Уважаеми народни представители, моля за регистрация. Калин Иванов?
(Продължаваме Промяната, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : Тук.
Регистрирани 188 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 189. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Няколко съобщения и Ви давам думата за процедура, госпожо Ангелкова: Министърът на отбраната на Република България в изпълнение на чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили уведомява Народното събрание, че със свои заповеди е разрешил преминаването през въздушното пространство на Република България с невоенен характер на самолети с екипажи от Военновъздушните сили на Индия и Япония. Издадената заповед е в рамките на компетентността на министъра на отбраната, касаеща преценка на военните параметри на преминаване с оглед отбраната на страната. По въпросите относно експортния контрол и съответствието с международни санкционни режими, задължителни за Република България, разрешенията за преминаване на въздушното пространство на страната следва да се предоставят на заинтересованите държави след положително становище от компетентните в тези области държавни органи – Министерството на икономиката и индустрията и Министерството на външните работи. Уведомлението е постъпило на 10 март 2022 г. с вх. № 47 203 02-21 и е предоставено на Комисията по отбрана. В Народното събрание на основание на основание чл. 133, ал. 3 от Закона за публичните финанси са постъпили отчети за изпълнението на програмните бюджети към 31 декември 2022 г. от Министерството на правосъдието, Комисията за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество, Комисията за защита на личните данни. Отчетите са предоставени на Комисията по бюджет и финанси и съответните ресорни комисии. Постъпило е и Решение № 137 от 10 март 2022 г. на Министерския съвет, с което оттегля предложението до Народното събрание, за даване на съгласие за увеличаване дяловете на Република България във внесения уставен капитал на Международната инвестиционна банка съгласно Програмата за капитализация на Международната инвестиционна банка за периода 2018 – 2022 г. Заповядайте, госпожо Ангелкова – за процедура. Госпожо Ангелкова, говорил съм с министър Събев и ако в началото на другата седмица все още няма отговор на въпросите, заповядайте и ще го извикаме да даде обяснение.
Благодаря. Господин Председател, колеги народни представители! Моята процедура отново е свързана с парламентарния контрол. Господин Председател, наистина не разбирам защо министрите продължават в нарушение на Конституцията на чл. 90… Вчера отново коментирах този въпрос. Съгласно чл. 90 от Конституцията народните представители имат право на парламентарни въпроси и питания към министрите и министрите са длъжни да им отговорят. Аз наистина не разбирам как те или Вие тълкувате глагола „длъжни са“? Отделно от това в чл. 103 от нашия Правилник, ако министър-председателят или министрите не отговорят в срок… По моите четири въпроса всъщност министърът на транспорта Николай Събев беше длъжен да ми отговори в седемдневен срок. Те са от 14 февруари и този срок отдавна изтече, но изтече и Вашият десетдневен срок. Вие всеки ден ме въвеждате в заблуждение, че ще говорите. Сега отново ми казвате, че сте говорили и вероятно, може би – бъдеще несигурно време, министърът на транспорта ще се появи да отговори на писмения въпрос. Изключително неуважително и несериозно подхождат министрите. Господин Вицепремиер [[обръща се към заместник министър-председателя Асен Василев]] , Вие отговаряте на нашите въпроси, но като част от кабинета Ви моля да обърнете внимание на Вашите колеги – Николай Събев не отговаря на мои писмени въпроси, Бойко Рашков не отговаря на ДПС…
Това не е вярно и не е по Вашата процедура.
…Иван Иванов не отговаря на Дунчев, който го каза…
И това не е вярно и не е по Вашата процедура.
Как да не е вярно?! Не ме прекъсвайте!
А и Ви показва, че не е отношение към опозицията, ако е така.
Да, именно. Това донякъде е радостно, че не е пряко отношение към опозицията, но не е радостно това, че Вие не спазвате Конституцията.
Изтече Ви времето, госпожо Ангелкова.
Важно е да спазвате Конституцията и Правилника. Моля Ви, господин Председател, наистина Ви разбирам, че министрите са част от управляващата коалиция, но е редно Вие да изпълнявате задълженията си като пръв сред равни. Благодаря.
Благодаря. Само да кажа, че този случай с Николай Събев е единственият, в който липсва отговор. [[Реплики от парламентарната група на ДПС: „А, не е вярно! Не е вярно!“]]
Вярно е. Така е. [[Шум и реплики.]] Първи вдигна ръка за процедура господин Младен Шишков, после Александър Дунчев, Бранимир Балачев, Петър Петров и Севим Али. Благодаря.
Благодаря, господин Председател! Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Очевидно нарушаването на Правилника от членове на Министерския съвет се превръща в някаква норма на поведение. Вчера Вие направихте един списък с министри, които нарушават Правилника, днес аз Ви предлагам да го актуализираме. Моля към министрите на транспорта, на земеделието и на вътрешните работи да бъде добавен и министърът на регионалното развитие и благоустройството. Защо? Защото на 9 февруари 2022 г. съм внесъл искане за предоставяне на документи от министъра на регионалното развитие на основание чл. 138 от нашия Правилник. Днес е 11 март – повече от месец по-късно. Нито съм получил документи към настоящия момент, нито имам информация дали такива се подготвят. Господин Председател, моля, разяснете на народните представители какви са сроковете по чл. 138 и чл. 111 от нашия Правилник и ако тези срокове не са спазени, моля министърът да получи своята юридическа отговорност така, както е записано в Правилника, каквато и да е тя. Впрочем документите, които съм изискал, не са някаква държавна тайна. Те касаят строителството на магистрала „Хемус“. Партиите на протеста изградиха кампанията си именно върху тезата за магистрала „Хемус“. Тази теза до голяма степен определи и хода на събитията и резултатите от изборите и всъщност е до голяма степен и причината за днешната абсурдна управленска колаборация. След изборите обаче министърът на регионалното развитие продължи да развива тази теза и продължи да внушава на обществото, че има някакви нередности, свързани с магистрала „Хемус“. Исканите от мен документи веднъж завинаги ще разкрият всички тиражирани мистерии. Те или ще докажат думите на министъра [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , приключвам, господин Председател, или ще го опровергаят. Между другото, преди два дни стана ясно, че миналата година Регионалното министерство е платило повече от един милион лева за юридически услуги. Не искам да вярвам, че тези велики юристи са наети, за да сътворят една лъжа. Ако същите тези юристи и към момента извършват юридически услуги, те трябва час по-скоро да бъдат прекратени, защото един месец вече не могат да съберат и да систематизират 20 документа. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Шишков. Член 138 не предвижда срокове. [[Реплики от народния представител Младен Шишков.]] Добре и кой срок по ГПК е субсидиарно приложим според Вас? [[Реплики от народния представител Младен Шишков.]] Тази процедура не минава през председателя. Текстът за юридическата отговорност е само за парламентарните изслушвания, но ще Ви съдействам по този въпрос. Обещавам!
Уважаеми колеги, уважаеми господин Председател! Обръщам се към Вас с молба да съдействате… [[Реплики.]] Не се ли чува? Вчера не искахте да ме чувате, а сега искате да ме слушате?! Вече и аз не знам. Въпросът е следният: ние от „Продължаваме Промяната“ сме доста млади депутати, тепърва се учим как да използваме инструментариума на Народното събрание. Виждате, че даже тестваме иновации и нови подходи за защита на демокрацията и правата на всички ни. По отношение на парламентарния контрол искам да се обърна към председателя за съдействие, тъй като тествах чл. 138. Освен на парламентарни питания и парламентарни въпроси ползвах няколко пъти и чл. 138. При една-две общини и при едно-две министерства сработи перфектно, хората бяха изключително учтиви. Но вече един месец не съм получил и един от исканите документи по чл. 138 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание от министъра на земеделието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Освен всичко друго Ви моля за съдействие да говорите с министъра и да даде тези прословути имена на всички кадрови промени в горите – държавните гори, тъй като сутринта внесох предложение в Комисията по земеделието, храните и горите да обсъдим с колегите и да помолим министъра да дойде и да бъде изслушан по отношение на всички тези въпроси вместо да ги разискваме и да спорим по медиите. Явно общественият интерес е огромен. Аз не очаквах и просто изпаднах в ситуация, в която трябваше да разказвам неща, които трябваше тук да ги решаваме. Но имаме шанс да оправим нещата. Моля Ви за съдействие – да го помолите да събере тези имена, да ги предостави, да вземе документите, с които се уволняват и назначават служители, включително и много директори от ГЕРБ, които са фантастични професионалисти – фантастични, абсолютно безупречни [[ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]], и в момента са на улицата. Няма да споменавам имена, защото вчера едно име, което споменах, също свързано с ГЕРБ, беше уволнено в рамките на деня. [[Ръкопляскания ГЕРБ-СДС.]]
Добре. Благодаря. Ще съдействам, както обещах да съдействам и на Младен Шишков, и на Вас в процедурата по чл. 138. И тази процедура ми легна на плещите. Може да я оставя със заповед на някой заместник-председател. Бранимир Балачев е следващият за процедура. Записвам за процедура също Йордан Цонев и Георги Свиленски.
Господин Председател, уважаеми колеги, господин Заместник министър-председател! Моят въпрос е свързан с дневния ред и процедурата по него. Преди приблизително един месец зададох въпрос на министъра на транспорта и съобщенията Николай Събев и очаквах неговия отговор, тъй като го очаквам не само аз, а го очакват и десетки хиляди граждани – от община Каварна до община Белослав и Девня. Свързан е с катастрофата – с аварията на кораба „Вера Су“, и най вече с 3000-те тона урея, които бяха в него. Този отговор на въпрос беше включен в предходното заседание…
Да.
…предходния петък. Постигнахме консенсус с министъра – от неговия кабинет ме помолиха затова, че имал много важни ангажименти да отложим запитването. Каква беше изненадата, когато във вчерашния ден отново бях помолен да отложим това питане, като ми се предлагаха различни варианти – на писмен отговор и каквото и да било друго. Аз и гражданите обаче държим на неговите лични изяви от тази трибуна. Затова ще Ви помоля, тъй като днес имал спешни ангажименти в пристанището в Бургас, надявам се, че не е свързано с някаква подготовка за военни действия, да оттеглите точка девета от дневния ред и да я оставите за следващо заседание, което обаче нека да бъде последно. Нека най-сетне министър Събев да дойде и да отговори на нашите въпроси.
Благодаря Ви, господин Балачев. Точката е включена в списъка, тъй като не сме получавали конкретно уведомление и съответно нямам основания да премахна Николай Събев от списъка с министрите, които ще отговарят на въпроси, но наличието на дискусия между Вас и Министерството определено ме изненада. Записвам си още един въпрос за разглеждане. Петър Петров? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, ще направя чисто процедурно предложение. Вчера беше натоварен дневен ред. Бяха разгледани не малко точки от дневния ред, уважаеми колеги, даже имахме и едночасова почивка, в която и Вие, и аз почетохме действията на нашите предци по отношение спасяването на евреите, както и паметта на, за съжаление, депортираните. Така че по отношение на днешния дневен ред ще се възползвам от възможността, дадена ми по чл. 49 във втората алтернативна предпоставка на ал. 2, а именно: ще Ви предложа точка шест от вчерашното заседание, която не можа да бъде разгледана, не стигнахме до нея поради приключване на заседанието, днес да стане точка втора след изслушването на вицепремиера. Считам, че това няма да наруши темпа на работа на днешното парламентарно заседание, включително и по отношение на парламентарния контрол по чл. 91 до чл. 103 от Правилника, който дори и да бъде изместен, смятам, че ще протече в своя нормален ход, видян и от предходните парламентарни петъчни заседания. Правя предложение т. 6 от вчера да стане т. 2 от днешното парламентарно заседание. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. На коя алинея се позовахте, извинявайте?
На 49, ал. 2, втората предпоставка след... Господин Председател, мисля че имам такава възможност, Правилникът ми го дава.
Аз мисля, че само председателят може. Добре, разбрах предложението. Следващата процедура е на господин Али. [[Реплики.]] Преотстъпвате на господин Цонев, добре. Заповядайте, господин Цонев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, господин Вицепремиер! Процедурата ми е по повод това, което каза колегата Дунчев по начина на водене, разбира се. Господин Председател, и ние констатираме много пъти, и колегите от ГЕРБ, виждам вече и колегите от „Продължаваме Промяната“, че някои членове от Правилника не работят – например чл. 138 не работи?! Колко месеца ние искаме от министъра на вътрешните работи документи! Сега колегата Дунчев иска документи от министъра на земеделието. Знаете ли чие задължение е Правилникът да се превежда в действие? Ваше, господин Председател, Ваше. Моля Ви, преведете чл. 138 в действие! Иначе нарушаваме Конституцията по отношение на контрола на изпълнителната власт от Народното събрание – законодателя. Проведете го безкомпромисно, защото това нарушава едни други баланси във функционирането на властите, което е основополагащ принцип изобщо на функционирането, на демокрацията на българската държава. Няма как да продължим напред, ако изпълнителната власт не тарикатее тук. Искат се документи. Дават се документи. Иска се контрол – не крийте никой министър. Идва тук, каквото е вършил го обяснява. Не го обяснява на нас – на опозицията или на който и да е, обяснява го на българския народ, на избирателите, които са ни пратили тук. Безкомпромисно трябва да се преведе в действие чл. 138. Защото иначе ще се приведат в действие едни други неща, които сме ги виждали и на никого не му харесват. Просто Ви моля да си влезете в ролята на председател! [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Цонев. Господин Свиленски.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги народни представители! Процедурата ми също е по начина на водене, господин Председател, и е недопустимо от трибуната да давате възможност на хора, които вече явно защитават интереси на горската мафия...
Е, господин Свиленски, недейте така!
Не, не, точно така... [[Реплики и възгласи от ГЕРБ-СДС: „Еее!“ и ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Не, моля Ви!
Точно така, господин Председател, пред господин Вицепремиера трябва да ги кажа тези неща, защото този представител, който излезе тук и каза, че търси документи, парламентарната му група имат заместник-министър (ръкопляскания от „БСП за България") и могат по всяко време да вземат всички документи. И ако някой иска информация такава, каквато може да получи, трябва да получи, и законът му позволява – ще я получи. Но ако иска информация, за да спекулира с нея, за да я разнася по други ведомства, по други структури, по други неправителствени организации – това няма да се случи. Защото, господин Председател, станахме свидетели два дни на лъжи, спекулации, манипулации и внушения от народен представител, който използва парламентарната трибуна...
Господин Свиленски...
...използва медиите, за да набеждава български министър, правителството, в което, господин Вицепремиер, Вие сте вицепремиер. На мен наистина ми е много чудно как Вие гледате на тези неща, при положение че имате заместник-министър в Министерството, при положение че имате пълното наблюдение върху това, което става, и накрая да чуем оценката за 12-годишното добро управление на ГЕРБ в сектор „Земеделие“. Защо тогава, уважаеми дами и господа, искахте промяната и се кръстихте за промяната, когато Ви харесва как ГЕРБ са управлявали 12 години?! Нали това каза Вашият народен представител...
Разбрахме, господин Свиленски. Благодаря Ви.
Добро управление 12 години! Ами честито да Ви е! Ето го, имате го там! [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря. Господин Али, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Вицепремиер, дами и господа народни представители! Господин Председател, процедурата ми е към Вас и тя е по начина на водене. Ние от „Движение за права и свободи“ тези демократични ценности и принципи, които ги споделяме, уважаеми господин Председател, да Ви напомня, че са дълбоко заложени във фундамента на „Движение за права и свободи“ и няма как да се откажем от тях. Аз както всеки един мой колега народен представител провеждам среща с избиратели от моя изборен район и миналата седмица да Ви цитирам какво беше споделено с мен. Един човек каза следното: „Последно в моя дом милиционерски крак е стъпвал през далечната 1983 г., когато в България управляваше тоталитарният режим. Онзи режим, който не признаваше човешки права и свободи. Само затова, че съм активист на „Движение за права и свободи“ миналото лято – на 2021 г., през месец юли отново милиционери бяха в моя дом само затова, че съм активист на „Движение за права и свободи“, само затова, че е раздавал агитационни материали. Този човек, господин Председател, очаква отговор. На основание чл. 90, ал. 1 и чл. 91, ал. 1 от Конституцията на Република България председателят на „Движение за права и свободи“ постави въпрос още на 15 декември, на който Вие не дадохте отговор. Министърът на вътрешните работи не ни даде отговор. Имаше някаква кореспонденция между Вас. На 10 февруари парламентарната група на „Движение за права и свободи“ поставихме 50 конкретни въпроса чрез Вас до вътрешния министър – господин Рашков, Вие ни ги върнахте на 15 февруари. Ние отново ги входирахме на 18 февруари този път разделно, когато искахме да ни предоставите и документите и да чуем министър Рашков за всичките тези 20 хиляди случая. Защото тези 50 въпроса, които ги поставихме, са само началото, преди да поставим всички други 19 хил. 950 въпроса. Господин Председател, тази седмица имаше парламентарен контрол – във вторник. На парламентарния контрол имаше девет министри, които трябваше да отговарят, господин Рашков беше девети подред. Сега, днес пак има парламентарен контрол и господин Рашков е 14-и подред министър от общо 15. Кажете ми дали спазвате чл. 102 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, или направете предложение от Вашата парламентарна група от управляващата коалиция...
Времето, господин Али.
...че чл. 102 не важи единствено и само за вътрешния министър. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря. Ако искате, разгледайте Правилника, разгледайте Указа на президента за подредбата на министрите, ако нещо не Ви е ясно, мога да Ви съдействам и в частен разговор. Друга процедура? [[Шум и реплики.]] Там е подредбата на министрите и ротацията е съобразно тях, господин Летифов. Ако искате, можем и с цялата парламентарна група да го обсъдим, няма нужда да губим времето на всички. Халил Летифов.
Благодаря, господин Председател. Процедурата ми е по начина на водене. Уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер! Указът на президента за подредба на кабинет важи за служебния кабинет. Връчването на Указа за избор на нов Министерски съвет в крайна сметка е избор на Народното събрание. Как ще си ги подрежда Народното събрание и ще ги вика спрямо Правилника е Ваша работа – като пръв измежду равни, и на самото Народно събрание. Правилникът е с ранг на закон. Аз разбирам, че всички колеги и Вие, господин Председател, се питате всъщност какво ще прави Рашков, като дойде тук? [[Реплики.]] Трябва да отговаря, трябва да носи отговорност за действията си, трябва да отговаря защо е нарушавана Конституцията и законите на страната. За това нещо трябва да се отговори. Знаем какъв е големият проблем – няма отговор, за нарушаването на правата и свободите – няма отговор. Ще получим извинение, ще получим нещо друго, но ние искаме тези отговори за всичките 20 хиляди случая, които той обяви от тази трибуна. Ние не ги знаем кои са, знаем само една част. Затова искаме документи и ще искаме документи за всички, за да разберем какво са правили. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Друга процедура? [[Реплики.]] Може да има и още. Александър Несторов.
Благодаря Ви, господин Председател. Процедурата е по начина на водене към Вас. Може ли да обясните, господин Председател, в кой нормативен акт пише, че парламентарният контрол се провежда по Решението за определяне на структура на Министерския съвет? Това всъщност, което го казахте и в сряда на колегата ми Мюмюн Мюмюн, и днес два пъти се оказва, че е една фактологическа неточност. Цитирам чл. 102, ал. 2 от Правилника: „Първо отговаря министър-председателят, след него заместник министър-председателите и министрите, като при отговорите на министрите се прилага ротационен принцип.“ Моята процедура и желание...
И според Вас как се подреждат?
Ротационно ли?
Да.
Моето желание към Вас днес, като започне парламентарният контрол, е да се обадите на министър Рашков и той да бъде първият, който отговаря, след като беше последен миналия път. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, но не е това ротационният принцип. Ротационният принцип означава, който отговори, минава най-отзад в ротацията и по този начин се избутват нагоре. Преминаваме към процедурното предложение на Петър Петров, което е т. 12 от Програмата да стане т. 13 от Програмата. По този начин ще получи място в Програмата след настоящето изслушване на заместник-министъра. [[Реплика от народния представител Петър Петров.]] След изслушването на управителя на Здравната каса ли? Да стане т. 14 ли? [[Реплика от народния представител Петър Петров.]] Добре, разбрах – да стане точка 14. Предложението на Петър Петров е т. 12 от Програмата да стане т. 14. Благодаря, господин Петров. Гласуваме предложението. Калин Иванов?
Против.
Благодаря. Гласували 184 народни представители и 1 онлайн – общо 185: за 102, против 61 и 1 онлайн – общо 62, въздържали се 21. [[Реплики.]] Прегласуване. Калин Иванов?
Против.
Господин Петров? Да, разбрах. Благодаря. Кирил Ананиев не може да гласува ли? Добре. Давам време. Лъчезар Иванов успя ли да гласува? Добре. Нека Кирил Ананиев да го каже. Не е активен пултът, добре. Прекратявам гласуването. Може би и без гласа на Кирил Ананиев можем да обявим резултатите. Гласували 197 народни представители и 1 онлайн – общо 198: за 111, против 62 и 1 онлайн – общо 63, въздържали се 24. Предложението е прието. Така че, точката става 14 и застава в Програмата след изслушването на управителя на Националната здравноосигурителна каса преди парламентарния контрол. Преминаваме към точка първа от дневния ред за днес, а именно: ИЗСЛУШВАНЕ НА ЗАМЕСТНИК МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛЯ ПО ЕВРОФОНДОВЕТЕ И МИНИСТЪР НА ФИНАНСИТЕ АСЕН ВАСИЛЕВ ОТНОСНО СЪДЪРЖАНИЕТО НА НАЦИОНАЛНИЯ ПЛАН ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ И УСТОЙЧИВОСТ СЛЕД БЕЛЕЖКИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ, КАКТО И ЕТАПА НА ПОДГОТОВКА НА СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА ПАРТНЬОРСТВО ЗА ПРОГРАМНИЯ ПЕРИОД 2021 – 2027 Г. И НА ОПЕРАТИВНИТЕ ПРОГРАМИ, КОИТО ЩЕ БЪДАТ ФИНАНСИРАНИ ОТ КОХЕЗИОННИЯ И СТРУКТУРНИТЕ ФОНДОВЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ПРЕЗ ПРОГРАМНИЯ ПЕРИОД 2021 – 2027 Г. Заповядайте за процедура. След това Джевдет Чакъров за представяне.
Благодаря, господин Председател. Понеже питахте има ли още процедури и затова излизам. Господин Председател, тъй като изслушването на заместник министър-председателя е изключително важно както за народните представители, така и за целия български народ, предлагам изслушването да се излъчва пряко по БНТ 2 и Българското национално радио.
Господин Хамид, то се излъчва по БНТ 2, тъй като е форма на парламентарен контрол. За БНР не съм сигурен – само секунда да проверя. Излъчва се и по БНР. Господин Чакъров, заповядайте,
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми дами и господа народни представители! България е единствената страна от Европейския съюз, която до настоящия момент не получава средства по Плана за възстановяване и устойчивост. ДПС за четвърти път в последната година иска изслушване на Плана за възстановяване и устойчивост. Това се налага, защото той до момента не е представен официално от правителството в цялост, след като през октомври миналата година беше внесен в Европейската комисия от служебното правителство, а през декември бяха получени бележките на Комисията. След като ДПС внесе искането за изслушване, спешно се състояха извънреден съвет на управляващата коалиция за представяне на Плана и импровизирано обществено обсъждане в кавички на проектите в транспорта, здравеопазването и енергетиката. И двете мероприятия явно бяха провокирани от искането на ДПС за изслушване и на практика представляваха кризисен пиар – акция с цел да се покаже активна работа по Плана, както и прозрачност в кавички на тази работа. Надяваме се днес да се състои истинска дискусия, от която да произлязат предложения, с които по най-добрия начин да бъдат защитени националните интереси на България. Основни проблеми в Плана. От това, което чухме, ние от ДПС имаме огромни притеснения относно съответствието на проектите с националните интереси на България, особено в областите на транспорта и енергетиката, както и в други сфери, но тук е най-видно, в които включените проекти не са обосновани като част от общата концепция за реформи в двете сфери, каквато явно няма, и липсва какъвто и да било анализ за социално-икономическите последствия, които ще бъдат тежки. Господин Вицепремиер, на първо място, въпросът ми е: очакваме да получим отговор какви ангажименти ще поеме правителството във връзка с искането на Европейската комисия за ускорено затваряне на въглищните, електро- и топлоцентрали предвид заложеното в Плана – 2038 г. По повод това Вие, господин Василев, заявихте, че конкретен ангажимент със затваряне на мощности няма да бъде поет в Плана и че няма как да се махне старото преди да има новото, защото иначе оставаме на тъмно, но пояснихме, че България има поети ангажименти за намаляване на въглеродните емисии. Във връзка с това ще бъде намален с 40% капацитетът на работа на централите в „Марица-изток“. По разчети на синдикатите – на КНСБ, и на „Подкрепа“, намаляване с тези 40% води автоматично до довеждане на това 4200 човека да бъдат без работа, да бъдат на улицата. По данни на НСИ това означава 12 хиляди човека да бъдат потърпевши със семействата им, а трябва да се прибавят и работещите в американските централи, чиито дългосрочни договори изтичат съответно през 2024 г. и 2026 г. Господин Вицепремиер, очакваме отговор по какъв начин тези ангажименти са обвързани със социалните последствия от тяхното изпълнение, какви мерки конкретно са набелязани, ако има такива изобщо, да не се допусне толкова много хора наведнъж да останат без работа и да няма алтернатива при преструктуриране на енергията по принцип. На трето място е важно да се отбележи, че в Плана не се предвижда финансиране на заместващи на въглищните централи мощности, защото изискванията на Европейската комисия не позволяват това. Важно е да се припомни, че въглищните централи в България произвеждат една трета от тока, или 32% годишно. АЕЦ „Козлодуй“ произвежда 21%, ВЕЦ-овете у нас, включително големите на НЕК, произвеждат 5,9% от електроенергията, вятърните електроцентрали произвеждат 2,5%, фотоволтаичните – 1,9% и така нататък. В Плана се предвижда, явно след направените от настоящото правителство корекции, увеличение на финансирането за ВЕИ проектите. Видно обаче е, че ВЕИ проектите не могат да бъдат заместващи мощности на тези една трета мощности. В Плана е включен проект, който поражда много въпросителни: за изграждане на батерийни контейнери за съхранение на енергия от ВЕИ с капацитет 6000 мегавата, както и на геоложки проучвания за откриване на геотермални източници за производство на енергия. По Ваши думи, господин Василев, за да се случи проектът за батерийни контейнери, той трябва да започне да се изпълнява веднага и да започнат разплащания, защото това би следвало да се извърши до края на 2026 г. – такива са регламентите. Проектът за геоложки проучвания за геотермална енергия също още не е одобрен. Не се знае дали въобще ще бъдат открити такива източници на енергия с такива мощности, каквито искаме. Относно тези три проекта възникнаха обосновани съмнения, че са свързани с конкретни частни икономически интереси и че само дето името на изпълнителя не е посочено. Другият въпрос, на който искам отговор, е във връзка с това очакване: каква основна заместваща мощност се предвижда за тези, които евентуално 2038 г. биха били затворени. На четвърто място, буди притеснение това, което се предвижда в областта на транспорта – да бъдат закупени при липса на такава инфраструктура вагони и локомотиви за висока скорост – нещо, от което безспорно имаме нужда, но това трябва да бъде заложено. И накрая е важно да се отбележат редица съществени бележки на Европейската комисия, а именно, че Планът не отговаря на изискванията на Европейската комисия за структуриране и вместо в него да са заложени конкретни реформи с посочени цели и срокове за изпълнение, той е разработен като оперативна програма. За много от проектите Европейската комисия отбелязва, че има проблеми с определянето на разходите или по отношение на тяхната обоснованост или допустимост, или поради съмнение за наличие на двойно финансиране и така нататък. Като пример ще посоча, че дори за такива безспорни проекти, като модернизацията на жп транспорта и софийското метро, се отбелязва, че не са достатъчно добре обосновани. Също така често се отправят бележки за наличие на неприемлива държавна помощ. Господин Премиер, очакваме отговор: отстранени ли са вече при преработването на Плана забележките на Европейската комисия и как конкретно. Господин Вицепремиер, относно Споразумението за партньорство за програмен период 2021 – 2027 г. и на оперативните програми трябва вече да сме във втората година от периода, а все още… [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] Приключвам. …не са одобрени споразумения за партньорство и оперативните програми, които ще се финансират от Кохезионния и структурните фондове на Европейския съюз. Явно и тази година, за най-голямо съжаление, ще бъде нулева година. Дано да не е така! Въпросът ми е: кога ще бъде подписано Споразумението и имат ли готовност бенефициентите да започнат бързо изпълнението на програмите. Относно Проекта на Плана за възстановяване и устойчивост бих искал да запитам, доколкото знам, тя не е класифицирана информация, защо няма публичност този план, да се види точно какво е заложено, по какъв начин е заложено, да има широка дискусия, обществено обсъждане и да се вземат най-правилните решения. И отново ще приключа с това, че за съжаление, България е единствената страна, която на този етап не получава средства и сме единствената страна, която не е представила Плана за възстановяване вече в преработен вид пред Европейската комисия. Трябва да ускорим този процес с оглед на българските национални интереси. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Чакъров. Процедура от Филип Попов – заповядайте.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми народни представители, уважаеми господин Вицепремиер! Искам да използвам момента, че господин вицепремиерът е тук, и да кажа две думи за промяната, която господин Дунчев тук от тази трибуна защитава.
Господин Попов, моля Ви се!
Ето това, уважаеми народни представители, уважаеми господин Вицепремиер, е промяната на господин Дунчев. [[Показва снимков материал.]] Ето това е началникът на Георги Дончев, той се казва...
Господин Попов!
…директорът на Регионалната дирекция по горите в Сливен. Ето тук, не Хекимян, а ето тук със стрелкичката на митинг на ГЕРБ. Това ли е промяната, господин Дунчев?! Това ли е Вашата промяна?!
Господин Попов!
Това ли са високите професионалисти? [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] Благодарим за такава промяна. Нещо друго имахме предвид, когато съставихме тази коалиция, не тази промяна. Ето, господин Вицепремиер, заповядайте. [[Дава на вицепремиера снимков материал.]]
Благодаря, господин Попов.
Представям и на Вашето внимание, господин Председател.
Благодаря, господин Попов. [[Дава на председателя снимков материал. Частични ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Ето това е промяната на Вашия колега господин Дунчев!
Благодаря много. Заповядайте, господин Дунчев.
Така е – въпросът е точно провокативен с този човек, защото със същата червена окраска пък се инсталират други хора. Ние сме точно против това.
А ти откъде го познаваш?
Моля Ви се, без реплики. Ако имате дискусия, проведете я отвън.
Бил съм му преподавател в Лесотехническия университет – беше един от отличните студенти в Лесотехническия университет, където преподавах. Този човек, както и всички други, дали са политически червени, сини, зелени, пембени няма никакво значение. Нашата идея – това, което искаме от Вашия министър, е той да има правила, които да спазва [[реплики от „БСП за България“]], да не зависи каква му е политическата окраска, а каква му е професионалната характеристика – това искаме ние. Благодаря Ви. [[Реплики от „БСП за България“.]]
Благодаря. Нека да изслушаме и Асен Василев. Заповядайте, господин Вицепремиер.
