Доброго дня, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". Прошу зареєструватися. [[10:01:12]] Зареєструвалося -417 В залі зареєстровано 417 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження нашого колеги Сергія Васильовича Буряка. Давайте привітаємо його з днем народження, побажаємо всіляких успіхів. Шановні народні депутати! 31 березня 2003 року Центральна виборча комісія визнала обраним та зареєструвала Чечеля Миколу Йосиповича народним депутатом України в багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі від виборчого блоку політичних партій "Блок Віктора Ющенка "Наша Україна", відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати складають присягу перед Верховною Радою України. Для складання присяги на трибуну запрошується народний депутат України Чечель Микола Йосипович. Микола Йосипович, є? Да, будь ласка.
Я, Чечель Микола Йосипович, присягаю на вірність Україні, зобов’язуюся усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Так, вітаємо вас, Миколо Йосиповичу, Верховна Рада бажає вам успіхів. Всього найкращого. Шановні колеги, прошу прослухати оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про входження народних депутатів України Сташевського Станіслава Телісфоровича до складу депутатської фракції Політичних партій промисловців і підприємців та "Трудова Україна". Чечеля Миколи Йосиповича до складу депутатської фракції "Наша Україна". Інформую також, що уповноваженим представником депутатської фракції "Регіони України" обрано народного депутата України Ларина Сергія Миколайовича. Шановні народні депутати, відповідно до статті 2.5.2 Регламенту у вівторок ми маємо 45 хвилин для оголошення заяв, виступів, запитів та повідомлень від фракцій. Прошу представників фракцій і груп подати заяви на виступ, а я тим часом оголошу депутатські запити, що надійшли. Надійшли запити народних депутатів України Анатолія Наливайка до Президента України щодо неспроможності міністра юстиції України Лавриновича та підпорядкованої йому виконавчої служби виконати рішення суду про стягнення аліментів на користь Іванова - інваліда ІІ групи по зору, який виховує двох малолітніх доньок, з Іванової, яка покинула його і дітей. Я ставлю на голосування про підтримку запиту. Не менше однієї третьої нам потрібно. [[10:05:04]] За-144 Рішення не прийнято. Так, народного депутата Лещенка до голови Державної податкової адміністрації України Кравченка щодо правильності сплати податків окремими підприємницькими структурами. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:05:36]] За-118 Рішення прийнято. Петра Толочка до Прем’єр-міністра України щодо відновлення садиби Павла Чубинського, автора слів Державного гімну, і створення меморіального музею. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:06:11]] За-116 Рішення прийнято. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України, голови Комітету з питань екологічної політики і природокористування та ліквідації наслідків чорнобильської катастрофи, Генерального прокурора України щодо припинення порушення прав більше трьох мільйонів громадян-ліквідаторів та потерпілих від Чорнобильської катастрофи, незаконного зменшення їм виплат допомог, компенсацій, пенсій внаслідок прийняття Кабінетом Міністрів України злочинної постанови номер 836 від 26.07.96 року про компенсаційні виплати особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:07:05]] За-167 Рішення прийнято. Народного депутата Аніщука до першого віце-прем’єр-міністра України, міністра фінансів України щодо забезпечення в повному обсязі фінансування в галузі освіти та відновлення дій окремих законодавчих актів України. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:07:40]] За-137 Рішення прийнято. Народного депутата Геннадія Руденка до Прем’єр-міністра України про попередження можливої тіньової схеми приватизації пакетів акцій державних холдінгових компаній. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:08:13]] За-96 Рішення прийнято. Петра Толочка до голови Чернігівської обласної державної адміністрації Мельничука щодо забезпечення телетрансляцій та будівництва дороги з твердим покриттям у селищі міського типу Любичі. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:08:48]] За-111 Рішення прийнято. Народного депутата Загреви до голови Державної податкової адміністрації України щодо надання інформації про фінансові результати від звичайної діяльності до оподаткування по регіонах, за січень та листопад 2002 року. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:09:20]] За-109 Рішення прийнято. Народного депутата Онищука - до голови Вищої ради юстиції щодо зловживання судовою владою заступником голови Біляєвського місцевого районного суду Одеської області Олійником і суддею апеляційного суду Вінницької області Нікушиним. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:09:57]] За-122 Рішення прийнято. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України про вжиття термінових заходів щодо забезпечення запису виконання Державного гімну України та передачі записів органам державної влади України. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:10:29]] За-126 Рішення прийнято. Анатолія Наливайка до Генерального прокурора України щодо зволікання у розслідуванні кримінальної справи прокуратурою Херсонської області за фактом вбивства громадянки Левковець Тетяни Володимирівни. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:10:58]] За-120 Рішення прийнято. Анатолія Наливайка до Прем’єр-міністра України щодо надання допомоги Єнакієвському учбово-виробничому підприємству українського товариства сліпих. Ставлю на голосування про направлення запиту [[10:11:26]] За-143 Рішення прийнято. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України, Ради національної безпеки і оборони України, Генерального прокурора України, Голови Державної податкової адміністрації України, Голови Антимонопольного комітету України щодо вжиття термінових заходів по запобіганню розкрадання державного майна в особливо великих розмірах ВАТ "Дашуківські бентоліти", штучного доведення підприємства стратегічного значення для економіки і безпеки держави до банкрутства і збитковості. