії реагувати не буде. Але профільні комітети і Верховна Рада.
Завершуйте.
Верховна Рада, все демократичне співтовариство повинні відреагувати на ці події і видати відповідну політичну заяву. Дякую за увагу.
Василь Шпак, фракція Народної Партії. За ним Костенко передає Івану Зайцю.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Перш за все, хочу привітати всіх, хто працює в органах самоврядування від фракції Народної Партії з їхнім професійним святом. Шановні народні депутати, ще не встигли ми з вами ввести ринок землі, як на місцях тіньовий земельний бізнес запрацював на повну силу. На минулому тижні я побував в селі Голонищево Летичівського району Хмельницької області і зустрівся з людьми, і от що вразило. Перш за все, впадає в очі занедбаність села, шляхи зруйновані, автобуси з райцентру не ходять, значна частина полів не зорана, деякі ділянки заросли бур’яном і навіть молодим переліском. Село не газифіковано, балонний газ для населення завозиться з Вінниці і продається по спекулятивних цінах. Згорнута соціальна сфера, медпункт не працює, а в двоповерховому клубі вибиті вікна, зруйновані стіні, а роль цього закладу виконує переобладнане приміщення старої ферми. Селяни виживають, хто як може. Схід села не проводиться, бідами селян ніхто не опікується. Але найбільша проблема, земля. Кращі земельні паї зорендувала, а вірніше привласнила обманним шляхом фірма "Летичів-Агро" через підписання чистих бланків договорів оренди землі з власниками земельних паїв. В якості орендної плати вони в цьому році видали людям по три центнери неякісного зерна і жодної копійки! Сьогодні голова села дистанціювався від селян. За його участі у державних актах на землю розміри паїв вдвічі зменшені, в порівняні з тим, що були визначені земельними сертифікатами. Створені таким чином землі запасу, стверджують селяни, очікують продажу як резервний масив. Аналогічна ситуація в селах Майдан Голенищівський, Сахни, Буцни цього ж району. За хабарництво у землекористуванні на Хмельниччині уже знаходяться під слідством двоє голів райдержадміністрації, в тому числі і голова Летичівської районної державної адміністрації. Сьогодні в селах з’явився і новий конкурент "Летичів-Агро" якась фірма "Лоренто Агро", зареєстрована в Києві, яка таким же шляхом хоче заволодіти землею людей з правом її викупу. Не тяжко здогадатися, що з появою Закону про продаж землі, селяни задарма позбудуться своїх паїв. На прикладі цих Богом і людьми забутих сіл хочу привернути увагу уряду також до ціни на молоко, яке скуповується у селян. Переробники в монопольному зговорі.
Завершуйте.
Таким чином завдають збиток селянам. Зважаючи на це, я хотів би внести такі пропозиції. Розмір орендної плати – не нижче п’яти відсотків вартості паю. Щороку оренду за договором з сільською радою має спрямувати.
Дякую, дякую. Іван Заєць. Підготуватись Павленку.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановні народні депутати, тут один з виступаючих говорив про те, що наше сільське господарство досягло небачених висот, бо ми вже годуємо сьогодні півсвіту зерном. Хай він, цей доповідач скаже, а скільки ми виробили молока, скільки м’яса, скільки овочів, скільки фруктів, і побачите, що сьогоднішнє сільське господарство перебуває у великому занепаді. Інший народний депутат говорив, плакав, що от іде приватизація землі, ринок землі. Так не голосуйте завтра! Тому я хочу, народні депутати, привернути вашу увагу до завтрашнього дня, коли буде прийматися у цій залі законопроект про ринок сільськогосподарських земель. Чи хтось бачив із в очі цей законопроект? Я думаю, не бачили, бо його в природі ще такого не існує на теперішню хвилину. Але завтра вас помахом руки пана Михайла будуть примушувати голосувати за цей законопроект. Це не просто законопроект, який вирішує економічне питання. Цей законопроект пов’язаний з вирішенням соціальних питань на селі. Цей законопроект врешті-решт пов’язаний із питанням національного буття українців, нашої національної ідентичності. І нам підкидають у зал завтра законопроект, якого ми не бачили. Нам пропонують не європейський тип ринку землі, де на землі працює селянин, де він має підтримку від своєї держави, від своєї влади. А нам хочуть здійснити приватизацію землю у інтересах великих латифундистів, крупного капіталу, те, що ми сьогодні спостерігаємо в Латинській Америці. То куди ж ми йдемо: в Європейський Союз чи йдемо у Латинську Америку, де є невелика купка багатих людей і маса обезземелених селян, де ми бачимо дуже великі соціальні контрасти? Наша влада все сьогодні робить для того, щоб забрати землю в українських селян, щоб обезземелити українців, щоб врешті-решт позбавити перспективи українську націю. Нам нічого ніхто не говорить. А як ми будемо вирішувати цю проблему із землями, які не мають на сьогоднішній день господаря? А це до 10 мільйонів гектарів не мають на сьогоднішній день господаря. Вони не належать ні державі, ні громадянам. Чому мовчить держава із цього питання? Тому що ці землі як раз і є об’єктами аграрної мафії і завтра вони хочуть прийняти у першому читанні законопроект, який зніме останню перешкоду до зняття мораторію на купівлю-продаж сільськогосподарських земель. Тому Українська Народна Партія звертається до народних депутатів України не допустити запровадження такої моделі ринку землі, який знищить, по суті, українську націю. Ми не хочемо, щоб ця приватизація відбувалася в інтересах великого капіталу, а не українських селян. Отже, народні депутати, не лукавте, не плачте, завтра у вас буде можливість показати чи ви патріоти України, чи ви працюєте на.
Павленко передає Оресту Муцу, будь ласка. За ним підготуватись.
Орест Муц, Тернопільщина. 1 грудня держава відзначила 20-ліття Всеукраїнського референдуму на підтримку акту проголошення незалежності України. Цей день ознаменувався прийняттям резолюції Європарламенту щодо України. І з цього приводу глава держави Віктор Янукович зазначив: "Це, безумовно, добра новина для України". Йдеться про відображення перспективи вступу України до Європейського Союзу. Важливим кроком до цього є і те, що до Євро-2012 буде відкрито додаткові візові центри в різних регіонах України. Крім того, мешканці прикордонних західних областей України вже можуть подавати документи на отримання тижневих віз до Польщі. Другу візу громадяни отримуватимуть щонайменше на півроку, а може бути видано і річну багаторазову шенгенську візу. Мільйони західняків, галичан, яких останніх два десятиліття сприймали, як нелегалів-заробітчан, і для яких шенген часто залишався важкодосяжним, сьогодні отримали можливість відчути себе у Європі європейцями. Незалежна Україна розпочала свій шліх у Європу. Це стало можливим завдяки нинішній владі і насамперед послідовним діям Президента України Віктора Януковича у напрямку здійснення реформ, зміцнення демократичних цінностей, боротьби з корупцією, виведення країни з кризи, її відродженню тоді, як через наміри попередників мало не було зірване за темпами підготовки Євро-2012. Провокації ультраправих, псевдопатріотів 9 травня цього року у Львові теж були зорієнтовані на те, щоб попсувати проєвропейський імідж нашої країни. Антиєвропейськими є і нинішні дії опозиції. Учорашнє блокування трибуни зашкодило вирішенню соціальних питань. Оточення корумпованого екс-прем’єра та інші непатріотичні політсили намагаються використовувати у своїх піар-акціях. Чорнобильської катастрофи, яким завдячує Україна та світ, і яким уряд з наступного року підвищив пенсії в 2-3 рази. Завдяки фракції Партії регіонів відмова від ряду депутатських пільг уже закладена в бюджеті на наступний рік. Влада орієнтована на краще європейське майбутнє нашого народу, і саме завдяки виконанню програми глави нашої держави "Україна для людей" сьогодні йдеться про європейську Україну. Дякую.
Так, Ісаєв передає Сергію Терещуку. Будь ласка.
Сергій Терещук, фракція Народної Партії. Шановні колеги, так історично склалося, що пік політичної напруги припадає на кінець року. І від того, з яким настроєм ми підемо на новорічні свята, і як зустріне новий рік Україна, в значній мірі залежить від нас. А тим більше, що сьогодні на розгляді в Верховній Раді один з найважливіших законопроектів, не менш важливий ніж Конституція України, це Закон про ринок землі. Сьогодні навколо цього закону дуже багато спекуляції. Сьогодні в суспільстві немає єдиної точки зору, бути чи не бути ринку землі. З одного боку, є Конституція, яка гарантує право власності, і сьогодні земля уже в приватній власності в 7 мільйонів громадян України. Значна частина людей сьогодні проти ринку землі. Як правило, це люди, які не мають землі або люди, яким болить майбутнє села, які хочуть бачити перспективу. Літні люди, які в селі, крім хвороб і трудоднів, нічого не мали, хочуть скористатися своїм правом продати земельний пай. Тому дуже б хотілося, щоб припинити спекуляції, а в цьому залі зайнятися конструктивною роботою і зробити законопроект таким, яким хоче більша частина громадян України. Народна Партія принципово стоїть на тих позиціях, що закон повинен зберегти, в першу чергу, перспективу українського села. Від того, який буде закон, чи буде він підтримувати сільські населені пункти залежить майбутнє України. Наступний крок. Ми повинні зробити все, щоб молодь мала перспективу. Щоб молоді люди, які залишаються в селах, які працюють, могли б в перспективі стати хорошими фермерами, стати хорошими керівниками сільгосппідприємств, створювати робочі місця, залишалась щоб молодь на селі, щоб була перспектива. Ми однозначно стоїмо на тому, що ми повинні закласти механізми, які не дадуть можливість зробити спекуляції з землею; щоб не сталося того, що сталося із нашими майновими сертифікатами, із нашими приватизаційними сертифікатами. Тому я пропоную. В парламенті іде дискусія. В комітеті у нас дискусія. Я запрошую вас відкинути політичні амбіції, а сісти за стіл перемовин і знайти всі ті механізми, які ми повинні закласти в законопроект, щоб народ України не програв відведення цього закону, щоб у нас в державі не утворилися величезні латифундії, щоб в державі земля не стала об’єктом спекуляції, щоб земля служила основою розвитку наших населених пунктів, щоб земля дала можливість мати сильну і незалежну Україну. Тому, шановні колеги, давайте все-таки поки є можливість, давайте свої пропозиції. Давайте будемо разом шукати вихід. Земля повинна належати українцям. Земля повинна забезпечити майбутнє України. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Виступи із заявами, оголошеннями, зверненями, пропозиціями закінчені. Ми сьогодні з вами будемо працювати за графіком вівторка, поскільки вчора ми не виконати плану порядку денного. А зараз дві фракції – фракція БЮТ і фракція НУНС – просять оголосити перерву на 30 хвилин для проведення консультацій. Оголошується перерва до 11 години 05 хвилин.
Шановні колеги, прошу зайти до сесійної зали, будемо продовжувати наше ранкове засідання. Дозвольте зробити оголошення. Відповідно до статті 60 Регламенту Верховної Ради України, а також згідно з протоколом засідання депутатської фракції "Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина" від 7 грудня 2011 року інформую, що головою депутатської фракції "БЮТ – "Батьківщина" обрано народного депутата України Андрія Анатолійовича Кожем’якіна. Так що в нас появився керівник фракції – генерал, з чим ми і вітаємо. Дві фракції брали перерву і просять виголосити заяву. Для заяви слово має голова фракції "БЮТ – "Батьківщина" Андрій Анатолійович Кожем’якін.
Шановні колеги, шановні присутні заява фракцій "БЮТ – "Батьківщина" і "Нашої України – Народної самооборони". Фракція блоку "БЮТ – "Батьківщина" і фракція "Народна*** Україна – Народна самооборона" заявляють: більшість у парламенті ігнорує усі вимоги опозиційних фракцій, принципово не йде на співпрацю і продовжує узаконювати політичні репресії в Україні. Не зважаючи на те, що вся європейська спільнота і Президент Янукович говорили про необхідність прозорого і неупередженого розгляду апеляції, вже перше судове засідання продемонструвало, що правосуддя в апеляційному суді міста Києва немає, як і немає його у всій системі правосуддя в Україні. Юлія Тимошенко була засуджена за законом, який був вибірково застосований до неї. Стаття, за якою її судили приходить. походить ще з радянських часів та передбачає кримінальне переслідування за політичні рішення. Попри те, 19 грудня у Києві повинен відбутися саміт "Україна – ЄС", на якому планується підписати Угоду про асоціацію з ЄС, яка відкриває реальні історичні та економічні перспективи для України. Однак 1 грудня Європейський парламент прийняв резолюцію, в якій чітко зазначив: для того, щоб Угода про асоціацію була підписана, в Україні повинні бути звільнені політичні в’язні. У нас все відбувається. відбуваються зворотній процес. Владі виявилось мало засудити Юлію Тимошенко за сталінською статтею, сьогодні влада пішла не лише відверте фізичне знищення лідерів опозиційних сил Юлії Тимошенко, Юрія Луценко та інших, сьогодні влада, фактично, позбавляє захисту держави народ України. Усі вимоги опозиційних сил відкидаються. І сьогодні у парламенті день опозиції. Більшість погодилась, що у цей день повинні розглядатися законопроекти опозиційних фракцій, які перш за все спрямовані на врегулювання ситуації в нашій державі, захисту її громадян. Однак, більшість позбавляє опозицію працювати у парламенті. Сьогодні у порядку денному знову стоять антисоціальні та антинародні законопроекти, які спрямовані на збагачення вузького кола обраних і більшість готова прийняти їх за будь-яку ціну. З огляду на це фракції „Блок Юлії Тимошенко – „Батьківщина” і "Наша Україна – Народна самооборона" у Верховній Раді заявляють, ми не будемо брати участь у цьому фарсі і покидаємо на сьогодні сесійну залу. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, будемо переходити до реалізації порядку денного. Нам потрібно включити до порядку денного сесії цілу низку законопроектів, які у зв’язку з тим, що завершується рік, у тому числі, й фінансовий рік, нам потрібно прийняти цілу низку важливих законопроектів, у тому числі, тих, що пов’язані із змінами до Державного бюджету, аби надійшли до місцевого рівня солідні дотації для розв’язання саме соціальних проблем. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного сесії проекту Закону про адміністративні послугии [[реєстраційний номер законопроекту 9435]]. Автор законопроекту – Президент, і він просить його розглянути як невідкладний. Прошу голосувати. [[11:11:08]] За-238 Включено до порядку денного. Розглядаємо питання про включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Антимонопольний комітет України" [[щодо оптимізації складу]]. Реєстраційний номер 9316. Автор законопроекту – Президент. Прошу підтримати. [[11:11:41]] За-267 Включено до порядку денного. Розглядаємо питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо структури та порядку обліку кадрів Служби безпеки України [[реєстраційний номер 9494]]. Автор законопроекту – Президент України. Прошу підтримати. [[11:12:15]] За-267 Включено до порядку денного. Розглядаємо питання про включення до порядку денного сесії проектів законів про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо створення державного фонду регіонального розвитку [[реєстраційний номер законопроектів 9363 і 9363-1]]. Перший законопроект – за авторством Кабінету Міністрів, суб’єкт законодавчої ініціативи. Другий законопроект, автор – народний депутат Ганущак. Прошу голосувати. [[11:13:07]] За-264 Дякую, питання включено до порядку денного. Розглядається питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до статті 105 Бюджетного кодексу України щодо принципів та критеріїв розподілу субвенцій на виконання інвестиційних програм [[проектів]]. Реєстраційний номер 9367. Автор законопроекту – уряд. Прошу підтримати. [[11:13:49]] За-260 Включено до порядку денного. Розглядається питання про включення до порядку денного сесії урядового законопроекту за номером 9531, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо збільшення видатків на соціальні потреби]]. Прошу підтримати. [[11:14:24]] За-267 Включено. Розглядається питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про об’єкти підвищеної небезпеки" [[щодо спрощення системи видачі дозволів]]. Реєстраційний номер законопроекту 9214. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[11:15:00]] За-217 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 183, "БЮТ – "Батьківщина" – не голосувала, "Наша Україна – Народна самооборона" – 2, комуністи, "Реформи" – не голосували, Народної Партії – 20, позафракційні – 12. Розглядається питання про включення до порядку денного сесії законопроекту за номером 9354, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" [[щодо первинних документів]]. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[11:15:56]] За-266 Прийнято. Включено до порядку денного. Розглядається питання включення до порядку денного законопроекту за номером 9361, проект Закону про ціни і ціноутворення. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[11:16:32]] За-267 Включено до порядку денного сесії. Я звертаю увагу профільного комітету. Шановні колеги, коли будете працювати над цим законопроектом, шкода, що цього не помітив Кабінет Міністрів, шкода. Але справа в тому, що в нас вже діє Закон про ціни і ціноутворення від 3 грудня 1990 року, тобто ми можемо внести тільки зміни в діючий закон виклавши його в новій редакції. І тут, на жаль, також немає пропозиції про те, щоб скасувати той закон, тобто дуже неуважно підійшли до цього. Тому я просив би профільний комітет звернути на це увагу, щоб в нас не було з однієї теми два закони. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проект Закону про внесення змін до статті 292 Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за втручання в роботу об’єктів трубопровідного транспорту [[реєстраційний номер 9344]]. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабмін. Прошу голосувати. [[11:18:01]] За-269 Включено до порядку денного. Розглядається питання включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 11 Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" (щодо підготовки офіцерів запасу) (реєстраційний номер 9333). Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[11:18:34]] За-268 Включено. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про вимоги до предметів та матеріалів, що контактують з харчовими продуктами [[реєстраційний номер законопроекту 9450]], законопроект Кабінету Міністрів. Прошу голосувати. [[11:19:09]] За-242 Включено. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення зміни до статті 18 Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу" [[реєстраційний номер 9364]]. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[11:19:45]] За-259 Включено. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проектів Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою забезпечення реформування нафтогазового комплексу [[реєстраційні номери 9429, 9429-1]]. Перший – це Кабінету Міністрів, другий – колеги Кармізіна. Прошу голосувати. [[11:20:27]] За-241 Включено до порядку денного. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Постанови про внесення зміни до статті 3.4 Положення про помічника-консультанта народного депутата України [[щодо трудового стажу]] [[реєстраційний номер законопроекту 9343]] Кабінет Міністрів – суб’єкт законодавчої ініціативи. Прошу голосувати. [[11:21:04]] За-259 Питання включено. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до статті 7 Закону України "Про автомобільний транспорт" [[щодо організації перевезень Київською міськдержадміністрацією]] [[реєстраційний номер законопроекту 9091]]. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[11:21:42]] За-269 Включено до порядку денного. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про особливості утворення державного акціонерного товариства залізничного транспорту загального користування [[реєстраційні номери 9337, 9337-1]]. Суб’єкти законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів і народний депутат Кармазін. Прошу визначатись. [[11:22:20]] За-241 Прийнято рішення. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про систему депозитарного обліку цінних паперів [[реєстраційні номери 9428, 9428-1]]. Суб’єкти законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів і народний депутат Терьохін. Прошу голосувати. [[11:22:57]] За-246 Рішення прийнято. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо видачі документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності [[реєстраційний номер законопроекту 9532]]. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Королевська. Ні, вибачте, Володимир Литвин. Прошу голосувати. [[11:23:41]] За-266 Рішення прийнято. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вирішення питання про запровадження ринкового обігу земель сільськогосподарського призначення виключно всеукраїнським референдумом [[реєстраційний номер 9146]]. Суб’єкт законодавчої ініціативи – народний депутат Ветвицький. Прошу визначатись. [[11:24:19]] За-39 Не включено. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо використання декларації про майно, доходи, витрати та зобов’язання фінансового характеру]]. Реєстраційний номер законопроекту 9140. Суб’єкт законодавчої ініціативи – народний депутат Князевич. Прошу визначатись. [[11:24:56]] За-0 Не включено. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо граничного віку перебування на державній, дипломатичній службі та службі в органах місцевого самоврядування [[реєстраційний номер 9266]]. Прошу голосувати. [[11:25:30]] За-249 Включено. Розглядається питання включення до порядку денного сесії проект Закону про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо зміни найменування бюджетної програми]]. Тут автор законопроекту – колега Лук’янов. Прошу голосувати. [[11:26:04]] За-270 Включено. Розглядається питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до статті 17 Закону України "Про військовий обов’язок і військову службу" [[щодо надання кандидатам та докторам наук відстрочки від призиву на дострокову військову службу]] [[реєстраційний номер законопроекту 9229]]. Автор законопроекту – колега Пінчук. Прошу голосувати. [[11:26:41]] За-270 Прийнято рішення. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України [[щодо порядку надання народним депутатам текстів законопроектів та супровідних документів]] [[реєстраційний номер 9262]]. Автор законопроекту – колега Томенко. [[11:27:19]] За-251 Включено до порядку денного. Розглядається питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України" [[щодо оптимізації діяльності Верховної Ради України]] [[законопроекти за номером 9322, 9322-1]]. Автори законопроектів – Князевич і Володимир Литвин. Прошу голосувати. [[11:28:00]] За-270 Прийнято рішення. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до статті 257 Кримінально-процесуального кодексу України щодо слухань судами кримінальних справ про злочини, вчинені у складі організованої групи або злочинної організації. Прошу голосувати. [[11:28:36]] За-60 Не включено. Розглядаємо питання включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування спирту етилового для окремих виробництв [[реєстраційний номер 9268]]. Прошу голосувати. [[11:29:06]] За-266 Прийнято рішення. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо обов’язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів [[реєстраційний номер законопроекту 9462]]. Прошу визначатись. [[11:29:42]] За-243 Прийнято рішення. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проекту Постанови про відзначення 80-річчя з дня народження видатного естрадного співака Юрія Богатикова [[реєстраційні номери законопроектів 9205 і 9205-д]]. Автори законопроектів – Грач і там, де "д" доопрацьований комітетом. Прошу голосувати. [[11:30:24]] За-266 Включено. Розглядаємо питання включення до порядку денного сесії проект Постанови про забезпечення безперешкодної діяльності засобів масової інформації у передвиборний період 2012 року [[реєстраційний номер 9311]]. Прошу голосувати. [[11:30:55]] За-265 Включено. Хоча, шановні колеги, я думаю, ми от кожного разу перед виборами приймаємо такі постанови, давайте ми у виборчому законодавстві затвердимо цю норму і не треба буде нам плодити папери. Шановні колеги, я пропустив один законопроект за номером 9139 – це проект Закону про реформування та вдосконалення дозвільної системи у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального і невиснажливого використання природних ресурсів та екологічної безпеки, зменшення регуляторного тиску на суб’єктів господарювання. Суб’єкт законодавчої ініціативи – Кабінет Міністрів. Прошу голосувати. [[11:32:00]] За-240 Рішення прийнято. І, шановні колеги, нам потрібно з вами відгукнутися на проблему, яка досить гостро постала. Ви знаєте, що ми, прийнявши деякі законопроекти, запровадили, щоб із 1 січня 2012 року по суті ліквідувати бюро технічної інвентаризації і передати ці сфери до агентства державного. Оскільки державне агентство тільки утворюється, і ви розумієте, той, хто з вами зустрічається на місцях з виборцями, ви знаєте, наскільки це актуальне питання і проблема. Тому пропонується, щоб ми з вами відтермінували введення в дію цього закону, не з 1 січня 2012 року, а з 1 січня 2013 року. І тому пропонується включити до порядку денного сесії проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення реалізації прав на нерухоме майно та їх обтяжень при державній реєстрації, законопроект 9545. Ще раз пояснюю, ми уводимо в дію Закон про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та обмежень" та інших законодавчих актів. Зокрема мова йде про Державний земельний кадастр і про цей закон не з 1 січня 2012, а з 1 січня 2013 року. Прошу підтримати включення до порядку денного цього законопроекту. Прошу голосувати. [[11:33:53]] За-270 Включено. І я прошу профільний Комітет з питань економічної політики все зробити для того, щоб ми у четвер мали можливість розглянути і прийняти цей законопроект в цілому. Я ще раз повторюю, він там досить короткий, але ми мусимо прийняти, ще підписати у Президента, щоб з 1 січня не створити на рівному місці проблем. І в зв’язку з цим, щоб виробити необхідне законодавство саме із питань інвентаризації об’єктів нерухомості я ставлю включення до порядку денного проекту Постанови про утворення робочої групи з опрацювання законодавчих пропозицій з питань інвентаризації об’єктів нерухомості [[реєстраційний номер 9546]]. Прошу підтримати. [[11:35:02]] За-271 Також прошу на четвер підготувати комітету, щоб ми прийняли відповідні рішення. Матвєєв, будь ласка. Мікрофон Валентина Григоровича.
Я дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Зважаючи на те, що сьогодні проводиться тільки ранкове пленарне засідання, а уже 16 грудня цього року буде відзначатися 110 річниця з дня народження Героя Радянського Союзу Ватутіна Миколи Федоровича. Ми бюджет просили все-таки значно наблизити, а більше того, зараз би розглянути проект постанови, пов’язаний з відзначенням цієї дати. Тим більше що профільний комітет, тобто Комітет з питань культури і духовності, розглянув це питання на своєму засіданні, і його рішення: рекомендувати Верховній Раді прийняти проект Постанови щодо відзначення ювілею Миколи Федоровича Ватутіна, Верховній Раді прийняти і в першому читанні сьогодні уже, і в цілому. Я прошу Адама Івановича перенести розгляд на самий початок зараз голосування нашого в першому читанні законопроектів.
Давайте ми поступимо мудріше: ми будемо працювати так, що ми обов’язково це питання сьогодні розглянемо, обов’язково його розглянемо сьогодні, сьогодні розглянемо. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про металобрухт" [[щодо процедури ввезення]] [[реєстраційний номер 9384]]. Є пропозиція – за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[11:37:03]] За-244 Підтримана пропозиція. Доповідає заступник міністра екології та природних ресурсів Мормуль Дмитро Дмитрович. Підготуватись Плотнікову. Будь ласка, по 2 хвилини.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! На сьогоднішній день актуальним є питання дерегуляції відносин у сфері господарювання. Необхідність вирішення зазначеного питання обумовлена вимогами програми економічних реформ в Україні. Зміни до Закону України "Про металобрухт" передбачають вилучення положення щодо погодження імпорту металобрухту органами виконавчої влади у галузі охорони навколишнього природного середовища на місце, де має проводитися переробка металобрухту. Вилучення зазначеного погодження не вплине на дієвість державного екологічного нагляду, контролю за ввезенням металобрухту, оскільки в Україні ратифікована Базильська конвенція, положення якої в свою чергу імплементовано цілою низкою нормативно-правових актів. Зокрема, положення конвенції імплементовано положенням про контроль за транскордонним перевезенням небезпечних відходів та їх утилізацію виділенням із жовтого та зеленого переліку відходів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 липня 2000 року за номером 1120. Положенням передбачено, що небезпечні відходи можуть імпортуватися тільки за умови наявності письмової згоди Міністерства природи, з огляду на вищенаведене прошу підтримати прийняття законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую. Від комітету з питань економічної політики – Олексій Плотніков.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, Комітет з питань економічної політики на засіданні 15 листопада 2011 року, протокол номер 74, розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про металобрухт" [[щодо процедури ввезення]], поданий Кабінетом Міністрів України відповідно від 1.11.2011 року. Метою прийняття цього закону є спрощення процедури, пов’язаної з імпортом ввезенням металобрухту за умови збереження діючої системи державного контролю за імпортом, ввезенням та транзитом металобрухту. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку від 15 листопада 2011 року вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Таким чином, комітет підтримав проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про металобрухт" [[щодо процедури ввезення]], поданий Кабінетом Міністрів України, відповідно реєстраційний номер 9384 від 1 листопада 2011 року і рекомендує Верховній Рада України прийняти його за основу та в цілому. Спасибі.
Так, обговорювати будемо? Немає необхідності? Тоді, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету. Там закон, як ви бачите, невеличкі зміни. Невеликі зміни. Ставлю пропозицію на голосування про прийняття в цілому Закону про внесення змін до Закону України "Про металобрухт" щодо процедури ввезення [[реєстраційний номер 9384]]. Прошу голосувати. [[11:41:21]] За-256 Дякую, закон прийнято. Розглядаємо питання, проект Закону про внесення зміни до статті 22 Закону України "Про теплопостачання" щодо передачі майна, що використовується для вироблення теплової енергії [[9399]]. Є пропозиція – за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[11:41:55]] За-230 Підтримано. Доповідає заступник міністра енергетики та вугільної промисловості Макуха Володимир Олексійович. Підготуватися Романюку.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! проект Закону України про внесення зміни до статті 22 Закону України "Про теплопостачання" підготовлений на виконання плану дій на 2011 рік по впровадженню програми економічних реформ, затвердженого Указом Президента від 27 квітня поточного року. Законопроект розроблений з метою зменшення заборгованості суб’єктів господарювання за спожиті енергоносії та запобігання накопиченню таких боргів. Сьогодні існує практика передачі об’єктів теплопостачання, у тому числі, на підставі рішень органів місцевого самоврядування від одного суб’єкту господарювання до іншого без визначення правонаступника боргів. В результаті таких рішень постачальник природного газу Національна акціонерна компанія НАК "Нафтогаз України" залишається з боргами попереднього суб’єкта господарювання, який не має будь-яких активів для їх погашення та обов’язку укладати договір на постачання природного газу з новим суб’єктом господарювання. Для врегулювання цієї проблеми і передбачається внести відповідні зміни до Закону України "Про теплопостачання". Зокрема пропонується встановити, що в разі припинення ліквідації юридичної особи [[суб’єкта господарювання]], діяльність якого пов’язана з постачанням споживачам теплової енергії або передачею теплогенеруючого обладнання іншим суб’єктам господарювання, орган, який прийняв відповідне рішення, в обов’язковому порядку вирішує питання щодо погашення заборгованості такого суб’єкта перед енерго- і газопостачальниками. При цьому в разі реорганізації суб’єкта господарювання, у якого на момент реорганізації залишилася заборгованість з оплати спожитого природного газу та послуг з його транспортування, правонаступником за зазначеними борговими зобов’язаннями в повному обсязі визначає суб’єкт господарювання, до якого перейшло право власності на основні засоби реорганізованого об’єкта. Також якщо в результаті реорганізації суб’єкта господарювання утворюється два або більше суб’єкта господарювання, до яких частково переходять право власності, правонаступник за борговими зобов’язаннями заплатить спожитого природного газу та послуг з його транспортування визначається всі зазначені суб’єкти.
Завершуйте.
І я хочу зазначити, що прийняття цього закону сприятиме підвищенню рівня розрахунків за спожиті енергоносії, в тому числі природний газ, зменшення заборгованості суб’єкта господарювання, діяльність яких пов’язана з постачанням споживчої теплової енергії за спожиті енергоносії. Прошу підтримати.
Дякую. Від комітету – Романюк Микола Прокопович. Жвавіше, Миколо Прокоповичу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки на своєму засіданні 16 листопада цього року розглянув проект Закону України про внесення змін до статті 22 Закону України "Про теплопостачання" щодо передачі майна, що використовується для вироблення теплової енергії [[об’єктів теплопостачання]], внесений Кабінетом Міністрів України. Законопроект розроблено з метою зменшення заборгованості суб’єктів господарювання, діяльність яких пов’язана з постачанням споживачам теплової енергії за спожиті енергоносії перед енерго- та газопостачальними компаніями. Авторами законопроекту запропонований механізм законодавчого врегулювання питань правонаступництва, в тому числі боргів, під час реорганізації вказаних суб’єктів господарювання. Запропоновані зміни до статті 22 Закону України "Про теплопостачання" передбачають в разі припинення юридичної особи суб’єкта господарювання, діяльність якого пов’язана з постачанням споживачам теплової енергії, передачі теплоенергуючого обладнання на підставі договору оренди, концесії, лізингу, управління тощо, орган, який прийняв відповідне рішення, в обов’язковому порядку вирішує питання щодо погашення заборгованості такого суб’єкту перед енерго газопостачальними компаніями. Прийняття проекту закону, що розглядається, сприятиме підвищенню рівня розрахунків за спожиті енергоносії та запобігання накопичення боргів. За результатами обговорення Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні прийняти законопроект 9399 за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Будемо обговорювати? Голосуємо? Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу в першому читанні проект закону про внесення змін до статті 22 Закону України "Про теплопостачання" [[щодо передачі майна, що використовується для вироблення теплової енергії об’єктів теплопостачання]], [[реєстраційний номер 9399]] Прошу голосувати. [[11:47:24]] За-269 Дякую. Рішення прийнято. Я прошу профільний комітет подивитися на зауваження Науково-експертного управління і по можливості їх врахувати при підготовці до другого читання. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" [[щодо уніфікації документів]] [[реєстраційний номер 9394]]. Є пропозиція – за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:48:04]] За-231 Пропозиція підтримана. Доповідає заступник міністра екології природних ресурсів Дмитро Дмитрович Мормуль. Підготуватися від комітету Чечетову.