Благодаря, господин Председател. Господин Чакъров, много от нещата, които казахте, не са верни – отдавам го на липса на информация, а не на злонамереност. Така че започвам подред. Първо, това, което казахте, че имало кризисен пиар и затова се направило общественото обсъждане, пък след това примерно изслушването в Комисията вчера. Господин Чакъров, общественото обсъждане се направи, когато новите проекти бяха готови. Нямаше как да направим обществено обсъждане на проекти, които не са готови, на проекти, които не са дискутирани с Европейската комисия, и на проекти, които не са дискутирани с индустрията, Министерството на енергетиката и всичко останало. Това обществено обсъждане не е прецедент. Ако си спомняте, по време на първия служебен кабинет по различни теми имаше точно този тип обществени обсъждания, които бяха проведени, и те не бяха кризисен пиар. Конкретно по Вашите въпроси относно Плана за възстановяване и устойчивост. Ако си спомняте, от тази трибуна аз заявих, че за България е много важно да има план, който е добър, и това е много по-важно от това да има план, който бързо да бъде приет. Какво имах предвид и какво продължавам да имам предвид? Планът, който ние заварихме, идвайки като редовен кабинет, предвиждаше закриването на 1600 мегавата въглищни централи в Маришкия басейн до 2026 г. Спорът беше дали да са 1400 или 1600, но предвиждаше закриване на въглищни мощности – или ТЕЦ 2, или ТЕЦ 1 и ТЕЦ 3, и изграждане на парогазова централа на тяхно място. Ако ние бяхме приели този план, в момента България щеше да е с ангажимент да изгражда газова централа при липсата на газ и при цените на газа, които съществуват в момента, и в същото време да е поела ангажимент да затвори 1600 мегавата от въглищните централи, които са с национален ресурс и са критично важни за сигурността на енергийната система. Не го приехме този план. Казахме, че това за българската енергийна система не работи и започнахме преговорите с Комисията, така че това да бъде спряно и да се стигне до план, който Комисията може да приеме, който изпълнява целите на Зелената сделка, но който не нанася такава смъртна опасност на българската енергийна система. В момента, в който проектите бяха готови, разговорите с Комисията напреднаха, ние проведохме обществено обсъждане, за да обсъдим и с индустрията, и със специалистите, и с хората абсолютно публично алтернативния план, който предлагаме и който до 15 март тази година на техническо ниво ще бъде затворен с Комисията. Това са уверенията, които получихме. Оттам нататък – Вие знаете – ние можем да започнем предварително изпълнение на проектите, които са затворени на техническо ниво, така че разплащания, които са предвидени в бюджета, могат да започнат веднага след тази дата. И има чисто технически процес по одобрение, който ще мине за няколко седмици след това. Какво предвижда новият план? На първо място, не предвижда да се затварят тези 1600 мегавата – всички те остават да работят. През 2019 г. ние сме поели цели за намаляване на въглеродните емисии и те трябва да бъдат изпълнявани – няма как да бъдат преразгледани. Тези цели означават, че въпреки че всички централи продължават да работят, те ще трябва да работят в по-малък период от годината. Трябва да има 40% намаляване на въглеродните емисии. Това обаче не застрашава нашата енергийна система, защото, както знаете, летният пик е около 4000 – 4500 мегавата, който спокойно може да бъде поет от всички останали налични мощности. Проблемът в България е със зимния пик, който е между 7500 и 8000 мегавата, когато ни трябват и въглищните мощности, за да сме сигурни, че няма да имаме срив в системата. От тази гледна точка сигурността на енергийната система е гарантирана. Що се отнася до новите проекти. Както знаете, Пакетът Fit for 55, който се обсъжда в Европа и който включва вече и транспортния сектор, и всичко останало като част от намаляване на въглеродния отпечатък, означава, че рано или късно произвеждането на електроенергия от енергийни източници, които подлежат на емисии въглеродни квоти, ще стане прекалено скъпо. Затова онова, което България прави в рамките на Плана, е да построи възможност за съхранение на енергия, така че, когато имаме енергия, която се произвежда през деня, тя да може да се използва вечер, защото нашият зимен пик е тъмна, студена януарска или февруарска вечер. Тоест енергия, която ние сме произвели в рамките на деня от най-разнообразни източници, когато потреблението е и по-ниско, трябва да можем да използваме, когато ни трябва. За тази цел в нашата енергийна система има ПАВЕЦ „Чаира“, който заварихме с една работеща турбина от четири, в момента е пусната втората, до няколко месеца ще бъде пусната третата и четвъртата мисля, че в рамките на годината. Другото нещо, което ние сме заложили в Плана, е един голям капацитет от батерийни мощности – 6000 мегаватчаса, които могат да подават пикова енергия от около 1 гигават, тоест да намалят пика на потреблението с 1 гигават. Тези мощности ще бъдат изградени на конкурентен принцип в България, като управлението на търговете, за да няма никакво съмнение, както Вие казахте, че били известни производители и така нататък, всичко това ще бъде управлявано от Европейската банка за възстановяване и развитие, по нейните правила и процедури. Ако мислите, че те са корумпирани, може би имаме различия във вижданията. Същото се отнася и до геотермалните проучвания. Истината е, че имаме карти от края на 80-те години, на които се вижда голямо наличие на геотермален ресурс – той е доказано нискотемпературен на дълбочините, на които този ресурс се проучва. Той е проучван на дълбочини от около 800 – 900 до 1800 м. Това, което в момента трябва да се случи, е да се направят проучвания на по-големи дълбочини, за да се види там какви са температурите, но даже и да приемем нискотемпературния ресурс, той е достатъчен за отопление. Той е достатъчен за зеленчукопроизводство и всичките видове оранжерийни комплекси. Той е достатъчен за това ние всъщност да намалим енергопотреблението най-малкото през отопление. Вече има няколко пилотни проекта, които вчера Министерството на енергетиката подписа с шест общини точно в тази насока – с нискотемпературния ресурс, който е известен, да се тръгне към проекти за отопление, което намалява един път зависимостта ни от газ – на топлофикациите, втори път намалява нуждата от енергопотребление през електропреносната мрежа, там, където няма газификация. Така че даже да не можем да достигнем високотемпературен ресурс или среднотемпературен ресурс с бинарна технология за производство на електричество, този проект не е безсмислен, защото той помага да се намали потреблението на електроенергия и на газ в страната. Що се отнася до това дали проектите в Програма „Транспорт“ са смислени. По принцип в Оперативна програма „Транспорт“ в миналия програмен период беше зададено изграждането на високоскоростни линии – част от тях са изградени. От Пловдив до Свиленград и от Пловдив до Бургас вече има високоскоростни линии. Септември – Пловдив – трасето, доколкото знам, също е завършено. В момента е в процес на строеж трасето от София до Септември, което трябваше да бъде завършено в края на 2023 г. – дали ще бъде завършено, ще знаем може би след няколко месеца. Това, което ни липсва, са влакове и локомотиви – подвижен състав, който да се движи по тези високоскоростни линии, както и системи за сигурност и управление на влаковете, така че да може тази услуга в крайна сметка да стигне до гражданите. Това, че имаме високоскоростна линия Пловдив – Бургас, за никого от нас не е от полза, ако няма влак Пловдив – Бургас, който да стига за час, час и половина. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Това е, което е заложено в Плана за възстановяване – подвижният състав и системите за управление и сигурност. Същото нещо се отнася и за крайградските железници, за които също не е необходима допълнителна инфраструктура, а се купува подвижен състав и системи за управление по вече съществуващи релси. От тази гледна точка имаме и допълняемост между програмите – по „Транспорт“ строим релсите, по ПВУ вземаме подвижния състав и системите за управление. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Преминаваме към въпросите от… [[Народният представител Ива Митева иска думата за процедура.]] Може процедура, госпожо Митева.
Господин Председател, уважаеми народни представители! Преди малко народният представител Петър Петров направи процедурно предложение, като предложи т. 6 от дневния ред на основание чл. 49, ал. 2, предложение второ да се размести и да стане т. 2 за днес след изслушването на вицепремиера Василев. Отделно, предложи удължаването на парламентарния контрол с времето, което ще отнеме т. 2. Когато гласувахме обаче, Вие предложихте нещо съвсем различно – след т. 13 да бъде Решението за отмяна, а след това, както си спомняте, в сряда ние гласувахме изслушване на директора на Националната здравноосигурителна каса. Така че, ако е подменена волята на народния представител и ние сме гласували Ваше предложение два пъти, тоест след изслушването на вицепремиера Василев, ако стане 11,00 ч., преминаваме към парламентарен контрол, моля да подложите на гласуване сега предложението на народния представител Петър Петров така, както беше коректно направено – т. 2 за днес да стане Решението за отмяна, след него парламентарният контрол да започне и да бъде удължен с толкова, колкото време е отнето за Решението за отмяна. Благодаря Ви.
Аз мисля, че по преномерирането нямаме спорове. Нали, господин Петров? Само да уточним. [[Шум и реплики.]] Чакайте малко, няма значение. Господин Петров, нали по преномерирането нямаме спор? [[Шум и реплики.]] Чакайте малко сега, моля. Само секунда да уточним. Господин Петров, по преномерирането нямаме спор, нали така? Проектът на решение от вчера, който е т. 12 в Програмата за седмицата, става т. 14, тоест т. 13 и т. 14 се изместват с едно нагоре, тоест решението за отмяна минава след изслушването на господин Петко Салчев.
Не казах това [[шум и реплики]], не казах това. Не казах това. [[Шум и реплики.]]
Секунда, секунда. Може ли едно по едно. [[Шум и реплики.]] Сега, за 11,00 ч. разбрахме, но като номерация идеята Ви е изслушването на вицепремиера Асен Василев, след това изслушването на управителя на Здравната каса. [[Шум и реплики от народния представител Ива Митева: „Не е така!“]] Така ли беше, или обратното? [[Реплики.]] Може да съм объркал, няма проблем. [[Уточнения встрани от микрофоните между председателя Никола Минчев и народния представител Петър Петров.]] Казахте т. 14 да стане, господин Петров, така е, само че другите две, като минат нагоре, т. 14 на Проекта… Добре, ще го оправим. Ще го подложим пак на гласуване. Няма никакъв проблем за това. Обяснете го ясно на всички и ще го подложим на гласуване. Обяснете предложението.
Господин Председател, благодаря за възможността да направя едно уточнение. Одеве в изказването си направих следното предложение: изслушваме вицепремиера Асен Василев – човекът е дошъл тук на крака, така както е по Правилник. Аз, между другото, носех и листчето с дневния ред, и направих предложение: след неговото изслушване т. 2 за днес да бъде решението за зеления сертификат. И не само това, уважаеми колеги. С оглед на това, че парламентарният контрол по принцип следва да започне в 11,00 ч., предложението ми беше той да се измести и затова Ви казах на два пъти, че темпът на парламентарния контрол няма да се промени. Аз бях възможно най-дипломатичен към председателя, защото всеки петък парламентарният контрол не приключва с всички въпроси, ние гледаме само няколко въпроса и затова казах дипломатично към председателя, че дори и да започне по-късно, което беше идеята на предложението ми за парламентарния контрол, така или иначе няма да бъдат изслушани всички въпроси. Ето това Ви казах, уважаеми народни представители, и това предложих. Просто го казах по-дипломатично, да не отправяме обвинения, че така се прави Програмата, че в три часа парламентарен контрол ние да изслушваме само част от въпросите и на моя въпрос специално към министъра на отбраната да се чака един месец. Казах го по-дипломатично просто, но предложих да бъде този парламентарен контрол по-назад изместен, съответно да не започне в 11,00 ч. и да приключи, когато Господ каже. Благодаря Ви.
Така. [[Реплики.]] Не, няма нужда. Има възможност да видим експресната стенограма, но не мисля, че е необходимо сега да търсим кой е крив, кой е прав. Добре, така ще го подложим на гласуване. След изслушването на вицепремиера Асен Василев да преминем към Проекта на решение за отмяна на предходното решение за достъп до сградите, след това да преминаваме ли и към изслушването на Петко Салчев, или да започне парламентарният контрол? [[Реплики.]] Нека господин Петров да каже. [[Реплики.]] Няма да преминаваме. Минаваме към парламентарния контрол след това. [[Шум и реплики.]] Не, господин Петров ще си го каже. [[Реплики от народния представител Ива Митева.]]
Благодаря Ви, господин Председател. Отново ще уточня, че с моето предложение още от одеве се опитвам този парламентарен контрол да не започне в 11,00 ч., а да започне по-късно и т. 2 да бъде нашето решение за зеления сертификат, след като бъде изслушан вицепремиерът и да бъде изместен назад контролът. Вие пак не искате да го кажете и пак казвате, че в 11,00 ч. ще започнем контрола.
Не, не искам да кажа, че ще започне контролът…
Ами, не, няма да започне контролът.
Искам да кажа, че след като приключим със зеления сертификат, започваме с контрола и контролът ще бъде три часа. Така ли да го направим? [[Шум и реплики: „Да, да.“]]
Да започне по-късно, да не започне в 11,00 ч. [[Шум и реплики.]] Да, именно защото е фиксиран. Това го казах още в първото ми изказване в девет и нещо. Мисля, че нямаме разногласия? [[Шум и реплики.]]
Добре, уточнихме се. Тоест днешният дневен ред да бъде: изслушването, което водим в момента, след това зеленият сертификат, след това да започне парламентарният контрол, парламентарният контрол да бъде три часа, съответно заседанието да се удължи достатъчно, за да има парламентарен контрол от три часа. [[Реплики.]] Режим на гласуване. Калин Иванов?
Въздържал се.
Гласували 198 народни представители в залата и 1 онлайн – 199: за 108, против 22, въздържали се 68 и 1 онлайн – 69. Предложението е прието. Продължаваме с изслушването на вицепремиера Асен Василев. Въпроси от парламентарните групи. Първо „Продължаваме Промяната“. Има ли въпрос? Да.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Вицепремиер! Както днес, така и вчера чухме обвинения от опозицията, че ние сме една от последните държави без подготвен план и финализиран План за възстановяване и устойчивост. Считам, че Вие доста добре обяснихте, че по-добре да имаме план, който работи, отколкото просто един план и моята оценка за това, което правите, е наистина позитивна, защото, приемайки проекти, които ще ни доведат до по-висока зависимост конкретно от доставки на природен газ и така нататък, са излишни. Така че, моля за повече разяснение към обществеността за това с какви предизвикателства трябва да се справяте с актуализацията на проектите в Плана, като конкретният въпрос към Вас е относно това какви са мерките за енергийна ефективност, които в крайна сметка ще залегнат в Плана и ще бъдат одобрени от Комисията? Благодаря.
Благодаря, господин Табутов. Заповядайте, господин Василев.
Господин Табутов, благодаря за въпроса. Както казах, има причина защо Планът не беше внесен от правителството на ГЕРБ миналата година преди изборите и защо продължиха толкова дълго време преговорите с Европейската комисия. И тази причина е проста. България не иска и няма да се откаже от своята енергийна независимост, от това нашата електронна и енергийна система да работи с национален ресурс. Всяко едно предложение, което е било обсъждано или приемано за затваряне на електроенергийните мощности и тяхното преминаване на газ, означава ние да поставим нашата електроенергийна система в директна зависимост от наличието на газ и от цената на газа, което е ресурс, който България не контролира и в нашия регион имаме един основен доставчик, който в момента е във война с Европейския съюз и ни сложи в списък с неприятелски държави. [[Реплики от народния представител Теменужка Петкова.]]
Без реплики от място. Ще имате възможности за въпроси и за отношение. Моля Ви, госпожо Петкова.
Що се отнася до другите мерки, които са заложени, има много широкомащабни мерки, свързани с инсталирането на малки соларни централи, има мерки, свързани със саниране – много голяма програма за саниране вътре в Плана, която да помогне да се подобри енергийната ефективност. Говорихме вече за геотермалните източници на енергия, които даже и при нискотемпературен режим могат да помогнат с отопление, както и с отопление на оранжерии. И не на последно място, са заложени доста мерки, които са свързани с изграждането на фотоволтаични и вятърни централи, както и със съхранението на тази енергия. Мерките извън Плана, ако си говорим за цялостната енергийна стратегия, включват изграждането на нова ядрена мощност, включват изграждането на по-голям капацитет по съществуващите водни централи, разширението на ПАВЕЦ „Чаира“, Яденица, обследване на възможността част от другите каскади да могат да се използват в режим на ПАВЕЦ, което би ни дало допълнителна гъвкавост в системата. Всичко това е извън Плана, защото до 2026 г. няма как да бъде завършено или не отговаря на do not do significant harm, тоест да не се нанася значителна вреда, което реално означава да не се нанася никаква вреда, принцип, който е залегнал в Плана и до голяма степен не позволява проекти, свързани с водни централи и атомна енергия да бъдат включени вътре. Благодаря.
Благодаря, господин Василев. Десислава Трифонова от името на ГЕРБ-СДС.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Вицепремиер, благодаря Ви, че днес сте тук. Няколко уточнения по отношение на Вашето изказване. Първо, правителството на ГЕРБ никога не е поемало ангажимент за затваряне на базови мощности, това беше направено от първия служебен кабинет, в който Вие участвахте като финансов министър. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]] . Второто нещо, мисля, че сегашният министър-председател беше противоконституционен министър на икономиката през това време. Той тогава превърна безвъзмездните средства във финансови инструменти. Трето, благодарение на Вашия план декември месец бяха получени бележки от 43 страници, които Вие все още отстранявате. Освен това България декември месец загуби възможност да се ползва от 1,6 млрд. лв. авансово. [[Заместник министър-председателят Асен Василев кимва с глава.]] Признавате го, благодаря, за което. В тази връзка вчера стана ясно, че на 15 март ще имаме План за възстановяване или ще имаме технически одобрени проекти? Аз разбрах от медиите, че сте казали, че ще имаме План за възстановяване и устойчивост. Дотук добре. В Комисията стана ясно, че ще дадете 1,5 млрд. лв. за батерии, 650 млн. лв. за влакове и 200 млн. лв. за геотермални централи. По отношение на проектите, дали те са целесъобразни или не, тепърва предстои да видим, защото те не бяха подложени на широко обществено обсъждане така, както би следвало, Планът също така не е публикуван. Ние реално не знаем Вие какво си говорите с Комисията и точно какво изпращате към Комисията. Но по-важният въпрос е, че съгласно Регламента за Механизма за възстановяване и устойчивост тази година България трябва да договори 8,7 милиарда, тоест 70% от Плана трябва да бъде договорен тази година. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Моля да ми изясните колко точно средства предвиждате по тези проекти да бъдат договорени до 31 декември 2022 г.? Благодаря.
Благодаря. Заповядайте, господин Василев.
Благодаря за въпроса, госпожо Трифонова. Може би не се изразих правилно. Причината да не изпратите Плана е, че трябваше да поемете такива ангажименти.
Не е вярно! [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Не е вярно!“]] Всичко беше съгласувано.
Абсолютно всичко беше съгласувано, но не пратихме Плана, защото [[реплики]]…
Защо от първия ден – без да лъжете?
Господин Станков, изчакайте за втория въпрос, за изслушване, за отношение.
Продължаваме нататък по Вашия въпрос. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]]
На Вас кое Ви дава основание да говорите тези неща? Няма, защото така.
Защото знаем истината.
Така ли?
Нека да изчакаме господин Василев да каже и ще имате и втори въпрос. Ще имате възможност и да изразите отношение – не от място. Слушаме Ви, господин Василев.
Що се отнася до Вашия въпрос за забележките – да, те са отстранени. Що се отнася до другия Ви въпрос за общественото обсъждане или по-скоро коментар, такова обсъждане е направено и продължава да се прави – вчера бяхме в Комисията, днес сме в Народното събрание.
Това не е обсъждане.
Това не е обсъждане, а какво е? Изслушване, извинявам се. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Ами Вие си казвате Вашите мнения по въпроса, така че може да го приемем и за обсъждане. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Оттук нататък тази година в бюджета са предвидени приходи от 1,3 милиарда и разходи от 1,6 милиарда – това да бъдат реално направени разплащания по проектите, не само договорирани, а реално разплащани и реално приходи от аванси по съответните проекти. Що се отнася каква част от проектите ще могат да бъдат договорирани в рамките на тази година – програма по програма мога да Ви дам детайлна справка, нямам я в момента тук. Това, което очакваме – голяма част от проектите по енергетика, да могат да бъдат договорирани, проектите, които са свързани с изграждането на допълнителни ВЕИ мощности, са разчетени, така че в четиригодишен период ритмично да могат да бъдат направени. Голяма част от проектите в Програма „Транспорт“ да могат да бъдат договорирани. В момента работим по схема, така че проектите, които са свързани със саниране, да могат да бъдат бързо отпушени на база на натрупаните проекти, които седят и чакат по Националната програма. Другото, за което говорим, са проектите, които са свързани с дигиталната трансформация, също в голямата си част да могат да бъдат договорирани в рамките на годината. Общо като стойност, ще Ви излъжа, но мисля, че със сигурност говорим за 5 – 6 млрд. лв., които да бъдат договорирани в рамките на годината – може би малко повече. Пак казвам, това зависи съответно и от имплементацията на Плана от отделните министерства и Управляващия орган. Благодаря.
Благодаря, господин Василев. Следващият въпрос е от ДПС – Станислав Анастасов.
Благодаря Ви, господин Председател. Дами и господа народни представители! Министър Василев, въпросът, който ще Ви задам, е от особена чувствителност за ДПС. Между другото, очаквахме, че е съвсем естествено и Вие да имате чувствителност по този въпрос, но да видим. В Част първа „Общи цели и съгласуваност“ в Плана, т. 3 – „Именно равнопоставеност на жените и мъжете и равни възможности за всички“ е посочено, че Планът за възстановяване и устойчивост приоритизира и равнопоставеността между различни групи в обществото. На теория това би трябвало да обхваща и въпросите, свързани с включването и равенството на ромите. На практика отново не е така. Европейската комисия поставя въпроса защо въпреки високия риск от бедност и социално изключване на ромите – много по-висок от тези на общото население, то не се разглежда изрично нито в компонент Д 2 за социалното включване. ЕК също поставя и въпроса защо въпреки по-лошото здраве в сравнение с общото население, често съчетано с по ограничен достъп до здравни грижи на членовете на групите в неравностойно положение, включително и ромите, то не се разглежда и в компонент Д 3, което се отнася за здравеопазването. Нещо повече, Комисията напомня на правителството, че въз основа на рамката на ЕС за равенство на ромите от месец октомври 2020 г. България заедно с другите държави членки е била поканена да използва пълноценно наличното финансиране от Съюза и национално съфинансиране за насърчаване на социално-икономическата интеграция на маргинализираните общности, включително ромите. Не на последно място ЕК приканва правителството – предвид актуалността на темата, да очертае в раздела за равенство между половете и равните възможности на всички мерки, предвидени за справяне с проблемите на уязвимите етнически общности, включително ромските общности, независимо от източника на финансиране. Между другото, понеже тук се крият документи, както не са се крили преди 1989 г., нашият прочит на последно достъпните документи показва, че и много теми, като детската бедност, енергийната бедност, равенството между половете, както и активни политики за десегрегация и недискриминация, също не са адресирани. Та въпросът ми е в тази връзка: ще включите ли в Плана за възстановяване мерки за справяне с проблемите на уязвимите етнически общности, включително ромските общности, в това число и мерки за социалното им включване за подобряване на здравеопазването и образованието? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Анастасов. Заповядайте, господин Василев.
Господин Анастасов, мерките, които са включени в Плана, са за преодоляване на бедност и социални проблеми при всички етнически групи, а не при конкретни етнически групи. Това е принципът на равнопоставеност. Независимо от това какъв пол, каква етническа група, Вие имате равен достъп до тези услуги. Вие по-добре от мен знаете проектите, които са заложени, те са публични още от 15 октомври. Има продължаваща подкрепа за деинституционализация на грижата за възрастните хора и хората с увреждания, като общата сума с националното съфинансиране е 753 милиона – лична мобилност и достъпност на хората с трайни увреждания – 24 милиона, модернизация на материалната база и въвеждане на информационни технологии в Агенцията за социално подпомагане, така че тя да може реално да помага на хората – говорим за малко под 10 милиона, допълнителни средства за Агенцията по заетостта, за да помогнем на тези хора да се включат на пазара на труда, говорим за около 32 милиона. Тези средства не са насочени по етнически принцип. Те са насочени към всички, които са в неравностойно положение, всички, които са в риск от бедност, всички, които са в момента институционализирани, независимо от тяхната етническа принадлежност. Както Вие сам казахте, при някои етнически групи този процент е по-голям, съответно те ще получат и по-голяма подкрепа – чисто, защото този процент е по-голям. Но да се правят програми – нарочно насочени към конкретни етнически общности, според мен би било огромна грешка. Това, от една страна, стигматизира тези общности и казва: „Вие не може да се справите сами.“ От друга страна, създава разделение в българското общество и от трета страна, залага принцип в подпомагането, който не е свързан с неравностойното положение на съответния човек, а е свързан с принадлежността към конкретна етническа общност, което би било огромна грешка. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Василев. „БСП за България“ има ли въпрос? Има – Драгомир Стойнев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми дами и господа народни представители! Господин Василев, вчера в Комисията по европейски въпроси Вие детайлно, изчерпателно представихте Плана за възстановяване. Смятам, че колегите, които са присъствали, надали ще имат въпроси към Плана, но в крайна сметка може би останаха някои въпроси, които недоуточнихме. Главно улисани в проблемите в енергетиката за големите инвестиции, които този план, наистина ще предостави – остана един въпрос, който може би главно и хората, и бизнеса, най-вече ги интересува. В грантовия ресурс, който България ще използва, се равнява на приблизително 6 млрд. 300 млн. евро – приблизително 12 млрд. и 400 млн. лв. Ние имаме възможност да вземем и заем, както го прави голяма част от държавите. Когато ГЕРБ не подкрепиха моята инициатива този план да се гледа в Народното събрание, затова пък във Франция, в Италия, в другите държави се гледа в парламента и този план намери по-голяма чуваемост, по-голямо разбиране, по голяма подкрепа и съответно голяма част от тези държави прибегнаха и до заеми. Защо, колеги, заеми? Защото наистина са нисколихвени, когато искаш да се възползваш максимално, е съвсем нормално да вземеш заем, който след това ще върнеш. Добре, обаче държавата се отказа от този заем, а в този план Вие де факто преформатирате или не сте преформатирали, защото това ми е основният въпрос, когато представихте вчера промените за съотношението между грантовите схеми и финансовите инструменти. Ако има промяна, колеги, тя е – ние насърчаваме бизнесът да взима финансови инструменти и обясняваме колко това е хубаво. Ние от Левицата казваме, че по-хубаво е – бизнесът, в този момент има нужда от повече грантови схеми. Вие от „Промяната“ казвате: „Не, не, финансовите инструменти са по-важни.“ Същевременно обаче какъв пример даваме – държавата се отказва да взима заем, защото финансовите инструменти, колеги, това е вид заем, за нас не е добре да взимаме заем, обаче Вие, бизнесът, ще взимате заем, защото виждате ли, така е по-добре за Вас. Да де, но бизнесът казва: „Ние искаме грантови схеми.“ Стана едно объркване и наистина не стана ясно, защото Вие вчера не го представихте като промяна това. Моля да ни обясните последно – съотношението остава ли между финансови инструменти и грантовите схеми и какво е наистина да го остойностите? Еди-колко си стотици милиони са за грантови схеми, толкова стотици милиони са за финансови инструменти, наистина да е ясно в окончателния вариант, който казва, между другото, благодарение на напредъка, който има, ще се очаква да бъде приет на 15 март. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Стойнев. Господин Василев, заповядайте.
Благодаря за въпроса, господин Стойнев. Може би да започнем от това защо и в текущата версия на Плана ние не ползваме заемния инструмент. Простата причина е, че България може да взема заеми, директни, при по-ниска лихва и с по малко условия. В бюджета, който гласувахме, ние вземаме заеми, за да си направим националните инвестиции. Нямаме нужда от инструмента на Плана на възстановяване, за да вземем заеми. Държави, които са с по-висок дълг към БВП или с много по-малко грантова компонента, използват част от заемната в Плана за възстановяване. Що се отнася до въпроса, свързан с грантовите инструменти спрямо финансовите инструменти. Стойността на грантовите инструменти като абсолютна сума е същата, каквато беше поискана от индустрията и одобрена в най-първата версия на Плана. Това, което се случи във версията – лятото, и в тази версия, и затова не съм го дал като промяна, е, че стойността на финансовите инструменти беше увеличена, тоест дават се повече пари на бизнеса, същите грантове – повече финансови инструменти. Защо смятаме, че това е добре? Защото в момента това, което виждаме, е едно плавно повишаване на лихвените проценти и то ще продължи. Заради инфлацията Европейската централна банка започва да вдига лихвите. Съответно това, което имахме до момента – лихви от по един, два до три процента, на които бизнесът може да се финансира, а по-рисковите – пет-шест, всъщност, най-вероятно, ще скочат нагоре. Скачайки нагоре, е изключително важно бизнесът да има достъп до сравнително евтини кредити. И ако си спомняте 2013 г., имаше една кредитна програма на половин лихва и така нататък, всичко това изисква финансова помощ от страна на държавата посредством Плана, така че кредитите да останат отворени за бизнеса. Можем дълго да спорим дали това е по-добре от директен грант или не, но истината е, че то стига до повече фирми. Изискуемият финансов ресурс от страна на държавата е по-малък и той може да стигне до повече фирми и те да се финансират при по-добри условия от банките. Това може би не беше много критично в последните една, две, три години, когато лихвите бяха ниски, но според нас става изключително важно в следващите четири, пет години, където очакваме сериозно нарастване на лихвените проценти. Така че бизнесът не е ощетен – той си получава грантовете, както са заложени, но са заложени повече средства за финансови инструменти. Пропорцията е различна, но тя не е различна, защото са намалени грантовете, а защото са увеличени финансовите инструменти. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Василев. От името на „Има такъв народ“? Заповядайте, госпожо Василева.
Благодаря Ви господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги! Господин Василев, започвам първо с адмирации на усилията, които полагате, за да отстраните в пълнота всички забележки на Европейската комисия, и да представим наистина един план, който ще бъде добър за България – План за възстановяване и устойчивост. В самото наименование на този план се съдържа и неговата изключителна важност, защото той не само трябва да възстанови България от всички кризи, през които премина и продължава да преминава, но и трябва да предопредели развитието на тази държава в рамките на няколко следващи поколения, защото това, което направим сега, ще има отзвук поколения напред. Радвам се, че присъствате на всички комисии, на които Ви канят, за да разяснявате Плана за възстановяване и устойчивост, но не смятате ли, че е редно все пак да го видим и черно на бяло. Много е хубаво човек да си съставя мнение по разкази, но още по-хубаво е, когато го е прочел и видял с очите си. Аз не знам защо толкова ревностно се пази информацията за този План за устойчивост и развитие, ако трябва, кажете, ще отидем да го прочетем в секретното Деловодство на Народното събрание или в Министерския съвет – няма проблем, ще отидем и на място ще се запознаем с него. Ние слушаме само за това какво предстои в енергетиката – е, тази държава само енергетика ли е, прощавайте? Нас ни интересува какво ще се случва в земеделието; какво ще се случва в образованието; какво ще се случва в здравеопазването. Разбирам, че енергетиката в момента е най-щекотливият въпрос и затова всички ѝ отделят толкова много време. Тя безспорно е важна, защото в края на краищата енергетиката е структуроопределящият отрасъл, от нея зависи всичко останало. Мисля, че наистина само ще спечелите от това, ако направите този план видим, за да можем да се запознаем с него в детайли. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН и ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Заповядайте, господин Василев.
Благодаря за конструктивния коментар, госпожо Василева. Планът е видим, който е предаден на 15 октомври с всички фишове, които не са променени, например земеделието не е пипнато, това е видимо. Новите проекти не бяха видими, тъй като вървяха много интензивни дискусии с Комисията. Те в момента също са видими след вчерашната дискусия, трябва да проверя с колегите, така че не би следвало да има някакви драми там – можете да се запознаете с тях. Благодаря.
Благодаря, господин Василев. От „Демократична България“? Заповядайте, господин Ганев.
Благодаря, господин Председател. Господин Вицепремиер, колеги! Аз ще наблегна и понеже тук се говори за конкретни проекти в конкретни сектори, но ние знаем, че в цялата таблица са всички фишове, независимо дали са обновени, или не спрямо месец октомври. По-голяма бройка редове има в реформи и не толкова неща за харчене, а неща за промяна в структурата на случването им в съответната държава и едно от важните неща, за които в този план се говори, е обвързването на усвояването на средствата с върховенството на правото на закона. Бихте ли ни дали малко повече информация дали нещо се е променило в планираните реформи в България? И как точно това, което с всичките взаимодействия с Комисията сте добили като впечатления, ще бъде обвързано продължаването усвояването на средствата по Плана с реформи – особено в областта на върховенството на закона?
Благодаря, господин Ганев. Заповядайте, господин Вицепремиер.