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:12:14]] За-131 Рішення прийнято. Марії Маркуш до Прем’єр-міністра України стосовно надання селу Ганичі Тячівського району Закарпатської області статусу гірського населеного пункту. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:12:44]] За-120 Рішення прийнято. Олександра Гудими до Прем’єр-міністра України у зв’язку з нереагуванням Міністерства закордонних справ України на факти використання російської мови представниками дипломатичних місій. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:13:12]] За-114 Рішення прийнято. Григорія Бондаренка до Прем’єр-міністра України щодо фактів формальних дій Фонду державного майна стосовно ефективного використання об’єктів державної власності. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:13:41]] За-86 Рішення не прийнято. Дмитра Рудковського до Прем’єр-міністра України стосовно питань соціального захисту потерпілих від наслідків аварії на ЧАЕС. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:14:09]] За-84 Рішення не прийнято. Марії Маркуш до Прем’єр-міністр України, голови Національного банку України стосовно повернення релігійній громаді села Широкий Луг Тячівського району коштів, які були на рахунку банку "Україна". Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:14:39]] За-121 Рішення прийнято. Миколи Нощенка до Кабінету Міністрів України з приводу затримання підготовки інвестиційних проектів, що реалізуються за кошти Державного бюджету на 2003 рік за пропозиціями народних депутатів України. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:15:13]] За-94 Рішення прийнято. Валентина Савицького до Прем’єр-міністра України стосовно проведення ремонту шляхового полотна та мосту через річку Случ автомагістралі Київ-Чоп у місті Новоград-Волинському Житомирської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:15:44]] За-96 Рішення прийнято. Дмитра Рудковського до Прем’єр-міністра України у зв’язку з відсутністю реагування на депутатський запит стосовно ситуації на Білоцерківському шинному заводі "Росава". Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:16:14]] За-116 Рішення прийнято. Володимира Пузакова до Прем’єр-міністра України щодо завершення будівництва Кіровоградського обласного центру дитячої та юнацької творчості. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:16:41]] За-112 Рішення прийнято. Миколи Томенка до Прем’єр-міністра України щодо надання інформації про передачу Міністерством культури України комерційним телеканалам прав на використання трансляцію та тиражування фільмів, створених на національній кіностудії імені Довженка. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:17:15]] За-147 Рішення прийнято. Миколи Пісоцького до Прем’єр-міністра України щодо фінансування невідкладного капітального ремонту ряду аварійних об’єктів в місті Луганську. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:17:43]] За-79 Рішення не прийнято. Раїси Богатирьової до Прем’єр-міністра України щодо припинення закриття шахти імені 60-річчя Радянської України холдингової компанії "Донвугілля" та погашення заборгованості перед шахтарями. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:18:16]] За-73 Рішення не прийнято. Станіслава Ніколаєнка до Прем’єр-міністра України щодо незадовільних дій уряду з надання допомоги селянським господарствам у зв’язку із загибеллю озимих культур. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:18:49]] За-153 Рішення прийнято. Миколи Рудьковського до Прем’єр-міністра України щодо ознайомлення народних депутатів України з угодами, підписаними між Україною та членами Світової організації торгівлі, зокрема Протоколом про доступ на ринки товарів та послуг. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:19:24]] За-155 Рішення прийнято. Олега Гуменюка до Прем’єр-міністра України щодо відзначення 60-річчя Молотківської трагедії Тернопільської області, де у квітні 1943 року окупантами спалене повністю село і 617 його мешканців. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:19:56]] За-152 Рішення прийнято. Групи народних депутатів: Олексіюк, Ширко, Асадчев - до Генерального прокурора України про деякі питання розпродажу майна по заниженим цінам та нераціональне використання коштів ВАТ "Держаний експортно-імпортний банк України", 100 процентів акцій якого належать Міністерству фінансів України. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:20:35]] За-81 Рішення не прийнято. Павла Мовчана до віце-прем’єр-міністра України Дмитра Табачника стосовно ситуації навколо приміщення Полтавської обласної бібліотеки для дітей та юнацтва імені Панаса Мирного. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:21:05]] За-90 Рішення прийнято. Григорія Бондаренка до Прем’єр-міністра України щодо проведення протиповеневих ремонтних робіт на Щербаківському водосховищі в селі. Пустоварівка Володарського району Київської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:21:34]] За-65 Рішення не прийнято. Павла Мовчана до Прем’єр-міністра України щодо погашення заборгованості по заробітній платі працівникам державного спеціалізованого підприємства ЕКО-центр міста Чорнобиль. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:22:04]] За-105 Рішення прийнято. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, голови Антимонопольного комітету, голови Державного комітету з питань житлово-комунального господарства, київського міського голови щодо припинення злочинної діяльності окремих посадових осіб акціонерної компанії "Київенерго" стягування подвійної плати за теплопостачання з населення і житлово-експлуатаційних організацій. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:22:47]] За-129 Рішення прийнято. Георгія Манчуленка до Прем’єр-міністра України щодо внесення змін до порядку надання пільгового проїзду студентам у міському і приміському пасажирському автомобільному та залізничному транспорті. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:23:17]] За-88 Рішення не прийнято. Михайла Павловського до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, голови Фонду Державного майна України у зв’язку з незадоволенням відповіддю на запит щодо оцінки і стану справ у відкритому акціонерному товаристві "Інгул" міста Миколаєва. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:23:55]] За-130 Рішення прийнято. Валерія Асадчева до Кабінету Міністрів України у зв’язку з обмеженням актами Кабінету Міністрів права громадян на пенсійне забезпечення відповідно до Закону України "Про наукову і науково-технічну діяльність". Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:24:28]] За-111 Рішення прийнято. Леоніда Вернигори до Кабінету Міністрів України щодо недопущення передачі функцій фондів соціального страхування до Пенсійного фонду України. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:24:58]] За-122 Рішення прийнято. Ігоря Шарова до міністра внутрішніх справ України у зв’язку з нападом та побиттям депутата Кіровоградської міської ради Травняка. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:25:24]] За-154 Рішення прийнято. Василя Онопенка до міністра внутрішніх справ України, голови державної податкової адміністрації України щодо фактів зловживання з боку посадових осіб, органів внутрішніх справ при складанні протоколів про адміністративні правопорушення. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:26:00]] За-131 Рішення прийнято. Володимира Пузакова до Генерального прокурора України щодо незадовільної роботи з розшуку зниклого мешканця міста Кіровограда Олександра Олійника. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:26:31]] За-121 Рішення прийнято. Михайла Добкіна до Генерального прокурора України щодо підстав діяльності Моторно-транспортного страхового бюро України. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:26:57]] За-91 Рішення прийнято. Олександра Турчинова і Олега Білоруса до Генерального прокурора України, голови Служби безпеки України, міністра внутрішніх справ України у зв’язку з поширенням газети "Вечірні вісті" з метою компрометації лідерів опозиції. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:27:30]] За-167 Рішення прийнято. Віктора Пинзеника - до Генерального прокурора України щодо захисту майнових прав працівників Львівського заводу телеграфної апаратури. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:27:56]] За-107 Рішення прийнято. Андрія Полііта - до Генерального прокурора України щодо правомірності дій правоохоронних органів причетних до затримання групи активістів Полтавського обкому комсомолу, які прямували до Києва для участі в акції "Повстань Україно!". Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:28:29]] За-141 Рішення прийнято. Івана Томича - до Генеральної прокуратури України у зв’язку з побиттям помічника-консультанта народного депутата України, голови Миколаївської обласної асоціації фермерів і приватних землевласників , Сергія Когана. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:29:01]] За-117 Рішення прийнято. Миколи Песоцького - до Генерального прокурора України , Міністра внутрішніх справ України стосовно зловживань при оформленні регресивних виплат шахтарям міста Краснодона Луганської області. Ставлю на голосування про направлення. [[10:29:30]] За-88 Рішення не прийнято. Андрія Поліїта до Генерального прокурора України щодо притягнення до відповідальності винних в умисному доведенні Черкаського заводу "Строммашина" до банкрутства. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:30:03]] За-92 Рішення прийнято. Леоніда Черновецького до міністра охорони здоров’я України, генерального прокурора України щодо проблем організації медичної допомоги знедоленим громадянам. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:30:30]] За-60 Рішення не прийнято. Марії Маркуш до Міністра праці та соціальної політики щодо виділення автомобіля першої групи з дитинства. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:30:57]] За-136 Рішення прийнято. Володимира Петренка до міністра праці та соціальної політики України стосовно правомірності вимог Пенсійного фонду в Сумській області щодо проведення розрахунків з ним за виплату пільгових пенсій працівникам акціонерного товариства "Сумбуд". Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:31:30]] За-108 Рішення прийнято. Володимира Яворівського до міністра охорони здоров’я України, міністра екології та природних ресурсів України щодо комплексного обстеження жителів сіл, які мешкають з Яворівським полігоном та проведення екологічних досліджень на полігоні у зв’язку з чисельними скаргами на значне погіршення здоров’я, пов’язане з військовими навчаннями, особливо за участю сил НАТО. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:32:12]] За-165 Рішення прийнято. Леоніда Вернигори до міністра промислової політики України щодо забезпечення працюючих з засобами індивідуального захисту та спецодягом. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:32:41]] За-127 Рішення прийнято. Олександра Голуба до міністра культури і мистецтв України стосовно фінансування фолькльорно етнографічної експедиції, дослідження фольклорної традиції. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:33:10]] За-116 Рішення прийнято. В’ячеслава Коваля до міністра транспорту України щодо проблем якості графіка руху приміських електропоїздів у напрямку "Корестень-Київ". Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:33:38]] За-139 Рішення прийнято. Володимира Яворівського до міністра оборони України з приводу скарг жителів сіл, які можуть з Яворівським полігоном. Це повторний запит тоді йде, Володимир Олександрович? Зняти його? Зняти, бо це другий запит. Бориса Беспалого до міністра охорони здоров’я України стосовно впливу телевізійної реклами на здоров’я людини. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:34:20]] За-137 Рішення прийнято. Валентина Савицького до міністра з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи щодо погашення заборгованості перед будівельними організаціями та дальше фінансування будівництва житла для переселенців із зони відселення в Новоград-Волинському районі Житомирської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:34:57]] За-101 Рішення прийнято. Бориса Беспалого до голови Державної податкової адміністрації в місті Києві з приводу незадоволення відповіддю на депутатське звернення стосовно виконання постанови Подільського районного суду. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:35:26]] За-79 Рішення не прийнято. Олександра Голуба до голови Державної податкової адміністрації України стосовно листа Національної ради з питань телебачення, радіомовлення щодо ліцензування діяльності операторів кабельного телебачення. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:35:57]] За-125 Рішення прийнято. Валерія Пустовойтенка до голови Державного комітету зв’язку та інформатизації України щодо порушення термінів і порядку видачі ліцензії операторам кабельного телебачення. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:36:26]] За-87 Рішення не прийнято. Миколи Томенка до голови Антимонопольного комітету України, Генерального прокурора України щодо перевірки інформації про порушення главою Адміністрації Президента України Медведчуком, народним депутатом України Суркісом, президентом футбольного клубу "Динамо" Ігорем Суркісом антимонопольних обмежень через їх участь у заснуванні телекомпанії студії "1+1", "Тет", "Альтернатива", радіокомпанії "Шансон", газет "Киевские ведомости", "День", "2000", "Бізнес". Ставлю на голосування про направлення цього запиту. [[10:37:14]] За-197 Рішення прийнято. Володимира Яворівського до міністра оборони України з приводу скарг жителів сіл, які межують з Яворівським полігоном, на військові навчання, особливо за участю сил НАТО, внаслідок чого погіршується стан людей та екологічна ситуація в регіоні. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:37:48]] За-156 За - 156. Рішення прийнято. Шановні народні депутати. Що з приводу вашого запиту? Георгій Манчуленко - з мотивів, будь ласка.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Чернівецька область, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, мій запит, на жаль, не був підтриманий, а він стосується проблем студентської молоді, зокрема проїзду і можливості її проїзду у міському і міжміському транспорті. Я думаю, що ця проблема актуальна, скажімо, не тільки для Чернівецької області, а для всіх областей України. Я вважаю, що на сьогоднішній день, скажімо, ті стипендії, які отримують наші студенти, вони не є достатніми для того, щоб можна було мати можливість проїхати в міжміському транспорті, і власне, Постанова Кабінету Міністрів, яка на сьогоднішній день діє, вона не вирішує цю проблематику. Тому я звернувся із запитом до Прем’єр-міністра, щоб внесли відповідні зміни у Постанову Кабінету Міністрів. Я просив би всіх колег підтримати цей запит. І ще раз прошу вас поставити на голосування.
Ставлю на голосування запит народного депутата Георгія Манчуленка до Прем’єр-міністра України щодо внесення змін до порядку надання пільгового проїзду студентам у міському і приміському пасажирському автомобільному та залізничному транспорті. Ставлю на голосування про направлення цього запиту до Прем’єр-міністру України. [[10:39:45]] За-219 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, переходимо до виступів із заявами, запитами, повідомленнями, інформацією від фракцій. Я запрошую до виступу Ярослава Сухого від фракції Соціал-демократичної партії України [[Об’єднаної]], підготуватися Йосипу Вінському.
Шановні народні депутати, фракція СДПУ(О) в Верховній Раді України висловлює надзвичайну стурбованість Існуючими планами міністерства транспорту України щодо організації закупівлі за кордоном ближніх магістральних літаків. Це пряма загроза літакобудівній галузі в Україні. Завдяки зусиллями авіаційних фахівців при мінімальній підтримці уряду та при підтримці Верховної Ради України нам вдалося зберегти високотехнологічну галузь авіаційну промисловість, яка по праву називається візитною карткою промислово розвинутої держави у світі. Починаючи з 1997 року, з року в рік авіаційна промисловість нарощує обсяг виробництва в середньому більш ніж 25 відсотків на рік. Вдалося зберегти трудові колективи з високим технологічним потенціалом. Літакобудування чи не єдина в Україні промислова галузь, де в минулому році, вперше за роки самостійності України збільшилась і збільшується кількість працюючих при цьому з року в рік росте і продуктивність праці. В минулому році випущено промислової продукції більш ніж на 35 тисяч гривень із розрахунку на одного працюючого в рік, росте і зарплата хоч і не така, як хотілося б у галузі. Але принаймні без затримки. Галузь динамічно розвивається, передача в експлуатацію нових літаків АН-140, створена і сертифікація літаків АН -70, АН-74, ТК - 300 підготовка до виробництва АН -148 і ТУ -334 привернули увагу багатьох спеціалістів до нашої держави. Привернули увагу друзів і недругів, закуповувати зарубіжні ближньомагістральні літаки і запускати їх в першу внутрішню експлуатацію - це означає різко загальмувати власне виробництво, а точніше фактично провести його знищення. Це означає викинути на вулицю більше 80 тисяч висококваліфікованих спеціалістів. Це означає, що постраждають сім’ї, діти наших працівників. Але авіаційна галузь разом з іншими високотехнологічними галузями тільки верхівка того великого айсбергу, котрим є вся промисловість України. І важко, та й не можна зразу оцінити, як вплине на промисловість зупинка однієї галузі. Ми впевнені, що спроба ввести в авіаційну державу літаки, котрі можуть виготовлятися в самій державі це тяжкий злочин. Це злочин технічний. Тому що зупиниться розвиток національної, передової конкурентноздатної галузі. Це злочин економічний тому що і доходів, і прибутків не дорахуються трудові колективи і народне господарство України. Запропоновано закупівлю літаків на пільгових умовах, а мається на увазі звільнення від ПДВ, звільнення від сплати мита по суті є прямою дотацією нашої держави зарубіжним виробникам і власникам. Нам хочеться вірити, що в спробі ввозу іноземної техніки немає вини шановного нами міністра пана Кирпи. Ми знаємо, як людину поважну в державі, котра активно сприяє розвитку літакобудування України. Це - чергова спроба певних груп, заінтересованих людей, на жаль, такі спроби були раніше, і багато в чому на перешкоді цих спроб стояла і буде стояти Верховна Рада. Фракція СДПУ(о) просить Кабінет Міністрів України терміново вплинути на ситуацію і не допустити знищення авіаційної промисловості в Україні.