Дякую. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! 1 січня 2012 року набирає чинності Закон України "Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності". Разом з тим, низви документів дозвільного характеру, передбачений переліком, не завжди узгоджується із назвами документів дозвільного характеру, передбаченими законодавчими актами. Крім того, у переліку відсутні деякі документи дозвільного характеру, необхідність одержання яких передбачено Законами України: про охорону атмосферного повітря, про Чернову книгу України, про державну систему біобезпеки при створенні випробуванні, транспортуванні та використанні генетично модифікованих організмів, про захист тварин від жорстокого поводження, про природно-заповідний фонд України, про відходи, про вилучення з обігу переробки утилізації, знищення або подальше використання неякісної та небезпечної продукції. Слід зазначити, що з метою дерегуляції та зменшення кількості документів дозвільного характеру законопроектом передбачено виключення з переліку ряду документу дозвільного характеру. Враховуючи вище наведене, Міністерство екології та природних ресурсів розроблено проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності". Прийняття Закону України про внесення змін до Закону України "Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" дозволить усунути колізії між законодавством, яким врегульовано необхідність одержання документів дозвільного характеру та Законом України "Про Перелік документів дозвільного характеру суб’єктів господарської діяльності". З огляду на вище наведене, прошу підтримати прийняття законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте. Голова підкомітету Комітету з питань промислової та регуляторної політики та підприємництва Михайло Васильович Чечетов.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на засіданні 15 листопада 2011 року розглянув проект Закону України про внесення зміни до Закону України "Про Перелік документів дозвільного характеру в сфері господарської діяльності", поданий урядом. Метою зазначеного законопроекту є узгодження положень Закону України "Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" із положеннями законодавчих актів у частині уніфікації назв документів дозвільного характеру та доповнення Переліку документами дозвільного характеру передбачених законами. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку до законопроекту визначила, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з наступним урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Розглянувши та обговоривши законопроект, члени комітету зазначили, що прийняття законопроекту дозволить усунути колізії між законами, якими урегульовано необхідність одержання документів дозвільного характеру та Законом України "Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності". Враховуючи вище зазначене, члени комітету прийняли рішення проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про Перелік документів дозвільного характеру в сфері господарської діяльності", поданий урядом, внести на розгляд Верховної Ради України та запропонувати в сесійній залі прийняти його за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую, Михайле Васильовичу. Будемо голосувати. Зараз я поставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення змін до Закону України "Про Перелік документів дозвільного характеру в сфері господарської діяльності" [[щодо уніфікації документів]] [[реєстраційний номер 9394]]. Прошу проголосувати. [[11:52:34]] За-268 Дякую. Рішення прийнято. Я просив би профільний комітет врахувати, що ми сьогодні включили до порядку денного, я думаю завтра розглянемо законопроект 9532 Володимира Литвина, де мова йде про також дозвільну систему, бо ми з вами коли приймали, то там зобов’язали місцеві органи влади протягом 10 днів прийняти рішення. Ви знаєте, що сесія відбувається раз на місяць тобто треба врегулювати і я хотів би, щоб ми паралельно ці документи розглядали. І в зв’язку з тим, що дійсно, варто було б вступити в 2012 рік уже із необхідними законопроектами документів. Тому я пропоную прийняти рішення про скорочення процедури розгляду цього питання, про підготовку його до другого читання на наступний пленарний тиждень. Прошу підтримати. [[11:53:42]] За-241 Розглядаємо питання, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення їх у відповідність із Законом України "Про соціальний діалог в Україні" [[реєстраційний номер 9152]]. Є пропозиція – за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[11:54:24]] За-234 Прийнято рішення. Доповідає заступник міністра соціальної політики Коломієць В’ячеслав Миколайович. Підготуватись Сухому.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! На розгляд Верховної Ради України вноситься проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення їх у відповідність із Законом України "Про соціальний діалог в Україні". Верховною Радою України у грудні 2010 року прийнято Закон України "Про соціальний діалог в Україні", який визначає порядок ведення соціального діалогу між соціальними партнерами. На виконання Прикінцевих положень цього закону підготовлено зміни до 15 чинних законів України з метою забезпечення приведення їх у відповідність із Законом України "Про соціальний діалог в Україні". Зокрема, прийнятий закон визначив, що у соціальному діалозі з органами влади беруть участь профспілки та роботодавці, які відповідають критеріям репрезентативності. Відповідні норми щодо критеріїв репрезентативності профспілок і організацій роботодавців вносяться до восьми законів. Законопроектом передбачено також внести зміни до Закону України про порядок вирішення колективних трудових спорів, яким пропонується покласти на Національну службу посередництва та примирення та її регіональні відділення здійснювати оцінку щодо відповідності критеріям репрезентативності профспілок та організацій роботодавців, як це передбачено Законом про соціальний діалог в Україні. Також Закон України про соціальний діалог в Україні визначив, що уряд, центральні та місцеві органи виконавчої влади виступають стороною соціального діалогу. В зв’язку з цим законопроектом передбачається внести зміни до чотирьох чинних законів. Підготовленим законопроектом також передбачено внести низку інших технічних змін до чинних законів, стосовно укладення галузевих та територіальних угод. Шановні народні депутати! Запропонований до вашої уваги законопроект забезпечить приведення законів України у відповідність із Законом про соціальний діалог в Україні, удосконалить практичне застосування його положень. Та сприятиме поліпшенню взаємодії сторін.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету – Ярослав Сухий.
Шановні колеги! 23 грудня 2010 року ми прийняли з вами багатостраждальний і вкрай потрібний в умовах ринкових трансформацій Закон про соціальний діалог. На виконання статті 20 прикінцевих положень закону України, уряд вносить цей законопроект, котрий ми сьогодні з вами розглядаємо. В цілому законопроект, який доповідав заступник міністра, передбачає внесення змін у відповідності з вимогами статті 20 прикінцевих положень, внесення змін до законів України, - іде перелік цих законопроектів. Комітет вважає, що прийняття законопроекту в першому читанні сприятиме взаємодії між сторонами соціального діалогу на всіх рівнях, більш повному забезпеченню соціально-економічних інтересів сторін, в тому числі найманих працівників. Досягнення взаєморозуміння між ними, створення необхідних умов для подальшого вдосконалення переговорних процесів та діалогу між представниками держави, профспілок та роботодавців. Разом з тим, комітет звертає увагу урядової сторони на постійні недоліки і недбале ставлення до законотворчих актів, які надходять до комітету. Комітет зауважує: не до всіх законопроектів внесено зміни, тобто немає повного переліку. Серйозні зауваження від роботодавців і профспілок. Серйозні зауваження від дирекцій фондів соціального страхування. Законопроект потребує доопрацювання з вимог нормотворчої техніки. Головне науково-експертне управління висловило ряд зауважень. Інститут законодавства Верховної Ради України та Інститут демографії і соціальних досліджень. Тому, враховуючи зазначене, беручи до уваги, що законопроект спрямований на підвищення взаємодії сторін соціального діалогу, і дає можливість вдосконалити його під час підготовки до другого читання, комітет прийняв рішення рекомендувати сесії Верховної Ради України цей законопроект прийняти за основу в першому читанні.
Дякую. Нема необхідності.? Є. Будь ласка, Стоян, дві хвилини, прошу.
Шановні колеги, я хочу сказати, що соціальний діалог – це дієвий механізм, який використовується в багатьох країнах світу, де вирішуються на законодавчому рівні всі важливі питання. Коли уряд, роботодавці, профспілки на тристоронній основі розглядають питання формування бюджету, соціальних виплат. І, як свідчить досвід багатьох країн, без погодження з цією інституцією не розглядається на парламентах державні бюджети не затверджуються, не затверджуються соціальні програми. Тому, слава Богу, що нам знадобилося 15 років, щоб прийняти такий закон про соціальний діалог. Але, як доповів і заступник міністра, і особливо аргументовано колега Сухий, про те, що в цьому законі є багато неточностей, зокрема нечітко прописані права первинних профспілкових організацій, які представляють інтереси людей праці. Тобто, в ньому дійсно треба чіткіше зафіксувати зобов’язання як зі сторони роботодавців, так і зі сторони від уряду щодо укладання трудового договору, колективних угод перш за все. Більше того, треба в цьому законопроекті підсилити відповідальність сторін, в першу чергу сторони роботодавців і сторони урядової, за безумовне виконання тих домовленостей, які записані у колективному договорі або у генеральній угоді. Ну, от конкретний приклад. Профспілки давно вже домовилися про те, що треба змінити споживчий кошик, напрацьований механізм, є обрахування вартості споживчого кошику. Від цього споживчого кошику, як відомо, визначається прожитковий мінімум, який не переглядався з 2000 року, споживчий кошик не переглядався. Безумовно, сьогодні прожитковий мінімум, на якому базується споживчий кошик, на 30 відсотків занижений. А це означає, що занижені виплати соціальні, занижена мінімальна заробітна плата і таке інше. І тому, безумовно, треба це переглянути і зобов’язати уряд, сповідуючи соціальний діалог.
Дякую. Будемо голосувати, шановні колеги. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо приведення її у відповідність із Законом України "Про соціальний діалог в Україні" [[реєстраційний номер 9152]]. Прошу голосувати. [[12:01:49]] За-268 Рішення прийнято. Я прошу профільний комітет звернути увагу і на те, що колега Сухий говорив, і на те, що у висновку науково-експертного управління, щоб ми врахували абсолютно всі закони, яких стосується внесення, тому що, на жаль, там не все ще враховано. Розглядаємо питання: проект Закону. Шановні колеги, ми вже стільки перерв мали, що давайте попрацюємо без перерв, у нас більше ніж треба було перерв. Розглядаємо питання: проект Закону про особливості продажу пакетів акцій, що належать державі у статутному капіталі банків, у капіталізації яких взяла участь держава [[реєстраційний номер законопроекту 9362]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:02:51]] За-236 Підтримана пропозиція. Доповідає заступник міністра Рибак Сергій Олександрович. Підготуватися Хомутинніку.
Дякую. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується законопроект про особливості продажу пакетів акцій банків, що належать державі у статутному капіталі банків, у яких взяла участь держава. Як всім відомо, у 2009 році держава в особі Міністерства фінансів взяла участь в капіталізації трьох банків: це "Родовід Банк", банк "Київ" та "Укргазбанк". Витрати держави на капіталізацію та докапіталізацію зазначених банків склали разом 25,8 мільярда гривень, внаслідок чого частка держави статутних капіталів цих банків склала: в "Родовід Банку" 99,99 відсотка, в банку "Київ" 99,94 відсотка і в "Украгазбанку" 93 відсотки. Державою не плануються витрати на додаткову капіталізацію цих банків, проте, подальше залишення у власності держави їх пакетів акцій несе ризик додаткових витрат на Державний бюджет України і пов’язаною з цим необхідністю підняття рівня їх капіталізації. Необхідність прийняття даного законопроекту обумовлена нагальною потребою в правовому врегулюванні порядку виходу держави з капіталу. Процедура продажу пакетів акцій банків є істотною відмінністю від порядку приватизації об’єктів державної власності, оскільки передбачає наявність професійного посередника між продавцем та покупцем, який відіграє ключову роль для успішного продажу пакетів акцій. До того ж, найскоріше прийняття даного законопроекту є істотною умовою прогресу в подальшому співробітництві з фінансовими установами. Даний законопроект передбачає, дозвольте наголосити на основних тезах, які в ньому відображені, це врегулювання принципів продажу державних часток в банках, визначення об’єктів та суб’єктів продажу пакетів акцій банків, створення механізму прозорого.
Завершуйте.
Дякую. Буквально ще 2 секунди. . встановлення вимог до осіб, які можуть бути потенційними покупцями. Недопущення до купівлі пакетів акції осіб., які на час капіталізації володіли в них істотною часткою. Також формується порядок процедури продажу пакетів акцій, розкривається зміст, особливості окремих етапів, регулюються фінансові договорні відносини продажу пакетів акцій. І це дасть суттєвий поштовх до подальшого врегулювання діяльності цих банків. Прошу прийнятий цей законопроект в першому читанні. Дякую за увагу.
Голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Хомутиннік.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Комітет розглянув на своєму засіданні законопроект 9362 щодо капіталізації банків, в яких. в статутному капіталі яких держава прийняла участь. Мається на увазі, коли після кризи – 2009 рік – були рекапіталізовані банки. Це був банк "Київ", банк "Родовід", "Укргазбанк". Держава потратила на той час 26 мільярдів гривень на декапіталізацію цих банків. Сьогодні по одному з банків прийнято рішення, що цей банк має бути санаційним, це "Родовідбанк", тому дія цього закону може розповсюджуватися тільки на ті банки, які залишаються, тобто банк "Київ" і банк "Укргазбанк". Комітет висловив низку зауважень щодо цього законопроекту. Перше. Це хто має продавати. чи проводити конкурси щодо продажу банківських установ. Законопроектом визначено, що це має робитися Міністерством фінансів. Однак ми. якщо відповідно до Закону "Про управління об’єктами державної власності" [[стаття 11 цього закону]], там чітко сказано, що "відчуження корпоративних прав держави здійснюється відповідно до закону", а саме це має робити Фонд державного майна. Це перше. По-друге, комітет не до кінця згодний з тим, що пакети акцій мають бути виставлені тільки. загальний пакет, тобто там 90 відсотків, і немає можливості дробити ці пакети. Це друге. Третє питання – це обмеження переліку осіб, які не можуть бути стратегічними інвесторами. Мова йде про колишніх акціонерів. І четверте – це можливість залучення радника, який має визначити, як.
Завершуйте.
який має визначити всі питання щодо продажу, в тому числі пошук інвесторів та ціноутворення. Тому ці питання залишилися відкритими. І комітет прийняв рішення: рекомендувати прийняти за основу даний законопроект і в другому читанні провести спільну роботу з Міністерством фінансів, для того щоб знайти відповіді на ці питання. Дякую.
Дякую. Крім Аржевітіна. Царьков. Інші не наполягають? Тоді, будь ласка, Станіслав Аржевітін. Підготуватись Царькову.
Шановні народні депутати, такого закону нашій державі, і в тому числі тим банкам, які продаються, не потрібно. По великому рахунку, цим законопроектом. особливості – те, що звучить у назві, щодо продажу немає, механізмів продажу немає. Єдина новація цього законопроекту – це запровадження незрозумілого і, на мене, сумнівного "радника з продажу" цих банків. Тепер в нашій країні руйнується існуюча система продажу державних часток – те, що сказав керівник нашого комітету. Натомість запроваджується інститут радників, який повинен за наші гроші чи за гроші платників податків визначати ціну банку, мало того, він повинен визначати тих інвесторів, які будуть купляти ці банки. Скажіть, будь ласка, навіщо тоді нам Фонд державного майна, навіщо нам тоді агентство з інвестицій державне, навіщо нам Державне агентство з управління державними корпоративними правами та майном, якщо тепер цю функцію буде виконувати якийсь, незрозуміло ким визначений, радник з продажу цих часток? Коли Кабінет Міністрів купляв, звичайно, закону не потрібно було. Навіщо тоді закон, в якому не прописані механізми, для того щоб продавати оці частки? Крім того, як зазначили члени нашого комітету, в цьому законопроекті закладені антиринкові і антидемократичні норми продажу частки цих банків. Ну, як було зазначено, якщо забороняється ділити, що частики акцій, що різко погіршить цінову позицію, обмежується коло інвесторів чи потенційних власників, чи покупців цього банку. Тому, на мій погляд, такого законопроекту не потрібно. Тим паче ми нещодавно прийняли рішення про санаційний банк, який і повинен займатися цими двома банками, які залишаються. Я думаю, що фішка і новація, це, що приховано в цьому законопроекті, це інститут, я ще раз наголошую, інститут радників з продажу акцій, ось для чого потрібний цей законопроект.
Євген Царьков, фракція комуністів.
Хочу сказать, что, действительно, у нашей фракции вызвало максимальную озабоченность то, что уже сказал предыдущий выступающий, что подменяется функция Фонда госимущества, но в связи с тем, что эта позиция была озвучена, скажу, почему наша фракция не будет голосовать за этот закон или будет голосовать против. Ну, в цифрах и коротко, за все это время 26 миллиардов, примерно 25,8 было государством влито в эти три банка. Подразумевается, что стоимость госпакетов банков при продаже будет составлять стоимость их капитала. Я вам привожу стоимость капитала, которая сегодня в цифрах составляет: в "Родовід банке" – 2,043 миллиарда, "Укргазбанк" – 1,8 миллиарда и банк "Киев" – 0,77 миллиарда. То есть, вложив туда 25 миллиардов, предлагают, фактически, за 4,5 миллиарда продать эти банки. Я вам скажу, что это мнение не только нашей фракции, но и независимые эксперты говорят о том, что продавать эти банки сегодня, которые национализировало государство с таким трудом, нельзя, говорят и эксперты из группы, к примеру, "Дреганкэпитал". И они просчитали, что в следующем году, если даже ставить вопрос о продаже, то стоимость пакета и выручка государства будет в два, три раза больше. Также аналитики из "Платинум банка", опять таки привожу это профессионалы говорят о том, что если выводить акции на AйПиО, то можно в четыре раза больше выручить средств, тем самым вернуть и вложенные средства – 25 миллиардов и еще заработать на этом деньги. Но наша фракция выступает категорически против вообще продажи того, что национализировано, потому что за красивыми названиями наших банков скрываются западные инвесторы: тот же "Аваль" – это австрийская группа "Райфайзен", тот же "УкрСиббанк" – это французский BNP Paribas, группа ТАС – это известный шведский "Свидбанк", "Укрсоцбанк" – это итальянская группа, Германия владеет банком "Форум". То есть, по большому счету, мы утрачиваем влияние на свою банковскую систему, а государство, наоборот, в нашей стране, хотя бы по примеру России, должно увеличить свою долю в государственном регулировании банковской системы нашей страны. Спасибо.
Обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію профільного комітету прийняти за основу проекту Закону про особливості продажу пакетів акцій, що належать державі у статутному капіталі банків, у капіталізації яких взяла участь держава [[реєстраційний номер 9362]]. Прошу визначатися. [[12:13:51]] За-236 Прийнято у першому читанні. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 179, "БЮТ" – 0, "Наша Україна - 5, комуністи не голосували, "Реформи" – 20, "Народна партія". [[Шум у залі]] Я ще раз повторюю, там, де "за" не голосували, значить, "проти" голосували. "Народна партія" – 20, позафракційні – 12. Розглядається питання проект Закону про внесення зміни до статті 5 Закону України "Про судовий збір" [[щодо доповнення переліку пільгових категорій]] [[реєстраційний номер 9393]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:14:50]] За-224 Пропозиція підтримана. Доповідає заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Бандуров Володимир Володимирович, підготуватися Хомутинніку.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проекту Закону України про внесення змін до статті 5 Закону України "Про судовий збір" [[реєстраційний номер 9393]]. Проект Закону підготовлено з метою врегулювання проблеми браку коштів Держрезерву на сплату судового збору. Проблема виникла у зв’язку з прийняттям Верховною Радою України Закону України від 08.07.2011 року №3674 "Про судовий збір", відповідно до якого за подання позовних заяв, апеляційний скарг та касаційних скарг передбачено сплату судового збору. Статтею 5 зазначеного закону визначені пільги щодо сплати боргу практично для тих же платників, що були звільнені від сплати державного мита згідно з пунктом 40 частини першої статті 4 Декрету Кабінету Міністрів України від 21 січня 2001 року №7-93 про державне мито. Однак, держрезерв України не включено до цього переліку. Тоді, як його було звільнено від сплати державного мита за позовами щодо виконання зобов’язань, що випливають із Закону України "Про державний матеріальний резерв". У 2011 році коштів на сплату збору агентство не має і проектом Державного бюджету України на 2012 рік також не передбачено виділення коштів держрезерву для сплати судового збору. З урахуванням статистики по кількості позовних заяв за минулі роки з 1 листопада 2011 року щорічно необхідно передбачити виділення бюджетних коштів у сумі близько 15 мільйонів гривень для сплати судового збору при подачу держрезерву позовних заяв, апеляційний і касаційних скарг. Так, у десятому році держрезервом подано 31 позовну заяву про повернення матеріальних цінностей на суму 635 мільйонів гривень, 23 заяви про визнання його кредитором на суму 233 мільйони гривень. У 2011 році Держрезервом подано 10 позовних заяв про повернення матеріальних цінностей на суму 14 мільйонів гривень і 19 заяв про визнання його кредитором на суму 74 мільйона гривень. Тому пропонуємо прийняти закон України "Про внесення змін до статті 5 Закону України "Про судовий збір" за основу та в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Хомутиннік Віталій, голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! З першого листопада цього року діє новий Закон про судовий збір. До цього працювали норми Декрету Кабінету Міністрів України про державне мито. І в цьому декреті, дійсно, був державний резерв, був держрезерв, який звільнявся від цих навантажень податкових. Тому уряд вніс законопроект, яким визначається, що у змінах Закону про судових збір також запропонувати звільнення від сплати судового збору Державне агентство резерву України. Комітет розглянув ініціативу Кабінету Міністрів та рекомендує прийняти за основу. Дякую.
Дякую. Обговорювати будемо? Я думаю все ж там зрозуміло, що там обговорювати? Будь ласка запишіться, хто хоче. Камчатний, будь ласка.
Прошу передати слово колезі Писаренку.
Писаренко і Зарубінський.
Шановні колеги! Шановний Адаме Івановичу! Хочу вам сказати, що в цьому році ми з вами зробили історичну подію, ми за 20 років незалежності нарешті дали судовій системі судовий збір, який до цього регулювався виключно декретом Кабінету Міністрів. І ми це з вами зробили задля того, щоб зробити не тільки незалежною судову систему, а ще ми з вами зробили достатньо серйозний крок для того, щоб кожен з чиновників, кожен з державних діячів, які від імені держави звертаються до суду або йде до суду, коли він йде до суду, сплачував і був би в тих же самих умовах, як і інша сторона процесу. Щоб саме він доказував, чому потрібно сплачувати державні кошти, а ви тільки що чули, що тільки за тими позовами, які підрахував Кабінет Міністрів, потрібно сплатити 15 мільйонів гривень. Так ось той чиновник, який буде сплачувати судовий збір за подання позовної заяви, він повинен віддавати собі належне за те, що він використовує державний кошти. Якщо ми з вами будемо робити кроки по включенню в пільговики окремі державні інституції, окремі органи, які вважають, що потрібно судитися, а ми знаємо з вами, велика кількість таких позовних заяв і судів, вона не потрібна державі, а іноді прикриває якісь непотрібні речі, то ми з вами зробимо фактично не дієвим закон, який ми з вами ухвалили. Тому думаю, що нам потрібно з вами в будь-якому разі сьогодні в цілому його не приймати. А якщо такий закон буде прийнятий сьогодні за основу, то уважно подивитися, в яких мірах нам потрібно ці пільги. Тому що, якщо ми тільки з вами дамо чиновнику або особі, яка не рахує кошти державні, право в будь-який час іти до суду з будь-яким позовом, то ми з вами тут робимо нерівноправними сторони судового процесу. Прошу залу звернути на це увагу і не приймати цей законопроект в такому вигляді в якому він поданий. Дякую.
Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Адам Івановичу, шановні колеги, я прочитав пояснювальну записку зараз щойно щодо цього законопроекту. І на перший погляд складається враження, що тут є аргументаційна база, що дійсно Держрезерв подає позови, він фінансується з державного бюджету і варто було б його звільнити від судового збору, від цього мита. Але, з іншого боку, давайте відзначимо і таке, от якщо судити з цього законопроекту і попередніх деяких законопроектів, можна спостерігати тенденцію до звільнення органів виконавчої влади, взагалі виконавчої влади, від сплати судового збору. Виникає питання, ви знаєте, неоднозначне питання. Фактично звільняються одні органи виконавчої влади, але це йде за рахунок інших органів тієї ж самої державної влади. у даному випадку треба говорити про судову владу. Адже коли Держрезерв, умовно кажучи, не сплачує цей судовий збір, то не отримує інша державна інституція, судова інституція, і це є правда. Якщо слідувати такій логіці, то тоді треба, відверто кажучи, всі державні інституції звільнити від судового збору, бо так це носить, певною мірою, вибірковий характер. Тому я хотів би погодитися з думкою попереднього виступаючого Валерія Писаренка, що в першому читанні очевидно можна прийняти цей законопроект і далі його удосконалювати. Але я хотів би привернути увагу розробників і тих, хто займається цим питанням, що так можна дійти до того, що всі будуть звільнені від судового збору. Коли ми кажемо про пільговиків, очевидно, це має громадян стосуватися, незаможних громадян, які не можуть подавати, не можуть платити ці гроші. А брати з одного державного органу і передавати в інший, чесно кажучи, логіки не дуже.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету прийняти за основу проект Закону про внесення зміни до статті 5 Закону України "Про судовий збір" [[щодо доповнення переліку пільгових категорій]] [[реєстраційний номер 9393]]. Прошу голосувати. [[12:23:49]] За-264 Рішення прийнято. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України [[щодо злочинів проти моральності у сфері статевих стосунків]] [[реєстраційний номер 9135]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:24:22]] За-228 Підтримано. Доповідає. І доповідач і співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності Віктор Вікторович Шемчук. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Оскільки я буду доповідати законопроект, автором якого є, і від себе, і від комітету, я хотів би буквально кілька слів сказати про те, що передувало внесенню цього і наступного законопроектів. Законопроекти вносяться за для убезпечення дітей від насильства та сексуальної експлуатації. Ви знаєте всі, що Україна сьогодні є одним з лідерів у Європі і в світі у сфері сексуальної експлуатації дітей, дитячої порнографії і дитячої проституції, про що ми не одноразово критикувалися і Організацією Об’єднаних Націй і іншими міжнародними організаціями. Відповідно до статистики, яку ми одержали в Міністерстві внутрішніх справ, Генеральній прокуратурі і в судах, дійсно, встановлено, що законодавча база, яка сьогодні існує в сфері притягнення винних у вчиненні злочинів, пов’язаних із сексуальною експлуатацією, дитячою проституцією і дитячою порнографією є жахливою. І тому, внаслідок таких міжнародних ініціатив, в тому числі і рекомендацій Організації Об’єднаних Націй, ЮНЕСКО, Євросоюзу, були внесені ці законопроекти. Їм передувало також проведення круглого столу, який підтримав ідею викладення в зазначених законопроектах, фахівці, практичні працівники підтвердили те, що сьогодні зміни до кримінального, кримінально-процесуального законодавства у цій сфері, є на часі. Суспільне обговорення, яке було проведене перед тим як ці законопроекти були підготовлені і внесені, також підтвердило актуальність цих проблем. На сьогоднішній день зібрано 55 тисяч підписів на підтримку зазначених законопроектів. Президент України ознайомлений з зазначеними законопроектами і вимагає прийняття цих законопроектів у першочерговому порядку, про що є відповідний лист і про що було заявлено свого часу представником Президента у парламенті. Загальна тенденція, яка сьогодні складається в світі говорить про те, що якщо ми не приймемо цих законопроектів, ми й надалі будемо знаходитися в когорті країн, які називаються "сексуальними заповідниками". Де експлуатуються діти, де є проблеми в їх захисті від насильства. Що стосується законопроекту 9135, то мета проекту закону полягає в проведенні сучасного кримінального законодавства у відповідність до міжнародних стандартів. Проектом пропонується викласти в новій редакції статті 301, 302 та 303 Кримінального кодексу України з метою уніфікації формулювань диспозиції відповідних статей. Крім того, проектом передбачено доповнити зазначений кодекс новою статтею 301 із значком 1: "Втягнення у створення порнографічних предметів". Поклавши повноваження щодо провадження досудового слідства в таких справах на слідчих органів внутрішніх справ. Окремо вводиться відповідальність за вчинення зазначеної категорії злочинів у складі організованих злочинних груп. Прийняття вказаного закону сприятиме гармонізації кримінального законодавства. Проаналізувавши зазначений законопроект, депутати України, члени комітету з питань правового забезпечення і законодавчої діяльності, дійшли висновків про можливість рекомендувати зазначений закон для прийняття в першому читанні за основу. Прошу вас підтримати. Дякую.
Дякую. Все зрозуміло? Ні, ні, ні. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України [[щодо злочинів проти моральності у сфері статевих стосунків]] [[реєстраційний номер 9135]]. Прошу голосувати. [[12:28:19]] За-271 Рішення прийнято. Розглядаємо питання, проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України [[щодо статевих зносин з особою, яка не досягла 16-річного віку]], [[реєстраційний номер 9136]] Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[12:28:53]] За-237 Підтримано. Шемчук Віктор Вікторович – і доповідач, і співдоповідач.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Зазначений законопроект встановлює кримінальну відповідальність за статеві зносини з особою, яка не досягла 16-річного віку. Мета проекту полягає в конкретизації положень статті Кримінального кодексу про відповідальність за статтею "Зносини з особою, яка не досягла статевої зрілості" з метою зниження рівня впливу людського фактору на визначення винності чи невинуватості у скоєнні злочину безпосередньо при встановленому факті вчинення цього злочину. Оскільки, в такому разі не використовуватиметься оціночне поняття. Станом на сьогоднішній день ми впевнені в тому, що цей законопроект убезпечить від сексуальної експлуатації осіб віком від 14 до 16 років та дасть можливість врегулювати зазначені неврегульовані на сьогодні норми в кримінальному законодавстві. Комітет Верховної Ради України з питань правового забезпечення правоохоронної діяльності провів відповідний круглий стіл, на якому за участю провідних вчених, науковців і практиків обговорювалися запропоновані положення. Висловлені недоліки і зауваження можна усунути при підготовці зазначеного закону до другого читання. Тому комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект в першому читанні за основу. Прошу підтримати.
Так. Будемо обговорювати? Шановні колеги, з одного боку, і добре, що ми не обговорюємо. А з другого боку, давайте ми задумаємося, чи ми робимо правильно. Чи ми робимо правильно, тому що фіктивний шлюб заключити – це, вибачте, раз плюнути. І ось дитину, з якою поступили так, як хтось поступить, звичайно можна це дуже спокійно вирішити: фіктивний шлюб – і людина звільняється від відповідальності. Я б підтримав би тут висновок науково-експертного управління про те, щоб цей законопроект відхилити. Давайте не будемо ми із цим поспішати. 14 і 16 років – це ще діти. Я, ваша воля як, але я просив би не підтримувати цей законопроект. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення зміндо Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України [[щодо статевих зносин з особою, яка не досягла 16-річного віку]]. Прошу визначатись. Там, на жаль, трошки так. [[12:31:38]] За-223 Дякую. Рішення не прийнято. Законопроект знято з розгляду. Я ще раз наголошую. Давайте ми будемо ж дуже мудрими і виваженими. 14-16 років! І ми кажемо, якщо вона заключить шлюб, то все, звільняється, якщо буде це. Не треба. Давайте захищати дітей. Розглядається проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за порушення порядку встановлення і використання спеціальних світлових або звукових сигнальних пристроїв [[реєстраційний номер законопроекту 9293]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. [[12:32:36]] За-230 Буде доповідати Писаренко, будь ласка. Від комітету – Шемчук.
Шановні колеги, шановний Адаме Івановичу, мова йде про внесення змін до статті 122 частини п’ятої Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: порушення порядку встановлення, використання спеціальний світлових або звукових сигнальних пристроїв. На сьогоднішній день ця позиція врегульована, але той, хто сьогодні захочу встановити собі спеціальний світлові або сигнальні пристрої, заплатить в кінці кінців приблизно 800 гривень і поїде далі. Працівник ДАІ навіть не зможе зобов’язати демонтувати таку людину ці спеціальні світові пристрої. До чого це призвело? Що у нас насправді сьогодні у більшості регіонах та, хто більш-менш заробляє кошти, собі ставлять на автомобілі все, що світиться, мигає або звучить. На сьогоднішній день ми хочемо внести зміни до Кодексу про адміністративні правопорушення і встановити, що відповідальність буде у нас встановлена у тому, що, перше, підвищується фінансова відповідальність. Вона підвищується у 50 разів і підвищується практично до 50 тисяч гривень, щоби, нарешті, відповідальність становила більше, ніж стоять ті самі пристрої, а, можливо, іноді, ніж коштує і автомобіль. Це, на наш погляд, зупинить від використання незаконним шляхом таких пристроїв. Більше того, ми надаємо право працівникам ДАІ заборонити експлуатацію транспортного засобу до демонтажу спеціальних світлових або звукових сигнальних пристроїв після тимчасового затримання. Прошу підтримати. Дякую.
Будь ласка, голова підкомітету Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Віктор Вікторович Шемчук.