Благодаря, господин Ганев. Вие засягате много важна тема. За разлика от оперативните програми парите по Плана подлежат на връщане, ако ние не си свършим работата по реформите. Но що се отнася до върховенство на правото, там са заложени в момента доста по-амбициозни цели от това, което беше заложено преди това. Те са свързани с реформа в прокуратурата и в общи линии всичко, което е заложено в коалиционното споразумение и не включва конституционни промени, е заложено в Плана за възстановяване, което беше и едно от изискванията и основните коментари на Европейската комисия по Плана, който беше внесен месец октомври. Заедно с Министерството на правосъдието работихме, те прегледаха коалиционното споразумение и всичко, което не изисква конституционно мнозинство, е заложено като реформа в Плана за възстановяване.
Благодаря, господин Василев. От парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ? Заповядайте, госпожо Михайлова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър! Аз ще се присъединя към изказването, че би било по-лесно да коментираме нещо, което сме виждали, чели, подлежало е на някакво нормално обсъждане, чути различни становища, не само от Ваша страна – на изпълнителната власт, а и на всички засегнати страни, но това, така или иначе, е ясно, че няма да се случи. Както се каза, ние по Вашите разкази в момента се налага да налучкваме и да задаваме въпроси около Вашите изказвания, които не винаги са достатъчно ясни, за което, съжалявам, че се налага до го кажа, но е така. Преди известно време, може би преди една седмица, Вие говорехте за някакви ядрени мощности, които така и не разбрахме налични ли са, сега ли ще ги правите, къде ще ги правите, как ще ги правите, по какъв начин те са свързани с нас, има ли нещо там в Плана по този въпрос. Другото, което всъщност много често коментирате, са тези паркове с батерии около Стара Загора, които обичате да споменавате. Само че това нещо, когато започнахте да го говорите, обстоятелствата бяха различни, ситуацията и обстановката бяха различни и в момента да не се наложи пак да се правят някакви промени в последния момент предвид поскъпването на суровините. Откъде и как ще се използват тези суровини, откъде ще влизат, как ще ги правим? Вие казвате, искате да ги правим в България, а кога ще се осъществи това производство? Казвате, че сте готови да плащате някакви проценти, които са оправдани според Вас, за да ги произвеждаме тук, но с каква суровина? В момента литият поскъпва с 30%, има възходящ тренд и имате ли в момента нова финансова обосновка, която е актуална към настоящия момент по отношение точно на този конкретен Ваш проект, който ние, пак да кажа, така и не сме видели черно на бяло и ни е доста трудно да коментираме в по-голяма дълбочина? Надявам се подробно да отговорите, защото всъщност само с това ще останем, с думите. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Михайлова. Заповядайте, господин Василев.
Госпожо Михайлова, много бих се радвал, ако администрацията работеше с думи. Тя, за съжаление, работи с хартия, все още. Така че няма да останем с думите, има и достатъчно количество хартия. Що се отнася до Вашия въпрос дали има нова финансова обосновка – да, преизчислени са сумите, да, вкарана е, така или иначе, от самото начало ескалация на цените на металите. Не, не очакваме примерно цената на никела да остане на тези нива през 2026 г. – очакваме пазарите да се успокоят. Със сигурност ще има увеличение на цените, със сигурност те няма да бъдат такива, каквито са в момента. Това, което Вие ме питате: можем ли с наличния ресурс да закупим тези 6000 мегаватчаса батерии, отговорът е – да, можем. Ако се окаже, че има много голямо оскъпяване и всякакви други неща, има ли планове за ескалиране надолу – да, има планове за ескалиране надолу. Това ще направи ли Проекта икономически нерентабилен – не, няма да го направи икономически нерентабилен. Надявам се, че с това отговорих на въпроса Ви.
Благодаря, господин Василев. Преминаваме към втория кръг въпроси. Има ли от „Продължаваме Промяната“? Не. От ГЕРБ-СДС?
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер! Моят въпрос е свързан отново с прословутите батерии. Не знам кой има интерес от тези батерии, със сигурност не е българската енергетика. Има държави, които изграждат батерии, в много по малък мащаб, разбира се, като Австралия, която има специфични нужди от гледна точка на енергийната ѝ система или в щата Калифорния, където случаят е същият. Никой в света досега не си е поставил за цел и не е направил такава голяма батерия не за друго, а защото тя не може да се изплати. Моят въпрос към Вас е: как решихте, че имаме нужда от съхранение изобщо? Сравнихте ли различните технологии, имате ли финансов анализ и може ли да ни го представите? От Ваши интервюта в последните дни разбрахме, че изискването към тези батерии ще бъде те да могат да се презареждат 7500 пъти, тоест да имат 7500 цикъла и това ще се представя като услуга на търговци например, които имат нужда от такава услуга, и цената ще струва 10 лв. – десет евро, точно така. Тя не излиза сметката, господин Вицепремиер, защото 7500 зареждания по 10 евро са 75 000 евро, а една такава батерия струва 250 000 евро на мегаватчаса. Как ще гарантирате, че тези батерии ще бъдат произвеждани в България? Това е дискриминационен критерий. Европейската комисия никога, при никакви обстоятелства няма да Ви разреши в тръжната процедура да имате изискване тези батерии да се произведат в България или по някакъв начин да фиксирате изграждане на завод в България. На мен ми се струва, че това просто го казвате, за да напудрите тази, иначе казано, скандална идея. Всъщност проектът за батериите е толкова скандален, че остава в сянка друг чисто лобистки според мен интерес в този план и това е интересът на фирма „Постскриптум“, доколкото ние знаем, която иска да получи, не само тя, а и други фирми вероятно, грантове за ВЕИ проекти, което е неразбираемо за нас, при положение че, без да има каквито и да е грантове в България, в момента най-модерното нещо е да се разработват проекти за ВЕИ и вече има подадени заявки в системния оператор за над 15 000 мегаватчаса. Защо, ако няма личен частен интерес, се твърди в медиите включително, че това е на фирма „Постскриптум“, надявам се, тя да не е свързана с Вас или с друг член на правителството, ще се дават грантове от Плана за ВЕИ проекти? Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Добрев. Имате думата, господин Василев.
Господин Добрев, явно не сте внимавали в часовете по математика. [[Възгласи: „Ауу!“ от ГЕРБ-СДС.]] Казахте 7500 презареждания по 10 евро, което казах така, на мегаватчас. Хайде сега да умножим по мегаватчасовете! Оттук нататък грантове не се дават за ВЕИ проекти. Грантове се дават за батерийната компонента, която е изискуема да бъде 30% от реалната енергия, която е реално инсталираната мощност на съответната ВЕИ инсталация. Не на последно място, цялото това нещо се управлява от Европейската банка за възстановяване и развитие точно за да няма подозрения за какъвто и да е личен интерес. И това, което според мен е изключително важно да се каже, защото Вие казахте как сме направили анализ, че имаме нужда от сторидж съхранение. Да Ви попитам: имаме ли нужда от ПАВЕЦ „Чаира“? Какво щеше да представлява българската енергийна система и как щяха въобще да се включат каквито и да е зелени мощности, ако не съществуваше ПАВЕЦ „Чаира“, което е точно батерия? Вторият ми въпрос е: при тези 15 хиляди мегавата, за които Вие говорите, които са сложени като проекти, които искат да се реализират на територията на страната, как ще бъдат те балансирани? Как ние ще подсигурим, че когато слънцето грее, цялата тази мощност, цялата тази мощност ще може да бъде използвана, когато на нас ни трябва? Вие също толкова добре, колкото и мен, знаете, че пикът в България е когато слънцето не грее през нощта през зимата. И точно затова ни трябват мощности, където ние можем да съхраним енергията и да я използваме, когато тя ни трябва, за да може цялата тази енергия, която е евтино произведена, да бъде използвана, когато ни трябва. В оригиналния план, който беше предоставен, колкото и господин Дончев да казва, че е нямало ангажимент за закриване на мощности, беше сложена парогазова централа. [[Реплика от ГЕРБ СДС: „Във Вашия план!“ Шум и реплики.]] Тази парогазова централа е абсолютно нерентабилен проект по две причини. Едната я виждаме днес, когато се чудим дали ще имаме, или няма да имаме газ. А другата е, защото даже и да я изградим, след седем години трябва да затворим, до 10, по чисто икономически причини, свързани с цените на квотите. [[Реплика от народния представител Теменужка Петкова.]] Да, ще ни свършат работа. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Лично обяснение.
Лично обяснение? [[Реплика от народния представител Делян Добрев.]] Господин Добрев, заповядайте.
Уважаеми колеги, някой от Вас разбра ли къде е грешката в 7500 по 10 прави 75 хиляди? Така ли е, или не е така?
Така е.
А цената за мегаватчас е 280 хил. евро, или 250 хиляди. Може и 350 да стане, защото никелът е скочил с 400% за последните две седмици. Тоест приходите от този Ваш проект няма да изплатят и 20% от инвестицията, която ще направите. И аз не чух отговор на въпроса, който зададох към Вас – за фирма „Постскриптум“? Тази фирма участвала ли е в писането на Плана официално в Министерството? Защо една частна фирма взима отношение, дава идеи? Тази частна фирма развива ли ВЕИ проекти с батерии и има ли хора от кабинета, свързани с тази фирма? Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
От парламентарната група на „Движение за права и свободи“? Да, заповядайте, господин Министър.
За да бъде съвсем ясно, отговорът е: няма. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Заповядайте, господин Халил Летифов.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Вицепремиер, аз ще Ви върна на тема „Транспортна свързаност“. В компонент „Транспортна свързаност“ на стълб „Свързана България“ от Плана за възстановяване и устойчивост е предвидена инвестиция 5 – Подобряване на безопасността на движение по пътищата в Република България чрез създаване на условия за устойчиво управление на пътната безопасност. В тази инвестиция се предвижда разработване, интегриране на софтуерни приложения за управление и приоритетност на дейностите по пътищата за осигуряване на пътната безопасност, както и за изграждане на Национална електронна система за подаване и обработване на сигнали, свързани с безопасността на пътната инфраструктура. Според бележките на Европейската комисия пътната безопасност в България е много сериозен проблем, а и не само според нея, защото смъртните случаи и тежките наранявания са сред най-високите в Европейския съюз, а реални мерки в тази посока не са залегнали в Плана. Комисията призовава България да си постави цели за намаляване с 30% от общия процент на смъртните случаи и тежки наранявания от пътните произшествия към средата на 2025 г. спрямо изходното ниво от 2019 г. и да намали поне с 50% броя на рисковите точки на пътна безопасност към края на 2025 г. спрямо изходното ниво от 2019 г. С оглед на това Европейската комисия предлага вместо предложения в Плана за инвестиране в специализирано оборудване и софтуерни приложения да се инвестира в надграждане на инфраструктурата, премахване на рисковите точки за пътна безопасност, както и надграждане и обезопасяване на тунелите, заради които има висящо дело за нарушаване на европейските изисквания и според Европейската комисия биха били повече от очевиден избор. Според Европейската комисия софтуерните приложения изглеждат доста сложна идея, но не са необходими на този етап. В тази връзка с горното моят въпрос е: взета ли е предвид тази бележка на Комисията по отношение на транспортната свързаност в съответствие с предложенията на Европейската комисия? Втората част от въпроса ми е – това, което казахте, господин Вицепремиер, по отношение на Плана на Европейската комисия на Европа за намаляване на вредните емисии до 2030 г. с 55%: каква е стратегията и какви са мерките, които правителството е взело по отношение на транспорта? Тъй като ние имаме заети над 100 хиляди души и в транспортния пътнически товарен сектор, и в тези, които изработват компоненти за автомобилостроенето, при намаляването на вредните емисии как ще запазим тези над 100 хиляди заети в този сектор, при условие че Вие казахте – и то е така, разбира се, няма как, ние ще намаляваме вредните емисии с 55% до 2030 г. Благодаря.
Благодаря, господин Летифов. Господин Вицепремиер, заповядайте да отговорите.
Благодаря и за двата въпроса. Относно първия въпрос, да, взети са предвид бележките на Комисията. Наскоро гласувахме и бюджета, и там видяхте, че всъщност драстично са увеличени средствата за текущ ремонт на пътищата, една голяма част от които ще отидат точно за такива точки. Така че тук не става въпрос само да се използват европейски средства. Става въпрос ние да си свършим работата на национално ниво и да си направим и националните инвестиции за пътна безопасност, които са абсолютно наложителни. Що се отнася до по-тежкия и по-сложния въпрос, който задавате, свързан с декарбонизацията на транспортния сектор. В рамките на Плана е заложено значително развитие на железопътната инфраструктура, което е един естествен начин да се постигне част от тази цел. Защото, ако повече хора и товари могат да вървят през железопътната инфраструктура, това помага за декарбонизация на сектора като цяло. Знам, че в Министерството на транспорта в момента работят по цялостна стратегия за автомобилния транспорт. Тя е извън контекста на Плана за възстановяване и моят съвет е наистина съвсем активно с министър Събев да работите по тази задача. Доколкото има нужда от финансово обезпечаване, ние сме поели ангажимент да помогнем с това финансово обезпечаване, за да не бъдем изненадани от декарбонизацията в транспорта по начина, по който сме изненадани от декарбонизацията в енергетиката. Добре е да се подготвим по-отрано, за да не трябва в последния момент да се сблъскваме челно с много сериозни проблеми. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. От парламентарната група на БСП имате ли втори въпрос, колеги? Нямате. От парламентарната група на „Има такъв народ“? Заповядайте.
Уважаеми колеги! Уважаеми господин Вицепремиер, ПВУ-то е добре. Похвално е, че правите абсолютно всичко той да може да бъде приет и съответно да се тръгне да се работи по него. Но обезпокоителното, което е конкретно за комплекс „Марица-изток“, е, че ние там нямаме никаква алтернатива за заместващи мощности. Още повече, в някои Ваши интервюта Вие казвате, че определени централи ще бъдат затворени, които не отговарят на екологичните норми. Но пряко свързаните хора, които са на работа в тези централи, са повече от 5 хиляди души. Каква е алтернативата за тези хора? Каква е алтернативата за хората, работещи в комплекса „Мини Марица изток“? Да, батерии за съхраняване, които ще се разположат на площадките на ЕСО, са добре. Знаете, че енергетиката е от национално значение и за енергийната сигурност, и за националната сигурност. Смятам, че там трябва наистина да бъдем много внимателни. Първо, какво казваме, трябва да бъдем много внимателни в стъпките, по които вървим. Енергетиката трябва да я развиваме с 15 – 20 години напред. Ние трябва да знаем какво правим днес, утре, вдругиден, след 10 години. Трябва да имаме ясна визия за това. Едни батерии, един завод за батерии, при положение че нямаме заместващи мощности, няма как да се случат нещата. И още повече алтернативата на тези хора, които работят и в тези централи, които казвате, че са неекологични, но тези централи са пряко свързани и с доставката на обогатено енергийно гориво към няколко топлофикации, които са в страната...
Господин Тенев, формулирайте въпроса си.
Имаме ли ясно виждане за енергийния комплекс „Мини Марица-изток“ и за хората, работещи там? Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Заповядайте, господин Вицепремиер.
Благодаря много за въпроса. Той, разбира се, предполагам е основно към министър Николов като човек, който прави политиката в енергетиката. Доколкото стиковането с Плана за възстановяване и целите за декарбонизация са изключително важни, това, което можем да кажем, това, което е заложено в Плана от гледна точка на комплекса „Мини Марица-изток“, е, че ТЕЦ 1, ТЕЦ 2, ТЕЦ 3 продължават да работят, без да трябва да се премахват мощности от тях. Оттам нататък, ако говорим конкретно за „Брикел“ и „Бобов дол“ като двете централи, които споменавам често, те са отдали около 1% от енергията в страната последната година, предпоследната година и така нататък, така че от гледна точка на енергийната система тези две централи не са ключови. Те са ключови, както Вие казахте, от гледна точка на социалната система и на хората, които работят там в региона. Там имаме Фонда за справедлив преход, който при ясна концепция за Маришкия басейн вече може да бъде детайлно разписан, доколкото знам, този процес върви в Министерството на енергетиката и Министерството на регионалното развитие, и да се използва за подпомагане точно на тези хора и за навлизане на нови бизнеси в региона. От гледна точка на Плана, както казахме, има изискване батериите не само да се разположат, а да се произвеждат там. Другото, което знаем, че ще започне да се случва, в момента процесът на рекултивация на използваните части от мината е силно занемарен, да не кажем, че се случва на много малки обороти. Това трябва да бъде ускорено. Не на последно място, има предвидено изграждане и на индустриална зона, преференциално конкретно във въглищния район на „Мини Марица“, така че да могат да бъдат привлечени и допълнителни производства в региона. Само по Фонда за справедлив преход, който е извън Плана за възстановяване, говорим за ресурс от 1 млрд. 800 млн. лв., ако не се лъжа. Отделно в самия план има ресурс за индустриална зона, има предвиден, както знаете, като част от батериите там ще има предвиден ресурс за заводите, които да са там, така че реално комплексно между трите ресурса и истинска работа в региона – това би следвало да може да осигури добре заплатени работни места за всички тези хора и един постепенен плавен преход. Това е, което е заложено, пак казвам, от гледна точка на Плана за възстановяване. От гледна точка на енергийната стратегия и Плана за справедлив преход компетентни наистина са министър Караджов и министър Николов. Благодаря.
Благодаря Ви и аз, господин Вицепремиер. От „Демократична България“ – заповядайте, господин Димитров.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Премиер! За съжаление, проблемите на пазара на електроенергия ще продължат тази година и те се разшириха заради безумната агресия в Украйна – ненужната война, разбира се, имам предвид. В тази връзка исках да Ви питам за един елемент, който не беше... имаше един елемент, който беше обсъждан, но не беше доизяснено какво му е мястото в Плана за възстановяване и това са интелигентните разпределителни мрежи – smart grits, които намаляват пиковите стойности на потребление и помагат с по-малко производство на практика да бъдат задоволени нуждите. Сега, аз съзнавам, че това е огромна инвестиция и ако може да я направи частният сектор, би било добре. Въпросът е дали с Плана за възстановяване подпомагаме този процес, ако трябва дори методологически, пак би било полезно, или координационно, или по някакъв друг начин. Ние с колегата Георги Ганев и „Демократична България“ си задавахме въпроса, понеже това е огромна инвестиция, съзнаваме го, че е достатъчно трудно и сложно да се направи, но вече доста европейски страни разсъждават и работят по въпроса – ако не може да бъде реализирано с досегашния ресурс, че това може да бъде повод за привличането на заемен ресурс и допълнителен План за възстановяване, ако така си го представяте, защото темата действително е важна и въпреки огромната инвестиция има шанс тя да се изплати предвид общото развитие в пазарите на електроенергия в България и в Европа. Но ако сте намерили начин частният сектор да поеме тези разходи и инвестиции, това е, разбира се, пак казвам, най-добрият вариант. Дали с Плана за възстановяване подпомагаме този процес и неговата реализация? Това е нашият конкретен въпрос. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Димитров. Господин Вицепремиер.
Благодаря, господин Димитров. В Плана са включени общо 611 милиона за подобряване на преносната мрежа, от които 370 милиона идват като грант от Плана и 241 милиона като частно съфинансиране на съответния проект. Тази инвестиция е насочена предимно към мрежа „високо напрежение“, тоест мрежата на ЕСО. Що се отнася до мрежите средно и ниско напрежение, там проведохме редица разговори с операторите на тези мрежи – ЕVN, ЧЕЗ и „Енерго-Про“, и те имат ясен план за инвестиция в тези мрежи, като към момента в мярката, която е предвидена тук, която е за ЕСО, може да бъдат подпомогнати, както Вие казахте, аналитично къде има нужда от места, да е ясно, къде има големи мощности, които искат да се присъединяват към тези мрежи, къде трябва да бъдат подсилени капацитетите, но инвестициите трябва да бъдат направени от съответните дружества и те така или иначе получават възвръщаемост върху тези инвестиции през електроенергията, която всички ние плащаме. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. От парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ.
Уважаема госпожо Председателстващ, господин Министър! Първо, трябва да отбележа, тъй като в един от предходните въпроси беше засегнат въпросът за „Брикел“, че ние от ВЪЗРАЖДАНЕ приветстваме това решение, то беше наложително и крайно закъсняло решение, и социалните последици, които действително ще има такива, ще бъдат преодолени за сметка на здравето на хората в този регион, които страдат по безобразен начин от работата на тази централа, точно и конкретно на тази централа, която, както и Вие казахте, произвежда изключително пренебрежимо малък процент от микса. На територията на нашата област има три ТЕЦ-а. Ние коментираме държавния. Вие преди няколко седмици с министър Николов ходихте в Щатите, мисля, че се срещнахте и с управлението на американските централи. Поне в разговор с него останах аз с такова впечатление и тъй като, съжалявам, но се налага само от Вашите медийни изяви да се сдобиваме с тази информация, нямаме черно на бяло, въпреки че се намираме в Народното събрание и сме народни представители друга официална такава, Ви задавам този въпрос: как в Плана за възстановяване и устойчивост са включени трите централи, какво участие имат американските, те в момента планират ли някаква промяна на начина, по който работят, защото и това беше коментирано, пак, за съжаление, трябва да го коментирам, на база медийни изяви, и всъщност по какъв начин ще продължат да работят? Защото обстановката, в която се намираме в момента, световната обстановка, в която се намираме, дори войната да приключи утре, никой от нас не си мисли, че ние ще се възстановим много бързо. Предвид че България е най-бедната европейска държава, предвид това, че ние бяхме изправени до стената и преди тези поредица от кризи, които ни се налагат, предвид това, че ние все пак разполагаме с въглищни мощности, които Европейската комисия преди няколко дни каза, че ще толерира и ще подкрепя, ние смятаме, че по-скоро трябва да вървим не в намаляване, а в увеличаване на това, което имаме налично, и то много бързо може да започне да се използва и да ни осигури устойчивост, стабилност и независимост по отношение на енергията. В тази връзка моля Ви да ни кажете какво е участието на двете други централи, които днес не сме коментирали, изключвам държавната ТЕЦ „Марица-изток 2“. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Михайлова. Заповядайте, господин Василев.
Благодаря за въпроса, госпожо Михайлова. Отговорът е доста ясен. Първо, в Плана няма задължение за затваряне на тези мощности, така че те могат да продължат да работят. Второ, тези мощности, заедно с твърдите договори за изкупуване до 2024 г. и 2026 г. съответно остават, така че имаме твърди договори за изкупуване до 2024 г. и до 2026 г., което гарантира, че те ще работят поне дотогава. Оттам нататък плановете на централите са да се опитат да започнат да миксират горивото, тоест то да не е чисто въглища, с цел намаляване на вредните емисии. Това, разбира се, ще зависи от пазарна конюнктура, от това какво ще се случи следващата година – година и половина и като европейска политика, и като цена на емисиите. Така че няма за момента планове тези централи да спират работа, които на нас да са ни известни, и със сигурност до 2024 г. едната, до 2026 г. другата, няма да им бъдат прекратявани предсрочно договорите, така че те ще имат и задължение да работят. Благодаря.
Много благодаря, господин Вицепремиер. Уважаеми колеги, задаването на въпроси приключи. Започваме с изразяването на отношение към дадените отговори. Започваме с парламентарната група на „Продължаваме Промяната“. Отношение? Нямате за изразяване. От ГЕРБ-СДС – заповядайте, господин Дончев.
Уважаема госпожо Председателстващ, господин Вицепремиер, колеги народни представители! В психотерапията има една такава максима: „Паметта е болка, забравянето е терапия.“ Съжалявам, че ще започна с опит да опресня паметта Ви. Първо, уточнявам, че проектът за парогазова централа не присъстваше в нашата последна версия на Плана, тя се появи по време на служебните правителства. Вярно е, че човек не може да помни всичко, но все пак се надявам да сте изпълнявали съвестно задълженията си на министър и поне на това да сте обърнали внимание. Второто, което искам да напомня – последната версия на Плана допреди края на нашия мандат се появи вероятно преди една година. Тогава голяма част от политическите сили коментираха, че този план е безобразен и в него има само, как беше, кражби и асфалт. И втората, и третата версия на Плана е между 85 и 80% същата. Сега остава да ми отговорите какво означава това? Същата! Пак опреснявайки паметта на всички, причината планът да не бъде подаден, е друга. В отиващите си последни дни от мандата на кабинета Борисов 3 имаше няколко политически сили, едни от тях представени в този парламент, други извън парламента, които казаха, че имат по-добри алтернативни планове. По-добри алтернативни! Аз една година алтернативен план не съм видял и една година преработвате последната версия на нашия план, и той е 80% същият. Толкова за опресняване на паметта. Бих могъл да коментирам много по съдържанието, но предпочитам да се насоча на фината корелация на два фактора – време и пари. Колегата Трифонова Ви зададе един въпрос – вярно ли е, че сте обърнали внимание на разпоредбите на чл. 12, § 2 и § 3 на Регламент 241, който указва темпа, с който трябва да се разходват средствата. Тук говорим само за Плана, не сме стигнали до оперативните програми. От разговора между Вас и народния представител Трифонова аз разбрах, че Вие с лекота съобщихте, че още тази година ние ще загубим три милиарда. Така излезе. Тази прогноза не е точна. Моята прогноза е, че ще загубим поне четири, поне четири! Защото темпът на договаряне, дори Планът да бъде одобрен в средата на лятото, което е възможно, пожелавам го, стискам палци, аз освен опозиция, на първо място, съм български гражданин. Това означава темпът на договаряне само по Плана – 2,1 милиарда на месец. Ако добавите това, което трябва да се договаря от бюджета, който има щедра инвестиционна програма за над 8 милиарда, и това, което трябва да тече по оперативните програми, съветвам Ви да обърнете внимание на чл. 105 от общия регламент, българската държава трябва да договаря по около 4 милиарда на месец. Няма как да стане. Няма как да стане, дори с магическа пръчка. Един последен, съвсем колегиален съвет, без опити за евтина политическа злоупотреба. Случва се, когато изпълняваш проект, когато организираш обществена поръчка, да се допусне нередност или грешка, това не е престъпление. Не е хубаво за целите на отношенията с Европейската комисия, преди да си получил финансиране, преди то да е одобрено, да декларираш намерение да го похарчиш по грешен начин. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Дончев. От парламентарната група на „Движение за права и свободи“ – заповядайте, господин Цонев.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер! Парламентарната група на „Движение за права и свободи“ инициира този дебат със съзнанието, че той е изключително важен, дори и в този момент, за цялата българска икономика и за българското общество. Затова, господин Вицепремиер, Ви благодаря за търпението и за добрия тон. Търпението, защото трябваше да изслушате петдесетина процедури и една вътрешнокоалиционна фотосесия, но това, както се казва, нека да бъде бонус. По конкретиката. Записах си доста неща, които казахте, но да започнем оттам, което според мен е най-важно, от мястото, което е най-важно – първата Ви декларация. По повод това, че Планът още не е приет, не е договорен, Вие казахте, че по-важно е да има добър план, отколкото план. Може би в някои обстоятелства, може би при някакви други конкретни случаи това да е вярно като съждение. Аз го оспорвам – то не е вярно! Знаете ли защо? Защото в тази ситуация, в която имаме няколко кризи, в тази ситуация, в която имаме много тежка инфлация, беше по-важно да имаме план, отколкото добър план. В друга ситуация щеше да бъде вярно да имаме добър план. В тази ситуация беше по-вярно да имаме план, защото този план е преди всичко и антиинфлационен инструмент. От няколко месеца Ви обръщам внимание от тази трибуна на инфлацията, защото това е проблемът, който в момента в българското общество – по повод бюджета си говорихме, и не само в България, занулява всичко – икономическа активност, спестявания. Да не изброяваме, сега ще минат петте минути и няма да мога да кажа всичко, което искам да Ви кажа. Този план е инструмент и за справяне с инфлацията, много добре макроикономически прокламираната цел за инвестиции, като погасител на инфлационните процеси. Ами Вие нямате един инструмент, който трябваше вече да действа, който впрочем действа във всички останали страни. От тази гледна точка ще кажете: ние сме ново правителство, аз ще Ви отговоря: не, не сте, защото Планът го спряхте, когато бяхте в служебния кабинет. Може би сте имали право да го спрете по някакви причини, но нашето мнение е, че не биваше. Трябваше още тогава да бъде задействан на макс, защото и аванс се взима само първата година. Ние и тази опция изтървахме. По конкретиката може много да се говори, няма как в рамките на пет минути да я засегна, но не мога да пропусна някои много важни неща. Ние нямаме споразумение за партньорство и по тази причина първата година от програмния период е пропусната, на път сме да пропуснем и втората. Това ще се случи, уви, въпреки усилията. Много е важно тук, започвам с програмите и Плана за партньорство, защото повече от нещата, които Вие залагате, искате да заложите в Плана за възстановяване, всъщност мястото им е в оперативните програми. Точно там е мястото и на батериите, и на всички зелени политики, защото целият програмен период е ориентиран към зелената енергия. Целият програмен период е ориентиран към декарбонизацията. Няма смисъл да Ви припомням какви програми има, включително с комбинирано финансиране, включително с Инвестиционната банка и така нататък, които точно могат да осъществят политиките, които искате да заложите в Плана, тоест трябваше да ускорите Плана, а да бутнете тези декарбонизационни проекти в програмния период. Там беше мястото. Аз виждам, тук колегите оспорваха преди всичко има ли нужда от въпросния план с батерии и Вие много аргументирано отговаряте: има нужда. А всъщност проблемът е друг – да, има нужда, но не тук, а там трябваше да бъде използван ресурс от целия програмен период, който, пак да повторя, е ориентиран към декарбонизация и към зелена енергия. От тази гледна точка аз искам да Ви кажа следното: ние сме много добре информирана партия, ако сте забелязали. Можете да не ми отговаряте на този въпрос, но аз ще го кажа заради протокола, за да мога после да го припомня. Ние смятаме, че Планът беше спрян, за да се изработят онези проекти, които касаят едно лице, господин Вицепремиер. Бъдете абсолютно сигурен в това. Когато Планът бъде приет и когато започне реализацията и производството на батерии, и всички останали неща, ние ще извадим ето тази стенограма и затова сега ще го кажа. Нямаме фиксация, както на пръв поглед изглежда, към енергийния олигарх Прокопиев, но неговите проекти изчакахме да станат. И той ще бъде един от основните участници в производството на въпросните батерии. Ние сме информирани, че е ставало въпрос и за „Соларпро“ при производството на тези батерии. Казвам го не да се заяждам с Вас, няма нужда сега от това. Казвам го, защото, когато това стане факт, трябва да имаме възможност да го припомним, че сме предупредили още тогава. Защото, ако то се окаже вярно, ние трябва да потърсим сметка защо цял план е бил спрян, са били пропуснати толкова много възможности за българската икономика и за българския бизнес, за да реализира някой някакви свои частни интереси, които впрочем би могъл да реализира като всеки друг български бизнесмен и по линия на програмите – да си направи домашното, да участва. Няма лошо, ако е от полза за България.
Господин Цонев, времето напредва.
Да, благодаря Ви. Но нашето убеждение, и то не почива на съмнения, почива на реални факти, ще го докажем, когато бъде приет Планът и когато започне реализацията на въпросните проекти. Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Много благодаря. Заповядайте, господин Вицепремиер.