Дякую. Від фракції Соціалістичної партії України до виступу запрошується Йосип Вінський, підготуватися Балозі.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, я уповноважений оголосити заяву фракції Соціалістичної партії України у Верховній Раді. Соціалістична партія України, виступаючи за багатоукладну ринкову, соціально орієнтовану економіку завжди була проти тих механізмів і процедур, якими здійснювався процес приватизації. Внаслідок свідомих злочинних дій влади цей процес виродився в названу людьми "прихватизацію". Вона привела до знищення, розграбування підприємств, найперше високотехнологічних і прибуткових, стратегічно важливих для України. В результаті парламентських слухань, що відбулись 26 лютого цього року, ніби знайдено причину такого стану, а винних покарано. Але яка користь із цього для громадян і держави? І чи тільки голова Фонду Державного майна Бондар повинен відповідати за те, що до Державного бюджету за весь період приватизації надійшло лише 6,1 млрд. гривень, тоді як у маленькій Угорщині 12,8 млрд. доларів, тобто у десять разів більше. Цілі виробничі комплекси продаються за копійки, точніше нахабно і цинічно розкрадаються. Створено злочинну систему збуту кращих підприємств України. Сьогодні прихватизатори наблизились до найбільш ласих кусків державного майна - до підприємств-монополістів, на яких тримається економіка та соціальна сфера держави. Указ Президента про корпоратизацію підприємств, бездумна практика передачі в управлення облдержадміністраціям або окремим юридичним особам та громадянам стратегічних об’єктів, доведення за допомогою влади таких об’єктів до банкрутства, а після цього здача їх конкретним олігархам - така технологія нинішнього грабунку під високим патронатом. Прикладом такої практики є доля Нікопольського феросплавного заводу. 25 жовтня 1999 року Постановою Кабміну 51 процент акцій цього підприємства було передано в оперативне управління Дніпропетровської обласній адміністрації, яка в свою чергу передала свій пакет управління банку "Кредит-Дніпро", засновником якого є груп "Інтерпайп" на чолі з відомим народним депутатом Пінчуком. Наслідки ефективного менеджменту не примусили чекати: чистий прибуток в 2002 році склав лише 18 мільйонів гривень проти 98-ми у 2000 році. Далі процес йде за схемою: свої люди або контрольовані люди оцінюють його вартість, свої або контрольовані пишуть умови і процедури приватизації під цю ж структуру. В результаті одне з найпотужніших підприємств має за безцінь відійти тому, на кого вказала президентська команда. Соціалісти вважають такі речі злочином. Над процесом приватизації має бути встановлений жорсткий спеціальний контроль. При цьому приватизація підприємств авіа-, залізничного транспорту, електроенергетики, газо- та нафтотранспортних мереж, підприємств, що мають стратегічне та монопольне становище, є недопустимими. Єдиною можливою процедурою приватизації великого підприємства має бути окремий закон України за умови, що підприємство продається за реальною, наближеною до світової ціною, за прозорою і відкритою процедурою, а кошти спрямовуються на зростання платоспроможного попиту населення, тобто на підвищення зарплати і відповідно пенсій, на виплату заощаджень тощо. Фракція соціалістів підтримує висновки спеціальної контрольної комісії Верховної Ради з питань приватизації від 26 лютого і вимагає від Президента України та уряду покласти край вакханалії державним майном, а від державного прокурора спеціального розслідування ситуації, що склалася на Нікопольському феросплавному заводі. І останнє. Володимир Михайлович, ми останній раз говорили заявою про ціни на зерно і ситуацією з хлібом, ціною на хліб. Ситуація зависла і не рухається. Сьогодні не зрозуміло, хто винний і хто відповість за те, що на 7 мільярдів гривень пограбовано агропромисловий комплекс за півроку. Я вважаю, ще раз звертаюся до вас, що ви як Голова Верховної Ради маєте вжити відповідні заходи, які належить Верховній Раді вжити щодо цього питання, тому що ситуація заминається. Дякую за увагу.
До виступу запрошується Віктор Балога від фракції "Наша Україна". Підготуватися Олександру Турчинову.
