Уважаеми колеги, добро утро! Моля да заемете местата си и да пристъпим към регистрация. Уважаеми колеги, регистрирани са 125 народни представители. Има кворум. Откривам днешното пленарно заседание. Моля резултатът от регистрацията да бъде показан по групи. [[Звъни.]] Уважаеми колеги, Проектът за седмичната Програма от председателя на Народното събрание е следният: „1. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за съдебната власт. Вносител е Министерският съвет, 27 май 2022 г. Приет на първо гласуване на 14 юли 2022 г. 2. Първо гласуване на Законопроекта за допълнение на Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина. Вносители са Антон Тонев, Георги Михайлов, Ивайло Христов и Александър Симидчиев, 20 юли 2022 г. 3. Първо гласуване на законопроекти за изменение и допълнение на Закона за устройство на територията. Вносители са Костадин Костадинов и група народни представители, 10 юни 2022 г.; Владислав Панев и група народни представители, 23 юни 2022 г.; Александър Дунчев, 24 юни 2022 г.; Снежанка Траянска и група народни представители, 7 юли 2022 г. 4. Второ гласуване на Законопроекта за ратифициране на международен договор за Изменение и допълнение № 1 към Писмо с оферта и приемане на офертата (LOA) BU-D-SAB „Самолети F-16 Block 70 и свързана с тях поддръжка“ и за допълнение на Закона за ратифициране на международен договор (LOA) BU-D-SAB „Самолети F-16 Block 70 и свързана с тях поддръжка” (F-16 Block 70 aircraft and associated support) , международен договор (LOA) BU-D-AAA „Боеприпаси в подкрепа на F-16“ (Munitions in support of the F-16) , международен договор (LOA) BU-P-AAD „Sidewinder AIM 9X Блок II ракети, свързани материали и услуги“ (Sidewinder AIM 9X Block II Missiles, associated material and services) и международен договор (LOA) BU-P-LAR „Многофункционална система за разпределение на информация – Съвместна тактическа радиосистема (MIDS JTRS) (5) и свързана с нея поддръжка и оборудване“ (Multifunctional Information Distribution System Joint Tactical Radio System (MIDS JTRS) (5) and related support and equipment).Вносител е Министерският съвет, 29 юни 2022 г. Приет на първо гласуване на 20 юли 2022 г. 5. Първо гласуване на Законопроекта за противодействие на корупцията. Вносители са Андрей Гюров и група народни представители, 9 юни 2022 г. 6. Законопроект за ратифициране на Меморандума за разбирателство относно подкрепа за проекти на Европейския съюз между правителството на Република България и Европейската инвестиционна банка. Вносител е Министерският съвет, 15 юли 2022 г. 7. Законопроект за ратифициране на Рамковото споразумение за партньорство и подкрепа между правителството на Република България и Международната банка за възстановяване и развитие. Вносител е Министерският съвет, 26 юли 2022 г. 8. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Търговския закон. Вносители са Петър Кьосев и група народни представители, 15 юни 2022 г. 9. Първо гласуване на законопроекти за изменение и допълнение на Гражданския процесуален кодекс. Вносители са Министерският съвет, 1 юли 2022 г.; Петър Кьосев, 5 юли 2022 г. 10. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Кодекса на труда. Вносител е Министерският съвет, 2 юни 2022 г. Приет на първо гласуване на 20 юли 2022 г. 11. Проект на решение за приемане на процедурни правила за избиране на председател на Четиридесет и седмото Народно събрание – вносител Десислава Атанасова, 16 юни 2022 г., и избор на председател на Народното събрание. 12. Проект на решение за приемане на Законодателна програма на Народното събрание за периода юли – декември 2022 г. Вносители са Георги Свиленски и група народни представители, 26 юли 2022 г. – точка първа за четвъртък, 28 юли 2022 г. 13. Първо гласуване на законопроекти за допълнение на Закона за обществените поръчки. Вносители са Ивайло Мирчев и група народни представители, 16 юни 2022 г.; Настимир Ананиев, Богомил Петков и Юлия Иванова, 19 юли 2022 г. – точка първа за петък, 29 юли 2022 г. 14. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание.“ Моля, режим на гласуване на предложената от председателя на Народното събрание седмична Програма. Гласували 216 народни представители: за 120, против 95, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към предложенията по чл. 47, ал. 3. Постъпило е предложение от народния представител Хамид Хамид за включване в седмичната Програма на Проект на решение, отразяващ Решение на Конституционния съд № 3 от 28 април 2020 г. по конституционно дело № 5/2019 г., внесен от Рамадан Аталай и група народни представители. Този проект на решение е разпределен на Комисията по конституционни и правни въпроси и Комисията по енергетика. Съответно няма постъпили доклади, не е изтекъл и 15-дневният срок за постъпване на тези доклади. Съответно предложението не е допустимо съобразно Правилника и не следва да бъде подлагано на гласуване. Идентично е положението и с предложението на народния представител Делян Добрев, който иска да бъде включено в седмичната Програма същото решение на Конституционния съд, така че и то не е допустимо и не следва да бъде подлагано на гласуване. Постъпило е предложение от народния представител Десислава Атанасова с искане за включване в седмичната Програма на следната точка: Проект на решение за определяне на пределни цени на моторни горива. Внесен от Десислава Атанасова и група народни представители. Този Проект на решение също е разпределен на Комисията по енергетика и Комисията по икономическа политика и иновации. Няма постъпили становища. Не е изтекъл и 15-дневният срок, съответно по реда на чл. 47, ал. 3 и това искане е недопустимо и не следва да бъде подлагано на гласуване. Постъпило е искане от народния представител Даниел Митов в седмичната Програма да се включи Доклад за дейността на Временната комисия за проверка на обстоятелствата, довели до спиране на природния газ от „Газпром Експорт“ и проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ ЕАД № 47-253-87-1, приет на заседание на Комисията на 26 юли 2022 г. Предложението е допустимо, съответно го подлагам на гласуване. Моля, режим на гласуване предложението на народния представител Даниел Митов. Гласували 219 народни представители: за 113, против 67, въздържали се 39. Предложението е прието. [[Реплики за прегласуване.]] Прегласуваме, колеги. Прегласуваме предложението на господин Митов. Гласували 223 народни представители: за 116, против 73, въздържали се 34. Предложението е прието. Постъпило е предложение от народния представител Хамид Хамид за включване в седмичната Програма на Ратификацията на Договора за F-16. То е включено в Програмата, съответно няма да бъде подлагано на гласуване.
Как няма да бъде подложено на гласуване?!
Господин Цонев, заповядайте за процедура. [[Реплики.]] Това е за F-16, господин Цонев.
Да, да, знам.
Заповядайте, господин Цонев.
Благодаря, господин Председател. Две процедурни предложения правя. Първото е т. 4 да стане т. 1. Това е предложил и господин Хамид. Той го е предложил като точка втора, но тъй като Вие не допуснахте до гласуване предложението за КЕВР, т. 4 предлагам да стане т. 1 – първото ни предложение. Второто е от Програмата да отпадне т. 12, тъй като това е абсолютно недопустимо. Казах го на Председателския съвет и колегите от доста парламентарни групи се съгласиха с това –парламентът да приема законодателна програма за период от пет шест месеца е правен нихилизъм, конституционен нихилизъм. Никъде в Правилника за дейността на Народното събрание няма такава процедура. Напротив, процедурите по приемане на дневния ред са точно и ясно указани – как се приема, за какъв период от време и максималният период е две седмици. Да не говорим, че условия за съставяне на правителство не се приемат с решение на Народното събрание. Ако някой иска да осъществява ползотворно мандат, който му е връчен, трябва да намери начин да си състави управленска коалиция не с решение на пленарната зала. Ако имаме дебат по тази тема, ще Ви изложа и допълнителни аргументи. Засега процедурата е за отпадане на т. 12 от дневния ред.
Благодаря Ви, господин Цонев. За обратно становище – господин Вигенин. Заповядайте, господин Вигенин, имате думата.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Цонев, аз изразявам обратно становище, тъй като никъде в Правилника не е забранено Народното събрание да планира дейността си. Това, което ние предлагаме, е различно от чл. 47, ал. 1 от Правилника, в който се говори за програма за работата на Народното събрание. Тук говорим за законодателна програма, която дава ориентир за необходимото законодателство, което следва да реши Народното събрание в следващите шест месеца или пет по скоро вече – до края на годината. А оттам нататък на база на тази програма преценка на Народното събрание е кога и по какъв начин тези текстове, тези законопроекти ще бъдат внасяни, респективно вкарвани в седмичната Програма на Народното събрание. Благодаря.
Благодаря, господин Вигенин. Колеги, преди да продължим с процедурите, свързани с добавяне, с изключване на точки от дневния ред, с тяхното преномериране като последователност в седмичната Програма, нека само да изчерпаме всички искания по ал. 3. Има още едно, то е на господин Христо Гаджев. Господин Гаджев, Вашето искане следва да бъде коригирано и да бъде уточнено. Съответно аз няма да го подложа на гласуване, тъй като то е неясно. [[Народният представител Христо Гаджев иска думата.]] Неясно е по няколко причини. Ще ви дам думата, разбира се. Вие сте посочили, че искате по чл. 103, ал. 4 да бъде приведена тази процедура в изпълнение, която казва най-общо: „когато министри не отговорят на въпроси и питания, те следва да бъдат изслушани“. Вие сте посочили, че следва на такова изслушване да бъдат извикани четирима министри, съответно вицепремиери, но не сте посочили какви са точно неизпълненията. Тоест не може да се направи преценка от залата дали има такова неизпълнение или не. Има още едно несъответствие и то е, че всъщност Вие сте посочили, че искате изслушване и това изслушване да се включи по ал. 3. Но изслушването, което можем да допуснем по ал. 3, е по реда на чл. 110 от Правилника. Вие сте посочили изрично, че искате по чл. 103, ал. 4, но съответно не сте посочили аргументи защо искате това изслушване. Така че не следва да подлагам Вашето искане на гласуване. Заповядайте, господин Гаджев, след това ще дам думата на господин Петров. [[Реплики.]] Да, да, ще Ви дам, колеги, възможност – един по един.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Моето предложение всъщност е насочено към Вас, всъщност да изпълните Правилника. Има до момента, всъщност са пет, изпуснал съм министъра на туризма, които не отговарят на зададени парламентарни въпроси от народни представители от всички парламентарни групи. Като рекордьор в това отношение е министърът на транспорта, който не е отговорил на „Демократична България“, на „Има такъв народ“, ГЕРБ и на „Продължаваме Промяната“ повече от един месец. От един месец! Къде са основанията? Основанията са на сайта на Народното събрание, рубрика „Парламентарен контрол“. В рамките на 30 секунди колегите от „Парламентарен контрол“ могат да Ви направят справка и да видите колко хора не са, колко въпроса не са отговорени и по колко от тях сроковете са изтекли преди повече от две седмици, тоест десетте дена отдавна са минали, съответно трябва да изпълнят задълженията си по закон, а именно да се явят и да обяснят защо не отговарят на народните представители. Повтарям, не на народните представители на опозицията, дори на народните представители от управлението не отговарят! Хубаво са го ударили на уволнение, ама нека поне до края на отговорността им като министри да си свършат работата. Дори вече да са на туризъм, да си намерят време да си свършат работата Та, това е основното, Вие можете да го направите по абсолютно идентичен начин, да го заложите и да изпълните, между другото, Правилника, защото това е Ваше задължение – да изпълнявате Правилника, нали така? Колкото до процедурата, ако точка 12 всъщност остане в дневния ред, имам една молба към вносителите – да извадят от световната парламентарна практика, от Магна харта насам, за всички парламентарни демокрации в света в последните 400 години кога парламент със закон приема законодателна програма на парламент? Такова чудо в историята на парламента няма. Вие сте новатори и в това връщате парламентаризма.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Конкретно за Вашето искане, моля да го приведете в съответствие с това, което направих като забележка, и ще бъде определен ден и час, в който да бъдат изслушани съответните посочени от Вас министри. Господин Петър Петров искаше думата за процедура. Господин Петров, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Моето процедурно предложение касае точка 5 от дневния ред и разглеждането на първо гласуване на Закона за противодействие на корупцията. От това, което виждам от сайта на Народното събрание, макар този законопроект да е разпределен на четири ресорни комисии, има доклад единствено от Комисията по конституционни и правни въпроси от 20 юли. Виждам, и за мен е фрапантно, макар да е разпределен самият Законопроект за борба с корупцията на Комисията по превенция и противодействие на корупцията, няма доклад от тази комисия. Няма доклад от Комисията по регионална политика, няма доклад и от Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред, в която също членувам. Не си спомням да сме разглеждали този законопроект. Макар и вчера да е било проведено обществено обсъждане на този законопроект, без да коментирам стойността на това обществено обсъждане и неговата полза, след като вече е бил приет на първо гласуване от Комисията, тепърва да се прави обществено обсъждане, считам, че този законопроект не следва да бъде разглеждан, обсъждан и гласуван в пленарната зала на първо гласуване днес, тъй като за всички е ясно, че той изразява само едни политически прокламации на определени политически групи, за да запазят по някакъв начин властта си. Затова процедурното ми предложение, господин Председател, е да го подложите на гласуване, точка 5 от дневния ред да отпадне, най-малкото докато бъде разгледан Законопроектът в съответните комисии, включително и в тази за противодействие на корупцията. Ако евентуално ме оборите, че има доклади от съответните комисии, пък ще направя процедура към Вас за съответствие, но това вече зависи от Вас. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Петров. Този законопроект е внесен на 9 юни. Той се намира на сайта на Народното събрание оттогава. Съответно, както Вие казахте, беше проведено и обществено обсъждане във вчерашния ден, разгледан е от водещата комисия. Това, че не е разгледан от другите комисии или няма да бъде разгледан, не е основание да не бъде включен в седмичната Програма, поне съобразно изискванията на Правилника. До стигне до тази точка, съответно той може да бъде разгледан, може да постъпят и доклади от други комисии. Колегите от ГЕРБ – госпожа Атанасова, след това ще дам думата на господин Карадайъ. Госпожо Атанасова, заповядайте. Разбира се, господин Петров, ще подложа на гласуване Вашето процедурно предложение.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, моето предложение е за сериозна промяна в дневния ред на Народното събрание. При всички положения оспорвам, господин Председател, Вашето решение да не бъдат допускани проектите на решения, внесени от народни представители от парламентарната група на „Движение за права и свободи“ и парламентарната група на ГЕРБ, но те ще обективират по-късно това свое искане, по отношение на председателя на КЕВР. И на Председателски съвет, господин Председател, Ви обърнахме внимание, че по този начин Вие блокирате съзнателно работата на този орган, на който предстои вземането на сериозни и важни решения, а именно по отношение на цената на тока, на газа, на водата и така нататък, в различните състави. Ние не възразяваме Вие отново да си проведете процедура, ако тя, разбира се, бъде конституционна и съгласно законовите изисквания, но до момента, в който си проведете някаква процедура, и когато го направите, защото напомням, че най-вероятно в петък ще бъде последният работен ден на Народното събрание, не може да оставите КЕВР във висящо положение и цялата енергетика. Затова Ви призовавам отново да обмислите добре предложенията на колегите и тези проекти на решения, ако не бъдат включени в дневния ред, то да процедирате по друг начин – Вие да изземете инициативата и с Ваше писмо, господин Председател, това се е правило назад в годините, има такава парламентарна практика, да уведомите КЕВР, че председател им е Иван Иванов. Второ, предлагам да отпадне точка 5 от дневния ред, тъй като вчера имаше едно обявено извън всякакви принципи на нашия правилник обществено обсъждане, на което обществено обсъждане Вие присъствахте в началото, господин Председател, и там юристи практици не казаха една положителна или добра дума за този законопроект. Напротив, казаха мнения, които може би в някакъв момент ще станат публично достояние, защото в началото на това публично обсъждане Вие или някой друг от администрацията бяхте забранили, първо, достъпа на журналисти и уведомяването им, че такова обществено обсъждане ще се провежда, нямаше такава информация и на сайта на Народното събрание, а впоследствие, докато ние от ГЕРБ не реагирахме, че това обсъждане – публично, не се предава пряко чрез онлайн излъчване, след повече от час разрешихте това да се случи. Това е второто ми предложение – точка 5 да отпадне от дневния ред. Третото ми предложение вече също беше направено – точка 12 няма място в законодателната програма. Това е евтин пиар трик на мандатодържателя госпожа Нинова [[шум и реплики от „БСП за България“]] , за да покаже своята загриженост към решенията, които предстоят да се вземат в тази държава. Нямате време, господа. [[Шум и реплики от „БСП за България“.]] Нито ще има кабинет, нито тази законодателна програма ще се реализира, поне Народното събрание да вземе решение, за да реши кризите, които Вие предизвикахте със седеммесечното си управление. Благодаря. [[Ръкопляскания и тропане по банките от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, госпожо Атанасова. Господин Гочев – за обратно становище, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Правя обратно становище, като считам, че точка пета трябва да остане в дневния ред. А също така Ви моля, нещата, които се говорят от тази трибуна, да следите да бъдат правилни, верни, акуратни. Това, което се каза – нямало нито една добра дума за този законопроект. Ако Вие бяхте останали, госпожо Атанасова, до края, щяхте да чуете, че 90% от хората, които бяха там, казаха, че подкрепят Закона по принцип. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Това, което много хора казаха, беше, че има нужда от козметични изменения между първо и второ четене. И ако Вие имате такива наблюдения за някакви неточности, моля Ви да ги кажете конкретно писмено и да ги гласуваме. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Гочев. И аз ще се възползвам от своите две минути във връзка с казаното от госпожа Атанасова, тъй като имаше доста неща, които не съответстват на истината, а именно във връзка с обсъждането на Законопроекта за противодействие на корупцията. Напротив, бяха допуснати журналисти още от самото начало, имаше няколко камери от самото начало и те излъчваха наживо. А излъчването на- живо на сайта на Народното събрание се случи някъде на около 15-ата минута. Не е вярно това, което Вие казахте, че повече от един час не се е излъчвало, така че за всички български граждани тази дискусия беше публична, имаше достъп на журналисти до заседанието на Комисията. Така че, госпожо Атанасова, това, което казахте, не е вярно. [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова.]] Отделно от това, както и господин Гочев каза, имаше множество положителни становища, но това е вече друга тема. Дали или не Народното събрание ще продължи работата си след петък, към момента нямаме индикации за това. [[Реплики и смях от ГЕРБ СДС.]]Такава беше и моята позиция на Председателския съвет. Ако Вие имате някаква допълнителна информация, ако президентът Радев по някакъв начин Ви е казал, че ще разпусне Народното събрание в петък [[смях от ГЕРБ СДС]], заповядайте да ни уведомите дали действително е така. [[Реплика от народния представител Мустафа Карадайъ.]] Господин Карадайъ, имате думата за процедура, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Няма нужда звездите да ни говорят, след като има Правилник за организацията и дейността на Народното събрание. Господин Председател, мисля, че този правилник се отнася и за Вас. Втората тема по начина на водене. Господин Председател, Вие в рамките на Четиридесет и седмото народно събрание не успяхте да си уеднаквите поведението и практиката от тази позиция, в която сте в момента. Не можахте да определите за кои теми ще чакате доклади до безкрай, независимо че сте извършили безобразия и сте поставили държавата в невъзможност да се подготви за предстоящите задълбочени кризи, а в момента теглите държавата в пропастта, тоест за кои теми няма да чакате доклади от комисии, за кои ще чакате. Примерно за КВЕР след безобразията, които направихте, а за тях бяхте предупредени, ще трябва сигурно и звездите да Ви подскажат, че трябва да вземем решение в рамките на тази седмица, защото по Правилник от 1 август Народното събрание е във ваканция. Но обратно – за Народния съд независимо кой, откъде и по какъв начин Ви казва, че не бива, Вие държите да си имате Народен съд. Освен това, не само че Вие не разбирате, Вие не знаете дори, а и не искате да знаете какво представлява и как функционира политическата партия. Но Столетницата много добре знае. Столетницата (комунисти) са забравили обаче, че има промяна в Конституцията на Република България, извършена 1991 г., и чл. 1 от комунистическата Конституция е отменен. [[Ръкопляскания от ДПС и ГЕРБ-СДС.]] По този начин водещата роля на партиите е в партийните форуми, а не в държавата, и от тази гледна точка Вие да поставяте в дневния ред на Народното събрание теми, които са за партийните форуми, и както ги виждаме от последните дни и ги четем по медиите, че се разглеждат в партийни форуми – там, където им е мястото, извинявайте, не мога нещо да Ви разбера и Вас. Но болшевиките отдясно, отляво и техните внучета [[ръкопляскания от ДПС и ГЕРБ-СДС]]явно няма да прилагат други демократични методи, не им са познати демократичните инструменти. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Карадайъ. Други процедури? Госпожо Кирова, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Процедурата ми е към Вас по начина на водене. Не допускайте от тази трибуна по този начин да бъдат изказвани субективни оценки, в случая за Комисията, която беше вчера, и за публичното обсъждане, какъв е процентът на положителните или отрицателните мнения. Защото аз останах до края на Комисията, колега от „Продължаваме Промяната“, нямаше нито едно мнение, което да не изтъкна изключително сериозни недостатъци в предложената законодателна промяна. Имаше хора от изказващите се, които казаха, че са съгласни с това, че трябва да бъде разделена Комисията и че е правилна насоката да се търсят някакви законодателни промени. Но всичко, което е предложено, беше точка по точка оборено от различните говорещи на този форум, ако така мога да го нарека, защото не мисля, че беше обществено обсъждане. В тази връзка, господин Председател, аз Ви предлагам да се възползвате от правото си на председател на Народното събрание и да оттеглите тази точка от дневния ред, защото по нея освен че няма обществено съгласие, предлага се законодателна рамка, която максимално ще изкриви целия законодателен процес оттук нататък. Бързането при приемането на една такава законодателна промяна ще ни доведе до подобни конституционни последици, каквито имахме с избора на председател на КЕВР. И аз не пожелавам на това Народно събрание подобна катастрофа при края на законодателната дейност, ако мога да нарека законодателна дейност всичко, което правихме през тези седем месеца. Нека да спрем дотук, да си дадем възможност да бъдат премислени тези промени. Може да се постигне обществен консенсус за това какви да бъдат промените в Закона за КПКОНПИ и може да направим нещо, което да е полезно на цялото общество. В противен случай е ясно, че рамката създава бухалка – никой не я иска и не е нужна никому. Така че ще Ви помоля да оттеглите тази точка от дневния ред. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Кирова. В крайна сметка това е първо гласуване и като такова именно залата ще реши дали този законопроект следва, или не следва да бъде приет, дали е годен, или не е годен, каквито съображения Вие изложихте по същество, на които не им е тук мястото. [[Реплика от народния представител Йордан Цонев. Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Колеги, във връзка с Програмата ли сте? Заповядайте, госпожо Петкова, слушаме Ви.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Отново за пореден път сме свидетели на тоталното разминаване между актуалния дневен ред на обществото и дневния ред на българския парламент. Уважаеми господин Председател, процедурата ми е към Вас. Една от най-важните теми, която днес вълнува българското общество, е свързана с дейността на Комисията за енергийно и водно регулиране и създалия се абсолютно сериозен проблем в страната в резултат на незаконосъобразното решение, което Вие от управляващото мнозинство на 9 февруари 2022 г. взехте, като противоконституционно избрахте председател на Комисията за енергийно и водно регулиране. И сега, когато ние от опозицията Ви предлагаме решение, с което КЕВР да продължи да работи законосъобразно, като възстановим легитимно избрания председател Иван Иванов, Вие отказвате да включите в дневния ред на Народното събрание тази изключително важна тема, изключително важна точка. Българските граждани ги вълнува това как ще изкарат зимата, каква ще бъде цената на газа, цената на тока. Не ги интересуват други неща. Не казвам, че те са по-малко важни, но на фона на този проблем няма как да си затворим очите и да не включим в дневния ред тази точка. Надявам се Вие да сте прочели и да сте се запознали с решението на Конституционния съд, но се надявам да сте си извлекли и поуките от това, което пише вътре. Видели ли сте какво нарушихте, уважаеми господин Председател и колеги от управляващото мнозинство? Нарушили сте принципа на правовата държава, нарушили сте политическия плурализъм и равнопоставеност.
Разбрахме Ви, госпожо Петкова.
Впрочем, господин Председател, това са основни белези на Вашето управление. Вие ще останете в историята именно с това, че не спазвате принципите на правовата държава и че политическият плурализъм и равнопоставеност не значат нищо за Вас. Призовавам Ви да подходите отговорно като председател на парламента и тази точка да бъде включена в днешния дневен ред. Ние сме тук, хората са ни изпратили не за да създаваме проблеми, а за да ги решаваме. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, госпожо Петкова. Господин Чолаков.
Още веднъж, господин Председателстващ, да опитам. Уважаеми колеги, обръщам се към Вас. Ясно е, че КЕВР в момента няма председател и е ясно, че ние няма как да оставим КЕВР, без да има председател. Колегите Хамид Хамид и Делян Добрев са предложили два проекта на решение, които, молим Ви, да влязат дневния ред. Значи, моля да влязат в дневния ред не за нещо друго, а за да можем да обсъдим въпроса. Защото нашите процедури са такива, че ако нямаме точка в дневния ред, ние не можем дори да коментираме темата за председател на КЕВР. Разбирате ли? Нямаме такава процедура, а това е най-важният в момента политически и организационен въпрос. Ако допуснете, колеги, тези точки в дневния ред и проведем, макар и кратък дебат, Вие ще разберете, че има прецедент – 1997 г. Конституционният съд обявява за противоконституционно назначаването на генералните директори на БНТ и БНР Стефан Димитров и Лиляна Попова, на 6 ноември 1997 г. Моля Ви, нека дебатираме, за да си припомним този казус, защото тогава Народното събрание е намерило много бързо и много просто решение, и то, между другото, за пръв път предложено от господин Любен Корнезов, подкрепено от Йордан Соколов – председател на Народното събрание, подкрепено от Екатерина Михайлова, подкрепено от Иво Атанасов. Дайте да ги вкараме тези точки, да проведем разговора и ще видите как нашите предшественици 1997 г. са намерили бързо и елегантно решение и държавата е била успокоена. Защо не искате да успокоим държавата и наистина да успокоим обществото? Моля Ви, дайте да ги гледаме тези точки.
Благодаря Ви, господин Чолаков. Господин Несторов, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, предлага се Закон за противодействие на корупцията, но искам да Ви напомня, че преди малко в залата се прие да бъде гледана една точка, която е изготвеният вчера Доклад на Временната комисия за спиране на доставките от „Газпром“. За да може да имаме един аршин за меренето на корупцията, трябва да стане ясно как, по какъв начин – по корупционен начин, се управлява сектор „Природен газ“ в българската енергетика. Затова предлагам тази точка да е първа днес. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Несторов. Господин Иванов, заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Председател, процедурата ми по начина на водене е към Вас. Аз съм изумен от предложената точка № 12, която е фиксирана в точка първа за четвъртък, господин Председател. [[Шум и реплики от „БСП за България“.]] Парламентарната група на БСП има, естествено, право да ми направи контрааргументи от трибуната, ако иска. Колеги, да подчертая защо е важно залата да гласува отпадането на тази точка. Въпреки че господин Председател, Вие в нарушение на Правилника ни предлагате точка, която, приемайки я, колеги – тези, които са гласували за нея, нарушават Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, защото в нея е фиксирано по какви законопроекти евентуално ще работи пленарната зала, като по Правилника за организацията и дейността, колеги и господин Председател, естествено, се гласува седмица за седмица от пленарната зала, така че Ви моля да преосмислим това решение и да отпадне тази точка. Другото, господин Председател, с колегите поддържам становището, че Временната комисия, която обследва фактите и обстоятелствата по прекъсването на газоподаването от „Газпром“, трябва да бъде разгледано, защото иначе аз не съм оптимист, че след този петък това Народно събрание ще функционира. И по този начин, ако не бъде разгледан Докладът в тази седмична програма, той ще остане само за колегите, които са били в Комисията. А мисля, че това е важен въпрос за обществото и интересува доста голяма част от гражданите и от бизнеса. Мисля, че трябва да го разгледаме днес, за да станат ясни всички причини, довели до това прекъсване, спиране, подаване или каквото и да е било то, но трябва да го разберем от Доклада. Другото, господин Председател, е по точка № 5. Аз не можах да следя общественото обсъждане, което е било проведено вчера по Законопроекта за противодействие на корупцията, но можах да се запозная с едно живо излъчване и тогава думите на господин Христо Иванов бяха, че има две мнения – едното е на госпожа Лена Бориславова, а другите колегите от парламентарната група… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Господин Иванов, каква е процедурата във връзка с т. 5? Вече има направено искане да отпадне.
Точка пета, господин Председател, именно точно поради този факт да отпадне, защото не виждам каква е важността, така или иначе е на първо четене. За другата седмица аз не съм оптимист, че това Народно събрание ще продължи да работи. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Иванов. Колеги, понеже вече започват да се повтарят процедурите, ако част от точките отпаднат, ще се обезсмислят и процедурите, които се иска да бъдат направени. Така че започваме с гласуване на направените предложения. [[Силен шум и реплики. Реплика от народния представител Делян Добрев.]] Господин Добрев, ще Ви дам възможност, след като минем няколко гласувания. [[Силен шум и реплики.]] Подлагам на гласуване…
Процедура.
Господин Йорданов, процедурата на господин Цонев трябваше преди половин час да я гласуваме.
Да, съгласен съм…
Така че имаше направена процедура, имаше взето обратно становище и е време да преминем към гласуване. След това ще имате възможност за процедури. [[Реплика от народния представител Тошко Йорданов.]] По-късно, господин Йорданов. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Йордан Цонев и Десислава Атанасова т. 12 да отпадне от дневния ред. Гласували 224 народни представители: за 117, против 106, въздържал се 1. С това предложението е прието. [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова.]] Прегласуваме, колеги. Прегласуваме предложението за отпадане на т. 12 от дневния ред. Гласували 226 народни представители: за 119, против 106, въздържал се 1. С това предложението е прието и т. 12 отпада от седмичната Програма. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Подлагам на гласуване предложението на народните представители Петър Петров и Десислава Атанасова – т. 5… [[Реплика от народния представител Хамид Хамид.]] Да, господин Хамид, наясно съм. Ще я подложа, момент. Нека да видим кое ще отпадне и кое ще остане в Програмата и след това ще пренареждаме. Предложението на Петър Петров и Десислава Атанасова – т. 5 да отпадне от седмичната Програма. Моля, режим на гласуване. Гласували са 226 народни представители: за 102, против 121, въздържали се 3. С това предложението не е прието. Прегласуваме, колеги, предложението т. 5 да отпадне. Гласували 228 народни представители: за 101, против 123, въздържали се 4. С това предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване направеното от господин Цонев предложение т. 4 да бъде т. 1 от седмичната Програма. Гласували 226 народни представители: за 108, против 50, въздържали се 68. Предложението не е прието. [[Реплики.]] Прегласуваме. Гласували 224 народни представители: за 106, против 51, въздържали се 67. С това предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване направеното предложение от господин Несторов, мисля, че и господин Иванов също го подкрепи, а именно: точката, която включихме по реда на чл. 47, ал. 3, а именно Доклад за дейността на Временната комисия за проверка на обстоятелствата, довели до спиране на природния газ от ООО „Газпром Експорт“ и проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ ЕАД, да бъде точка първа от седмичната програма. Гласували 223 народни представители: за 106, против 83, въздържали се 34. С това предложението не е прието.
Прегласуване! Прегласуване!
Има искане за прегласуване. Прегласуваме, колеги. Гласували 223 народни представители: за 119, против 79, въздържали се 26. С това предложението е прието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Процедура със седмичната Програма? Заповядайте, госпожо Атанасова – имате думата. След това господин Добрев.
Моля най-накрая да дадете думата на господин Добрев.
Добре. Господин Добрев, заповядайте Вие пръв. Все пак давам на парламентарната група, за да изрази мнението на цялата група, но щом това е решението – заповядайте, господин Добрев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! В тази, седмичната, Програма отново я няма точката, най-важна за българското общество: цената на горивата. Миналата седмица ни обяснихте, че тази точка първо трябва да мине през Енергийна комисия. Обаче познайте какво? Миналата седмица Енергийна комисия нямаше – беше насрочена за сряда, след това се отмени, в четвъртък и петък имаше време, можеше и след удълженото заседание, но такава комисия не се проведе миналата седмица. Тоест в нас се затвърждава заключението, че държавата може да няма мнозинство, обаче „Лукойл“ и „Литаско“ имат мнозинство в този парламент. Или „Лукойл“ и „Литаско“ имат мнозинство в този парламент, господин Председател, или същите – „Лукойл“ и „Литаско“, имат председателя на Народното събрание.
Няма процедура. Категорично няма.
Моята процедура към Вас е една: да ми кажете дали мнозинството в Народното събрание, управляващото мнозинство, не допуска тази точка да влее в дневния ред, или Вие самият не я включвате? Материалният интерес от това е 10 млн. лв. на ден. Има достатъчно средства тази точка да не влиза в дневния ред и както виждате, колеги, две седмици темата с горивата не се разглежда в това Народно събрание. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Господин Добрев, благодаря Ви.
Процедура! Докога ще чакам!
Да, господин Йорданов – забавих, ще Ви дам думата и на Вас. Един момент! Господин Добрев, имате възможност да се свика и извънредно заседание на Комисията по енергетиката и Вие имате това право. Вие не сте го направили, така че аз следва и да Ви обвиня, че Вие обслужвате интереси за 10 млрд. лв. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Лично обяснение!
Заповядайте, имате думата за лично обяснение.
Господин Председател, Вашият коментар затвърждава в мен мнението, че Вие сте представителят на „Лукойл“ и „Литаско“. Благодаря. [[Възгласи: „Браво! Браво!“ и ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Всеки има право на мнение, аз не познавам тези хора, нито обслужвам нечии интереси. Господин Йорданов, заповядайте за процедура.
Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене. Ние защо се събираме на председателски съвети при Вас?
За да се видим.
Явно е, за да се видим, защото, доколкото си спомням, а и там се води запис на тези съвети – има народен представител от „Има такъв народ“, който трябва да се закълне. Вие казахте, че ще го направите в началото на заседанието. Сега ясно Ви е, че искахте прегласуване, та да има един човек по-малко от „Има такъв народ“, но ние го говорихме. [[Шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Защо? Народният представител стои вече един час отвънка и не може да влезе да се закълне! Трябва ли да ви припомням, че има човек, който трябва да се закълне на мястото на Виктория Василева? И за какво бяхме на този Председателски съвет, след като Вие казахте, че ще го направите така. Не помните, забравяте или правите нещо друго?
Господин Йорданов, благодаря Ви за тази процедура. Аз Ви казах, че клетвата ще бъде преди започване на точка от дневния ред и напомням, че има още един народен представител от „Продължаваме Промяната“, който също чака отвън един час, за да се закълне. [[Шум и реплики.]] Досега не е имало гласуване, което да е минало на един глас.
Няма никакво значение.
Госпожо Атанасова, заповядайте – имате думата.
Благодаря, господин Председател. Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене. Вие бяхте длъжен да подложите на гласуване предложенията, така както народните представители са ги представили в процедура или по реда на постъпването им съгласно чл. 47, ал. 3. До този момент, господин Председател, не сте подложили на гласуване предложението на Хамид Хамид и Станислав Анастасов, Делян Добрев, Теменужка Петкова и Жечо Станков за решение за председателя на КЕВР. Моля Ви да подложите на гласуване тези две предложения и в случай че се приемат, те да станат точка втора от дневния ред от Програмата на Народното събрание. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Атанасова. Господин Аталай, Вие за процедура ли бяхте? Заповядайте, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Председател, ще Ви помоля да не ме прекъснете в рамките на две минути. Колеги, знам, че е много трудно да убедиш хора, които са убедени, че не са прави, и то не защото аз го казвам, а защото Конституционният съд Ви го каза. Само преди шест месеца от тази трибуна изплюхме си сливиците, за да Ви обясняваме, че не се прави по този начин смяна на председател на Комисията за енергийно и водно регулиране. И днес дневният ред на обществото, колеги, дали е 72-та закона на Българската социалистическа партия, дали е това, което Вие се опъвате днес – да ни пращате да се занимаваме с Комисията по енергетика, за да решим един правен въпрос, решен със Закона за енергетиката и с решение на Конституционния съд. Господин Председател, аз очаквах от Вашата политическа формация днес да излезете с решение и да направите всичко възможно Иван Иванов да заеме мястото си като председател на Комисията, защото от вчера има един ферман, което би трябвало Комисията за енергийно и водно регулиране да приключи, а нямате председател. Защо се опъвате? Защо не вземете онова решение, което е правно, конституционно – да направим първа точка разглеждане на решенията на „Движение за права и свободи“, на ГЕРБ. Ако имате, колеги, изменения и допълнения в тези решения, ги приемаме. Ако искате, колеги, ги припознайте като на „Продължаваме Промяната“. Благодаря Ви, господин Председател. Но ако не направите това, ще изпаднем в още една невъзможност – днес е третият ден, откакто Иван Иванов трябва да заеме мястото си като председател. Ако продължавате по този начин и искате да създадете по-голям хаос в енергетиката, трябва да знаете, че обществото няма да Ви прости. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Аталай. Колеги, имам да Ви изчета две съобщения.
Подложете на гласуване това предложение.
Вече се произнесох по предложенията по чл. 47, ал. 3 от ПОДНС, госпожо Атанасова.
Вие чувате ли се?