Господин Цонев, аз съм наистина изненадан от последното Ви твърдение и Ви моля, ако имате каквито и да е доказателства, дайте ни ги, ще ги дадем на прокуратурата. Абсолютно съм сериозен. Каквито и доказателства, ако имате, предайте ни ги, ние ще ги предадем на прокуратурата да бъдат разследвани. Това е изключително сериозно обвинение и то трябва да бъде разследвано на момента, ако то е вярно. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. От парламентарната група на БСП? Заповядайте, господин Стойнев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Ние разбираме в каква ситуация сте, господин Министър, защото Вие де факто заварихте един план, който беше сбор от най-различни проекти. Този план се представяше в Брюксел като едва ли не Планът за възстановяване и устойчивост на страната, който не отговаряше въобще изцяло на европейските критерии. Защото, колеги, ние се научихме да усвояваме европейските средства, но като че ли не се научихме да усвояваме европейските идеи, европейските политики. С този план Европа цели да стане фактор и водеща роля в един нов икономически и световен модел, Европа да има предимство спрямо останалите държави и ние трябваше да се възползваме именно от този план. За съжаление обаче, като че ли поради естеството, поради това, което се наследява, ние ставаме консуматори на европейското производство, отколкото ние да инвестираме главно в българско производство. Идеята, че батериите ще се правят в България е добра, но аз не съм убеден, че дали за краткия период наистина ще можем да успеем. В крайна сметка има и високотехнологични производства. В Германия се прави огромен завод на една американска компания, от която могат евентуално да се вземат тези батерии, говоря на един пръв етап. Но, господин Министър, Европа говори за водородна икономика. В Германия започват влакове, автобуси да се движат на водород. Ние трябваше да отделим повече средства именно към производството на водород – дали той ще бъде зелен, дали ще бъде син, дали ще бъде сив водород, но това е наистина изключително важно. Трябваше, за мен лично, този план може би да бъде малко по-амбициозен и да насърчаваме именно това производство, защото България трябва да започне да има предимство спрямо своите съседи, спрямо своите съюзници в Европейския съюз, да имаме наистина предимство спрямо тях в дадена посока, защото виждаме, че ние прекалено много сме изостанали. Именно начинът, по който ние разчитаме това, което Европа ни представя като политики – било то като зелената сделка, било то като дигиталния преход, това е ключова възможност за България и за страната ние да тръгнем по един нов път на икономическо развитие. Да, санирането може да ни е приоритет. Да, закупуването на нови влакове също е важно, защото ние така или иначе трябва да се доближим до това качество на живот, което го има в Европа, но не трябва да мислим толкова краткосрочно. Този план трябва да има възможност България наистина да мисли по-дългосрочно, да бъдат именно тези мерки, които са във водородната икономика, така че България да се нареди сред богатите, иновативните държави. Да дадем път най-вече на тези млади хора – интелигентни, да бъдат тук, да създадем едно производство, което да насърчава още повече иновациите, да се разкрият наистина такива научни центрове, където младите хора да могат да намират своята реализация. Това е една европейска политика, която, колеги, ние трябва да разберем, че наистина пътят е просто рязка промяна на съществуващия досегашен модел. Ние можем да упрекваме много. Ние от Левицата също така упрекваме за липсата на базови мощности, за това, че нещо трябва да се случи. Разбира се, че в енергетиката за такъв кратък период не могат да се усвоят изведнъж тези средства, защото една базова мощност отнема приблизително 10 години, за да бъде построена, но, което се надявам, че и ще стане. Още повече че в момента АЕЦ „Козлодуй“ има достатъчно средства може би, за да си купи своите реактори. Но, господин Министър, това, което е в транспорта, и тази иновация, която предстои, която виждаме, че се случва най-вече в Германия относно производството на водород, трябва да залегне и в България. Документът, за мен лично, можеше да бъде по-амбициозен, но в крайна сметка това е едно наследство. Хубавото е, колеги, че до 15 март документът трябва да бъде одобрен и ние трябва веднага тази година, за да не се получи нулева, трябва веднага, както Вие казахте вчера, че имате готовност да започнат мерките по усвояването на тези средства, които са наистина изключително важни за цялостното преструктуриране на българската икономика. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Стойнев. Отношение от „Има такъв народ“? Заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Вицепремиер, първо, моите поздравления, че вчера на Комисия сте поели ангажимент вече да говорим за напояването като такова. За мен ще бъде удоволствие да Ви поканя в Комисията по земеделие, за да говорим на тази тема, защото земеделието, особено в последните няколко седмици, а и в следващите няколко месеца, ще става все по-актуално и по-актуално от гледна точка на националната и продоволствената сигурност на гражданите. Ще си позволя два коментара по отношение на Плана. Първо, искрено съжалявам, че частта „Земеделие“ не е променяна, защото по отношение на първия компонент „Цифровизация“ най-елегантната дума, която мога да използвам, е липса на амбиция. Тази част може да постигне много, но за съжаление, на това, което е предложено, му липсва амбициозност. Второ, имам съмнение, че огромната част от средствата, които са за инвестиция в земеделски стопанства, ще постигне своя ефект. Затова специално бих Ви обърнал внимание не само за частта „Земеделие“, но и за цялостната част на Плана, по отношение на системата за управление и контрол, която, за съжаление, все още не е публична и не можем да я дискутираме, но тя също е изключително важна. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Абровски. От „Демократична България“? Няма. От парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ? Заповядайте, госпожо Михайлова.
Уважаема госпожо Председател, господин Министър! Трябва да направим уточнението, че ние коментираме версия на Плана, публикувана октомври месец миналата година – с някакви нейни корекции, с които ние се сдобиваме спорадично по различни канали, начини, разсъждаваме върху изказвания на различни министри, на парче, и гадаем. Какво се крие толкова в този план? Ние не разбрахме! Не искаме да си мислим неща, които бяха казани от други колеги – задкулисни, някакви други, аз не допускам това. Вероятно имате някакви други причини да криете този план, но така или иначе, ние фокусирахме днес въпросите основно около енергетиката, защото е наболял проблем, но там е засегнат всеки един сектор и е много важно да получим становищата отвън към този план. Ние самите като народни представители също да се сдобием от тези становища отвън, но няма как това да се случи, при положение че ние нямаме черно на бяло върху какво да седнем и коментираме. Имаме някаква част от него. Това, което е ключово важно, е, че там са засегнати и региони покрай планирането. Същата неяснота, която цари в нас, въпреки че ние сме в Народното събрание, я има и по региони, има я и в общините при кметовете, особено на засегнатите такива, каквито коментирахме и днес във въпросите. Аз използвам възможността и времето за изразяване на становище, за да Ви помоля, дори и да не е приключило всичко, което правите по Плана, да ни го предоставите – такъв, какъвто е, дотам, докъдето сте. Предоставете го на групите, защото и ние имаме нашите идеи, имаме какво да кажем. В името на това да свършим работата заедно, сигурна съм, че и другите групи имат какво, което ще бъде полезно и за Вас вероятно, и може би няма да се наложи за пореден път да бъде нещо връщано, преформулирано и с десетки страници забележки. Не искам да си позволявам да давам съвети, може би не е моя работа, но начинът, по който общувате от изпълнителната власт с нас, буди съмнения, които може би в някои от моментите са излишни и създават напрежение в работата, което българското общество в момента няма нужда нито да гледа, нито да изпитва на гърба си по какъвто и да било начин. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, госпожо Михайлова. Господин Цонев, заповядайте по процедура.
Процедурата ми, госпожо Председател, е лично обяснение – изчаках отношенията, затова накрая. Господин Вицепремиер, аз много ясно се изразих: ние когато имаме събрани данни, ги предоставяме тук в едни папки и ги пращаме на министър-председателя, на Вас също. Но ние казахме: ще изчакаме приемането на Плана и реализацията на проектите, за да не бъдем голословни. Към този момент само отправихме предупреждение, в смисъл добронамерено – да е ясно, че ние следим този процес. Когато казах за фиксацията, нашата фиксация е всъщност върху това, от първия ден го правим – задкулисието да бъде отстранено от българската политика, задкулисието в лицето на това лице и на кръга около него. Вие ни уверявате, че това не е вярно, ние Ви вярваме, окей, обаче проверяваме всеки ден всяко действие и когато имаме съмнение – тук, от трибуната. Тъй като колегите поискаха Плана, аз също искам да Ви помоля: пратете го през председателя на Народното събрание в най-кратък срок – днес, утре, Вие имате цялата кореспонденция. Ще Ви кажа защо. Знаете, че нашата партия има сериозни контакти в Европейската комисия. Не сме си позволили да го изискаме оттам, за да не дискредитираме България, защото ще трябва да кажем защо го искаме от тях, а не от Вас! Бъдете така добър, пратете ни Плана, кореспонденцията – което намерите за добре, че трябва да знаем, на всички групи, за да можем наистина аргументирано, а не така напосоки да говорим. И последното, което искам да кажа в рамките на 10-ина секунди. От връзката на Плана с върховенството на закона очаквах да кажете и това: направи ли Ви впечатление, че парламентарната група на ДПС е внесла най-много инициативи по върховенството на закона – и за паспортите, и за ин хаус поръчките, и за парите-джипката, и най-важното – проектът за Конституция, който отговаря на европейските изисквания, защото по европейските изисквания към върховенството на закона ние сме се съобразили с абсолютно всички. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Цонев. Обявявам почивка 30 минути до 12,10 ч. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, възобновявам заседанието. Преминаваме към следващата точка от дневния ред за деня: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА ОТМЯНА НА РЕШЕНИЕ НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ОТ 7 ЯНУАРИ 2022 Г. ЗА ДОСТЪП ДО СГРАДИТЕ НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ПРИ ОБЯВЕНА ИЗВЪНРЕДНА ЕПИДЕМИЧНА ОБСТАНОВКА. Има изготвен Доклад от Комисията по конституционни и правни въпроси относно Проекта на решение. Има ли представител на Комисията по конституционни и правни въпроси в залата, който да ни запознае с Доклада? Заповядайте, господин Стоев.
„СТАНОВИЩЕ на Комисията по конституционни и правни въпроси относно Проект на решение за отмяна на Решение на Народното събрание от 7 януари 2022 г. за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка, № 47-254-02-6, внесен от Петър Николаев Петров и група народни представители на 14 януари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 26 януари 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Проект на решение за отмяна на Решение на Народното събрание от 7 януари 2022 г. за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка, № 47-254-02-6, внесен от Петър Николаев Петров и група народни представители на 14 януари 2022 г. От името на вносителя Проектът на решение беше представен от народния представител Елена Гунчева, която посочи, че с Проекта на решение се предлага отмяна на приетите правила за достъп при извънредна епидемична обстановка. В мотивите към Проекта на решение се отбелязва, че Решението е прието в пленарна зала, след като е разгледано от комисиите в нарушение на процедурните правила, както и че продължилите цял един пленарен ден дебати свидетелстват за разногласие и липса на единна позиция сред народните представители по отношение на условията за достъп до сградите на Народното събрание. Госпожа Гунчева допълни, че приетите правила за достъп до сградите на Народното събрание са получили широк обществен отзвук и добави, че те са неефективни и не осигуряват търсената по-голяма сигурност за здравето на народните представители и служителите на Народното събрание. В обсъждането на Проекта на решение взеха участие народните представители Ива Митева, Андрей Михайлов, Петър Петров, Крум Зарков и Мирослав Иванов. Народният представител Петър Петров отбеляза, че ограничението на достъпа до сградите след представяне на документ за ваксинация, преболедуване или отрицателен тест не постига целения ефект и ваксинацията не изпълнява своята защитна функция. Госпожа Митева и господин Михайлов заявиха, че от парламентарната група на „Има такъв народ“ ще подкрепят Проекта на решение, тъй като избраният подход за приемане на Решение за ограничаване на достъпа до сградите на Народното събрание е неправилен и съдържанието на Решението на Народното събрание от 7 януари 2022 г. е непрецизно. Господин Зарков изрази несъгласие с изложеното от вносителите становище за неефективност на приетите условия за достъп, като отбеляза, че неспазването на приетите с Решението на Народното събрание правила за достъп при извънредна епидемична обстановка разкрива отношението на парламентарните групи към актовете на Народното събрание. Народният представител Мирослав Иванов заяви, че с приемането на условия за достъп до сградите при обявена епидемична обстановка Народното събрание отправя послание до обществото и декларира, че народните представители са равнопоставени на гражданите и за тях важат същите правила за достъп до обществени сгради, каквито важат за всички граждани на Република България. След проведените разисквания Комисията по конституционни и правни въпроси с 3 гласа „за“, 7 гласа „против“ и 2 гласа „въздържали се“ не прие Проекта на решение за отмяна на Решение на Народното събрание от 7 януари 2022 г. за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка, № 47-254-02-6, внесен от Петър Николаев Петров и група народни представители на 14 януари 2022 г., и предлага на Народното събрание да го отхвърли.“
Благодаря Ви, господин Стоев.
Благодаря Ви и аз.
Откривам дискусията по Проекта. Костадин Костадинов – заповядайте. Тошко Йорданов също е записан за изказване. И доктор Симидчиев също е записан за изказване.
Благодаря, господин Председател. Решението, което трябва да вземем, е всъщност нещо, което трябва да синхронизира режимът за достъп на хора в Народното събрание, с режима, на който всъщност вече отговарят абсолютно всички обществени учреждения, помещения в цялата страна. Знаете, че от вчера отпадна официално вече изискването за това да се иска зелен сертификат, а до 20 март или най-късно на 20 март, след 9 дни, трябва да отпадне и за работещите. Очевидно е, че в случая Народното събрание изостава с един ден, нищо фатално няма в това. Преди няколко седмици си говорихме за това, че зеленият сертификат ще отиде в историята, ще го забравим, няма даже да се връщаме назад във времето. Няма смисъл дори да го коментираме кой знае колко много – всички виждаме каква е ситуацията в момента. Виждаме, че някак си странно с разгарянето на един много неприятен военен конфликт, недалеч от българските граници, изведнъж всички апокалиптични новини, които ни заливаха всяка сутрин и всяка вечер от телевизиите, отстъпиха на други апокалиптични новини и се оказа май че цялата история или по-скоро истерия с така наречената пандемия много бързо започна да се забравя. Тоест след това решение, което трябва да вземем днес, ние ще ликвидираме един анахронизъм и ще изпратим в историята един акт на Народното събрание, който между другото беше абсолютно безсмислен. Предвид на това, че имаше хора, които в този състав на това Народно събрание с ваксини, и то не една и не две, а три, пак се разболяха, а междувременно са влизали тук, е имало възможност да разпространяват митичната зараза, мисля, че няма смисъл от кой знае колко допълнителни аргументации. Най-логичното решение в момента, и то без кой знае колко много обсъждания, защото мисля, че достатъчно интелигентни хора сме тук, всички да разбираме ситуацията в момента, е просто да вземем решение, с което да отменим предишния акт на Народното събрание и да започнем да се занимаваме с наистина много важни и сериозни неща, които стоят пред нас – както пред Народното събрание, така пред правителството, така и пред българския народ. Благодаря
Благодаря. Има ли реплики към Костадин Костадинов? Няма. Заповядайте, господин Йорданов, за изказване.
Благодаря, господин Председател. Колеги, как да се изразя, изказването ми е форма на молба към Вас – исках да съм първи, но се получи втори, тоест да не се случи това, което гледахме току-що. Ако може да се въздържим от политизиране на темата, от дълги изказвания. Казали сме си всичко за зеления сертификат. Предлагам Ви просто, ако някой има някакво конкретно предложение, да го каже и просто да преминем към гласуване, вместо да обръщаме темата за пореден път в едно политическо плямпане, ей-така, за спорта. Благодаря.
Благодаря. Има ли реплики към изказването на господин Йорданов? Няма. Доктор Симидчиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „Демократична България“ ще подкрепи предложението. Това, което исках да кажа обаче, е малко по-различно и е свързано с известен процес на взимане на това решение. Парламентарната Комисия по здравеопазване няма разпределение на това решение към нея, а това е един медицински въпрос. Още от самото начало говорихме, че това е медицински въпрос, който не бива да се политизира, за съжаление, в едно изказване по-рано въпросът пак се политизира. Това не е митична болест, а от нея са загинали директно 39 хиляди човека в България и около 60 хиляди като колатерални жертви. Това е проблем, който можеше да бъде в значителна степен преодолян, ако имахме медицински подход към темата, а не политизиран подход към темата. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, Докторе. Реплики към доктор Симидчиев? Не виждам. Други изказвания – Ива Митева.
Уважаеми колеги, ще бъда много кратка. Наистина тази тема вече я изговорихме многократно, казахме си всичко. Органът, който е компетентен по закон да въвежда противоепидемичните мерки, вече е отменил своето изискване за зеления сертификат, променил е правилата от 9 март, така че мисля, че Народното събрание трябва да влезе в тази рамка и да започнем да спазваме Закона за здравето и актовете на министъра на здравеопазването. Правя само правно-технически поправки в Проекта за решение. Предлагам наименованието му да бъде съобразено с Решението, което приехме в Народното събрание, за въвеждането на зеления сертификат и наименованието да стане: „Решение за отмяна на Решение за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка, прието от Народното събрание на 7 януари 2022 г.“ Тук индивидуализирам самото Решение, което искаме да отменим, а след това предлагам: „РЕШИ: 1. Отменя Решението за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка, прието от Народното събрание на 7 януари 2022 г. 2. Решението влиза в сила от 14 март 2022 г.“ Предлагам да бъде 14 март, тъй като днешният ден е към своя край или поне хората, които са поискали да влязат в Народното събрание, са влезли, спазили са съответната процедура. За да няма проблеми с тълкуването откога влиза в сила Решението на Народното събрание – е ли е нормативен акт, не е ли нормативен акт, ще чакаме обнародването и изтичането на три дни след обнародването. Затова предлагам ясно да кажем, че втора точка влиза от понеделник – 14 март, и оттогава вече правилата няма да важат за Народното събрание. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Митева. Реплики към Ива Митева? Няма. Професор Михайлов, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Напълно бих се присъединил към думите на господин Йорданов и госпожа Митева, че твърде много неща си казахме вече по проблема за зеления сертификат и за тази инфекция, и понеже като че ли тази завеса най-накрая ще падне и ще замете много истини и неистини, които се казаха в Народното събрание и в цялото ни общество. В това отношение сега мога да потвърдя, че подкрепям някои от въпросите, които постави партия ВЪЗРАЖДАНЕ, и тяхното искане да се направи специална Комисия. Тогава ние отговорихме, че това не е необходимо, тъй като Здравната комисия ще разгледа, както каза доктор Симидчиев, от чисто медицинска гледна точка проблемите и от чисто медицинска гледна точка тук госпожа Митева ни призова да не продължаваме с политизирането на въпроса. Искам все пак да припомня на всички колеги, че подобна ситуация може да дойде във всеки следващ момент и всяка следваща година на повърхността на Земята. Когато четях първите анализи преди две години за COVID-19, за последствията, които ще се появят в света, това, което сериозните учени представяха като проблем, не е силата и трагичността на тази инфекция. Още в самото начало Световната здравна организация обяви тази инфекция за неособено опасна. Грешките, които се направиха, бяха направени в отделни части на света и по-различен начин, като у нас тези грешки също се амплифицираха, политизираха, отклониха нормалното човешко съществуване на цели поколения в България. Това не бива да забравяме, разделяйки се сега със зеления сертификат, разделяйки се със страховете за ковид пандемията постепенно, а в душите ни това лесно няма да стане. Имайте предвид, че като се движите по софийските улици, още виждате хора, които в колите си са с маски. Виждаме в залата хора, когато стоим на 20 сантиметра един друг, ходят с маски, което няма абсолютно никакво епидемично значение – смея да го кажа съвсем отговорно и стоя зад думите си, че даже някои ходеха и с ръкавици преди време в залата, което също няма никакво значение. Моят призив към Вас, колеги, е: нека да се поучим от собствените си грешки, които допуснахме в тези две години, нека да не вкарваме повече една обикновена инфекция – респираторна, редом с чума и ебола, нека да не издаваме нареждания като наредби, които завардваха българските курортни градове, българските големи градове и създаваха хаос сред хората, нека да не спираме, както само ние спряхме българските ученици от обучение за почти две години. В това отношение Политическа партия БСП имаше най разумен подход от самото начало досега и тя винаги беше за внимателната преценка във всяко отношение към тази инфекция. Разделяйки се с нея, да си пожелаем, ако се появят отново подобни обстоятелства, ние да бъдем на високата на политическата си роля, а не на желанието да осъществим една или друга мечта, тъй като отклоняването в политическия аспект на значимостта на тази инфекция даде в ръцете на една партия желанието тя да овладее една политическа ситуация. Това не се случи обаче. Това е един много суров урок за всички, които искат да политизират този въпрос. Нека това повече да не се повтаря! Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря, Професоре. Реплики към Георги Михайлов има ли? Заповядайте, господин Ганев. Честит рожден ден, господин Ганев!
Господин Председател! Професор Михайлов, Вие сте един от малкото наистина отговорни политически лица, които са в същото време и медицински – щях да кажа работник, но Вие сте нещо повече – професор сте, в тази наука, който изказа от тази трибуна неща, които никой друг не смее да каже по отношение на коронавируса. Изкарахте данни, статистика, която обезличи хора като господин Симидчиев с неговите данни за колосални и апокалиптични данни, обезличи информацията, която потвърждаваше и говореше постоянно председателят на Здравната комисия, а в същото време обаче много – щях да кажа угоднически, но не е угоднически – забравяте факта, че когато ние предложихме да се направи Временна комисия да разследва всички обстоятелства, всички изразходвани средства от ГЕРБ и техните партньори от ВМРО-БНД, Вие отказахте с презумпцията, а след Вас същото потвърди и въпросният председател на Здравната комисия, че това ще бъде правено във въпросната Комисия. Започвате веднага и ще обсъждате всички обстоятелства – там им е мястото. Ще помоля и Вас, и председателя на въпросната Комисия от тази трибуна – и повече да не коментираме тази точка, да кажете: това обсъдихме, тук разнищихме, тук достигнахме до становище, че ГЕРБ са правили и са крали…
Господин Ганев, моля Ви се!
…или пък не са правили, а в същото време свършихме това, за което говорим. Защото нищо от това не направихте Вие и най-вече председателят на Комисията, защото от него зависи и той развиваше теориите как няма нужда, но иначе ще правим промяна и ще променяме новото, ще направим и ще разследваме ГЕРБ. Нищо не разследвахте и нищо не направихте!
Времето, господин Ганев.
В момента обяснявате, че Вие сте носителите на новото – не, нищо не направихте!
За малко да не се политизира дебатът – на косъм бяхме. [[Смях.]] Заповядайте, доцент Тонев.
Уважаеми господин Председател на Народното събрание! Уважаеми професор Михайлов, използвам правото си на реплика към Вас и да Ви благодаря за възможността, която дадохте на господин Ганев, да се изяви отново. Малко предистория. Вчера говорихме с председателя на парламентарната група доктор Костадинов и си позволих само една реплика към него и казах: доктор Костадинов, Вие сте историк, знаете, че историята ще ни съди всички за всички наши думи, дори и от тази трибуна, където всеки има право да говори това, което мисли. За разлика от политиците, които имат право да се събудят сутринта с идея как да направят добро впечатление на своите избиратели, на лекарите и научните работници се налага да четат данни, да се съобразяват с резултати на много различни студии и тогава да преценят и да говорят. Смятам, че имаше много политически изказвания от тази трибуна. Не си позволявам да соча никого с пръст и това е мое лично решение. Току-що видяхте как някои хора обичат да сочат с пръст, макар че не възприемам това, което правите Вие. Така че, професор Михайлов, подкрепям голяма част от Вашите думи, но в серия от разисквания ние сме разисквали много пъти данни и много често общите позиции на Коалиционния съвет в здравеопазването, въз основа на които сме вземали нашите решения, е стъпвал точно на тези научни данни, които току-що от тази трибуна бяха обезличени. Лично се надявам да няма повече такива вълни, след които да загинат 39 хиляди български граждани, а още няколко десетки хиляди да бъдат инвалидизирани, както каза доктор Симидчиев. Аз пък съм сигурен, че всеки един от тази зала, когато има нужда от добър медицински съвет, няма да се консултира с господин Ганев, който уважавам, а ще отиде при един сертифициран лекар, за да получи правилното мнение. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря. Трета реплика към Георги Михайлов от Костадин Костадинов.
Господин Михайлов, и Вие, и човекът, който говори преди малко, казахте, че не бива да се политизира, а човекът, който Ви репликира пък току що, каза, че от тази трибуна са били направени много политически изказвания. А какви други да бъдат изказванията от тази трибуна освен политически?! Това да не е лозаро-винарска камара или някакъв профсъюз?! Това е Народното събрание. Решенията, които се вземат тук, са политически и това е най-политическият орган в държавата. Това е еманацията на политическия живот на страната. Така че, много Ви моля, нека да не влизаме в една тематика, в която да говорим за добри експерти, лоши политици, защото ще Ви припомня, че решенията за овладяването на така наречената ковидна криза бяха всички до едно политически. Във Вашето съсловие – медицинското, знаете, че нямаше и продължава да няма единомислие по темата за това какви трябваше да бъдат мерките, а решенията бяха политически от самото начало до самия край на цялата тази психопандемия. Сега в момента също ще вземем политическо решение. От 13 март 2020 г. – с въвеждането на извънредното положение заради една разболяла се баба в Плевенско, което послужи за затварянето на всички области в държавата и областни центрове, до днешния ден, с който, надявам се, ще приключим с цялата тази психопандемия, решенията са били политически – за добро или за лошо. Няма смисъл повече да го коментираме. Въпросът е ясен за всички нас, но недейте да бягате от темата и да изкривявате въпроса за това, че тук се е политизирал въпросът. Ами, за съжаление, се политизира. Така е. Ако беше оставен в ръцете на истинските специалисти на Вашето съсловие, казвам го с голямо уважение към Вашето съсловие, мога да се обзаложа, че нямаше да се случи нищо от това, което се случи – нито щеше да го има целия този психотормоз върху обществото, нито щеше да я има цялата тази вакханалия в българските болници, която настъпи именно заради насаждането на паника в българското общество. Защото хората в нашата здравна система не са виновни – виновни са тези, които ги принудиха да работят все едно са във военно положение. Благодаря.
Благодаря. Професоре, заповядайте за дуплика. Има ли други за изказване, за да ги запиша? [[Реплики от народния представител Александър Ненков.]] Няма, но все пак да попитам. [[Реплики.]] Друг няма записан за изказване.
Благодаря Ви, господин Председател. Тук доцент Тонев Ви нарече „доктор Костадинов“. Тази практика е малко грешна от чисто практическа гледна точка, но едно е вярно, че доктори има много, но лекари има малко в този свят, господин Костадинов. Понеже сега поставяте въпроса по един много флексибилен начин, да го наречем. Вашият колега тази сутрин използва тук 40 пъти думата „дипломатично“, „дипломатично“. И сега аз ще се помъча да бъда съвсем дипломатичен. Истината е една, че не допуснахме в Народното събрание, в тази му конфигурация, както се допусна в предишни конфигурации – преди две години, тогава въпреки нашите усилия това се допусна, грубото политизиране на този въпрос. Защото създаването на такава комисия, казвам Ви го като лекар – нали давате право на лекарите да казват какво се случва, да се превръща в една якубинска комисия, която да коли и да беси, като в нея ще бъдат хора, които нищо не разбират от тази инфекция и щеше да бъде груба политическа грешка, понеже говорите за политически грешки. А иначе, мога да Ви кажа, че ние напълно се присъединихме още по време на предизборната кампания през месец април 2021 г. към мнението на един чисто професионален орган. Пак ще го цитирам тук, за неудоволствие на някой в залата, Националния център по обществено здраве, който действително каза, че до месец април 2021 г. по отношение на ковид пандемията са вземани действително предимно политически, и то грешни решения. В това отношение нямаме различия, но за да не продължи това, господин Костадинов, ние се обединихме около идеята да не политизираме този въпрос. Това беше нашата идея, това беше нашето действие и поради тази причина сега ще подкрепим края на това решение, за да можем да вървим напред и да вземем за себе си уроците от всичко това, което се случи през тези две години. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, професор Михайлов. Други изказвания има ли? Петър Петров – заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Обещавам да бъда кратък. На първо място, ще се съобразя с призива на колегите да не политизираме изказванията. На следващо място, за да не ми излезе прякор заради използването на думата „дипломатичен“, ще направя едно конструктивно предложение. Понеже колегите направиха редакционна поправка решението да влезе в сила от понеделник – 14 март 2022 г., ще Ви помоля, уважаеми колеги, в понеделник – 14 март 2022 г., преди 39 години на този свят се е появила една личност, която по едно или друго стечение на обстоятелствата е част от българската политика понастоящем, седи от тази трибуна и Ви моли да вземем едно решение, което да поправи грешката, която сме направили на 7 януари 2022 г. Така че, моля Ви, колеги, направете ми един хубав подарък за рождения ден. Нека да приемем днес това решение и в понеделник да влезна свободно в българския парламент. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Реплики към Петър Петров има ли? Няма реплики. Други изказвания? Не виждам. [[Шум и реплики.]] Прекратявам дискусията. Уважаеми колеги, на първо място подлагам на гласуване редакционните поправки, предложени от Ива Митева. Предлагам да ги гласуваме анблок. Ще ги изчета внимателно. Наименованието на Решението се изменя, както следва: „Решение за отмяна на Решението за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка, прието от Народното събрание на 7 януари 2022 г.“ Така ще се измени наименованието. Параграф 1 от текста на Проекта за решение ще отпадне. Той е с идентично съдържание. В диспозитива на Решението съществуващият текст става т. 1 и се изменя, както следва: Тук текстът е: „Отменя изцяло предходно прието“ се заличава. Продължаваме с: „Решението за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка, прието от Народното събрание на 7 януари 2022 г.“ Създава се нова т. 2: „Решението влиза в сила от 14 март 2022 г.“. Това са предложенията на Ива Митева. Преминаваме към гласуване. Калин Иванов?
[[Продължаваме промяната, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка]] : За.
Гласували 167 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 168: за 161 и 1 онлайн – общо 162, против 2, въздържали се 4. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване на основния текст, при съобразяване с приетите редакционни поправки. Ще го изчета от – до, с приетите редакционни поправки: „Проект! РЕШЕНИЕ за отмяна на Решението за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка, прието от Народното събрание на 7 януари 2022 г. Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България РЕШИ: 1. Отменя Решението за достъп до сградите на Народното събрание при обявена извънредна епидемична обстановка, прието от Народното събрание на 7 януари 2022 г. 2. Решението влиза в сила от 14 март 2022 г.“ Калин Иванов?
[[Продължаваме промяната, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка]] : За.
Гласували 160 народни представители в залата и 1 онлайн – общо 161: за 156 и 1 онлайн – общо 157, против 3, въздържал се 1. Предложението е прието. С това и тази точка от дневния ред е изчерпана. Преминаваме към парламентарен контрол. Уважаеми колеги, давам 10 минути почивка, след което започваме с парламентарния контрол. [[След почивката.]]
Колеги, започваме с парламентарния контрол. Първо ще Ви уведомя за получените писмени отговори на въпроси и питания за периода от 8 март до 10 март 2022 г.: - писмени отговори от министър Асена Сербезова на два въпроса от народния представител Елисавета Белобрадова; на два въпроса от народния представител Искра Михайлова; един въпрос от народния представител Хасан Адемов и народния представител Адлен Шевкед; - писмен отговор от министър Атанас Атанасов на питане от народния представител Цвета Галунова; писмени отговори от министър Бойко Рашков на въпрос от народния представител Антоанета Цонева; един въпрос от народния представител Елисавета Белобрадова; - писмени отговори от заместник министър-председателя и министър Борислав Сандов на въпрос от народният представител Николай Радулов; един въпрос от народния представител Деница Сачева; - писмен отговор от заместник министър-председателя и министър Гроздан Караджов на питане от народния представител Михал Камбарев; - писмен отговор от заместник министър-председателя и министър Корнелия Нинова на въпрос от народния представител Зорница Стратиева и Александър Дунчев; - писмен отговор от министър Надежда Йорданова на въпроси от народните представители Екатерина Захариева и народния представител Анна Александрова; - писмен отговор от министър Теодора Генчовска на въпрос от народния представител Елисавета Белобрадова; - писмен отговор от министър Николай Събев на въпрос от народния представител Мая Димитрова. Продължаваме с парламентарния контрол. Първо ще започнем с министър Сандов, който е в залата, и чакаме останалите министри да се появят.
Вицепремиерът Василев трябваше да започне. Как може такова нещо!?
Да, пуснал е уведомление, че му се налага да закъснее. Започваме с министър Сандов. Въпросът е от народния представител Евгения Алексиева относно инвестиционно намерение на ферма за ларви „Насекомо“ АД, за вътрешно преустройство и смяна на предназначението на производствено-административна сграда в пилотна ферма за насекоми в село Лозен, Столична община. Заповядайте, госпожо Алексиева, да развиете своето питане.