Балога, виборчий округ 71, фракція "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Вимушений порушити дуже важливе питання, яке стосується не лише кожного з нас, а й Верховної Ради України в цілому, її авторитету як найвищого державного органу. Мова йде про розгляд депутатських запитів, тобто доручень насамперед керівниками міністерств, комітетів та інших відомств. Бо є всі підстави вважати, що до них у більшості випадків ставляться безвідповідально. Підтверджує це насамперед подання повторних запитів, яке зачастилося, оскільки захищається неправильна позиція владних структур чи протизаконні дії окремих посадових осіб, що є грубим порушенням не лише норм людської моралі, а й конституційних прав громадян. Для підтвердження наведу ще один приклад. Нещодавно я виступив перед вами з заявою про звіряче побиття групою невідомих у місці Мукачеві, що на Закарпатті, головного лікаря, депутата обласної ради Василя Васюти, при чому у робочому кабінеті. На його захист виступило майже 60 народних депутатів, які звернулися до Президента України. Сесії Мукачівської районної Ужаровської та Мукачівської міських рад на вимогу громадськості також звернулися до правоохоронців з. якнайшвидше розслідувати справу і знайти замовників та виконавців злочину. Мотиви такої розправи, здається, цілком зрозумілі. Василь Васильович як авторитетна, відверта і принципова людина виступив проти нового призначення головою райдержадміністрації секретаря районного СДПУ(о) пана Дяченка, якому раніше за скомпроментованість, розвал економіки, райрада виявила недовіру. Але чомусь лише через три місяці він був звільнений з посади, при чому кажуть, що за власним бажанням. Тепер, дякуючи покровителям-однопартійцям, повернувся у керівне крісло. З того часу минуло більше місяця. І стає дико від того, що слідство органів внутрішніх справ не лише затягнулося, а й пішло фальшивим шляхом, коли навіть ігнорується свідчення про явне політичне замовлення правлячій в області партії. Йшло не тільки до того, що в публічних виступах правоохоронці цей факт намагаються звести до звичайного хуліганства, що розпочато пошук винуватця серед друзів потерпілого, а й стали поширюватися думки, що Васюта сам організував побиття себе ледь не до смерті. Поряд з цим правоохоронці не хочуть бачити шаленого тиску, який робиться на депутатів райради. Не беруться до уваги хуліганські дії окремих осіб з кримінальним минулим, якими намагалися днями зривати сесію районної ради, де пану Дяченко знову виявлено недовіру. Сказане мною дає підставу розцінювати наведені факти і розслідування кримінальної справи, як з позиції не лише місцевих органів внутрішніх справ, а й міністерства, оскільки там після депутатського запиту перебуває на контролі дане питання. Я далекий від думки, що міністр Смірнов потрапив під вплив Медведчука і сприяє такому розвитку подій. Тому хочу ще раз привернути вашу увагу, шановний Юрію Олександровичу, до об’єктивності прискорення даного розслідування. Шановний Володимире Михайловичу! У зв’язку з наведеними фактами неконструктивного реагування на даний та десятки інших запитів народних депутатів, які подавалися ними протягом нинішнього скликання, вважає за невідкладне розробити глибокий аналіз незадовільного реагування на них, насамперед, органами Міністерства внутрішніх справ і поінформувати депутатів для можливого прийняття відповідних рішень. Спасибі за увагу.
Олександр Турчинов від Блоку Юлії Тимошенко. Підготуватися Георгію Крючкову.
Шановні народні депутати! Україна опинилася перед реальною загрозою чергового голодомору. Катастрофічна ситуація на ринку зерна вже найближчим часом може призвести до того, що мешканці України будуть позбавлені хліба - найнеобхіднішого для більшості основного продукту харчування. Ми в котре стали свідками брехливості, некомпетентності та кримінальної сутності нинішньої влади. Під патронатом вищого державного керівництва відбулася грандіозна афера брутального грабунку українського села. Рекордний врожай, про який рапортувала минулого року влада, виявився фікцією, реально зібране збіжжя за безцінь скуплено, а фактично конфісковано у сільськогосподарських підприємств та продано за кордон, а отримані від кримінальних оборуток кошти потрапили до кишень купки можновладців. Сьогодні вже ні для кого не секрет, як була організовано нахабну і цинічну операцію з пограбування власного народу. Спочатку для проголошення успішності, так званих, реформ нинішнього режиму на місця було віддано розпорядження приписувати показники врожайності, а від так наближеним бізнесструктурам забезпечено монопольне право на продаж зернових за кордон. За рахунок приписок владі вдалося штучно знизити внутрішні ціни і таким чином забезпечити надприбутки зернотрейдерів. Безмежні кримінальні апетити не змогла зупинити навіть загроза національної катастрофи. Внаслідок цього за півроку до нового урожаю в Україні розпочалася закупівля зерна за кордоном і це в умовах, коли стоїть нагальна потреба формування резервів хліба, зважаючи на низькі прогнозні показники наступного врожаю. Україна опинилася перед загрозою голоду та голодних бунтів. Відчуваючи панічний страх, влада планує екстренно виправляти ситуацію. Але не за рахунок винуватців спричинення кризи, а знову ж таки за рахунок власного народу. Зокрема, закупівля хліба за кордоном за високими цінами призведе до значного подорожчання хлібу і перерозподілу бюджетних видатків та відповідно недофінансування великої частини статей. Одночасно відбувається нагальний пошук "стрілочників", на яких можна було б перекласти всю відповідальність за скоєне., хоча всім зрозуміло, що безпосередньо провина за виникнення кризи лежить особисто на Президенті Кучмі та главі його регіональних адміністрацій. Фракція Блоку Юлії Тимошенко заявляє, що критична ситуація на ринку зерна виникла не через помилки та провини окремих аграрних чиновників, а стала наслідком системних дій влади, спрямованих на збагачення можновладців за рахунок пограбування власного народу. Наша фракція закликає народних депутатів, які вважають себе прихильниками нинішнього режиму. Зверніть увагу з якою легкістю і з найменшим докором сумління влада готова жертвувати вірними кадрами! Арешт колишнього віце-прем’єра Леоніда Козаченка, якому належала роль лише слухняного виконавця злочинного плану засвідчує, що режим на чолі з Президентом Кучмою готовий - я закінчую - переступити через будь-кого з вас, шановні колеги, задля власного збереження. Ми вимагаємо негайного створення депутатської слідчої комісії для об’єктивного проведення розслідування та покарання реальних винуватців кримінальної афери. Дякую за увагу.