Дякую, шановний Адаме Івановичу. Я в межах регламенту хочу сказати, що те, що не прийнятий законопроект, який недавно був проголосований у 223 голоси, якраз дозволяє завдяки вашим коментарям, які не є професійними, дозволяє на сьогоднішній день далі процвітати порноіндустрії і сексуальній експлуатації дітей в Україні. Дякую шановним панове комуністам, дякую шановним позафракційним. Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий народними депутатами України Писаренком, Пилипенком проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за порушення порядку встановлення і використання спеціальних світлових або звукових пристроїв. Зазначений законопроект розроблено з метою збільшення міри впливу на осіб, що вчинили адмінправопорушення, передбачені статтею 122 із значком 5, для виховання в них поваги до законодавчих норм, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самими правопорушниками, так і іншими особами. У зв’язку з цим пропонується збільшити розмір штрафу за адміністративне правопорушення, передбачене цією статтею, у 50 разів. Крім того, пропонується також встановити обов’язковість конфіскації незаконно установлених світлових або звукових сигнальних пристроїв та наділити працівників Державної автомобільної інспекції правом забороняти експлуатацію транспортних засобів до демонтажу спеціальних світлових або звукових сигнальних пристроїв після тимчасового затримання. Проаналізувавши законопроект, комітет вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді прийняти його в першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Так, Зарубінський, потім – Пилипенко. Будь ласка.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, абсолютно правильний законопроект, справедливий, чесний законопроект. Тільки в мене питання, а чому ми не можемо його проголосувати вже сьогодні в цілому. Що там треба змінювати? В яких моментах треба там щось змінювати? В цілому абсолютно можна голосувати. Тут є цікава річ, науково-експертне управління каже, що штрафи не так впливають на зменшення таких правопорушень. Але тут же в висновку науково-експертного управління, цитую, сказано, що порушена в законопроекті проблема має вирішуватись не шляхом підвищення розмірів штрафу, а шляхом забезпечення невідворотності застосування стягнень. Абсолютно правильно, тому і штраф має бути підвищений. Бо, вибачте, проста людина, таксист, ніколи не зробить оцей звуковий сигнал, тим більше світловий сигнал. Роблять ті, для яких цей штраф 50 тисяч – це тьфу. Ви прекрасно розумієте, хто роблять і використовують оці знаки. З іншого боку, інші складові такі, як не давати можливість використовувати транспортний засіб, поки не буде демонтовано. Друге. І третє. Негайно демонтувати це і до цього не дати можливості використовувати – оце є комплексний підхід до цієї проблеми. Штраф – раз, не дати можливість користуватися – два, негайно демонтувати – три. Абсолютно правильний підхід. Прошу проголосувати в цілому. Ще раз хочу сказати, прості люди не встановлюють для себе світлові. Це ті, які можуть заплатити і не такий штраф. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Пилипенко.
Дякую. Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, з якою метою внесений був цей законопроект мною та колегами –народними депутатами Писаренком і Воротнюком? Всі ми знаємо, що учасники дорожнього руху у нас мають однакові права, але деякі учасники дорожнього руху, так сталося, через те, що мають лишні півтори тисячі доларів, вважають, що вони мають більші права, ніж інші учасники дорожнього руху. Я нагадаю скільки зараз. яка зараз санкція за незаконне установлення світлових пристроїв. Приблизно 800 гривень. Це 100 доларів. Скільки коштує встановити і обладнати на своєму автомобілі оці світлові пристрої? Близько 300-500 доларів. Таким чином, якщо особа має таку суму, безперечно, що вона може і заплатити цей мізерний штраф, який є у порівнянні із ціною за встановлення цих пристроїв. Але для чого встановлюються ці пристрої на автомобілі приватними особами? Для того, щоб в подальшому порушувати правила дорожнього руху. Таким чином, особа, встановивши світлові і звукові пристрої, свідомо знає, що вона буде в подальшому допускати порушення правил дорожнього руху, а всі інші учасники дорожнього руху [[не важно хто це: чи таксист, чи народний депутат]] повинні зупинитися і надати їй дорогу. Таким чином, в даному випадку ми говоримо про те, що збільшення штрафу. збільшення розміру штрафу, зміна санкції призведе лише до того, що держава буде отримувати більше коштів за те, що хтось вважає, що у нього більше прав порушувати правила дорожнього руху, чим у інших осіб. Я вважаю, що ми всі бачимо, коли на вулицях є пробки, навіть у Києві, і різного роду іномарки незалежно від їх вартості підрізають і переїжджають перехрестя, включаючи чи світлові маячки, чи звукові сигнали. І невідомо, хто знаходиться в цих іномарках. Але в більшості випадків, коли працівник Державтоінспекції намагається його штрафувати, виявляється, що всі ці автомобілі обладнані такими пристроями незаконно, і внаслідок цього фактично ефективно не можна боротися із цим правопорушенням. Я прошу вас теж підтримати пропозицію колеги Зарубінського – і проголосувати даний законопроект в цілому, оскільки в даному випадку.
Завершуйте.
ми виключно збільшуємо санкцію і даємо ефективні повноваження працівникам автоінспекції реагувати і присікати такі триваючі адмінправопорушення. Дякую.
Дякую. Кравченко, будь ласка.
У нас этот законопроект вызывает большие сомнения: когда бы он не создавался по выборы. Речь идет о том, что звуковые пристрої, которые стоят на агитационных машинах и которые будут использоваться в период выборной кампании, вполне могут трактоваться работниками милиции как звуковой пристрій незаконно установленный. И, таким образом, мы попадаем. А если заметили, то там выписано такое правило, что, пока не будет демонтирован звуковой пристрій, автомобиль не разрешается использовать. Поэтому фракция коммунистов до тех пор, пока не будет четко регламентирован порядок или расшифровка, что относится к звуковому пристрою, мы голосовать не будем.
Шановні колеги, давайте, дійсно, з цим питанням розберемося. Дійсно, колега Кравченко має рацію, так, як і кожен з вас може задуматись. Ми з вами, з одного боку, дивимось на те і усвідомлюємо, що світлові і звукові пристрої – це те, що блимає, і те, що говорить. Але ж агітаційна машина також говорить і також блимає, бо там можна встановлювати екрани і так далі. То я просив би, зараз звертаюся до авторів і до спеціалістів, чи могли б ми зараз, приймаючи закон в цілому [[я за те, щоб його прийняти]], записати чи "крім спеціальних автомобілів для агітації", чи якесь інше слово, щоб мова йшла тільки про те, що ми розуміємо, а не те, що може потім розуміти хто хоче. Будь ласка, є така пропозиція. Писаренко, прошу.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, дійсно, проблема піднята, вона може всіх турбувати в цей передвиборчій період. Але хочу сказати, що в нас спеціальні світові або звукові спеціальні пристрої визначено це не тільки, що це таке, не тільки в Кодексі про адміністративні правопорушення, але й в Указі Президента від 30 березня 2005 року, а також в наказі Міністерства внутрішніх справ від 22.08.2005 року. Тобто законодавчо це врегульовано і переплутати це неможливо. Але якщо сесійна зала захоче конкретизувати, я не проти, як автор законопроекту.
Так, от давайте як, от хто може допомогти? Можливо, крім автомобілів. Шемчук, будь ласка. Зараз, зараз.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, я думаю, що якщо ми додамо в обмеженнях, які передбачені змінами до статті 265 із значком 2, зараз для протоколу, про те, що поправка повинна бути або "демонтажу спеціальних світлових або звукових сигнальних пристроїв., кома, окрім агітаційних" і поставимо крапку, то це, напевно, врегулює це питання.
Зарубінський, будь ласка.
В принципі, можна із цим погодитися, але можна і зробити таким чином, коли сказано "спеціальні пристрої" просто зазначити, що мається на увазі на підставі вже існуючої норми в законі, де абсолютно чітко сказано, що це за пристрої і ясно, що там мови немає про агітації. Ну, нібито продублювати норму вже існуючого закону і це як варіант просто.
Тобто давайте, шановні колеги, поступимо таким чином, що, дійсно, ми зараз голосуємо в цілому закон з дорученням і профільному комітету, і Головному юридичному управлінню: при підготовці його до підпису врахувати, перше, ще раз повторити те, що говорять про те, що мається на увазі під цими пристроями і унести уточнення – крім агітаційних, щоб, дійсно, підчас агітаційної виборчої кампанії у нас з вами на рівному місці не появилися не ті, що. і не тільки виборчої. і не тільки виборчої та будь-який, будь-яке проведення мітингу може призвести до того, що машину забрали, бо ти не мав права нібито установлювати на ній гучномовець. Нема заперечень, якщо ми таким чином поступимо? Тоді я ставлю на голосування пропозицію прийняти в цілому Закон про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за порушення порядку встановлення використання спеціальних світлових або звукових сигнальних пристроїв з дорученням профільному комітету і Головному юридичному управлінню внести ті поправки, які ми з вами узгодили. Прошу голосувати. [[12:45:43]] За-270 Дякую. Закон прийнято. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексу України щодо. Так, вибачте, це не те. Проект Закону про допомогу сім’ям, які не можуть мати дітей [[реєстраційний номер 9201]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. [[12:46:22]] За-224 Так, доповідає. Тут у нас один доповідач. Будь ласка, Каплієнко, підготуватися Бахтеєвій.
Шановні колеги, шановні громадяни! Українців щороку меншає, тому що народжується менше, ніж вмирає. Причин багато. Серед них фахівці називають демографічну кризу, збільшення безпліддя та економічну нестабільність в родинах. При цьому проблема безпліддя на сьогоднішній день закрила собою більше ніж 13 відсотків сімейних пар в Україні, зокрема, молодят. І в більшості випадків причиною називається звищена частота аномалій матки, що постійно збільшується здебільше серед жінок репродуктивного віку. Щороку майже трьом тисячам жінок в Україні видаляють дітородний орган. І тому є питання: що робити тим жінкам, яким природа не дала матки або її видалили лікарі, а ще й проти їх волі? Питання дуже серйозне, тому що це питання не тільки фізичних вад, але і психологічних. Мета проекту закону депутатської групи "Реформи заради майбутнього", який ми розглядаємо, доволі проста – допомогти нужденним в цій доволі інтимній сфері. Закон вводить поняття "допоміжного материнства", поширюється на громадян України і покликаний запобігати будь-яким формам дискримінації суспільних та державних відносин в цій сфері. Закон запроваджує державну та приватну програму допоміжного материнства, вирішує питання щодо забезпечення прав матерів та сімей, що отримують немовля за допомогою допоміжної матерів, надає чіткий та зрозумілий алгоритм визнання походження дитини при застосуванні допоміжних технологій, захищає права генетичних батьків, допоміжної матері і саме головне – народженої дитини. Зокрема для родини, що отримує немовля, мова йде про дотримання конфіденційності, забезпечення захисту прав на дитину, фінансову підтримку, яка б дорівнювала рівню виплат будь-якій матері в Україні, та правову державну підтримку. Щодо допоміжних матерів, то їх права також забезпечуються дотриманням конфіденційності та державної підтримки, в тому числі через внесення строків, в які допоміжна мати надавала послугу, до трудового стажу, матеріальна допомога з боку держави, обов’язковий медичний та психологічний супровід. Законом також передбачається наділення одного з підрозділів існуючого підрозділу Міністерства охорони здоров’я повноваженнями з регулювання програми.
Завершуйте.
Ми, автори закону, погоджуємося з більшістю пропозицій, які дала експертне управління. Але хочемо довести, що до другого читання ми можемо виправити все, без порушення 116 Закону про Регламент Верховної Ради України. Дуже прошу проголосувати в першому читанні. Дякую за увагу.
Тетяна Дмитрівна Бахтеєва, голова комітету.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты! Наш комитет рассмотрел данный законопроект 2 ноября. И решение – не поддержать, отправить на доработку. Мы однозначно поддерживаем законодательную инициативу народных депутатов. И такие законопроекты уже подавались ранее, на прошлой сессии, но не были рассмотрены Верховной Радою. Мы сегодня говорим о тяжелом демографическом кризисе, который есть в нашей стране, о том, что мы сегодня поддерживать рождение ребенка. Но данный законопроект он нарушает права. согласно прав Конституции. Сегодня невозможно сделать новый орган, который они рекомендуют, невозможно разрешить заниматься как вспомогательным репродуктивным методом мужчинам. У нас сегодня разрешено семьям, когда есть мама и папа, тогда можно разрешить суррогатное материнство. Ни Главное научно-экспертное управление – не поддерживает данный законопроект – Комитет по вопросам здравоохранения, Министерство финансов, потому что дополнительно требуется более 50 миллионов гривен. Не поддерживает Министерство здравоохранения Украины. И когда народные депутаты представляли данный законопроект, мы решили, что наш комитет сможет помочь работать над данной темой, поддержать законодательную инициативу, но подготовить его нужно не декларативно, а соответственно тем нормам, которые есть. И в данном законе очень большое количество медицинских терминов, которые уже давно урегулированы на подзаконных актах, поэтому данный законопроект нужно только на доработку и за него, пожалуйста, не голосовать.
Дякую. Крім Царькова, хто ще? Будь ласка, Євген Царьков, фракція комуністів.
Фракция коммунистов не будет голосовать за данный законопроект и по тем фактам, которые сказали наши коллеги с Партии регионов и по той аргументации, но там есть еще одна скрытая норма. В очередной раз назовут меня и тех, кто не будет голосовать за этот законопроект, гомофобами. Но там еще заложена опасная мина, где сегодня так называемый "родитель один и родитель два", то есть ту норму гендерную, которую они хотят ввести, а именно: представители гомосексуалистов, лесбиянок смогут приходить и пользоваться услугами этого центра. То есть брать, если опять таки дядя с дядей берет ребенка, воспитывает и по большому счету используют украинских женщин как тару для вынашивания таких детей и это позволит искалечить будущее не только, например, института семьи, но и конкретно взятого ребенка. И второй вопрос. То есть совершенно прописан четко сегодня механизм финансирования таких структур при Министерстве здравоохранения, то есть сегодня можно эти же средства выделить Минздраву на репродуктивную медицину и вместо 100-150 пар, которые сегодня обслуживаются в этих центрах, обслужить больше нуждающихся – 200, 300, 400 семей и так далее.
Шановні колеги, обговорення завершено. Я ще хотів би звернути на одну суттєву увагу питання. Шановні колеги, давайте будемо поступати чемно. Я звертався, хто хоче виступити. Я ще раз повторюю, було таке, тому що я Царькову не просто надав не просто за красиві очі, тому що він зголосився виступити. Будь ласка, хто від групи? Але прошу не спати. Хто? Сорочинська, будь ласка.
Шановні колеги, так, дійсно я хочу сказати, що фракція "Реформи заради майбутнього" запропонувала даний законопроект для того, щоб затвердити законодавчу базу батьків та сурогатної матері, яка згодиться виносити біологічно дитину батьків. Да, в нашій країні 200 пар, більше 200 пар за рік є сурогатне материнство, батьківство. Але центри репродуктивного здоров’я наші новітні технології, на жаль, на сьогодні використовуються тільки в комерційних цілях, там забезпечують людей за дуже великі кошти, лікують навіть іноземців. А наші повноцінні сімейні пари, які за медичними показниками дійсно не можуть мати дитини, не можуть мати і сурогатної матері. В Білорусії, в США, в інших країнах даний закон прийнятий. Я б хотіла, щоб вивчити його, доопрацювати і дати можливість самим складним хворим жінці та чоловіку, маючи сім’ю спільну, маючи бажання мати свою дитину, дозволити даним законопроектом і законодавчо забезпечити права як сурогатної матері, так і батьків. Наша фракція буде пропонувати і буде голосувати і просить підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Обговорення питання ми завершили. Окрім тих пропозицій, які тут звучали, і зауважень, я звертаю ще на одне надзвичайно суттєве, що тут є безпосередньо порушення Конституції, де ми пропонуємо створити той чи інший орган. Ті чи інші органи виконавчої влади за Конституцією створює не Верховна Рада, а Президент України. Те, що потрібно це питання врегулювати кожному зрозуміло, але його дійсно потрібно врегулювати так, щоб не було потім шкоди від цього законопроекту. Тому я підтримую і профільний комітет, який зробив висновок, що потрібно доопрацьовувати, і відхилити законопроект Головне науково-експертне управління вважає. Тобто я ще раз наголошую,: проблема є, але її треба розв’язати законодавчо так, щоб не нашкодити. За результатами обговорення я ставлю на голосування пропозицію авторів, бо комітет, я сказав, не підтримав і Головне науково-експертне управління, але автори пропонують і група пропонує підтримати законопроект у першому читанні 9201 – про допомогу сім’я, які не можуть мати дітей. Прошу визначатись. [[12:56:38]] За-20 Не підтримано. Законопроект відхилено. Розглядаємо питання. Але це не значить, шановні колеги, у нас завершується сесія, тобто в лютому місяці попрацюйте, подивіться білоруський досвід, інший досвід, і вносити на наступну сесію. Ви маєте можливість ще раз повернутись до цього питання. Розглядається питання проект Закону про внесення зміни до Закону України "Про телебачення та радіомовлення" щодо надання телеканалами ідентифікуючої інформації про участь держави та органів місцевого самоврядування у створенні телепередач [[реєстраційний номер 8365]]. Є пропозиція – за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[12:57:32]] За-222 Підтримано. Доповідає народний депутат Денькович Іван Васильович, будь ласка. Уколову підготуватись.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Метою прийняття проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" щодо надання телеканалам ідентифікуючої інформації про участь держави та органів місцевого самоврядування у створенні телепередач є запровадження громадського контролю за використанням бюджетних коштів, що спрямовуються на виробництво телепрограм і державних потреб, та їх трансляції, створення механізму для унеможливлення, для цільового використання коштів платників податків. Адже відповідно до чинного Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" на виробництво телерадіопрограм для державних потреб за кодом 1701080 передбачено виділення 586 мільйонів, 524 тисячі гривень. А на трансляцію телерадіопрограм, вироблених для державних потреб, за кодом 1701150, передбачено виділення 105 мільйонів 9 тисяч гривень, розпорядником яких є Державний комітет телебачення і радіомовлення України. Кошти на зазначені потреби також заплановано у місцевих бюджетах. Тому законопроектом пропонується доповнити Закон України "Про телебачення і радіомовлення" новою статтею 54/1 щодо участі держави та органів місцевого самоврядування у створенні телепередач. Щодо низки критичних зауважень, висловлених у висновку Головного науково-експертне управління, то я скажу. Згідно з частиною першою статті 3 Господарського кодексу України під господарською діяльністю розуміється діяльність суб’єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на вироблення та реалізацію продукції, виконання робіт, чи надання послуг вартісного характеру, що має цінову визначеність. У нашому випадку має місце процес участі держави і органів місцевого самоврядування, адже мова йде про питання, пов’язані з розподілом бюджетних коштів, спрямованих на виробництво телепрограм для державних потреб та їх трансляція. А також запровадження громадського контролю за використанням зазначених коштів. Тому положення Головного науково-експертне управління в даному аспекті, на мою думку, не має достатнього правового підґрунтя. В запропонованому проекті, враховуючи положення статті 2 та 8 Господарського кодексу України, ставиться за мету.