Благодаря Ви, госпожо Председател? Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер и министър на околната среда и водите! Искам да започна с няколко факта, преди да задам моя въпрос. На 23 октомври миналата година стотици жители на най голямото село в България Лозен излязоха на протест против плановете за преместване на ферма за ларви на фирма „Насекомо“ АД в населеното място. Към момента тя се намира в град Елин Пелин, като след протести на местното население и последвали действия на Общината тя бе затворена. Инвеститорът „Насекомо“ АД планира да изгради ферма за насекоми и ларви на територията на село Лозен за годишно производство на 500 тона протеин и 130 тона масло от насекоми. Производственият процес на тази ферма е свързан с отделянето на огромно количество неприятна миризма. В близост до мястото има къщи, търговски обекти и заведения за хранене. Кметство Лозен и местното население не са уведомени за изграждане на съоръжението. Без проведено обществено обсъждане и без оценка на въздействието върху околната среда са издадени документи за изграждане на тази ферма. За последните две години РИОСВ – София, е била сезирана многократно от граждани на Елин Пелин за същото производство на същата тази ферма на „Насекомо“ АД, които многократно и за големи интервали от време са изпускали остри, непоносими миризми, най-често определяни „на мърша“, на километри от завода, като с това са влошили качеството на живот на гражданите на Елин Пелин до пълна нетърпимост и предизвикали множество протести от местното население. Жителите на Лозен се страхуват за здравето си, страхуват се за качеството на живот, че то ще бъде влошено, страхуват се за работните си места в региона, за домовете си, за децата си. Сдружение „Развитие за Лозен“ сезира всички институции, които имат отношение по проблема, като настояват проверка относно законността на процедурата и проследяване на цялостната информация, с която да бъдат запознати жителите на селото. Събрана е подписка от 4000 жители на село Лозен против дейността на фермата за насекоми, съжалявам, че просрочвам малко времето, но въпросът е много важен. Искам да кажа, че в отговор на това обществено недоволство на жителите на Лозен министър Личев, който беше служебен министър, миналата година възобнови производството по издаване на становище за дейността на фирма „Насекомо“. Решението беше обжалвано от фирмата инвеститор във Върховния административен съд и делото е насрочено за 23 март тази година. Искам да Ви попитам, господин Министър, Вие ще застанете ли зад исканията на жителите на Лозен и тази ферма за ларви да не бъде изграждана в близост до населеното място, защото само така ще се запази екологичният облик и чистият въздух на селото? Какви действия сте предприели, запознат ли сте с този казус? Благодаря.
Благодаря за въпроса. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председателстващ, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Алексиева, запознат съм с този казус, още повече посетил съм и мястото, за което се предвижда това намерение. Дейността на производството на протеин от ларви от насекоми е, между другото, изключително иновативна и щадяща околната среда дейност. България има шанса да е една от световните страни лидери на дейността на инвеститора. Казвам това, защото в момента в редица страни започват подобни производства. Този тип производство е залегнал в приоритетната програма за развитие на Европейския съюз като един от най-щадящите и природосъобразните методи за производство на животински протеини. Всеки един тон от такъв протеин спасява пет тона океанска риба и стотици декари гора, които могат да бъдат изсечени, за да се превърнат в соеви плантации, което се случва в Южна Америка. Протеинът е изключително добра добавка за фуражи и е одобрен за употреба за животновъдни ферми. Това е продукт със стратегическо значение и може да осигури допълнително обезпечаване на местните ферми, особено в настоящите времена на несигурност. Плановете на инвеститора за настоящата сграда са за малък, демонстрационен център, в който да демонстрират работеща технология. Инвеститорът е в процес на планиране на пълно мащабно производство в друг район на България, което трябва да стартира до около две години. Вие твърдите, че такъв тип производства отделят огромни количества неприятни миризми. Ние сме правили подобни проверки в Елин Пелин, казвам ние, като институция – Регионалната инспекция по околната среда и водите, съвместно с дирекциите на Българската агенция по безопасност на храните, на Регионалната здравна инспекция, на Столичната община, но на този етап аз поне не съм намерил данни за подобно нещо или не съществува в протоколите, които са направени от тези проверки. Между другото искам да Ви споделя, че на последния съвет, неформален съвет на министрите по околна среда, който се проведе в Амиен, сайт визита, който традиционно се прави беше в такава ферма, на подобна фирма – „Инсект“ се казва във Франция, където френският министър на околната среда и водите заведе мен и мои колеги, за да покаже много по-голяма, между другото – около 20 пъти по-голяма спрямо тази, която в момента коментираме, в съседство на град Амиен и съм запознат, че други такива ферми са предвидени и се изграждат или вече изградени в Полша, Холандия, Съединените американски щати, както и в сърцето на град Лондон в близост до бизнес центрове и жилищни сгради. В изложението Ви, предшестващо въпроса, Вие споменавате, че фермата в Елин Пелин е затворена. Аз направих проверка. Тя всъщност не е затворена, тя функционира и в момента. Последната проверка на терен е направена от РИОСВ – София, на 2 ноември 2021 г. И това, което е констатирано, е, че установява наличието на миризми, характерни за извършваните дейности локално във вътрешността на помещенията. При проверката не се установи наличието на миризми, характерни за извършваните дейности извън територията на площадката. Всички замерени емисии са били в рамките на нормативните изисквания. Същите резултати са констатирани и от всяка предходна проверка на Регионалната инспекция. Местоположението на планирания обект в Лозен, също направих си труда, се намира на около 800 метра от най-близките къщи – това е магистралата [[министър Сандов сочи върху карта на местността местоположението на различните обекти]] , това е обектът, това е индустриална зона – една от двете индустриални зони на Лозен. Това е село Лозен, действително най-голямото населено място. Производството само по себе си представлява малък мащаб, както ви казах, демонстрационно. Използват се технологии, които са в съответствие. Инвеститорът е използвал и си е изпълнил всичките необходими по закон процедури. Между другото, защото говорите за Регионалната инспекция по околната среда и водите, такива процедури са направени от Българската агенция по безопасност на храните, Регионалната здравна инспекции, Столичната община и при всяка една такава има дадени въпросните предписания. Това е, което мога да кажа. Аз не виждам риска, който Вие визирате. И ще завърша – запознах се със социологическо проучване на жителите на село Лозен и аз наистина искам да реагирам на това, което те имат като опасения. Но по отношение на тази ферма опасенията са 30 – 40 пъти по-малки спрямо опасенията за презастрояване на района. Така че по-скоро бих помогнал за това. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Сандов. Госпожо Алексиева, заповядайте за реплика.
Благодаря Ви, госпожо Председател! Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, аз село Лозен не го гледам само на карта, аз живея там, така че много добре знам къде ще се позиционира тази ферма. Много добре знам какви са страховете и опасенията на хората, и искам да кажа, че много колеги, които, за съжаление, не всички са в момента в тази зала, но много колеги от доста политически формации и партии присъстваха на протеста на жителите на Лозен, след това заемаха позиции как те няма да допуснат да се случи такова нещо. Как казаха, че това нещо е недопустимо да се случи в най-екологичното село, което е в Столична община, и как ще направят своите предложения, законодателни това нещо да не се случи. Аз и моите колеги от парламентарната група на ГЕРБ-СДС направихме такива предложения, и то специално за Наредбата, която определя критерии и оценка за рисковете за човешкото здраве, включително за определяне на отстоянията от населени места точно за производства с излъчващи интензивни миризми. За съжаление, становището на Министерството на здравеопазването не подкрепя тази моя инициатива и това предложение. Те говорят, че ще направят някаква цялостна концепция, за която се надявам това нещо да бъде скоро, защото знам, че Вие като министър също подкрепяте това мое виждане и мисля, че здравето на гражданите е национален приоритет. Затова не да говорим само за биоразнообразие и за това колко е щадящо това производство и как няма миризми. След като имат мащабно производство, което искат да планират на друго място, нека да го направят сега. Защото Вие казахте, че сте бил на място, но в този център в момента не се извършва производство или поне не би трябвало да се извършва, защото в момента се води дело. Миризмите с каква апаратура се измерват, защото аз, доколкото знам, че те не могат да се измерят с апаратура. Няма как в момента да се докаже това нещо. Не зная защо РИОСВ, защо РЗИ, защо БАБХ и всичките останали институции не са предписали да се направи ОВОС? Защо не е направена оценка на въздействието на човешкото здраве? Защо няма обществено обсъждане? Защо не е уведомено по никакъв начин населението и обществото за това нещо? Аз искам да Ви дам на един електронен носител подписката на всички хора, които са се подписали срещу това. Има заснети интервюта на 162 човека от Елин Пелин, които твърдят, че има такива миризми. Настина разчитам на Вас като министър на околната среда и водите, че Вие ще защитавате хората и човешкото здраве, което, пак казвам, е национален приоритет. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Алексиева. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Господин Министър, имате възможност за дуплика.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители, колеги! Уважаема госпожо Алексиева, да, аз наистина съм си поставил високо в приоритетите опазването на човешкото здраве и околната среда, включително от интензивни миризми. Такива се измерват чрез газанализатори. В България няма много апаратура, но все пак има някаква апаратура и тя се използва в определени ситуации. Има някои предприятия, които имат такива казуси, например в Нова Загора или в село Труд и така нататък, но там са друг тип производства. Конкретно, защото съм посетил това предприятие, преди да бъда министър, заради опасенията на хората от Лозен, искам да Ви уверя, че самата производствена база представлява огромна сграда, в която има огромно хале, в което има друго помещение вътре. Така че това са три едно след друго за производството на тези ларви. Тук не става въпрос за някакъв процес, който да предизвиква гниене или някаква ферментация, или нещо подобно. Предприятието предвижда да работи само с отпадъчен материал от бирените фабрики, а не битови отпадъци, хранителни отпадъци или нещо друго. И отново казвам, намерението и мащабът, който видях тук и който видях в Амиен, са съвсем различни. Тук действително става въпрос за демонстрационен обект, а не за голямо предприятие. Ако България иска да се развива по отношение екологичните иновации, на нас са ни необходими такива предприятия. И тъй като в момента конкуренцията на световно ниво наистина е много голяма, споменах за тази фирма във Франция, споменах за още няколко. Там дори имат държавно финансиране, за да правят такива неща, а тук не става въпрос за подобно нещо. Колкото до отстоянието, да, факт е, че първото правителство на ГЕРБ отмени Наредба № 7 за отстоянията. [[Реплика от ГЕРБ-СДС.]] Аз ще направя нужното, за да бъде въведена такава наредба, само че тя е към Министерството на здравеопазването. Така че това, което мога да направя, е да предложа на колегите от Министерството на здравеопазването да бъде разработена такава наредба и отново да бъде пусната в сила. Но ми се струва, че се преекспонира въпросът, струва ми се, че май намерението е едни нови застроителни ядра в близост до индустриалната зона да бъдат продадени на по-висока цена или нещо такова, обещавайки, че там няма да има абсолютно никаква...
Времето, господин Сандов!
...индустриална дейност. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. С това се изчерпа участието на Борислав Сандов в днешния парламентарен контрол. Преминаваме към господин Асен Василев – заместник министър-председател по еврофондовете и министър на финансите. Има питане от Зорница Велинова Стратиева относно драстично несъответствие във финансовите данни за износа на ценни кожи с косъм от регистър към Комисията за търговия и развитие на ООН и данните, декларирани от производителите на ценни книжа в България, публикувани в Търговския регистър за 2017-а и 2018 г. Госпожо Стратиева, заповядайте да развиете питането си. [[Реплика от ГЕРБ-СДС.]] Така е подреден контролът. Въпросът е към господин Василев. Имаме питане към господин Василев и то е първото.
Нея я няма.
Няма го народния представител с питането. Следващият е въпрос от народния представител Александър Иванов и народния представител Тома Биков относно писмени споразумения между административно наказващ орган по чл. 231 от Закона за митниците. Заповядайте, господин Иванов, да развиете своя въпрос.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги, членове на Министерския съвет! Господин Василев, всички знаем, че Агенция „Митници“ е на подчинение на Министерството на финансите, знаем важната роля на Агенция „Митници“ в пълненето на хазната и осъществяването на митнически контрол. И затова сме Ви задали конкретен въпрос дали е обичайна практика сключването на писмени споразумения между административно наказващия орган – Агенция „Митници“, по чл. 231, и вдигането на обезпечителни мерки по постановления, издадени от Агенцията? Конкретно въпросът ни е, че имаме информация за сключено такова споразумение от директора на Агенция „Митници“ с „Терминален оператор“ ЕООД по, забележете, осем наказателни постановления, производства за митнически нарушения, издадени от Териториална дирекция „Митници“ – Варна, където, господин Министър, по наша информация са били наложени обезпечителни мерки в интерес на държавата за 33 млн. лв., които чрез такова споразумение са вдигнати, и дали има изплатени на Дружеството към 200 хил. лв., част от споразумението, допълнително след премахването на запора? Благодаря Ви.
Благодаря ви, господин Иванов. Заповядайте, господин Василев, да отговорите на въпроса. Ще помоля народните представители, които имат въпроси за парламентарния контрол по обявения вчера ред за контрол, да влязат в залата, защото се получават ситуации, в които задавам въпроса, а го няма представителя да пита. Заповядайте, господин Министър.
Благодаря, господин Иванов. Въпросът е наистина резонен. От информацията, която „Митници“ ми предоставиха, споразумението е сключено, след като „Терминален оператор“ ЕООД е спечелил в съда и това, което Митниците казват, е, че по изложените аргументи в митническа администрация съществува практика да не бъдат обжалвани съдебни решения веднъж, като са постановени от съда, когато същите са правилно обосновани, постановени в съответствие с материалните и процесуалните закони. В конкретния случай споразумението с „Терминален оператор“ ЕООД е подписано по повод издадени срещу Дружеството осем наказателни постановления. Нарушенията са извършени през месец септември при поставянето на стоки под режим „Външен съюзен транзит“. По жалби на Дружеството в Районен съд – Девня, съдът е отменил всичките тези наказателни постановления на „Митниците“, тоест съдът се е произнесъл преди подписването на споразумението. Въз основа на всички събрани по делата доказателства съдът е постановил незаконосъобразността на наказателните постановления на „Митници“, защото те са издадени срещу лице, което няма как да бъде извършител на митническо нарушение, още по-малко митническа измама, тъй като се касае за пряк митнически представител по режим на транзит, който действа по указания на получателя и собственика на стоката и само въз основа на придружаващите документи. Така че това е информацията, която „Митници“ са ми подали. Имало е произнасяне на съда по тези споразумения, те не са ги обжалвали и са сключили това споразумение, за което Вие говорите. Благодаря.
Благодаря за отговора, господин Министър. Заповядайте, господин Биков, за реплика.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Вицепремиер, господин Министър, колеги! Едно уточнение. Първо, наистина има съдебно решение, но то е на първа инстанция. Знаем, че в България има възможност и за обжалване, и за отиване на втора инстанция. Аз не разбирам този принцип на „Митниците“, което е явно някаква обща практика, в която, като има съдебно решение на първа инстанция, те приемат това съдебно решение и повече изобщо не се занимават, покриват разходите на този с когото се съдят, и поемат цялата вина. Според мен, ако такъв принцип съществува в „Митниците“, това не е правилно не само за този казус, а по принцип. След като има някакво действие на „Митниците“, което отсрещната страна оспорва в съда, Митницата трябва да защити интереса на държавата, а не своя интерес и юристите на „Митниците“ да положат всички усилия държавата да спечели това дело, защото, след като има някаква наложена санкция, значи „Митниците“ са възприели, че има извършено някакво нарушение, още повече, когато става въпрос за 32 милиона, което е много. Там очевидно е задържан товар, който е доста голям, не става въпрос за някакви дребни пари, а става въпрос за разходи от 200 хил. лв. Просто всичко това отива в канала и ми казват: щом така реши съдът в Девня, защото там се е решило и съдията в Девня е постановил това, ние оттук нататък нито ще ходим на втора инстанция, нито ще правим нещо, каквото и да било. Пускаме запора, 200 хиляди даваме на фирмата и приключваме. За мен продължава да остава без отговор този въпрос. И пак накрая да Ви кажа, ако „Митниците“ имат такъв принцип, надявам се, че ще им кажете да се откажат от него, за да няма такива други случаи. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Биков. Заповядайте, господин Василев, за дуплика.
Господин Биков, за да бъда конкретен, има практика да не бъдат обжалвани съдебни решения, когато същите са правилни и обосновани, постановени в съответствие с материалните и процесуалните закони. Когато съдът Ви каже, че човекът, който съдите, цитирам: „няма как да бъде извършител на митническо нарушение, още по-малко митническа измама, тъй като се касае за пряк митнически представител по режим на транзит“ – тоест той въобще не трябва да обмитява, а само предоставя документи, да се отива на втора и на трета инстанция означава да се платят още 200 хиляди за адвокатите на втора инстанция и още 200 хиляди евентуално за адвокатите на трета инстанция, ако се стигне дотам, плюс всички лихви върху тези 32 милиона запор. Така че според мен решението на „Митници“ в конкретния случай е абсолютно оправдано. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Въпрос от народния представител Цончо Ганев относно наложена практика български финансови институции и Националната агенция по приходите да изискват информация от български фирми и граждани за целите на Федералната служба по приходите на Съединените американски щати. Господин Ганев, заповядайте да развиете своя въпрос.
Госпожо Председател! Господин Министър, данъчният закон за чуждестранни сметки, приет от Конгреса на САЩ, е в сила от 1 юли 2014 г. Неговата цел е да установява, възпира и възпрепятства случаите на избягване на плащане на данъци от американски граждани или жители, които пряко или непряко инвестират извън Съединените американски щати чрез чуждестранни финансови институти. Република България и Съединените американски щати са постигнали принципно междуправителствено споразумение – Модел 1Б, съгласно което всички български финансови институции трябва да идентифицират американските данъкоплатци сред своите клиенти. Всяко българско дружество и гражданин, притежател на банкова сметка, са длъжни да декларират или отрекат принадлежност към системата за контрол на приходите на САЩ. България доброволно се лишава от финансов суверенитет в полза на САЩ и губи конкретно предимство за привличане на американски компании, които желаят да прехвърлят бизнеса си при по-изгодни финансови или данъчни условия при нас в този вариант, в който в момента съществува. Според разпоредбите българските банки се регистрират в официалния интернет портал на Федералната служба по приходите на САЩ като финансови институции, които спазват американските закони, и дори получават идентификационен номер. Предвид гореизложеното, моля да отговорите на следния въпрос: предоставено ли е на Федералната служба по приходите на САЩ регулярна информация за български граждани и фирми, които инвестират извън България. И в тази връзка: защо подписаното споразумение не е двупосочно и Българската приходна агенция не може ефективно да използва ресурсите на американската такава, както американски банки са регистрирани на отчет към БНБ и са получили идентификационен номер в България. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Ганев. Заповядайте, господин Василев, да отговорите на поставения въпрос.
Благодаря, господин Ганев. Става въпрос за информация за американски граждани, които имат сметки на територията на България в български банки. Моделът на споразумението, който е сключен, е по модел 1-Б по Вашия въпрос, а не по 1-А. Причината да не е сключено по модел 1 А е, че САЩ са отказали да сключат модел 1-А, защото са казали, че защитата на данните при нас не е на необходимото ниво. Имайки предвид теча на данни на НАП преди няколко години, не мисля, за съжаление, че това към този момент е било неправилна констатация. Работи се по въпроса, за да бъде НАП напълно интегрирана обратно във всички системи за обмен на информация, тъй като и достъпите до системи, където по право имаме достъп, също е бил силно ограничен. По въпроса: колко американски банки са регистрирани на отчет към БНБ и са получили информационни номера в България? По това споразумение нито една банка не трябва да получава такъв номер и това споразумение не предвижда регистрация на американски банки в България. А дали има някакви американски банки в България? Честно казано, аз не знам, но правилният човек, който може да Ви отговори, е гуверньорът на БНБ. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Заместник министър-председател. Господин Ганев, имате възможност за дуплика. [[Реплика от народния представител Цончо Ганев.]] Няма такава. Преминаваме към следващия въпрос. Въпрос от народния представител Николина Ангелкова относно финансови мерки за подпомагане на физическите и юридическите лица, заети в сектор „Туризъм“. Заповядайте, госпожо Ангелкова, да развиете въпроса си.
Уважаема госпожо Председател, колеги народни представители, господа вицепремиери! Туризмът е един от ключовите за българската икономика сектори, който преди пандемията от COVID-19 формираше между 12 и 14% от брутния вътрешен продукт на страната, а обвързаните с туризъм дейности осигуряваха заетост от над 11% на работещите у нас. Това е един от най-пострадалите сектори от продължаващата пандемия от COVID-19 и последствията от световната ковид криза и неговото възстановяване се очаква в края на 2023 – 2024 г. съгласно данни на Световната организация по туризъм. А сега заради войната между Руската федерация и Украйна последиците за сектора ще бъдат катастрофални. Летният сезон чука на вратата. Резервациите обаче са спрели, работещите в сектора не знаят дали изобщо ще могат да посрещнат чуждестранни туристи и от кои държави. Всеки ден цените на стоките и услугите у нас растат заради галопиращата инфлация, която БНБ очаква да продължи да се ускорява и в следващите месеци. Цените на горивата също непрекъснато нарастват, като до края на март се очаква цените на бензина да са над 3,50 лв. за литър. Цената на газа е около 120 лв., а се очаква до 1 април да достигне 200, а цената на тока за днес е 575 лв. за мегаватчас. Туристическият сектор не само търпи загуби, но е изправен на ръба на оцеляването и няма време за повече грешни решения. И докато хотелиери, ресторантьори, концесионери и туроператори правят и невъзможното, за да оцелеят, а за възстановяване в момента дори им е трудно да мислят, правителството сякаш не разбира важността на сектора за икономиката на страната. Това е видно от липсата на конкретни мерки и дейности, които да го подпомогнат и които да важат не само до 30 юни, както е предвидено в бюджета. Туризмът всеки ден е поставен на изпитание, и то не само от трудната среда на работа, но и от неизвестността, която в момента съществува в сектора, и от липсата на планиране. Пандемията от COVID-19 продължава, само на няколкостотин километра от нас се води война и работодатели, работници и служители от сектор „Туризъм“ [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] имат нужда от спешна подкрепа сега – не утре, не вдругиден, когато някои от тях може да са фалирали вследствие на ненавременните решения на правителството. Вероятно Вие, господин Вицепремиер, имате дългосрочни, устойчиви и предвидими мерки за туристическия сектор, за които сега ще ни информирате. В противен случай подкрепата за този сектор означава само подкрепа на думи, а те се намират в някакъв социален експеримент и може би нов сезон на „Сървайвър“. В тази връзка моля да ми отговорите на следния въпрос: какви мерки е предприело Министерството на финансите за подпомагане на физическите и юридическите лица, заети в сектор „Туризъм“, имайки предвид последиците от войната между Руската федерация и Украйна, както и продължаващата пандемия от COVID-19? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Ангелкова. Господин Василев, имате възможност да отговорите на зададения въпрос, който е малко повече питане, защото е свързан с обща политика.
Благодаря за питането на госпожа Ангелкова. Аз мисля, че тя отправи около 200 такива питания към Министерството на туризма, на които беше отговорено писмено. Ако искате, мога да изчета писмения отговор, който са ми предоставили от Министерството на туризма. Той в общи линии гласи, госпожо Ангелкова, че както знаете, по мярката 60/40 има 410 милиона до края на юни. В допълнение в Министерството на туризма са предвидени 20 милиона по бюджетна програма „Развитие на националната туристическа реклама и международно сътрудничество“ 18 милиона за национална туристическа реклама, 25 милиона за субсидии за туроператори, които използват въздушните превозвачи – по 35 евро, помощ от около 10 млн. лв., която е свързана с допълнителни антиковид мерки. Така че никой не неглижира сектора. Секторът е изключително добре финансиран по разнообразни и различни програми, които Министерството на туризма разработва и няма отказано финансиране към сектора към момента. Както знаете, тази година най-вероятно ситуацията ще бъде усложнена поради войната. Тя ще бъде усложнена до известна степен заради това, че руски и украински граждани по очевидни причини няма да дойдат, но те така или иначе са били сравнително малка част, били са, мисля, че 250 – 300 хиляди от около 7 милиона посещения на чужденци в България в последните години. Но бидейки близо до военен конфликт, това създава несигурност и у другите туристи. Така че там можем да очакваме евентуално туристи от Румъния, както се случи миналата година в сезона. И с тази цел, доколкото аз знам, Министерството на туризма преформатира и пазарите за реклама, и начините на реклама, така че да може да привлече туристи, които биха се възползвали от нашето Черноморие, ако говорим за летния сезон в такава тежка геополитическа ситуация и несигурност. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Заместник министър-председател. Госпожо Ангелкова, имате възможност за реплика.
Благодаря Ви за отговора, господин Вицепремиер, обаче той изобщо не отговаря на моите очаквания. Аз чета много добре какво ми отговаря министърът на туризма – затова изрично съм задала въпроса към Вас като вицепремиер и министър на финансите. Моят въпрос към Вас и в изложението е свързан с това: какво се предвижда за сектора след 30 юни? Всъщност през 2019 г. международните туристи бяха над 9 милиона 300 хиляди – не 7 милиона, и общо международните туристи, които през 2019 г. са ни посетили от Руската федерация и Украйна, по спомен, са над милион от двете държави.
Аз говоря за миналата година.
Хубаво е, че обяснявате какви средства има за реклама, като бюджетът на Министерството е 27 милиона – не знам откъде дойдоха тези 28 само за реклама, но може би Вие като вицепремиер и министър на финансите знаете повече от мен в тази посока.
Член 1, ал. 5 от Закона за държавния бюджет.
Там са 25-те милиона за 35 евро на седалка, а не за реклама…
И за рекламата.
Моля Ви, не влизайте в диалог – ще Ви дам възможност.
…но нека да не влизаме в този диалог, защото ми отива времето. От друга страна, средствата, които ние гласувахме при актуализацията на бюджета в Четиридесет и шестото народно събрание, от 70 млн. лв. – по информация от сектора, все още тези 30 милиона за оборотен капитал не са достигнали до сектора, нито шестте милиона на туроператорите, нито четирите милиона на екскурзоводите. За туристическия сектор е много важно, когато има подкрепа, тя да бъде навременна и да се случва сега, а не по принцип и не с добри пожелания. Всъщност аз очаквах от Вас да ми кажете какви, защото Вие сте министърът на финансите и Вие отговаряте за разпределението на държавния бюджет, най-малкото правите предложения. И очаквам да ми кажете: какво ще се случи след 30 юни, когато приключи действието на мярката 60/40 – тя е ключова за сектора? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Изобщо ще има ли предвидени средства за оборотен капитал? И завършвам – по отношение на компенсацията за високите цени на електроенергията. Включително и във Вашето управленско, тоест коалиционно споразумение, защото управленско и на правителството все още не сме видели, в анекса по отношение на туризма е записано, че това е Ваш ключов приоритет. Думи много – дела няма. Благодаря.
Госпожо Ангелкова, да дадем възможност на господин Василев в дупликата да изясни това, което си говорехте преди малко.
Сега – няколко неща, първото от които е, че бюджетът е гласуван в Народното събрание – абсолютно е ясно кой колко средства получава и това е волята на народните представители. Оттук нататък дали в актуализацията нещо ще се предвиди пак, ще реши Народното събрание. Моето лично мнение и моята препоръка би била мярката 60/40 да приключи на 30 юни и повече да не бъде активирана, освен ако няма нова ковид вълна. Няма предпоставки да се активира тази мярка. Тя продължава да работи три месеца след края на епидемиологичната обстановка и пандемията, както знаем. В момента заболеваемостта е доста по-ниска, смъртността е доста по ниска. Няма ограничителни мерки, драматични към сектора. Най вероятно април, май и юни няма да има почти никакви ограничителни мерки, ако се запази тази епидемиологична обстановка. Така че мярката 60/40 си е свършила работата. Що се отнася до помощите, които са свързани с подпомагане за високите цени на енергията, те не са специфично за туристическия сектор, а за всички бизнеси в страната и туристическият сектор се възползва, както всички други бизнеси, от тези мерки. От гледна точка на енергията като процент от разходите на туристическия сектор – тя не е малка, но със сигурност това не е най енергоемкият сектор в икономиката. Що се отнася до данните за туристопотока, аз коментирах данните от миналата година – 2019 г., разбира се, може би е по представителна, имайки предвид, че е нямало ковид, но имайки предвид, че сега нямаме въздушни връзки нито към Русия, нито към Украйна, по-скоро миналата година би била по-ясен индикатор за това какво можем да очакваме в летния туристически сезон, защото миналата година също имахме много ограничени въздушни връзки поради ковид пандемията. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Заместник министър-председател. Връщаме се на питането от народния представител Зорница Стратиева относно драстично несъответствие във финансовите данни за износа на ценни кожи с косъм от регистъра UNCTAD към Комисията за търговия и развитие на ООН – това е регистър към Комисията на ООН за търговия и развитие, свързан с ценни кожи с косъм, декларирани от производителите на такива кожи в България, публикувани в Търговския регистър за 2017-а и 2018 г. Една забележка към всички народни представители – това е въпрос, защото съдържа конкретни данни и не е по политики, докато зададеният преди малко въпрос на госпожа Ангелкова трябваше да има формата на питане. Заповядайте с питането, имате пет минути да го развиете.
Много благодаря, госпожо Председател. В Правната дирекция ни правят масово забележки как да ги отнасяме тези въпроси – дали да са питания, дали въпроси, тъй като те не четат съдържанието на питанията или въпросите, които ние поставяме към министрите. Нарекли сме го питане, тъй като обхваща по-обширна информация. Уважаеми господин Василев, уважаеми колеги народни представители! Нашият въпрос е свързан с износа на кожи от норки. Според базата данни на Регистъра към Комисията на ООН за търговия и развитие износът на сурови ценни кожи от България през 2018 г. е на стойност около 11 млн. щатски долара. Сумата е значителна на фона на нивата от предишни години. Например за 2017 г. износът на ценни кожи с косъм е почти 10 пъти по-малък, а именно около 1 млн. щатски долара. Тази драстична разлика повдига въпроса: кой е реализирал този експорт, при положение че основният производител на сурови ценни кожи в страната през 2018 г. „Фармиро“ ООД е декларирал в годишния си финансов отчет за 2018 г. приходи от продажби в размер на едва 3 хил. лв., докато през предишната 2017 г. тези приходи са на стойност 171 хил. лв., а през 2019 г. приходите от продажба на продукцията са 11 хил. лв. Несъответствията се потвърждават и от подробна справка на НАП за стойностите и количествата на вноса и износа на стоки от Глава 43 на Комбинираната номенклатура, и по-конкретно за код 43011000 – това са сурови кожи от норки, цели, дори без главите, опашките или крачетата. Предвид факта, че както НАП, така и Агенция „Митници“ са подчинени на министъра на финансите, бих искала да ни информирате: какво е количеството и стойността на осъществения износ или изпращане в друга страна от Европейския съюз на сурови ценни кожи от норки, код 43011000, през 2018 г. от всеки един износител и на какво се дължи установеното разминаване във финансовите отчети на основния производител „Фармиро“ ООД? Ще бъда благодарна за Вашия устен отговор, тъй като въпросът е с висок материален интерес и се нуждае от институционално внимание. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Стратиева. Заповядайте, господин Василев, имате възможност в рамките на пет минути да оформите своя отговор.
Благодаря. Мисля, че доста по-бързо ще се справим. Сега по конкретния въпрос за разминаване на данните на финансовите отчети на фирма „Фармпро“ е при мен, може би „Фармиро“ Вие казахте. Следва да се има предвид, че стоките на консигнация за целите на счетоводното отчитане – това, което фирмата рапортува, се отразяват като приход в момента, в който те се продадат. За целите на Закона за данък добавена стойност за 2018 г. се отразяват като износ вътреобщностни доставки в момента, в който напуснат територията на страната. Оттам може да се появят разлики по следната причина: от 1 януари 2020 г. е въведен режим „складиране на стоки до поискване“ за фирми, съгласно който данъчно задълженото лице може да прехвърля стоки, представляващи част от неговите стопански активи от територията на една държава членка до територията на друга държава членка, без те да се отразяват като вътреобщностни доставки. Тоест е възможно тези стоки да са произведени, но да не са отчетени или защото не са изнесени, или ако са изнесени по този специален режим. Сега конкретно за данните за... Само да кажа, че Агенция „Митници“ е направила проверка на целия износ и не са установени данни за износ от Република България за трети страни на сурови ценни кожи от норки за трети страни, което означава, че най-вероятно, ако има такива, те са вътреобщностни. Сега конкретно за износа на фирма по фирма няма как да Ви предоставим данни заради Закона за статистиката, където се изисква съгласие на всяка от фирмите. Можем да предоставим само агрегирани данни, които Вие вече имате. Ако с нещо повече можем да съдействаме, с удоволствие, но към момента нямаме данни за неправомерна дейност, липса на обмитяване и така нататък. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Василев. Госпожо Стратиева, имате възможност за два уточняващи въпроса съгласно процедурата. Заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Василев, това означава ли, че България търпи финансови щети, като виждаме такива големи разлики в сумите – от 11 млн. щатски долара изведнъж 17 или 11 хил. лв.? Благодаря.