До слова запрошується Георгій Корнійович Крючков для виступу із заявою від фракції комуністів. Підготуватися Бундурку. Бандурці.
Шановні колеги, присутні! Дорогі співвітчизники! Як повідомили засоби масової інформації, президент США Буш назвав Україну серед 8-ми країн, які ввійшли до, так званої, антиіракської коаліції. Підтвердив цю заяву і американський посол в Україні, висловивши задоволення тим, що українська влада, як вона повідомила США, вважає український РХБ-батальйон у Перській затоці внеском у коаліцію по роззброєнню Іраку. Ці заяви явно розходяться з тими запевненнями, які містилися у поданих нам Президентом України, Президент Кучмою матеріалах щодо направлення батальйону до Кувейту і які проголошувалися високими урядовцями з цієї трибуни. Проте ні Президентом, ні урядом, ні МЗС України твердження американців спростовані не були. "Делікатну" [[в лапках]] заяву міністра Зленка засобам масової інформації про те, що, цитую: "Ми звичайно беремо до уваги таку оцінку американською стороною нашої позиції виключно як точку зору США стосовно місії України в зусиллях членів міжнародного співтовариства у врегулюванні ситуації навколо Іраку можна тлумачити як завгодно". Це ніщо інше як словесна еквілібристика, мета якою приховати істину суть справи. Можна, звичайно, зрозуміти становище, в якому опинився міністр після того як Президент Кучма на перший план серед пріоритетів України поставив вже навіть не європейський вибір, а стратегічне партнерство зі США - державою, яка вчинила агресію проти суверенної країни Іраку і зараз на очах у всього світу знищує її, іракський, народ. Але ж є інтереси України, а не Президента Кучми, є обов’язок захищати безпеку нашого народу. Не було реакції від політичного керівництва зовнішньо-політичного відомства і на чергову заяву посла Карлоса Паскуаля, який, за повідомленнями ЗМІ, сказав таке. "Як президентська адміністрація, так і МЗС України передали нам українське бажання вважати Україну членом коаліції. Це було нам повідомлена як тут у Києві, так і у Вашингтоні". Американський посол, а не українська влада повідомив і про те, що США взяли на себе фінансування витрат, пов’язаних з направленням українського спецбатальйону до Кувейту. Повторюсь, але нагадаю: музику замовляє той, хто платить. У зв’язку з цим наші люди, виборці запитують: чи заявляло насправді політичне керівництво України американцям про бажання бажати направлення нашого батальйону до Кувейту з свідченням приєднання до антиіракської коаліції? Чому про такі серйозні політичні кроки, якщо вони були зроблені, народ України, ми, парламентарі, дізнаємося не від Президента, не від уряду чи від МЗС, а від посла іноземної держави? Що це за ставлення до власного народу? Якщо ж сказане американським Президентом і послом США, не відповідає дійсності, чому українська влада не спростує це чітко і недвозначно? Прошу вважати цей виступ офіційним депутатським запитом до Президента України і Міністерства закордонних справ. Від імені фракції комуністів вимагаю запросити до Верховної Ради міністра закордонних справ та представника президентської Адміністрації і зажадати від них пояснень. Члени фракції, а не комітет, як помилково повідомляли сьогодні, зокрема "Українське радіо", комітет права на таку ініціативу не має. Ініціюють процедуру скасування рішення про прийняття закону щодо направлення спецбатальйону до Кувейту, ухваленого Верховною Радою з порушення Конституції України та закону про порядок направлення підрозділів Збройних сил України до інших держав. У зв’язку з цим група народних депутатів також звертається до Конституційного суду України з відповідним поданням. Як голова профільного комітету, як народний депутат, я робив спроби не допустити порушень, подавав керівництву Верховної Ради конкретні пропозиції, однак вони були ігноровані. Зі мною не визнали за необхідне навіть переговорити. І це при тому, що в даному разі йдеться про справу надзвичайно великої державної ваги, про реальну загрозу безпеці держави, життю і здоров’ю наших співвітчизників. Як це розуміти?! Дякую за увагу.
Слово надається Бандурці Олександру Марковичу.
Шановний Головуючий, шановні народні депутати, сьогодні в Україні діє дванадцять законів, які регламентують надання соціального захисту та соціальної допомоги тим громадянам, які потребують таких заходів з боку держави. Я не буду переліковувати ці закони. Я хотів зупинитися на другому. Що навіть та скромна соціальна допомога і соціальний захист, який, безумовно, не забезпечують потреби малозабезпечених сімей, інвалідів чи багатодітних сімей, чи хворих людей, обтяжені такою процедурою оформлення, що для того, щоби отримати соціальний захист чи соціальну допомогу, інколи треба збирати десятки різного роду довідок і я знаю випадок, коли інваліду знадобилося збирати 22 довідки, щоб отримати соціальну допомогу. Безумовно, періодичне підтвердження відповідності принципам надання соціальної допомоги необхідне. Оскільки хвора людина може одужати, а малозабезпечена людина може підвищити свої доходи. Однак як і в кожній справі потрібно з розумом підходити до будь-якої процедури, в тому числі і до постійного підтвердження статусу інваліда. Якщо людина немає ноги чи вона без ока, то чи в неї виросте друга нога, навіть, якщо він кожний день буде приносити по довідці, що він є інвалідом. Такі довідки потрібно кожний раз підтверджувати свою інвалідність тій безнадійній людині, яка на тій нозі скакає і на протезах збирає довідки, часто в різних кінцях району чи міста. З огляду на стан бюрократії на місцях, обхід усіх інстанцій, збирання цих довідок перетворюється в знущання над людьми. Фракція "Демократичні ініціативи " пропонує уряду спростити процедуру підтвердження підстав оформлення і отримання соціальної допомоги та соціального захисту. Не треба вбачати в кожному малозабезпеченому громадянину якогось потенційного шахрая чи злочинця, що обов’язково хоче обманути державу і отримати лишню гривню. Це зовсім навпаки. Я ще раз на цьому наголошую, що механізми настільки забюрократизовані, що фактично отримати цю допомогу стає проблемою. Дякую.