Завершуйте, Іван Васильович.
Дякую. Тому я прошу всіх підтримати даний законопроект у цьому першому читанні. І всі ваші пропозиції і зауваження будуть враховані в другому читанні. Дякую за увагу. Прошу підтримати даний законопроект.
Дякую. Уколова я не бачу. Від профільного комітету, будь ласка, Ландік, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Законопроектом пропонується доповнити частину Закону України "Про телебачення і радіомовлення" новою статтею, якою передбачується запровадження громадського контролю за використанням бюджетних коштів. Можливість ідентифікації телепередач, створених за участю, за кошти Державного бюджету України та місцевих бюджетів, створення механізму для унеможливлення нецільового використання коштів платників податків. Водночас Науково-експертне управління звертає увагу авторів законопроекту на те, що формування, яке пропонується для нової статті, неприйнятне для органів державної влади. Адже створення телепередач є господарською діяльністю. І відповідно до статей 2 та 8 Господарського кодексу України, держава, органи державної влади та органи місцевого самоуправління не є суб’єктами господарювання. Тому і наш комітет розглянув це питання. І винесли рішення відхилити цей законопроект в першому читанні. Дякую за увагу.
Так, обговорювати будемо? Я ставлю на голосування пропозицію автора. Тому що і комітети – "відхилити", і Головне науково-експертне управління не підтримує. Про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до Закону України "Про телебачення та радіомовлення" щодо надання телеканалам ідентифікуючої інформації про участь держави та органів місцевого самоврядування у створенні телепередач [[реєстраційний номер 8365]]. Прошу визначатися. [[13:02:22]] За-20 Законопроект відхилено. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про інформацію" [[щодо приведення норм Закону у відповідність з Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод]] [[реєстраційний номер 8201]]. Є пропозиція – за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:02:57]] За-206 Підтримано. Доповідати має Степан Курпіль, але вони сьогодні не працюють. Від профільного комітету, будь ласка, Володимир Ландік. Готові? Прошу.
Шановні колеги, новели законопроекту про внесення змін до Закону України "Про інформацію" [[щодо приведення норм Закону України "Про інформацію" у відповідність з Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод]] уточнюють перелік документів, які посвідчують професійну незалежність журналіста, поняття "оціночне судження", випадки, у яких журналісту забороняється збирати інформацію в районах стихійного лиха, катастроф чи інших надзвичайних подій [[масових заворушень, збройних конфліктів тощо]]. Автором також запропоновані зміни до статті 31 Закону України "Про інформацію" щодо підстави відшкодування моральної шкоди. Суть їх зводиться до того, що суд може винести рішення про відшкодування моральної немайнової шкоди, завданої посадовій особі поширенням недостовірної інформації, лише у випадку, коли журналісти чи службова особа засобу масової інформації усвідомлювали недостовірність інформації та передбачили її суспільно небезпечні наслідки. Головне науково-експертне управління у наданому висновку зауважує, що законопроект має багато змістових і техніко-юридичних недоліків. Комітет з питань свободи слова та інформації на засіданні 6 квітня 2011 року розглянув законопроект у відповідність з Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод [[реєстраційний номер 8201 від 03.03.2111 року]], внесений народним депутатом Курпілем, і вирішив також рекомендувати Верховній Раді України за наслідками розгляду законопроекту у першому читанні повернути його на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. Прошу підтримати позицію комітету.
Дякую. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Немає? Я ставлю на голосування законопроект за номером 8201 – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про інформації" [[щодо приведення норм закону у відповідність Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод]] [[реєстраційний номер 8201]]. Прошу визначатись. [[13:05:55]] За-11 Не підтримано. Законопроект відхилено. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України [[щодо підвищення рівня мінімального шлюбного віку]] [[реєстраційний номер 8588]]. Є пропозиція – за скороченою процедурою. [[13:06:28]] За-216 Підтримано. Мав доповідати Томенко Микола Володимирович. Від комітету, будь ласка, секретар комітету Андрій Найдьонов. Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму.
Шановний головуючий, шановні колеги, комітет на засіданні 7 вересня 2011 року розглянув проект Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України [[щодо підвищення рівня мінімального шлюбного віку]] [[реєстраційний номер 8588]], поданий народними депутатами України Томенко, Коржем, Сусловим і Бондаренко. Законопроектом пропонується встановити однаковий шлюбний вік для чоловіків і жінок на рівні 18 років, а також встановити, що за рішенням суду може бути надано право на шлюб особі, яка досягла 16 років, якщо буде встановлено, що це відповідає її інтересам. Головне науково-експертне управління вважає, що подана пропозиція відповідає заключним рекомендаціям Комітету з прав дитини ООН, прийнятим за результатами розгляду третьою та четвертою доповідей України, і підтримує прийняття законопроекту за основу. Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України [[щодо підвищення рівня мінімального шлюбного віку]] прийняти за основу та в цілому.
Так, хто хоче виступити, запишіться. Є, є. Питання непросте. Будь ласка, Гриневецький передає Зарубінському, і підготуватись Камчатному.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! От я ставлю перед собою запитання: "А для чого це пропонується?" Очевидно, є якісь позитивні міркування, благие пожелания російською мовою. Ну, давайте подумаємо. Що це убезпечить співжиття хлопця і дівчини в 17 років чи в 16 років, якщо таке вже буде? Це призведе тільки до того, що збільшиться кількість шлюбів, ну, скажімо так, як їх називають, громадських, да, тобто не легітимізованих шлюбів, громадянських, так, так, громадянських шлюбів. Це, дійсно, так, адже ніхто цим законом або, коли він буде реалізований, не зможе заперечити, що були стосунки між 17-річними, ну, умовно кажучи. Розумієте, про що я кажу? Тобто в нас і так підривається інститут сім’ї, то, може, краще, щоб дівчина, якщо вона вже має бажання вступити в шлюб, могла це законно зробити в 17 років, а не були громадянські браки. громадські. не знаю, як точно сказати. Громадянські, очевидно, шлюби. Цивільні! Дякую. Цивільні шлюби як вони існують сьогодні і їх ледве не більше, ніж законних шлюбів. Я просто не розумію, для чого внесений цей законопроект. Для того, щоб покращити мораль? То мені здається, що навпаки – може бути зворотній ефект. Треба подумати над прийняттям цього закону. Дякую.
Камчатний.
Прошу передати слово колезі Задирко.
Задирко, мікрофон.
Дякую, Адаме Івановичу. депутатська група "Реформи заради майбутнього!". Насправді, справа в тому, що мова йде в цьому законопроекті про гармонізацію українського законодавства до вимог, які є стосовно цього питання, Організації Об’єднаний Націй. І якщо відповідні документи говорять про те, що дитиною вважається людина до 18 років, незважаючи на це жінка це. дівчина це чи парубок. І якщо мова йде про гендерну рівність, то сьогодні є певні положення Конвенції ООН про права дитини, згідно яких людина і дитина перебуває в дитячому віці до 18 років і після того вважається, що вона досягає фізичної, інтелектуальної, психічної зрілості. Тому зважаючи на вищесказане, депутатська група "Реформи заради майбутнього!" буде підтримувати цей законопроект, тому що він гармонізує, насправді, українське законодавство до світових норм. Дякую.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію – прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України [[щодо підвищення рівня мінімального шлюбного віку]] [[реєстраційний номер 8588]]. [[13:11:53]] За-226 Прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо гарантій та відповідальності держави за повернення заощаджень громадян]] [[реєстраційні номери 8607, 8607-1]]. Є пропозиція – за скороченою процедурою. Прошу визначатися. [[13:12:33]] За-219 Підтримано. По законопроекту 8607 доповідає Андрій Павловський. Будь ласка, підготуватись Валентину Матвєєву.
Шановні співвітчизники, шановні колеги народні депутати! Це дуже болюче соціальне питання: щодо повернення і компенсації втрачених заощаджень Ощадбанку СРСР. На жаль, останні події вказують нам на те, що нинішня влада хоче чи проігнорувати, чи забути про цю соціальну проблему. Тому що, якщо ми подивимося на бюджети державні 2010-го, цього, 2011-го, року, подивимося проект бюджету на 2012 рік, то побачимо, що там навіть копійки немає на виплату компенсацій цих заощаджень втрачених, навіть родинам померлих вкладників. І хотів звернути вашу увагу, що до більшості з нас звертаються сотні людей старшого віку, які кажуть: "Ну, коли нарешті Янукович почне повертати нам хоча б компенсацію?!" І хотів би звернути увагу, що в цілому держава виплатила всього 10,6 мільярда, з яких 60 відсотків виплатила якраз Юлія Тимошенко. А зараз влада, жоден президент, жоден прем’єр, навіть не може виплатити 50 гривень, а вона все-таки заплатила шістьом з половиною мільйонам людей цю так звану "Юліну тисячу". Партія "Батьківщина" пропонує передбачити в Державному бюджеті не менше 1 відсотка валового внутрішнього продукту на виплату цих компенсацій, щоб в Державному бюджеті було не менше 5 мільярдів гривень на виплату цих компенсацій хоча б родинам померлих і кошти треба брати п’ятдесят відсотків від приватизації і хотів би звернути увагу, що це не тільки питання повернення довіри до фінансової системи, це питання повернення довіри до влади в цілому. Янукович узурпував повноваження, як цар, так що на ньому лежить вся відповідальність за вирішення проблеми повернення втрачених заощаджень на.
Так, дякую. І законопроект 8607-1, Валентин Матвєєв.
Шановні колеги, шановні наші громадяни, безумовно, проблема, якою ми сьогодні з вами торкаємося, надзвичайно гостра і болюча для значної частини наших співвітчизників, якщо не сказати, то навіть кожної української сім’ї. Відповідно до статті 4 Закону України про внесення змін до Закону України про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України на 1 жовтня, ще на 1 жовтня 1996 року зафіксовано загальна сума зобов’язань держави щодо повернення знецінених заощаджень громадянам України, складала суму у 131,9 мільярда гривень. Із зазначеного обсягу зобов’язань, починаючи з 1997 року, громадянам виплачено всього 10,6 мільярда гривень, тобто це лише 8 відсотків від загальної суми заборгованості. При цьому не виважені дії попереднього уряду спричинили значну соціальну напругу в суспільстві, про це ви всі знаєте. А відсутність зазначених зобов’язань державі у складі державного боргу надає можливість Кабміну здійснювати погашення боргових зобов’язань держави перед своїми громадянами за залишковим принципом, а в останні роки і повністю ігнорувати вказані видатки. Так, наприклад, у 2010 році із запланованих у Держбюджеті 250 мільйонів гривень впродовж року так і не проводилися такі виплати. Тому законопроектом пропонується внести зміни у механізм компенсацій знецінених грошових заощаджень громадян України, зокрема, це стосується.
Да, будь ласка, завершуйте.
Дякую. Це стосується того, щоб включити знецінені заощадження громадян до структури державного внутрішнього боргу, віднести визначені статтею Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень" ці заощадження у сумі 132-х майже мільярдів до державного внутрішнього боргу, проводити компенсацію виключно у грошовій формі за рахунок Державного бюджету. І деякі інші пропозиції. Тобто метою законопроекту є законодавче забезпечення відносин, пов’язаних із поверненням населенню України втрачених коштів, вкладених в установи "Ощадбанку" України і колишнього "Укрдержстраху", а також у державні цінні папери. Просимо підтримати. Дякую.
Так, від профільного комітету – Сухий Ярослав Михайлович, по двом законопроектом. Будь ласка.
Шановні колеги, я почну з головного висновку. Міністерство праці і соціальної політики, профільний Комітет соціальної політики та праці підтримують законодавчу ініціативу соціальної спрямованості двох цих законопроектів. Разом з тим, ми оголошуємо те, що має бути всім відомо. Проекти законів стосуються питань, пов’язаних із видатковою частиною Державного бюджету України, тому цілком зрозуміло, що визначальна позиція щодо підтримки цих законопроектів має приймати комітет профільний з питань Державного бюджету і позиція Міністерства фінансів України. Так буде чесно Але по пунктах у зв’язку з тим, що мені надана можливість говорити рішення комітету по двох законопроектах, я по пунктах буду відразу коментувати і рішення комітету. Перше. Включення знецінених заощаджень громадян до структури державного внутрішнього боргу. Перше. Це не внутрішній державний борг України. 131 мільярд залишився нам в нащадок станом на 1 січня 1991 року. Ми неодноразово намагалися спонукати наш уряд до перемовин урядом з Російської Федерації визначити, які кошти має повернути Росія, які кошти Україна. Скажемо, що за підсумками комітетських слухань у нас ми вияснили, сума ця на Україні значно менша, але для цього нам необхідно запровадити постійно діючий електронний реєстр вкладників. Передбачати на державний борг 131 мільярда означає зовсім поховати інвестиційну привабливість української економіки. Друге. Кошти на компенсацію в розмірі не менше, ніж один відсоток від ВВП. Шановні колеги, тільки Законом про Державний бюджет можна приймати рішення про розпис одного, двох, трьох чи 10 процентів росту ВВП. Третє. Заощадження погашати за рахунок приватизації і золотовалютних резервів Національного банку України. Якщо хтось буде обговорювати в цьому законопроекті, то людина, яка знає що таке банківська система, повинна пояснити, що золотовалютний резерв Нацбанку України має дещо іншу роль і дещо інше значення в питанні стабільності і стабілізації національної одиниці – гривні. І, четверте. Надання.
Завершуйте, завершуйте.
Будьте уважні. Надання переваг при здійсненні компенсації інвалідам та пенсіонерам. Шановні колеги, ми мали рішення Конституційного Суду, і не один раз це питання розглядалося, ніяких переваг при компенсації заощаджень не може бути. І останнє. Пропозиція Комітету з питань соціальної політики та праці. Тільки запровадження [[це ми зверталися до уряду на комітеті, звертаємося і з трибуни]], запровадження негайного фінансування і запровадження електронної постійно діючої системи реєстру вкладників. Тоді ми отримаємо чітку відповідь, скільки людей, яку суму вони потребують. Стосовно законопроекту 8607 депутатів Павловського, Сочка комітет рішення не прийняв. Тобто рішення, голоси розділилися. Стосовно законопроекту номер 8607, ми пропонуємо направити цей законопроект суб’єктам законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую.
Хто бажає взяти участь в обговоренні? Аржевітін, будь ласка, і Семинога.
Шановні народні депутати! Якщо ми дійсно хочемо вирішити цю проблему і зупинити політичні спекуляції навколо цієї теми, ми повинні прагматично подивитися на цю проблему. І у нас немає іншого ніж два шляхи зробити: перший шлях – це визнати внутрішнім державним боргом, я зараз прокоментую, і другий шлях – дати можливість самим українцям вирішувати долю цих заощаджень, зробивши їх співвласниками Ощадбанку України. Іншого шляху у нас немає. Що стосується "визнати внутрішнім державним боргом". Я говорю про основну суму, про 130 мільярдів, тому що якщо говорити про індекс знецінення, то звичайно 500-600 мільярдів, ми зайдемо в тупик з цією проблемою і ніколи її не вирішимо. І людям можна пояснити, що Україна не користувалась цими коштами, тому говорити про індексації можна якби в противагу того, що визнати державним боргом, як би зупинити. Що стосується державного боргу, сьогодні у нас 40 відсотків. За законом ми маємо право мати до 60 відсотків. В країнах Європи внутрішній борг сягає 80-90 відсотків до ВВП, Японія – 120, Греція – 149, 119. Набирати державний борг за рахунок зовнішніх грошових запозичень, це, дійсно, завжди небезпечно. Але коли ми кажемо про українців, про 12 мільйонів українців, заради них ми повинні піти на цей шлях, я говорю про зовнішній борг, ще раз наголошую, основну суму без індексації. Що стосується всяких ініціатив, щоб компенсувати тій чи іншій групі українців, ми ніколи це не зробимо, ми не знайдемо соціальну справедливість в такій категорії, там десятки різних буде варіацій. Тому ми повинні уникнути цієї проблеми. Піднімали питання про те, що немає державного реєстру вкладників. Є, шановні. Ощадбанк це завершив, для цього було виділено 60 мільйонів гривень, такий список і електронних реєстр є. Тому я пропоную визнати державним боргом основну суму.