Можете да зададете и втория си въпрос и да му дадем възможност да отговори.
Добре. И ако не, да ни обясните защо. Защото според мен това е много фрапантна разлика. Благодаря.
Благодаря, госпожо Стратиева. Господин Василев, три минути имате да разясните всичко.
Не търпим щети, тъй като разликата най-вероятно е произведена по един от двата начина. Единият вариант е стоките да са продадени на друга фирма, но те да не са напуснали територията на страната, съответно ДДС-то при износ няма да бъде отразено, защото то се отразява в момента на напускане на територията на страната. Това е едната хипотеза. Другата хипотеза е те да са продадени след 1 януари 2020 г. по режима за складиране на стоки до поискване, съгласно който данъчно задълженото лице може да прехвърля стоки, представляващи част от неговите стопански активи от територията на една държава членка до територията на друга държава членка, без те да бъдат отразявани като вътрешнообщностни доставки. Тоест, ако фирмата има склад в България и в Холандия примерно, тя може да прехвърли между двата склада, които са нейна собственост, без това да бъде отразено по Закона за данък добавена стойност. Така че по един от тези два режима – колегите казват, че са направили проверка, не мога да Ви кажа кой от тези два режима, но те позволяват да се получи точно такова несъответствие в данните, без това да ощетява бюджета.
Благодаря, господин Министър. Госпожо Стратиева, имате възможност за отношение. Не. Благодаря. С това участието на господин Асен Василев в днешния парламентарен контрол приключи. Преминаваме към министъра на регионалното развитие и благоустройството господин Гроздан Караджов. Въпросът е от народния представител Емил Георгиев относно начина, по който Министерството на регионалното развитие и благоустройството смята да реши проблемите с качеството на питейната вода на територията на община Хасково. Моля да се готвят народните представители, които имат въпроси към министъра на образованието и науката господин Денков, защото два от въпросите към господин Караджов отпадат. Заповядайте, господин Георгиев, да развиете своя въпрос.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми вицепремиер Василев, уважаеми вицепремиер Караджов, уважаеми господин министър Денков, уважаеми дами и господа народни представители! През пролетта на 2017 г. се установи несъответствие на водата от водоизточниците за битово-питейно водоснабдяване на община Хасково с изискванията на Наредба № 9 за качество на водата, предназначена за битово-питейни цели по отношение на показателя „обща алфа активност“. В условия на учестен мониторинг от средата на 2017 г. до месец март 2021 г. действаше разпореждане на РЗИ – Хасково, водата, доставена от водоснабдителната мрежа, да се използва единствено за битови нужди. През целия този период водата за питейни нужди и приготвяне на храна се доставяше в Хасково единствено от 12 водоноски. В началото на месец април 2018 г. в качеството си на изпълнителен секретар на Федерацията на потребителите аз проведох срещи с ръководството на Министерството на регионалното развитие в лицето на министър Нанков. На срещите от Регионалното развитие се заангажираха с трайно решение на проблема до края на 2019 г. В съвместно писмо до Федерацията на потребителите от 14 май 2018 г. от Министерството на регионалното развитие, Министерството на здравеопазването, Министерството на околната среда и водите се подчерта, че единственото алтернативно решение на проблема с качеството на питейната вода е доизграждане на пречиствателна станция на язовир „Тракиец“. За съжаление, вместо да се отпуснат средства за доизграждане на съществуващата пречиствателна станция, отстояща на 15 км от град Хасково и откъдето захранването на града с питейна вода до лятото на 2004 г. се извършваше по гравитачен път, се отпуснаха 2 млн. лв. за изграждане на нови осем дублиращи сондажни кладенци за питейна вода в три зони от едно и също подземно водно тяло, за което е доказано, че водата е радиоактивно замърсена. За сведение, няма експерти, които да твърдят, че радиоактивното замърсяване на водата е вследствие на наднормено съдържание на уран. От официално известните анализни резултати от пролетта на 2017 г. до настоящия момент има само една единствена проба, в която съдържанието на уран е над нормата, и то много малко. В същото време експерти заявяват, че радиоактивното замърсяване се дължи на алфа частиците, които са основен фактор за заболяване на кръвта, в това число и левкемия. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] В тази връзка, уважаеми господин вицепремиер Караджов, моят въпрос е: кога и как Министерството на регионалното развитие и благоустройството ще реши проблемите с качеството на питейната вода на територията на община Хасково? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Господин Караджов, имате възможност да отговорите на зададения въпрос.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Георгиев, преди да Ви прочета отговора, който са ми подготвили съвместно от ВиК холдинга и от МРРБ, ще Ви кажа, че Хасково, цялата област, е, бих казал, номер едно в лично мое и на екипа ми фокус от гледна точка точно на фактора „замърсяване“. Десетилетия наред този въпрос стои пред държавата за решаване и, за съжаление, го намираме нерешен. Наистина в този момент, когато отговарям на Вашия въпрос, се работи на няколко различни места – и в политическия кабинет, и в експертните групи към министъра, и в холдинг ВиК. Там ние разработваме изцяло нов подход, при който да се пречисти водата на Хасково, както и търсим начините за неговото финансиране. Иначе конкретно на Вашия въпрос мога да кажа, че през 2017 г. след установяването на несъответствията по показател „естествен уран“ проблемните водоизточници в област Хасково са били изключени. За обезпечаване на необходимото водно количество с Постановление № 91 са предоставени средства в размер на 1 млн. 953 хил. лв. за община Хасково за финансиране на обекта и допълнително аварийно водоснабдяване на град Хасково. В обекта са изградени осем тръбни кладенеца и водопроводи. Обектите са въведени в експлоатация. Резултатите от провеждания регулярен мониторинг от РЗИ – Хасково, на качеството на водата в града показват съответствие с изискванията на Наредба № 9 от 16 март 2001 г. за качеството на водата, предназначена за питейно-битови цели. В допълнение от бюджета на МРРБ през 2020-а и 2021 г. на община Хасково са осигурени средства в размер близо на 1 млн. 800 хил. лв. за реконструкция на вътрешната водопроводна мрежа на града с цел намаляване на авариите и осигуряване на непрекъснатост на водоснабдяването. Едновременно с описаните мерки за разрешаване на проблемите с качеството на питейната вода на територията на община Хасково, в периода 2020 – 2021 г. МРРБ извърши и проучване на възможностите за използване на водата на язовир „Тракиец“ за водоснабдяването на град Хасково с питейна вода. Проучването включва изследвания на водата от язовир „Тракиец“ за съответствие с изискванията, определяне на тенденциите на промени в качеството на водата и показателите, по които е необходимо пречистване на водата, проучване на състава и обема на наносите и така нататък. В резултат на проучването е установено, че за изграждане на пречиствателна станция за питейна вода, водовземно съоръжение и водопроводи са необходими близо 30 млн. лв. В момента МРРБ разработва регионално прединвестиционно проучване за обособена територия, обслужвана от ВиК ЕООД – Хасково. Обхватът на разработката включва разглеждане на всички агломерации, над 2000 еквивалент жители за отвеждане и пречистване на отпадъчните води за всички населени места над 50 жители за питейни води. В обхвата на Регионалните прединвестиционни проучвания (РПИП) ще бъдат разгледани стратегически варианти за осигуряване на вода с добро качество за водоснабдяването на Хасково. Целта е избор на най-доброто инженерно решение за отстраняване на идентифицираните проблеми по икономически ефективен начин. Ще бъдат разгледани различни възможности за водоснабдяването на града, включително от повърхностни водоизточници, както и използването на язовир „Тракиец“. С РПИП ще се определят и конкретните обекти, изграждането на които ще бъде финансирано със средства от европейските фондове. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Караджов. Господин Георгиев, имате възможност за реплика.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Господин Караджов, отново подчертавам, проблемът на Хасково и водата на Хасково не е уранът, а алфа частиците. Споменах, че за този период от 2017 г. до настоящия момент има само една проба уран, която е с показател 0,041 милиграм на литър при норма 0,03 милиграм на литър. Но данните за алфа частиците, които, между другото, йонизират над 10 хиляди водни молекули, тоест разграждат ги, създават предпоставки за поява на ракови заболявания, са стряскащи. Ще Ви цитирам само няколко данни, господин Вицепремиер. Проба Хасково, площад „Освобождение“, централна част – 10 пъти над пределно допустимата норма алфа активност. Помпена станция Хасково-1 – 14 пъти над пределно допустимата норма алфа активност при норма, нормална за уран. Хасково, квартал „Бадема“ – 12 пъти при нормална норма на уран. Хасково, квартал „Кенана“ – 16 пъти над пределно допустимата норма. И забележете, град Хасково, централен водоизточник – 21 пъти над пределно допустимата концентрация при норма на уран в границите. Това по същество – 21 пъти над пределно допустимата норма, може да се приеме и като екологична катастрофа. Мога да цитирам още данни и за да не бъда голословен, ще цитирам още едни данни – изследване на 29 области в цялата страна през Министерството на здравеопазването – това е към 2013 г. В това класиране Хасково заема печалното първо място по брой злокачествени заболявания в цялата страна – заболеваемост, стандартизирана по световни стандарти над 100 хиляди. Хасково е между 320 и 350 – и за мъже, и за жени. Затова трябва да се предприемат спешни мерки. Знам, че имаме различни инициативи за докарване на вода и от Кърджали, и от други места. Това вероятно ще се реализира в близките 10 – 15 години. Дотогава, ако не се реши въпросът с язовир “Тракиец“, хората в Хасково ще продължават да пият радиоактивна замърсена вода.
Благодаря за репликата.
За да завърша, ще Ви предоставя това писмо на трите министерства, подписани от заместник-министрите, където е записано, че може да се обобщи, че не са налице алтернативни източници на подземни води за Хасково. Оттам нататък към настоящия момент това писмо е [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] от 14 май 2018 г. – възможните източници за повърхностни води, които могат да бъдат използвани като алтернативно водоснабдяване на Хасково и региона за язовир „Тракиец“ и язовир „Боровица“ в Кърджали.
Господин Георгиев, предоставете писмото.
Да, благодаря Ви. Така че много Ви моля – това можете за хасковлии. Благодаря Ви, госпожо Председател.
Благодаря за репликата.
Като член на Комисията по околната среда ще инициирам посещение на Комисията там, където съвместно с органите на местно самоуправление да се опитаме да решим проблема. Благодаря Ви.
Благодаря. Заповядайте, господин Караджов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Георгиев, изцяло съм солидарен с това, което казвате. Убеден съм в казаното, че на няколко пъти са били затваряни водоизточници, които са със сондажи. Очевидно всеки нов сондаж в началото дава достатъчно добро качество на водата, но с времето този сондаж, естествено, се замърсява. Ние сме убедени в Министерството, аз лично съм убеден, че колкото и пъти да променим местата на сондиране, винаги ще стигаме до един и същ резултат. Ето защо сериозно обмисляме както решението с язовир „Тракиец“, така и с други повърхностни водоизточници, където, естествено, е много лесно да се замери и да се види, че водата не е замърсена нито с манган – това е другото опасение, че съответства на Наредбата, която е от 2011 г., но не съответства на новите европейски изисквания за чистота на водата. Така че ние трябва да гледаме с една стъпка напред. Както казах, и в този момент се работи върху вариант за финансиране точно на такъв източник за „Водоснабдяване и канализация“ ЕООД – Хасково. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Караджов. С това се изчерпаха въпросите към министър Караджов. Благодаря за участието. Преминаваме към въпросите към министъра на образованието и науката Николай Денков. Първият въпрос е от народния представител Веска Ненчева относно процеса на атестация за учителите, заложен с действащия Закон за предучилищното и училищното образование от 2016 г. Заповядайте, госпожо Ненчева, да развиете своя въпрос.
Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги, уважаема госпожо Председателстваща! Уважаеми господин Министър, с приемане и въвеждане в действие на Закона за предучилищното и училищното образование се наложиха промени в работата на образователната система, голяма част от тях неадекватни и недомислени. За изтеклите 5 години от прилагането на Закона се оказа, че процесът на атестиране е част от недомислиците в него – няма ясен механизъм и критерии, нееднократно се наложи отлагане, там, където вече има осъществено атестиране за колегите учители, не е ясно точно какъв е смисълът от изгубеното време за проверка и допълнително създадената бумащина. Господин Министър, въпросът ми към Вас е: какво е отношението на МОН към процеса на атестиране, заложен в Закона за предучилищното и училищното образование? Има ли визия за неговото адекватно, продуктивно и смислено реализиране? Ако има, как и кога ще се реализира атестационният процес? Благодаря.
Благодаря, госпожо Ненчева. Заповядайте, господин Денков.
Уважаема госпожо Председател, госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Ненчева, с влизането в сила на Закона за предучилищното и училищното образование през месец август 2016 г. започна да тече заложеният в него четиригодишен период, през който трябваше да се изпълнят условията, поставени в самия закон, за да бъде направено първото атестиране. Съгласно Закона това атестиране е процес на оценяване на съответствието на дейността на педагогическите специалисти с професионалния им профил, с изискванията за изпълнение на длъжността и със стратегията за развитие на детската градина, училището или центъра за подкрепа за личностно развитие. През тези първи четири години педагогическите специалисти трябваше да придобият квалификация и присъдени квалификационни кредити в резултат на участие в обучения. С направените през 2020 г. изменения в Наредба № 15 за статута на учителите, директорите и другите педагогически специалисти атестирането бе обвързано и с процеса на инспектиране на институциите. Това се оказа непълно и не съвсем удачно решение, защото процесът на инспектиране е свързан с институцията, а процесът на атестиране е индивидуален, което ги прави в известна степен независими един от друг и обвързването им е поставено в механична последователност, при несъществуващи нормативно обосновани логически връзки. Посочените обстоятелства забавиха заложения в Закона процес на атестиране и не позволиха той да стартира едновременно за всички педагогически специалисти във всички институции. Така през 2021 г. атестирането започна за училищата и детските градини, които бяха вече инспектирани, като институции и в регионалните центрове за подкрепа на личностното развитие, Центровете за деца със специални образователни потребности и Националния дворец на децата. Правя този обзор, за да бъдат представени стъпките, които Министерството на образованието и науката е изминало при изпълнение разпоредбите на Закона, в това число и създаването и измененията на държавния образователен стандарт за статута и професионалното развитие на учителите, директорите и другите педагогически специалисти. През 2021 г. беше направена още една стъпка в посока облекчаване процеса на атестиране с направени изменения и допълнения в Наредба № 15 за статута и професионалното развитие, като тези изменения осигуриха възможност за провеждане на атестирането в електронен формат. Така бяха създадени нормативни основания както за работата на Атестационната комисия и провеждането на заседанията, така и за попълването на атестационната карта в процеса на самооценяване. Бяха изменени текстове, с които се намали до известна степен административната тежест, но самият процес като концепция остана, както е заложен в изпълнение на разпоредбите на Закона и създавайки проблемите, за които вече стана дума. На въпроса Ви има ли визия за продуктивно и смислено реализиране на този процес на атестиране и кога и как ще се реализира мога да кажа следното: в Министерството на образованието и науката вече работи група, в която са включени освен експерти от МОН и представители на социалните партньори – синдикати, работодателски организации и представители на частните училища и детски градини. В рамките на работната група се обсъждат постъпили предложения за промени, отнасящи се до процеса на атестация наред с другите въпроси. Работната група ще разгледа и доклади с обратна връзка и предложения от тези образователни институции, в които вече е проведено атестиране. Целта е да бъдат взети предвид становищата на лицата, които реално са участвали в процеса и са се сблъскали с неговите негативни аспекти. Поставени за обсъждане са и формулата за оценяване и критериите в атестационната карта, които неминуемо водят и до обсъждане на професионалните профили на педагогическите специалисти, с които атестирането има пряка връзка.
Благодаря, господин Министър. Госпожо Ненчева, ще направите ли реплика?
Уважаеми колеги народни представители, уважаема госпожо Председателстваща! Уважаеми господин Министър, задаването на този въпрос беше необходимо, защото отговорът, който получи гилдията от Вас – не мога да кажа, че ще ги успокои по някакъв начин, но дава яснота за това, че Министерството на образованието разглежда процеса, който наистина през 2016 г. създаде огромно напрежение сред гилдията без ясни критерии, без ясно обяснени принципи, върху които трябва да работят. Колегите бяха натоварени и с това допълнително действие да правят своите портфолиа и неща, които наистина ги затрудниха. Така че благодаря за отговора. Поне аз разбирам, че работата наистина е отговорна и със създаването на тази работна група – изключително важно е, че Вие ще съобразите мнението на вече атестираните учители и инспектираните учебни институции. Тук призивът ми всъщност е и към колегите: нека, ако имат забележки, ако имат коментари, ако имат предложения, с които могат да подобрят този процес – нека да бъдат активни, да го правят. Смятам, че от страна на Министерството на образованието ще намерят добър партньор. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Ненчева. Преминаваме към следващия въпрос отново от народния представител Веска Ненчева относно прием за учебната 2022 – 2023 г. в чуждоезиков профил в Средно училище „Христо Проданов“ и Средно училище „Васил Левски“ – град Карлово, област Пловдив. Заповядайте, госпожо Ненчева.
Уважаеми колеги народни представители, уважаема госпожо Председателстваща! Уважаеми господин Министър, образователната система е призвана да е адекватна и полезна на обществените потребности и очаквания. Едновременно с това тя формира и определя тези нагласи и очаквания, тоест процесът е взаимен. Предстои прием след VII клас за учебната 2022 – 2023 г. В община Карлово преди четири години се създаде ситуация, продиктувана от политиката на МОН за закриване и трансформиране на паралелки с чуждоезиков профил в средните училища. Миналата учебна година в Средно училище „Христо Проданов“ и в Средно училище „Васил Левски“ в град Карлово беше наложена тази политика и двете училища трябваше да се съобразят с препоръката в кавички на РУО и МОН. Създаде се напрежение в учителските колективи и обществеността в Карлово и района. Изразих позициите им и от трибуната на Народното събрание и въпреки това беше наложено отнемането на чуждоезиковите паралелки и заместването им с нещо друго, за което се обясни, че компенсира броя часове по чужд език. В тази връзка, господин Министър, въпросът ми към Вас е: какво е отношението на МОН към този конкретен казус и какъв прием ще предложат двете училища за следващата учебна година? Благодаря.
Заповядайте, министър Денков, за отговор.
Благодаря, госпожо Председател. Благодаря, госпожо Ненчева, за въпроса. По отношение на държавния план-прием в VIII клас в двете средни училища „Христо Проданов“ и „Васил Левски“ в град Карлово планирането на броя на паралелките тази година не е обвързано с ограничение в целевите стойности, както беше през миналогодишната кампания. Карлово е голяма община и е отдалечена от Пловдив на разстояние, което не предполага ежедневно пътуване на учениците, за да могат те да учат в езиковите гимназии в града. Затова към момента директорите на двете училища са планирали прием в по три паралелки, както следва: Средно училище „Васил Левски“ – една паралелка с профил „Природни науки“; една паралелка с профил „Софтуерни и хардуерни науки“ и една паралелка с профил „Чужди езици“. Средно училище „Христо Проданов“ – една паралелка с профил „Софтуерни и хардуерни науки“; една паралелка с профил „Чужди езици“ и една паралелка с профил „Предприемачески“. Тоест във всяко от училищата има по една паралелка с чужди езици. Бих искал да обърна внимание, че при утвърждаване на държавния план-прием той трябва да се съобрази също така и с постъпилите в регионалните управления на образованието заявки за обучение по специалности от професии, които идват от работодателите и техните представителни организации. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, за отговора, господин Министър. Заповядайте за реплика, госпожо Ненчева.
Уважаеми колеги народни представители, уважаема госпожо Председателстваща! Уважаеми господин Министър, днес Ви зададох два въпроса и съм доволна, че получих два удовлетворяващи отговора. За мен е от изключително значение Вие като министър да потвърдите нещо, за което се наложи да се борим, както аз като народен представител, така и колегите в двата колектива, директорите на двете училища и цялата общественост на Карлово и района, в която кауза всъщност се доказа, че сме прави. Три години ни костваше да обясняваме, че точно в Карлово имаме нужда от запазване на чуждоезиковите паралелки. Първо, защото имаме подготвени колеги, които имат своя професионализъм. Има интерес от страна на учениците, те влизат с много високо ниво след 7 клас и излизат със също толкова високо ниво в 12 клас, когато са държавните зрелостни изпити. Съжалявам, че миналата година трябваше цялата общественост да претърпи такива унижения, даже в един момент, в който се обясняваше на нашите деца в Карлово, че могат спокойно да пътуват или да се справят по някакъв начин. Процесът, който се е задвижил в рамките на една година, в крайна сметка има добър резултат и това смятам, че се дължи и на разбирането на МОН към днешния момент, и на общата и съвместната работа на всички, които милеем за качественото образование в двете училища в община Карлово и въобще на национално ниво. Това е един добър пример за отстояване на принципна кауза. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Ненчева. Господин Министър, предполагам, че нямате дуплика. Преминаваме към следващия въпрос от народния представител Ирена Анастасова относно действие от страна на Министерството на образованието и науката след извършени 20 проверки и установени нарушения в управленската дейност на директора на ОУ „Иван Вазов“ – град Русе. Заповядайте, госпожо Анастасова, да развиете своя въпрос.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, колеги! Господин Министър, моят въпрос към Вас е свързан с предприети действия от страна на Министерството на образованието и науката точно както беше поставен от госпожа председателстващата, извършени 20 проверки и установени нарушения в дейността на директора на ОУ „Иван Вазов“ – град Русе. Поводът да задам този въпрос е, че към мен се обърнаха група учители от ОУ „Иван Вазов“, които ме запознаха с условията, в които са принудени да работят, стресът, който преживяват ежедневно, налаганите им дисциплинарни наказания, публичното им злепоставяне, личностна дискредитация и уронване на авторитета, както и отстраняване от работа на заместник-директор, дръзнал да изкаже професионално мнение, различно от това на директора на основното училище – госпожа Теодора Йорданова. Тежките проблеми в управлението на училището са довели до реакция във вид на множество жалби и сигнали, последвани от проверки, извършени от Регионалното управление, от Министерството на образованието и науката, отделно проверки с участието на експерти по Оперативна програма „Наука и образование за интелигентен растеж“. Госпожа Йорданова заема тази длъжност от 2016 г. В периода от 2018 – 2021 г. на госпожа Йорданова са издадени 15 заповеди за предписание от началника на Регионалното управление, които не са обжалвани. От месец януари 2020 г. до месец декември 2021 г. за две години в училището са извършени цитираните 20 проверки от РУО, 3 проверки от МОН, и една проверка с участието на експерти по Оперативна програма „Наука и образование за интелигентен растеж“. Констатирани са множество нарушения и на всеки от сигналите надлежно е изготвен отговор след извършена проверка, а проблемът остава нерешен. Въпреки това за този период всъщност в резултат на тези извършени проверки на директора четири пъти е наложено дисциплинарно наказание и предупреждение за уволнение и въпреки това началникът на Регионалното управление не е наложил следващата стъпка „дисциплинарно наказание“ и „уволнение“ с оправданието, че госпожа Йорданова е секретар на Общинския координационен съвет на Независимия учителски синдикат. Във въпроса, който съм изпратила до Вас, съм посочила и част от нарушенията, но те са от рода на това, че примерно тя едновременно е и директор, и член на Управителния орган на училищното настоятелство, което е сериозно нарушение на разпоредбите на Закона за предучилищното и училищното образование, както и това, че са открити сериозни нарушения във връзка с Проект по квалификация на професионалното развитие на педагогическите специалисти, финансиран по Оперативна програма „Наука и образование за интелигентен растеж“. В тази връзка и с оглед всичко изложено дотук въпросът ми към Вас е: смятате ли, че предвид изброените тежки нарушения на законови разпоредби и многократните дисциплинарни наказания „предупреждение за уволнение“ е допустимо госпожа Йорданова да продължава да е директор на ОУ „Иван Вазов“ – град Русе? Какви действия смятате да предприемете, за да се прекрати този абсурд, който продължава в цитираното училище след 20 проверки, вече повече от три години? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Заповядайте, господин Министър, за отговор.
Уважаема госпожо Анастасова, напълно споделям Вашата тревога и всъщност ще актуализирам числата, защото при мен те са още по-тревожни. В периода 2019 – 2021 г. в ОУ „Иван Вазов“ – град Русе, са извършени 31 проверки от РУО – Русе, в хода на които са установени множество нарушения на разпоредбите на Закона за предучилищното и училищното образование, Кодекса на труда и държавните образователни стандарти в системата на предучилищното и училищното образование. Вследствие на извършените проверки са издадени 18 заповеди със задължителни предписания от началника на РУО – Русе, които не са обжалвани от директора на училището и са влезли в сила. В допълнение, на госпожа Теодора Йорданова – директор на ОУ „Иван Вазов“ – град Русе, са наложени общо 5 дисциплинарни наказания „предупреждение за уволнение“ със заповеди на началника на РУО – Русе, от 31 юли 2019 г., 10 август 2020 г., 1 март 2021 г., 10 май 2021 г. и 22 ноември 2021 г. Едното наложено наказание не е обжалвано, а по останалите четири има висящи дела. Госпожа Теодора Йорданова е секретар на Общинския координационен съвет на Независимия учителски синдикат към КНСБ в община Русе, считано от 22 май 2020 г. Съгласно законовите изисквания РУО – Русе, три пъти е отправяло искане до Синдиката за даване на предварително съгласие за прекратяване на трудовото правоотношение с госпожа Теодора Йорданова на основание чл. 330, ал. 2, т. 6 от Кодекса на труда, като и трите пъти е получаван отказ от председателя на Независимия учителски синдикат. Поради тази причина и само поради тази причина е налагано дисциплинарно наказание „предупреждение за уволнение“ вместо „уволнение“. Съдебната практика в това отношение е еднозначна – съдът отменя като незаконосъобразна всяка заповед за уволнение, по отношение на която не са спазени законовите предпоставки за издаването ѝ – в случая съгласие на Синдиката. Във връзка с жалби и сигнали в периода от 2019 – 2021 г. в ОУ „Иван Вазов“ – град Русе, са извършвани проверки и от дирекция „Инспекция по труда“ – Русе, и Община Русе. В посочения период експерти от МОН са извършили 3 проверки в училището по сигнали, свързани с разходване на средства по Оперативна програма „Наука и образование за интелигентен растеж“. Вследствие на констатирани през месец юли 2021 г. от комисия от МОН незаконосъобразни действия при изпълнение на дейности по Проект „Квалификация за професионално развитие на педагогическите специалисти“, РУО – Русе, сезира Окръжна прокуратура – Русе, и в момента се провежда досъдебно производство. През месец март отново предстои комисия от Министерството на образованието и науката да извърши проверка на дейности на директора на ОУ „Иван Вазов“ – град Русе. С други думи, единствената пречка пред уволнението на директора е изискването на Кодекса на труда, с което ние трябва да се съобразим. Ще направя един последен опит за разговор с председателя на Независимия учителски синдикат към КНСБ в опит да приключи тази сага, защото очевидно тя вреди на авторитета на българското училище.
Благодаря, господин Министър. Госпожо Анастасова, имате възможност за дуплика.
Благодаря за отговора, господин Министър. Аз през цялото време докато Ви слушах, Вие изнесохте и по-актуална допълнителна информация за продължаващи констатации за нарушение на законовите разпоредби, и през цялото време си мислех, че членството в който и да е синдикат, не може да бъде индулгенция за нарушаване на законите. Наистина Ви моля да разговаряте с председателя на Независимия учителски синдикат, защото дълбокото ми убеждение, че синдикалните организации са създадени да представляват интересите на своите членове, за да защитават своите членове при неправомерни действия на работодателите им, но не са създадени и дълбокото ми убеждение е да прикриват и да са удобен пристан на хора, които нарушават законите, още повече, че има работодателски организации и аз лично не мисля, че е редно директор на училище да бъде същевременно и председател на Общинска организация на Независимия учителски синдикат. Разбира се, че съжалявам, ако някой се опита да изтълкува превратно моите думи, но това ми е дълбокото убеждение, че няма оправдание синдикална защита да се прилага, когато пред очите на цялата русенска общественост се руши една образователна институция. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Преминаваме на последния въпрос към министъра на образованието и науката, а той е от народния представител Андрей Чорбанов относно разследване за злоупотреба със служебно положение в Регионално управление на образованието – София-област. Заповядайте, господин Чорбанов.
Благодаря Ви, госпожо Председателстваща. Уважаеми дами и господа министри, дами и господа народни представители! Ще направя въпрос с цялата уговорка, че абсолютно същия въпрос задавам и на министър Бойко Рашков, тъй като касае и двете институции. Уважаеми господа министри, след публично изнесената информация от министър Бойко Рашков за злоупотреба със служебно положение върху директори на училища и учители, агитирани да гласуват за определена партия, и след многобройни срещи с граждани в Софийска област многократно ми беше задаван въпросът: докъде стигна разследването и какви мерки е предприел министърът на образованието относно натиска от служител на Регионалното управление на образованието София-област? Хората се притесняват от бъдещи последствия – дали ще запазят работното си място, както и да изразят свободната си воля и право на избор. Моят въпросът е: на какъв етап се намира разследването на министъра на вътрешните работи и каква е информацията, която Вашето министерство има за това разследване? Благодаря.
Благодаря. Заповядайте, господин Министър.
Благодаря, госпожо Председател. Професор Чорбанов, госпожи и господа народни представители! Както неколкократно имах възможността да обясня през последните месеци, в нашата образователна система се наблюдават устойчиви обезпокоителни процеси на осъществяване на политическа и партийна дейност, както и свързани с тази дейност зависимости, което е категорично неприемливо. Налице са случаи, какъвто е и посоченият от Вас в Регионалното управление на образованието – София-област, при които началници и служители на РУО и директори на училища осъществяват политическа дейност, участват в партийни мероприятия по време на предизборни кампании и оказват политически натиск върху свои подчинени, възползвайки се от служебния си статус в училищната система. Изразяването на политически убеждения и предизборната агитация на работното място накърняват принципа на политическата неутралност и могат да доведат до недопустими последици за системата на предучилищното и училищното образование за сметка на професионалното и експертното начало при нейното функциониране. На фона на тази реалност в действащия Закон за предучилищното и училищното образование липсват текстове, които да регламентират недопустимостта на този тип дейност. Поради тази причина предложих конкретни промени в Закона, които вече са разгледани и приети от Народното събрание на първо гласуване и имат за основна цел да се забрани политическата и партийната дейност, както и свързаната с нея агитация в системата на предучилищното и училищното образование, и да се осигури политическа неутралност при изпълнение на служебните задължения. Конкретно по поставения от Вас въпрос бих искал да Ви уверя, че Министерството на образованието и науката своевременно извършва проверки по всеки сигнал, включително и по отношение на сигнали за извършване на нерегламентирана политическа дейност в рамките на изпълняваното служебно правоотношение. По закон обаче МОН няма право да разглежда анонимни сигнали, а за съжаление, повечето сигнали, свързани с партийна дейност и агитация в училищната система, са такива. Освен това подобни сигнали обикновено изискват разследване, а МОН няма разследващи функции. Аз съм запознат много добре с този сигнал. Той е покъртителен, бих казал. Пълен е с конкретика, с числа, с дати, с конкретни дейности, които са били извършени в пълно нарушение на идеята за политическа неутралност при изпълнение на функциите в системата. Но сигналът е анонимен и затова е препратен към органите на Министерството на вътрешните работи, защото има нужда от разследване. Искрено се надявам, че приемането на Закона за изменение и допълнение на Закона за предучилищното и училищното образование ще даде стабилна основа за последващи действия, осигуряващи независимостта и деполитизирането на системата на предучилищното и училищното образование.