Първото съобщение: На 22 юли 2022 г. в Народното събрание е постъпил препис от Решение № 8 от 21 юли 2022 г. на Конституционния съд по конституционно дело № 4/2022 г. С Решението си Конституционният съд обявява за противоконституционно Решение на Народното събрание от 9 февруари 2022 г. за избиране на председател на Комисията за енергийно и водно регулиране. Следващото съобщение е следното: Министърът на отбраната на Република България в изпълнение на чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили уведомява Народното събрание, че със свои заповеди е разрешил преминаването през въздушното пространство на Република България с невоенен характер на самолети с екипажи съответно от състава на Корейските военновъздушни сили и от състава на Военновъздушните сили на Гърция. Издадените заповеди са в рамките на компетентността на министъра на отбраната, касаещи преценката на военните параметри на преминаването. С оглед отбраната на страната по въпросите относно експортния контрол и съответствието с международни санкционни режими, задължителни за Република България, разрешенията за прелитане във въздушното пространство следва да се предоставят на заинтересованите държави след положително становище от компетентните в тези области държавни органи – Министерството на икономиката и индустрията, Министерството на външните работи. Уведомленията са постъпили от 22 до 26 юли 2022 г., съответно с вх. № 47-203-09-75, 76 и 77, и са предоставени на Комисията по отбрана. Колеги, както и господин Йорданов каза, предстои двама народни представители да положат своята клетва като такива. С Решение № 1196-НС, София, 26 юли 2022 г. на ЦИК относно обявяване на Жеко Георгиев Дандаринов за народен представител от Двадесет и първи изборен район – Сливенски, в 47-ото Народно събрание: „С писмо вх. № НС-02-9 от 20.07.2022 г. на ЦИК е получено Решение на Народното събрание от 20.07.2022 г., с което на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България са прекратени пълномощията на Георги Йорданов Гвоздейков като народен представител от Двадесет и първи изборен район – Сливенски, издигнат от листата на коалиция „Продължаваме Промяната“ в 47-ото Народно събрание. С Решение № 1193-НС от 26.07.2022 г. въз основа на постъпило заявление Централната избирателна комисия е взела решение да не обявява Христо Юриев Янков под № 3 в листата на коалиция „Продължаваме Промяната“ за избран за народен представител. С Решение № 1194-НС от 26.07.2022 г. въз основа на постъпило заявление Централната избирателна комисия е взела решение да не обявява Петър Георгиев Бурнев под № 4 в листата на коалиция „Продължаваме Промяната“ за избран за народен представител. С Решение № 1195-НС от 26.07.2022 г. въз основа на постъпило заявление Централната избирателна комисия е взела решение да не обявява Даниел Кондев Кондев под № 5 в листата на коалиция „Продължаваме Промяната“ за избран за народен представител. Предвид горното и на основание чл. 57, ал. 1, т. 1, чл. 247, т. 6 и чл. 302, ал. 1 от Изборния кодекс Централната избирателна комисия реши: Обявява за народен представител в 47-ото Народно събрание от Двадесет и първи изборен район – Сливенски, Жеко Георгиев Дандаринов, ЕГН…, от листата на КП „Продължаваме Промяната“.“ Още едно решение, колеги: „РЕШЕНИЕ № 1190-НС от 19 юли 2022 г. относно обявяване на Анита Петрова Коцелова за народен представител от Първи изборен район – Благоевград С писмо вх. № НС-02-5/13.07.2022 г. на ЦИК е получено Решение на Народното събрание от 13 юли 2022 г., с което на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България са прекратени пълномощията на Виктория Димитрова Василева като народен представител от Първи изборен район – Благоевград, издигната от листата на политическа партия „Има такъв народ“ в 47-то Народно събрание. Предвид горното и на основание чл. 57, ал. 1, т. 1, чл. 247, т. 6 и чл. 302, ал. 1 от Изборния кодекс Централната избирателна комисия РЕШИ: Обявява за народен представител в 47-то Народно събрание от Първи изборен район – Благоевград, Анита Петрова Коцелова, ЕГН…, от листата на политическа партия „Има такъв народ“.“ Моля да бъдат поканени в залата двамата, избрани с решения на ЦИК, народни представители, за да положат клетва. [[Всички стават.]] Уважаеми господин Дандаринов, уважаема госпожо Коцелова, моля да повтаряте след мен.
„Заклевам се в името на Република България да спазвам Конституцията и законите на страната и във всичките си действия да се ръководя от интересите на народа. Заклех се!“ [[Ръкопляскания.]]
Колеги, продължаваме с точка първа от дневния ред: ДОКЛАД ЗА ДЕЙНОСТТА НА ВРЕМЕННАТА КОМИСИЯ ЗА ПРОВЕРКА НА ОБСТОЯТЕЛСТВАТА, ДОВЕЛИ ДО СПИРАНЕ НА ПРИРОДНИЯ ГАЗ ОТ ООО „ГАЗПРОМ ЕКСПОРТ“, И ПРОВЕДЕНАТА ПРОЦЕДУРА ЗА ИЗБОР НА АЛТЕРНАТИВНИ ДОСТАВЧИЦИ ОТ „БУЛГАРГАЗ“ ЕАД И ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ПО ДОКЛАДА. Приет е на заседание на Комисията на 26 юли 2022 г. Преди да пристъпим към представяне на Доклада, има искане за декларация от парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ. Госпожо Михайлова, заповядайте, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Дните на този парламент са преброени и ние от ВЪЗРАЖДАНЕ припомняме, че основната причина за неговия кратък живот е съвсем проста – пълната зависимост на правителството от различни чужди фактори, които отдавна прокарват собствените си планове и стратегии през така наречения български политически елит. Съществуват държави, в които се намира политическа воля за отстояване на националния интерес като приоритет пред всякакви общностни ангажименти и това би трябвало да бъде основна цел на всяко управление. За съжаление, нашата родина не е сред тези държави. Конфликтът в Украйна формира стройно и последователно евро-атлантическо мнозинство и в последните месеци в Народното събрание минаха няколко знакови гласувания, чрез които съвсем ясно си пролича разликата между ВЪЗРАЖДАНЕ и всички останали парламентарно представени партии. Когато трябваше да се защити спуснатата от Брюксел или Вашингтон линия между управляващата четворна коалиция, от една страна, и ГЕРБ и ДПС, от друга, нямаше абсолютно никаква разлика, това беше достатъчно показателно, а от другата страна бяхме ние. Единствено ВЪЗРАЖДАНЕ беше против прибързаните санкции срещу Руската федерация, които очевидно не постигнаха никакви съществени резултати и дори се отразяват негативно на страните от Европейския съюз. Единствено ВЪЗРАЖДАНЕ постави въпроса за чуждите военни бази на наша територия, които в условията на конфликт, който по същество е между НАТО и Русия, с основание притесняват все по-голяма част от българите. Единствено ВЪЗРАЖДАНЕ беше против оказване на военна помощ за една от воюващите страни в конфликта. Призовахме за разум, отказвайки да вземем страна в сблъсък между два братски на нас народа. Реализирахме мащабна хуманитарна подкрепа в помощ на нашите сънародници в Украйна. Заявихме категорична позиция против изгонването на 70 руски дипломати и служители. Начинът, по който беше взето това безпрецедентно решение, е ярка илюстрация за управленската импровизация, наречена четворна коалиция. Предупреждавахме многократно за тежките последствия от спирането на газовите доставки, но правителството направи всичко възможно това да се случи. Днес е факт, че Европа съвсем официално започва сама да си налага ограничения за потреблението на газ и това, за съжаление, е само началото. За пореден път подчертаваме, че нямаме никакви, дори близки във финансово измерение, алтернативи на руския нефт, който представлява 70% от преработваната у нас суровина за горива. Всъщност енергийната свързаност с Русия е резултат от решенията на поколения български политици от целия идеологически спектър през целия така наречен преход. Да се твърди, че България е подготвена за подобни шокови промени в енергийната сфера, не е нищо повече от престъпно внушение. Икономиката не се интересува от мантри, а одобрителните потупвания по рамото от западните партньори няма да решат нито един проблем на българските семейства или българския бизнес. Уважаеми сънародници, дойде време, в което изхабените и изпразнени от съдържание клишета за евро-атлантическите ценности вече не работят. Зимата е все по-близо, а атлантическият бряг е на хиляди километри. Историята не познава вечни съюзи и колкото по-скоро започнем да се съобразяваме с тези прости реалности, толкова по-скоро ще върнем у хората усещането, че наистина притежаваме отговорен политически елит. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви, госпожо Михайлова. Колеги, преминаваме към точка първа от седмичната Програма. Господин Митов, Вие ли ще ни запознаете с Доклада? Заповядайте, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, които сте в залата, пригответе се за дълго четене! „ДОКЛАД за дейността на Временната комисия за проверка на обстоятелствата, довели до спиране на природния газ от ООО „Газпром Експорт“, и проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ ЕАД Временната комисия за проверка на обстоятелствата, довели до спиране на природния газ от ООО „Газпром Експорт“ и проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ ЕАД бе създадена с Решение на Народното събрание на 11 май 2022 г. със срок на действие един месец. На 8 юни 2022 г. със свое решение Народното събрание удължи срока на действие на Временната комисия с още един месец. Създаването на Комисията бе с оглед изясняването на всички обстоятелства, отразяващи комуникацията между „Газпром Експорт“ и „Булгаргаз“ ЕАД, както и защитени ли са всички финансови и имуществени интереси на българското дружество, както и гарантирана ли е сигурността на доставките за Република България при най-добри ценови условия за ползвателите на природен газ в страната. Срокът на действие на Временната комисия бе удължен с оглед необходимостта от допълнително време за запознаване с големия обем от информация и проучването ѝ, както и наложителното изслушване на представителите на институции и компетентни органи. За периода от създаването си до настоящия момент Комисията проведе две заседания, на които бяха изслушани представители на „Булгаргаз“ ЕАД, „Булгартрансгаз“ ЕАД, Държавна агенция „Национална сигурност“ и Държавна агенция „Разузнаване“. На заседанията бяха представени всички налични данни и бе изискана допълнителна информация и становища от компетентните държавни органи и лица, имащи пряко участие към предмета на работа на Комисията. I. Фактическа обстановка С оглед изясняване на обстоятелствата, довели до спиране на природния газ от ООО „Газпром Експорт“ и впоследствие проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ ЕАД, Временната комисия подготви и изпрати писма до следните лица и институции: Министерския съвет на Република България. От Министерския съвет бе поискано да бъдат предоставени копия от кореспонденция с Европейската комисия, както и протоколи от разговори с Комисията и приети решения на Министерския съвет, както и доклади и анализи към тях във връзка с новата схема за разплащане с ООО „Газпром Експорт“ след 1 април 2022 г. С второ писмо бе поискана и информация от проведеното на 13 април 2022 г. оперативно съвещание на Министерския съвет, включващо решенията, стенограмите или протоколите, приети на заседанието, както и поименното гласуване по всяка от точките, включени в дневния ред, и становищата, изразени от отделните министри. Второ, Министерството на енергетиката и „Български енергиен холдинг“ ЕАД. От министъра на енергетиката и от изпълнителния директор на БЕХ ЕАД бе поискан доклад на работната група, назначена със Заповед на министъра от 9 май 2022 г., с констатациите и изводите от проверката на дейността на „Булгаргаз“ ЕАД за април и май 2022 г., включително за ценообразуването вследствие на преустановените доставки от ООО „Газпром Експорт“. Трето, от Комисията за енергийно и водно регулиране бяха поискани копия от заявленията на „Булгаргаз“ ЕАД за утвърждаване на цени на природния газ от КЕВР за февруари 2022-а, март 2022-а, април 2022-а и май 2022 г. – първоначални и коригиращи в поверителния им вариант, с всички приложения, както и докладите на работните групи на КЕВР по заявленията на „Булгаргаз“ ЕАД за тези месеци. С последващо писмо бе поискано и копие от заявлението на „Булгаргаз“ ЕАД за утвърждаване на цени на природния газ от КЕВР за юни 2022 г. – първоначално и коригиращо в поверителния му вариант, с всички приложения, както и докладите на работните групи на КЕВР по заявлението на „Булгаргаз“ ЕАД за този месец. Четвърто, Националната агенция за приходите. От Агенцията бе поискана информация относно просрочени задължения на „Булгаргаз“ ЕАД към представляваната институция към 31 май 2022 г., какъв е размерът на задълженията и на начислената лихва по тях. Пето, от „Булгаргаз“ ЕАД бе поискана следната информация: Заявленията на „Булгаргаз“ ЕАД за утвърждаване на цени на природния газ от КЕВР за следните месеци: февруари, март, април и май 2022 г. – първоначални и коригиращи в поверителния им вариант, както и информация за начина на изчисление на прогнозната цена за юли 2022 г. Предоставената информация трябваше да съдържа: - заявките на клиентите на „Булгаргаз“ ЕАД за доставка на природен газ за февруари, март, април и май 2022 г.; - количествата природен газ за добив от ПГХ „Чирен“, включени в ценообразуването за март, април и май 2022 г., както и информация за изпълнение на заявените за добив количества за тези месеци. Поискана бе програма на „Булгаргаз“ ЕАД за нагнетяване, съхранение и добив на природен газ в ПГХ „Чирен“ за 2022 – 2023 г., одобрена от „Булгартрансгаз“ ЕАД по месеци съгласно Плана за действие при извънредни ситуации, одобрен от министъра на енергетиката. Поискано бе и заявлението за утвърждаване от КЕВР на цена на природния газ за месец април 2022 г., изчислена с включени в микса количества за доставка от ООО „Газпром Експорт“, входирано в КЕВР на 8 април 2022 г. Да бъдат предоставени всички договори за доставка от алтернативни доставчици, сключени от „Булгаргаз“ ЕАД в периода 27 април 2022 г. – 30 април 2022 г., както и през месец май 2022 г.; информация относно начина, по който са избрани съответните доставчици, цялата кореспонденция със запитвания към всички лицензирани търговци на природен газ, получените оферти от търговците, както и относно това къде са сключени договорите –борса и сегмент; да се представят решенията на съответния Съвет на директорите на „Булгаргаз“ ЕАД, „Български енергиен холдинг“ ЕАД, както и съответните решения на Министерството на енергетиката и Министерския съвет; кореспонденцията с ООО „Газпром Експорт“ – писма от и до ООО „Газпром Експорт“, протоколите от водени разговори и преговори от 1 април 2022 г. до днешна дата във връзка с преустановяването на доставките вследствие на отказа за плащане по предложения от руски доставчик механизъм; извършвано ли е плащане след 1 април 2022 г. или опит за такова от българска страна по дългосрочния договор с ООО „Газпром Експорт“. Поискан беше и анализ и обосновка на взетото решение от „Булгаргаз“ ЕАД да не се заплащат доставките по предложения механизъм от руския доставчик и да се предостави анализ за всички рискове и последици за „Булгаргаз“ и неговите клиенти, „Български енергиен холдинг“ ЕАД и за българската икономика във връзка с взетото решение за неплащане. Също така беше поискан и анализ на рисковете и последиците за „Булгаргаз“ ЕАД, „Български енергиен холдинг“ ЕАД и държавата относно евентуалното неизпълнение от „Булгаргаз“ ЕАД на договора с ООО „Газпром Експорт“ – take or pay и други неустойки, както и на рисковете и последиците, което това евентуално неизпълнение ще има върху изпълнението на договорите с другите доставчици, включително дългосрочния договор с азерската компания и упражняването на лицензиите за обществена доставка и за търговия с природен газ. Също така беше поискан и списък на количествата, закупени по Програмата за освобождаване на природен газ за 2022 г., по месеци, включително всички сключени договори по тази програма. Поискана беше информация относно всички резервирани и платени от „Булгаргаз“ ЕАД капацитети за достъп и пренос от 1 април 2022 г. до 31 декември 2022 г. по месеци, включително резервираните капацитети на терминалите за втечнен природен газ в Гърция и Турция. Беше поискана информация относно прехвърлени капацитети за достъп и пренос от други търговци на „Булгаргаз“ ЕАД за периода 1 април 2022 г. – 31 декември 2022 г. по месеци и всички договори, сключени между „Булгаргаз“ и други доставчици, за доставка на природен газ от 1 април 2022 г. – 31 декември 2022 г. по месеци. Поискани бяха финансовите отчети на „Булгаргаз“ ЕАД към 31 януари 2022 г., 28 февруари 2022 г., 31 март 2022 г. и 30 април 2022 г. Бяха поискани дългосрочните договори, сключени между „Булгаргаз“ ЕАД с ООО „Газпром Експорт“ и със СОКАР, както и анексите към тях. Същите не бяха предоставени и бяха поискани с последващо писмо. От „Булгаргаз“ ЕАД беше поискана и информация относно публикация на електронното издание на вестник „Труд“ от 3 юни 2022 г., в която се излага информация относно решението за спиране на доставките на природен газ от ООО „Газпром Експорт“ за Република България. С писмото са поискани копия от цитираните в публикацията писма и доклади. С друго писмо от дружеството бяха поискани и копия от договори, сключени между „Булгаргаз“ ЕАД и „Боташ“ С. А. – Турция, или друг посредник за договорени или пренесени количества природен газ с входна точка от Република Турция за месеците април – август 2022 г., както и информация относно договорени или пренесени количества природен газ през входна точка Странджа 1 за месеците май – август 2022 г. и договорите за същите количества. Шесто, от „Булгартрансгаз“ ЕАД беше поискана следната информация: одобреният план за нагнетяване, съхранение и добив в ПГХ „Чирен“ по месеци и ползватели за 2022 г. – 2023 г.; подробна информация относно заявените за добив и нагнетяване количества природен газ, както и за съхранените количества природен газ в газохранилището в Чирен от „Булгаргаз“ ЕАД, за периода 1 януари 2022 г. – 31 март 2023 г., по месеци. Беше поискана информация за всички останали ползватели на ПГХ „Чирен“ и за заявените от тях количествата за нагнетяване, съхранение и добив за периода 1 януари 2022 г. – 31 март 2023 г. по месеци, информация за физическите и търговските потоци на вход и изход на българската газопреносна мрежа на изходна точка Кулата – Сидирокастро по дни за периода 27 април 2022 г. – 18 май 2022 г. Седмо, от Държавна агенция „Разузнаване“ и Държавна агенция „Национална сигурност“ беше поискана информация по следните въпроси: - информация относно страната на произход на потребявания в Република България природен газ; - информация относно собствеността, управителите и упълномощените представители на дружествата, от които „Булгаргаз“ ЕАД купува природен газ след спиране на доставките от страна на ООО „Газпром Експорт“; - информация дали агенциите разполагат с данни и анализ относно нивото на корупционен риск, както и относно оказван корупционен натиск при избора на алтернативните доставчици на природен газ, след спиране на доставките от страна на ООО „Газпром Експорт“. II. Констатации по предоставената във Временната комисия информация. Предоставена информация относно заявленията за утвърждаване на цени на природния газ. От предоставените данни от ценовите заявления на „Булгаргаз“ ЕАД е видно, че за месеците април и май дружеството е добило от газохранилището в Чирен приблизително 120 млн. куб. м, или малко над 50% от квотата на „Булгаргаз“. От заявлението, внесено в Комисията за енергийно и водно регулиране на 8 март 2022 г. за утвърждаване на цена за април, става видно, че „Булгаргаз“ ще добива от Чирен количества в размер на 717 400 мегаватчаса. Не е аргументирано поради каква причина е добивано количество от Чирен, отчитайки извънредната ситуация и потенциалния риск от спиране на доставките от Русия в резултат на войната в Украйна. В обосновката към съответното заявление за утвърждаване на цена е реферирана заповед на министъра на енергетиката, съгласно която се издава нареждане на „Булгаргаз“ да добие в периода от 1 април до 30 април 2022 г. включително количества в размер до 717 400 мегаватчаса в зависимост от техническите възможности на ПГХ „Чирен“ и капацитета за добив в периода, разпределен на „Булгаргаз“ ЕАД. В първоначалното заявление на „Булгаргаз“, депозирано в Комисията за енергийно и водно регулиране за месец май на 8 април 2022 г. за утвърждаване цена, цената е изчислена с доставки от „Газпром Експорт“ и не е предвиден добив. От предоставената информация е видно, че цената за месец май, ако се купува руският газ директно от „Газпром“, би била с близо 25 лв. за мегаватчас по-ниска в сравнение с утвърдената от Комисията за енергийно и водно регулиране цена, която се образува пак от руски газ, но закупен с надценка от посредниците. Изразена в проценти, доставната цена на „Булгаргаз“ за месец май 2022 г., би била с 15,33% по-ниска от предложената цена в заявлението на „Булгаргаз“ от 13 май 2022 г. Тази цена е 162,17 лв. за мегаватчас. В тази цена са калкулирани цените на всички доставки от посредници – над 100 евро за мегаватчас. Разликата в цената на посредниците, които продават на „Булгаргаз“ отново руски газ, е повече от 20%. В окончателното заявление на „Булгаргаз“ за месец май отново е включен добив на 546 000 мегаватчаса от газохранилището в Чирен. В същото време е планирано нагнетяване на количества природен газ в Чирен. Тези количества се купуват от посредници и струват с 15 млн. евро по-скъпо, отколкото, ако бяха закупени директно от „Газпром“. Добитият природен газ от газохранилището в Чирен е заместен с такъв на двойно по-висока цена. По време на изслушването изпълнителният директор на „Булгаргаз“ заяви, че включването на добив от ПГХ „Чирен“ в цената за месец май, е направено с цел намаление на регулираната цена. В резултат на тези действия зимата, вместо да се добива евтин газ, останал в Чирен от 2021 г., ще се добива двойно по-скъп, което ще се отрази на топлофикационните дружества и икономическите субекти, потребяващи природен газ. С описания по-горе подход ръководството на „Булгаргаз“ ЕАД е заложило ценови риск за предстоящата зима. Относно предоставена информация по договорите за доставка от алтернативни доставчици. „Булгаргаз“ е разполагало с необходимото време, за да организира и проведе прозрачни процедури по закупуване на необходимите количества газ за последните дни на април, май и следващите месеци през тази година, включително като използва анонимния сегмент на газовите борси в страната. „Булгаргаз“ има лицензия за търговия с природен газ и е ползвател на газопреносната мрежа на гръцкия оператор DESFA, което му дава възможност самостоятелно да договори доставки на ВПГ директно с производители от САЩ, Алжир, Катар и други – без участието на посредници, и самостоятелно да резервира слотове за разтоварване и регазификация на терминала за втечнен природен газ Ревитуса в Гърция. Вместо това „Булгаргаз“ пристъпва към избор на избрани търговци – посредници, по непрозрачен начин, при неясни правила и критерии, като само до ограничен кръг търговци на природен газ са изпратени поканите. Констатира се значително оскъпяване на газа, което съществено увеличава тежестта на цените на природния газ за крайните клиенти в периода след спирането на доставките от „Газпром“, особено през май. На българския газов пазар има над 40 лицензирани търговци. „Булгаргаз“ е изпратило запитване за периода 27 април 2022 г. – 30 април 2022 г. само до 10 търговци на газ. Не е ясно по какъв начин е направен подборът на тези 10 участника и защо не са изпратени запитвания до всички лицензирани търговци. За периода 1 май 2022 г. – 31 май 2022 г. са изпратени запитвания само до 12 търговци на природен газ. Отново не става ясно каква е причината да не бъдат изпратени искания за предоставяне на оферти на всички лицензирани търговци, както и как е направен подборът на точно тези 12 търговци. От предоставената информация става ясно, че няма ясни и еднакви критерии за доставка. Дори и на тези подбрани търговци е искана оферта за доставка за различни количества и на различни входни точки. На един от търговските участници е искана оферта за доставка на газ за месец май на виртуална търговска точка в Гърция за 30 000 мегаватчаса на ден, а в същото време на същия търговски участник е искана оферта за доставка на газ за месец май на виртуална търговска точка в България за 5000 мегаватчаса на ден. От гореописаните факти може да се направи обосновано предположение за съществуването на предварителна уговорка за тези количества, за точката на доставка и за цената. Констатирани са множество нарушения и при класирането и избора на компаниите, с които да бъдат подписани договори за доставка. Примери: Офертата на фирма DEPA за доставки през месец май 2022 г. е получена след изтичане на срока, поставен от „Булгаргаз“ ЕАД –11,00 ч. на 27 април 2022 г., не е твърда обвързваща DEPA оферта, а е индикативна оферта и е под условие на доставка „възможност на газопреносните мрежи на Гърция и България“, което включва както прекъсване на доставките от „Газпром“ към Гърция, така и неналичие на свободен капацитет за пренос поради пренатоварване на потока от Гърция към България, но въпреки това офертата е класирана на първо място и е подписан договор с DEPA, а същевременно получената в поставения срок оферта на „Елпедисон“ е дисквалифицирана поради наличие на едно-единствено условие за конкретен форсмажор – прекъсване на доставките от Русия към Гърция, въпреки че дружеството предлага с 2 евро по-ниска цена от класираното на трето място „Митилинеос“, чиято оферта, също като на DEPA, е получена след изтичане на посочения от „Булгаргаз“ срок – 11,00 ч. на 27 април 2022 г. Класираното на второ място „MET България“ пък има различен поставен от „Булгаргаз“ ЕАД краен срок за предоставяне на оферта – 13,00 ч. на 29 април 2022 г., и дружеството е поканено за участие за доставки за месец май 2022 г. чак на 28 април 2022 г., след като са получени офертите от останалите поканени фирми. Поканено е да предложи до 5000 мегаватчаса на ден, но се подписва договор за 30 000 мегаватчаса на ден за доставка през месец май 2022 г. А офертата на МЕТ за 30 000 мегаватчаса на ден е получена според предоставените от „Булгаргаз“ имейли на 27 април 2022 г. в 11,57 ч., което не само буди недоумение, но най-малкото означава, че без да са били поканени, към същия момент са разполагали с информация за конкретните нужди на „Булгаргаз“ и навярно е съществувала уговорка за доставката на най-голямото предоставено количество природен газ от посредник при така проведените процедури за избор. Подписан е договор с фирма „Акспо“ при цена 109 евро за мегаватчас, при некласирана оферта на „Елпедисон“ – 101,69 евро за мегаватчас, също и на „Енергико“ ЕООД, предлагащо по-голямо количество и по-ниска цена – 104,44 евро за мегаватчас, и при некласирана оферта от фирма „Мотор Ойл“ на цена 106,185 евро за мегаватчас. Фирма DXT е дисквалифицирана, въпреки че е подала обвързваща оферта, поради наличието на условие за форсмажор в офертата, докато DEPA е класирана на първо място въпреки наличие на много по-мащабно условие за доставка, включващо и това на DXT. Подписан е договор с фирма „Акспо“ при цена 109 евро за мегаватчас, при некласирана оферта на „Елпедисон“ 101,69 евро за мегаватчас, също и на „Енергико“ ЕООД, предлагащо по-голямо количество и по-ниска цена – 104,44 евро за мегаватчас, и при некласирана оферта от фирма „Мотор Ойл“ на цена 106,185 евро за мегаватчас. Фирма DXT е дисквалифицирана, въпреки че е подала обвързваща оферта, поради наличието на условие за форсмажор в офертата, докато DEPA е класирана на първо място въпреки наличие на много по-мащабно условие за доставка, включващо и това на DXT. Подписан е и договор с фирма „ОМВ Петром“ също на пo-висока цена – 105,69 евро за мегаватчас, от предложените от „Елпедисон“ и „Енергико“ ЕООД цени. Цената на „ОМВ Петром“ е по-висока и от предложената от DXT за същия период. Следва да се отбележи, че в офертите на някои от търговците е включено условие за прекъсваемост на доставката по технически причини на DESFA. Видно е, че търговците на природен газ са отчели риск за прекъсване на газовия поток от Гърция към България. „Булгаргаз“ обаче настоява газът да бъде доставян в Гърция, без да се отчитат тези рискове и последиците от потенциално спиране на газовия поток към България. В сравнителна таблица на „Булгаргаз“ за цената по Договора с „Газпром Експорт“ и по Договора с AGSC са представени данни за цените считано от 1 януари 2021 г. до 30 май 2022 г. Не е ясно защо „Булгаргаз“ не дава информация и за 2019 г. и 2020 г., както и за месеците юни и юли на 2022 г., за да се формира обективна оценка на пазара на природен газ, както и на алтернативните доставки, реализирани от „Булгаргаз“ след май 2022 г. „Булгаргаз“ не е предоставило всички искани договори, сключени между дружеството и други доставчици за доставка на природен газ от 1 април 2022 г. до 31 декември 2022 г. по месеци. „Булгаргаз“ посочва, че не е предоставило Ддоговора, сключен през май 2022 г. с доставчик на втечнен природен газ, по причина клауза за конфиденциалност, включена в Договора. Цитираната клауза не дава основание за отказ на „Булгаргаз“ да предостави Договора на Временната комисия. Дори и при наличието на забраняваща договорна клауза, на основание чл. 80 от Конституцията на Република България и чл. 113 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание „Булгаргаз“ е задължено да предостави Договора на Комисията, както дружеството е направило и с други договори, предоставени на Комисията с придружителни писма. Относно предоставена информация за обосновката на взетото решение от „Булгаргаз“ ЕАД да не се заплащат доставките по предложения механизъм от руския доставчик. По постъпилата от Министерския съвет информация Министерският съвет е приел решение на оперативно съвещание на 13 април 2022 г., с което задължава „Булгаргаз“ да не предприема действия по изпълнение на предложението на ООО „Газпром Експорт“ за едностранно изменение на условията при заплащане на доставката на природен газ. По информация от Министерския съвет от проведеното оперативно съвещание няма стенограма или протокол, тъй като не съществува нормативно изискване за това. В отговор до Временната комисия премиерът в оставка господин Кирил Петков казва, че на основание чл. 21, aл. 2 от Устройствения правилник на Министерския съвет и неговата администрация оперативната дейност на Министерския съвет се осъществява чрез оперативни съвещания по текущи въпроси от дейността на правителството. Не става ясно кои членове на Министерския съвет са присъствали на това оперативно съвещание, какво становище са изказали, дали въобще са изказали мнение и как са гласували по предложеното решение и имало ли е гласуване. Министърът на енергетиката е входирал в Министерския съвет на същото оперативно съвещание Доклад, съдържащ следните пет точки: 1. „Булгаргаз“ ЕАД да не предприема действия по изпълнение на предложението на ООО „Газпром Експорт“ за едностранно изменение на условията за заплащане на доставката на природен газ по Договор № 02-12-13 от 15 ноември 2012 г., сключен между „Булгаргаз“ ЕАД и ООО „Газпром Експорт“; 2. С цел да бъдат избегнати потенциални рискове, свързани със сигурността и непрекъснатостта на доставките на природен газ за страната, „Булгаргаз“ ЕАД да изготви мотивирано писмено искане до ООО „Газпром Експорт“ за предоставяне на допълнителни разяснения по направеното предложение и обсъждането им; 3. Възлага на министъра на енергетиката да информира Министерския съвет при получаване на допълнителни разяснения по т. 2; 4. „Булгаргаз“ ЕАД да продължи да извършва плащанията за доставяния природен газ съгласно договорените условия; 5. Контрол по изпълнение на настоящото решение се осъществява от министъра на енергетиката и от „Български енергиен холдинг“ ЕАД. Впоследствие със свое писмо, изх. № Е-91-00-17 от 15 април 2022 г., заместник-министърът на енергетиката мотивира с одобрено решение от същото оперативно съвещание на Министерския съвет от 13 април 2022 г., указанията си към изпълнителния директор на „Булгаргаз“ ЕАД да не предприема действия по изпълнение на предложението на „Газпром Експорт“ за нов механизъм за заплащане. От предоставената от „Булгаргаз“ информация относно решението да не се заплащат доставките по предложения от ООО „Газпром Експорт“ механизъм съгласно Указа на президента на Руската федерация е видно, че: - „Булгаргаз“ се позовава само на 3 от писмата на ООО „Газпром Експорт“; - Останалата кореспонденция не се разглежда в отговора на „Булгаргаз“, няма данни тази информация да е предоставена на вниманието на БЕХ, Министерството на енергетиката, Министерския съвет и другите отговорни институции, ангажирани с даването на одобрение или вземане на решение; - „Булгаргаз“ описва предполагаемите рискове от оскъпяване и прекъсване на доставките при плащане по новия механизъм. Твърди се също така, че ще настъпят евентуални негативни последици от нарушаване на санкциите на Европейската комисия, наложени на Руската федерация. Липсва обаче информация относно водена комуникация с Европейската комисия по тази тема, а именно представлява ли заплащането по новия механизъм в рубли на доставения природен газ нарушение на санкциите; - Липсва анализ на рисковете и последиците от спиране на доставките за „Булгаргаз“ и БЕХ в резултат на отказ да се плаща по новия механизъм. Липсва и оценка за вероятния изход при отнасяне на спора с руската страна за разрешаване от арбитража; - Липсва стратегия за водене на разговорите с ООО „Газпром Експорт“ както в случай на отхвърляне, така и в случай на приемане на новия механизъм на плащане. Това налага да се вземат под внимание основните аргументи и твърдения на двете страни в хронологията на разменената кореспонденция: - С писмото от 1 април 2022 г. ООО „Газпром Експорт“ подробно информира „Булгаргаз“ за Указа на президента на Руската федерация и новия механизъм за плащане на газовите доставки за България, за необходимостта и сроковете за откриване на сметки в „Газпромбанк“ за плащане на доставките по договора, както и за последиците при неизпълнение на дадените указания. Към писмото е приложена Инструкция на „Газпромбанк“ за откриване и опериране със специалните сметки – в долари и в рубли. От т. II от Инструкцията става ясно, че срокът, в който банката следва да превалутира, тоест да продаде чуждата валута и да закупи рубли и да завери сметката на ООО „Газпром Експорт“ в рубли, е два работни дни считано от деня, следващ деня на постъпване на средствата по валутната сметка на купувача. Съгласно т. III от Инструкцията за откриването и обслужването на специалните сметки, както и за извършената от банката продажба на валута, купувачът не дължи и не заплаща комисионно възнаграждение. „Булгаргаз“ ЕАД извършва плащане в долари на 28 март 2022 г., с вальор 29 март 2022 г., като това плащане не е прието от „Газпром Експорт“ и е върнато на 8 април 2022 г. - С писмо от 8 април 2022 г. ООО „Газпром Експорт“ напомня на „Булгаргаз“, че плащането на доставките считано от 1 април 2022 г. се извършва само в рубли съгласно процедурата, описана в писмото от 1 април 2022 г. Плащане по старите банкови сметки на ООО „Газпром Експорт“ е нарушение на Указа и се счита за неизпълнение на задължението на „Булгаргаз“ за плащане по Договора. Срокът за извършване на сетълмента от банката е два работни дни, без да се брои денят на постъпване на средствата по валутната сметка на купувача, както и че откриването на специалните сметки отнема два дни, което „Булгаргаз“ следва да вземе предвид, за да спази крайния срок за отговор дали приема новия механизъм, а именно18 април 2022 г. - Едва на 15 април 2022 г., петък, само един работен ден преди изтичане на срока за отговор, „Булгаргаз“ писмено информира руската страна, че ключови аспекти на новия механизъм не са взети предвид и са неприложими. „Булгаргаз“ ще бъде в неизпълнение или забава към ООО „Газпром Експорт“ в случай на неизпълнение или забава от страна на „Газпромбанк“ при превалутиране и заверяване на рублевите сметки; съществува риск от ограничаване на наличността на рубли за търгуване на Московската борса; има риск от спиране на доставките за България от руските данъчни служби при неизпълнение или забава при превалутиране и заверяване на рублевите сметки от страна на банката; „Булгаргаз“ ще трябва да заплати доставките на природен газ преди датата, посочена във фактурите, за да спази крайния срок. „Булгаргаз“ поставя и въпроси за допълнително обсъждане, включително да бъде освободено от отговорност и да не дължи компенсиране на ООО „Газпром Експорт“ за вреди и при забава в резултат на превалутирането; - С писмо от 22 април 2022 г. ООО „Газпром Експорт“ информира „Булгаргаз“, че Указът на президента на Руската федерация е задължителен за руския доставчик и доставките на руски газ се преустановяват, в случай че в срока за плащане не е извършено плащане съгласно новия механизъм. ООО „Газпром Експорт“ не приема аргумента на българската страна, че механизмът не е отработен и използването му би било преждевременно, тъй като други контрагенти на ООО „Газпром Експорт“ от различни европейски страни го прилагат безпроблемно и без забавяния. ООО „Газпром Експорт“ изрично подчертава, че в случай на стриктно спазване на механизма на плащане „Булгаргаз“ няма да носи отговорност и да търпи санкции и вреди. В случай на неизпълнение или забава от страна на банката „Булгаргаз“ следва да претендира правата си по сключения договор с „Газпромбанк“. - С писмо от 26 април 2022 г. ООО „Газпром Експорт“ информира, че към 26 април 2022 г, „Булгаргаз“ не е заплатило по реда на Указа последните 20% от проформа фактурата за доставките за април 2022 г., както и цената на фактическите доставки за април 2022 г. Предвид неизпълнението на договорното задължение и в съответствие с Указа на президента на Руската федерация, считано от 7,00 ч. източноевропейско време ООО „Газпром Експорт“ преустановява доставките за „Булгаргаз“ до пълно изпълнение на задължението за плащане на доставките по Договора по реда, определен с Указа. - С писмо от 27 април 2022 г., след като доставките на руски газ вече са преустановени, „Булгаргаз“ информира ООО „Газпром Експорт“, че не приема новия механизъм на плащане, тъй като не е уреден в Договора за доставка, счита, че няма задължение да плаща в рубли по сметка, различна от посочената в Договора, и има право да извършва плащането в долари както досега. „Булгаргаз“ ЕАД счита, че спирането на доставките на природен газ предвид извършеното на 26 април 2022 г. от „Булгаргаз“ плащане по сметката от Договора поставя ООО „Газпром Експорт“ в неизпълнение на Договора за доставка. „Булгаргаз“ изисква ООО „Газпром Експорт“ да предложи обезщетение на българската страна в случай на допълнителни разходи, преки и косвени, в резултат от прилагането на новия механизъм на плащане, както и да бъде освободено от отговорност при неплащане в рубли в указания срок, в резултат на неизпълнение от страна на банката на нейните задължения. „Булгаргаз“ изисква ООО „Газпром Експорт“ да предложи обезщетяване или отстъпки, в случай че Европейската комисия наложи санкции на „Булгаргаз“ за извършено плащане по новия механизъм. - С писмо от 29 април 2022 г. ООО „Газпром Експорт“ информира „Булгаргаз“, че плащането от 26 април 2022 г. е извършено по старите сметки – постъпило е по сметките на руския доставчик след 1 април 2022 г., тоест в нарушение на реда, определен с Указа, и е налице неизпълнение на задължението на „Булгаргаз“ за плащане на доставките. Предвид това ООО „Газпром Експорт“ е върнало сумите на „Булгаргаз“. На основание т. 14.3 от Договора ООО „Газпром Експорт“ информира „Булгаргаз“ ЕАД, че е в невъзможност да изпълни задължението си за доставка по Договора поради наличието на форсмажорни обстоятелства. Руската страна предоставя сертификат за форсмажор, издаден от Търговско промишлената палата на Руската федерация, потвърждаващ възникването и продължителността на форсмажорните обстоятелства по Договора. ООО „Газпром Експорт“ потвърждава своята готовност да изпълни в пълен обем задълженията си за доставка, в случай че получи плащане от „Булгаргаз“ по новия механизъм. Указът се явява задължителен за изпълнение от ООО „Газпром Експорт“, тъй като е част от вътрешното законодателство на Руската федерация и е приложим към правоотношенията на страните по Договора. ООО „Газпром Експорт“ изразява позиция, че новата схема на плащане не нарушава мерките, наложени от Европейската комисия, като сочи разяснение на Европейската комисия от 21 април 2022 г. Предложената схема на плащане не носи рискове и не би довела до отговорност на „Булгаргаз“ при стриктното й спазване. Банката не удържа никакви такси и комисиони за откриване и обслужване на специалните сметки и за превалутирането. Становището на ООО „Газпром Експорт“ е, че измененията на правоотношенията по