Будь ласка, Семинога.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, ну мені зрозуміло і всім нам зрозуміло, що це не проста проблема, не просте питання, але хочемо ми цього чи не хочемо це питання потрібно вирішувати. Бо буде так як у нас сьогодні є з чорнобильцями і з афганцями, питання, яке стоїть дуже гостро, Верховна Рада не вирішує багато років і це призводить до соціальної напруги. З цього питання хотів би звернути увагу про те, що дійсно державний борг зафіксований, він зафіксований ще 1 жовтня 1996 року, він складає 131,9 мільярда гривень. Знову ж таки, прийнятий закон, який зобов’язує нашу державу, починаючи з 1997 року, виплачувати поступово компенсацію нашим громадянам, але знову ж таки за ці роки лише 8 відсотків цих заощаджень було повернуто українцям. Я переконаний, що іншого механізму ніж дійсно признання державним внутрішнього боргу України перед нашими громадянами немає. Це вже проблема держави, яким чином своїй зовнішній політиці, звертаючись до Росії, знайти можливості компенсації цих втрат, але громадяни наші повинні отримувати ці кошти. І економічні механізми, на мій погляд, повинні бути відпрацьовані, вони можуть бути абсолютно різними. Сьогодні звертаються сотні наших виборців з проханням в рахунок комунальних послуг або в рахунок ще якихось платежів, зарахувати їм втрачені заощадження. На жаль, механізм цей не працює. Я хотів би нагадати, що у 2010 році державному бюджету на це було виділено лише 250 мільйонів і ці кошти не пішли саме за призначенням. Тому ще раз звертаюся до наших колег: перше – підтримати обидва законопроекти і шукати механізми, як повернути нашим громадянам кошти, які були втрачені при реформації Ощадбанку. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо гарантій та відповідальності держави за повернення заощаджень громадян [[реєстраційний номер 8607]]. Автор законопроекту – Павловський та Сочка. Прошу визначатися. [[13:26:43]] За-34 Не підтримано. По фракціях: Партія регіонів – 2, "Батьківщина" не голосувала. нуль, "Наша Україна" – 1, комуністів – 25, "реформи" – 1, Народної Партії – нуль, позафракційні – 5. Законопроект відхилено. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо гарантій та відповідальності держави за повернення заощаджень громадян]] [[реєстраційний номер 8607]]. Автори законопроекту : Симоненко, Матвєєв, Цибенко. Прошу підтримати. [[13:27:34]] За-32 Не підтримано. По законопроекту 8607 є пропозиція комітету повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Ставлю цю пропозицію на голосування, повернення на доопрацювання. Прошу голосувати. [[13:28:05]] За-261 Законопроект 8607-1 направляється на доопрацювання. Розглядаємо питання проект Закону про систему гарантування вкладів фізичних осіб [[реєстраційний номер 9342]]. Є пропозиція – за скороченою процедурою. [[13:28:38]] За-228 Підтримано. Автор законопроекту і від комітету – голова комітету Хомутиннік Віталій. Будь ласка, 4 хвилини.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Необхідність прийняття проекту Закону України про систему гарантування вкладів фізичних осіб та реформування системи гарантування вкладів в Україні обумовлюється, перш за все, необхідністю підвищити дієвість системи фінансової безпеки країни через функціональне збалансування та ефективне взаємодоповнення діяльності окремих її елементів, а саме: системи регулювання і нагляду, система гарантування вкладів фізичних осіб та системі рефінансування з боку кредитора останньої інстанції. На сьогоднішній день, фонд гарантування вкладів фізичних осіб виступає лише у якості виплатної каси, що на завершальній стадії розраховується з вкладниками за зобов’язання банків, що ліквідуються і вклади, в яких є недоступними. Фонд гарантування вкладів фізичних осіб не має жодного впливу та механізмів для оптимізації своїх потенційних витрат та забезпечення вищого рівня захищеності інтересів кредиторів банків, що ліквідуються. В свою чергу, значна кількість проблемних банків зумовлена все більше навантаження на відповідні підрозділи банківського нагляду Національного банку України. Крім цього, проведення процедури виведення з ринку неплатоспроможних банків не повно мірою відповідає завданням Національного банку України як класичного регулятора банківської системи. Таким чином, законопроектом пропонується розділити повноваження між Національним банком та фондом гарантування вкладів. І фактично роботу з проблемними, так би мовити, та неплатоспроможними банками передати під нагляд фонду гарантування вкладів фізичних осіб. Саме той фонд, який має в майбутньому, якщо ці проблеми переростуть в більш скажемо так суворі проблеми, які були, в тому числі в 2008-2009 роках. І ми були свідками того як банківська система, які втрати мала банківська система, і яке навантаження було на фонд гарантування вкладів. Тому саме цей фонд має отримувати повноваження впливу на ці банки проблеми. А також забезпечити наявність ресурсу, відповідні відрахування, які прописані в законопроекті, за рахунок яких має формуватися саме цей фонд. Удосконалення схеми гарантування вкладів фізичних осіб дозволить підвищити загальний рівень довіри населення до банківської системи України, що є головною передумовою мобілізації необхідних довгострокових ресурсі для забезпечення сталого економічного розвитку. Крім того, прийняття законопроекту передбачено міжнародними зобов’язаннями України, відповідно до системи проекту друга програма позики на реабілітацію фінансового сектору, і має забезпечити ефективність, оперативність та прозорість здійснення процедури фінансового оздоровлення проблемних банків та процедури виведення безнадійних банків з ринку з використанням найкращої світової практики та досвіду. До цього законопроекту, при розробці законопроекту в комітеті були долучені фахівці Національного банку України, фахівці з Міністерства фінансів та відповідно Кабінету Міністрів України. Також були проведені зустрічі з міжнародними фінансовими організаціями для того, щоб запровадили саме світовий досвід та практику в тіло законопроекту. Тому я як автор і від комітету рекомендую прийняти в першому читанні і за основу даний законопроект. І працювати до другого читання, створивши робочу.
Завершуйте.
До другого читання створити роботу групу саме з представників Національного банку, Кабінету Міністрів, профільного комітету та зацікавлених осіб. І, можливо, в цьому році прийняти цей законопроект в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Аржевітін думає по-іншому. Крім Аржевітіна інші наполягають? Зарубінський. Будь ласка.
Дякую, Адаме Іванович! Я якраз теж так, як і мій колега виступаючий, думаю. Тому що я є теж співавтором цього законопроекту. І, між іншим, ще у березні 2008 року я був зареєстрований, зареєстрував такий законопроект, який до цього часу є ще у базі. І 80 відсотків його лягло в текст цього нового варіанту. Що стосується переведення фонду гарантування вкладів з виплатної каси, фактично у частину Національного банку, тобто передачі йому функції ліквідації вже проблемного, неплатоспроможного банку, це і є головна ідея цього законопроекту. І це дійсно потрібно зробити. Тому що сьогодні, якщо у багатьох країнах в Європі компенсація виплачується – до 100 тисяч доларів, у нас – 150, якщо в країнах за 7 днів Фонд гарантування зобов’язаний виплатити по будь-якому банку зобов’язання по депозиту. У нас доходить до 26 місяців, як це було з банком "Надра". Якщо в інших країнах світу покриття загальної суми депозиту сягає 80 відсотків всіх депозитів, то у нас від 3 до 5 відсотків, тобто на 200 мільярдів депозитів ми маємо 5-6 мільярдів у Фонді гарантування вкладів населення і так далі. Тобто ми повинні дійсно реформувати. Але я б не спішив до другого читання. Чому? Тому що ми цим законом зараз вивели Фонд гарантування із статусу державного фонду гарантування. Я думаю, що можливо це передчасна норма. Друге. Ми вилучили з Фонду гарантування абсолютну суму, яку ми законодавчо встановлювали, 150 тисяч гривень. Тепер ми даємо право нормативними актами самого фонду гарантувати. Коли в нього 4 мільярди на 200 мільярдів, ви собі уявляєте, яку суму він може записати. Далі. У багатьох країнах виплачуються всі установи фінансові, які залучають депозити, в тому числі і кредитні спілки. У нас – тільки банки. Я думаю, ми повинні над цим подумати. І передача функцій від Національного банку до фонду гарантування – це не одного дня справа. Тому, я пропоную його підтримати в першому читанні. Але не спішити до другого читання і провести серйозні дискусії. Дякую.
Так, будь ласка, Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Можна погодитися з аргументацією автора або суб’єкта законодавчої ініціативи, що ефективна робота фонду є важливим чинником зміцнення довіри вкладників та інших кредиторів до банківської системи. Очевидно, так воно і є. Але я прочитав висновок науково-експертного управління і на декілька зауважень сам не міг знайти відповідь, щоб спростувати ці зауваження. Можливо ініціатор може це зробити? Ну, наприклад. Мова йде про те, що проект пропонує створити незалежну фінансову установу. Фактично – так. За функціями цей фонд стає незалежною фінансовою установою. З іншого боку, є Закон України "Про Національний банк України". Певні розділи, я їх не називаю, є Закону України "Про баки і банківську діяльність". На сьогодні ці функції покладені тільки на Національний банк України. Раз. Другий момент. Частина повноважень, правильно колега Аржевітін сказав, Національного передається фонду, знижується тоді можливість виконання своїх функцій головним банком країни чи ні – це теж питання. Очевидно, певною мірою знижується. І третій момент. Фактично проектом пропонується наділити фонд правом надавати позики, правом надавати поворотну або безповоротну фінансову допомогу приймаючому банку і видавати гарантії, про що було сказано. Як це кореспондується з існуючим Законом "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг", як? Бо за змістом цього фонд не належить до фінансових установ, які мають право надавати відповідні фінансові послуги. Це, можливо, такі сегментарні питання, але на них, я думаю, треба щоби надали відповідь, бо без їх вирішення або без їх підтвердження чи спростування, чи пояснення в цілому.
Завершуйте.
в цілому, очевидно, не можна сьогоднішній день голосувати за цей законопроект, він потребує своєї ще роботи, хоча за основу, очевидно, може бути прийнятий. Дякую.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію, хоча Головне науково-експертне управління суттєві зауваження зробило, вважає його неприйнятним, про прийняття у першому читанні законопроекту – проект Закону про систему гарантування вкладів фізичних осіб [[реєстраційний номер 9142]]. Давайте підтримаємо у першому читанні з тим, щоб у другому все те, що є зауваження, врахувати. Прошу голосувати. [[13:38:37]] За-257 Прийнято. І я прошу профільний комітет і авторів при підготовці до другого читання уважно подивитися на ті суттєві і справедливі зауваження, які є від Головного науково-експертного управління. Слухам питання: проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо деяких питань сплати податків в умовах дії угоди про розподіл продукції]] [[реєстраційний номер 9358]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:39:22]] За-223 Підтримано. Каракай доповідає. Підготуватись Хомутинніку. І я продовжую засідання на 15 хвилин.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Всі роки незалежності нашої держави ми, держава вирішує питання створення стратегічних резервів корисних копалин, які необхідні, особливо це торкається вуглеводнів, для згладжування піків зростання цін на нафту та газ або для якихось кризових ситуацій, які, природних, можуть виникнути у державі. На жаль, це питання так і не було вирішене, тому що для формування резервів таких запасів необхідні великі кошти, які, на жаль, державний бюджет в повному обсязі виділити не може. Цим законом пропонується, що в умовах угод про розподіл продукції за рішенням Кабінету Міністрів держава може ставити вимоги інвестору, який працює по угоді про розподіл продукції, щоб на якийсь термін, квартал, півроку він сплачував податки в разі, якщо, підкреслюю, це необхідно державі, не грошима, а цієї сировиною, мається на увазі нафта або ж той же самий газ. Просимо підтримати і, враховуючи, що ці зміни торкаються до змін Податкового кодексу, а ми уже закінчуємо цей календарний рік, просимо підтримати питання підготовки до другого читання цього закону за скороченою процедурою. Дякую.
Дякую. Віталій Хомутиннік від комітету.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Комітет розглянув законопроект нашого колеги Юрія Васильовича Каракая 9358, щодо змін в Податковий кодекс по питаннях сплати податків в умовах дії угоди про розподіл продукції, скажімо так, в натуральному вигляді. У комітету і у мене особисто є. не те, що зауваження, взагалі сумніви щодо необхідності прийняття таких законопроектів, де передбачається, що сплата податків чи зобов’язань до держави може сплачуватися як в грошовому вигляді, так і в натуральній формі. Якщо мова йде про нафту і газ, то я не бачу проблем в тому, щоб продати ці ресурси, які завжди ліквідні, і забезпечити грошові надходження до бюджету. Якщо мова йде про якісь інші види діяльності, то ми не почули аргументації, що така дія може існувати. Але і автори переконують, і є підтримка Міністерства економічного розвитку щодо цього законопроекту і, напевне, можна було б погодитися на прийняття в першому читанні цього законопроекту, але до другого читання ретельно подивитися взагалі необхідність такої форми і доцільність, і можливо відкорегувати даний законопроект, щоб він відповідав і державним інтересам по сплаті податків, і інтересам інвесторів, які ці угоди про розподіл продукції мають з держави. Тому рекомендація – прийняти за основу і дуже ретельно попрацювати з цим законопроектом.
Дякую. [[Шум у залі]] Голосуєм. Дійсно, треба дещо до другого читання підправити, але давайте в першому приймемо з тим, щоби профільний комітет разом х авторами ті моменти, які викликають сумніви, були враховані. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо деяких питань сплати податків в умовах дії угоди про розподіл продукції]] [[реєстраційний номер 9358]]. Прошу голосувати. [[13:44:10]] За-238 Прийнято. Є пропозиція скоротити підготовку до другого читання на наступний пленарний тиждень. Прошу голосувати. [[13:44:35]] За-236 Підтримано. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо окремих питань діяльності Національного банку України]] [[реєстраційний номер 9440]]. Є пропозиція – за скороченою процедурою. [[13:45:01]] За-231 Підтримано. Доповідає Юрій Васильович Каракай. Підготуватись Хомутинніку.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги, безумовно, ми всі знаємо, яку важливу роль відіграє діяльність Національного банку в питаннях сталого розвитку економіки нашої держави та стабільності національної валюти. Зазначений законопроект направлений на удосконалення механізмів роботи Національного банку і передбачає удосконалення наступних питання – це механізмів поповнення та використання золотовалютних резервів держави, питання участі представників Національного банку України у керівних органах – юридичних осіб, у яких є частка державної власності; процедуру забезпечення перевезення та охорони цінностей та об’єктів Національного банку, а також упорядкувати особливості діяльності банкнотно-монетного двору, фабрики банкнотного паперу та державної скарбниці. Пропонується також розширити можливості НБУ у сфері інформування громадськості про фінансову політику, монетарну політику держави та результати його діяльності. Враховуючи, що, знову ж таки, до кінця поточного календарного року залишилось уже дуже обмаль часу, є прохання проголосувати про прискорену процедуру підготовки зазначеного законопроекту до другого читання. Дякую.
Віталій Хомутиннік, будь ласка. Думка комітету.
Шановні колеги, шановний Адаме Івановичу! Проект Закону 9440, щодо окремих питань діяльності Національного банку України розглядався на засіданні комітету. Про суть законопроекту було автором. було викладено. Але додатково я хотів би додати, що підготовлений з метою вдосконалення законодавства та створення належних правових умов для виконання Національних банком України своїй функцій. Пропонується, зокрема надати наступні повноваження Національному банку: надати право Національному банку щодо здійснення діяльності, пов’язаної з розвідкою, видобутком, виробництвом дорогоцінних металів та також створюються правові умови для першочергового викупу Національним банком України брухту дорогоцінних металів. Ці законодавчі ініціативи дозволять Національному банку підвищити золотовалютний свій запас за рахунок власного видобутку золота, яке може бути добуто в Україні. Законопроектом також створюються правові умови для забезпечення ефективності діяльності банкнотно-монетного двору, фабрики банкнотного паперу та Державної скарбниці України, які структуровими підрозділами Національного банку. Також передбачається додаткові механізми інформування Національним банком України громадськості про свою діяльність, це, зокрема, включає опублікування Національним банком України відповідних відомостей на сторінках свого офіційного представництва. До даного законопроекту також були зауваження від профільного комітету. Я з урахуванням того, що недостатньо часу, не буду їх перелічувати, але всі ці зауваження ми в змозі вирішити до доопрацювання до другого читання. Тому рекомендація комітету: прийняти за основу даний законопроект. Дякую.