Благодаря Ви, господин Денков. Господин Чорбанов, имате ли реплика? Благодаря. С това преминаваме към министъра на външните работи Теодора Генчовска, която ще отговори на въпрос от народния представител Александра Корчева относно предвиждани последващи действия по процеса на приемане на България в Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. Заповядайте, госпожо Корчева, да развиете въпроса си.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател! Уважаема госпожо Министър, на 26 януари 2022 г. Организацията за икономическо сътрудничество и развитие обяви, че започва преговори с шест страни, включително България, за присъединяването им към Организацията. Другите страни са Аржентина, Бразилия, Перу, Румъния и Хърватия. В своята официална позиция ОИСР заяви, че няма график за приемането на всяка от тези държави и че напредъкът на преговорите за членство ще зависи от това доколко държавите кандидати се придържат към принципите и ценностите на Организацията, като процесът ще включва техническо наблюдение и синхронизиране в областта на различни приоритетни области, като отворена търговия, инвестиции, прогрес в публичното управление, усилия в областта на борбата с корупцията и защита на околната среда. В тази връзка, госпожо Министър, бихте ли могли да очертаете какви са бъдещите стъпки пред нашата страна, какви са изискванията, които трябва да покрием, и какъв според Вас е най ефективният подход към възможно най-скорошното приемане на България за член на ОИСР? Особено актуален става този въпрос и в контекста на кризата в Украйна, така че ще се радвам да чуя Вашия отговор. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Корчева. Госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Корчева, присъединяването на България към Организацията за икономическо сътрудничество и развитие е залегнало сред основните външнополитически приоритети в Споразумението за съвместно управление в периода 2021 – 2025 г. Решението на Съвета на ОИСР е от 25 януари 2022 г. за начало на разговори за присъединяване с шестте страни кандидати, които Вие изброихте, сред които е и България. С това се бележи началото на един изключително важен процес за нашата страна. С отговора на премиера на отправената от Генералния секретар на ОИСР покана за стартиране на разговорите отговорът е изпратен на 26 януари, тоест на следващия ден след получаване на поканата, страната ни потвърди привързаността си към основните принципи, ценности и цели на Организацията, а именно демокрация, права на човека, върховенство на закона, отворена прозрачна пазарна икономика, устойчив и приобщаващ растеж. Следващата стъпка, която предстои, е на България да бъде предоставена Пътна карта с конкретни параметри на процеса на присъединяване към ОИСР и предстоящите стъпки. Пътната карта се изработва от Секретариата на ОИСР и подлежи да бъде приета, одобрена от всички страни – членки на ОИСР, с пълно единодушие. Може да се очаква, че тя ще бъде одобрена в най-близките месеци. След получаването на тази пътна карта започва на практика същинският процес на присъединяване. И този процес включва задълбочени технически прегледи, които ще бъдат извършени от над 20 тематични комитета на Организацията в различни области, като търговия, инвестиции, обществено управление, почтеност и борба с корупцията, опазване на околната среда и борба с климатичните промени, цифрова икономика, регионално развитие, качествена инфраструктура, конкуренция, заетост и социална политика. Техническите прегледи представляват основата и най-дългата част всъщност на целия процес на присъединяване. Скоростта на процеса до голяма степен ще зависи от нашия ангажимент и способност да представим исканата информация, както и да предприемем необходимите действия в съответствие с направените към нас препоръки, включително за промени в законодателството там, където е необходимо. Най-общо в процеса на разговорите за присъединяване се очаква страната ни да демонстрира убедително ангажимент и капацитет да прилага правните инструменти на ОИСР и да следва политики в съответствие със стандартите и принципите на Организацията. Важно е да се отбележи, че процесът за разговори за присъединяване трябва да протича в дух на сътрудничество. Крайната цел е България да идентифицира и извърши нужните реформи, които не само ще доведат до членството в ОИСР, но ще бъдат в интерес на страната ни за подобряване качеството и ефективността на прилаганите политики. България като страна – членка на Европейския съюз, е сходно мислеща държава и до много голяма степен следва съвместими с правните инструменти на ОИСР политики и практики. Нашият стремеж е да завършим процеса на разговори в рамките на две до три години, какъвто е опитът на страните от Европейския съюз, последно присъединили се към ОИСР, като например Литва. За целта е необходима максимална мобилизация на българската администрация, включително адекватен кадрови ресурс във всяко едно ведомство за работа по процеса на присъединяване, както и осигуряването на необходимите финансови средства. Като ръководител на Междуведомствения координационен механизъм за присъединяване към ОИСР вече съм разпоредила и беше свикано на 24 февруари първо заседание по този механизъм. Мога да Ви предоставя допълнителна информация за резултатите. Съставът на този механизъм е адаптиран в съответствие с новата структура на Министерския съвет. На това заседание най-общо бяха обсъдени конкретни стъпки, които следва да бъдат предприети за започване на работа по така наречения първоначален меморандум, с който страната ще заяви своята изходна позиция по целия спектър от правни инструменти и политики на Организация. Бих искала да изтъкна, че в предстоящия процес на разговори с ОИСР от ключово значение за успешното и бързото постигане на тази цел, тоест членство в Организацията, е ролята на Народното събрание. Практиката от предишните кръгове на разширяване на ОИСР показва, че е целесъобразно формиране на временен парламентарен механизъм по присъединяване към ОИСР с участието на представители на всички политически партии. В заключение бих искала да отбележа, че членството в ОИСР, което всъщност е утвърдена международна организация с водеща роля в изработване и прилагане на най-високи международни стандарти във всички ключови области, ще спомогне за подобряване качеството на живот на гражданите чрез оптимизиране функционирането на редица сектори. Освен безспорните икономически ползи от това…
Госпожо Генчовска, и в дупликата ще имате възможност. Надвишихте два пъти времето, няма проблем… Нека да дадем възможност за реплика, след което ще довършите. Заповядайте, госпожо Корчева.
Госпожо Генчовска, много Ви благодаря за наистина изчерпателната информация, която ни предоставяте. Вярвам, че процесът ни по приемане в ОИСР е изключително важен и е нещо, в което всички, вярвам, ще положим максимални усилия, така че да се случи нашето приемане в тази организация във възможно най-кратки срокове. Ще се радвам да чуя още малко в дупликата. Благодаря Ви.
Благодаря. Заповядайте. Сега в дупликата може да довършите всичко, което е важно и може да ни кажете по темата.
Това, което искам да споделя, е малко допълнителна информация, много накратко. Свързана е с финансовите разходи, защото всъщност това е много важен елемент. На този етап размерът на дължимите от България разходи, свързани и с процеса на присъединяване, трудно може да бъде определен с точност. Вземайки предвид декласифицирани финансови отчети на Организацията за предходни периоди, както и базирайки се на неофициална информация от Секретариата, може да се очаква, че общата сума на тези разходи би възлязла годишно между 2 и 4 млн. евро. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Генчовска. Благодаря и за участието. Преминаваме към въпросите към министъра на отбраната господин Драгомир Заков. Първият въпрос е от народния представител Петър Петров относно общия брой и общата стойност на недвижимите имоти – собственост на Министерството на отбраната, които са били предмет на разпоредителни сделки в периода месец май 2017 г. – месец май 2021 г. Заповядайте, господин Петров.
Благодаря Ви, госпожо Председателстваща. Уважаеми господин Министър, на първо място, приветствам Ви с новата длъжност. Надявам се да осъществяваме оттук насетне един ефективен парламентарен контрол във Вашия ресор. Въпросът ми е следният: за да го презентирам, държа да отбележа, че за нас от ВЪЗРАЖДАНЕ винаги е била важна държавната собственост и ние считаме, че собствеността на Министерството на отбраната е съществена част от това, което държавата притежава. На следващо място, добиваме впечатление, че когато властта се сменя – една управленска коалиция с друга, както в настоящия случай, предаването на властта може би се изчерпва с предаване на така или иначе едни политически инициативи, но не и с предаване на материална база и с една публична информация какво точно се предава от едно отиващо си управление на друго. Или поне ние като народни представители не сме получавали подобен отчет. Именно затова въпросът, който съм поставил, е следният: да получим информация колко на брой имоти – собственост на Министерството на отбраната, са били предмет на разпоредителни сделки под една или друга форма – дали като замяна, дали като продажба, дали евентуално като дарение, в периода, в който е управлявало предходното управление на ГЕРБ и тъй наречените Обединени патриоти в периода май 2017 – май 2021 г.? И на следващо място, да отговорите по възможност каква е общата стойност на тези разпоредителни сделки, тъй като считам, че българското общество, в частност и ние народните представители, имаме право да научим какви пари точно е получило Министерството на отбраната за евентуално такива извършени сделки? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Петров. Господин Министър, заповядайте да отговорите на зададения въпрос.
Уважаема госпожо Председателстваща, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Петров, Министерството на отбраната действително управлява голям ресурс от недвижими имоти. Част от тях са действаща инфраструктура и са предоставени в управление на военните формирования като самостоятелни юридически лица. Друга част са имотите от жилищния фонд на Министерството на отбраната, които са предоставени за управление на Изпълнителна агенция „Военни клубове и военно-почивно дело“. Немалка част е освободената инфраструктура, която е с отпаднала необходимост за Министерството на отбраната и Българската армия. В Министерството на отбраната се извършва редуциране на обема на собствеността в рамките на необходимото за изпълнение на функциите и задачите както на Министерството, така и на Българската армия. Едновременно с това е започнал и процес по обновяване на оставащата материална база за предислоцираната армия с прогноза за развитие в дългосрочна перспектива. В резултат от структурната реформа в Министерството на отбраната и в Българската армия и оптимизиране състава на въоръжените сили през периода 1999 – 2021 г. са освободени значителен брой войскови райони, които се явяват отпаднала необходимост за Българската армия. Министерството на отбраната има утвърдена визия, която е свързана със стратегическия преглед на отбраната за периода 2020 – 2032 г. и е съобразена с основните принципи и намерения за развитието на въоръжените сили и структурите на пряко подчинение на министъра на отбраната. Основният принцип, заложен в тази визия, е приоритетно да бъде съобразена с нуждите на структурите от имоти по настоящем с отпаднала необходимост за изпълнение на техните функции, това са включително летища, складови бази, полигони, мобилизационни бази и други в последващия 12-годишен период. Имотите с отпаднала необходимост в управление на Министерството на отбраната могат да бъдат предмет на два вида разпоредителни действия по реда на Закона за държавната собственост и Правилника за прилагане на Закона. Това са продажба чрез търг с тайно наддаване и безвъзмездно предоставяне на общини и ведомства. Чрез разпоредителните действия „продажба“ чрез търг с тайно наддаване се реализират значителни приходи за държавния бюджет и отпадат разходи на ведомството под формата на данъци, охрана, поддръжка и административен капацитет за тяхното обслужване. За периода, за който е поставен Вашият въпрос, със заповед на министъра на отбраната са открити и проведени 313 тръжни процедури, от които 104 са завършили със сключени договори, тоест продажби. Сумата – разполагам и с нея, е 79 млн. 307 хил. 072,27 лв. По отношение на безвъзмездно предоставяне на общини и ведомства за периода, за който е поставен въпросът, са предоставени 75 имота и 24 апартамента. Министерството на отбраната работи паралелно и от двете направления – продажби и безвъзмездно предоставяне по реда на Закона за държавната собственост и Правилника за прилагане, като се подчинява на основната политика за освобождаване от ненужна инфраструктура на ведомството. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Имате възможност за реплика, господин Петров. Няма такава. Благодаря. Преминаваме към следващия въпрос от народните представители Иван Тотев и Стефан Шилев относно безвъзмездно прехвърляне по реда на чл. 54 от Закона за държавната собственост на имоти държавна собственост в собственост на Община Пловдив, намиращи се в квартал „Гладно поле“ с идентификатор 56784.529. Заповядайте да развиете въпроса си.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Министър, на първо място, честито назначение! Моят въпрос е свързан със следното: с множество последователни решения от 2010-а до 2018 г. Общински съвет Пловдив е изразявал своята воля Община Пловдив да придобие имоти държавна собственост, разположени на територията на район „Източен“. За реализирането на тези обекти, необходими за трайното задоволяване на обществените потребности от местно значение, са необходими тези имоти. Следва да се има предвид, че общата площ на имотите държавна собственост, разположени в квартал „Гладно поле“ към момента, е над 550 декара, като голяма част от тях са с отпаднало предназначение, тоест не се ползват за нуждите на Министерството на отбраната. През годините множество от тези имоти бяха продадени на частни лица и съответно бяха реализирани едни от най-големите жилищни и търговски сгради в район „Източен“ с оглед защитата на обществения интерес, осуетяване на възможността за презастрояване в квартала и най-вече вземане на адекватно решение за бъдещето на най-големия свободен терен публична собственост на територията на град Пловдив, имотите са отредени за озеленяване, образование и специално предвиден терен за култура за изграждане на бъдещия Дом на операта на Пловдив. Междувременно в Районната администрация постъпват множество сигнали от граждани за недобро стопанисване на имотите, възникващи пожари и незаконни сметища, като за същите са подавани сигнали както към Министерството на отбраната, така и към МРРБ. Не е ли по-добре и в интерес на гражданите на Пловдив да се отдадат имотите за създаване на паркове, училища и детски градини, Дом на операта на Пловдив, отколкото да стоят безстопанствени или да се презастроява районът чрез продажба на парцели за строителство на жилищни мастодонти? Не е ли подобряването на здравето и животът на гражданите записано като една от целите на коалиционното Ви споразумение? В тази връзка, моят въпрос към Вас е: бихте ли се разпоредили за започване на необходимите действия по чл. 54 от Закона за държавната собственост за придобиване на имотите от страна на Община Пловдив с цел подобряване на средата за живот на пловдивчани? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Шилев. Господин Министър, заповядайте за своя отговор.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин народен представител, съгласно чл. 54 от Закона за държавната собственост безвъзмездно прехвърляне на собственост върху имот частна държавна собственост в полза на общини е за изпълнение на техните функции или свързано с трайно задоволяване на обществени потребности от местно значение при съобразяване на законодателството и правилата в областта на държавните помощи. То се извършва с решение на Министерския съвет по предложение на министъра на регионалното развитие и благоустройството. Исканията за безвъзмездно прехвърляне се правят чрез областния управител, който дава мотивирано становище. Общините нямат право да даряват безвъзмездно придобитите имоти. Те могат да заменят или да внасят като непарична вноска в капитала на търговски дружества придобитите имоти само в случаите, свързани с реализиране на обекти, необходими за трайно задоволяване на обществени потребности от местно значение. Безвъзмездното предоставяне на имоти е решение по целесъобразност при доказани обществени нужди и проявен обществен интерес, реализиране на общинска инфраструктура, проекти с регионално значение. Въпросът, който е поставен – дали бих разпоредил да започнат необходимите действия по чл. 54 от Закона за държавната собственост, се отнася до седем поземлени имота, намиращи се в град Пловдив, квартал „Гладно поле“, които са с предоставени права за управление на Министерството на отбраната. Тези имоти са с отпаднала необходимост за българската армия, приети в управление на Министерството на отбраната като освободена инфраструктура. Министерството на отбраната има сключено споразумение от 2015 г. с Община Пловдив и три броя анекси към него, като срокът на последния анекс е изтекъл през 2017 г., съгласно които Общината е приела да извърши конкретни строително-ремонтни дейности, срещу които Министерството на отбраната се е ангажирало да предостави безвъзмездно в собственост на Община Пловдив шест имота. Със споразумение от 2019 г. Министерството на отбраната редуцира бройките на имотите, които да прехвърли безвъзмездно в собственост на Община Пловдив, след като Общината довърши строително-ремонтните дейности. Срокът на споразумението е изтекъл през 2020 г. След изтичане на последното споразумение, предвид на отстранени забележки от страна на Министерството на отбраната е уведомена Община Пловдив за оттегляне на съгласието си за безвъзмездно прехвърляне на трите имота. През 2021 г. комисия извърши физически оглед на строително-ремонтните дейности – ангажимент на Община Пловдив, и е констатирала проблеми. Тези проблеми е следвало да бъдат отстранени в срок. В тази връзка през настоящата година в ход е нова проверка по отстраняване на забележките на Министерството на отбраната, след което Министерството предстои да вземе решение по целесъобразност по отношение на своите ангажименти към Община Пловдив. Както знаете, усилията на Министерството на отбраната са насочени към изграждане на съвременна армия, но това не може да стане без социална политика, която да отговаря на потребностите на военнослужещите не само в настоящия момент, но и през следващите години. Част от социалната политика е осигуряване с жилища, без тях военната служба не е достатъчно привлекателна, а от това страда и подборът на хората, които желаят да бъдат професионални военнослужещи. Това е и основната причина да се търсят нови възможности за осигуряване на военнослужещите и цивилните служители с жилища. В Програмата за развитие на отбранителните способности на въоръжените сили на Република България до 2032 г. е предвидено осигуряването на по-висок социален статус на военнослужещите, който включва и възможност за осигуряване на достатъчен брой жилища във ведомствен жилищен фонд на Министерството, които да бъдат ползвани под наем по предвидения в действащата нормативна уредба ред. В тази връзка Министерството на отбраната предвижда използване на възможност за разрешаване на съществуващия проблем с недостига на жилища чрез провеждане на процедури за учредяване право на строеж върху имоти в управление на Министерството, ситуирани в населени места, в които има реална необходимост от жилища. През 2022 г. се прави актуализация на имотите, върху които да се реализират процедури по отстъпено право на строеж. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] В обхвата на тези предложения попадат и въпросните имоти в квартал „Гладно поле“. За два от имотите има приети вече решения на Министерския съвет за даване на съгласие за определяне на условията и реда за учредяване на право на строеж. Знам, че е изтекло времето, последно. Видно от изложеното дотук, визията на Министерството на отбраната за имотите, намиращи се в град Пловдив, квартал „Гладно поле“, е за осигуряване на жилища за военнослужещите и цивилните служители в Пловдивския гарнизон, но предвид поети и изпълнени ангажименти по сключени споразумения ще се направи допълнителен анализ и преценка на всички факти и обстоятелства, след което Министерството на отбраната ще вземе решение по целесъобразност по отношение на безвъзмездното прехвърляне на имоти в собственост на Община Пловдив. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Имате ли реплика, господин Шилев? Заповядайте.
Благодаря за отговора, господин Министър. Аз наистина се надявах, че ще излезете от още повече, че отскоро сте министър, ще излезете от клишето на това, което Ви е изготвено от Министерството, и ще вникнете в необходимостта на гражданите в може би най-бързо и индустриално развиващият се регион на България, защото точно тези имоти вече се намират почти в широк център на Пловдив. Аз разбирам, че необходимостта на военнослужещите и на Министерството на отбраната, за да ги задържи, е да имат редица облаги в тази посока, тоест да живеят, да работят в центъра на един такъв хубав град, но всъщност реално нуждата от детски градини, Дом на операта и така нататък, е много важна. Не на последно място, голяма част от тези имоти са с променено предназначение или ще бъдат с променено предназначение, така че много е вероятно да няма възможност там да се направи застрояване. Така че се ангажирам да… Надявам се и от Ваша страна да има разбиране да поддържаме контакт, включително с местната администрация, така че да се намери доколкото е възможно едно взаимно, приемливо решение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Шилев. Желаете ли да добавите нещо, господин Министър? Благодаря. Преминаваме към следващия въпрос от народния представител Христо Гаджев относно предявена неустойка към РСК „МиГ“ от страна на Министерството на отбраната. Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, както знаете през 2018 г. се сключи Рамково споразумение между Министерството на отбраната и РСК „МиГ“ за ремонти на агрегати на самолетите МиГ-29. От него са сключени пет договора, които към края на миналата година всички са изпълнени или поне с такава информация разполагаме ние, че до 31 декември всичките договори са изпълнени. През декември 2020 г. Министерството на отбраната предявява неустойки за забава в изпълнението на тези договори, които са общо в размер на 925 хил. евро. От тях 138 хил. евро са предявени от Министерството на отбраната към изпълнителя – РСК „МиГ“, и са преведени от РСК „МиГ“ през месец март 2020 г. Останалата част в размер на 738 хил. евро, или близо 1,5 млн. лв. са предявени от Министерството на отбраната през месец декември, но поне до момента не е ясно какво се случва с тях. Доколкото знам с Тристранно споразумение всички права и задължения, произтичащи от Рамковото споразумение и сключените към него договори, са прехвърлени на командването на Военновъздушните сили, които встъпват в качеството на възложител по отношение на въпросното рамково споразумение и договорите по него. Съответно от месец май 2021 г. няма информация какви дейности са предприели органите на Министерството на отбраната по събирането на тази предявена неустойка. В това е и моят въпрос: господин Министър, ако може да ни информирате какви дейности са предприели Министерството на отбраната и ВВС в частност като определен възложител по събирането на предявената неустойка в размер на близо 1,5 млн. лв.? Благодаря.
Благодаря, господин Гаджев. Имате възможност да отговорите, господин Заков, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Гаджев, на 28 април 2021 г. е сключено Тристранно споразумение, съгласно което Военновъздушните сили, Вие бяхте прав, поемат всички права и задължения, произтичащи от Рамковото споразумение и сключените към него договори. След тази дата не са предявявани искания за неустойки към РСК „МиГ“ предвид предоставените от страна на руската компания документи, касаещи предприетите допълнителни мерки в Руската федерация за неразпространение на COVID-19 и възникнали непредвидени обстоятелства, изразени в допълнителни искания от митническите органи на Руската федерация, свързани със системата за контрол на риска при износ на военни стоки и стоки с двойна употреба. Тук руската страна очевидно се позовава на форсмажор. Преди подписването на тристранното споразумение РСК „МиГ“ е изплатило 185 хил. 782 евро и 5 цента по забава в изпълнението на доставки и услуги на Министерството на отбраната, тоест Министерството на отбраната преди подписване на тези тристранни споразумения е получило неустойката за неизпълнение. Последващите неустойки са били определени като форсмажор. След като вече стана ясно, че имаме форсмажор, са сключени допълнителни споразумения към съответните договори за увеличаване на сроковете за тяхното изпълнение. Тези договори са изпълнени предсрочно, като става дума за пет договора. Ще кажа съвсем накратко. Първият договор е изпълнен на 23 септември 2021 г., като крайният срок е бил 31 декември същата година. Вторият договор е изпълнен на 4 декември 2021 г., като крайният срок е бил 26 декември същата година. Третият договор е изпълнен на 23 септември 2021 г., а крайният срок е бил почти същият, три дена разликата. Четвъртият договор е изпълнен на 29 юли 2021 г., а крайният срок е бил 7 септември. Петият договор е изпълнен на 23 септември 2021 г., като крайният срок е бил 13 ноември 2021 г. Благодаря.
Благодаря Ви за отговора, господин Министър. Господин Гаджев, имате ли реплика?
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Господин Министър, доколкото разбирам, предявената неустойка, първо, платената, която поне от данни, които са ми предоставени от предходния министър, са изплатени 138 хил. евро, сега разбирам, че са 189 хиляди, така че явно е имало някакво разминаване в информацията, която е подготвяна от Министерството на отбраната. Отделно, другите, които са предявени – близо милион и половина, тоест Министерството се е отказало от тях в полза на други пет договора, които са изпълнени до момента, тоест имало е компенсация, образно казано. И тези пет договора са в размера на тези средства, които ние сме търсили като неустойка от страна на РСК „МиГ“ към месец април 2021 г. И съответно по този начин, надявам се, ако сумите съвпадат, са защитени и интересите, които България е трябвало да защити. Съответно, ковид определено е форсмажор и това се разбира за всякакви договори. Тук, между другото, имаше доста спекулации с подобни договори, които благодарение на форсмажорните обстоятелства, които пораждат, забавиха и други договори за Министерството на отбраната, така че, надявам се, с тази спекулация също да се спре от вече други хора.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Желаете ли дуплика, господин Министър? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Гаджев, аз също забелязах, че има разлика в сумите, които Вие казахте и които имам при мен по отношение на неустойката, платена на Министерството на отбраната. Ще изясня откъде идва разликата и ще Ви информирам допълнително, разбира се. Към момента, понеже разговарях тази сутрин с командващия ВВС, неговото мнение е, че ремонтите са извършени качествено, самолетите са в абсолютно нормално състояние и летят, не е коствало допълнителни средства. Мисля, че все пак неустойката, която е поискана от българска страна, е свършила много добра работа и руската страна в крайна сметка е извършила ремонта без допълнително заплащане на средства от наша страна. И в крайна сметка допълнителните споразумения са изпълнени, дори някои от тях няколко месеца предсрочно, но това не е довело до щети на българските ВВС. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Преминаваме към последния въпрос към министър Драгомир Заков. Въпросът е от народния представител Христо Гаджев относно закупуване на горива от Министерството на отбраната през 2021 г. Господин Гаджев, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители, господа министри, министър Заков! На 4 ноември 2021 г. е сключен договор между Министерството на отбраната и „Терем холдинг“ ЕАД, ин хаус, между другото, който е за закупуване на различни горива, които впоследствие са уточнени в поръчка – спецификация, от 24 ноември 2021 г. Общата стойност е близо 23 млн. 500 хиляди без ДДС на въпросните горива. Тук буди въпросът, поради простата причина, че „Терем холдинг“ до момента не се е занимавал с борсово посредничество. Министерството на отбраната има друго търговско дружество с принципал министърът на отбраната, което е регистриран борсов посредник. Другото, което буди интерес, е, че тогава излезе публично, че самият договор е сключен с идеята да се оздрави финансовото състояние на „Терем“ ЕАД, което, гледайки договора между Министерството и Дружеството, е за 2500 лв. За 2500 лв. надали ще се оздрави едно дружество, и то с капацитета на „Терем“. За мен остава въпросът: защо се е прибягнало до този подход, при положение че, пак повтарям, Дружеството никога досега не се е занимавало с борсово посредничество – дори за собствените си нужди, когато е купувало горива за неговите заводи и цехове, а е използвало борсови посредници, регистрирани на различните борси, за закупуване? В този смисъл, въпросът ми е: каква е оценката Ви за изпълнението на този договор и смятате ли, че е защитен публичният интерес при изпълнението му? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Вие сте за пример с това как се вмествате във времето и въпросите си. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Гаджев, „Терем холдинг“ е еднолично акционерно дружество с едноличен собственик Министерството на отбраната на Република България. С Решение от 24 ноември 2021 г. министърът на отбраната в централизираната автоматизирана информационна система за електронни обществени поръчки е открита процедура за възлагане на обществена поръчка – договаряне без предварително обявление, на основание чл. 18, ал. 1, т. 8 от Закона за обществените поръчки и при условията на чл. 79, ал. 1, т. 7 от ЗОП, като предмет на поръчката е доставка на стока, която се търгува на стокова борса, съгласно списък, одобрен с Постановление на Министерския съвет № 191, от 29 юли 2016 г., изменено през декември същата година. Договор за борсово представителство от 13 ноември 2020 г., сключен със „Снабдяване и търговия – Министерство на отбраната“ ЕОД по реда на чл. 20, ал. 4, т. 3 от ЗОП е бил за срок от една година от датата на подписването му и съответно е изтекъл на 13 ноември 2021 г. „Снабдяване и търговия“ има лицензиран брокер, но на Софийската стокова борса. По решение на възложителя и по реда на чл. 20, ал. 4, т. 3 от Закона за обществените поръчки Министерството на отбраната е сключило договор за борсово представителство с „Терем холдинг“ ЕАД на стойност 2500 лв. без ДДС, или 3000 лв. с включено ДДС, и срок на действие от 19 ноември 2021 г. до 19 ноември 2022 г. „Терем холдинг“ е член на Националната стокова борса и има упълномощен лицензиран брокер на Националната стокова борса, притежаващ удостоверение за тази дейност, издадено на 4 ноември 2021 г. от Държавната комисия по стоковите борси и тържища. На Националната стокова борса чрез упълномощения лицензиран брокер са сключени следните борсови договори с възложител министърът на отбраната: Борсов договор за доставка на авиационен керосин на обща стойност 10 млн. 617 хил. 473 лв. и срок на договора 13 юни 2022 г. Вторият договор е за доставка на автомобилен бензин F-67 на обща стойност около 3 млн. 500 хиляди и срок на договора, същата дата – 13 юни 2022 г. Третият договор е за доставка на дизелово гориво F-75 на обща стойност около 1 млн. 166 хил. лв. и срок на договора 19 юни 2022 г. Четвъртият договор, и последен, сключен на Борсата, е за доставка на газьол, сяра за отопление, на обща стойност без ДДС около 4,5 млн. лв. и срок на договора до 13 юни 2022 г. Съгласно договора за борсово посредничество в Министерството на отбраната постъпват ежемесечни доклади за изпълнението на сключените борсови договори от борсовия посредник „Терем холдинг“ ЕАД. Към момента, за да дам директен отговор на Вашия въпрос, договорите се изпълняват в срок и съгласно графика за доставка. Моето мнение е, че поради тази причина общественият интерес е защитен. Става дума за две дружества, в случая във връзка с Вашия въпрос, търговски дружества, на които принципал е министърът на отбраната. И в двата случая ставаше дума за ин хаус. Предишното ръководство на Министерството е преценило, че този договор с „Терем“ очевидно е по-изгоден. За мен като настоящ министър е важно, че договорите се изпълняват в срок и съгласно графика. Поради тази причина считам, че общественият интерес е защитен. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Гаджев, имате ли реплика? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, както стана ясно и от Вашия отговор, „Терем холдинг“ е регистриран на една конкретна борса 20 дена преди да му бъде възложено да закупи горивата. Дали и доколко това означава, че е имало готовност, е въпрос, който следва да се обследва, най-малкото, защото сега аз искам да Ви информирам няколко неща по тези четири договора, които Вие коментирахте. За авиационния керосин Jet A-1 цената, на която „Терем“ ЕАД е купувал керосина на тон, е 1537 лв. на тон, което е със 192 лв. повече на тон от средната пазарна цена на същата борса в този ден. Или общо взето загубата само от тази сделка е над 1 млн. 180 хил. лв., които са заплатени повече, от по-високата цена, в сравнение със средната пазарна цена на същата борса в същия ден. Също така автомобилният бензин F-67 е закупен със 154 лв. над средната цена за същия ден, или загуба в размер на 305 хил. лв. Говорейки си за втория ден, защото, между другото, сделките са в два дена – на 15 декември и на 22 декември. На 22 декември дизеловото гориво, което е закупено, е на цена със 114 лв. над средната цена, която е в същия ден, или 1537 лв. на тон, а за газьола цената, с която надвишава сделката, която е сключена от „Терем“ от средната пазарна, е 127 лв., или загуба в размер на 348 хил. лв. Общо загубите от средната пазарна цена на цената, на която „Терем“ ЕАД е купувало, са в размер на над 2 млн. лв., което означава, господин Министър, две неща – или са тотално некомпетентни да вършат една елементарна работа, като да закупят гориво от борсата, или са имали умисъл, а умисълът се нарича корупция в случая. Затова, господин Министър, аз ще използвам случая да Ви връча един сигнал от мое име, където съм описал всичките документи и информация, с която съм се запознал, да го обследвате. Също ще го връча и на министър-председателя, и на Комисията по антикорупция в парламента, да видим дали мотивите на правителството за нулева толерантност към корупцията всъщност не са толеранция към корупцията. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Желаете ли дуплика, господин Министър? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председателстваща, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Гаджев, благодаря Ви за сигнала. Поемам ангажимент, разбира се, да разпоредя проверка в Министерството на отбраната, включително по отношение на цените, които представихте. Съответно ще информираме по-нататък и компетентните органи, ако е необходимо, разбира се, но ще информирам и Вас за резултатите. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Министър. Благодаря Ви за участието в днешния парламентарен контрол. Преминаваме към въпросите, зададени към министъра на културата господин Атанас Атанасов. Първият въпрос е от народния представител Красимир Вълчев относно политика по доходите на заетите в културните институции. Заповядайте, господин Вълчев.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, моят въпрос е прост. Забавянето в отговора допринася за това да бъдете по-конкретно, тъй като междувременно беше приет Законът за държавния бюджет на Република България за 2022 г. Каква ще бъде политиката по доходите в културните институти за настоящата година? Имам предвид театри, библиотеки, галерии, музеи и други? Предполагам, знаете – секторите, свързани със социалното, духовното развитие, това са културата, образованието, масовият спорт. Те също са едни от тези, които са най-подценени като процент от брутния вътрешен продукт в бюджета, а това е 25 години назад – 1997 г., трябва да се актуализират бюджетните разходи, да се елиминира бюджетният дефицит. Това са секторите, които в най-голяма степен са отрязани откъм разходи, впоследствие бяха възстановени част от разходите. В системата на образованието бих казал дори, че беше постигнат известен политически консенсус, че трябва да инвестираме в учители и подготвеният и мотивиран учител е най-важният фактор в системата. Същото важи и за системата на културата. Надявам се да го осъзнавате. Надявам се във Вашия отговор да не чуя един отговор, написан от служителите на Министерството на културата, а във Вашият отговор да усетя, че Вие имате чувство за мисия да се грижите за системата и работещите в нея. Както сте имали чувство за мисия на ниво читалище – да го ремонтирате, да го направите отново едно духовно средище, така и да имате чувство за мисия, че, бидейки начело на културата, трябва да направите така, че хората в системата на културата да са подкрепени, мотивирани, че те в най-голяма степен могат да съдействат заедно с учителите за духовното развитие, за възпитанието на децата. Впрочем ще използвам случая да отправя още един въпрос към Вас. Със Закона за държавния бюджет бяха одобрени допълнително 90 млн. лв. за дейности в областта на спорта и културата в училището. Преди три-четири години, 2018 г., стартира една програма, която днес се казва „Културните институти като образователна среда“. Тя е много полезна, защото, от една страна, културните институти имат много повече посетители, а от друга страна, се разширява образователната среда на децата и учениците и имат досег до специалистите, работещите в културните институти, в библиотеките съответно прекарват време – създават им се навици за четене от книга, много, много са ползите от тази програма, която е на относително малка стойност – мисля, че 2,5 млн. лв., беше по последно, но може и да греша. Така или иначе с много малка част от тези 90 млн. лв. може да се постигне много висок резултат, ако Вие в момента участвате в процеса на изработване на тази програма и включите културните институти. Ако ми разрешите, да довърша – много се надявам във Вашия отговор да ме убедите, че по време на обсъждането на бюджета, бюджетната процедура, Вие сте се борили, отстоявали сте средствата за култура да бъдат повече, защото сте записали в коалиционното споразумение 1%, но ние не видяхме ръст от 0,4% на 1%. Не видяхме и минимален ръст. Не знам как ще го постигнете за четири години, след като за първата година нямате крачка на увеличение на процента от брутния вътрешен продукт. Благодаря, госпожо Председател.