Договора в резултат на Указа са несъществени и не нарушават търговския баланс на интересите на страните. - С три писма от 5 май 2022 г. ООО „Газпром Експорт“ отново дава разяснения на „Булгаргаз“ за предложения механизъм на плащане. Руската страна потвърждава, че при добросъвестно изпълнение на задълженията на купувача за плащане, в случай че банката не изпълни стриктно задълженията си за продажба на валута и заверяване на специалните сметки на страните по Договора, не настъпват последиците от спиране на доставките, включително това не води до вземане на решение от данъчните органи на Руската федерация за спирането им. Преминаваме към Становището на правните консултанти на БЕХ ЕАД. На 8 април 2022 г. БЕХ е изискал в срок до 12 април 2022 г. White and Case LLP да дадат становище, като се разгледат вариантите „Булгаргаз“ да приеме или да отхвърли предложения нов механизъм за плащане, както и възможността „Булгаргаз“ да предложи изменение на изпратеното от „Газпром Експорт“ на 1 април 2022 г. писмо. Не става ясно защо правното становище е изискано едва на 8 април, а не непосредствено след постъпилото на 1 април 2022 г. писмо от „Газпром Експорт“. Консултантите предоставят първоначалните си бележки, както следва: - „Булгаргаз“ следва да изиска от „Газпром Експорт“ допълнителна информация, за да разбере и оцени предложения нов механизъм на плащане и рисковете от прилагането му. - Указът на президента на Руската федерация е част от вътрешното законодателство на Русия и се явява задължителен за „Газпром Експорт“. При неизпълнение на новите условия за плащане Указът предвижда забрана за следващи доставки. - С писмото от 1 април 2022 г. „Газпром Експорт“ прави предложение за промяна на договорните условия, като „Булгаргаз“ има договорно право да приеме или да откаже предложената промяна. - В случай че предложението на „Газпром Експорт“ не води до допълнителни разходи и рискове за „Булгаргаз“, то отказът би поставил „Булгаргаз“ в неизпълнение на договорните му задължения. В този случай „Газпром Експорт“ може да се позове на Конвенцията на ООН за договорите за международна продажба на стоки. Член 54 от Конвенцията регламентира задължение на купувача да плати цената, което включва предприемането на такива мерки и съобразяването с такива формалности, необходими според Договора или законите и наредбите, за да стане възможно извършване на плащането. Също така чл. 64 от Конвенцията дава право на продавача да обяви договора за развален: а) ако пропускът на купувача да изпълни което и да е от своите задължения по Договора или по Конвенцията представлява съществено нарушение на договора; или б) ако купувачът не изпълни своето задължение да плати цената или да приеме доставката на стоката в допълнителния срок, определен от продавача, или заяви, че няма да направи това в така определения срок. От друга страна, съгласно § 15 от правния анализ предложението на „Газпром Експорт“ не представлява безрисков механизъм и съответно е малко вероятно чл. 54 от Конвенцията да бъде приложен, тоест вероятността да се счете, че „Булгаргаз“ е в неизпълнение на Договора също е ниска. Също така чл. 64 от Конвенцията дава право на продавача да развали договора, а не да преустанови доставките на природен газ едностранно. Поради тази причина в § 17 от правния анализ е посочено, че „възможностите за успех на подобни хипотези (по чл. 54 и 64 от Конвенцията) , тъй като в Конвенцията на ООН за договорите за международна продажба на стоки е посочено, че продавачът няма право да изисква плащане във валутата, приложима към мястото на плащане, тоест в конкретния случай – в рубли. - Риск от прекъсване на доставките, в случай че „Газпром Експорт“ се позове на форсмажор. При отказ на „Булгаргаз“ да плати съгласно новия механизъм „Газпром Експорт“ би имало добри аргументи, че Указът е форсмажорно обстоятелство по смисъла на Договора за доставка. Руската страна би засилила позицията си, като предостави удостоверение за форсмажор, издадено съгласно клаузите на Договора. Договорът за доставка задължава страните при наличие на форсмажорно обстоятелство да преговарят и да положат всички усилия за постигане на взаимноприемливо решение. „Булгаргаз“ трябва да участва в този процес добросъвестно и активно, за да не изпадне в неизпълнение, с произтичащите от това негативни последици. Според § 23 от правния анализ „Булгаргаз“ би имало възможност да оспори приложимостта на клаузата за „форсмажор“ в конкретния случай, тъй като Указът на президента на Руската федерация не се отнася до изпълнението на Договора. - Риск ООО „Газпром Експорт“ да упражни правото си за изменение или прекратяване на Договора за доставка по съдебен ред. Макар да липсва клауза в Договора за доставка за сезиране на компетентния съд за подобна промяна/прекратяване, швейцарското право дава тази възможност на засегнатата страна. В § 34 от правния анализ обаче се посочва, че за да се стигне до подобна негативна хипотеза, съгласно швейцарското право на страните първо трябва да бъде разпоредено от съдия да пристъпят към задължителни преговори за постигане на взимноизгодни условия, а едва след това да бъде прекратен или изменен по съдебен ред договорът. Също така в § 35 от правния анализ е посочено, че в такава хипотеза „Булгаргаз“ би имало добри аргументи, че Указът не променя съществено равнопоставеността на страните по Договора и не въвежда извънредни задължения за „Газпром Експорт“, съответно потенциален иск на руската компания би могъл да бъде отхвърлен. - Риск ООО „Газпром Експорт“ да бъде освободено от договорното си задължение за доставка на природен газ на основание настъпила обективна невъзможност за изпълнение. Това право е уредено в швейцарския Кодекс на задълженията. „Газпром Експорт“ има добри аргументи в този смисъл и е възможно съдът да приеме, че Указът на президента на Руската федерация покрива хипотезата на настъпила след сключване на Договора обективна невъзможност за изпълнението му от „Газпром Експорт“. В този случай „Газпром Експорт“ ще бъде освободено от задължението да доставя природен газ, а „Булгаргаз“ няма да има право да претендира вреди от неизпълнението. - Потенциален риск от налагане на санкции от Европейската комисия. Консултантите отбелязват, че не им е известно да са налагани санкции при плащане в рубли, както и че за налагането им е необходимо явно гласуване на 27 страни членки. Темата се нуждае от допълнително изследване – казват към онзи момент консултантите. - Консултантите предлагат допълнително изясняване на предложения механизъм на плащане, като „Булгаргаз“ демонстрира, че разглежда ефективно предложението, с което да минимизира възможните рискове от нарушаване на задължението си за добросъвестно упражняване на правата и задълженията си по Договора. - В случай че предложението на „Газпром Експорт“ е свързано с рискове и допълнителни разходи, „Булгаргаз“ би имало основателни търговски аргументи да го отхвърли. Все пак трябва да се прецени рискът „Газпром Експорт“ да преустанови доставките, като се позове на форсмажор или на обективна невъзможност за изпълнение на Договора. - В случай че предложението на „Газпром Експорт“ не носи рискове и допълнителни разходи, отказът на „Булгаргаз“ да плаща по новия механизъм ще добави нови рискове за купувача при спор между страните. И в тази ситуация съществува риск „Газпром Експорт“ да преустанови доставките, като се позове на форсмажор или на обективна невъзможност за изпълнение на Договора. - Консултантите посочват и рискове за „Булгаргаз“ при приемане на предложението на „Газпром Експорт“, свързани със забава или дори неизплащане на дължимите суми в рубли, тъй като превалутирането от долари в рубли и изплащането на дължимата сума към „Газпром Експорт“ от рублевата сметка на купувача се извършва изцяло под контрола на „Газпромбанк“, която е трета страна за Договора, а „Булгаргаз“ не би разполагало с механизъм за никаква защита от отговорност, ако се съгласи с предложението. - Консултантите посочват, че предложеният механизъм просто предполага, че на Московската борса ще има достатъчно рубли за закупуване, като това обстоятелство не е сигурно и отново стои извън контрола на „Булгаргаз“, като това може да доведе до забава на българското дружество и отговорност за неизпълнение на задължения, както и до възможност за спиране на доставките на природен газ от страна на „Газпром Експорт“. Консултантите не са били запознати с последващата кореспонденция между страните и не е изискано от тях актуализирано становище, което, отчитайки приложимото към Договора чуждо материално право, поставя под сериозен риск интересите на българската страна. „Булгаргаз“ не коментира бележките, основните изводи и рискове, очертани в становището на правните консултанти, White and Case LLP, относно вариантите „Булгаргаз“ да приеме или да отхвърли предложения нов механизъм за плащане. „Булгаргаз“ не коментира и последиците от предоставения от „Газпром Експорт“ (с писмо от 29 април 2022 г.) сертификат за форсмажор, издаден от Търговско-промишлената палата на Руската федерация, с който се удостоверява невъзможността за доставка по Договора. - Относно запитване за евентуални рискове и последици от неустойки и клаузата take or pay. „Булгаргаз“ ЕАД не е предоставило изискания анализ на рисковете и последиците за „Булгаргаз“ ЕАД, „Български енергиен холдинг“ ЕАД и държавата относно евентуалното неизпълнение от „Булгаргаз“ на Договора с „Газпром Експорт“ – take or pay и други неустойки, както и на рисковете и последиците, като това евентуално неизпълнение ще има отражение върху изпълнението на договорите с другите доставчици, включително дългосрочния договор с азерската компания и упражняването на лицензиите за обществена доставка и за търговия с природен газ. Не е изследван рискът при отнасяне на спора между страните за разрешаване от Арбитражен съд в Париж съгласно приложимото към Договора чуждо материално право, а именно швейцарското. Отнасянето на спора (относно неустойки, отговорност по клаузата take or pay и други) за разрешаване от Арбитражен съд е нежелателно с оглед огромните арбитражни такси и адвокатски хонорари, които следва да се заплатят авансово, продължителността на арбитражния спор, както и рисковете от изхода на арбитражната процедура. - Относно количествата природен газ, закупени по Програмата за освобождаване на природен газ. От предоставената информация относно закупените количества на търговете на Газов хъб „Балкан“ по Програмата за освобождаване става ясно следното: - Едно определено дружество, което присъства интензивно на газовия пазар през последната календарна година, има закупен природен газ за 2022 г. в размер на 2 219 700 мегаватчаса. За месец май 2022 г. същото дружество е закупило от „Булгаргаз“ определено количество природен газ на цена 161,98 лв. за мегаватчас (цената е публикувана на интернет страницата на „Булгаргаз“ ЕАД) . В същия момент „Булгаргаз“ ЕАД е закупило от това дружество за 31 дена на месец май значително количество природен газ на значително по-висока цена. От горепосочените факти става ясно, че „Булгаргаз“ ЕАД продава на това определено дружество евтин природен газ и после купува същия този природен газ от същото това дружество на по-висока цена като алтернативен доставчик. Разликата в цената остава в търговското дружество, като то формира печалба в размер на 6 922 208 лв. само от количествата, които е купило и препродало на „Булгаргаз“ ЕАД. От своя страна, „Булгаргаз“ ЕАД включва в ценовото заявление закупеното количество на по-висока цена. КЕВР утвърждава цената, като същата цена влиза като ценообразуващ елемент на регулираната от КЕВР цена за битови клиенти и се отразява на цената за стопанските субекти, купуващи от свободния пазар. На закрито заседание представителите на службите за национална сигурност потвърдиха, че са получили сигнал от народни представители за гореописания случай, извършили са проверка по сигнала и резултатът е пратен към компетентните органи. - Предоставена информация относно резервирани и прехвърлени от „Булгаргаз“ ЕАД капацитети за достъп и пренос. От предоставената информация е видно, че „Булгаргаз“ няма никакви резервирани капацитети на терминалите за втечнен природен газ нито в Гърция, нито в Турция, като това бе заявено от представители на правителството. „Булгаргаз“ ЕАД твърди, че не е лицензиран ползвател на турската газопреносна мрежа и не може да резервира капацитет на терминал за втечнен газ в Република Турция. Става ясно обаче, че има резервиран капацитет на входяща точка в Неа Месемврия в размер на 28 670 675 мегаватчаса на ден. Не е ясно за каква цел е резервиран този капацитет, има ли договор за доставка на тази точка и с кого е сключил договор „Булгаргаз“ ЕАД. Не е ясна и цената на доставката по този договор. От предоставената информация е видно, че същото дружество, споменато по-горе в Доклада, е прехвърлило месечен капацитет на „Булгаргаз“ за месец май 2022 г. в размер на 20 000 мегаватчаса на ден. Не става ясно защо, след като това дружество е имало капацитет за внос на Кулата – Сидирокастро, „Булгаргаз“ ЕАД са закупили газа в Гърция и са поискали прехвърляне на този капацитет. Това означава, че доставката не е била сигурна и „Булгаргаз“ са поели необоснован финансов риск за тази доставка. Същото дружество, въпреки че е разполагало с капацитет за внос в България, продава газа на „Булгаргаз“ в Гърция. - Относно предоставената информация по финансовите отчети на „Булгаргаз“. Видно от предоставената информация, от началото на февруари 2022 г. „Булгаргаз“ започва изключително бързо да влошава финансовото си състояние както като финансов резултат, така и като балансови показатели. Печалбата, натрупана към 31 януари 2022 г., много бързо се стопява, трупат се дългове към банки и БЕХ, които достигат 300 млн. лв. Видно от отчетите, само година по-рано „Булгаргаз“ е имало по сметки 246 млн. лв., но сега тези сметки са празни. Това застрашава изпълнението на Договора с доставчиците на газ, включително с азерския доставчик, като е публично известно, че през няколко месеца се издава банкова гаранция, която обезпечава Договора с азерската страна. На 3 юни 2022 г. беше изпратено запитване към НАП дали „Булгаргаз“ ЕАД има просрочени задължения. Към днешна дата още няма отговор от изпълнителния директор на НАП. - Относно доставки на природен газ по Договора с азербайджанската компания. От получената във Временната комисия информация е ясно, че „Булгаргаз“ има резервиран капацитет на Неа Месемврия в размер на 28 670 675 мегаватчаса на ден. Вероятно този капацитет е резервиран, за да обезпечи доставките на азерски газ по алтернативен маршрут считано от 1 юли 2022 г., тъй като договорният маршрут (българо-гръцката газова връзка – IGB) не е изграден и пуснат в търговска експлоатация към тази дата. „Булгаргаз“ не дава информация при какви ценови и други съществени условия е подписано Допълнителното споразумение към Договора за доставка, по силата на което считано от 1 юли 2022 г. доставката се извършва в пълен обем във временна точка на доставка Неа Месемврия до влизането в търговска експлоатация на интерконектора Гърция – България. „Булгаргаз“ не е предоставило договора с AGSC и анексите към него, като се позовава на клауза за конфиденциалност от Договора. Цитираната в отговора на „Булгаргаз“ клауза не забранява предоставянето на Договора, а единствено изисква „Булгаргаз“ да уведоми своевременно азерската страна за предоставянето. Проведени изслушвания: От проведеното изслушване с изпълнителния директор на „Булгаргаз“ ЕАД стана ясно, че за месец август има осигурени определени количества природен газ, но не в пълния им размер, за да задоволят нуждите на клиентите си, а следващите месеци няма категорична яснота дали ще бъдат осигурени необходимите количества. Представителите на службите ДАНС и ДАР представиха на закрито заседание информация относно произхода на природния газ, който се потребява в Република България, собствеността и свързаността с други държави на алтернативните доставчици на природен газ. В предоставената информация има съмнения за извършено нарушение по Регламент (ЕС) № 1227/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2011 г. относно интегритета и прозрачността на пазара за търговия на едро с енергия (OB, L 326/1 от 8 декември 2011 г.) , наричан по-нататък „Регламент (ЕС) № 1227/2011“, а именно търговия с вътрешна информация. Без да изключват възможността от извършено нарушение, все пак изслушаните лица не са предоставили конкретни доказателства за такова. III. Заключения. 1. Предоставената информация съдържа данни, че „Булгаргаз“ е представило пред обществото избирателно, непълно и манипулативно информацията относно кореспонденцията с „Газпром Експорт“ във връзка с поискания от руския доставчик нов механизъм на плащане. Доставчикът ясно е отговорил на опасенията за евентуални рискове. Предоставените документи засилват съмненията, че „Булгаргаз“ е търсило повод за отказ от руския газ и искането на руската страна е използвано именно по този начин. 2. Осигурените алтернативни доставки от посредници са на значително по-високи от руския газ цени. Следва да се отбележи, че начинът, по който са избрани търговците, е непрозрачен, с неясни правила и критерии, като само ограничен кръг търговци на природен газ са получили покана за оферта. Констатира се значително оскъпяване на газа, което съществено увеличава тежестта на цените на природния газ за крайните клиенти в периода след спирането на доставките от „Газпром“. 3. Констатираме, че „Булгаргаз“ отчита продължаване на добива на по-евтин газ от ПГХ „Чирен“ след края на добивния сезон, като успоредно с това извършва и нагнетяване на газ в ПГХ „Чирен“ на количества, закупени от посредници на значително по-високи цени. По същество се извършва заместване на евтиния газ в хранилището с двойно по-скъп, което залага ценови риск за българския газов пазар и особено за топлофикационните дружества за предстоящия отоплителен сезон 2022 – 2023 г. 4. Във Временната комисия са получени данни за рязко влошаване на финансовото състояние на обществения доставчик „Булгаргаз“ считано от месец февруари 2022 г. Влошеното финансово състояние на Булгаргаз поставя под реален риск: 4.1. възможността на дружеството да заплаща доставките на азерски газ и да осигурява изискуемата банкова гаранция в голям размер, което застрашава изпълнението и съществуването на договора; 4.2. изпълнението на доставките по договорите с клиентите на Булгаргаз; 4.3. успешното провеждане на преговорите с доставчици на природен газ (LNG) за реализиране на доставки с цел използване на предварително резервирания от „Булгаргаз“ капацитет на терминала край Александруполис в изпълнение на Решение № 6 от 8 януари 2020 г. и Решение № 166 от 10 март 2020 г. на Министерския съвет; 4.4. лицензите на „Булгаргаз“ за търговия с природен газ в България и Гърция, които изискват поддържане на положителни финансови резултати и стабилност. Влошеното финансово състояние и огромната задлъжнялост на „Булгаргаз“ следва внимателно да се анализира с оглед енергийната сигурност на България. 5. С оглед изразените от ДАНС и ДАР съмнения за извършени нарушения на Регламент (ЕС) № 1227/2011 следва събраната информация да бъде предоставена на КЕВР предвид компетентността на Комисията по глава седма „а“ от Закона за енергетиката. 6. Решението за необслужване на Договора с „Газпром Експорт“ по искания от руска страна нов ред не е взето след внимателно обсъждане и достатъчен обществен консенсус и подкрепа с оглед значимостта на въпроса за енергийната сигурност в страната и гарантирането на качествено и сигурно задоволяване потребностите на обществото от електрическа и топлинна енергия и природен газ. Комисията на основание получените и анализирани документи и информация констатира, че Докладът следва да бъде изпратен на вниманието на съответните органи за запознаване и предприемане на действия в рамките на компетентността им. IV. Приложения. 1. Списък с изпратени писма за искане на информация за нуждите на работата на Временната комисия; 2. Списък на документи, получени от Временната комисия за установяване на всички факти и обстоятелства във връзка с поставените задачи.“ Подписали са се всички народни представители – шест от тях с особено мнение. Господин Председател, благодаря Ви.
Прочетете Проекта на решение.
А, Проектът на решение, разбира се. „Проект! РЕШЕНИЕ по Доклада за дейността на Временната комисия за проверка на обстоятелствата, довели до спиране на природния газ от „Газпром Експорт“, и проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ ЕАД Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 36 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Приема Доклада за дейността на Временната комисия за проверка на обстоятелствата, довели до спиране на природния газ от „Газпром Експорт“, и проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ ЕАД.“ Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря, господин Митов. Преминаваме към дискусия по Доклада на Комисията. Има ли желаещи за изказване? Господин Димитров, заповядайте. Колеги, бъдете активни, защото ще закрием дискусията, ако няма желаещи.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Каквито нарушения е констатирала тази комисия, да ги даде, разбира се, на компетентните органи, затова е и полезно да се правят такива комисии. Обаче сега има един много важен въпрос, който е над останалите въпроси – точка 6 от Становището на Комисията казва така: „Решението за необслужване на договора с „Газпром Експорт“ по искания от руска страна нов ред не е взето след внимателно обсъждане и достатъчен обществен консенсус и подкрепа с оглед значимостта на въпроса за енергийната сигурност на страната и гарантирането на качеството и сигурно задоволяване потребностите на обществото от електрическа и топлинна енергия и природен газ.“ Или, казано другояче, директно, колеги, Вие казвате – тези хора, които сте били в Комисията и не сте подписали с особено мнение, че ако зависеше от Вас, бихте продължили този договор и бихте платили в рубли, тоест това мнение от ГЕРБ се появяваше от време на време, но сега сте го написали вече като конкретна точка. Тоест, ако бяхте Вие, ако зависи от Вас, щяхте да си платите газа в рубли. Друг е въпросът какво щеше да последва от това – дали щеше да има газ, е твърде наивно. И веднага да Ви питам – кажете ми друга държава, държава, не частна компания, която да плаща газа в рубли? Дайте пример да чуем, защото това сте написали в Доклада. Аз съжалявам, че колегата Дани Митов излезе, след като чете толкова време Доклад, но най-накрая след толкова обикаляне на темата – най-накрая си казахте. Тоест трябва да е ясно кой с какви позиции оттук нататък отива на избори. ГЕРБ отиват на избори със следната позиция, че ако зависеше от Вас, ще си платите газа в рубли. Това сте го написали като точка 6 и така сте го и гласували.
Ще обясня после.
Да, така е, аз току-що изчетох, господин Митов, за обществото. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Не от място.
Прочетох я за всеки случай. Направете ми реплика и кажете, че не сте съгласен. Защото, колеги, проблемът е следният – искам да Ви обясня, че това всъщност е много голям капан. Вижте какво става със Северен поток 1. Вижте ограничението на доставките от Москва за целия Европейски съюз. Най-големият капан е да си мислиш, а вероятно и служебният кабинет подобно на ГЕРБ има, евентуалният служебен кабинет ще има подобни разсъждения, че плащането на газа в рубли решава проблема. Не го решава! Даже става по-лошо, защото си мислите, че нещо сте решили, направили сте това действие, не се работи тогава по алтернативни доставчици и дългосрочни договори и това е най-големият риск България да остане без газ. Тоест тази идея, която сте я написали Вие в Доклада като точка 6 и сте се подписали отдолу, има го с Вашия подпис, всъщност не решава нито един важен проблем, а напротив праща България в много кризисна ситуация.
Благодарение на Доклада ли? [[Смях и и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Така че, уважаеми дами и господа, това развитие ще го проследим. Знаете ли кое е важното? Важното е следното – важното е, като се отива сега на избори, да е ясно кой какво би направил, кой какво би направил. Ето, аз Ви казвам – ние от „Демократична България“ ще търсим алтернативни доставки, защото нищо друго не е сигурно. Алтернативи – това ще правим ние! [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Докато Вие, Вие отивате на избори с това, че ще плащате газа в рубли. Това трябва да се знае от българските граждани.
Благодаря, господин Димитров. Заповядайте, господин Митов – реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Димитров така си е решил да чете точка 6. Аз обаче ще Ви я прочета със смисъла, който сме вложили в нея, защото господин Димитров пак нищо не е разбрал, както обикновено май се случва напоследък, не знам, или поне се прави, че не е разбрал. Когато казваме, че решението за необслужване на договора с „Газпром Експорт“ по искания от руската страна нов ред не е взето след внимателно обсъждане и достатъчен обществен консенсус и подкрепа, казваме следното, господин Димитров и уважаеми колеги, аз мисля, че всички ще се съгласим с това – целият процес, да, аз съм първият човек, който ще Ви каже – трябва да се отървем от руския газ! Първият човек, който ще Ви каже – трябва да сме независими от руския газ, това сме го говорили много пъти, така, това е казано. Въпросът е в следното – как се прави това? Има едни държави на север, балтийски държави, които казаха следното: първото нещо, което ще направим, е да изпълняваме договора с „Газпром“ по новия предложен механизъм до 31 декември 2022 г., а след това, тоест изпълняваме този договор, плащаме така, както се реши да плащаме, и то не е в рубли, а е в долари, „Газпромбанк“ си ги превалутира, след което междувременно търсим решение и алтернативни източници, за да се откъснем от въпросния газ. Аз не казвам, че това трябваше да направи България. Не казвам, че това трябваше да направи, чуйте ме внимателно, господин Димитров, това, което казвам обаче, е, че министър-председателят, министърът на енергетиката трябваше да дойдат тук в Народното събрание, трябваше да вземат решение на Министерския съвет, защото такова няма. Няма решение на Министерския съвет, което да регламентира какво се прави. Един заместник-министър на енергетиката пратил писмо и инструктирал „Булгаргаз“ да престане да обслужва договора, това са направили. Това казваме в т. 6. Начинът на действие е бил безотговорен, начинът на действие не е бил съобразен с важността на ситуацията. Трябваше да дойдат в парламента и да ни кажат. Трябваше да намерим общ механизъм за справяне с тази ситуация, като ще прекъсваме доставките, като няма да изпълняваме плащанията, начина на плащане и механизма, предложен от „Газпром“, трябваше заедно да решим с национален консенсус, доколкото е възможно. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Приключвам, господин Председател, простете, че прекалих с времето. Но доколкото е възможно, трябваше да намерим максимален консенсус, защото това е важен национален въпрос и цената я плащаме всички, както видяхме, и като се върви по тази линия, стават и такива злоупотреби, за които говорим.
Господин Йордан Цонев и след това господин Ганев. Нека да редуваме групите, моля Ви.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Димитров, диверсификацията за нас е правилният път извън всякакво съмнение. Извън всякакво съмнение трябва да търсим алтернативните доставки и ние от ДПС сме го заявявали многократно. Това, че имаме обща позиция по темата – зависимост от руските енергийни доставки, не ни прави задължени да приемаме безобразия, да приемаме да бъде излагана на риск икономиката и нормалното функциониране на държавата и на хората. Ако ще правим алтернативни доставки на покупка на друг газ, който е руски газ пак, само че с посредници, това не е решението, а за това става въпрос. Ако ще търсим алтернативен газ, ние трябва да търсим и алтернативни пътища, по които той да дойде, защото по въздуха още не идва, нали, не е измислено, за съжаление.
По телефона.
Ако ще търсим втечнен газ, трябва да кажем точно и ясно къде пристига той, колко мощности има свободни там, колко сме договорили, на коя дата, какви количества и как пристигат тук. Всичко друго са лъжи, нали разбирате? Аз съм наясно, че този кабинет тръгна с лъжи – въобще лъжата му стана норма, обаче лъжа на гърба на българския народ, лъжа на гърба на българския бизнес. Е, чак толкова не бива да се съгласяваме. Например съвсем съзнателно слушах тук министър-председателя – сега господин Ганев ще има реплика след мен, надявам се да го каже – ма няма никакъв валутен риск, тука глупости дето ни ги говори този млад човек. Тука става въпрос за една кореспондентска сметка, която е била в „Ситибанк“, а пък сега ще е в „Газпромбанк“. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Къде е тука валутният риск, какви глупости?! Смяна на плащането – ама то е същото плащане, пак в долари, пак същата цена, пак всичко е същото. И като ги казвам тези неща, защо ги казвам? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Приключвам, господин Председател, благодаря за разбирането. Казвам ги не защото ние искаме да сме зависими от руския газ, а защото едно нещо, когато тръгнеш да го правиш, трябва да го правиш по възможния, а не по невъзможния начин. А възможният начин беше този, който другите страни показаха. Нищо не ни пречеше ние да продължим май месец и да си напълним хранилището в Чирен! Поне това да направим и тогава да ритаме канчето, казано на народен език. Така че темата е, освен че мирише на страшна безотговорност, и е корупционна. Категорично е корупционна! [[Ръкопляскания от ДПС. Възгласи: „Браво!“]]
Господин Ганев, имате трета реплика. Заповядайте, имате думата.
Господин Димитров, не знам дали се замисляте и си давате сметка защо Вашите представители в тази комисия, заедно с „Продължаваме Промяната“, заедно с един от представителите на БСП, искаха и драпаха този доклад да не стигне до залата. Няколко неща. [[Реплики.]] Точната дума е „драпаха“, правеха всичко възможно да не стигне дотук. Няколко легенди, които и в момента ги чухте, които Вие и Вашата политическа формация постоянно обяснявате – плащане в рубли. Няма такова нещо! Няма! И Вие сте един от тези, които постоянно сте лъгали през последните месеци. Няма! Друго, което казват и юристите, които са наети от българската държава – България няма да претърпи никакви финансови щети, ако започне да плаща в тази сметка. Ясно и точно! Точно заради този доклад и там се казва – България може да бъде осъдена. И от тази трибуна е хубаво да кажете, че в началото на следващата година ние можем да бъдем осъдени за около три милиарда да платим точно заради ей тези неща. По отношение на другото, което казахте – нямало дългосрочни договори, нямало плащания, други не плащали. Извинявайте, Унгария преди няколко месеца подписа нов дългосрочен договор за доставки от „Газпром“. Да сте чули да имат спиране на доставките в Унгария? А да сте чули случайно преди, мисля, десетина дни беше, че Унгария поискаха извънредни доставки и от Руската федерация им казаха: „Няма никакъв проблем да Ви доставим извънредни доставки точно защото имате дългосрочен договор.“ А от тази трибуна, тук, министърът на финансите многократно повтори, че докато той е министър и докато „Продължаваме Промяната“ продължават да управляват, никога няма да имаме дългосрочен договор с „Газпром“. Е, това е цената да имаме в момента тази икономическа криза, една от причините е точно това. В този именно доклад се говори точно това, разбиват се всичките митове, които седмици наред, месеци наред Вие лично и Вие включително, и всички други от Вашата парламентарна група, лъгахте, постоянно и единствено само лъжи. Този доклад, ако го прочетете по-внимателно и избягате от политическото си пристрастие, ще видите доста притеснителни неща, които в тази дискусия след малко ще коментираме.
Господин Димитров, дуплика желаете ли? Заповядайте.
Уважаеми колеги, има огромна полза от тази дискусия – станаха ясни позициите. Ето, започвам с ВЪЗРАЖДАНЕ. Те казаха, че ако зависи от тях, и дългосрочен договор с „Газпром“ ще сключат. Господин Цонев, той е доста интелигентен, замаза така работата, да може да се тълкуват неговите думи и тако, и вако. [[Шум и реплики от ДПС.]] Но ценен е господин Митов, в това, което каза. Той каза така, че други страни до края на годината си купували газ от „Газпром“ и след това трябвало да се прави нещо друго. Това го има вече в стенограмите, има я и точка шеста в Доклада, тоест позицията на ГЕРБ чак днес успяхме да изясним. Вие казвате така, че бихте си плащали газа в рубли до края на годината и после да мислите за нещо друго. Това е. Това е положението, колеги. Само че аз се опитах да Ви обясня няколко неща. [[Шум и реплики от ГЕРБ-ДПС.]] Вземете тук думата, не викайте, моля. Искам да Ви обърна внимание, че има плащане в рубли, колеги. Няма такова нещо, че такова предложение не съществува. Има и това е причината на много страни да им бъде спрян газът, защото не са приели промяна на договорите, колеги. Питах Ви коя държава… [[реплики от ГЕРБ-СДС]], държавна компания плаща газ в рубли? [[Реплика от ГЕРБ-СДС: „Германия“.]] Така, питах Ви, само че не през частна компания, не през частна компания, държава имам предвид. И най-важното, което имам да Ви кажа, колеги, вижте как се ограничават доставките за цяла Европа. Дори Вашата теза – на ГЕРБ, че бихте плащали в рубли, дори и това да се случи, Вие вярвате ли, че ще има сигурни доставки по този начин? И разберете следното, в такава ситуация като сегашната всички европейски страни – даже Унгария, даже Сърбия, всички търсят алтернативни доставчици. Всички разбират, че ако не бъдат предприети спешни мерки, сигурност няма. Това правят всички в момента. Така че това усилие да бъдат договорени допълнителни количества азербайджански газ – това трябва да е национална теза, това усилие да има втечнен газ и дългосрочен договор – трябва да е национална теза, всичко друго е много опасно и критично да разберем точно през зимата, че няма да стане по този начин. И аз Ви предизвиквам – ще видите, ясно е, че се отива към избори и служебен кабинет, служебният кабинет ще направи това, което Вие искате, ще започне да плаща газ с рубли, и тогава ще видите, че това не води до никаква сигурност и че ние сме прави.
Благодаря Ви. Господин Карадайъ искаше думата по процедура. [[Шум и реплики от ДПС.]] Заповядайте за лично обяснение. Аз не разбрах с какво сте засегнат, но… [[Шум и реплики от ДПС.]] Добре, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Бих отминал великодушно замазването, което ми пришиха, но тъй като тук става въпрос за много ясни позиции на моята партия, ако може да дообясня, за да не е замазано. Господин Димитров, аз, като говоря, не замазвам, даже съм много прям – или Вие не искате да разберете, или не можете. Нашата партия, „Движение за права и свободи“, няма какво да замазва. Ние от 2016 г. предлагаме много по-сериозни неща в посока енергийна независимост. В нашата програма имаше предложение за зелена икономика, за зелена енергия. Ще отида малко по-далеч – нещо, което не сте длъжен да знаете, но да го кажа на залата. От всички български евродепутати единствени тези от „Движение за права и свободи“ и скандинавските депутати внесоха предложение в Европейския парламент – да не бъркам годината, но мисля, че беше до 2030 г., да се преустанови въобще употребата на руски газ. Това не го знаете, нали? Няма какво да мажем тука. Тук говорим за това, че политиката е изкуство на възможности, а не гледане в тавана и правене на глупости или корупционни схеми. Ако е възможно да спрем руския газ, спираме го, казваме ясно, всички органи решават, показваме откъде икономиката ще се зарежда, битът и така нататък и точка. Ако не е възможно, честно заставаме – както Германия, както Италия, както Гърция, и казваме: „Ще вървим в тази посока, но в момента ще правим друго.“ Какво замазване има тука?! Ще водим страната към енергийна независимост, към зелена икономика и към зелена енергия. Това е ясно. Въпросът е как се прави това и за чия сметка? Ако е за сметка на хората, няма такава политика, която може да оправдае, ако ние правим нещо лошо за хората. Няма такава! [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Няма такава геостратегия, която да върши лошо за хората и да е добра. Изкуството е да съчетаем геополитическите решения с доброто на хората. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Продължавате ли да искате процедура? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Господин Председател, предлагам, тъй като дискусията е много важна, намираме се и в енергийна криза и тук, в тази зала, по време на този дебат, според нас трябва да присъстват най-малко министърът на икономиката и клетвопрестъпникът министър-председател в оставка Кирил Петков също трябва да присъства тук, в тази зала.
Господин Карадайъ, тези квалификации не в залата.
И Конституционният съд го каза. Но в продължение на това, което господин Цонев каза. Само още веднъж да припомня тук, в тази зала, че от 2016 г. в Програмата на „Движение за права и свободи“ основен акцент беше зелената икономика и в частност зелената енергия, но това е дългосрочна политика. Ние го предлагахме да бъде приоритет на страната. За съжаление, не получихме съгласие тогава. Но в продължение – още една тема пропусна господин Цонев. Ние говорихме и за субсидиите за зелена енергия – да бъдат за всяко домакинство, за всеки цех и за бизнеса толкова, колкото харчат, а не субсидии да има за олигарха, енергийно-медийния монополист Иво Прокопиев, да правят плантации за търговия с енергия. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Не разбрах процедурата все пак.
Господин Председател, ако не е ясно, да го кажа още веднъж.
Да, кажете.
Клетвопрестъпникът министър-председател в оставка Кирил Петков да дойде в залата по време на тази дискусия, защото в Доклада и него го има, енергийният министър в оставка да дойде тук, в тази зала, защото и него го има. Сигурно ги има и други хора, но този дебат е важен. Този дебат е важен за всички народни представители и за цялата общественост в България, за цялото общество, за бизнеса. Важен е този дебат! Те са длъжни да бъдат тук, в тази зала…
Добре, разбрах. Втори път вземате думата.
…да ги поканите, още повече предстои и почивка по Правилник. Така че ще има време да дойдат, за да може в тяхно присъствие и с тяхно участие да се води този дебат. Благодаря Ви.
Добре, ще ги уведомим, разбрах. Следващият записан за изказване е господин Несторов. [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова.]] Госпожо Атанасова, заповядайте, по начина на водене. Аз не виждам какъв му е проблемът на воденето. Но… [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова.]] Защо не се изкажете, а по начина на водене, не мога да разбера?
Благодаря, господин Председател. Аз ще ползвам правото за каквато процедура не само аз реша, ами и когато е нужно, да Ви направя бележка по начина на водене. Защото, господин Председател, Вие не прекъснахте господин Мартин Димитров в неговото изказване, докато говореше абсолютни неистини от тази трибуна. Бих искала да напомня, че за диверсификация, докато господин Димитров си говори, други, към които беше насочено Вашето изказване, проектираха, финансираха и започнаха изграждането на газовата връзка. Това реална диверсификация ли е, господин Димитров? Да. Освен това, докато Вие само си говорите, господин Димитров, други направиха възможно България да е съдружник с 20% в LNG терминала за втечнен газ в Александруполис. Докато Вие само си говорите, и то неистини, господин Димитров, други, и това е ГЕРБ и неговите правителства, изграждаха интерконектора с Румъния. Докато Вие само си говорите, господин Димитров, други, и това са правителствата на ГЕРБ и Борисов, подмениха всички компресорни станции с реверсивни такива. В този смисъл, господин Председател, към Вас ми е бележката – по начина на водене, да правите остра забележка на подобни изказвания, защото те са тотална неистина. А иначе допълвам, ако мога – когато каните министър-председателя в оставка Кирил Петков и министъра на енергетиката, да поканите и ръководството на „Булгаргаз“, да поканите ръководството на „Булгартрансгаз“, да поканите може би и началника на кабинета на министър-председателя в оставка, защото тя категорично вероятно има много повече информация за всички процеси. Защото тя очевидно договаря количествата на газ с четири пъти по-ниска цена. Затова е необходимо госпожа Лена Бориславова също да бъде в пленарната зала. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Госпожо Атанасова, понеже ми направихте бележка, да Ви направя и аз на Вас бележка, за това, че Вие направихте реплика на господин Димитров, а не процедурно изказване. Това е моята оценка.
Напротив.
По начина на водене.
Не, за лично обяснение.
За лично обяснение – добре.
Как лично обяснение на процедура?
Засегнат беше директно от Вас.