Так, крім Аржевітіна ніхто не наполягає? Будь ласка, Аржевітін.
Шановні народні депутати, ну, доходить просто до смішного, я не хотів би ображати авторів цього законопроекту. Ну, ви звернули увагу, ми з Національного банку робимо комерційну якусь контору, яка займається інкасацією, а це 30 відсотків персоналу по селам, тепер буде займатися комерційною діяльністю, видобутком золота, пошуками, видобутком. Це ще значна частина людей, яка буде у штатному розписі Національного банку. Наступним законопроектом ми будемо приймати, що вони, ці люди, які будуть "золотобытчики" Національного банку, що вони. на них не поширювати оподаткування, тобто вони повинні мати пільгове оподаткування. Я думаю, що це не функція центрального банку. Почитайте, будь ласка, якими функціями повинен займатися центральний банк в інших країнах. І в нас доходить, дійсно, до смішного. Ну, який видобуток золота, якщо в нас є організації, які цим займаються? Будь ласка, скуповуйте в них золото. Це перше, По-друге, ніхто з доповідачів не сказав, що Національний банк хоче тепер, щоб він користувався Законом "Про міліцію", тобто використовувати зброю так, як це використовує міліція. Ну, навіщо Національному банку розганяти маніфестації біля стін Національного банку із вкладниками, проводити розслідування міліцейське, я не знаю, захоплення. Ну, навіщо зброя Національному банку? Інкасація – це взагалі вчорашній день центрального банку. Центральний банк повинен позбавитися займатися цією функцією. Рада Національного банку не засідає уже чотири року, щоб розробити грошову кредитну політику України, в той же час. тепер в Національному банку будуть займатися відповідно до Закону "Про міліцію", тими функціями, тепер видобувати і копати золото. Я думаю, шановні народні депутати, давайте не робити з центрального банку отаку от контору, а робити класичний інструмент, який за Конституцією має головну функцію: стабільність нашої грошової одиниці. Це – головна функція, яку він повинен виконувати. Тепер золотовалютні резерви ми даємо тратити на поточні проблеми у центральному банку. Не буває так і не повинно бути. Дякую.
Царьков, будь ласка.
Адам Иванович, мы с Владимиром Матвеевым голосовали против на комитете. Однако, сейчас, ну, в принципе, сейчас переговорили с членами комитета, и при условии, что ко второму чтению мы доработаем и уберем оттуда то, что сказал господин Аржевитин, то есть не будем создавать как "Газпром" сегодня армию при Национальном банке. А второе, уберем посредника, потому что и некоторые члены Партии регионов не увидели,что если это будет функция, которую сегодня Азаров вводит для того, чтоб сменить долларовые бумажки под подушками граждан на добычу золота, то есть по большому такой новый Чавес появляется у нас вместо Арбузова, то мы согласны. Но там нужно убрать посредника, потому что процедура вводится, вернее она не прописана, между Национальным банком и теми, кто добывает золото, как – мы знаем, как знаменитые прокладки. Поэтому если это ко второму чтению уберут, нас заверило руководство Партии регионов, то мы сейчас за основу готовы это поддержать.
Шановні колеги,обговорення питання завершено. Я невеликий спеціаліст у банківській справі, але вважаю, що золото – це той продукт, який повинен належати такій установі, як Національний банк. Якщо Національний банк, а не якісь інші структури, будуть добувати драгметали, то це буде на користь тільки державі. Так що я кажу, що, мабуть, тут правильно, щоб саме Національний банк і займався видобутком дорогоцінних металів, але без посередників. Я ставлю на голосування пропозицію, прошу підтримати прийняти в першому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо окремих питань діяльності Нацбанку України]] [[реєстраційний номер 9440]]. Прошу голосувати. [[13:52:57]] За-264 Прийнято. Скорочена процедура підготовки, прошу голосувати. [[13:53:17]] За-254 Прийнято. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо оподаткування операцій з дорогоцінними металами за участю Національного банку України]] [[реєстраційний номер 9441]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. [[13:53:52]] За-221 Підтримано. Будь ласка, Каракай і Хомутиннік.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Метою зазначеного законопроекту є створити належні умови для збільшення золотого запасу державної скарбниці, він частково витікає з попереднього законопроекту, який ми зараз проголосували, так і слугує за свою мету створити належні умови для збільшення золотого запасу. Ми прекрасно розуміємо, що в умовах нестабільності світової фінансової системи жодна валюта світу не застрахована від можливості падіння або спекулятивних атак на себе. І світова наукова думка нічого не придумала краще ніж використовувати в системі підтримки і захисту національної валюти, золотовалютні резерви, на це і направлений зазначений законопроект. Він передбачає створення сприятливих умов оподаткування операцій спрямованих на поповнення Національним банком золотовалютних резервів в державі та стимулювання обігу боргових зобов’язань емітованих Національним банком. Враховуючи, що знову ж таки зміни торкаються Податкового кодексу, а до кінця календарного року залишилось практично три неділі, прохання розглянути питання прискореною процедурою і підготовки її до другого читання. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Віталій Хомутиннік.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Цей законопроект, який стосується змін до Податкового кодексу, безпосередньо пов’язаний з попереднім законопроектом, яким ми в першому читанні надали право Національному банку на власний добуток золота. Цим законопроектом пропонується внести зміни до Податкового кодексу, де ініціатива звільнити від оподаткування податком на додану вартість послуг, пов’язаних з розвідкою, видобутком, виробництвом та використанням дорогоцінних металів, тобто Національний банк всю цю роботу, всі ці витрати покладає фактично на державу. В якості компенсатора втрат бюджету від зменшення надходжень податків законопроектом пропонується запровадити оподаткування податку на додану вартість операцій з обігу іноземних монет, виготовлених з дорогоцінних металів. Також законопроектом пропонується звільнення від оподаткування податку на доходи фізичних осіб, одержаних від продажу Національного банку брухту дорогоцінних металів, а також звільнення від оподаткування ПДВ операцій з постачання Національного банку дорогоцінних металів. Тобто, такі зміни пропонуються в доповнення попереднього законопроекту 9440, прийняти за основу. До другого читання ми проведемо роботу з Міністерством фінансів щодо втрат бюджету і дійсно буде достатньо тих надходжень, які запропоновані для того, щоб перекрити втрати бюджету. І до другого читання ми зробимо остаточний висновок щодо доцільності всіх позицій, які запропоновані авторами. Дякую за увагу. Також, якщо приймати, то за скороченою процедурою, щоб аналогічно до попереднього.
А Аржевітін думає по іншому, на Закарпатті є золото і він проти. Да? Будь ласка.
Шановні народні депутати, я говорю не тому, що я такий вредний, як кажуть, те що говорили зараз про золотовалютні резерви – це все правильно. Почитайте в тексті, про що йде мова? Мова йде про бізнесові організації, які будуть постачати послуги для Національного банку, звільнюються від того, від того. Ось перша позиція. Сьогодні звільнюються проценти, які отримує українець від цінних паперів, які він отримав, купивши у Міністерства фінансів, правильно для привабливості. Тепер Національний банк продає свої цінні папери і не каже, що і за моїми цінними паперами проценти, які ви отримаєте, не будуть оподатковуватися. Вживається слово "від операції з цінними паперами", це не проценти, це операції, це вже бізнес, це зовсім інші речі. І здається, що це про золотовалютні резервні запаси країни йдуть. Далі. Всі організації на Україні, які будуть поставляти для Національного банку брухт, вони зараз не оподатковуються. Ви розумієте, що це не чесні і несправедливі правила конкуренції на ринку, в тому числі по відношенню до ломбардів, інших організацій. Це не золотовалютні резерви, це конкурентна позиція Національного банку як бізнес-установи на цьому ринку. Це несправедливо. Далі. Щодо оподаткування Національного банку. Взагалі-то слово "податки" в Національному банку не вживається. У нього немає податків, у нього є доходи. Тобто, вірніше, перевищення доходів над витратами – це не прибуток. Тому це просто некоректно вживати. Хай буде так, але тепер всі, хто за межі кордону будуть нести, в Національний банк завозити ці дорогоцінні метали, вони звільнюються від оподаткування. Так як оце у нас були "партнерство заради миру", оці воєнні організації, які завозили. У цю статтю впихнули оцю ось норму про те, що всі, хто будуть завозити за межі України, не будуть тепер оподатковуватися. І не будуть оподатковуватися організації, які надають послуги Національному банку. Уявляєте слово "послуги", як можна трактувати в оподаткування? Ви уявляєте скільки тут корупційних механізмів може бути закладено? І далі, аналогічно.
Завершуйте.
І аналогічно я говорив, що звільнюється Національний банк там, де він буде копати золото. Я думаю, що за цим приховані зовсім інші речі. Я не підтримую такі законодавчі ініціативи.
Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу в першому читанні проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо оподаткування операцій з дорогоцінними металами за участю Нацбанку України]] [[реєстраційний номер 9441]]. Прошу голосувати. [[14:00:40]] За-266 Все йде за планом. Підтримано. Скорочену процедуру прошу підтримати. [[14:01:01]] За-238 Підтримано. Так, шановні колеги, не розслабляйтесь. Є проект Постанови про відзначення 110-ї річниці з дня народження Героя Радянського Союзу Ватутіна Миколи Федоровича [[реєстраційний номер 9200]]. 16 грудня виповнюється 110 років з дня народження героя, який знаходиться поруч з нами. І я пропоную підтримати законопроект, внесений колегами Симоненком, Цибенком, Александровською, Голубом і Царьковим із врахуванням позиції профільного комітету. Яворівський просить, щоб ми у статті 3 словосполучення "організувати" показ тематичних теле і радіо передач, замінили на "організувати тематичні теле і радіо передачі" тобто це буде, я думаю, краще. З такою пропозицією я ставлю на голосування підтримати Постанову про відзначення 110 річниці з дня народження Героя Радянського Союзу Ватутіна Миколи Федоровича [[реєстраційний номер 9200]]. Прошу голосувати. [[14:02:20]] За-259 Підтримано. Розглядаємо проект Постанови про відзначення 500-річчя заснування міста Чигирин Черкаської області [[реєстраційний номер 9305]]. Автор законодавчої ініціативи – Томенко Микола Володимирович. Є пропозиція підтримати цю постанову і відзначити, так як належить, 500-річчя засування славного міста Чигирин Черкаської області. Прошу голосувати. [[14:03:09]] За-259 І, шановні колеги, я просив би в зв’язку з тим, що закінчується і не просто закінчується, а в нас великі і досить суттєві борги, в тому числі і по заробітній платі. Ми з вами включили до порядку денного [[реєстраційний номер 9531]], про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік". Я просив би, щоб ми зараз розглянули цей законопроект, бо його треба ще підписати, треба провести сесії місцевих рад. Для того, щоб ті, більше ніж 2 мільярди гривень, які Кабінет Міністрів спрямовує на дотації місцевим органам влади, ми могли використати. Бо сьогодні вже 7 число. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[14:04:15]] За-237 Будь ласка, Рибак Сергій Олександрович, оперативно. І Баранов підготуватися.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Даним законопроектом збільшуються кошти місцевим бюджетам. Це все соціальні видатки, оплата праці бюджетним установам, виплати нарахувань, допомоги сім’ям з дітьми, малозабезпеченим сім’ям. Також це заборгованості по пільговим перевезенням. Загальний обсяг доходів, які ми знайшли змогу додатково збільшити – це мільярд 300 мільйонів гривен. Вони всі будуть спрямовані саме на ці соціальні виплати. Також ми передбачаємо додаткові дотації місцевим бюджетам. В кінці року було проведено аналіз додаткового обсягу і повністю він буде цим законом покритий. Тому, шановні народні депутати, просимо його підтримати в цілому. Дякую за увагу.
Дякую, Сергій Олександрович. Баранов, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні депутати! Комітет розглянув цей законопроект і його підтримав. Я не буду казати про його сутність. Він збалансований. Науково-експертне управління його підтримує. І поряд з тим, під час розгляду даного питання, підтримано пропозицію про передбачення додаткової дотації на вирівнювання фінансової забезпеченості бюджету міста Києва у сумі 270 мільйонів за рахунок перерозподілів окремих видатків державного бюджету. Тому я від комітету пропоную цей закон прийняти в цілому, з пропозицією по Києву. І хай це буде наш з вами подарунок місцевому самоврядуванню про професійного свята. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги! Дійсно, ми зробимо хороший подарок, якщо підтримаємо в цілому законопроект із висновками бюджетного комітету. Я ставлю на голосування про прийняття Закону [[за № 9531]] про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України" [[щодо збільшення видатків на соціальні потреби]]. Прошу підтримати. [[14:06:49]] За-268 Підтримано. Дякую. І останнє питання. Нам потрібно ратифікувати проект Закону про ратифікацію Угоди про вільну торгівлю між Україною та державами ЄАВТ, Угоди про сільське господарство між Україною та Королівством Норвегія, Угоди про сільське господарство між Україною та Ісландією та Угоди про сільське господарство між Україною та Швейцарською Конфедерацією [[реєстраційний номер 0229]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. [[14:07:35]] За-233 Дякую. Бандуров Володимир Володимирович, будь ласка, в межах 1 хвилини. І Чорноволу те саме.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Законопроект передбачає ратифікацію Угоди про вільну торгівлю між Україною та державами Європейської асоціації вільної торгівлі, Угоди про сільське господарство між Україною та Королівством Норвегія, Угоди про сільське господарство між Україною та Ісландією, Угоди про сільське господарство між Україною та Швейцарською Конфедерацією, які вчинені 24 червня 2010 в місті Рейк’явіку. Угоди спрямовані на створення сприятливих умов для активізації розвитку торгівельно-економічного співробітництва між державами, що беруть у них участь. Ратифікація зазначених угод Верховною Радою здатна сприяти зміцненню зовнішньоекономічних зв’язків України, підвищенню ефективності розвитку національної економіки та її інтеграції у світове господарство. За розрахунками, зробленими Мінекономрозвитку за участю Науково-дослідного економічного інституту, у прогнозному періоді, що охоплює 2012-2015 роки, в результаті запровадження режиму вільної торгівлі між Україною та державами ЄАВТ очікується збільшення надходжень до Державного бюджету України в сумі від 1,5 у 2012 році до 16, 5 мільйонів гривень у 2015 році. Реалізація запропонованого закону не потребує додаткових витрат із Державного бюджету. Враховуючи, що законопроект.
Завершуйте.
спрямований на зміцнення зовнішньоекономічних зв’язків Україні, прискоренню підвищення ефективності розвитку національної економіки, прошу прийняти його за основу та в цілому. Дякую
Дякую. Будь ласка, від комітету – Чорновіл.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати, під фініш, під завісу. Угода вигідна для України, як вже було сказано. Уряд прогнозує, що оскільки у нас не перетинаються імпорт-експорт з цими країнами, вигода буде для України у даному випадку обоюдна. Уряд прогнозує 16 мільярдів до 2015 року, може це трошки оптимістично, але, в принципі, реалістично реалістично. Ця Угода має єдине питання, яке виникало у багатьох, чому чотири документи ратифікується одною ратифікацією. Річ у тому, що по ЄАВТ якраз, по зоні вільної торгівлі і ЄАВТ, яка нам дуже вигідна, є необхідність одночасного документу. Фактично це можна прирівнювати до тих випадків, коли ідуть додатки до документу у ратифікаційних законах. Це окремі закони з окремими країнами, але вони носять повністю спільний об’єднавчий характер. Окремо їх ратифіковувати не можна. Вигода дня нас є. Юридично розглянути це все. Всі комітети суміжні дали підтримку, наш комітет одноголосно проголосував за підтримку. Просимо зал ратифікувати. Дякую за увагу. Вклався.
Дякую. Інших думок немає? Я ставлю на голосування прийняти Закон про ратифікацію Угоди про вільну торгівлю між Україною та державами ЄАВТ, Угоди про сільське господарство між Україною та Королівством Норвегія, Угода про сільське господарство між Україною та Ісландією та Угоду про сільське господарство між Україною та Швейцарською Конфедерацією [[реєстраційний номер 0229]]. Прошу голосувати. [[14:10:55]] За-263 Дякую. Шановні колеги, щиро дяку за продуктивну працю. Все що треба було прийняти, ми прийняли і навіть перевиконали план. Ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Завтра починаємо роботуо 10 годині.