Благодаря, господин Вълчев. Заповядайте, господин Атанасов, за отговор на зададения въпрос.
Уважаема госпожо Председател на Народното събрание, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Вълчев! В системата на Министерството на културата осъществяват дейност 103 второстепенни разпоредителя с бюджет, 51 от тях са в областта на сценичните изкуства, 23 са училищата по изкуствата и културата, 10 са държавните музеи и галерии. Към тях в областта на културното наследство са и Българската национална филмотека, центърът за подводна археология и Културен център „Дворецът – Балчик“. Единственият държавен културен институт в областта на литературното наследство е Националната библиотека „Св. св. Кирил и Методий“. Всички те прилагат система на делегирани бюджети, която дава право на директора на съответния институт да се разпорежда самостоятелно със средствата на института и да определя числеността на персонала и възнаграждението на служителите при спазване на нормите, определени в съответните нормативни актове. Първо, за държавните културни институти в областта на сценичните изкуства през 2020-а и 2021 г. в условията на пандемията от COVID-19 Министерството на културата е предприело действия за гарантиране на възнагражденията на заетите в сценичните институти, като с Постановление на Министерския съвет е въведено предоставянето на субсидия за изплащане на средства по допълнителен компонент. По този компонент на всеки културен институт, осъществяващ дейност в областта на сценичните изкуства, се предоставя субсидия до 31 март 2022 г. за възнагражденията и осигурителни вноски от работодател. В момента тече процедура за поредно удължаване на действието на допълнителния компонент до 30 юни 2022 г. През тази година предстои подписване на нови споразумения в браншове „Музикално-сценични изкуства“ и „Театър“. В момента в действащите договори са заложени коефициенти при определянето на началните основни месечни възнаграждения по категории персонал за длъжности в зависимост от степента на образованието. В случай че директорите на държавните сценични институти и представителите на синдикатите постигнат съгласие за повишаване на коефициентите, то те могат да бъдат в по-високи размери. Второ, държавни културни институти в областта на културното наследство и библиотечното дело в края на януари тази година се проведе среща на отрасловия съвет, на която въпросът за възнаграждението на заетите в сектор „Култура“ беше една от основните теми. Съгласно браншовият колективен трудов договор в сектора от 1 януари 2022 г. са въведени минимални размери за начална основна заплата, които са обвързани с коефициент към минималната работна заплата за страната, съобразно длъжностното ниво за служителите в музеите и художествените галерии на бюджетна издръжка – Българска национална филмотека и Центърът за подводна археология. Съгласно Закона за закрила и развитие на културата Националната библиотека „Св. св. Кирил и Методий“ се финансира изцяло и приоритетно от бюджета на Министерството на културата, като прилага също системата на делегиран бюджет. Трето, в приетите стандарти за делегираните от държавата дейности с натурални стойностни показатели в сектор „Образование“, в които влизат училищата по изкуствата и културата, са разчетени средства за увеличение на доходите на педагогически специалисти в системата на предучилищното и училищното образование до ниво от 125% спрямо средната заплата за страната. Четвърто, за общинските и регионалните културни институти съгласно Закона за обществените библиотеки общинските библиотеки се финансират от съответния общински бюджет, регионалните библиотеки – от средства от бюджета на общините, на чиято територия е седалището им, а читалищните библиотеки – от бюджета на съответното читалище. По отношение на читалищата е заложено те да получават субсидия от държавния и общинския бюджет, която се съгласува от съответния общински съвет, като средства за читалищна дейност се разпределят от комисия, назначена от кмета на общината. Възнагражденията на заетите в културните институти – общински и регионални, в този сектор могат да се увеличат по преценка на техните директори. Всеки директор на общински или регионален културен институт и председател на читалищно настоятелство самостоятелно разпределя средствата, получени от държавна и общинска субсидия за заплати за режийни разходи и други. И последно. Един от приоритетите пред Министерството на културата е приемането на стратегия за българската култура, която ще създаде условия за развитие в областта на изкуствата и достигане на статута и възнагражденията на заетите в сферата на културата в страните от Европейския съюз. Благодаря.
Благодаря. Господин Министър, ще имате възможност и в дуплика да довършите. Заповядайте, господин Вълчев, за Вашата реплика.
Уважаеми господин Министър, за съжаление, направихте това, което не исках – да изчетете това, което са Ви подготвили. Много добре знам кой има делегиран бюджет, знам каква е нормативната уредба. Не чух Вашата ангажираност, не усетих Вашето чувство за мисия – да говорите за по-високи възнаграждения в сектора. Това, което казахте – по преценка на директорите, ако имат пари – да се оправят. Да, ама те нямат пари. А нямат пари, защото не са увеличени разходните стандарти. Не чух от Вас как сте се борили по време на бюджетната процедура за увеличаване на средствата за култура. Има малко увеличение на средствата за издръжка, но то ще компенсира една четвърт от повишените цени на енергията. Ако не знаете, отидете при някой директор, който в момента прави бюджет, и вижте как правят бюджет. Те правят бюджета за сметка – увеличават разходите за енергия за сметка на намаление на други разходи. Просто не им стигат. Разходите за енергия са 4 пъти по-високи, след компенсациите – 3 пъти. В същото време за година и половина, очакваме до края на тази година да имаме 20% инфлация. Знаете ли какво означава това при липса на политика на доходите? 20% реално обедняване! В последните четири години, лошите четири години имаше над 60% реален ръст на доходите, 8,5% беше кумулативната инфлация, близо 70% беше ръстът. Единственото хубаво, което казахте, е, че ще удължите действието на Постановление № 328 до 30 юни, защото все пак това дава някаква сигурност, но да се надяваме, че ще е до края на годината. Много се надявам да осъзнаете ролята си на министър вече, не на председател на читалище, и да защитавате системата и работещите в нея, защото тя на Вас разчита. Вие в момента сте мениджър на една цяла система, в която най-важни са хората. Ако не я осъзнаете тази роля, обричате на задълбочаване проблемите в културните институти с невъзможността да възпроизведат състава си, с продължаваща в някои отношения нищета. Оставете това, което са Ви написали, излезте тук във втората част и отговорете откровено и кажете: „Не успях, но ще се ангажирам за следващия път, ще се боря – осъзнавам какво се очаква от мен като министър на културата.“
Благодаря Ви, господин Вълчев.
Защото това, което ни изчетохте, не ме удовлетворява. Не удовлетворява най-вече заетите в сектора и културните институти. Благодаря.
Желаете ли дуплика, господин Министър? Заповядайте.
Господин Вълчев, бих искал да използвам дупликата по-скоро да отговоря на втория въпрос, който решихте да ми зададете сега, на момента, и по-скоро да обясня, че в него имаше една огромна неточност, която не знам дали целенасочено сте допуснали, а именно това, че според коалиционното споразумение ние едва ли не е трябвало да достигнем бюджет на културата от 1% сега, в този бюджет. Това не е вярно.
За четири години, казах.
За четири е, така че не знам защо е оплакването, че сега бюджетът на културата е 1%. Всички биха искали да е така. Това, което мога да кажа за бюджета и за борбата, такава имаше – нашият екип се справи чудесно, и мисля, че ръст от 40% за една година съвсем не е малко. Всъщност това е невиждано. Нашият бюджет за миналата година ориентировъчно е бил 240 млн. лв., сега е със 100 млн. лв. повече и това не счита в себе си тази част от Програмата, която имаме с Министерството на образованието и науката и Министерството на спорта, където едни допълнителни над 40 млн. лв. реално ще отиват за дейност в културата.
А ще бъдат ли включени културните институти?
Да, ще бъдат. Благодаря.
Благодаря, господин Атанасов. Следващият въпрос е от народния представител Стефан Шилев относно административния капацитет на Национален фонд „Култура“ за управление на средствата по Националния план за възстановяване и устойчивост. Заповядайте, господин Шилев.
Благодаря Ви. Уважаема госпожо Председателстваща Народното събрание, уважаеми колеги народни представители, уважаеми господин Министър! Настоящия въпрос, който бих искал да Ви задам, се забави във времето по обективни причини – неговото място беше може би преди около един месец, но въпреки това. В Плана за възстановяване и устойчивост има включени проекти в раздел „Култура“ на стойност почти 80 млн. лв. Тяхното разработване е резултат от труда на екип от различни общини, неправителствения сектор и държавата. Няма да е незаслужено, ако се каже, че това ще е най-важният проект в областта на културата за следващите пет години. Към него забележките от Европейската комисия са минимални или поне бяха, а финансирането им е сигурно. Те са надеждата на много организации в областта на културата да разработят истински стойностни предложения в следващите години. Веднага възниква въпросът: какво става след като този проект бъде одобрен като част от този план? Дали Национален фонд „Култура“ – една тромава структура, в която липсват реформи, за които настояват и от Европейската комисия, една структура с много съмнителен административен капацитет, ще бъде управляващ орган на тези средства? Според министъра на финансите Василев одобряването на Плана се очаква в края на месец март или началото на април. Очевидно това е стара информация отпреди месец и половина. Вече се очаква по-напред във времето. От друга страна, от изказване на Вашия заместник Вълковски разбирам, че щатните бройки във Фонда са увеличени от служебното правителство, а същевременно са назначени и нови служители. В тази връзка моят въпрос към Вас е: проведени ли са задължителните, предвидени в Закона, конкурси при назначаване на тези служители? Какви са действията и мерките, които са предприети, за да се подобри административният капацитет на Национален фонд „Култура“ за професионално, компетентно и прозрачно управление на средствата за култура от Националния план за възстановяване и устойчивост? Какви действия в тази посока са били предприети от служебния министър Минеков в двете правителства? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Шилев. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо председател на Народното събрание, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Шилев, Законът е спазен по отношение на назначаването на служителите в Национален фонд „Култура“. В него няма посочено изискване назначаването да бъде на конкурсен принцип, включително изборът на изпълнителен директор по закон е чрез процедура. Моята позиция е, че това трябва да бъде променено, да бъде въведен конкурсен принцип за избор на ръководни позиции, и то през много добре комуникиран публичен конкурс – с ясни изисквания и правила. Вярвам, че има изключителни млади хора, които могат да станат част от екипа на Национален фонд „Култура“, с някои от тях вече съм се запознал. Лично аз считам, че в момента Фондът няма необходимия административен капацитет за управление на средствата, които предстои да бъдат получени като част от Националния план за възстановяване и устойчивост, а отделно са факт и несъвършените процедури при оценка на проектите. Част от екипа на Министерството, пряко ангажирани с ресора на НФК, работи приоритетно именно по това – да се изготви изменение на Наредба Н-5, регламентираща процеса по техническо ниво както в техническо ниво, така и в съдържателната част. Цялата нормативна уредба на НФК трябва да бъде синхронизирана с изискванията на Националния план за възстановяване и устойчивост. Срокът за всичко това е буквално възможно най-скоро, тъй като според индикативния график проектът ще започне през юни 2022 г. Преди този срок ние имаме задължението да организираме максимално бързо и качествено всички условия, за да се постави здрава и стабилна основа за работа. Действията, които са предприети по време на мандата на служебния министър господин Минеков, са назначаването на нов изпълнителен директор, нов състав на Управителен съвет и увеличаване на щатната численост на Фонда от 5 до 11 щатни бройки, за съжаление, почти никоя от тях не е запълнена, просто защото те са открити на минимална работна заплата. Може би мисля, че една е бройката, която е запълнена.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Шилев, имате възможност за реплика.
Уважаема госпожо Председателстваща Събранието, уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Министър, благодаря Ви за откровения отговор. Аз бих искал да попитам и нещо друго. Тъй като разбирам, че наистина Националният фонд „Култура“ няма необходимия капацитет и трябва да се предприемат спешни мерки, тоест служебният министър това, което е направил, е да назначи нов изпълнителен директор, нов състав, а всъщност Вие му поискахте оставката. Тоест да разбирам, че господин Минеков два мандата не е направил нищо, доколкото аз разбирам, за подготовка на Националния фонд „Култура“ за усвояване на тези средства по Плана за възстановяване и устойчивост, което наистина е тъжно, защото си спомням, че той се занимаваше с доста други неща по време на служебното правителство. Това, което имах като подготовка да задам като въпроси, всъщност Вие и допълнителни, Вие отговорихте на тях, че няма достатъчен капацитет, тоест нито има вътрешни нормативни документи, които са разработени и са нови, нито има промяна или поне подготвена промяна в Закона за закрила и развитие на културата, тоест всичко това тепърва ще се прави. Надявам се наистина да може да се мобилизира Вашето министерство, така че да посрещнем и да нямаме загуби в областта на културата от Националния план. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Шилев. Господин Министър, заповядайте за дуплика.
Господин Шилев, само бих искал да уточня едно нещо, че по всички тези проблеми, които Вие ясно изложихте, се работи много усилено от повече от месец и половина, може би и два месеца. Знаех, когато поисках оставката на Управителния съвет, че съвсем няма да е лесно, но съзнаваме изцяло каква огромна отговорност предстои на този фонд със средствата, които ще усвои, и за нас е от изключително огромно значение, че процесите са чисти с ясни критерии. За нас един от най големите приоритети е този фонд да възстанови доверието към него и всички да знаят, че тази огромна възможност за хората на културата ще бъде чиста и всички ще могат да се възползват от нея по правилата. Що се отнася до господин Минеков, аз не мога да говоря от негово име, но знам, че мандатът на Управителния съвет е изтичал просто в края, но за мен е важно, когато се избере нов Управителен съвет, включително, когато вече има и промените в Закона за закрила и развитие на културата, новият Управителен съвет да бъде абсолютно безапелационен, тоест никой да няма съмнение, че точно тези хора са избрани по ясни и прозрачни критерии. Благодаря.
Благодаря за дупликата, господин Атанасов. Следващият въпрос, към който преминаваме, е от народния представител Бойко Клечков относно довършване на ремонта на Художествената галерия „Владимир Димитров – Майстора“ в Кюстендил. Заповядайте, господин Клечков, да развитие въпроса си.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Министър, Художествената галерия „Владимир Димитров – Майстора“ в Кюстендил е построена и открита през 1972 г. по случай 90-та годишнина от рождението на големия художник. Тя е сред 100-те национални туристически обекта на България. През 1980 г. авторски колектив разработва проект за разширяване на построеното и от 1981 г. започват строително монтажни работи, които са завършени едва след 2000-та година. В момента галерията предлага само една трета от изложбените зали, тъй като другите две трети са недовършени. Галерията притежава основната и най-голямата колекция от творбите на Владимир Димитров – Майстора, подредени в постоянна експозиция. Днес там се съхраняват 3180 творби от 585 автора, от които 1357 платна са на Майстора. Фондът на галерията е разделен на няколко раздела: кюстендилски художници, художници от страната, антично, средновековно и възрожденско изкуство, чуждестранно изкуство. Трябва да отбележим, че в Кюстендил са родени и творили и други големи български художници – Стоян Венев, Никола Мирчев, Асен Василев и може би над 100, с които Кюстендил се гордее. Господин Министър, моят въпрос към Вас е: кога Министерството на културата ще планува финансови средства в своя бюджет за довършването на този голям храм на българската култура? Смятам, че заради големия Владимир Димитров – Майстора, на когото скоро чествахме 140 години от неговото рождение, държавата трябва да направи всичко възможно художествената галерия най-после да бъде довършена. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Клечков. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин председател на Народното събрание, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Клечков, във връзка с постъпилия от Вас въпрос относно довършване на ремонта на Художествена галерия „Владимир Димитров – Майстора“ в град Кюстендил Ви информирам следното: музеите и художествените галерии се ръководят в административно-организационно отношение от кмета на общината или собственика, като Министерството на културата оказва единствено методическо ръководство съгласно Закона за културното наследство. Художествена галерия „Владимир Димитров – Майстора“ е общински културен институт и самостоятелно юридическо лице на бюджетна издръжка на община Кюстендил – второстепенен разпоредител с бюджет съгласно решение на Общинския съвет на град Кюстендил. Министерството на културата представя целева финансова подкрепа за извършване на специализирани консервационно реставрационни дейности за недвижими културни ценности по Програма „Опазване на недвижимото културно наследство“ и утвърдени правила за избор на обекти и определяне на дейности за предоставяне на целева финансова подкрепа в областта на консервацията и реставрацията на недвижимите културни ценности. Предвид че сградата на Художествената галерия „Владимир Димитров – Майстора“ е общинска собственост и същата не притежава статут на недвижима културна ценност, Министерството на културата няма нормативно основание да осигури финансиране за довършване на ремонтните дейности и средствата следва да бъдат осигурени от Община Кюстендил, за съжаление.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте за реплика, господин Клечков.
Уважаеми господин Министър, Вие сте напълно прав, че по този начин отговаряте, защото действително това е общинска собственост, но съгласете се с това, че една малка община, като Кюстендил, която в момента сигурно наброява около 30 – 32 хиляди човека, трудно би могла да се справи с един такъв важен въпрос и ако примерно Министерството на културата чрез свои механизми не измисли начини и повод да се довърши, аз не виждам как бихме могли да довършим този храм на нашата култура. Но въпреки всичко, аз искам да кажа няколко думи и за това, че нямаме средства за довършването на нещо значимо за българската култура и държавата не трябва да партнира и финансира транссексуални фотосесии по картини на Владимир Димитров – Майстора. Не искам да правя реклама и да споменавам имената на онези, които провокираха българското общество, искам да бъда правилно разбран. Аз не съм против възгледите на дадена група и общност, но държавата не трябва да допуска по този начин да се подиграват с творчеството на Майстора, който е носител чрез своите картини на една съвсем друга духовност от българската история. Историята на художественото изкуство е такава, каквато е и ние не трябва да я скандализираме само за да стане някой художник и фотограф популярен чрез събитие в новините. Като съвременно модерно общество, живеещо в 21-ви век, ние все пак трябва да имаме някакви вътрешни морални норми, които да съхраняват автентичния дух и послание на българското художествено изкуство. Знам, че за случилото се Вие нямате отношение, тъй като всичко, за което говорим, е подготвено и финансирано далеч преди да станете Вие министър. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Клечков. Желаете ли дуплика, господин Министър? Не. Следващият въпрос е от народните представители Мартин Димитров и Георги Ганев относно поставяне на герба на Република България на сградата на Народното събрание на площад „Княз Александър I“, № 1. Заповядайте, господин Димитров, да развиете въпроса си.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, дами и господа, мислихме първо да Ви зададем въпроса писмено, но понеже знаем какво бихте ни отговорили, решихме, че е по-удачно да бъде зададен тук в тази зала. Минаха 33 години, колеги, от 1989 г. София е прекрасна европейска столица, но ако на нашия министър, който също е модерен европеец – без всякакво съмнение, му дойде на гости друг министър на културата и той го разходи из центъра на София, ще види стария комунистически герб на сградата на бившия Партиен дом и ако Ви питат какво е това, Вие ще кажете: ами тук нещо не е сменено както трябва и предвид, между другото, войната в Украйна, използването там на стари символи от Съветския съюз, ситуацията става още по-неадекватна и още по-странна. Този въпрос съм го поставял на двама председатели на Народното събрание от ГЕРБ и двамата казаха: ама, да, ще го оправим, ще го решим – и така 33 години сме в това положение. На господин Минеков също му поставих темата, той беше ангажиран, но търсеше някакво много скъпо и сложно решение. Аз Ви призовавам към следното нещо – да не ни казвате сега, че това е сграда, която е публично-държавна собственост, да не ни казвате ръководството на парламента да си го решава, защото, вижте, че те нямат компетентност кой знае каква за сградата, която е паметник на културата, и Ви предлагам следното нещо: Законът за герба на Република България е категоричен – на входа на всяка официална сграда трябва да бъде сложен съвременният герб на Република България. Така се казва – дума по дума. Така че, господин Министър, вместо да ми казвате, че нямате компетентност, както с колегите от ГЕРБ вече много години водим този разговор, дайте евтина, разумна идея – няма нужда това да е скъпо, на ръководството на Народното събрание как да бъде решен този въпрос. Така че, когато идват при Вас официални делегации и Вие ги разхождате в центъра на София, да не се чудите какво да им обяснявате, когато идват инвеститори, които убеждаваме, че България е прекрасно европейско място, без съмнение да си вложат парите и да не питат: какви са тези работи, какво означават, имат ли някакво значение, от коя епоха са, защо стоят на официални сгради в България? Така че Ви моля да погледнете по-широко от тесния прочит на този въпрос и като модерен европеец да ни помогнете той да бъде решен.
Благодаря Ви, господин Димитров. Господин Министър, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председател на Народното събрание, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Димитров и уважаеми господин Ганев, ще пропусна параграфите, където се обяснява юридически казусът. Мога да Ви кажа единствено, че съгласно параграф единствен от Заключителните разпоредби на Закона за герба на Република България изпълнението на Закона се възлага на Министерския съвет. Мога да Ви кажа, че Министерството на културата ще съдейства в съгласувателната процедура при представяне на Проект за поставянето на герба на Република България на западната фасада на сградата на Народното събрание. Това, което зависи от нас, ние ще го направим. Не съм икономист, не знам кой е най-евтиният и бърз начин да се направи това, но аз нямам нищо против.
Благодаря, господин Министър. Господин Димитров, заповядайте за реплика.
Благодаря Ви, господин Министър. Вие сте част от Министерския съвет и Ви призовавам да помогнете с идейно решение как това да се случи. Защото, ако чакаме ръководството на Народното събрание, предвид факта, че това са чудесни колеги, но в тази област нямат необходимата компетентност, ще бъдете много полезен. И защо Ви призовах да бъде евтино и разумно решение? Защото господин Минеков ми обясняваше как трябвало да се направи от някакъв специален вид камък и така нататък, и така нататък. Виждате, той вече не е министър, въпросът не е решен. Тоест, не трябва да се мислят някакви такива сложни начини, които само да отдалечават решението във времето. Призовавам Ви като част от Министерския съвет и като човек, с който имаме общ интерес, с Вас и с цялото Народно събрание да утвърждаваме имиджа на България като европейска столица. Защото, колеги, каква е нашата цел – да обясняваме на все повече хора как трябва да дойдат да си вложат парите в нашата страна. При това положение не трябва, разхождайки ги в центъра на София, да има нещо толкова смущаващо, нещо, което говори за миналото, нещо, заради което да ни задават въпроси, на които ние не можем да дадем отговори. Така че, господин Министър, персонално разчитам на Вас и затова въпросът ми е устен, да помогнете с идея, с конкретно предложение, така че Министерският съвет и след това и парламентът да вземат мерки Закона за герба да бъде изпълнен. Защото точно на това място съм виждал много чуждестранни делегации, които са посрещани с червен килим, поглеждали са, когато е добра светлината, към мястото на стария комунистически герб, който все още стои там, и са задавали много странни въпроси, на които ние сме се опитвали да даваме отговори, но те не звучат сериозно, не звучат адекватно. Така че това е въпрос, който много хора не решиха, и това Ви дава шанс, Вие и това управление да ги решите. Задължително е да ги решим, така че наистина разчитам на Вас. Това може да изглежда, от една страна, въпрос, който е логично да не съществува, да е решен отдавна, но виждате, че не е. Всички са „за“, но никой не го е решил. Така че наистина разчитам на Вас. Благодаря.
Благодаря, господин Димитров. Желаете ли дуплика, господин Министър? Не. Това беше последният въпрос към Вас. Благодаря Ви за участието в днешния парламентарен контрол. Следващият въпрос е на народния представител Стоян Таслаков относно информация за състоянието на запасите от подземни богатства в находище „Сухата вада“ до село Йоаким, Груево след незаконния добив на баластра от находището. Заповядайте, господин Таслаков, да развиете въпроса си.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, съгласно Закона за подземните богатства Вие сте отговорен за воденето на Националния баланс на запасите от подземни богатства, които са изключителна държавна собственост. Всички промени периодично следва да бъдат вписвани от Вас своевременно в този баланс. Находище „Сухата вада“, което се намира край землището на село Йоаким Груево, е било вписано с точно установени запаси в този баланс, но през последната година и половина от находището е осъществен масиран незаконен и неразрешен добив на баластра, маскиран под формата на „строеж на рибарник“. Фирмата е извозвала стотици камиони, натоварени с баластра, което може да се установи на място, където е налице огромен кратер, нямащ нищо общо с рибарник нито по формата си, нито по размерите си, нито по дълбочината си. Моят въпрос към Вас е: като висш държавен служител, отговорен за Националния баланс на запасите, моля да ми отговорите кога ще бъде отразено актуалното състояние на тези запаси в посоченото находище, ще бъде ли назначена и в какъв срок геоложка проверка, която да установи какви са били запасите в това находище преди интервенцията на фирмата в моя въпрос и с колко са намалели след незаконния добив? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Таслаков. Министър Николов, имате думата за отговор.
Благодаря Ви, господин Председател. Госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Таслаков, в отговор на Вашия въпрос относно състоянието на запасите на подземни богатства находище „Суха вада“ до Йоаким Груево след незаконен добив на баластра от находището бих искал да Ви информирам за следното: запасите и ресурсите от баластра, годна за производство на бетон, строителни разтвори, пътни основи в находище „Суха вада“ са заведени на отчет на Националния баланс запасите и ресурсите на основание на утвърдения Протокол № 26 от 2007 г. на Специализираната експертна комисия. За находището е издадено Търговско открие № 303 от 2009 г. В последствие е подадено заявление за предоставяне на концесия за добив от находището. И към момента се извършват дейности по прекратяване производството по предоставена концесия за добив на подземни богатства от находището на „Сухата вада“, тъй като кандидат концесионер не е потвърдил интереса си от предоставянето му на концесия за добив, което е предпоставка за прекратяване на съответната процедура съгласно чл. 29, ал. 3 от ЗИД към Закона за природни богатства. Съобразно компетентността на Министерството на енергетиката следва да се има предвид, че Националният баланс на запасите, ресурсите на подземни богатства се изготвя ежегодно, по данни за състоянието и изменението на запасите и ресурсите, предоставени от изпълнителите на обществени поръчки, за съответните геоложки изследвания на титулярите за разрешение на търсене и проучване или за проучване от концесионерите. До 31 януари на текущата година се представят годишни геоложки отчети за изменение и състояние на запасите и ресурсите находищата на подземни богатства, настъпили в резултат на проведени геопроучвателни и добивани работи през предходната година. Министерството на енергетиката и в частност министърът утвърждава съответния баланс на запасите, находищата на подземни богатства и го внася ежегодно до 30 април в Министерския съвет за сведение. Предвид гореизложеното и с оглед на обстоятелството, че към настоящия момент няма предоставена концесия за добив на подземни богатства от находище „Сухата вада“, респективно няма представени геоложки отчети за изменение на състоянието на запасите и ресурсите в Министерството на енергетиката. Няма промяна на количествата на подземното богатство от регистрирането на находището до настоящия момент. Министерството на енергетиката е извършило проверка, при което е констатирано, че запасите в находището са утвърдени след разглеждане на геоложки доклад за резултатите от детайлно проучване на речна баластра, годна за производство за пясъци, чакъли, строителни разтвори, бетони за производство на баластра за пътни основи. Геоложкият доклад и материалите към него са внесени от Завод за бетонови елементи ООД – село Стряма, област Пловдив. Установено е, че при проверка на място, извършена на 31 юли 2020 г., е нарушен терен. За нарушения имот е издадено от Община Стамболийски разрешение за строеж, за имот УПИ – 016032 рибовъдство. Разрешението е влязло в сила от 30 март 2020 г. След извършена справка със специализирани карти и регистри по Закона за подземните богатства, които се поддържат от Министерството на енергетиката, е установено, че по-голяма част от нарушения терен на съответната проверка попада на територията на регистрирано находище на подземното богатство по чл. 2, ал. 1, т. 5 от Закона за подземните богатства – строителни материали, пясъци и чакъли, запълнител на бетон с наименование „Суха вада“. С писмо от месец февруари 2021 г. от Басейнова дирекция „Източнобеломорски район“ е изискано становище за допустимост съгласно чл. 155, ал. 1, т. 23 от Закона за водите за инвестиционно предложение – Рибарник – развъдник за риба в имот с № 016134 село Йоаким Груево, община Стамболийски, област Пловдив. В тази връзка Министерството на енергетиката с писмо от месец март 2021 г. е изразило пред директора на Басейнова дирекция и директора на Регионалната инспекция по околната среда и водите – РИОСВ, отрицателно становище и е счело за нецелесъобразно изпълнението на инвестиционното предложение на Рибарник – развъдник за риба. За фактическата ситуация и констатациите от направите проверки са уведомявани заместник-министърът на околната среда и водите, кметът на община Стамболийски, областният управител на област Пловдив и директорът на Басейнова дирекция „Източнобеломорски район“ РИОСВ – Пловдив. Министерството на енергетиката не разполага с информация за размера на незаконно иззето богатство. Такава информация следва да се търси от органа, издал разрешение на строеж – Община Стамболийски. Актуално състояние на запасите ще бъде отразено след получаване на информация във връзка с издаденото разрешение за строеж. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Таслаков, имате думата за реплика.
Благодаря, господин Министър, за отговора. За съжаление, както и Вие казахте, Министерството на енергетиката не разполага с реални данни за случващото се край село Йоаким Груево. Бил съм на място и съм видял положението какво е. Община Стамболийски е издала разрешително за строеж в разрез със Закона за подземните богатства и силно се съмнявам, че точно те ще направят качествена проверка и ще проверят себе си – какви ресурси от това находище са изнесени. Така че това, което бих искал да Ви посъветвам, е да назначите проверка, защото в момента има огромен кратер и може би стотици тонове подземни богатства на българската държава са изнесени, и някой ги е продал и станал много богат от това. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Таслаков. Желаете ли дуплика, господин Министър? Заповядайте – имате думата.
Благодаря, господин Председател. Господин Таслаков, само още веднъж бих искал да Ви потвърдя, че Министерството на енергетиката с официално писмо от месец март 2021 г. е изразило своята позиция, която е отрицателно становище. С оглед това, че в близост има съответната концесия, това, което мога да направя единствено, е да разпоредя допълнителна проверка. В случая проблемът е всъщност, че това искане е за концесия, която не е ефективна. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Колеги, с това изтекоха и трите часа парламентарен контрол. [[Реплики.]] Съжалявам, господин Кулeнски, Вашият въпрос ще остане може би за следващия парламентарен контрол. Приятна почивка, колеги. Следващото заседание на Народното събрание ще се проведе на 16 март 2022 г. при допълнително обявен дневен ред. Закривам заседанието. [[Звъни.]]