Бях засегнат поименно. Колеги от ГЕРБ, като сте толкова чувствителни по тази тема, не трябваше да има т. 6 в доклада, под която да сте се подписали. Точка 6 казва, че е трябвало да продължи да бъде купуван газът от Русия. Това казва т. 6. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] А господин Митов специално поясни какво означава това – как имало северни държави, които си купували газа до края на годината и после започвали преговори за някакви алтернативи. [[Реплики от народния представител Даниел Митов.]] И нещо друго да Ви кажа, нещо още по-важно да Ви кажа. Ако си бяхте свършили работата и миналата година бяхте купили азерския газ в пълен обем, в Чирен щеше сега да е пълно. Обаче намерихте оправдания как това не може да се направи.
Ние ли сме виновни?
Затова сега в Чирен не е пълно, което е много важен въпрос. Също да Ви кажа: моля Ви да не споменавате газовата връзка с Гърция. Ние от „Демократична България“ всяка година питахме какво става! Всяка година! Имаше, тя трябваше преди 12 години да е започната. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] И Ви давам сравнение, че Суецкият канал, който е строен с лопати – с лопати са го строили! – е построен за 10 години, а тази газова връзка с Гърция, с която Вие днес се хвалите, което е абсурдно, трябваше да започне 2009 г., а ще бъде готова чак сега, защото се смени властта. И аз, колеги, се опасявам, че ако нямаше ново правителство, тази газова връзка никога нямаше да бъде направена.
Не е вярно.
Но най-важното, което искам да Ви кажа, е друго. Най-важното е следното: хора, изключително сте наивни, че ако платите газа в рубли и се върнете към Москва, няма да имаме проблеми. Това Ви е най-наивната теза. Това ще доведе до капан, до системен проблем. Пак Ви казвам: всички търсят алтернативи. Така че не се хващайте на тази въдица. Единственият начин да гарантираме сигурност на българските граждани, спокойна зима, е да им дадем тези алтернативи. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Димитров.
Процедура!
Момент, момент, момент! Следващият записан за изказване, както съобщих, е господин Несторов.
По начина на водене.
Сега давам половин час почивка, за да може да уведомим длъжностните лица, които искахте да присъстват тук. Така че до 12,15 ч. – почивка. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, възобновявам заседанието. Както Ви съобщих преди почивката, следващият записан за изказване е господин Несторов. Господин Несторов, заповядайте – имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, в началото на моето изказване искам да отправя един специален поздрав към Комисията, нейната работа, начина, по-който е съставен докладът, администрацията на Комисията и като цяло даже и това как председателят го изчете. Но влизайки по същество, първото нещо, което искам да кажа за този доклад, е, че той може би изпуска също немалка част от поразиите, с извинение, които това мнозинство направи. Започвам оттам. Някой спомня ли си, колеги, какво се говореше декември месец за Николай Павлов – бившия шеф на „Булгаргаз“? Сложихте го в списък, махнахте го и сега какво се оказа, че се случва? Много повече от много по-лошото! И не е лоша идея да се направи един анализ на финансовото състояние на „Булгаргаз“ тогава и финансовото състояние сега. Прави впечатление укривателството на документи от Министерството на енергетиката и второстепенните разпоредители и тотално нелепият начин, по който Министерският съвет взима това решение на оперативно заседание и после се оправдава със заместник-министър. Тоталната безстопанственост, за която предупреждавахме от тази трибуна, в навечерието на войната да се продават стотици хиляди мегавати от Чирен всъщност ще ни излиза през носа и прави в момента газът по-скъп, отколкото е, не само прави така, че трябва да го пълним и на по-скъпи цени. Също важно е да се отбележи, че в момента България получава газ към днешна дата от фирма – собственост на „Газпром“, с 30% по-скъпа цена, което по скромни изчисления води до загуби над 100 милиона на месец за българския данъкоплатец, уважаеми колеги. Но искам най-вече да се фокусирам върху начина, по който са проведени тръжните процедури, и метода за избор на алтернативни доставчици. Констатирани са множество нарушения при класирането и избора на компаниите, с които да бъдат подписани договори за доставка. С отправянето на искане за предоставяне на оферти за доставка на количества природен газ през май 2022 г. „Булгаргаз“ е поставил под риск сигурността на доставките, като е посочил като точка на доставка виртуална търговска точка в Гърция, с изключение искането на трима от търговците. По този начин, в случай че гръцкият оператор прекъсне газовия поток към България по техни причини, включително достигане на техническия капацитет на гръцката газопреносна мрежа, „Булгаргаз“ ще бъде в невъзможност да достави заплатените и закупени в Гърция количества до българския пазар и би понесъл вреди в огромни размери предвид размера на 61 хил. и 500 мегаватчаса, което е количеството, което се търси на ден, и което е потреблението на България. Липсват обективни причини за различното третиране на потенциалните доставчици, доставка на виртуална търговска точка в Гърция и България. Това поставя опериращите в неравностойно положение и затруднява обективно съпоставяне от оферираните цени. Най-малко следва да се вземат предвид допълнителните разходи за пренос, капацитет през гръцката газопреносна мрежа и резервирането на блиндирания капацитет на Кулата – Сидирокастро за количествата природен газ, закупени на виртуална търговска точка в Гърция, както и рискът от невъзможност да бъдат пренесени закупените количества в Гърция от „Булгаргаз“ до България. Примери. Офертата на едно дружество за доставки през 2022 г. е получена в 12,00 ч., след изтичане на срока, поставен от „Булгаргаз“, в изпратена покана за 11,00 ч. Не е твърда, обвързваща, офертата е индикативна, както е посочено в самата нея. Освен това всички оферирани количества с условие на доставка „възможност на газопреносните мрежи в България и Гърция“, което включва риск както от прекъсване на доставките от „Газпром“ към Гърция, така и неналичие на свободен капацитет за пренос при пренатоварване на потока между Гърция и България. Офертата за доставка е за пълния обем, който търси България, но „Булгаргаз“ я потвърждава частично за количества от малко под половината. Въпреки че офертата не е твърда и доставката не е гарантирана, а под мащабно условие, офертата е класирана на първо място и договорът е подписан. Същевременно получената също след срока в 12,00 ч. оферта на друго дружество е дисквалифицирана поради наличие на едно условие за форсмажор – много по-конкретно от това на предишните, и то е прекъсване на доставката от Русия към Гърция, въпреки че дружеството предлага с 2 евро по-евтина цена на мегаватчас от класираното на трето място. Офертата на друго дружество за 30 хил. мегаватчаса на ден, пак получена след изтичане на поставения от „Булгаргаз“ краен срок, въпреки това се класира от „Булгаргаз“ и се подписва договор. Офертата е твърда, безусловна и за количества, с които се покрива половината от размера за необходимите на „Булгаргаз“ и за приблизително половината от дневната консумация на цяла България в този период. Това е видно от публикациите в гръцките медии от 8 април, колеги, че фирма МЕТ е резервирала разтоварителен капацитет на терминала в Ревитуса с цел продажба в България и навежда към извод, че МЕТ е разполагала навярно с предварителна информация за конкретните нужди на „Булгаргаз“ и навярно е съществувала уговорка за доставка на най-голямото предоставено количество природен газ при така проведените процедури за избор. Няма логично обяснение за готовността на който и да е търговец да отговори на такава покана със срок на офертата един ден и с количества природен газ, задоволяващи половината консумация на една цяла държава, за които същият търговец има и закупен слот на терминала в Ревитуса, дори държавната гръцка компания, разполагаща с дългосрочни договори за доставка на руски и азерски втечнен природен газ, да е изпращала индикативна, а не твърда оферта и допълнително е поставила редица условия в офертата си към „Булгаргаз“, за да успее да предложи исканите от „Булгаргаз“ количества. Наред с това прави впечатление, че фирмата, която разполага с директен договор към „Газпром“, е единствената фирма, която на 26 април е поканена да представи оферта не за 61 хил. и 500 на ден, както всички други са поканени, а за 30 хил. мегаватчаса. Може да се предположи, че ако действително съществува предварителна договорка с предишната фирма за доставка на 30 хил. мегаватчаса на ден, то дружеството е поканено да участва само за останалите – да не бъдат застрашени едните обеми. Подписани са договори и с други фирми, на по-високи цени, пак канени за различни количества. На 28 април след получаване на офертите от първоначално избраните фирми и след подписване на договори след тях са поканени допълнително фирми да изпратят оферти за същия период, но само за 5 хил. мегавата, което означава, че 30 хиляди пак ги пазим някъде. Фирма – друга, е дисквалифицирана, въпреки че е подала обвързваща оферта, поради наличието на условия за форсмажор в офертата, докато една от първите е класирана на първо място въпреки наличието на много по-мащабно условие за доставка. Подписан е и договор с още една фирма на по-висока цена от предложените от други две, по-висока и от двете, които споменах по-рано. Уважаеми колеги, методът и начинът, по който са се извършили всички тези неща, са огромна заплаха за националната сигурност на България. Само некомпетентността е в повече от корупцията в конкретния случай. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС и ГЕРБ-СДС.]]
Има ли реплики към изказването на господин Несторов? Не виждам. Следващият записан за изказване е господин Жечо Станков. Не го виждам в залата и при това положение е госпожа Теменужка Петкова. Заповядайте, госпожо Петкова.
Благодаря, уважаеми господин Председател! Уважаеми колеги, аз считам, че този доклад, който господин Митов прочете от тази трибуна, дава отговори на много въпроси, които възникваха през последните месеци. На първо място, смея да твърдя на база на това, което чух от този доклад, е, че митът за борба с корупцията, за нулева толерантност към корупцията, за публичност, за прозрачност, за връщане на парламентаризма тотално рухна. Просто това, което се е случвало в „Булгаргаз“ през последните месеци, е една картина на това, което се случваше в рамките на цялата държава. На първо място, стана ясно, че информацията, свързана с прекратяването на доставките от „Газпром Експорт“ за България, е представена манипулативно – това беше точната дума, записала съм си я, че информацията е непълна, че „Булгаргаз“, анализирайки всички факти и обстоятелства, е пропуснал услужливо част от кореспонденцията между „Булгаргаз“ и „Газпром Експорт“ и такава информация е представил и на Министерския съвет. Разбираме също така, че Министерският съвет на 13 април на свое оперативно заседание е взел решение „Булгаргаз“ да не приема оттук нататък условията, които „Газпром Експорт“ поставя едностранно, във връзка с променената ситуация и променения начин на плащане. След това решение на Министерския съвет сами разбирате, че „Булгаргаз“ не е имал по всяка вероятност много широко поле за действие. Що се отнася до така наречените алтернативни доставки, уважаеми колеги, разбираме, че тези алтернативни доставки са направени не на база на публични и прозрачни процедури, а са направени на база изборни и харесвани от шефовете на „Булгаргаз“ и от управляващите търговци на природен газ или посредници. В България има около 40 лицензирани търговци на природен газ, но странно защо от „Булгаргаз“ са отправени покани за оферти само до 10 или 12 бяха компаниите, които са получили такава покана. Тук не можем по никакъв начин да говорим нито за публичност, нито за прозрачност, нито за еднакви критерии. Офертите, които са подадени от тези компании, стана ясно, че са подавани по различно време, оферти, които не отговарят на предварително обявените условия, са приемани за нормални, нещо повече, сключвани са договори с тези компании. Сключвани са договори на цени, по-високи от тези, които пък други търговци на природен газ са им предлагали, но те странно защо не са приети. Всичко това създава много повече въпроси, отколкото отговори. Това поведение е необяснимо и тук отвсякъде мирише на корупция и на корупционни сделки. Така че, уважаеми дами и господа, уважаеми колеги, този доклад наистина ни внесе яснота за политиката на правителството, свързана с природния газ. Да не говорим за това, че тези управляващи оставиха държавата без газ. Това стана ясно от изслушването на изпълнителния директор на „Булгаргаз“, който в прав текст заяви, че до средата на август имаме някакви доставки гарантирани, но след това – до края на годината, природен газ за България няма. И тук ще си позволя да не се съглася с господин Мартин Димитров, който ни обяснява как едва ли не ние от Политическа партия ГЕРБ сме за това да се плаща по договора с „Газпром“ в рубли и че нищо не се прави за алтернативните доставки на природен газ. Първо, господин Димитров не е прав в това, че ние сме за плащането в рубли, защото никой не иска такова нещо от нас. И ако се запознаете с това, което беше изнесено като информация от доклада на Временната комисия, ще видите, че „Газпром Експорт“ е изпратил на „Булгаргаз“ инструкция, от която инструкция става ясно, че никой не очаква „Булгаргаз“ да плаща в рубли – „Булгаргаз“ трябва да плати във валутата, която е предвидена в договора, а ангажимент на „Газпромбанк“ е да превалутира, като това превалутиране се извършва в рамките на два работни дни. Всякакви теории за валутни рискове и за някакви други спекулации просто рухват, защото, като човек погледне всички документи и всички факти, вижда, че става дума за съвсем друго нещо. Така че по отношение на тезата на господин Димитров, че ние едва ли не сме за това да се плаща в рубли, просто искам да кажа, че това е поредната манипулация от тази висока трибуна. Що се отнася до алтернативните доставчици, че едва ли не никой не е мислил за това, искам отново да напомня на колегата, че ако има някой, който е направил нещо за диверсификацията на източниците и маршрутите за доставка на природен газ в България, това са трите правителства с премиер Бойко Борисов. Никой друг не е направил абсолютно нищо. [[Смях и реплики от народния представител Андрей Гюров.]] Не е смешно, господин Гюров, фактите са такива. Фактите са такива! Още през ноември 2016 г. построихме първия интерконектор между България и Румъния. 2016 г.! България нямаше нито една междусистемна връзка със съседните на нас страни. През ноември 2016 г. построихме интерконектора България – Румъния. Интерконекторът Гърция – България ние го направихме възможен. И теорията за тези 12 години, която непрекъснато се споделя от тази трибуна, което е абсолютна лъжа и манипулация. Просто веднъж завинаги трябва да стане ясно, че интерконекторът Гърция – България няма как да бъде факт и да бъде полезен, и да се използва, ако не бяха построени двата проекта – Трансанадолският газопровод и Трансадриатическият газопровод, и не беше изградена връзката на Нея Месемврия. Няма как да дойде азерският газ до България, ако ги няма тези инфраструктурни проекти. Те станаха готови в края на 2019 г. – Трансанадолският газопровод, и Трансадриатическият в края на 2020 г. От първия момент, в който тази инфраструктура е налице и входната точка на Нея Месемврия беше изградена в края на 2020 г., от 1 януари 2021 г. в България се доставя азерски природен газ. И понеже тук бяхме обвинени, че едва ли не ние не сме направили необходимото, за да получим пълните количества, аз бих искала да кажа на господин Димитров, че има правила, има резервиране на капацитет и не всичко зависи от това някой да желае нещо. И още една скоба, ако позволите. От 1 юли сега се обяснява как ние получаваме пълния обем азерски газ от 1 млрд. кубични метра. Хубаво е обаче да попитаме управляващите на каква цена получаваме разликата от 300 млн. кубични метра газ, която ние договорихме и подписахме анекс, ние ги получаваме на договорната цена, тоест на ниската цена, и вижте тези 700 млн. кубични метра газ, които получаваме от 1 юли, на каква цена са. Те не са на договорната цена, те са на пазарни цени. И по всяка вероятност, когато човек анализира всички тези факти и обстоятелства, ще стигне до извода, че няма нищо изненадващо в депозираното днес от „Булгаргаз“ заявление, с което, забележете, колеги, се иска увеличаване на цената на природния газ с 55%. С 55% цената за месец август ще бъде увеличена! Не знам това как можем да го обясним – да го обясните Вие всъщност, на българските граждани и не знам какво е разбирането на управляващите за диверсификация за доставките на природен газ и откъсването от руския природен газ, след като в резултат на действията на управляващите и на ръководството на „Булгаргаз“ ние на практика така се диверсифицирахме, че пак получаваме руски природен газ, но с 30% по-висока цена. Ако това е диверсификация, мога спокойно да кажа, че това е поредната лъжа и манипулация, както много други, които през последните седем месеца на Вашето управление ние чухме. Така че, уважаеми колеги, докладът наистина е много полезен, защото той дава на българските граждани, на българското общество ясната картина за това кой какво е правил, кой как спазва законите и кой как милее за интересите на България. Ние посредници не сме имали, а напротив, ние махнахме посредниците. Вие въведохте посредниците и вкарвате отново руски газ с 30% по-висока цена, говорите за диверсификация и как за шест месеца Вие сте построили гръцката връзка. Извинявайте, но тя все още не е построена, не е въведена в експлоатация и мисля, че все още няма и Акт 15. Така че всичките тези снимки на премиера в оставка Петков с крана не са нищо друго освен една бутафория. Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Реплики към изказването на госпожа Петкова? Реплика ли желаете? Заповядайте за реплика. Дано да е реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Петкова, искам да се обърна към Вас и да Ви кажа, че в едно не сте права – не сте права, че от 1 август ще има нова цена на газа по простата причина, че в момента нямаме легитимно избран председател. Имаме избран срещу конституционните правила или направо противоконституционно избран председател, който вече няма право да седи в кабинета си. Истината обаче, която казвате, е, че допълнително с 55% ще скочи газът, което за последните три месеца, като съберете всичките проценти, скокът на газа е над 103%. За последните три месеца! 103%! Това, което подкрепихте в залата и Вие като част от Енергийната и от Бюджетната комисия, да падне ДДС на хляба с 20%, вече си мечтаем не да падне цената на хляба, а поне да се запази същата, да не кажа да не скочи с още 20%. Така че просто искам да отправя този апел към Вас: вземете отношение в дупликата си относно това дали наистина ще скочи цената, или няма да скочи и какво влияние ще има тя върху пазара, върху индустрията, върху хората, върху, ако щете, топлофикациите. Забелязахте ли как, преди да си тръгне, почетният председател на Комисията за енергийно и водно регулиране вкара проверка в Столичната топлофикация и умишлено занижи компонентата на газа в ценообразуването на „Топлофикация“, за да може умишлено да води „Топлофикация“ към невъзможност да събира достатъчно средства, за да си плаща газа към „Булгаргаз“? Или, с други думи, вървим към една тайна приватизация на „Булгаргаз“. Държавното дружество в енергетиката, което по Ваше време като министър беше с 99 милиона печалба към края на предната година. Благодаря Ви.
Друга реплика? Заповядайте. Вие сте следващият записан за изказване, но Ваше право.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Петкова, валутен риск при сметка тип „К“, което е предложено от „Газпром Експорт“, има. Такъв риск има. Точно това казват всъщност правните консултанти в правния анализ, който е доста страници. Вие сте се запознали с него. Аз знам и от Комисията, че сте се запознали, но сега пропускате да го кажете. Целият този риск около превода на долари и превалутиране в рубли през Московската борса и захранването на рублевата сметка се носи изцяло от „Булгаргаз“. „Булгаргаз“ носи риска от това нещо – не „Газпром“, не „Газпромбанк“, не Московската борса, а „Булгаргаз“. Рискът е свързан със забава и липса на наличие на валута на Борсата в Москва и съответно е възможно неизпълнение на плащането, а оттам липса на газ, въпреки че вече сме си платили задълженията по договора. Така че валутен риск има. Трябва да бъдем точни в изказа си, когато говорим за така наречената сметка тип „К“, което беше едностранно наложено от „Газпром“ спрямо българската държава. Това е.
Реплика.
Реплика ли желаете? Трета. Заповядайте.
Госпожо Петкова, разбрах току-що, че сте изчели и Вие въпросния доклад и по това, което чух, сте видели вътре, но не го споменавате, че има реален валутен риск някой да си плати и да не си получи газа. Та, коя държава, фирма или което ще да е учреждение си е платило въпросната сметка и светът не е разбрал, че от Руската федерация са го излъгали, ощетили, взели са му парите и не са му направили въпросната доставка? Коя? Аз ще Ви кажа, защото не знам дали Вие ще го кажете. Няма такова нещо. Лъжете, лъжете – няма такова нещо, няма такава държава, няма излъгани, няма измамени. Риск няма, както чухте и Вие на Комисията… [[Реплики.]] Не, Вие си позволявате…
Господин Ганев, Вие правите реплика на реплика обаче, нали така?
Така, това, което и Вие много добре чухте, че няма плащане в рубли. Има плащане в долари. Няма нищо такова, за което не знам с какви очи продължавате – поне „Демократична България“ се спряха да повтарят мантрата днес. А Вие с какви очи го говорите, че се плаща в рубли? Не, не се плаща в рубли. Да, Вие загробихте българската енергетика.
Заповядайте за дуплика, но все пак да кажа още веднъж – нека се придържаме към правилата. Репликата да бъде реплика към изказването, а не към другата реплика.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Благодаря и на колегите, които ме репликираха. Ще започна от репликата на колегата Станков. Да, наистина ситуацията, пред която сме изправени, е изключително сериозна. Смея да твърдя, че тя е направо критична. Без наличието на легитимен председател на Комисията за енергийно и водно регулиране този изключително важен регулаторен орган в страната не може да вземе нито едно решение. Изключително безотговорно е това, което на практика може би ще се случи. От страна на управляващото мнозинство е налице абсолютно нежелание този въпрос да бъде решен, въпреки че днес в рамките на заседанието ние предложихме в дневния ред да бъде включена точка с решения, които предлагаме от страна на опозицията, и да бъде възстановен легитимно избраният председател Иван Иванов, така, както повелява Законът и Конституцията на Република България. В Закона пише, че той, господин Ананиев, изпълнява длъжността до избирането на следващ председател на КЕВР. Такъв съгласно конституционното решение не е имало от 9 февруари до настоящия момент. Така че хубаво е да четем законите и Конституцията. Проблемът, господин Станков, наистина е изключително сериозен. Вие сте прав, няма кой да утвърди цената за месец август за природния газ. Това ще доведе до много сериозни проблеми, защото бизнесът няма да знае на каква цена да включи в себестойността на произвежданите стоки и услуги компонентата природен газ. Това ще доведе до изключителни проблеми. До фалити може би в компании. Наистина е изключително сериозно. Що се отнася до репликата на господин Стефанов. Господин Стефанов, валутен риск не съществува. Той не съществува затова, защото видях инструкцията, видях това, което пише в нея. В нея много ясно е казано, че всъщност ангажиментът за превалутиране е единствено и само на „Газпромбанк“. Тя е банката, която има ангажимента да превалутира в рамките на два работни дни. Ангажиментът на „Булгаргаз“ е да плати във валутата, която е заложена в договора. Вие смятате ли, че ако имаше такъв риск, държави, като Германия, като Австрия, Унгария, Словакия, Италия, щяха да поемат такъв риск? Според мен истинският риск е от това България да остане без природен газ през есента и зимата. Това ще постави на риск не само енергийната сигурност. Ще постави под риск националната сигурност на страната. Това е истинският риск, който стои пред България. Ние трябва да направим всичко възможно този риск да бъде минимизиран, да се предприемат действия и наистина да се осигури природният газ за България. Защото това, което всъщност Вие като правителство и като управляващи ни завещавате, не е нищо друго освен кризи, кризи навсякъде, а най сериозната криза е в енергетиката. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Господин Рамадан Аталай, за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. По начина на водене. Уважаеми господин Председател, имаше 30 минути почивка, трябваше да бъде поканен премиерът Кирил Петков да присъства, включително и министърът на енергетиката, и госпожа Лена Бориславова. В този доклад, колеги – като гледам ПП как сте награбили телефоните, ще изскочи някоя буква и няма да разберете за какво говорим от тази трибуна. [[Реплики.]] Колеги, говорим за това, че министър-председателят не е взел решение – Министерският съвет няма решение. Говорим за това, че консултантът казва, че едностранно е прекратен Договорът с „Газпром“. Говорим за това,че 300 милиона е по-висока цената на газа, която сте доставили през последните три месеца. Говорим за това, че 300 милиона е загубата на „Булгаргаз“ за тези три месеца. Говорим, че онези газови доставки, които ги договорихте насред океана, са с 30% по-високи от газа, който можеше да получава България. Колеги, говорим за много сериозна корупционна схема. Може и да е от незнание, но това не ги освобождава от отговорност, господин Председател. Затова моето предложение е нека, колеги, да хвърлим телефоните. Ако ние в залата днес не разберем, че това, което разглеждаме, е онзи документ, който ни представя реалната ситуация с газа и това, което ще се случи в зимата, как да разберат хората извън тази зала? Затова, господин Председател, много Ви моля, поканете премиера, поканете Лена Бориславова, поканете министъра на енергетиката и господин Асен Василев. От „Булгаргаз“ директорите не е необходимо да ги поканите. Те са си направили онова, което са им разпоредили. А те какво са направили? Целенасочено са вкарвали посредници, препращани от премиера при тях. Благодаря Ви.
Господин Аталай, искането, което беше направено за министрите, длъжностните лица, които трябва да бъдат поканени, са уведомени. Министрите са извън столицата и затова не могат да присъстват. Така че информирам Ви, колкото пъти да го правите искането, няма как да ги докараме насила тук.
Рашков да ги арестува.
Следващият записан за изказване е господин Васил Стефанов от „Продължаваме Промяната“ – заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Вчера по време на Временната комисия за установяване на факти и обстоятелства около спирането на газа от „Газпром“ с председател господин Даниел Митов беше приет Докладът „Митов“. Защо наблягам на името на председателя, при цялото ми уважение към него, разбира се? Комисията беше създадена за срок от един месец, като ние удължихме срока ѝ в пленарната зала с още един месец, тоест Комисията работеше в периода 11 май – 11 юли 2022 г. Тези дати са видни от сайта на Народното събрание даже към днешна дата. Въпреки това господин Митов свика заседание миналия петък, на 22 юли 2022 г. Тогава попитах – коя Комисия заседава, кои са членовете ѝ, въз основа на кой текст от Правилника има изобщо заседание на вече прекратена Комисия? Цитирах даже текста на чл. 36, ал. 5 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, където е посочено, че временните комисии преустановяват съществуването си с изтичането на срока, за който са създадени. Преди малко имахме призив да четем законите, да ги спазваме и така нататък. Това беше един пример, когато буквално не се спази Правилникът, буквално. В условията на грубо нарушение на Правилника, защото това за мен е грубо нарушение, ми беше обяснено, че Комисията има формални и неформални заседания, като приемането на Доклада било в рамките на неформално заседание. Такова разграничение в ПОДНС няма, но при изтекъл срок на Комисията тя все пак беше проведена. За съжаление, нарушенията на правилата не спряха дотук. На вчерашното заседание на Комисията председателят допусна процедурно предложение буквално да се наруши чл. 63 от Правилника, който определя кои предложения как се гласуват по- ред, като преди редакционните поправки по Доклада от „Продължаваме Промяната“ и „Демократична България“ господин Митов допусна да се гласува основното предложение. На всички ни е ясно защо беше направено това, за да може да се приеме така наречената рамка на Доклада, тоест такъв, какъвто господин Митов е изготвил, без право на различно мнение. Поради това лично аз гласувах против Доклада и го подписах с особено мнение. Сега по същество на приетия доклад. За мен той е написан изключително едностранчиво, не е обективен, като голяма част от фактологията е неправилна, непълна и тълкувана според субективните представи на написалия Доклада. По силата на мнозинството към него не бяха добавени редица корекции, които отразяваха фактологията и внасяха някакъв баланс в тезите на Доклада. За да добиете представа, Докладът е около 24 страници. Предложенията на „Продължаваме Промяната“ бяха около 15 страници – нови 15 страници към вече изготвения доклад. От тях бяха приети точно три параграфа – не страници, параграфа. Най-силно впечатление ми направи това, че според Доклада миксът на газа в Гърция е само руски, като количествата, които ние сме внесли оттам, също са руски, а не са микс от азерски, алжирски, американски и руски газ. Толкова за обективността на Доклада „Митов“ и за липсата на еднопосочни политически тълкувания в него. Всъщност в Доклада не стана ясна хронологията на събитията от месец април, а тя е следната – „Булгаргаз“ ЕАД има Договор за доставка на природен газ с „Газпром Експорт“, който е в сила до 31 декември тази година. Това е безспорно. В Договора плащането е уредено в щатски довари. Това също е безспорно. На 28 март с вальор 29 март, тоест още преди какъвто и да е било указ, „Булгаргаз“ ЕАД прави опит, не прави опит, направо е наредило плащане с вальор 29 март в щатски долари към „Газпром Експорт“. Едва след това – на 1 април, президентът на Руската федерация издава Указ, с който всички плащания иска да бъдат извършени в рубли, а не във валута по Договора – в рубли. Затова говорехме и преди малко. Едва на 5 април преводът на „Булгаргаз“ е върнат от обслужващата банка. На 7 април „Булгаргаз“ отново прави опит да заплати дължимото в щатски долари, като сключеният договор изисква и каквото е искането в проформа фактура от 18 март от „Газпром Експорт“. Междувременно Българският енергиен холдинг възлага на международна адвокатска кантора – беше ѝ споменато името няколко пъти, но ще го спестя – международна е адвокатската кантора, неведнъж ползвана от БЕХ. Тя е наета, за да извърши анализ на едностранно наложените промени по Договора, който анализ казва, че съществува значителен риск за българската страна, тъй като предложението може да постави „Булгаргаз“ в неизпълнение. От една страна, да са платени сумите, а от друга, да не се получат дължимите доставки на газ. Да не говорим, че разкриването на сметка тип „К“, както иска Путин, означава всеки спор за това, забележете, да се разглежда в Арбитражен съд в Москва по руското право. Министърът на енергетиката от квотата на „Има такъв народ“ е бил в постоянна комуникация с назначения от самия него директор на „Булгаргаз“ и е изготвил доклад с препоръки и конкретни предложения за Министерския съвет. Анализът на кантората, докладът на министъра на енергетиката заедно с предложените пет точки за последващи действия е изпратен на оперативно заседание на Министерския съвет на 13 април. Съобразно изпълнение на чл. 21 от Устройствения правилник на Министерския съвет той одобрява същите точки, предложени от министъра на енергетиката. На 27 април вторият опит за плащане по Договора в щатски долари отново е бил върнат, а газът спрян едностранно. Не сме се отказвали – спрян. Това е нарушение на действащия договор, при положение че българската страна е спазила абсолютно стриктно всички изисквания по него. Оттук нататък, както министърът на енергетиката е заявявал в Комисията по енергетика – България продължава да заявява количества към „Газпром“, които обаче не се изпълняват. В крайна сметка при всички тези обстоятелства с положени огромни усилия газовите доставки в България не бяха прекъснати. Ако пък има извършени закононарушения – нека компетентните органи, да разследват отговорните лица. Ние от „Продължаваме Промяната“ искаме принципа за нулева толерантност към корупцията, който преди малко беше споменат, да се прилага за всички по еднакъв начин. Обобщено, колеги, всичко гореизложено означава, че България е изрядна страна по Договора с „Газпром“. Направила е два опита да заплати в долари, както е сключен Договорът. Не се е съгласила с откриване на сметка тип „К“ и с поемането на целия риск, свързан с процедурата по превалутиране, вместо „Газпромбанк“ и „Газпром“ да понесат този риск. България продължава да заявява количества към доставчика. Той не ги доставя. По този начин „Газпром“ е поставен в забава, което би довело до получаване на неустойки при завеждане на дело пред арбитражен съд. Точно тези крайни изводи не бяха отразени в Доклада „Митов“. Цялостното впечатление от този политически, защото за мен това е политически доклад, е, че правителството не е положило усилия да осигури газ, че „Газпром“ е лоялен търговски партньор и сигурен доставчик, че не е било нужно да се съобразяваме с правните становища, с Европейската комисия, общоевропейските санкции към Русия и че е трябвало да се съгласим с предложението за извиване на ръце от страна на Путин. Това ли са евро-атлантическите ценности и борбата с агресията, които ГЕРБ изповядва? От Доклада „Митов“ става ясно, че отговорът е да. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Реплики ли? Господин Жечо Станков, след това Несторов. Отстъпвате на Митов? Заповядайте, господин Митов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Първо, Комисията в залата е гласувала докога ще е крайният ѝ срок. Ние сме си изпълнили всички ангажименти дотогава в срок – до 11-и, провели сме всички изслушвания. Оттам нататък техническата работа по изготвяне на Доклада и неговото гласуване могат да продължат и след крайния срок и приключване на работата на Комисията, официалните изслушвания. Това не е прецедент в българския парламент. И други временни комисии са работили по този начин, така че не мисля, че сме направили нещо нередно, още повече че Комисията е съвсем легитимна, гласувана е в залата, тя съществува и си е свършила работата. Второ, по повод гласуването на основната част на Доклада. Тя беше гласувана, след като бяха гласувани и редакционни предложения, с които ръководството на Комисията се беше съгласило. Тези редакционни предложения от парламентарните групи влязоха в Доклада и бяха гласувани, след което, въпреки че гласувахме основната част на Доклада, аз много ясно заявих и казах, че ще продължим с гласуване на всички редакционни предложения. Даже започнахме да ги гласуваме едно по едно, след това гласувахме анблок, тъй като стана ясно, че фактически гласуването се повтаря. Дотук по техническите детайли. Няма да обръщам внимание на всички твърдения в изказването на господин Стефанов, единствено ще обърна внимание на следното. Никой в Доклада не твърди, че „Газпром“ е надежден доставчик. Никъде такова нещо не се твърди! Нито пък, че руската страна е надежден доставчик. Единственото нещо, което казваме, е, отново ще повторя, защото това е тълкуванието и на господин Димитров, ние преди малко си говорихме с него, никъде в Доклада не се твърди такова нещо. Единственото нещо, което се казва, е, че решение за необслужване на Договора с „Газпром“ е взето по начин, който не въвлича легитимните институции, български институции, така че да може да се намери национално отговорно решение, тъй като доставките на газ са стратегически важни. И ако ще се търсят алтернативи, те трябва да се търсят с национално усилие, и то това усилие трябва да бъде подкрепено. Трябва да бъде подкрепено от българския парламент, трябва да бъде подкрепено от абсолютно всички политически партии, или дори да не са всички, да е търсен максимален консенсус, а не заместник-министър на енергетиката да нарежда на „Булгаргаз“ да прекрати обслужването на Договора с „Газпром“ и да се твърди, че има решение на оперативно заседание. Такова решение ние не сме виждали. Такова решение няма. Може и да има, само че оперативните съвещания на Министерския съвет са за да подготвят официалните решения, тоест обсъждаме нещо, събираме се, подготвяме официално решение и тогава го приемаме. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Такова нещо няма и в Доклада това е отразено. Ние не знаем на базата на какво Министерският съвет, и съответно заместник-министърът на енергетиката е наредил на „Булгаргаз“… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Приключвам, господин Председател. …Не знаем на базата на какво заместник-министърът на енергетиката е наредил на „Булгаргаз“ да спре обслужването на Договора. Всичко е направено много сиво и тъмно – за това говорим. Никой не е казал, че „Газпром“ е надежден доставчик. Алтернативи трябва да се търсят, това е ясно, ама трябва да се направи национално усилие за това. Благодаря.
Господин Несторов, втора реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Стефанов, да, не е имало Комисия, но Вие сте били там, правили сте предложения, гласували сте редакционни поправки. Дотук… Даже си изтеглихте, между другото, част от редакционните предложения накрая, но прави ли Ви, уважаеми колеги, едно впечатление? Тук се говори за Устройствен правилник на Министерския съвет, за процедури, как едното предложение било възприето, другото не било възприето. Ами, господин Стефанов, ние от Вас очаквахме конкретика, конкретика как няма да фалира „Булгаргаз“, конкретика как българският бизнес ще има газ, конкретика как софиянци ще имат парно тази зима, а Вие влязохте в конкретика и казахте нещо от рода на, че България взима алжирски газ от Гърция. Моля Ви се, дайте да го решаваме сериозно този въпрос. Благодаря Ви.
Трета реплика? Не виждам. Господин Стефанов, дуплика, заповядайте. Удължете времето на ДПС!
Благодаря, господин Председател. Благодаря на колегите за репликите. Уважаеми господин Митов, пак казвам, приемането на Доклада се случи на заседание с гласуване, Комисията обаче беше с изтекъл срок. Влезлите редакционни предложения, които споменахте, бяха три абзаца, останалите обаче 15 страници бяха гласувани едва след като приехме текста на основното предложение. Ето това аз наричам нарушение на чл. 63 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. В пленарната зала сме имали много случаи, в които сме го спазвали, тоест не смятам, че Вие не знаете какъв е този текст, просто вчера избрахте да допуснете такова процедурно предложение. Не знам как е нелегитимно едно решение, минало през анализи, доклади на министъра на енергетиката, съдържащи конкретни предложения за действие, и обилна кореспонденция, тоест институциите са въвлечени – БЕХ, „Булгаргаз“, министърът на енергетиката, в крайна сметка Министерският съвет. Не знам това как е решение, и е нелегитимно, не знам… Господин Несторов, когато гласувахте да има Комисия, защото имаше такова проведено гласуване, аз останах, разбира се. Вие избрахте да има Комисия. Естествено, че ще остана да си свърша работата. А конкретика за изброените от Вас въпроси – те касаят един бъдещ период и аз твърдя, че това не е било в предметния обхват на Комисията, изобщо не е следвало да се обсъждат и не са обсъждани тези въпроси. Имахме си конкретна задача, как сме я свършили, аз вече си дадох своята оценка. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви. Следващият записан за изказване е господин Жечо Станков – заповядайте, имате думата.
Само да помоля да удължим времето на групата.
Вие имате достатъчно време.
Благодаря Ви. С колко време разполагаме?
С 15 минути и 40 секунди.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! За мен днес е много интересно да чуя изказванията на всички колеги, които обаче не коментират по същество Доклада. Господин Митов, аз пък лично искам да Ви поздравя за страхотната работа на Комисията и на Вас като председател и аз лично съжалявам, че Докладът не е „Станков“, а е „Митов“. За мен щеше да е чест да бъде „Станков“ такъв доклад, защото в този доклад се съдържат единствено и само истини. И приказки в насока, че Коалицията ГЕРБ-СДС би желала да плаща в рубли за газ, са една фактологическа неточност може би от страна на колегите, които изричат тези думи. Това, че Комисията неправомерно е заседавала, е една фактологическа неточност, да не ги наричам лъжи, но по-важното тук е следното. ГЕРБ-СДС като коалиция никога нямаше да си позволи да докара държавата до този момент, в който да имаме тези заключения, които в момента имаме в Комисията. Енергийните експерти в групата – госпожа Петкова, господин Делян Добрев, аз лично може би, ако бяхме докарали държавата до такова състояние, в каквото я виждаме в момента в сектор „Енергетика“, не само щеше да ни е срам да излизаме да говорим от тази трибуна, а със сигурност нямаше да се показваме и пред хората. Какво обаче става ясно от Доклада? Стават ясни неща, които преди това от колегите бяха описвани само като твърдения от страна на опозицията. Сега съвсем ясно лъсна обаче каква е истината. Истината, която показва, че реално погледнато, много по-рано се е знаел сигналът от страна на „Газпром“ на база на решението на техния президент, до какво ще доведе това в търговските взаимоотношения. Ясно е, че държавата не е предприела никакви действия, защото, ако бяхме ние, щяхме веднага да предизвикаме една транспарантна и прозрачна процедура, с която да поканим всички световни доставчици на втечнен природен газ и на такъв по тръби – от Щатите, от Европа, от Африка, от Австралия, ако щете, с една основна цел: да доставим на българските граждани сигурни количества газ на достъпни цени. Още веднъж, количества газ на достъпни цени! Сега в момента какво имаме? За три месеца очаквано увеличение на газа със 103%, и най-интересното е, че дори и 103% повишение не ни носят гаранция, че въобще ще има газ, не ни носят тази гаранция. Само знаем, че ще е 103% повишението за три месеца. Какво щяхме да направим ние? По най-бързия начин да договорим добри цени на втечнен газ и на такъв по тръба, да си резервираме капацитети, където е необходимо, и да не ставаме заложници на посредници, защото цялото това нещо, което е описано в Доклада, показва една-единствена предпоставка, че всичко е било доста сериозно и дългосрочно замислено от нашите колеги и се изпълнява един дългосрочен план, който на всичкото отгоре e подплатен и с оперативно заседание на Министерския съвет. Господин Митов, Вие като председател, а аз съм сигурен, че също сте си го помислили като мен, че дори и министърът на енергетиката да е искал да предприеме някакви действия с цел осигуряване на доставки на газ – без значение от кой източник, на него му е казано: нищо няма да правиш. И тук още по-смешното е, казвам още по-смешното, защото знаете, че за кратък период от време от моя живот съм бил и заместник-министър в енергетиката, най-смешното е, че заместник-министърът уведомява изпълнителния директор на „Булгаргаз“ и му казва: слушай, тук има едно решение на Министерския съвет, изпълнявай го и аз назначавам министъра на енергетиката да те следи. Заместник-министърът в писмото си казва: аз определям министъра на енергетиката да те контролира, нали? [[Реплика от ГЕРБ-СДС: „Йерархия!“]] Колегите юристи от нашата група много добре знаят какво означава това нещо. Лъснаха няколко основни неистини, или фактологически неточности, които се тиражираха от колегите във времето, а именно, на първо място, че България не е диверсифицирана. Видно, газът е спрян вече в продължение на няколко месеца от основния доставчик по дългосрочен договор, но въпреки това газът не секва към всеки един български гражданин, към бизнеса, индустрията, общините. [[Шум и реплики.]] Господин Председател, ако мога да помоля малко за ред в залата?
Помолете залата!
Не, аз моля Вас, защото това е Ваше задължение.
Ако обичате, разговорите в кулоарите, моля Ви се!
Благодаря Ви, господин Председател. Допълнителната фактологическа неточност, която също лъсна, е 12-годишното изчакване газовата връзка IGB, или българо-гръцкият интерконектор, да не бъде готова. Виждам и господин Димитров… Господин Димитров, преди 12 години, ако бяхме построили тази газова връзка, щеше да се случи само едно нещо – тя щеше да почва от Стара Загора и да е вързана към мрежата на „Булгартрансгаз“ и щеше да пристига в едни много красиви гръцки поля, там щеше да пристига. Господин Димитров, за да дойде газът до IGB, е необходимо да бъде готов, първо, ТАНАП, след това ТАП, и естествено, да си имаме нашата възможност за връзка между гръцката връзка ТАП и нашата газопреносна система. Така че всичко, което говорите на тема: преди 12 години можеше да бъде построена, от мен да го знаете, не е правилно. Не го говорете, защото аз Ви уважавам като икономист, надявам се да осъзнаете, че ако преди 12 години беше готова връзката, нямаше как да тръгне газ по нея. Със сигурност костенурките щяха да си направят убежище вътре, но не и да потече газ. Безспорно друг мит, който рухна, е, че правителството работи в полза на хората. Това го показват най-малко с цената и несигурността на доставките. И ще Ви кажа какво ще стане, ако действително цената на газа порасте с още 55%. Тук говорим за тежката индустрия, която във всички случаи ще затвори, тук говорим за торови заводи, стомана, стъкларска индустрия и много, много други, които са неразривно свързани с цената на газа. И ще стигнем обаче до хранително-вкусовата промишленост, която дори опитвайки се, ако щете, доброволно да задържа цените на хранителните продукти, в един момент ние от четвърто място в Европа, забележете, ние сме на четвърто място в Европа по ръст на цените на хранителните продукти, преди нас обаче забележете кои са – Турция, Молдова – тези прекрасни държави нечленки, и от държавите членки само Литва. България е на четвърто място по ръст на хранителните продукти. С повишаването на цената на газа със сигурност сме се устремили към първото място, което пък означава, че инфлацията ще продължи да расте и българинът ще продължи да обеднява. Друго много важно нещо, което лъсна. Уважаеми управляващи, Вие дойдохте с един слоган с нулевата корупция, който после се превърна към нулева толерантност към корупцията. Съжалявам да го кажа, уважавам всички в Комисията по енергетика. Господин Табутов, аз съм сигурен, че ако на Вас беше възложено, щяхте да направите хубав търг или конкурс, за да изберете доставчик на газ. Обаче не знам защо това не се е случило в дружеството „Булгаргаз“?! Оставете това, но стигнахме до заключение в Комисията, че част от доставчиците на газ са изпратили оферти, преди въобще да получат покани, че трябва да изпращат оферти. Това означава, че някъде по друг начин са се договаряли тези доставки, цени – част са били на преден план от доставчиците, друга част дисквалифицирани на заден план. Във всички случаи остава една неяснота при българските граждани как и защо е бил избран този доставчик? Да не говорим, че по време на изслушването изпълнителният директор на „Булгаргаз“ заяви, че за един от месеците бил получил една оферта, но тя била най-добрата оферта?! Аз не знам как може да се прави състезание с един кон и да твърдиш накрая, че този кон няма шанс да спечели?! И последно, за да могат и колегите също да вземат отношение. Видяхме едно много полезно нещо в тази цялата сага и може би единственото позитивно нещо, което видяхме, е, че колегите от управляващото мнозинство, тогава мнозинство – сега малцинство, показаха как не трябва да се управлява енергетиката и всяка една външна намеса в нея води до сериозни проблеми, чиято попара ще бъде сърбана сега от служебното правителство, а по-нататък и от много редовни. Благодаря Ви, колеги. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Първа реплика, господин Иванов – ГЕРБ. [[Шум и реплики.]]
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, господин Станков, репликата ми към Вас е кратка. Моля да поясните още веднъж на залата и особено на колегите от „Демократична България“ защо преди 12 години е нямало никакъв смисъл да се изгражда газовата връзка до Гърция. Със сигурност Вие сте запознат, да обясните и на залата – кога са изградени тръбите до Гърция, по които можем вече да получаваме азерски газ, за да изпадне тази опорка вече от общественото пространство за 12 години газова връзка с Гърция. Благодаря.
И аз Ви благодаря, господин Иванов, но в Правилника пише, че репликата е кратко възражение. Заповядайте за втора реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Станков, уважаеми господа и дами колеги, ще Ви покажа една графика от „Икономист“, публикация този уикенд, в който можете да видите, заглавието е „Руска рулетка“ – внос на газ за 2021 г. в милиарди кубични метра [[реплики от ГЕРБ-СДС]]и тук можете да видите, че България заедно с Австрия внасят близо до 100% от газовите си потребления само от Русия. Това Ви го показвам не за друго, а просто да оспоря Вашето твърдение, че има диверсификация в доставките на газ. Считам, че „Икономист“ прави публикации, които са доста аполитични и не са повлияни от, да кажем, „Продължаваме Промяната“ или от някои от нашите колеги от Енергийната комисия. Можем да видим в други държави, като Италия например, Белгия, Холандия и така нататък, държави, които наистина са диверсифицирали доставките на газ. Вие говорите за това, че в крайна сметка сте направили нещо през последните 12 години за диверсификацията – ние реална диверсификация не виждаме, нито пък някой от Европа. [[Реплики.]] Въпросът ми към Вас е, кой друг е трябвало да го направи, ако не Вие? Тупате се по гърдите, че – да, има изградена инфраструктура. Ами да, това Ви е било работата, но до какъв резултат е довела тази работа? Всички виждаме, че реална диверсификация няма. Казвате, че сте щели да поканите всички световни доставчици и ако е било така, може би тази графика щеше да изглежда по различен начин. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Господин Мартин Димитров – трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа, уважаеми колега Станков, моля колега, да не го разсейвате, тъй като господин Станков ще иска сега да ми отговори на един конкретен въпрос. Господин Станков, въпросът ми е много прост: ако газовата връзка с Гърция беше готова по-рано, нямаше ли да даде възможност това да внасяме азерски газ още миналата година и сега „Чирен“ да е пълен? А и Вашата комисия трябваше да сметне от това, че България не е купила по-евтиния азерски газ за целия този период, който е бил възможен, колко сме загубили? Колко сме загубили от това, че не сме купили по-евтиния азерски газ този период? Защо Комисията, като е правила сметки, не е сметнала и това нещо – колко сме загубили? И понеже Вие казвате: ако беше готова газовата връзка по рано с Гърция, как би могла да бъде използвана. Ами по-рано трябваше да има и терминал за втечнен газ, господин Станков. Да. Всичко това се работи по-рано. Да, по-рано да се работи по всички тези въпроси. [[Шум и реплики.]] Точно така.
Господин Станков, имате думата за дуплика.
Благодаря, много! Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, започвам отзад напред. Господин Димитров, изцяло съм съгласен с Вас. Въпросът Ви за доставката на газ през българо-гръцката газова връзка е много резонен. Единственият проблем обаче тук е, че го задавате на грешния човек и ще Ви кажа защо. Предполагам, че искате да спестя времето, в което да Ви разкажа от инвестиционното решение 2015 г. до месец април 2021 г., докато ГЕРБ е бил на власт, какво е било развитието, но само ще Ви разкажа, че оставихме газовата връзка с ясен план ден по ден как трябва да е готова на 31 декември 2021 г. и госпожа Петкова ще ме подкрепи. Оттук нататък искам да знаете и нещо, което също е много важно. Българският енергиен холдинг е 50% собственик в тази газова връзка, имаме и още два участника – гръцки и италиански такъв чрез IGI Poseidon. Ако погледнете внимателно, имате право да се запознаете с тази документация, ако погледнете внимателно в Деловодството, внесените документи от Кирил Петков, лично в негов доклад се съдържа информацията, че самата гръцка и италианска страна, които също мислят икономически, защото те са вложили пари вътре, са казали, че преди 2019 г. самото строителство, ако започне, не е много добра идея, защото няма към какво да се закачим. С други думи – няма откъде да дойде газът. Обаче тука забравих една много важна друга фактологическа неточност, която лъсна чрез този доклад – обещание на премиера, че от 1 юли ще получаваме цялото количество газ по ниската цена, по договорената цена. Ако го получавахме, то към днешна дата цената нямаше да е 186 лв., а по мои сметки щеше да е 143 лв. Това също е важно да го кажем. И още по-важно е, още по-важно е, тук ще комбинирам отговора си и към господин Иванов, който се обърна към мен, е, че в момента, в който говорим за газови връзки, няма право друга политическа партия да ни прави каквато и да е реплика от тази трибуна. И ще Ви кажа защо. По времето именно на управлението на ГЕРБ в новата история на България е построен и първият допълнителен интерконектор с Гърция, започнато е строителството на газовата връзка с Гърция, осигурихме средства за газовата връзка със Сърбия, в която, честно да Ви кажа, тръжната процедура мисля, че приключи и вече има избран изпълнител, построиха се от българо-турската до българо-сръбската граница стотици километри нови газопроводи и се подмениха всички компресори на компресорните станции. Знаете ли какво означава това? В България в момента са 60% от компресорите на територията на Балканския полуостров, или България, каквото и да стане – не може да бъде заобиколена. И както аз признах към Вас, че съм съгласен с това, което казвате, надявам се и Вие да признаете, че България сме я оставили 100% диверсифицирана, защото, ако кажете нещо различно, означава, че към днешна дата няма физически газ в България, а то не е така. То просто не е така! Господин Табутов, следващия път поемам ангажимент към Вас, давате ми скрийншота от телефона, качвам го на компютър, разпечатвам го цветно и говорим с детайли. [[Председателят дава знак за изтичане на времето.]] Аз обичам да говоря с детайли, господин Председател, само 30 секунди, за да мога да спазя процедурата и да отговоря на господин Табутов. Сега ще Ви кажа по времето на управлението на Политическа партия ГЕРБ какво направихме. Закупихме 20% дял в терминала в Александруполис, който предстои да заработи 2024 г. „Булгаргаз“ резервира допълнителен капацитет от половин милиард по гръцката връзка, до която сега си говорехме с господин Димитров. Имаме 1 милиард дългосрочен договор с азерите и забележете, забележете, това е много важно – прозрачна процедура с компании от цял свят и физическа доставка на 500 млн. кубични метра газ в българската система, което покриваше около 15% от консумацията към онзи момент. Така че това нещо е изключително важно да си го споменем. Не знам „Икономист“ и не съм се зачитал в „Икономист“, знам какви са фактите. Фактите са, че България може да внася газ от всички страни, от всякакви доставчици и ако бяхме ние, щяхме да направим процедурата много преди някой да ни покаже червен картон, че ни спира доставката, да си направим…
Господин Станков, с минута и половина превишавате.
…една хубава процедура и да имаме ясна доставка на газ при читави условия, най-добра цена и сигурна доставка. Благодаря, господин Председател, за допълнителното време. Уважавам това, което правите. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Господин Митев има заявка за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, искам да направя процедура за промяна в Програмата. Точка 5 да стане т. 4 и удължаване на времето до приемане на т. 4. [[Шум и реплики.]] Да, удължаване до втора, трета и четвърта. Благодаря.
Тоест имате направени две предложения. Искате разместване на т. 4 и 5 и удължаване на времето до изчерпване на т. 4. Добре, колеги…
Обратно предложение.
Обратно предложение. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, правя обратно предложение, защото според мен важното е да коментираме законопроект, който вече е минал на второ гласуване в Комисията, а това е т. 4, която е Законопроект за ратифициране на международен договор.
Това е т. 5, госпожо Атанасова.
Точка 5 – да, извинявам се. Освен това считам, че е изключително важно да гласуваме, макар и на първо гласуване, Законопроекта за допълнение на Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина. Затова моето предложение е следното. След края на разискванията по Доклада да преминем към второ гласуване на Законопроекта за ратифициране на международния договор и първо гласуване на Законопроекта за лекарствените продукти в хуманната медицина и да приключи днешният пленарен ден. Има заседания на комисии. Припомням, че има заседание на Комисията по енергетиката, на която са разпределени проектите на решения, свързани с дейността и функционирането на КЕВР – изключително важна комисия. Затова считам, че ще бъде много по-логично да удължим пленарното време с тези две точки, които предлагам, и след това да работят комисиите. Благодаря Ви.
Вие на практика предлагате да отпадне точка втора, тоест да мине назад, нали така? [[Уточнения между народния представител Десислава Атанасова и председателя Атанас Атанасов.]] По реда на постъпване на предложенията ще ги подложа на…
Обратно становище!
Обратно беше направено. [[Реплика от народния представител Петър Петров.]] Да, на практика беше предложение, а не обратно становище. Колеги, по реда на постъпване на предложенията: първо ще подложа на гласуване направеното предложение от господин Митев за разместване на четвърта и пета точка, след което предложението за удължаване на времето до изчерпване на четвърта и в зависимост от това гласуване можем да преминем към гласуване на предложението на госпожа Атанасова. Моля за внимание. Първо подлагам на гласуване разместване на точка четвърта и пета, тоест точка пета да стане точка четвърта. А точка пета е Законопроектът за ратифициране на международния договор за самолетите, казано накратко. Гласували 222 народни представители: за 122, против 96, въздържали се 4. Предложението е прието. При това положение подлагам на гласуване второто предложение на господин Митев, а именно удължаване на работното време до изчерпване на точка четвърта, която досега беше пета, която е Законопроектът за F-овете, казано най-кратко. [[Народният представител Десислава Атанасова иска думата.]] Гласували 219 народни представители: за 141, против 78, въздържали се няма. Предложението е прието.
Прегласуване!
Моля, режим на прегласуване. [[Оживление, реплики.]] Няколко пъти казвам: гласуваме удължаване на работното време до…
Прочетете законопроектите по точките от дневния ред – от 1 до 5!
Добре, отменете това гласуване – да се изясним. Момент, при предното гласуване по предложение на господин Митев разменихме точка четвърта и пета. Тоест точка пета – Законопроектът за F-овете, казано най-кратко, стана точка четвърта, защото беше прието това предложение. След което следващото предложение на господин Митев, защото той направи в едно изказване две предложения, е да се удължи работното време до изчерпване на точка четвърта. Сега отново подлагам на гласуване предложението на господин Митев за удължаване на работното време до изчерпване на новата точка четвърта. [[Силен шум.]] Може ли малко по-тихо в залата, ако обичате? Гласували 222 народни представители: за 150, против 69, въздържали се 3. Прието е предложението. Продължаваме с изказванията по първа точка. Процедура – заповядайте, господин Аталай.
Благодаря Ви, господин Председател. Виждам, че вече залата е пълна.
Напротив…
Отношението на народните представители към дневния ред е много сериозно и затова ще помоля народните представители да кажем на председателя на Народното събрание да внесе в дневния ред решението за КЕВР и днес да бъде включено в дневния ред на Народното събрание. Колеги, мисля, че сутринта не бяхте наясно за какво става въпрос. След като мандатът утре ще бъде върнат, мисля, че на всички Ви е ясно, че няма да се стигне до 21 дни да вървят процедурите. За да не създадем хаос в Комисията за енергийно и водно регулиране – аз говорих с повече от колегите от „Промяната“, сутринта ми казаха, че не са разбрали за какво става въпрос, сега вече са наясно. Моля председателят да внесе в дневния ред точката за решение за председателя на КЕВР. Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря. Надявам се, че председателят Ви е чул. Следващият записан за изказване по текущата точка, а именно Доклада на Временната комисия, е господин Чолаков. Заповядайте, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаеми колеги, хубаво е, че влезе този доклад – да го обсъдим, за да можем в края на това Народно събрание да си кажем и няколко концептуални неща. Първо искам да кажа едно нещо, което не е концептуално. Към моите колеги Жечо Станков и госпожа Теменужка Петкова – моля Ви, не обръщайте повече внимание на Мартин Димитров. Не знам дали сте забелязали как той излиза, сугестира и манипулира тази зала, тласка дискусията в някаква грешна посока и после се забавлява. Нито става дума тук за репутинизация, нито става дума за Русия, нито става дума кой е русофил и кой е русофоб – става дума за кражби. Само че понеже не е хубаво да говорим за кражби, трябва да се измести дискусията. Господин Димитров е страшно добър в това нещо, като Кашпировски. Господин Димитров, магията е изчезнала, бъдете спокоен. Освободете се от нея. Колеги, през цялото време… [[Шум и реплики.]] Ще има ли малко – не, няма. Говорим го за протокола, а не за залата. През цялото време, когато слушам Доклада, пък и в последните седмици, когато говорим за газа, в главата ми са две фрази, два класически цитата. Единият е от „Хамлет“. Там, където Полоний казва: „Че е лудост – лудост е, но има система.“ И вторият, не знам дали сте чели „Отнесени от вихъра“ – там главният герой Рет Бътлър казва на едно място: „Много пари се печелят в две исторически ситуации – или когато една държава се изгражда, или когато се разрушава. Когато се изгражда, много хора печелят бавно, а когато се разрушава, малко хора печелят бързо.“
С кюлчета в чекмеджета!
Когато се разрушава! От седем месеца, колеги, държавата ни се разрушава. Когато с колегата Делян Добрев писахме сигнала до ДАНС, изброихме методично просто фактите – какви решения е взел „Булгаргаз“, какви писма е изпратил, какви посредници са били намесени. И само като подредите фактите, Ви става ясно – първо, че има система, и второ, че тази система е за разрушаване на енергетиката. Никой не може да ме убеди вече, че става дума за некадърност, за некомпетентност, за някакви хора, които имали добри намерения, ама всъщност не им се е получило. Не, става дума за план, който е методично изпълняван. Тук може да сложите и меморандума с Gemcorp, може да сложите абсолютно всичко, което се случва в сферата на енергетиката, за да разберете, че това не е лудост, а е система. И да разберете, че става дума за разрушаване на държавата, от което малко хора трябва много бързо да направят едни пари. Няма никакъв смисъл да обясняваме тук професионални аргументи – как се прави, няма никакъв смисъл да говорим за газовата връзка – 12 години дали е щяла, не е ли щяла. Това е прах в очите, колеги, който трябва да скрие зловещата корупция, която се извършва пред очите ни. И пак казвам: то не е само корупция, то е престъпление против Републиката! Това е разрушаване на икономиката! И аз нямам никакво съмнение, че е така. Всеки, който е управлявал предприятие – голямо, знае, че когато имаш един монополен доставчик на стока или услуга, ако ти тръгнеш да си разваляш отношенията с този монополен доставчик на стока или услуга, има два варианта: или искаш да фалираш предприятието си, или искаш да направиш байпас, да създадеш ситуация на форсмажор и да вкараш байпас през посредник, от който да вземаш комисиони. Това са. И двете са престъпления! И двете, колеги! Никой, който управлява предприятие, не би създал такава ситуация с монополен доставчик, която да го постави под риска да си фалира предприятието. Точно това направи правителството и „Булгаргаз“. Те създадоха риск предприятието Република България да фалира. Само че те го създадоха с цел, първо, да вкарат посредник и след като посредникът си свърши работата и се направят едни определени пари, предприятието отново да фалира! Това нещо ще се стовари на служебното правителство за добро или за лошо и служебното правителство трябва да знае, че под Република България е заложена бомба, която заплашва да фалира цялата икономика на България! Просто Ви предупреждавам – не, не Ви предупреждавам, просто Ви съобщавам – да знаете, че знаем. И последно, съдебната система, правораздавателната система наистина трябва да си влезе във функциите. Ние се радваме, че писмото, нашият сигнал от ДАНС е препратен на Върховната касационна прокуратура. И аз лично ще следя този път да няма край, този път да няма прошка, защото това, което беше извършено в енергетиката, наистина е престъпление против тази държава. Колеги, не искам да Ви тежи – на някого – на съвестта. Значи някой за това нещо трябва да лежи ефективно. Благодаря Ви.
Благодаря. Реплики към изказването на господин Чолаков? Не виждам. Господин Балачев, реплика ли желаете? Докато идвате, да Ви кажа, че имате 20 секунди, с бонус – 30. Опитен адвокат като Вас ще успее.
Господин Председател, уважаеми колеги! Господин Чолаков, към Вас имам реплика. Вие добре говорихте по отношение на това, че някой трябва да носи отговорност, но от Доклада стана ясно едно – че Договорът е прекратен неправомерно и че никой до настоящия момент не говори за това какви санкции би претърпяла България, а според моите данни са около 500 млн. евро, и кой ще носи отговорност за това. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Вторият ми въпрос е: защо никой, ако ние сме изправна страна, така както твърдят някои, защо досега три месеца, при положение че вече сме близо 300 милиона назад, тоест държавата е загубила заради разликата в цената на газа 300 млн. лв., защо никой не е завел дело, ако толкова сме прави? Репликата ми е към колегата, който твърди такова нещо. А такова нещо няма, защото аз получих отговор от Министерството, където не се твърдеше, че има нарушения на Договора от тяхна страна, а се твърдеше, че имало някаква заповед и че виждате ли, на базата на тази заповед за плащане в рубли било отказано, а в Договора има форсмажорни обстоятелства, където в това писмо...
Господин Балачев, повече от минута.
Да. Има форсмажорни обстоятелства в нашия договор за доставка на газ, на който руската страна се е позовала и тя ще бъде и с право.
Желаете ли втора реплика? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Господин Чолаков, Вие сте юрист, господин Балачев също е юрист. В днешната дискусия мисля, че стана пределно ясно, че Договорът с „Газпром“ не е прекратен. Много ясно трябва да правим разграничение между прекратяване, спиране и несъгласяване с едностранно изменение на договор от едната страна по договора, като другата е изправна, нали? Ако можете, в дупликата да му обясните, че договор не е прекратяван. Благодаря.
Благодаря. Друга реплика има ли? Не виждам. Заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Господин Балачев, вероятно сте съвършено прав, само че на мен не ми се иска да влизам в тази юридическа дискусия в момента, това е фактически отговор и към господин Стефанов. Ако договорът не е прекратен, трябва да има газ, само че то няма газ. Очевидно този договор не действа. На мен пойнтът, колеги, ми беше съвсем друг. На мен ми се е налагало в предприятия, в които съм работил, където има монополен доставчик на някаква стока или услуга, както казах, поради някаква причина предприятието решава да се освободи от зависимостта, защото тя е робска зависимост. Винаги, когато имате само един монополен доставчик, сте малко или много на колене. Когато сме пристъпвали към подобни действия, ние винаги преди това сме осигурявали – и това трае месеци, а понякога и години, алтернативни доставчици на същата стока и услуга, едва след което се пристъпва към разваляне, влошаване, или както щете, на отношенията, включително, между другото, то се стига и до ситуация, в която досегашният монополен доставчик, виждайки, че Вие вече имате алтернативи, да е склонен да преговаря за по-ниски цени, за отстъпки, за разсрочени плащания и така нататък. Така че това е въпрос на икономически резон, винаги така се прави. Когато ти спираш взаимоотношения с монополен доставчик, абстрахирайки се от юридическата страна на въпроса, и хвърляш предприятието си в ситуация то да фалира, ти искаш то да фалира. Ако тези хора са учили в Харвард и ако са учили икономика, това го знаят, защото това се учи в учебника. След като те са учили, че в такава ситуация предприятието фалира, това означава, че те целят предприятието да фалира. Ако те целят предприятието да фалира, това е пряк умисъл за извършване на престъпление. Това е юридическата логика, разбирате ли? Хайде да Ви цитирам още една мисъл от един фикшън: „Адът е място, в което няма логика“, казваше един герой. Ние с алогичните си тук разсъждения си направихме ада. Аз, понеже не искам да живея в ад, Ви казвам каква е логиката. Логиката е, че тези хора искаха България да фалира и най-вероятно ще успеят дори и след като вече не са в правителството, защото бомбите, които заложиха, ще гърмят следващите месеци.
Времето на парламентарната група на ГЕРБ-СДС изтече, макар че има още един записан. Последният записан за изказване е господин Георгиев от ВЪЗРАЖДАНЕ. [[Шум и реплики.]] И Вие ли желаете? Добре.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Искам да обърна внимание на нещо, което беше споменавано в дискусията, но следва много по-сериозно да се вгледаме в него, а именно това е едно оперативно съвещание на Министерския съвет от 13 април тази година. На него е взето решение да не се плаща по така предложения механизъм, за който некоректно се казва, че се заплаща в рубли, защото в действителност не се заплаща в рубли, заплаща се във валута, но е взето решение да не се заплаща по така предложения начин, в резултат на което стигаме дотам, че не знаем дали ще имаме газ още за следващия месец, какво говорим вече за зимния сезон. Отделно имаме и повишаване на цената двойно до момента, след това ще имаме още по-сериозно увеличение. Но тук ние от ВЪЗРАЖДАНЕ с основание предполагахме до един момент, че министър-председателят Кирил Петков лъже за първи път, понеже той досега не е лъгал, и ние знаем, че той е човек, който не лъже, че той лъже за първи път. Но мина време и се оказа, че най-вероятно нашето предположение, че той лъже за първи път, е било грешно и че той всъщност не е излъгал, а именно става въпрос как са гласували представителите на БСП в Министерския съвет. Тази така видно партия с дясна политика и червен цвят следва, ако се ръководи от собствените си убеждения и предизборни обещания, да гласува против това ние да спрем да получаваме газ от „Газпром“ и против това да не сме сигурни дали българският бизнес и българските потребители ще имат въобще газ и на каква цена. Но мина време и в крайна сметка ние видяхме, че от БСП никой не опроверга твърдението на Кирил Петков, а именно, че това решение на Министерския съвет е гласувано единодушно, вследствие на което ние можем да си направим извода, че от БСП са гласували за, както са го направили и лявата партия „Демократична България“, така са го направили и дясната партия БСП. След което с писмо от 15 април… [[Силен шум и реплики от „БСП за България“. Възгласи: „Лъжете!“]] Не лъжа! Ако смятате, че лъжа, заповядайте на трибуната, вместо да подвиквате от място, и кажете защо лъжа, мотивирайте се. А всъщност два дни по-късно – на 15 април, забележете, отново заместник-министърът на енергетиката по същия начин, както беше и с руските дипломати, заместник-министърът нарежда нещо, за да не го направи министърът – може би, за да бяга министърът от отговорност, за да не е толкова видно, прави го заместник-министърът и той дава указания към изпълнителния директор на „Булгаргаз“ да не предприема действия по изпълнение на предложената схема за плащане от „Газпром“. Така че тук става ясно каква е корелацията между леви, десни, червени, сини или просто безлични партии у нас, как всички защитават така наречените евро-атлантически ценности, които се изразяват в това евентуално да нямаме газ, да имаме два, три, четири пъти по-скъп газ и да не сме сигурни следващия месец как ще работи бизнесът и като дойде есента, как ще се отопляват домакинствата. Така че искаме да наблегнем точно на това, че в крайна сметка няма значение кой като какъв се изявява в тази четворна коалиция, в момента тройна, след време може би отново четворна, която всъщност е четворна, но по нищо не отстъпва и по всичко прилича на бившата, предишната тройна коалиция, която управляваше страната, отново с участието на БСП. Единствено ВЪЗРАЖДАНЕ отстоява това, което е заявила от самото начало, а именно, че за нас най-важно е ние да имаме поносими цени и да имаме доставки на газ, за да може българският бизнес да работи и българските домакинства да се отопляват. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря Ви. Реплики има ли? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Георгиев, в общи линии започнахме дебата много добре днес с идеята да говорим истината и да се придържаме към това, което всъщност вчера и на Временната комисия говорихме. Само че Вие преди малко направихте едно изказване, което няма нищо общо с истината. Най-голямата лъжа, която изрекохте от тази трибуна, е, че всъщност има решение на Министерския съвет, което, още повече, е подкрепено от министрите на БСП. Първо, с писмото, което получихме от Министерския съвет, и Вие много добре знаете, е указано, че има някакво си решение, което не е точно решение, а е въз основа на оперативно заседание на Министерския съвет и решение на Министерския съвет във вида, който трябва да има такова, няма. Така че много Ви моля да не спекулирате от трибуната, а да говорите истината, както всъщност и вчера в Комисията всичко това го повтаряхме. Съвсем друг е въпросът, че преди един час въз основа на тази страхотна диверсификация, която направихме, „Булгаргаз“ поиска от КЕВР увеличение на цената за август с 55% и предложението на „Булгаргаз“ към КЕВР е 286 лв. за август. Това обаче е една друга тема на разговор. Така че моля Ви да не манипулирате оттук. Благодаря.
Втора реплика? Заповядайте, господин Свиленски.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, уважаеми господин Георгиев! Парламентът свърши своята работа, ВЪЗРАЖДАНЕ не спряха да лъжат. Престанете с лъжите от парламентарната трибуна. Лъжите, които хвърляте от тази трибуна, няма да Ви измият очите за гласуванията Ви с ДПС. Колкото и да говорите, че министрите на БСП са гласували, няма такова гласуване. Или научете какво значи оперативно и какво значи заседание на Министерския съвет. Престанете да заблуждавате българските граждани! Вижте си гласуванията с ДПС и с ГЕРБ и тогава говорете за тройна, за четворна и за петорна коалиция.
Трета реплика има ли? Не виждам. Господи Георгиев, дуплика желаете ли? Заповядайте.
Господи Свиленски, благодаря Ви, че отново не опровергахте това, което казва Кирил Петков, а именно, че е взето решение единодушно, подчертавам, единодушно. Тук се говори за одобрено решение от оперативно съвещание на Министерския съвет от 13 април тази година. Да повторя за Вас, понеже трудно чувате, одобрено решение от оперативно съвещание на Министерския съвет от 13 април 2022 г., с което заместник-министърът на енергетиката мотивира това да не се плаща по така предложената схема от „Газпром“. Така че след като не опровергахте това, което Кирил Петков казва, очевидно е как са гласували представителите на БСП. И следва Вие тук да не се опитвате да шикалкавите и да заблуждавате хората, а да кажете – да, ние гласувахме, ние гласувахме затова да няма руски газ, защото руският газ е нещо лошо, да има някакъв друг газ, който е микс – голяма част е руски, но пък не е толкова лош, той е добър газ, защото е скъп, защото няма да го има. Кажете ги тези неща на хората, недейте да се криете зад широкия гръб на Вашия коалиционен партньор – Кирил Петков. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Георгиев. Следващо изказване – Цончо Ганев. Заповядайте, господин Ганев.
Господин Председател, обсъждаме изключително важен доклад на тази комисия. Чест прави на председателя на Комисията, че изкара данните такива, каквито са. Чест прави на Комисията, че бе приет Докладът в този вариант. Чест прави на представителя на АБВ, че благодарение на него този доклад стана пак в този си вид. Обаче в този доклад се казват неща, които месеци наред така наречените демократи от жълтите павета, или по-точно „Демократична България“ и други представители на управляващата коалиция в лицето най-вече на „Продължаваме Промяната“, частично БСП, нагло и безпардонно лъгаха по отношение както на начина на плащане, така и на загуби, така и на крайна цена. В залата е господин Мирчев, който многократно си позволяваше по всички медии напоително и най-безпардонно да лъже, че цената на газа в края на годината, след като сме спрели тоталитарния газ от „Газпром“, ще бъде много по-ниска, дори по-ниска от това, което сме взимали от „Газпром“. Това е един от огромните митове, които господин Мирчев най-безпардонно и към днешна дата най-вероятно ще развива като теза, каквото и да стане в края на годината. Това не му пречи. В този си доклад освен тези безпардонни лъжи и тези, които един друг представител на „Демократична България“ преди малко започна да обяснява, впоследствие и „Продължаваме Промяната“ развиха като теза какви загуби е щяла да претърпи България и финансови рискове за спиране на доставки, въпреки че сме щели да платим или като плащаме в рубли, което се оказа, че е нагла лъжа, няма нищо такова. Но да се върнем към това, че бяха развенчани като митове, най-вече по отношение на „Демократична България“, лъжейки най-безпардонно за това какво се прави с цената на газа. Рухна митът и се показа с документи, че когато спират доставките на газ благодарение на решение, взето с министрите на БСП – да се спре въпросният газ, започва точене на газохранилището в Чирен. Знаете ли защо? За да може индивиди – извинявам се, лица и господа, като господин Мирчев, да излязат и да кажат колко ще е ниска цената на газа. Не, няма да е ниска. Стигаме дотам, че само допреди седмица имахме 35% запълнено хранилище, сега в момента имаме евентуално 40%. Това означава, че при започване на зимния период няма да имаме газ, ще имаме спрени доставки и цялото това нещо е документирано. Ясно и точно се вижда с документи, с изказвания на председателя, директора или какъвто ще да е бившият директор на частна компания, от която впоследствие той се отказва и става директор на „Булгаргаз“ и взимайки и сключвайки договори с неговата бивша фирма – съвсем случайно, съвсем демократично и съвсем по начина на провеждане на търгове, разбира се, предварително уточнено всичко, та този доклад доказа точно това: няма да купуваме тоталитарния газ на Руската федерация на 30% по-ниска цена, а ще купуваме същия газ, същия тоталитарен газ на Руската федерация, вече чрез поставените посредници. Беше ги срам вчера на Комисията дори да използват думата „посредници“ – били търговци, не, не са търговци, посредници са, за да може лица като господин Мирчев да излизат и да обясняват този тоталитарен газ колко е вреден, подкрепяме режима на Путин, а в същото време купуваме отново същия газ, само че с посредници – на 30 – 40% по-висока цена. И за да е още по-пълна подигравката, се оказва, че същите тези защитници на демокрацията и защитници на украинските интереси пропускат факта и казват, че не трябва да подкрепяме режима в Русия с нашите пари, купувайки газ, но няма нищо лошо украинската държава да купува петрол от България, на „Лукойл“ да плаща надценките. Това е лицемерието, защото това мнозинство, което има тук и управлява и към днешна дата, макар и с правителство в оставка и срамни и позорни министри, които не искат да върнат мандата с цената на всичко, само и само да загробят и да могат да назначават поредните си кадри на ръководни функции, това правителство е вредно. За да имаме хиперинфлация, галопираща инфлация в момента, е благодарение на това, което имаме и което виждате всички Вие в момента с този доклад. Аз се радвам, че този доклад е факт в момента…
Времето, господин Ганев.
Свършвам. И е хубаво, че имаше доблест и сила в една голяма част от участниците в тази комисия да излезем и да покажем документите, защото голямата цел беше този доклад да бъде скрит. Дори днес не трябваше да бъде разглеждан в зала. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Ганев. Има ли реплики към изказването на господин Ганев? Заповядайте, господин Мирчев.
Благодаря, господин Председател. Господин Ганев, толкова често ми споменавахте името, че колеги около мен се притесниха да нямате някаква слабост. Надявам се да няма такава. Иначе това, което съм твърдял – и във Вашето изказване Вие всъщност си противоречите, не знам дали го усещате. Първо казвате, че лъжа, след това казвате, че съм казал, че цената ще бъде по-ниска до края на 2022 г. Ами тя 2022 г. не е свършила! Освен ако Вие не идвате някъде от бъдещето! А нямам такава информация да идвате от бъдещето. [[Реплики на народния представител Цончо Ганев.]] Между другото, цената в момента е по-ниска от цената, която ние ще получим от Русия. Затова от „Демократична България“ се борим срещу такива като Вас, които се занимават единствено с това България да остане зависима от Русия. Това искате Вие: България да остане енергийно зависима от Русия. Нашата борба е точно обратната. Страната ни ще продължи да се движи напред тогава, когато има геополитическа независимост и енергийна независимост от Русия. За това се борим и за това ще продължаваме да се борим, колкото и да се опитвате вие да говорите глупости от трибуната на Народното събрание. Благодаря.
Благодаря, господин Мирчев. Други реплики има ли? Не виждам. Господин Ганев, заповядайте за дуплика, ако желаете.
Господин Мирчев, всички виждаме как се борите и така хубаво се преборихте, че както имаме диверсификация според Вас, няма и да имаме никога по начина, по който го правите Вие. За сметка на това обаче фирми, които довчера са били низвергнати от предишната власт, в момента са на гребена на вълната и продават същия газ. Същия! Между другото, преди малко забравих да спомена и за една от другите колосални лъжи, които Вие – Вашата партия, коалиция или както щете го наречете, не знам дали Вие персонално сте го казвали, е по отношение и се коментира и днес за така наречената интерконекторна връзка и всичко това, което се разигра. Не коментирате факта, че за да бъде факт тя и да може да се използва, и като пропуснем факта, че Кирил Петков отново за пореден път излъга, въртейки един кран и по него течало въздух или вода – в най-добрия случай, това нещо нямаше как да стане по-рано, поради простата причина, че е трябвало да се направят много други тръбопроводи и много други пътища, за да стигне въпросният газ дотук. Къде Ви е диверсификацията и по какъв начин – ние не само че не можем, за наше огромно съжаление, на всеки един българин, цяла Европа не може да направи диверсификация, цяла Европа в момента заради санкциите, които Вие лично сте гласували тук да се утежнят даже – не само това, затова сме на това дередже. Защото в момента, пак ще го кажа, Унгария подписа дългосрочен договор преди няколко месеца и има доставки на газ.
И плаща по-скъпо.
И си плащат на по-ниска цена, отколкото такива хора като Вас, натяквайки и вкарвайки чужди фирми да са посредници, защото Вие персонално носите отговорност за цялото това нещо, за да плащаме най-скъпия газ в момента. Точно заради това днес стана ясно за 53% по-скъп газ и имате наглост да излезете тук и да кажете – ще имаме по-ниска цена на газа. Извинявайте, Вие къде се намирате? Адекватен ли сте? Съмнявам се! За да кажете това само преди няколко седмици…
Господин Ганев, без обиди.
…цената на газа беше вдигната с 34%, днес с 53%. Давате ли си сметка колко се е вдигнала цената на газа в рамките на месец и половина? Не си давате! И съм абсолютно сигурен, че не си давате. По-скоро може би си давате сметка, но целта е да защитавате чуждите интереси, а не националните. Защото, когато гласувахте тук да се наложат санкциите спрямо Руската федерация, от тази трибуна Ви казах, че нашият чисто егоистичен интерес като българи, като българска икономика, е да защитим доставките си на енергоносители по всякакъв начин – било то на газ, петрол, на каквото искате. Защото ние това нещо сме длъжни да осигурим на нашата икономика. Но Вас това не Ви интересува и на мен ми е пределно ясно, че не Ви интересува. Вас Ви интересува фирмите да печелят, посредниците да печелят и Вие пред американския посланик да обяснявате колко сте диверсифицирани с кораби, които ще пристигат в България. Къде са корабите на Кирил Петков? Къде са? Много добре знаете за доставките, които трябва да дойдат с кораби. Много добре знаете, че нямаме договори за средата на август, септември, октомври, ноември и декември. Дотам стига Вашата диверсификация. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Ганев.
Лично обяснение.
В каква връзка – нещо Ви засегнаха?
Няколко пъти каза, че лъжа.
Ами, заповядайте. По-скоро каза, че не сте адекватен. Това е по-скоро.
Ами то е същото. Господин Ганев, в едно нещо сте прав – за съжаление, само в едно, но в едно нещо сте прав. Ако някой в Министерския съвет, ако някой от „Булгаргаз“, от „Булгартрансгаз“ е злоупотребил по някакъв начин по отношение на поръчките за газа, той трябва да си получи заслуженото. Не сте прав обаче с внушенията си и с опитите да оставите България в енергийна зависимост от Русия. Това е против българските интереси, за които Вие твърдите, че работите. Не сте прав и че България плаща много за газа. Не сте прав и за примера с Унгария. За разлика от Вас, аз съм имал доста добра практика с Унгария – това е най-газифицираната страна в Европа, не знам дали го знаете. Унгария в момента плаща повече от България за газ и с договора си с Русия, от която тя получава почти целия си газ, можем смело да кажем, че Унгария е една от най-прецаканите страни по отношение на газа. Благодаря.
Господин Мирчев, благодаря и аз. Малко излязохте от темата за личното обяснение. Засега последно изказване – на господин Аталай. Заповядайте, господин Аталай.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, малко да намалим емоциите, макар че всичко това, което се говори, свързано с Доклада, е истина. Иде ми да кажа, да дам една оценка за Доклада. Едно време се казваше: „Този доклад, колеги, не е добър доклад. Той е много добър доклад.“ Много е добър поради няколко неща. Първо, защото Комисията намери сили и време да покани всички засегнати институции да присъстват и същевременно да предоставят документация, с която Комисията се запозна, въпреки че „Булгаргаз“ и определени институции, свързано с това, че има търговска тайна, не дадоха документите или договорите, които бяха сключени за двете корабчета на Лена Бориславова и Кирил Петков. За там ние няма да можем да кажем каква е точно истината. Освен това в доклада пише точно и ясно, колеги, няколко неща. Защо е много добър? Първо, от хронологията, която върви, се вижда, че за едностранното прекратяване на доставките с руската страна причината не е само руската страна. И това е писано в анализа на юристите, които „Булгаргаз“ заемат, за да им направи съответното становище. Не е текст от Комисията. Следващото, колеги. В доклада точно и ясно пише колко процента е увеличена цената на газа. Цената на газа за това, че са прекратени доставките, е увеличена с 25%, или точно казано, по 100 милиона всеки месец повече плаща България или по 100 милиона повече взимаме от потребителите на газ. За първи път от „Да, България!“ чух тук, че трябва да има диверсификация и те не са против доставките на газа, а реално да има диверсификация – за това, за което аз дълго време се притеснявах, че те не държат за това. Защото господин Мартин Димитров през 2014 г., когато беше председател на Комисията, имаше възможност да направи така, че да се случи тази диверсификация, за която той от дълго време говори. Но понякога, нали, казват: „Като те ритне магаре, не му отговаряй по същия начин.“ Следващото, което има в Доклада, колеги, за тези три месеца „Булгаргаз“ е задлъжнял с 300 милиона – станаха 600 милиона. Следващото, което е факт в Доклада, е, че няма решение на Министерския съвет, въз основа на което е натопен Пламен Данаилов да подпише една заповед, което абсолютно по йерархията няма съответните документи, които да докажат, че той трябва да подпише и да внесе документ за „Булгаргаз“ едностранно да преустанови доставките на газ. Дали от Русия, дали от Гърция, дали от Турция, това е отделен въпрос. Защото, пак казвам, „Да, България“, тъй като много са запознати с формулите на газа, мислят, че те, като се намесят, вкарват някакъв промил газ и затова вече не е руски. Следващото, което е интересно в Доклада. Ако дотук това всичкото, което Ви казвам, не е корупция, не знам кое може да е корупция! Следващото, което е интересно в Доклада – добре че този доклад го има, поне оттам нататък няма да спорим. Какво се случва с доставките на газ, за да имаме сигурност и всеки потребител да е спокоен през зимата? Председателят на енергийната комисия, който трябваше да бъде политически независим, в деня, в който Конституционният съд каза, че вече не е председател, излезе и каза, че „Топлофикация София“ има задължение към „Булгаргаз“. Ами загубите на „Булгаргаз“? Председателят на Комисията, тогавашният, неправилно избран, не ги ли оформи той? И днес, колеги, кой е виновен – от 182 лв. днес вече цената, която „Булгаргаз“ представя пред Комисията по енергийно и водно регулиране за следващия месец, е 286 лв.?! И това ли не е повишение на цената на газа? Следващото, колеги – трябва по най-бързия начин да се направи всичко възможно тези от Нова година досега по 90 хил. лв., които господин Асен Василев каза, че ще удържи от фирмата за интерконектора, да дойдат и да ни кажат къде се намират тези пари – 90 хиляди на ден!
Десет секунди Ви остават, господин Аталай.
Не Ви разбрах, господин Председател.
Десет секунди Ви остават, ще Ви оставя малко време да довършите.
Така. За да сме наясно, колеги, трябва този доклад да бъде приет днес от Народното събрание, да бъде настолна книга пред онези институции, които трябва да се ангажират, за да потърсят виновниците за корупцията в доставките на газа, включително и да търсят отговорност от министър-председателя, до последния, който във веригата е ангажиран с всички онези безобразия, които се случват в енергетиката. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Аталай. Има ли реплики към изказването на господин Аталай? Не виждам. Господин Ганев има думата за изказване.
Благодаря Ви, господин Председател. Аз искам да направя само две терминологични уточнения с оглед нивото на дискусията. Едното ще е, за да не ставаме за смях пред все пак някакви разбиращи хора, които ни слушат. Терминът „газ“, когато се отнася до газообразно вещество, е в мъжки род. В женски род е, когато се отнася до течност. Има такава дума – газ в женски род, както мед има и в мъжки, и в женски род, но ние тук говорим за газ в мъжки род. Казвам го, за да е ясно, че не всички в тази зала използваме думата в женски род, защото се чу на няколко пъти през днешната дискусия. Но нещо друго, което искам конкретно към господин Митов да отправя, е, че на няколко места в Доклада думата „комисиони“ беше с две „н“-та, а правилното е едно „н“, защото едното е съществително, а другото е прилагателно. Аз го казвам нарочно, защото мен това винаги ме боде. За мен критерият за това, понеже преподавам 25 години пари, банки и финансови пазари, дали един студент си разбира, или не си разбира, е да го тествам на тази думичка. Така че затова ме боцна, затова го казвам. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Ганев. Не знам дали някой би искал да направи реплика на тези уточнения. Не виждам. Приемате тези уточнения, значи. Други изказвания има ли? Не виждам. Закривам дискусията и ще преминем към гласуване, което ще подготвим бавно и внимателно, за да могат да се върнат колегите в залата. Текстът е изчетен, няма да го чета отново. Ще подложа на гласуване Проекта на решение. Използвам времето, за да Ви информирам, че в 15,00 ч. ще дадем почивка за половин час. Една от комисиите, всъщност две комисии ще имат заседания по време на почивката. Може би и други да се възползват от тази възможност, ако имат желание. Подлагам на гласуване Проекта на решение по Доклада за дейността на Временната комисия за проверка на обстоятелствата, довели до спиране на природния газ от „Газпром Експорт“, и проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ ЕАД. Гласували 212 народни представители: за 95, против 69, въздържали се 48. Предложението не е прието.
РЕПЛИКИ: Прегласуване!
Моля, прегласуване. Гласували 212 народни представители: за 94, против 70, въздържали се 48. Предложението не е прието. Заповядайте, господин Карадайъ, за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители, предлагам процедурно сегашната точка четвърта да стане точка втора. Тоест точката за F-16 да стане точка втора. Благодаря Ви.
Има ли обратно предложение? Колеги, по принцип тези точки вече ги размествахме, но от друга страна, точно такова предложение мисля, че не е имало досега. [[Реплики.]] Да, но по друг начин направено. Мисля, че трябва да го подложа на гласуване. Моля, режим на гласуване – гласуваме точка четвърта да стане втора и останалите се пренареждат съответно. Имайте предвид, че така или иначе сме гласували да работим днес до приемането на точка четвърта включително. Гласували 212 народни представители: за 89, против 99, въздържали се 24. Предложението не е прието.
РЕПЛИКИ: Прегласуване!
Да опитаме. Прегласуване, моля. Гласували 214 народни представители: за 92, против 100, въздържали се 22. Предложението не е прието. Продължаваме по така приетия дневен ред, а именно точка втора: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА СЪДЕБНАТА ВЛАСТ. Кой ще докладва? Процедура ли? Декларация от парламентарната група на ДПС. Имате думата, господин Карадайъ.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Една тема, която в последните дни вълнува обществеността и публичното пространство, а именно темата, свързана с едни записи, които видяхме в петък, в потвърждение на петъчната ни декларация и коментарите какво има и какво няма в тези записи, кой какво е видял и какво не е видял. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Ние видяхме свободата на словото, видяхме как се изчегъртва свободата на словото по метода: кой видял, видял, сваляйте записите. Това е разбирането за свободата на словото. Видяхме как се изчегъртват неудобните за десните болшевики теми от медиите и публичното пространство, пък впоследствие казват: какво толкова има в тези записи, но начинът на изчегъртването им от публичното пространство също го видяхме. Видяхме как се изчегъртва изобщо свободата, как се изчегъртва достойнството, честта, видяхме как се изчегъртва демокрацията, държавността, видяхме как се изчегъртва държавата, държавата на моята Родина. И за да може да се случва всичко това, на десните болшевики пак от записа видяхме, че им е нужен „черен дявол“ в лицето на политическите опоненти, неудобни опоненти, за да може те да изглеждат като бели ангели. С гьобелски маниери и болшевишки прийоми обявяват „черния дявол“ за последните десетина-петнадесет години – основно ДПС, повтарят лъжите си колкото е необходимо и навсякъде, но най-вече в медиите на олигарха и медиен монополист, в чиято услуга са създадени и чиито интереси обслужват, дори обявяват с кого може да се говори и с кого не. С „черния дявол“ не бива да се говори, защото Народният съд на десните болшевики е обявил някого или някоя партия за враг на Родината, мафия, корумпирани или проклятие и ако се говори с тях, истината излиза наяве и се размива черното, а оттам лъсват и лъжите им, и бялото не само че се размива, но и престават да са бели. Видяхме лицемерното им отношение и към тези, с които си говорят, уж говорят, преговарят за съставяне на правителство, а на практика се лъжат и зад гърба на уж партньорите си кроят капани и пъклени планове как да изглеждат бели чрез словесните си еквилибристики, с опорките и с лъжите с цел да обслужват икономико-политическите интереси на ментора си олигарх и медийно-енергиен монополист и използват властта за бухалка срещу опонентите си – политическите опоненти, и икономическите си конкуренти. И най-вече не видяхме политика в услуга на хората и обществото. Видяхме, че тези, които са се намърдали в политическия терен чрез лъжата, омразата, разделението, противопоставянето в услуга на олигархията, мафията и задкулисието, тези, които направиха възможно узурпирането на властта от задкулисието, нямат и дума за хората, за бизнеса, за кризите, за държавата, за бъдещето на България, но видяхме, че са единствените носители на морала и истината. Това са хората, които превърнаха лъжата в норма, в закон, клетвопрестъпничеството в патриотизъм, нарушаването на Конституцията на Република България в героизъм и нарушаването на законите на страната се превърна в емблема на ПП и на тази власт, а ПП вече го знаете – това е „Провалът на Прокопиев“. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Уважаеми госпожи и господа, ние от „Движение за права и свободи“ призоваваме за нормалност, а нормалността се постига чрез диалог в името на бъдещето на България, в името на бъдещето на нашите деца и внуци в нашата родина България. Затова предлагаме в диалог да възстановим нормалността, да възстановим демокрацията, да възстановим държавността в нашата родина. Отиваме на едни предсрочни парламентарни избори за пореден път. Призоваваме всеки един от участниците в тези избори да си даде сметка, че след изборите ще дойдем в Народното събрание – естествено, тези, които бъдат изпратени от българските граждани, ще дойдат в Народното събрание и ще трябва в диалог с общи усилия да преодоляваме кризите и да решаваме проблемите на хората, но за да почне диалогът, уважаеми госпожи и господа, трябва да спре лъжата по адрес на опонентите и да спре реставрацията на комунизма. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря. Сега може да преминем към Законопроекта – заповядайте, господин Матеев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! „Доклад на Комисията по конституционни и правни въпроси относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за съдебната власт, № 47-202-01-25, внесен от Министерския съвет на 27 май 2022 г., приет на първо гласуване на 14 юли 2022 г. – Проект за второ гласуване.“ „Закон за изменение и допълнение на Закона за съдебната власт (обн., ДВ, бр….) “. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1. По § 2 има предложение на народния представител Крум Зарков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение на народните представители Ива Митева, Андрей Михайлов и Златомира Карагеоргиева-Мострова. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение на народния представител Анна Александрова и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Петър Петров и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 2: „§ 2. В чл. 136 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се нова ал. 10: „ (10) За осъществяване на своите функции по Регламент (ЕС) 2017/1939 на Съвета от 12 октомври 2017 г. за установяване на засилено сътрудничество за създаване на Европейска прокуратура (OB, L 283/1 от 31 октомври 2017 г.) , наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2017/1939“, европейските делегирани прокурори се подпомагат от самостоятелна администрация.“ 2. Досегашната ал. 10 става ал. 11 и в нея думите „на Съвета от 12 октомври 2017 г. за установяване на засилено сътрудничество за създаване на Европейска прокуратура (OB, L 283/1 от 31 октомври 2017 г.) , наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2017/1939“ се заличават. 3. Досегашната ал. 11 става ал. 12.“
Откривам дискусия по представените параграфи. Има ли желаещи за изказване? Заповядайте, господин Балачев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! На второ четене сме на един безсмислен закон – Закон за изменение и допълнение на Закона за съдебната власт, като за тези, които са членове на Комисията, едва ли ще ги изненадам с това, което ще кажа, и с това ще започна, преди да мина на конкретните текстове от така предложения закон за изменение и допълнение на Закона за съдебната власт, а именно имаме ли ние, българският парламент, правно основание, на което да правим изменение и допълнение на нещо, което е регламентирано с нормативни актове, които са гласувани от Европейската комисия, Европейския парламент, респективно разпореждане на главния прокурор? Изводът, тоест съждението, което трябва да извадим от този мой риторичен въпрос, е едно: само този, който е гласувал Регламент № 1937, където са упоменати начинът, по който се структурира Европейската прокуратура, би могъл да предлага каквито и да е било корекции в него или да предлага развитие на този нормативен акт. Развитието на този нормативен акт би могло да бъде в две насоки. Първата насока е да го допълни, ако нещо е пропуснал при неговото създаване. Вторият начин е да го допълни с някаква инструкция или някакъв друг подзаконов нормативен акт, защото Европейската прокуратура е създадена на базата на два нормативни акта. Единият е Регламентът, който току-що цитирах, другият е становището и Решението, с което всъщност е създадена Европейската прокуратура, от 1 юни 2021 г. Това са основоположните документи, въз основа на които тази прокуратура осъществява своята дейност на територията на 22 от 27 страни, които са я приели. Защо цитирам това? Защото, първо, има страни, които считат, че Европейската прокуратура няма място, тоест екстериториалност – не дава възможност тя да действа на територията на съответната държава, а останалите, които са го приели, са го приели при осъществяване на тази нормативна база. Тоест моето категорично становище и аз мисля, че ако Вие, защото ние няма да гласуваме или ще гласуваме против този закон, ако Вие го приемете, отсега виждам, че всички заинтересовани страни по него, като почнете от Висшия съдебен съвет, защото нарушавате принципа на неговия бюджет, след това преминете през самата Прокуратура на Република България – тук не говорим за личности, казвам го за пореден път. Когато един закон се прави, за да се заобиколи, накърни или каквото и да било, някаква личност, или да се създаде нещо паралелно с това, което е конституционно установено в България, очевидно е, че нещата няма как законово да се получат. Няма как законово да се получат! Така че зададох този въпрос на Комисията, задавам го и на всички трезвомислещи народни представители от това Народно събрание, за да видим, когато казваш и правиш предложение за изменение и допълнение на един закон, ти трябва да кажеш коя е правната уредба. В уредбата на тези два документа, с които е учредена Европейската прокуратура, никъде не пише, че националните законодателни органи на която и да е било от тези 22 държави трябва да предприемат някакви действия, с които да доразвиват това законодателство, което е прието, за да може нормално да функционира Европейската прокуратура. Затова казвам, че този, който ще подкрепи този бюджет, трябва да дойде и да ми каже, не само на мен, не само на Вас, на всички български граждани: кое е правното основание? На кой нормативен документ, български или международен, ние се уповаваме, за да можем да твърдим, че виждате ли, имаме право да доразвием тази система? Веднага след това ще кажа, че структурата и начинът на действие на самата Европейска прокуратура са ясно упоменати в Директива 1939 и развити после в учредителния документ. Там изрично е казано кои са функциите, кои са всъщност структурите. Затова питам: кои сме ние, че да създаваме отделна прокуратура в България, която да е част от европейската? Кои сме ние, които да определяме колко секретарки да имат, в какви помещения да работят, с какъв бюджет да разполагат, какви заплати да получават, каквото и да е било друго, след като е ясна формулировката?
Времето, господин Балачев, изтече.
Там изрично е казано, че структурата е ясна – главен прокурор, колегия на прокуратурата и постоянните камари.
Благодаря Ви, достатъчно, господин Балачев.
Нищо друго освен това няма. В тази връзка – само ще довърша, господин Председател.
10 секунди Ви давам и ще Ви взема думата.
Само да довърша. В тази връзка очевидно е, че след като нашата Конституция казва, че прокуратурата е единна и неделима – няма как ние да създаваме прокуратура в прокуратурата, защото за това се иска да променим чл. 127, ако не се лъжа, беше за прокуратурата и да напишем, че наред с това, че българската прокуратура е единна и неделима, има и втора прокуратура, която ще бъде европейска. За това нещо обаче ще трябва конституционно мнозинство.
Господин Балачев, дискусията по този въпрос беше на първо четене.
Има си специална процедура и така нататък.
Много Ви моля да спазвате времето.
Не ме прекъсвайте, господин Председател.
Ще Ви прекъсна, защото времето отдавна мина. Достатъчно! Времето Ви изтече. Можете да си заемете място.
Не ме прекъсвайте. Вашето време изтече. [[Председателят отнема думата на изказващия се. Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]]
Господин Балачев, моля да заемете мястото си, докато все още го имате, както и всички ние. [[Шум и реплики.]] Уважаеми колеги, дискусията по първо четене мина. Това изказване може да го впишем точно в общи пожелания във връзка с коментари за първо четене. Когато сме на заглавието на Законопроекта по принцип е позволено малко по-широко тълкуване, затова Ви оставих да кажете мнението си по принцип по Законопроекта, но моля, след като минем на следващите параграфи, наистина да се коментира само по параграфите. Да се опитаме да вървим стегнато по Програмата, защото имаме още две важни точки. Трябва да заседават и комисии. Моля наистина да бъдем стриктни по отношение на Правилника. Благодаря. Има ли реплики към изказването? Заповядайте, господин Петров.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Уважаеми господин Балачев, не съм съгласен с тази част от Вашето изказване, че точно тази законодателна промяна е направена спрямо личностен критерий. С такова нещо не мога да се съглася. Поне доколкото съм чел коалиционното споразумение, което ни беше представено в началото на мандата на вече проваленото правителство, а именно приложение първо, част втора, точка 8 – там се говореше за една всеобхватна реформа на прокуратурата. Имам едно подозрение, но то е само подозрение, защото за седем месеца не видях реални данни. Имам едно подозрение, че това законодателно предложение, което все пак го водим само организационно, това законодателно предложение е в израз евентуално на една реформа, която поне ни обещаваха от управляващата коалиция – вече провалена и несъществуваща четворна коалиция. Молбата ми е, ако съм прав, съответно да разясните каква точно беше реформата в прокуратурата по точка осем от част втора от приложение 1 от коалиционното споразумение на страница четири? Да ни дадете примери за това. Ако пък греша, съответно ме опровергайте. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Други реплики има ли? Заповядайте, господин Зарков. Пак да припомня, че дискутираме Законопроекта на второ четене и има конкретна тема.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Балачев, ще се придържам към текстовете и към Вашето изложение. То включва все пак и наименованието на Закона…
Така е.
…обаче предполагам господин Балачев се е възползвал от тази ситуация. Аз няма да преповтарям дебата на първо четене в Комисията. Искам да отговаря обаче на въпросите, тъй като се опитах на господин Балачев няколко пъти – явно неуспешно, да му обясня. Надявам се другите народни представители да разберат. Не съм съгласен, първо, господин Балачев, че Законът е безсмислен. Законът е изключително важен, защото той ще направи така, че европейските делегирани прокурори да работят по смисъла на Законопроекта, а именно самостоятелно от националните прокуратури – в случая българската. Обвинението Ви за паралелна прокуратура, което непрекъснато се чува оттук, не държи сметка за факта, че нормативните документи, които Вие споменахте, имат за цел именно това да създадат прокуратура, различна от националните. Това е наднационален европейски орган. Той не е паралелен, не е конкурентен. Той е различен, работи във взаимодействие с националните по смисъл, описан в Регламента. Вие споменахте два нормативни документа за създаването на Европейската делегирана прокуратура, а именно многократно цитирания Регламент и Решението за създаването ѝ. Забравихте обаче основополагащия – Договора от Лисабон. Там е записано съществуването на тази прокуратура. Казвате на какво основание създаваме ние сега тази администрация, тъй като за това става дума? Основанието е чл. 8 от Регламента в своята т. 4, която казва: „Децентрализирано ниво се състои от европейски делегирани прокурори, които са установени в държавите членки.“ Сега установяваме в държавите членки администрация, която да подпомогне тези европейски делегирани прокурори, чието съществуване Вие наричате противоконституционно, но съществуването им беше направено с други промени, в друго Народно събрание, доминирано от ГЕРБ. Тоест те вече съществуват. Въпросът е: могат ли да работят? Последно, със задоволство отбелязвам факта, че вече не поддържате, това е § 2, който разсъждаваме, господин Председател, той придоби и редакция, която според мен отговаря включително на отправените критики при първо четене за евентуални непрецизности, които биха могли да наведат на мисълта за противоконституционност, виждам, че не поддържате тази своя критика. Доволен съм от което. Заключавам със следното: Законът е важен и следва да бъде подкрепен.
Благодаря, господин Зарков. Има ли трета реплика към това изказване? Не виждам. Заповядайте, господин Балачев, за дуплика.
Господин Председател, уважаеми колеги! Възползвам се от правото на дуплика, за да отговоря на колегата Петров. Защо смятам, че не само този проект за изменение и допълнение на Закона за съдебната власт, но и други закони, които предложи така нареченото управляващо до утре мнозинство, имат една-единствена цел – тоест да направят така, че да навредят по някакъв начин на прокуратурата като цяло, от една страна, и на нейния ръководител господин Гешев. Имам предвид Закона за КПКОНПИ и други законопроекти, по които сме дискутирали. Наред с това ме кара да поддържам тази теза и обстоятелството, че ние сме първата страна, уважаеми колеги, първата страна – не така, както уважаемата госпожа Йорданова ми отговори, за което благодаря все пак, че имам отговор на моя въпрос: има ли някъде в тези 22 страни – има ли някъде създадени структури, които да са подобни или такива, които да доразвиват тези два документа, защото разлика, уважаеми господин Зарков, с Лисабонската няма. Тя пресъздава, след това е пресъздадена и в Регламента, там нещата се покриват. Да има такъв документ, съжалявам, че не съм го цитирал. Никъде в Европа няма създадена такава структура. Знаете ли защо няма? Защото е незаконна. Защото няма как ние да влезем в ролята на Европейския парламент, нито на Европейската комисия – запомнете го това нещо. Ние не можем да създаваме правни норми, по които българските делегирани прокурори и българските прокурори, които участват в Европейската прокуратура, да действат по наши правила. Как да го обясня по-простичко не знам? Това, което госпожа Йорданова ми отговори, казва: „Не сме почерпили опит от френското, немското, италианското и холандското законодателство, защото няма такова.“ Защото никъде вече повече от една година, след като е създадена Европейската прокуратура, такова чудо, каквото ние се опитваме да създадем, няма. Без значение, и тук Зарков е прав, да, текстът, който предложи – § 2, беше за създаване на самостоятелно звено. Той благодарение на неговите усилия да направи нещо, което е близко до законното, доби друга формулировка. Не вече да е самостоятелно звено, а да бъде регистратура, пък да бъде секретарки и така нататък. Това е Вашето предложение, което аз не подкрепям не защото не е по-лек вариант на това, което Вие предлагате, а защото принципно, пак казвам: не можем да създаваме такъв нормативен акт, защото е недопустимо. Недопустимо е. В тази връзка и грешката, за която говорим, за самостоятелния прокурор изрично е написано в тези два документа… [[Реплики: „Времето, времето!“]] Колеги, ако искате, го чуйте. Разбирам Ви, че законността не е Ваша тема. [[Шум и реплики.]]
Не влизайте в дискусия, господин Балачев. Давам Ви 15 секунди да довършите.
За пореден път ще направим закон, с който тук станахме за смях с нашите тройни гласувания, с това, че направихме законодателния орган част от страна по договорите за поддръжка на пътищата и какво ли още не. Нека да не правим така, че да ставаме за срам и за позор на Европа. Това е, което ще Ви кажа. Що се отнася, господин Зарков,…
Балачев, не почвайте всеки път нови и нови теми. Една минута отново сте повече. Структурирайте си по-добре изказванията. 10 секунди, давайте.
Приключвам. Може би съм свикнал в съда, никой не ни прекъсва така.
Така е, но тук не е в съда.
Да, защото, когато не Ви е изгодно и ние викаме някой път, когато чуваме нещо, което…
Моля Ви, не се разсейвайте с колегите.
Не се разсейвам. По отношение на чл. 8. Господин Зарков, ал. 5, която Вие цитирате, не Ви дава основание да правите това, защото делегираните прокурори са действащи прокурори. Те имат кабинети, имат работа. Само когато, защото има един съдия, само когато изпълнява функциите [[шум и реплики]] , те изпълняват функциите на същото място, където са работили и преди това.
Разбрахме, господин Балачев.
Така че нямаме основание.
Благодаря Ви.
Знам, че Вие разбирате всичко.
Моля да не започвате нови и нови тези. Времето изтече преди почти две минути. Госпожа Йорданова поиска думата – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Господин Председател, Вие бяхте прав в уточнението, че ние не водим дебат по същество, който е по първо четене на представения Законопроект. Въпреки това и предвид обстоятелството, че се дебатира и Проект, и наименованието на Закона, аз ще отнема Вашето време с няколко важни фактически уточнения. Дали с този Законопроект се изменя Регламент, приет от Европейския съюз, тоест действащо европейско право – не, не се изменя. Има становище на Европейската прокуратура, което е в материалите по Законопроекта, в което се изразява изрично становище за пълното съответствие на разглежданите промени с оглед Регламента и другите действащи нормативни актове на Европейския съюз. Както многократно сме казвали, Европейската прокуратура се състои от две нива: централизирано и децентрализирано ниво. Децентрализираното ниво са европейските делегирани прокурори, тяхната ресурсна обезпеченост, ресурсната обезпеченост на тяхната дейност се осигурява от държавите членки. Както изрично е посочено в самия Регламент, действията по разследването на национално ниво, както и правната помощ се осигуряват от бюджетите на държавите членки, така и в изрични решения на Колежа на Европейската прокуратура се коментира за разпределението на правомощията на определени европейски делегирани прокурори на територията на държавите членки относно административните служители, които държавите членки са предоставили на разположение на Европейската прокуратура. Така че ние с този законопроект решаваме именно тези въпроси: как българската държава като държава членка изпълнява своите задължения. И да, България не е ползвала, ние не сме ползвали френския, немския или холандския опит при разработването на този законопроект поради една-единствена и проста причина – техните прокуратури не са като българските прокуратури, просто системата е различна. Ние трябва да адаптираме българския подход към този, който съответства на националното законодателство. Така че в конкретния случай като държава членка това, което правим, е да откликнем на настояването на Европейската прокуратура и по-добре да организираме ресурсното обезпечение на тяхната работа тук. Пак казвам, отново в изпълнение на задълженията си по Договора за функционирането на Европейския съюз. Благодаря Ви.
Благодаря за уточнението, госпожо Йорданова. Има ли други изказвания по представените параграфи? Заповядайте, господин Петров.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, дами и господа народни представители! На първо място, искам да Ви уверя, че изказването ми ще бъде по Законопроекта – § 2, и по-специално върху предложението, което сме направили в новосъздадената ал. 2. Тъй като говорим, че Законопроектът като цяло е организационен и цели да уреди правомощията на тази Европрокуратура – предходно създадена, именно затова и нашето предложение е в насока, че тази – дали ще е структура, звено, самостоятелна администрация, все пак да бъде под административното ръководство на българската Главна прокуратура. Ние не можем да се съгласим с доводите, че ни трябва независима наднационална институция. Когато говорих преди тази точка от дневния ред с колеги – представители на управляващото мнозинство в парламента, им казах, че е необходимо все пак това административно звено, тази административна структура, администрация или както искате я наречете, все пак да бъде административно подчинена на Главна прокуратура, а те: „А, не, няма как, трябва да бъде независима тази структура.“ Добре, това какво означава – че сегашната структура на националната ни прокуратура е зависима, така ли? И ги попитах: защо не я променим тогава? Те казаха: „А, не, няма как, вижте, не можем съобразно Закона и Конституцията.“ Добре де, уважаеми народни представители от управляващото мнозинство и Вие, госпожо Министър, ако имате проблем със зависимостта на националната прокуратура, какво Ви пречеше тогава да предизвикате съответните конституционни промени, които да позволят тя да стане отново независима според Вас? Само да Ви напомня, че преди шест месеца бе съставена именно Временна комисия за конституционни промени за прокламираната от Вас реформа в правосъдната система, в съдебната власт с председател Христо Иванов от „Демократична България“, която не е провела нито едно заседание, не е свикана нито веднъж! Как тогава Вие да направите националната прокуратура независима? То наистина няма как – ако не работите, няма да стане. Разбирам, че искате да имате, така да се каже, жив материал за предстоящите предсрочни избори и отново да въртите тази мантра с необходимостта от съдебна реформа – съответната съдебна реформа, включително и по отношение на прокуратурата, но не би трябвало да пренебрегваме Конституцията, която все пак казва, че административно тези звена, структури, администрации трябва да имат строга йерархична система и ние не можем това да го дерогираме. Именно в тази насока ми беше предложението. И ако позволите, господин Председател, тук в залата да направя едно редакционно предложение с добавяне само на една-единствена дума.
В кой текст точно, Вашия или?
…В предложения от мен текст на ал. 2, в края на изречението, преди думата „ръководство“ – да бъде „административно“ ръководство, тъй като това е смисълът, който беше заложен в нашето предложение. Ако не съм се изразил правилно и достатъчно изчерпателно, се извинявам, но идеята ни е тази администрация да бъде административно ръководена от главния прокурор. Така че ще Ви помоля да подложите на гласуване това мое предложение.
Добре.
Благодаря за което.
Тоест текстът да стане: „която е под административното ръководство на главния прокурор“.
Точно така. Като се надявам все пак в духа на направените предложения между първо и второ четене и приетите от тях в Правната комисия да приведем този законопроект в действие и да направим така, че наистина да се спазва българската Конституция. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Има ли реплики? Заповядайте за реплика, господин Божанков.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Петров, всъщност компетентността на Европейската прокуратура е обусловена от кръга престъпления, които тя разследва, свързани с финансовите интереси на Европейския съюз, и е напълно нормално, когато европейският данъкоплатец инвестира средства в една страна, Европейската прокуратура да има автономност да ги разследва. Аз не зная откога е промяната във Вашето отношение – в крайна сметка и Вашата група искаше уж оставката на главния прокурор, и то не само с оглед неговата личност, с оглед неговите правомощия. Смятах, че поне за доста групи в този парламент, включително и за Вашата, е безспорно, че правомощията на главния прокурор трябва да бъдат ограничени. Сега във Вашето изказване чух обратното – трябвало да си има йерархия. Ами точно йерархията е проблемът на българската прокуратура, че тя е твърде йерархична, че главният прокурор има твърде много власт, че той може твърде много да се намесва в работата на отделните прокурори. Това е идентифициран проблем на национално и на европейско ниво, проблем, който всеки български гражданин е изпитал на гърба си и в крайна сметка се обективира в прословутото, като започнем от: „Ти си го избра!“ и стигнем до тези снимки, записи, шкафчета, които никога не намират санкция от българската прокуратура. А Вие във Вашите предложения, господин Петров, уважаеми колеги от ВЪЗРАЖДАНЕ – от първото до последното, поставяте Европейската прокуратура в зависимост от българския главен прокурор и във всеки един текст пишете: „Под контрола на българския главен прокурор“. Е, каква е тази симпатия към главния прокурор – аз не мога да си обясня.
Благодаря, господин Божанков. Втора реплика – господин Несторов. Има ли трета реплика? За реплика ли? Аз помислих, че за изказване – добре, господин Славов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Петров, искам да използвам тази реплика да благодаря на Вас и на министъра на правосъдието, че най-накрая разбихте на пух и прах мантрата, че с този закон се създава само една регистратура. Очевидно е, че това нещо не е вярно. Този закон има много несъвършенства, но няма да ги коментирам в тази реплика. Просто искам, госпожо Министър, да Ви обърна внимание на едно нещо, и то е, че причината, поради която се внася такъв законопроект, който е некачествен, е, че нямате диалог с институцията, не уважавате институцията. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Несторов. Това беше реплика по-скоро към госпожа министъра, но както и да е. Заповядайте, господин Славов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колега Петров, колеги! Моето възражение е към направеното от Вас предложение, имах възможност и в рамките на второто четене в Комисията да го направя – че то концептуално влиза в противоречие с Регламента. Тоест имаме реална опасност, ако бъде прието Вашето предложение, да сме в нарушение, неизпълнение на европейското право, което да доведе до наказателна процедура по отношение на страната. Това е така, защото Европейската прокуратура се изгражда изцяло, независимо от гледна точка на ръководство и контрол, от националните прокуратури. Да, европейските делегирани прокурори са и прокурори в съответната система като статус, но това не ги поставя в отношение на ръководство и контрол, оттам и административно подчинение от ръководството на съответната национална прокуратура. Предложеното от Вас прави именно това. Напомням само, че европейското право действа в страната на основание чл. 4, ал. 3 от Конституцията – именно общата, принципната разпоредба, която неслучайно е в разпоредбата за принципите на правовата държава, че България участва в изграждането и развитието на Европейския съюз и на основание, разбира се, ратифицираните договори за присъединяване, но отбелязвам, с възлагане на ком-пе-тент-ност, затова са ратифицирани с конституционно мнозинство от две трети. Така че нека да не смесваме двата режима – на националната прокуратура и на Европейската прокуратура, като да дадем всички необходими гаранции за това европейските делегирани прокурори да си вършат работата. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Славов. Заповядайте за дуплика, господин Петров.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, дами и господа репликиращи, ще започна отзад напред. Колега Славов, мисля, че двамата с Вас явно сме чели по различен начин чл. 20 от Регламент 1939/2017 г., където организацията на Европейската прокуратура и вграждането ѝ в националните системи е само принципно уредена. Никъде там не пише и не е посочено, че тя трябва да бъде независима, самостоятелна и нейната администрация трябва да бъде отделена от националните системи. Напротив, именно националните системи следва да уредят нейната администрация. От една страна, това се опитва да се прави със Законопроекта, но неговите вносители са стигнали твърде далеч според нас и именно затова ние се опитваме с това наше предложение, затова направих и редакционната поправка, за да позволим да е възможно именно националната прокуратура да осъществява административно ръководство на тази структура. Нека си разследват, никой не им пречи да разследват, да са самостоятелни, но те все пак следва да станат част – дали ще бъдат звено, дали ще бъдат структура, дали ще бъдат администрация – от йерархичната структура на националната прокуратура. Затова не мога да се съглася с Вас. Уважаеми господин Несторов, разбирам това, което казахте, но одеве пропуснах да кажа едно много съществено нещо. Тази независима прокуратура се състои от прокурори – от европрокурори, нали така? Само че да си отговорим на въпроса: ако те днес са независими, довчера какви бяха, за да са в нея? Те откъде идват? Те са се появили някъде от друг свят ли може би, или от Юридическия факултет току-що са взели дипломи и от утре влизат в Европейската прокуратура – независими европейски прокурори, как да кажа, по политическата мантра на управляващата коалиция? Те казват така: националната прокуратура има проблеми, но ние откъде вземаме така наречените европрокурори? Внасяме ги някъде отвън ли? И те довчера какви са били? [[Шум и реплики.]] Така, аз знам, че трябва да ме чуе министърът, но все пак се опитвам да Ви кажа, че е абсурдно това, което се предлага с този законопроект, като мотиви имам предвид. Абсурдно е като мотивировка. И на последно място, уважаеми колега Божанков. Тук ли е? Да, тук е. Изключително много се съмнявам, колега Божанков, че някога сте виждали наживо прокурор на работа в съдебна зала, за да можете да ми правите реплика как трябва да работи една прокуратура, пък дори и европейска! Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Виждам, че има и други изказвания по представените параграфи, но както казах, трябва да обявя почивка, защото заседават комисии. Давам 30 минути почивка – до 15,40 ч., когато ще продължим със Законопроекта. [[След почивката.]]
Възобновявам заседанието. Има ли други изказвания по представените текстове – по наименованието, параграфи 1 , 2 и 3? Не виждам. Закривам дискусията по тези текстове и предлагам господин Матеев да представи и следващите и след това, като приключим дискусията и по тях, ще гласуваме и тези, и следващите, за да не губим време сега. Заповядайте, господин Матеев.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! По § 3 има предложение на народния представител Петър Петров и група народни представители: „В чл. 138 текстът на предложената нова алинея втора се изменя по следния начин: „ (2) Европейските делегирани прокурори предоставят пред Главния прокурор ежемесечен доклад за извършената от тях дейност.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3, като в т. 2 думите „Разпоредбите на ал. 1, т. 7 не се прилагат“ се заменят с „Алинея 1, т. 7 не се прилага“. По § 4 има предложение от народния представител Анна Александрова и група народни представители: „Параграф 4 се отменя.“ Комисията не подкрепя предложението. Има предложение от народния представител Крум Зарков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народните представители Ива Митева, Андрей Михайлов и Златомира Карагеоргиева-Мострова. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Петър Петров и група народни представители: „В текста на новосъздадения член 139а се правят следните изменения: В чл. 139а, ал. 1 в края на изречението точката се заменя със запетая и се добавя следният текст: „който е под ръководството на главния прокурор“ и така текстът на алинея първа придобива следния вид: „Чл. 139а. (1) Ръководител с административни функции на структурата на европейските делегирани прокурори е оправомощен от Европейската прокуратура европейски делегиран прокурор, който е под ръководството на главния прокурор.“ В чл.139а, ал. 2 думите „съдебната власт“ се заменят с „Европейския съюз“ и така текстът на алинея втора придобива следния вид: „ (2) Средствата за осъществяване на дейността на структурата на европейските делегирани прокурори се осигуряват от бюджета на Европейския съюз. Ръководителят на структурата на европейските делегирани прокурори е разпоредител с европейски бюджет.“ Комисията не подкрепя предложението. Има предложение от народния представител Атанас Славов, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т.2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Има предложение от народния представител Ива Митева, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 4: „§ 4. Създава се чл. 139а: „Чл. 139а. (1) Дейността на администрацията по чл. 136, ал. 10 се ръководи и организира от оправомощен от Европейската прокуратура европейски делегиран прокурор, който назначава и освобождава служителите в нея. (2) Средствата за осъществяване на дейността на европейските делегирани прокурори и администрацията по ал. 1 се осигуряват от бюджета на съдебната власт. Пленумът на Висшия съдебен съвет определя за разпоредител с бюджета европейския делегиран прокурор по ал. 1. (3) Администрацията по чл. 136, ал. 10 има самостоятелни регистратура и деловодство.“ По § 5 има предложение от народния представител Крум Зарков. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5: „§ 5. В чл. 340, ал. 2 след думите „на прокуратурите“ се добавя „на европейските делегирани прокурори“.“ По § 6 има предложение от народния представител Анна Александрова и група народни представители: „Параграф 6 се отменя.“ Комисията не подкрепя предложението. Има предложение от народния представител Крум Зарков. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 6: „§ 6. В чл. 342, ал. 1 се създава изречение второ: „По предложение на европейския прокурор от България в колегията на Европейската прокуратура пленумът на Висшия съдебен съвет приема правилник за администрацията на европейските делегирани прокурори.“
Предлагам да спрем дотук. Откривам дискусия по параграфи 3, 4, 5 и 6. Има ли изказвания? Първо господин Петров вдигна ръка, след това господин Балачев. Записвам Ви двамата за изказване. Заповядайте, господин Петров.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, дами и господа народни представители! Две предложения са направени от нашата парламентарна група – в § 3 и в § 4. На първо място, в § 3 предложението ни касае информираността, така да го кажа, за дейността, която ще извършва тази независима структура – наднационална структура. Идеята на това предложение е тя да дава ежемесечни отчети за това, което прави. Моля да не се бърка даването на отчет на българската прокуратура с някаква зависимост от страна на българската прокуратура. Ние считаме, че няма нищо лошо в това, разбира се, европейските прокурори да разследват престъпления, които са свързани с финансовите интереси на Съюза, те са независими в своята дейност, те се отчитат пред Европейската прокуратура, но все пак е редно българската държава и нейните конституционно закрепени институции да знаят какво вършат тези европейски прокурори. Затова и предложението ни в § 3 е те да представят ежемесечен отчет за извършената от тях дейност. Считаме, че ако бъде прието, това по никакъв начин няма да попречи на тяхната независимост и на разследванията на престъпленията, които те ще извършват. Затова съответно ще помолим и за подкрепа на това предложение. Следващото ни предложение, за което също взимам изказване, е по § 4, по сегашната редакция, така предложена от вносителите, средствата за дейността на тази нова структура или звено, или администрация, както искате я наречете, средствата се осигуряват от бюджета на съдебната власт. Ние не сме съгласни с това нещо, тъй като до момента се наложи разбирането, че това е една независима и наднационална институция, която разследва определени престъпления, свързани с финансовите интереси на Съюза. На следващо място, се наложи разбирането, че тя се отчита на Европейската прокуратура, на която е подчинена и чието звено е в България, и тогава изниква въпросът защо всичко това ще се заплаща от бюджета на българската съдебна власт? Нали вносителите казват, че тази независима структура или звено на прокуратурата няма нищо общо с националната прокуратура. Защо тогава Висшият съдебен съвет да отделя парични средства и за нея и да не го прави директно Европейският съюз, като отдели пари от своя бюджет, за да издържа тази администрация? Именно затова ние предложихме издръжката на тази структура и нейната администрация да бъде записано поне, че директно ще бъдат поети от Европейския съюз, защото не е редно българската държава да покрива тези разходи. Няма нито един мотив защо тези разходи следва да бъдат покрити от бюджета на съдебната власт. И тук е мястото да посоча, че по отношение на направените становища и предложения между първо и второ четене няма нито едно постъпило становище, въпреки че две или три бяха наименувани като постъпили касателно второто гласуване. Няма нито едно становище, постъпило в Правната комисия, по отношение на направените предложения между първо и второ гласуване, поради което няма и нито едно негативно становище на тези направени предложения. Затова и съответно ако народното представителство приеме, че е редно от бюджета на съдебната власт да бъде заплащана сметката, образно казано, за дейността на тази независима структура, то аз бих желал да направя и в момента едно редакционно предложение в чл. 139, ал. 2, където е записано направеното от нас предложение средствата за работа на тази администрация да се осигуряват от бюджета на Европейския съюз. Бих искал да направя едно редакционно предложение, че „Висшият съдебен съвет ще изгради чисто нова сграда за работата на тези европрокурори.“ Щом мнозинството счита, че трябва българската държава да заплаща разходите за дейността им, то защо тогава ние да не им построим чисто нова сграда, каквато съгласно този законопроект ние им обещаваме, че ще използват за тяхната администрация. Една пететажна сграда, чисто нова, в локация, която те си изберат, българската държава да построи и да им даде за ползване. Какъв е проблемът? Аз лично не виждам. Затова и ще помоля да бъде подложено това редакционно предложение на гласуване като допълнение към вече направеното от мен, за да има някаква равнопоставеност. Ние сме предложили, от една страна, сметката да бъде платена от бюджета на Европейския съюз, за сметка на това пък Висшият съдебен съвет да им построи една пететажна сграда на европейските прокурори и те да могат свободно да си настанят цялата тази независима администрация, която им даваме с този законопроект. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. Ще помоля, ако не размислите по това предложение, да ми го дадете писмено точно къде да бъде и как да го гласуваме. Как да го гласуваме ясно, но къде да го включим точно? Има ли реплики на това изказване? За реплика ли, професор Михайлов? Заповядайте за реплика.
За процедура.
За процедура? Заповядайте, господин Михайлов, за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. Аз не бих искал да взимам отношение по този законопроект, тъй като той е специализиран към колегите, които имат отношение към юриспруденцията, но понеже виждам, че вече започват фантасмагорични предложения да се появяват в залата. Защо пететажна, нека да е десететажна сграда? И какво ли не още може да се предложи и така може да вървим до полунощ. Моето процедурно предложение е по така изчетените досега параграфи да прекратим дебатите и да продължим нататък след гласуване, за да можем все пак да стигнем до някакво нормално обсъждане. Иначе непрекъснато ще се предлагат какви ли не неща, които на практика и променят цялата същност на Законопроекта, някои нямат нищо общо с него. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря, господин Михайлов. Има ли обратно становище? Заповядате, господин Петров.
Уважаеми господин Председател, аз считам, че когато обсъждаме параграфи, които засягат средства от държавния бюджет на Република България за 2022 г. включително, с които да се осъществява дейността на прокуратурата дори и в нейното новосъздадено звено, би трябвало този въпрос да подлежи на едно доста широко обсъждане, тъй като очевидно с този законопроект се създават едни нови правомощия на това звено на европрокуратурата, която, виждайки от престъпленията, които разследва, ще се нуждае от значителни средства за едни или други цели, за едни или други нужди – без да уточнявам какви. И затова, господин Председател, мисля, че е важно да продължим дискусията по тези параграфи, има и записани колеги за изказване. Аз разбирам сега, че на някои колеги им е неприятно, когато се дискутира дейността на прокуратурата, напълно ги разбирам тези колеги. Може и да имат и някакви лични казуси, свързани с отнемане на имунитет, пределно ясно ги разбирам, че може да им е неприятна темата за прокуратурата, но все пак за нас като граждани и данъкоплатци, не само като народни представители, финансирането на тези звена, структури и администрации, които се създават, е изключително важно. Затова, господин Председател, предлагам да продължим дискусиите по параграфи 3, 4, 5 и 6, ако не ме лъже паметта. Благодаря Ви.
Да. Разбрах, но процедурното предложение е направено, чухме аргументите. Подлагам на гласуване предложението за прекратяване на дискусията по параграфи 3, 4, 5 и 6. Гласували 141 народни представители: за 106, против 23, въздържали се 12. Предложението е прието. Виждам, че господин Балачев не се отказва от своето желание, тъй като възприехме една практика записалите се да...
„Еее!“
Съжалявам, господин Свиленски, но аз съм длъжен да дам думата на господин Балачев, когото моля да бъде максимално... – да знаете, че на петата минута ще Ви прекъсна.
Господин Председател, уважаеми колеги! Ще взема отношение конкретно по обсъжданите текстове. Първо, по отношение на § 3. Това, което се предлага и от Комисията, което се предлага и от други колеги, всъщност не отчита един много важен факт. А този факт е свързан с правомощията на главния прокурор и на прокуратурата въобще във връзка с чл. 127, ал. 1, т. 1 от Конституцията, където той упражнява контрол за законност по отношение на всички актове на държавни органи на територията на Република България. Това, между другото, не е изолирано. В самия Регламент и в самия учредителен акт за създаване на Европейската прокуратура изрично е записано, че европейските прокурори, респективно делегираните прокурори по места, не могат да нарушават законите на държавата, на територията на която осъществяват своята дейност. В тази връзка да приемем, че този текст на чл. 138 от Закона за съдебната власт не следва да действа по отношение на европейските прокурори, просто е противоконституционен. Би могло този текст, тоест т. 7 да остане, а специално по отношение на действията на делегираните прокурори, респективно на европейските прокурори, да бъде създадена нова точка, че главният прокурор или Прокуратурата на Република България осъществява контрол за законосъобразност по отношение на действията на тези прокурори и това би било много по-близко до Конституцията и до законите на страната. По отношение на § 4 аз считам, че няма как да правим ръководител по съображения, които изтъкнах преди малко, защото кой може да бъде ръководител, поначало такава фигура съобразно чл. 8 от Директивата, на регионално ниво такава функция не може да има и в структурата няма такъв ръководител упоменат. Ние няма как да създаваме такъв ръководител, още по-малко, по-нататък има други текстове, където ще определя заплати, ще назначава хора, ще определя конкурси, ще се разпорежда с бюджети, па макар дали ще е първичен, вторичен и така нататък, и така нататък. Така че считам, че § 4 изцяло следва да отпадне, още повече че бюджетът на съдебната власт няма как и няма на какво основание тя да ангажира и да се ангажира със заплащането на каквито и да е било заплати по отношение на дейността на делегираните прокурори, още по-малко на служители, които реално няма да бъдат, защото каквито и служители да се назначат, те ще бъдат част от структурата, ако въобще се допусне такова нещо, част от структурата на Европейската прокуратура, а не на българската. Щом не е на българската, не виждам на какво основание Висшият съдебен съвет ще определя някакъв бюджет, някакви щатни бройки и така нататък. Искам да взема отношение по § 6, където се предлага да се приеме правилник за администрацията на европейските делегирани прокурори. Моля, колеги, тези, които ще защитавате тази теза, или пък тези, които ще гласувате, ще Ви моля да прочетете между чл. 28 и 32 от Директивата, за да не се налага да правя литературно четене, където изрично е казано, само един пасаж ще прочета от чл. 30, където се казва, че: „Наблюдаващият европейски прокурор в съответствие с вътрешен процедурен, процедурен – държа да подчертая, Правилник на Европейската прокуратура извършва съответните действия, а контролът върху делегираните прокурори не може да се осъществява, но той не трябва да засяга чл. 19 от Договора за Европейския съюз и чл. 47 от Хартата за основните права на Европейския съюз.“ Това са правата на човека. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Балачев. Има ли реплики? Не виждам. Преминаваме към гласуване. Имаме доста гласувания, като ще започна, разбира се, от неподкрепените от Комисията и след това, ако няма някакво специално желание, бих предложил да гласуваме анблок подкрепените от Комисията евентуално. Първо, по § 2 има предложение на народния представител Анна Александрова и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 142 народни представители: за 24, против 115, въздържали се 3. Предложението не е прието. Сега трябва да подложа на гласуване във връзка с предложението на народния представител Петър Петров и група народни представители неговото редакционно предложение в ал. 2, в края на текста „ръководството“ да стане „административното ръководство“. Тоест вместо „под ръководството на главния прокурор“ да стане „под административното ръководство на главния прокурор“. Моля, режим на гласуване. Гласували 140 народни представители: за 22, против 109, въздържали се 9. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народния представител Петър Петров и група народни представители така, както е внесено. Гласували 137 народни представители: за 13, против 115, въздържали се 9. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Петър Петров и група народни представители по § 3, неподкрепено от Комисията. Гласували 141 народни представители: за 13, против 115, въздържали се 13. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на предложението на народния представител Анна Александрова и група народни представители по § 4, неподкрепено от Комисията. Гласували 141 народни представители: за 26, против 115, въздържали се няма. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване редакционното предложение на господин Петър Петров. Това е на страница 6, ако пред Вас е Законопроектът. Предложението по § 4: В ал. 2 след изречение второ да се добави „като ВСС осигурява построяването на пететажна административна сграда за настаняване на новосъздадената администрация“. Аз ще го подложа на гласуване поради неговия фундаментален принос към правото. Гласували 141 народни представители: за 14, против 116, въздържали се 11. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Петър Петров и група народни представители по § 4 така, както е внесено – също неподкрепено от Комисията. Гласували 140 народни представители: за 12, против 117, въздържали се 11. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Анна Александрова и група народни представители по § 6, неподкрепено от Комисията. Гласували 145 народни представители: за 18, против 116, въздържали се 11. Предложението не е прието. С това изчерпахме неподкрепените предложения. И сега, ако няма някакво специално желание, предлагам да гласуваме следните параграфи: наименование на Закона по вносител, § 1 по вносител; § 2 в редакция на Комисията; § 3 в редакция на Комисията; параграфи 4, 5 и 6 в редакция на Комисията. Гласували 145 народни представители: за 118, против 16, въздържали се 11. Предложението е прието. Сега, аз бих предложил, колеги, тъй като, струва ми се, повечето текстове имат по-скоро технически характер, да представи господин Матеев до края параграфите и да открием тогава дискусия по тях. Заповядайте, господин Матеев.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! „Заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението. По § 7 има предложение от народния представител Анна Александрова и група народни представители: „Параграф 7 се отменя.“ Комисията не подкрепя текста на вносителя за § 7. Предложение от народния представител Крум Зарков. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 7. „§ 7. (1) В срок до един месец от влизането в сила на този закон по предложение на европейския делегиран прокурор по чл. 139а, ал. 1 прокурорската колегия на Висшия съдебен съвет обособява длъжности за съдебните служители в администрацията по чл. 136, ал. 10, като извършва съответните промени в Класификатора на длъжностите в администрацията на Прокуратурата на Република България. (2) В срока по ал. 1 по предложение на европейския делегиран прокурор по чл. 139а, ал. 1 прокурорската колегия на Висшия съдебен съвет определя броя на служителите в администрацията по чл. 136, ал. 10.“ По § 8 има предложение от народния представител Крум Зарков. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 8: „§ 8. Министерският съвет предоставя на Висшия съдебен съвет сграда за осигуряване дейността на европейските делегирани прокурори.“ По § 9 има предложение от народния представител Крум Зарков. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Милен Матеев, направено по реда на чл. 79, ал. 6, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 9: „§ 9. В Закона за специалните разузнавателни средства (обн., ДВ, бр. …) се правят следните допълнения: 1. В чл. 13: а) в ал. 2 се създава изречение второ: „По дела от компетентност на Европейската прокуратура съгласно Регламент (ЕС) 2017/1939 на Съвета от 12 октомври 2017 г. за установяване на засилено сътрудничество за създаване на Европейска прокуратура (OB, L 283/1 от 31 октомври 2017 г.) писменото мотивирано искане до съда се подава от европейския прокурор или от европейски делегиран прокурор.“; б) в ал. 5 след думите „ал. 2“ се добавя „изречение първо“. 2. В чл. 14, ал. 1 в текста преди т. 1 след думата „прокурор“ се поставя запетая и се добавя „европейския прокурор или от европейския делегиран прокурор“. 3. В чл. 15, ал. 1 след думата „прокурор“ се поставя запетая и се добавя „европейският прокурор или европейският делегиран прокурор“.“ По § 10 има предложение от народния представител Крум Зарков. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 10: „§ 10. В Закона за защита на класифицираната информация (обн., ДВ, бр. …) се правят следните допълнения: 1. В чл. 39: а) в ал. 1, т. 7 след думата „прокурорите“ се добавя „европейския прокурор и европейските делегирани прокурори“; б) в ал. 3, т. 3 след думата „прокурорите“ се добавя „европейския прокурор и европейските делегирани прокурори“. 2. В § 1, т. 3 от допълнителните разпоредби след думата „администрации“ се добавя „администрацията по чл. 136, ал. 10 от Закона за съдебната власт“.“ По § 11 има предложение от народния представител Петър Петров и група народни представители: „В параграф 11 се прави следното изменение: В чл. 172, ал.1 новосъздаденото изречение трето се изменя по следния начин: „По дела от компетентност на Европейската прокуратура писменото мотивирано искане до съда се подава от европейския прокурор или от европейски делегиран прокурор чрез съответния национален прокурор.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 11. По § 12 има предложение от народния представител Петър Петров и група народни представители: „Параграф 12 се отменя.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Крум Зарков. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 12: „§ 12. В Закона за Министерството на вътрешните работи (обн., ДВ, бр. …) в чл. 15 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се нова ал. 7: „ (7) Взаимодействието на разследващите полицаи с европейските делегирани прокурори при осъществяване на дейността по разследване на престъпления от компетентност на Европейската прокуратура се урежда със споразумение между министъра на вътрешните работи и оправомощения от Европейската прокуратура европейски делегиран прокурор по чл. 139а, ал. 1 от Закона за съдебната власт.“ 2. Досегашната ал. 7 става ал. 8.“ По § 13 има предложение от народния представител Петър Петров и група народни представители: „Параграф 13 се отменя.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Крум Зарков. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 13: „§ 13. В Закона за митниците (обн., ДВ, бр. …) в чл. 10а се създава ал. 6: „ (6) Взаимодействието на разследващите митнически инспектори с европейските делегирани прокурори при осъществяване на дейността по разследване на престъпления от компетентност на Европейската прокуратура се урежда със споразумение между министъра на финансите и оправомощения от Европейската прокуратура европейски делегиран прокурор по чл. 139а, ал. 1 от Закона за съдебната власт.“
Благодаря, господин Матеев. Откривам дебат по наименованието на подразделението и параграфи от 7 до 13. Има ли изказвания? Заповядайте, господин Славов.
Господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Този законопроект прави нещо много просто – създава възможност европейските делегирани прокурори да осъществяват своите функции независимо, отговорно, така че финансовите интереси на Европейския съюз да бъдат защитени, да бъдат защитени и нашите интереси като граждани. И тук направихме следното: създадохме административна структура, която да подпомага дейността на европейските делегирани прокурори, предвидихме тази структура да може да се попълва със съдебни служители, а също така дадохме възможност част от дейността на европейските прокурори да бъде осигурявана със средства от бюджета на съдебната власт и много важно –предвидихме самостоятелно деловодство и регистратура. Независимостта обаче, автономността на една структура могат да бъдат гарантирани с текстовете, които предстои да гласуваме, а именно: възможност те да имат самостоятелна сграда, която да ползват; възможност да осъществяват реално разследващи функции със съвместни разследващи екипи на полицията – разследващи полицаи, разследващи митнически инспектори; и това само показва измеренията на независимостта, на автономността на органите на съдебната власт от член на европейската прокуратура. Не е достатъчно да твърдим, че един орган има някакво субективно усещане за независимост. Не е достатъчно просто в Закона да пише, че той е независим или автономен. Важно е да се осигурят ресурсите, администрацията, възможностите за реално действие, които подпомагат и подкрепят неговата независимост и автономност. Именно това прави законът и се надявам днес този закон да бъде приет с едно значително мнозинство. Тук се радвам, че включително колегите от „Има такъв народ“, които на първо четене подкрепиха Закона, и днес го подкрепят. Важно е, когато сме застанали зад принципи, да ги отстояваме въпреки конюнктурни промени в нашата политическа среда. Така че, надявам се след няколко гласувания да имаме окончателно приет Законопроект. Благодаря Ви много.
Благодаря Ви, господин Славов. Има ли реплики? Първо господин Несторов, а след това господин Балачев. За реплика или за изказване? [[Реплики.]] Добре. Заповядайте, господин Несторов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Въпреки че това изказване не беше по дискутираните параграфи, аз ще си позволя да задам на господин Славов един въпрос: след много мислене успяхме ли да разберем кой ще е оправомощеният от Европейската прокуратура европейски делегиран прокурор, какъв ще бъде механизмът той да бъде такъв и той ли ще бъде същият, който ще борави с регистратурата, съхранението и оползотворяването на специалните разузнавателни средства? Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Несторов. Има ли други реплики? Заповядайте, господин Петров, за реплика.
Уважаеми колега Славов, тъй като съм несъгласен с изказването Ви, бих искал да Ви задам един въпрос, за да Ви демонстрирам абсурдността на това, което се опитвате да приемете за Законопроект, с който да позволите някак си хем да има европейска прокуратура, хем да бъде независима, хем да не бъде, образно казано, закачена за българската прокуратура, хем да упражнява всички правомощия по закон. Искам да Ви попитам следното, ако може да ми отговорите: има ли някъде другаде в Наказателно-процесуалния кодекс описана възможност със споразумения да се извършват разследвания така, както са записани в този законопроект в § 12 и в § 13, че със споразумение – между вътрешния министър и съответно с Агенция „Митници“, ще се позволи на тези европейски прокурори да извършват разследване? И затова въпросът ми е: има ли някъде подобен правен инструмент със споразумение да се разреши на даден орган да извършва разследвания? Защото, ако ми отговорите положително, ние, разбира се, веднага ще направим последващи редакционни поправки и ще внесем и съответни нови законопроекти да се позволи на частни субекти също да извършват разследвания. Защо не, щом може със споразумение да се използват Наказателно-процесуалния кодекс и механизмите по него? Моля Ви да ми отговорите на този въпрос.
Благодаря, господин Петров. Трета реплика има ли? Не виждам. Заповядайте за дуплика, господин Славов.
Благодаря, господин Председател. Първо, на колегата Несторов. Не, не знам името на европейския делегиран прокурор, който ще бъде оправомощен, и честно да Ви кажа, не ме интересува кое е името. Важно е обаче, който и да бъде оправомощен, да отговаря на критериите за висок професионализъм, за интегритет, ако използваме термините на нашата Конституция – „високи нравствени и професионални качества“, това е важно. Името не е толкова важно. И вярвам, че Европейската прокуратура, предвид и нейното ръководство, ще оправомощи, ще упълномощи именно такъв професионалист да координира и да ръководи звеното, което се създава в България. Надявам се, Вас не Ви тревожи толкова, че не знаете кое е името. За една работеща служба е важно как си върши работата, а не дали имаме телефона на нейния ръководител. Колкото до репликата на колегата Петров, нека да разграничим, колега Петров, пеналното, наказателното право в конкретния смисъл на думата, наказателния процес, от публичното право, каквото е Законът за съдебната власт. То и пеналното е публично, в един особен смисъл обаче. Публичното право урежда отношенията между структури и институции, не урежда процеса, по който се осъществяват определени процесуално-следствени действия. Смисълът на тези разпоредби, които цитирахте, е да уреди възможността европейските делегирани прокурори заедно, в съвместни разследващи екипи с разследващите полицаи и с разследващите митнически инспектори, да работят. Това не е прецедент за нашата правна система. Има и други практики през годините. Главният прокурор неведнъж със свои инструкции е създавал съвместни звена за наблюдение, за разследване. Тоест нашето право познава тази фигура на институционалните споразумения и това е, пак казвам, инструмент на публичното право, а не е в тесния смисъл на думата наказателно-процесуално право, защото те, правомощията на прокурора да разследва, и на европейския делегиран прокурор, те са уредени в Наказателно-процесуалния кодекс, уредени са и в Европейския регламент. Така че не виждам никакво противоречие между текста, който е предложен в Законопроекта, и практиката, която така или иначе съществува. И други европейски институции сключват споразумения за съвместни разследвания, например ОЛАФ има такива институционални споразумения, така че нищо извънредно не виждам в тези текстове. Напротив, те ще улеснят работата на европейските делегирани прокурори. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Славов. Министър Йорданова поиска думата. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Взимам думата, за да отговоря на конкретно поставените въпроси. Процедурата за оправомощаване на определен делегиран европейски прокурор на територията на съответната държава членка е много ясно описана в становището на Европейската прокуратура по този законопроект, което е в досието на Законопроекта. Там много ясно са цитирани както правните основания, така и какво налага това. Аз разполагам с Решението на Колежа на Европейската прокуратура от 24 февруари 2021 г., в което се описва механизмът за това оправомощаване. Идеята е всъщност Колежът на Европейската прокуратура да оправомощи определен европейски делегиран прокурор на територията на съответната държава членка, който да замества европейския прокурор от съответната държава членка, когато не е на територията на съответната държава членка, като допълнително се възлагат определени административни и координационни функции, включително да координира работата на административните служители, които държавата членка е предоставила за работата на Европейската прокуратура, тоест ресурсно обезпечава Европейската прокуратура, което правим. Включително и с всички останали национални органи. Това означава и разследващите органи. Така че аз мога да Ви го предоставя. Съответно след това решение има поредица от решения, с които се оправомощават европейски делегирани прокурори за всяка една държава членка. Що се отнася до споразумението с компетентните органи МВР, НАП, „Митници“, колеги, не става въпрос за възлагане на разследващи функции, става въпрос за координиране на съвместните усилия или за създаване на съвместни разследващи екипи. Това е подход, който доктрината е препоръчала още в хода на дебата по съответния парламент. Мога да Ви предоставя да се запознаете. Всъщност доктрината препоръчва при изграждането на национално ниво обезпечаване на работата на Европейската прокуратура да се възприеме оцененият като успешен подход за взаимодействие във връзка с дейността на ОЛАФ и след това предприет от българската прокуратура, а именно за сключване на споразумение за създаване на съвместни екипи с различните специализирани структури. Така че това, което всъщност е възприел този законопроект, са препоръките на доктрината. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Йорданова. За изказване има думата господин Балачев и след това господин Петров.
Господин Председател, госпожо Министър, уважаеми колеги! Ще си позволя, господин Председател, няколко думи, свързани с това, което току-що каза министър Йорданова. Аз оспорвам това, което тя казва, със съвсем ясното основание, че това са определени мерки, които са визирани в Наказателно-процесуалния кодекс и дават възможност при дела, където има или трябва да бъдат издирвани, разпитвани и така нататък определени лица, това нещо да се извършва от такива екипи. Има назначени такива и от съда, има назначени от прокуратурата и така нататък и няма нищо общо със Закона и въобще с дейността на Европейската прокуратура. Така че моите извинения, госпожо Йорданова, но това, което казахте, е нещо, което е различно и не би могло да се ползва при този законопроект и въобще при организиране и регулиране дейността на Европейската прокуратура. И още едно изречение, преди да премина към § 8 – когато и на първо четене, и днес започнах с това по заглавието на Закона, Ви казах едно нещо, и то просто се потвърждава от реакцията на тези, които имат смелостта да се изкажат във връзка с този законопроект, най-вече от „Да, България“, защото очевидно те са в по-близки отношения и със самото Министерство на правосъдието и са крепители на това предложение. Аз казах, че тази прокуратура се създава, за да има паралелна прокуратура в България. И това потвърди днес пред Вас уважаемият господин Славов – доцент по публично право, а не по наказателно, и каза: „За да бъде тази прокуратура такава, каквато ние искаме, тя трябва да има сграда, трябва да има служители, трябва да има отделно деловодство…“ и така нататък, и така нататък. Колеги, делегираните прокурори са шест плюс един. Питам Ви аз каква сграда въобще ще правите Вие на шест човека? За какво говорим? Какво безкрайно деловодство ще правите за седем човека? Как ще променяме една камара закони, за да може да уйдисаме на това, че това, което правят тези делегирани прокурори, да бъде оставено в тайна и да бъде отделно от нашата прокуратура? Дайте да говорим. Ние не си даваме представа въобще какво всъщност правим! Извинявайте, обаче за седем човека... Колегата Петров си направи шега – пететажна сграда. Ами ние трябва всички да се нанесем там! Това са шест човека плюс един съдия, които работят на договор, избрани са от съответната колегия и те изпълняват своите задължения като съдия и прокурори. Между другото, тоест, когато им се възложи, изпълняват. Какви отделни деловодства? Вижте по какъв начин се подават жалбите, сигналите. Те могат да бъдат подавани на различни места – могат да бъдат подавани централно в главната прокуратура, европейска, могат да бъдат подавани и тук. Кой ще ги скрие, какво имаме да крием? Така че това е истината за този законопроект, директно по отношение на § 8, засегнах по отношение на сградата – на седем прокурори, които да имат работни места, ние да говорим, че ще им осигурим сграда, мисля, че е несериозно и Вие го осъзнавате. Така че не мога да подкрепя такъв текст, както и предложението на колегата Зарков, въпреки че не мога да отрека, не го знам къде е, да, че неговите са по-разумни, по-близко до разумното, от това, което се предлагаше от Министерството на правосъдието. И още нещо. Тук се говори за това, че вече имаме оправомощен. Един месец след като влезе този закон в сила, ние вече започваме да правим тези неща. Извинявайте, обаче Вие нямате първоначалния правоимащ факт, това е фактът на самото оправомощаване. Това, че министър Йорданова иска някой да бъде оправомощен, който пък щял да организира и така нататък, и така нататък, е едно, и какво мисли Лаура Кьовеши е съвсем друго. И дали в този месец въобще няма да е на почивка на Бахамите или някъде на друго място и въобще няма да ѝ е до нашия закон?! Още по-малко да оправомощава. Дайте да разсъждаваме, много моля! Създаваме нормативни актове. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Това е моята молба. Нищо лично нямам, към всеки законопроект аз подхождам с нужното уважение. Така че не мога да си представя, че това нещо въобще може юристи, още по-малко Министерството на правосъдието, да предложат такова нещо. По отношение на...
Благодаря, господин Балачев. Много Ви моля да...
Да, ще прескоча, господин Председател.
Кратичко, да Ви помоля, да завършите.
По отношение само на § 11, където се иска изменение и допълнение на Наказателно-процесуалния кодекс. Уважаеми колеги, във всички нормативни актове, които регулират дейността на Европейската прокуратура, казват, че тя спазва нашите процесуални закони. Няма как, нищо не можем да направим екстериториалността на нашата територия. Документите се подават чрез нашия съд, обвинителните актове се подават от делегирания прокурор или с подписа на неговия ръководител директно в съда. Има си правила и те не могат... Изрично го пише, уважаеми колеги, в тези нормативни актове. Така че много моля, нека да не правим неща, пак казвам, с които много, много дълбоко ще се срамуваме! По същия начин стои въпросът и със СРС-тата. СРС-тата е специален закон.
Не, господин Балачев, моля Ви, без СРС-тата, защото шест минути и повече вече говорите. Уморихме се всички. [[Шум и реплики.]]
Завършвам, господин Председател. СРС-тата си имат определен закон. И когато дискутирахме този въпрос, там има специално деловодство, което е за всички, има специален начин, по който се пазят СРС-тата, и не е необходимо да правим неща, които нямат нищо общо с правото.
Благодаря, господин Балачев. Министър Йорданова поиска думата, но моля наистина кратко, госпожо Йорданова, защото времето доста напредна. Комисии чакат да заседават. Просто да се опитаме по-стегнато да вървим.
Да, господин Председател, благодаря. Само по фактите. Българските европейски делегирани прокурори са девет. Има едно свободно място, днес Прокурорската колегия започна процедура за определяне отново, надявам се този път успешно. Освен това госпожа Кьовеши е поискала определянето на още шест европейски делегирани прокурори за България предвид голямата тяхна натовареност. Така че нека, това са обществено известни факти. Относно това, че тепърва трябвало да се упълномощава такъв европейски делегиран прокурор за България, това не е вярно. За държавите членки от 1 юни миналата година, за всяка една от тях, има вече оправомощени такива европейски делегирани прокурори. Така че това е по фактите. Благодаря.
Благодаря за уточняването на фактите. Думата има господин Петров за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, дами и господа народни представители! Аз не смятах да взимам изказване, но изказванията на колегата Славов и на министър Йорданова ме провокираха, тъй като чух в тях доста откровени неистини, ще го кажа пряко. Когато вносителите са съставяли този законопроект, за да организират дейността на европейски делегирани прокурори, те са се справили с по-лесната част – да създадат отделна тяхна администрация. Обаче е дошъл проблемът как тези европейски прокурори да осъществяват дейността си и да изпълнят желанието на вносителите на този законопроект да са абсолютно извън и независими от българската прокуратура. Съгласно Наказателно-процесуалния кодекс прокурорите, независимо дали са европейски делегирани, или национални, макар и да имат изричната възможност лично да извършват всички процесуално-следствени действия, за тази дейност, за дейността по разследването, те използват разследващите полицаи, оперативните служители и служителите на Агенция „Митници“ в зависимост от престъпленията. Очевидно, когато със Законопроекта е искано да им бъде дадена възможност те да осъществяват дейността си, е дошъл проблемът. Как те ще използват процедурите по НПК, разследващите служители в Министерството на вътрешните работи и съответно служителите на Агенция „Митници“, като няма такава процесуална възможност? И съответно вносителите на Законопроекта са стигнали до § 12 и 13, в които са записали, че забележете, нарекли са го „взаимодействие между разследващите полицаи, съответно между разследващи инспектори от Агенция „Митници“, от една страна, и европейски делегирани прокурори, по, забележете, дейността по разследване на престъпления“. Тоест те се опитват по някакъв начин да уредят възможност на европейските делегирани прокурори да използват инструментариума на МВР, съответно на Агенция „Митници“, за да могат по някакъв начин да извършват реално своята дейност. Дотук добре, само че това не може да стане със споразумение и българският наказателен процес не познава подобни практики. Аз неслучайно в репликата си заявих, че ние, ако имаше такава възможност, и Вие, ако я въведете, ние веднага ще направим законодателни предложения със споразумение да се извършва разследваща дейност и използване на служителите на МВР и на Агенция „Митници“ и от частноправни субекти. Защо не, кое пречи? Щом ще позволим на европейски делегирани прокурори, защо да не позволим и на частни институции също да извършват разследване, да ползват инструментариума и кадровия ресурс по Наказателно-процесуалния кодекс? И не, колега Славов, това не е част от публичното право, това е част от наказателния процес на Република България. Това, което се опитвате да създадете с § 12 и § 13, а именно под формата на някакво споразумение да дадете възможност на европейски делегирани прокурори по някакъв начин да работят в България, защото иначе няма как те да извършват дейността си, според Вашия законопроект това е абсолютно недопустимо. Моля Ви да подкрепите нашите направени две предложения да отпаднат тези параграфи, защото ще създадем един прецедент, който впоследствие ще докара изключително много проблеми на разследването. Тук не говорим за никакво оправомощаване, което спомена министър Йорданова, говорим за възлагане на действия по разследването, които Вие се опитвате – затова правите и промени в Закона за МВР, съответно в Закона за митниците, да могат тези европейски делегирани прокурори някак си да работят и да възлагат реално действията по разследването. С това не мога да се съглася, че е възможно да стане под формата на споразумение. Неслучайно законодателят в Наказателно-процесуалния кодекс не е предвидил подобна възможност за пряко договаряне за използване на Института на МВР и Института на Агенция „Митници“ именно за извършване на разследвания. Така че, много Ви моля да помислите внимателно, преди да гласувате, тъй като изключително е вероятно впоследствие този законопроект да бъде атакуван, защото той няма как да работи.
Благодаря, господин Петров. Има ли реплики? Заповядайте, господин Балачев. Други реплики има ли? Процедура – след това ще Ви дам, само да изчерпим репликите. Други изказвания има ли? Не виждам. Заповядайте.
Господин Председател, госпожо Министър! Колега Петров, бих искал да Ви попитам няколко неща във връзка с Вашето изказване. Първо, не стана ясно – поне на мен не ми стана ясно, каква е разликата между прокурорите, които са избрани в Европейската прокуратура, делегираните прокурори, които са в Република България, и кой всъщност, ако министър Йорданова е права, е оторизираният делегиран прокурор, който да стане началник на останалите шест човека? Ако Вие може да я запитате, може би тя ще Ви отговори на Вас, щом знае, защото всичко останало, което се предвижда в тези параграфи, е едно бъдещо несигурно събитие, казваме ние юристите, тоест нещо, което може да се случи, ама най-вероятно няма да се случи. Второто нещо. Не разбрах, казахте, че ще има някакви споразумения с разследващи полицаи от службите в митницата и в МВР. Питам: как ще стане, ако едно дело примерно е с фактическа и правна сложност и трябва да отиде в Националната следствена служба, ако трябва да отиде в ДАНС например, няма ли да има споразумение и с тях? Иначе какво правим? Само с Бойко Рашков ще се споразумеем, а пък останалите ще останат неспоразумени. Въпреки че моето становище е категорично – НПК казва кои имат право да разследват, при какви условия, при какви основания, всичко останало са празни приказки.
Благодаря, господин Балачев. Заповядайте за дуплика, господин Петров.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми колега Балачев, по отношение на първия въпрос мога да Ви кажа кой няма да им бъде началник, а именно те няма да имат никакви отношения съгласно Законопроекта с българската прокуратура. По този начин ще Ви отговаря, Вие си направете сметка къде ще се отчитат тези европейски делегирани прокурори, както и европейските прокурори – именно на Европейската прокуратура, не и на българската прокуратура – по никакъв начин, то това е и целта на вносителите на Законопроекта. По отношение на втория Ви въпрос: как ще се ръководят разследвания, ако се наложи те да бъдат извършени от Националната следствена служба, при по-тежки случаи, респективно ДАНС? Ако следваме логиката на този Законопроект, ние ще трябва да подписваме нови споразумения или евентуално анекси. Даже ще стигна още по-далеч. Ако ние стигнем евентуално в този парламент до разглеждане на Закона за противодействие на корупцията, където се създава нова фигура, така нареченият разследващ инспектор, аз имам едно предположение, че много скоро ще се наложи, тъй като тази фигура няма да бъде работеща – очевидно и това ще го разискваме вече, когато му дойде времето, много скоро ще се наложи, госпожо Министър, евентуално да си внесем и европейски разследващ инспектор, който отново въз основа на споразумение да се наложи да разследва престъпления с корупция, когато те засягат финансовите интереси на Съюза. Нали това е условието, за да могат да разследват тези европейски делегирани прокурори? Виждате как с едни обикновени споразумения реално се дерогира Наказателно-процесуалният кодекс на Република България и възможностите за осъществяване на разследване и упоменаване изрично на институциите, които биха могли да извършват такива действия по разследването. Така че отново отправям призив към колегите, моля Ви, не подкрепяйте § 12 и § 13, защото не на последно място се опасявам и колеги тук ме питат, че е възможно този закон да бъде обявен за противоконституционен в тази му част. Няма как Вие със споразумение да давате възможност на друга организация, институция, юридическо лице, физическо лице да осъществява разследване по Наказателно-процесуалния кодекс на Република България. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Петров. С това мисля, че изчерпахме желанията за изказвания. Закривам дискусията и преминаваме към гласуване. Изчаквам малко да се съберат колегите, да обясня какво гласуваме. Имаме четири гласувания на неподкрепени от Комисията предложения, след което мисля анблок да гласуваме останалите, които са подкрепени. Да кажа, те повечето имат чисто технически характер. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Анна Александрова и група народни представители по § 7, неподкрепен от Комисията. Гласували 126 народни представители: за 15, против 111, въздържали се няма. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване предложението на народния представител Петър Петров и група народни представители по § 11, неподкрепен от Комисията. Гласували 127 народни представители: за 13, против 103, въздържали се 11. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване предложението на народния представител Петър Петров и група народни представители по § 12, неподкрепено от Комисията. Гласували 130 народни представители: за 21, против 109, въздържали се няма. Предложението не е прието. Последното неподкрепено от Комисията предложение – на народния представител Петър Петров и група народни представители по § 13. Гласували 137 народни представители: за 24, против 111, въздържали се 2. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване следните текстове – наименованието на подразделението по вносител; параграфи 7, 8, 9 и 10 в редакция на Комисията; § 11 по вносител, § 12 и § 13 в редакция на Комисията. Гласували 140 народни представители: за 114, против 25, въздържал се 1. Предложението е прието. С това изчерпваме тази точка. Заповядайте, госпожо Йорданова. Извинявайте за малко, госпожо Министър. Нека да изчерпим първо процедурите за отрицателен вот. Заповядайте, господин Чолаков.
Предполагам, че госпожа министърката сега иска да благодари на народните представители. Аз пък искам да кажа, че гласувах против, за да запазя честта на професията си. Нагледахме се, колеги, в този мандат на извращения с правото и слава богу, че това Народно събрание приключва, за да приключи и агонията, в която се намира нашата професия, пак казвам. Понеже, за съжаление, утре или вдругиден се разпускаме, няма да имаме време да пуснем искане пред Конституционния съд за обявяване на противоконституционност на току-що приетия Законопроект, за който госпожа министърката сега ще се радва. Надявам се обаче някои от другите оправомощени органи да го направи, за да покажем на тези хора, че не разбират от право и е добре да не се занимават повече с тази материя. Трябва да им бъде показана силата на правото, както досега Конституционният съд им я показва, съдилищата им я показват, ще го видите и в този случай. Искрено съжалявам за Вас!
Благодаря, господин Чолаков. Има ли други процедури за отрицателен вот? Не виждам. Заповядайте, госпожо Йорданова, сега.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Аз действително използвам възможността да благодаря за мъдростта на мнозинството от народните представители, които подкрепиха един неособено голям, но много важен законопроект, с който България като държава членка с достойнство изпълнява своето задължение, за да осигури адекватни ресурси, за да могат Европейската прокуратура, европейските делегирани прокурори да изпълняват действително независимо своите функции, а не да им се налага да се молят за възлагане на експертиза или друго процесуално действие да бъде обезпечено от административния ръководител на някоя прокуратура. Българският народ очаква справедливост. Българският народ иска злоупотребите с евросредства да бъдат разследвани и съответно виновните изправени пред съда. С този законопроект Вие направихте това възможно. И да, устояхте на всички опити да се засили или да се установи власт на главния прокурор и върху европейските делегирани прокурори – нещо, което, разбира се, Европейският регламент забранява. По този начин Вие попречихте да бъде използвана и каквато и да била политическа или друга задкулисна власт върху работата на тези европейски делегирани прокурори, за да нямаме в бъдещето днешната срамна ситуация. В днешния последен работен ден Специализираната прокуратура направи най-големия подарък на няколко човека: на Делян Пеевски, на Илко Желязков, като отказа да ги разследва, с което показа, че действително аргументите на това Народно събрание да закрие тези структури, защото те се използваха политически, са били съвсем адекватни. Господин Чолаков, аз нямам притеснение от Конституционния съд.
А трябва.
За всеки текст, за който аз и Министерството на правосъдието сме работили, сме отстояли текста на Конституционния съд. Има четири поредни решения именно в тази посока. Така че наистина отново благодаря на мнозинството за подкрепата на този законопроект. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ДБ.]]
Благодаря, госпожо Йорданова. А ние преминаваме към следващата точка от дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЛЕКАРСТВЕНИТЕ ПРОДУКТИ В ХУМАННАТА МЕДИЦИНА Господин Тонев – за процедура, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! На основание чл. 43, ал. 2, изр. първо от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание моля да бъдат допуснати в пленарната зала доцент доктор Любомир Бакаливанов – заместник-министър на здравеопазването, и професор доктор Петко Салчев – управител на Националната здравноосигурителна каса.
Благодаря, господин Тонев. Моля, процедура на гласуване за допуск. Гласували 110 народни представители: за 110, против и въздържали се няма. Предложението е прието – допускът е даден. Моля да поканите гостите. А Вие, предполагам, ще продължите с Доклада, господин Тонев – имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! „ДОКЛАД от Комисията по здравеопазването за първо гласуване относно Законопроект за допълнение на Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, № 47-254-01-106, внесен от Антон Йорданов Тонев, Георги Георгиев Михайлов, Ивайло Христов Христов и Александър Димитров Симидчиев на 20 юли 2022 г. На свое извънредно заседание, проведено на 26 юли 2022 г., Комисията по здравеопазването разгледа и обсъди Законопроект за допълнение на Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, № 47-254-01-106, внесен от Антон Йорданов Тонев, Георги Георгиев Михайлов, Ивайло Христов Христов и Александър Димитров Симидчиев на 20 юли 2022 г. На заседанието присъстваха: заместник-министърът на здравеопазването доцент доктор Любомир Бакаливанов, подуправителят на Националната здравноосигурителна каса, доктор Йорданка Пенкова, представители на администрацията на Омбудсмана на Република България, на съсловните организации в сферата на здравеопазването, синдикатите и на пациентски и неправителствени организации. В изпълнение на чл. 72, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание Комисията по здравеопазването, преди да обсъди Законопроекта по същество, извърши проверка и установи, че той отговаря на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на ПОДНС. В Комисията по здравеопазването на основание чл. 31, ал. 2 и чл. 73, ал. 7 от ПОДНС са постъпили становища от Българския фармацевтичен съюз, Българската асоциация на помощник-фармацевтите, Националната пациентска организация, Сдружението за развитие на българското здравеопазване, Българския хелзинкски комитет, Сдружение „Деца с онкохематологични заболявания“ и от Националната мрежа за децата. В изпълнение на чл. 73, ал. 2 от ПОДНС в Комисията по здравеопазването са постъпили становища от Министерството на здравеопазването, Министерството на финансите, Националната здравноосигурителна каса и от Омбудсмана на Република България. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от доцент доктор Антон Тонев, който информира народните представители, че през 2020 г. са приети редица промени в Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, които уреждат определени обществени отношения в областта на лекарствената политика. С разпоредбата на чл. 266б от ЗЛПХМ е регламентирана употребата на лекарствени продукти извън условията на разрешението за употреба – така наречената off label употреба, като е предвидено лечението с такива продукти да се осъществява само по изключение, при липса на алтернатива за конкретен пациент и само в интерес на неговото здраве и под контрола на лекар, който ще носи цялата отговорност за това. По този начин се създава нормативна възможност за постигане на по-ефективно лечение в случаите, когато липсват други алтернативи за пациентите. В ал. 7 на горепосочената разпоредба изрично е предвидено, че лекарствен продукт, прилаган извън условието на разрешението за употреба, не се заплаща с публични средства. Предложеният законопроект е в отговор на необходимостта от преодоляване на посочената забрана за заплащане с публични средства на лекарствени продукти, прилагани извън условието на разрешението за употреба, поради множество постъпили жалби и сигнали от пациенти и техни организации, в които подробно се описват ползите от употребата на тези лекарствени продукти при различни заболявания при лица до 18-годишна възраст. Следва да се има предвид, че тези лекарствени продукти са с висока стойност, което води до изключително затруднен достъп на пациентите до тях именно поради финансови причини. Във връзка с това се предлага да бъде създадено изключение в чл. 266б, ал. 7 от ЗЛПХМ само за лекарствените продукти, заплащани извън обхвата на задължителното здравно осигуряване и прилагани извън условията на разрешението за употреба за лечение на заболявания при лица до 18-годишна възраст. Предвижда се случаите, в които тези лекарствени продукти ще се заплащат с публични средства, да бъдат определени в наредбата по чл. 82, ал. 6 от Закона за здравето. Доцент Тонев посочи, че със Законопроекта се цели да се разширят възможностите за лечението на заболявания на пациентите до 18-годишна възраст чрез осигуряването на публичен ресурс за заплащане на лекарствени продукти, които се прилагат извън условието на разрешението за употреба и които са единствената възможност за подобряване на здравословното състояние на тези пациенти. Той допълни, че по данни на НЗОК заявленията за финансиране на лекарствени продукти, прилагани извън условията на разрешението за употреба, са основно за лечение на деца с онкохематологични заболявания, както и такива с редки заболявания и автоимунни заболявания, при които се изчерпани терапевтичните възможности или са наблюдавани тежки нежелани лекарствени реакции, или са установени противопоказания за лечение с налични терапевтични алтернативи. Очакваният резултат от прилагането на новата уредба е повишаване на достъпа до лекарствена терапия на пациенти до 18-годишна възраст, подобряване на техния здравен статус и на условията и качеството им на живот. За постигане целите на Законопроекта ще се разходват финансови средства от държавния бюджет, които са определени в Закона за бюджета на Националната здравноосигурителна каса за 2022 г. Заплащането на дейностите, предмет на уредба с предлаганите нормативни промени, се осъществява от НЗОК, като разходите се финансират със средства от трансфери от държавния бюджет, предоставени чрез бюджета на Министерството на здравеопазването. На основание чл. 73, ал. 10 от ПОДНС на заседанието се проведе публично обсъждане с участието на представители на неправителствените организации, които са предоставили писмени становища по Законопроекта. Българският фармацевтичен съюз, Българската асоциация на помощник-фармацевтите, Националната пациентска организация, Сдружението за развитие на българското здравеопазване, Българският хелзинкски комитет, Сдружение „Деца с онкохематологични заболявания“ и Националната мрежа за децата подкрепят изцяло Законопроекта, тъй като той отговаря напълно на фактическата обстановка и на нуждите на лицата до 18-годишна възраст от навременно и адекватно лечение. Всички организации се обединяват около становището, че предлаганите нормативни промени трябва да бъдат приети във възможно най-кратки срокове. Министерството на здравеопазването, Националната здравноосигурителна каса и Омбудсманът на Република България подкрепят и съгласуват Законопроекта без забележки. В становищата се посочва, че предложението да се създаде изключение в чл. 266, ал. 7 от ЗЛПХМ само за лекарствени продукти, заплащани извън обхвата на задължителното здравно осигуряване и прилагани извън условията на разрешението за употреба за лечение при лица до 18-годишна възраст, отговаря на нуждите на пациентите. По този начин се разширяват възможностите за лечение на пациенти до 18-годишна възраст, които са основно с онкохематологични заболявания, както и такива с редки и автоимунни заболявания, при които са изчерпани терапевтичните възможности или се наблюдават тежки лекарствени реакции при лечение с наличните терапевтични алтернативи. Направеното предложение е навременно и целесъобразно, като прилагането на новата уредба ще повиши достъпа до лекарствена терапия на пациенти до 18-годишна възраст и ще доведе до подобряване на техния здравен статус и на условията и качеството им на живот. В писменото становище на Министерството на финансите се посочва, че разглежданата нормативна промяна е въпрос преди всичко на законодателна целесъобразност, като при обсъждането на предложението водещо следва да бъде становището на министъра на здравеопазването като орган, който осъществява и регулира лекарствената политика, част от държавната политика в Република България. Обръща се внимание, че гарантирането на възможността на лицата да ползват права, произтичащи от законодателната промяна, следва да се осъществява в рамките на одобрените средства за съответната година по бюджета на Министерството на здравеопазването. В хода на дискусията членовете на Комисията по здравеопазването се обединиха около становището, че осигуряването и гарантирането на лечението на лица до 18-годишна възраст с лекарствени продукти по чл. 266б, ал. 1 от ЗЛПХМ е изключително необходимо, поради което нормативните промени следва да бъдат приети във възможно кратки срокове. Беше поставен въпрос във връзка с обхвата на групите заболявания, за които се прави нормативно изключение, и дали всички необходими лекарствени продукти ще попадат в приложното поле на предлаганата законодателна уредба. В отговор на поставения въпрос подуправителят на НЗОК доктор Йорданка Пенкова поясни, че с предлаганото допълнение на чл. 266б, ал. 7 от ЗЛПХМ се обхващат всички групи заболявания и съответните лекарствени продукти, които се прилагат извън условията на разрешението за употреба за лечение на лица до 18-годишна възраст. Въз основа на проведеното обсъждане и извършеното гласуване при следните резултати: „за“ – 13, без „против“ и „въздържал се“, Комисията по здравеопазването предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за допълнение на Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, № 47-254-01-106, внесен от Антон Йорданов Тонев, Георги Георгиев Михайлов, Ивайло Христов Христов и Александър Димитров Симидчиев на 20 юли 2022 г.“ Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Колеги, ще има ли становище по вносител? Заповядайте, доцент Тонев – имате думата.
Уважаеми колеги, както бе изяснено в мотивите, става въпрос за една техническа промяна, която да даде възможност да бъдат лекувани с публични средства тежкоболни деца, при които не е имало възможност дадените медикаменти да участват в клинични изпитания и резултатите от тези изпитания да попаднат в така наречената кратка характеристика. Дълго време това нещо е можело да се случва по един допълнителен начин, но искаме да поправим пропуск в Закона, за което моля за Вашата подкрепа. Благодаря.
И аз Ви благодаря, доцент Тонев. Колеги, откривам дискусията. Има ли изказвания? Заповядайте, професор Ангелов – имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми вносители, уважаеми доцент Тонев! Нашата парламентарна група ще подкрепи този законопроект. Само исках да кажа няколко неща, свързани с технологията на внасяне. Тъй като много пъти от тази трибуна – и Вие, и други представители на управляващата коалиция в лицето на доктор Симидчиев, съвсем добронамерено казвам – търсите надпартиен консенсус. Говорите за медицината, говорите за това да няма политически говорения, цитирам по памет. Този законопроект – днес си говорихме и с доктор Адемов на тази тема, можеше поне да потърсите хората от другите парламентарни групи, които са от опозицията – да се разпишем, защото той касае решаването един проблем на българските деца. Това казвам като контрапункт на онова, което говорите. Това означава, че Вие не търсите надпартиен консенсус, че Вие не търсите да бъде решен един проблем, а просто искате да си закичите на ревера едно решение, да кажете: ето, Промяната предложи това решение. Не, ние ще подкрепим това решение, защото то наистина е една техническа грешка, но тогава, когато казвате, че искате да няма политическо говорене, да има надпартиен консенсус, може преспокойно да си говорим и нашите подписи да стоят под това решение. Пак казвам, защото то наистина няма нищо политическо в него. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, професор Ангелов. Колеги, има ли реплики? Доктор Симидчиев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Професор Ангелов, благодаря Ви много за изказването. Просто искам да направя референция към един законопроект, един Закон за изменение и допълнение на Закона за здравето, по който лично аз търсих поне четири пъти Вашата група, както и групата на ДПС. Така и не можахте да намерите време да седнем, да поговорим и да се подпишем всички върху него. Наложи се в края на краищата да го пуснем само тези, които бяхме. Да, за този проект сте напълно прав, трябваше да има междупартиен консенсус, но и за другия трябваше да има такъв. Търсихме дълго време и не успяхме. Понеже този проект наистина трябва да бъде бърз и да може да го приключим в този парламент, затова стана така. Благодаря. [[Реплики.]]
Благодаря Ви, доктор Симидчиев. Колеги, моля Ви, не от залата, от място! Доцент Тонев, заповядайте за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми професор Ангелов, изцяло се присъединявам към Вашите думи, че точно това, което Вие обяснихте, представлява действието на надпартийната подкрепа, така трябва да се случва и приемаме това като наш пропуск, който бихме могли в бъдещи моменти да компенсираме. Единствено в наша защита ще кажа, че ние като новосъздадена партийна група, парламентарна група, влизайки в Народното събрание, в пленарната зала ни бяха показани редица примери за парламентаризъм, за парламентарно поведение, за парламентарна комуникация и може би просто сме последвали част от тях. Разбира се, това не е пълно извинение. Аз приемам Вашия довод и Ви давам възможност в дуплика да допълните.
Благодаря Ви, господин Тонев. Трета реплика има ли, колеги? Няма. Господин Ангелов, заповядайте, имате думата за дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми доцент Тонев, аз разбирам какво казвате, но в моето съзнание е останало, че Вие влязохте тук, за да промените тази практика, а пък всъщност я следвате, така че нека в следващото Събрание, дай боже, Вашата група да е също толкова многобройна, колкото е сега, да имате възможността наистина да извършите тази промяна, която обещахте. По отношение на доктор Симидчиев. Доктор Симидчиев, Вашият Законопроект за създаването на медицински съвет беше разгледан от нашите здравни експерти и от нашите медицински експерти, които са свързани с медицинското право. Има много критики, които са свързани с начина на изписването на всичките онези правила, които сте разписали като функции на този съвет, които трябва да бъдат разписани в подзаконов нормативен акт, а не в такъв вид, както сте го създали. Това беше проблемът, за да не получи подкрепа той с нашите подписи, а не че сме против философията на създаването на този медицински съвет. Трябваше просто този текст да бъде поправен, така че да бъде достоен да стане Закон за изменение на Закона за здравето, за да получи нашата подкрепа. Не сте разбрали вероятно това, което сме имали предвид. Така че ние днес ще подкрепим този законопроект да се гледа едновременно и на второ четене, за да решим този проблем. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, професор Ангелов. Други изказвания? Доктор Адемов, заповядайте.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Заместник-министър, господин Управител на Националната здравноосигурителна каса, колеги! Нашата парламентарна група също ще подкрепи този законопроект, защото, видно и от представянето на този законопроект, той е консенсусен. Друг е въпросът, че ако искаме да търсим проблеми в този законопроект, може да ги намерим и в интерес на коректността, както се казва: „За честа на пагона“, искам да кажа няколко неща. Първо, този проблем съществува не отсега. Той можеше да бъде решен в рамките на бюджетната процедура и тогава щеше да бъде най-коректното решение, защото в момента, ако питате управителя на Националната здравноосигурителна каса, той ще Ви каже, че няма предвидени публични средства за този разход до края на годината. Така ли е господин Салчев? Естествено, че е така. От друга страна, това, което беше казано досега, търсенето на консенсус, и още един проблем. Тези деца, като навършат 18 години, ще имат същия проблем, ще бъдат изправени пред същата ситуация. Този въпрос ще се отнася само за децата до 18 години, ами на 18 години и един месец отново ще имат този проблем. Аз разбирам синдромът на границите какво представлява, но така или иначе, ако искаме да го решим този проблем, трябва да погледнем малко по-генерално на нещата. Не искам по никакъв начин да отклонявам вниманието в негативна посока по този законопроект, защото той е изключително консенсусен, беше подкрепен в Здравната комисия, надявам се, че оттук нататък ще търсим решения, които да са малко по-комплексни и да са финансово обвързани, защото това предложение на практика няма финансови разчети.
Благодаря Ви, доктор Адемов. Има ли реплики, колеги? Не виждам. Други изказвания? Професор Михайлов, заповядайте, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Аз нямах намерение да се изказвам по този технически Законопроект, който урежда една празнина в Закона, но понеже тук в края на живота на този парламент избликнаха много приказки за надпартиен консенсус, искам да припомня на тези, които говорят за това, че в Четиридесет и четвъртото народно събрание, което имаше четиригодишен живот, пълен парламентарен живот, бяха извършени толкова много бели, включително и в Закона за лекарствените средства. Тези, които не са били в залата тогава, не си спомнят, че тогава поставихме и въпроса, който доктор Адемов постави, че за една майка на дете, което е на 17 години и 9 месеца, и на 18 години и 1 ден, или на 10 месеца няма голямо значение какво е решил Законът, когато детето ѝ загива. Поставихме и много други въпроси и говорихме за надпартийния консенсус, така че сега, в края на този парламент да тръбим за надпартиен консенсус, разбира се, че в здравеопазването е необходимо да има такъв консенсус, но той налага продължителни контакти от всички страни, не налага само помпозност в изказванията, а слагане на прът в колелата, когато става дума за законотворчество, и затова нека да не продължаваме с тези празни приказки, а да гласуваме Законопроекта на първо и второ четене, да свършим работа. Между другото, тази грешка е заложена в Закона за лекарствените средства точно в Четиридесет и четвъртото народно събрание и точно от ГЕРБ, и тогава имахме много тежка дискусия, много тежка дискусия, но никой тогава не чу нашите аргументи, сега ще говорим за надпартиен консенсус. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, професор Михайлов. Реплики има ли, колеги? Не виждам. Други изказвания има ли? Няма. Прекратявам дискусията. Уважаеми колеги, подлагам на гласуване Законопроекта за допълнение на Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина с вносители Антон Тонев, Георги Михайлов, Ивайло Христов и Александър Симидчиев, внесен на 20 юли 2022 г. Гласували 152 народни представители: за 152, против и въздържали се няма. С това предложението е прието. Доцент Тонев, за процедура – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Заместник-министър и господин Управител на Националната здравноосигурителна каса! На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание правя процедурно предложение току-що приетият на първо гласуване Законопроект да бъде разгледан и подложен на второ гласуване в едно заседание.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Обратно становище има ли, колеги? Не виждам. Поставям на гласуване направеното процедурно предложение. Гласували 172 народни представители: за 172, против и въздържали се няма. С това предложението е прието. Господин Тонев, заповядайте да изчетете текста на Законопроекта.
Благодаря Ви, господин Председател. „Проект! ЗАКОН за допълнение на Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина § 1. В чл. 266б, ал. 7 накрая се добавя „с изключение на случаите по чл. 82, ал. 3 от Закона за здравето, определени в наредбата по чл. 82, ал. 6 от Закона за здравето. Заключителна разпоредба § 2. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, доцент Тонев. Откривам дискусия. Има ли изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване наименованието на Законопроекта, § 1, наименованието на подразделението, както и § 2 така, както бяха изчетени от доцент Тонев и както са по вносител. Моля, режим на гласуване. Гласували 173 народни представители: за 173, против и въздържали се няма. С това Законопроектът е приет и на второ гласуване. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Колеги, продължаваме с точка четвърта от Програмата: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА МЕЖДУНАРОДЕН ДОГОВОР ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ № 1 КЪМ ПИСМО С ОФЕРТА И ПРИЕМАНЕ НА ОФЕРТАТА (LOA) BU-D-SAB „САМОЛЕТИ F-16 BLOCK 70 И СВЪРЗАНА С ТЯХ ПОДДРЪЖКА“ И ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА МЕЖДУНАРОДЕН ДОГОВОР (LOA) BU-D-SAB „САМОЛЕТИ F-16 BLOCK 70 И СВЪРЗАНА С ТЯХ ПОДДРЪЖКА” (F-16 BLOCK 70 AIRCRAFT AND ASSOCIATED SUPPORT) , МЕЖДУНАРОДЕН ДОГОВОР (LOA) BU-D-AAA „БОЕПРИПАСИ В ПОДКРЕПА НА F-16” (MUNITIONS IN SUPPORT OF THE F-16) , МЕЖДУНАРОДЕН ДОГОВОР (LOA) BU-P-AAD „SIDEWINDER AIM 9X БЛОК II РАКЕТИ, СВЪРЗАНИ МАТЕРИАЛИ И УСЛУГИ” (SIDEWINDER AIM 9X BLOCK II MISSILES, ASSOCIATED MATERIAL AND SERVICES) И МЕЖДУНАРОДЕН ДОГОВОР (LOA) BU-P-LAR „МНОГОФУНКЦИОНАЛНА СИСТЕМА ЗА РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ИНФОРМАЦИЯ – СЪВМЕСТНА ТАКТИЧЕСКА РАДИОСИСТЕМА (MIDS JTRS) (5) И СВЪРЗАНА С НЕЯ ПОДДРЪЖКА И ОБОРУДВАНЕ” (MULTIFUNCTIONAL INFORMATION DISTRIBUTION SYSTEM JOINT TACTICAL RADIO SYSTEM (MIDS JTRS) (5) AND RELATED SUPPORT AND EQUIPMENT) Кой ще ни представи Проекта за доклад? Господин Зафиров, заповядайте, имате думата.
„Доклад относно Законопроект за ратифициране на международен договор за Изменение и допълнение № 1 към Писмо с оферта и приемане на офертата (LOA) BU-D-SAB „Самолети F-16 Block 70 и свързана с тях поддръжка“ и за допълнение на Закона за ратифициране на международен договор (LOA) BU-D-SAB „Самолети F-16 Block 70 и свързана с тях поддръжка“ (F-16 Block 70 aircraft and associated support) , международен договор (LOA) BU-D-AAA „Боеприпаси в подкрепа на F-16“ (Munitions in support of the F-16) , международен договор (LOA) BU-P-AAD „Sidewinder AIM 9X Блок II ракети, свързани материали и услуги“ (Sidewinder AIM 9Х Block II Missiles, associated material and services) и международен договор (LOA) BU P-LAR „Многофункционална система за разпределение на информация – Съвместна тактическа радиосистема (MIDS JTRS) (5) и свързана с нея поддръжка и оборудване“ (Multifunctional Information Distribution System Joint Tactical Radio System (MIDS JTRS) (5) and related support and equipment), № 47-202-02-22, внесен от Министерския съвет на 8 юли 2022 г., приет на първо гласуване на 20 юли 2022 г.“ „Закон за ратифициране на международен договор за Изменение и допълнение № 1 към Писмо с оферта и приемане на офертата (LOA) BU-D-SAB „Самолети F-16 Block 70 и свързана с тях поддръжка“ и за допълнение на Закона за ратифициране на международен договор (LOA) BU-D-SAB „Самолети F-16 Block 70 и свързана с тях поддръжка“ (F-16 Block 70 aircraft and associated support) , международен договор (LOA) BU-D-AAA „Боеприпаси в подкрепа на F-16“ (Munitions in support of the F-16) , международен договор (LOA) BU-P-AAD „Sidewinder AIM 9X Блок II ракети, свързани материали и услуги“ (Sidewinder AIM 9Х Block II Missiles, associated material and services) и международен договор (LOA) BU P-LAR „Многофункционална система за разпределение на информация – Съвместна тактическа радиосистема (MIDS JTRS) (5) и свързана с нея поддръжка и оборудване“ (Multifunctional Information Distribution System Joint Tactical Radio System (MIDS JTRS) (5) and related support and equipment), № 47-202-02-22, внесен от Министерския съвет на 8 юли 2022 г., приет на първо гласуване на 20 юли 2022 г.“ Предложение от народните представители Атанас Зафиров, Благовест Белев, Атанас Славов, Виктор Насър, Александър Александров. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на наименованието на Закона: „Закон за ратифициране на международен договор за Изменение и допълнение № 1 към Писмо с оферта и приемане на офертата (LOA) BU-D-SAB „Самолети F-16 Block 70 и свързана с тях поддръжка“. По чл. 1 има предложение от народните представители Атанас Зафиров, Благовест Белев, Атанас Славов, Виктор Насър, Александър Александров. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 1: „Чл. 1. Ратифицира международния договор за Изменение и допълнение № 1 към Писмо с оферта и приемане на офертата (LOA) BU-D-SAB „Самолети F-16 Block 70 и свързана с тях поддръжка“, подписан на 23 февруари 2022 г. в Охайо, САЩ, и на 17 юни 2022 г. в София, Република България.“ По чл. 2 има предложение от народните представители Атанас Зафиров, Благовест Белев, Атанас Славов, Виктор Насър, Александър Александров. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 2: „Чл. 2. Разпорежда на основание чл. 25, ал. 2 от Закона за международните договори на Република България Договорът по чл. 1 да не се обнародва в „Държавен вестник“.“ „Заключителни разпоредби“. Предложение от народните представители Атанас Зафиров, Благовест Белев, Атанас Славов, Виктор Насър, Александър Александров. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на наименованието на подразделението: „Заключителна разпоредба“. „§ 1. В Закона за ратифициране на международен договор (LOA) BU-D-SAB „Самолети F-16 Block 70 и свързана с тях поддръжка“ (F-16 Block 70 aircraft and associated support) , международен договор (LOA) BU-D-AAA „Боеприпаси в подкрепа на F-16“ (Munitions in support of the F-16) , международен договор (LOA) BU-P-AAD „Sidewinder AIM 9X Блок II ракети, свързани материали и услуги“ (Sidewinder AIM 9Х Block II Missiles, associated materialand services) имеждународендоговор (LOA) BU-P-LAR „Многофункционална система за разпределение на информация – Съвместна тактическа радиосистема (MIDS JTRS) (5) и свързана с нея поддръжка и оборудване“ (Multifunctional Information Distribution System 3 Joint Tactical Radio System (MIDS JTRS) (5) and related support and equipment) (ДВ, 6p. 60 от 2019 г.) се създава чл. 6: „Член 6. Министърът на отбраната може без ратификация от Народното събрание да сключва договори за изменения и допълнения на международните договори по чл. 1 – 4, при условие че не се променят финансовите параметри на посочените по-горе договори.“ По § 1 има предложение от народните представители Атанас Зафиров, Благовест Белев, Атанас Славов, Виктор Насър, Александър Александров. Комисията подкрепя предложението. Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага § 1 да бъде отхвърлен. По § 2 има предложение от народните представители Атанас Зафиров, Благовест Белев, Атанас Славов, Виктор Насър, Александър Александров. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2, който става параграф единствен: „Параграф единствен. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“.“
Благодаря, господин Зафиров. Откривам дискусия по представените текстове от Законопроекта. Има ли желаещи за изказване?
За изказване.
Заповядайте за изказване, господин Дренчев.
Господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Нашето Народно събрание всеки месец се занимава с ратификация на четирите договора за придобиване на „F-16“. Това се получава поради причината, че договорите са сключени по един странен начин и самата истина е, че трябваше може би в самото начало на работата на Народното събрание ние да направим някакъв ремонт на тези договори. За целта обаче трябваше да се признае, че те са порочни, те са неправилно сключени и са слабосъотносими към ефективността на Българската армия и на българската авиация. Трябваше да се потърси отговорност от министър Каракачанов или може би от министър-председателя Бойко Борисов, трябва да се разбере кой е предлагал и кой е подписвал и така нататък. За съжаление това не се случи. Нашето Народното събрание много пъти се занимаваше с материя, която е сложна и е далеч от вниманието на голяма част от народните представители, което е съвсем нормално – не всички разбират от изтребителна авиация. В предложението, което беше внесено от Министерския съвет, беше направен опит да се отнемат правата от Народното събрание и да се делегират на Министерския съвет, тоест на министъра на отбраната, който би трябвало оттук нататък сам да решава измененията по Договора, когато те не касаят цената на Договора. Това е абсолютно неправилно, защото това би означавало министърът на отбраната сам да преценява на база на свои някакви субективни преценки дали тези самолети да дойдат в пълна комплектация, дали да дойдат в пълен срок и въобще изпълнението на Договора се поставяше вече в риск от неговата чисто субективна преценка. Това нещо беше поправено между първо и второ четене благодарение на поправките, които внесоха колегите от почти всички парламентарни групи съвместно, така че наистина добър вариант е да отпадне тази идея на Министерския съвет, както беше тълкувана и като абсолютно противоконституционна. Въпросът е, че ще оставим и на следващото Народното събрание да се занимава с ратификации на този договор, на допълнения към него, защото една от големите грешки беше това, че ние купихме котка в чувал – ние купихме самолет, който не съществува реално, който беше само на чертежи, беше на проект и естествено се оказа в процеса на работа, че има разлика между това, което сме си поръчали, и това, което е възможно да бъде произведено. Така че и в следващото Народното събрание въпросът със самолетите „F-16“, договорите за поддръжка и така нататък – четирите договора ще стоят на дневен ред. Добре е да си направим изводите от тези договори, защото виждаме, че този Министерски съвет в оставка за малко, просто за няколко дни, не успя да ни предложи и ратифициране на още един договор за още осем „F-16“, който по същия начин щеше да бъде сключен, набързо и без необходимото обмисляне и без необходимата грижа за българските Военновъздушни сили и за българската армия. Така че трябва да мислим за това какво тепърва ще правим. ВЪЗРАЖДАНЕ ще се въздържи като цялост и ще подкрепи предложението на Комисията и предложението на народните представители от другите парламентарни групи в Преходните и заключителните разпоредби да отпадне идеята на вносителя на този законопроект, идеята на Министерския съвет – министърът на отбраната самостоятелно да взима решения за това как да бъде изпълнен този важен договор. И наистина се надявам, че в следващото Народното събрание при сключване на следващите договори наистина ще се мисли изключително професионално, изключително прагматично, няма да ставаме заложници на някаква според мен криворазбрана евро-атлантическа солидарност или пронатовска солидарност. Напротив, което е бяло, ще го наричаме бяло, което е черно, ще го наричаме черно, защото наистина, ако още в самото начало на това Народно събрание бяхме се заели аргументирано, чисто прагматически и чисто технически да оправим някои несъответствия, сега щеше да ни бъде много лесна работата и нямаше да ни се налага да се занимаваме с материя, която е далеч от голяма част от народните представители в тази зала. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Дренчев. Да разбирам, че искате отделно да се гласува § 1 за отпадането, за да може да изразите там вота си? Така ли да... Където става дума за министъра на отбраната? [[Реплики.]] Да, в Преходните и заключителните разпоредби, където отделно да гласуваме специално този текст, защото мислех другото да го подложа заедно на гласуване. Аз ще обясня след това при гласуването. Мисля, че разбрах какво ми казвате. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. Други изказвания има ли? Не виждам. Закривам дискусията. Преминаваме към гласуване, като предлагам да направим така – ще подложа на гласуване, мисля, че трябва да направим две гласувания, три ще ги направим – три, за да бъдем максимално коректни към господин Дренчев и ВЪЗРАЖДАНЕ. Подлагам първо на гласуване наименованието на Законопроекта в редакция на Комисията, чл. 1, чл. 2 и наименованието на подразделението в редакция на Комисията. Гласували 178 народни представители: за 164, против 12, въздържали се 2. Предложението е прието. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за отпадане на § 1 от Заключителните разпоредби. Тоест, който подкрепя отпадането на § 1, гласува за. Комисията предлага текстът да бъде отхвърлен, нали така, господин Зафиров? С други думи, Комисията предлага министърът да не може без ратификация да променя текстовете. Гласували 178 народни представители: за 174, против 3, въздържал се 1. Предложението е прието, тоест параграфът отпада. Подлагам на гласуване последното предложение на Комисията § 2 да стане Параграф единствен в редакцията на Комисията. Гласували 188 народни представители: за 164, против 14, въздържали се 10. Предложението е прието. [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Прегласуване.“]] Прегласуваме. Гласували 186 народни представители: за 163, против 22, въздържал се 1. Предложението е прието. С това изчерпваме дневния ред за днес. Следващото заседание е утре, четвъртък, 9,00 ч. Закривам заседанието. [[Звъни.]]