До виступу запрошується Олександр Борзих від фракції Аграрної партії України. Підготуватися Мхітаряну.
Аграрна партія. Заява фракції Аграрної партії України та політвиконкому Аграрної партії України. Ситуація, яка склалася в агропромисловому комплексі і, зокрема, на ринку сільгосппродукції давно викликає у нас серйозне занепокоєння і ми про це заявляли не раз. Однак сьогодні вона уже вийшла за чітко чисто економічні рамки і набрала суспільно-політичного резонансу, що й призвело до нагнітання обстановки навколо ряду проблем та окремих осіб замість детального і грунтовного аналізу та спокійного і вдумливого їх вирішення. Ми не менш ніж інші політичні сили стурбовані рядом обставин, що призвели, по-перше, до зниження економічних показників у господарській діяльності, більшості сільськогосподарських підприємств різних форм господарювання від селянських і фермерських до крупнотоварних і приватноарендних. По-друге. Парламентська фракція і Аграрна партія України не однозначно оцінюють також і нинішні події, пов’язані з зерновим ринком та безпосередньою причетністю до цього колишнього віце-прем’єр-міністра Козаченка. Ми не схиляємо ні до різких обвинувачених висновки з одного боку, ні до абсолютного відкидання будь-яких звинувачень з другого. Передчасне, досудове трактування фактів і коментаріїв до них, жонглювання цифрами не додає жодній із сторін авторитету і не прояснює ситуацію в правовій площині в цілому. Більше того не дає, не додає подібний розвиток подій авторитету і нашій державі, котра шукає шляхи на зернові ринки світу в умовах серйозної конкуренції. Тому ми проти того, аби ще на одну гучно продекларовану кримінальну справу стало більше, і просимо від правоохоронних органів, правосуддя дотримуватися правових та морально-етичних норм. Водночас це не знімає відповідальності нашої фракції і партії за формування стратегії аграрної політики на майбутнє. Ми уже сьогодні працюємо разом з урядом над такими стратегічними проектами, як перша загальнонаціональна аграрна доктрина, розрахована не менш, як на 10 років. Друге, прийняття вже на цій сесії ряду першочергових законів, зокрема про підтримку виробництва та розвиток ринку сільгосппродукції, про внесення змін до Закону України про податок на додану вартість, продовження термінів пільгового оподаткування, про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання діяльності в аграрному секторі економіки, щодо продовження дії фіксованого сільськогосподарського податку та інші. Третє, урядова концепція в галузі експортно-імпортної політики та розвитку внутрішнього продовольчого ринку, розрахованого до 2010 року. Фракція Аграрної партії України пропонує всім, кому небайдужа доля села, долучитися до співпраці в цьому напрямку. Що стосується нинішньої ситуації, яка склалася в аграрній галузі, а точніше, на весняному полі, то вона надзвичайно складна і серйозна. Очікується значна загибель озимини, найбільша за останнє десятиріччя, що вимагає для поповнення зернового клину, зокрема пересіву, великих матеріальних, фінансових та людських ресурсів. У зв’язку з цим фракція Аграрної партії України пропонує уряду терміново прийняти постанову щодо подолання кризової ситуації, що виникла в аграрному секторі. Сьогодні там, де формується майбутній хліб, чекають конкретної допомоги від політичних сил, законодавців, державних структур та комерційних фінансових організацій. Ми нагадуємо всім, що ринок починається на полі, в першу чергу від селянина залежить вміст продовольчого кошика кожного з нас і продовольча безпека України в цілому. Дякую за увагу.
Від фракції промисловців і підприємців та "Трудова Україна" запрошується Енвер Мхітарян. Підготуватися Веретенникову.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! В четверг нам предстоит голосовать в первом чтении проект закона Украины о государственной миграционной службе в Украине, регистрационный номер 2446. Закон этот нужен и важен тем, что уже через года два украинская граница станет по сути восточной границей Европейского Союза, и потоки нелегальных мигрантов из Азии, Ближнего Востока, стран Европы без особых преград, прошедши через Россию, Белоруссию, Молодову, осядут на украинской территории. И это создаст определенные проблемы в Украине и в том числе потребует больших финансовых затрат. А многократные предложения Украине и странам Евросоюза принять финансовое участие в решение этих проблем результатов не дали. Пожалуй, если мы хотя бы на месяц ослабим пограничный барьер Западной Европы, и в нее хлынут нелегальные мигранты, Европейский Союз быстро найдет деньги. Но это будет нецивилизованный метод. Поэтому нам остается действовать только в собственном законодательном поле, тем более, что у нас есть еще проблемы с внутренней миграцией, а также проблемы пяти миллионов украинцев сегодня легально или нелегально работающие за пределами страны. Авторы законопроекта предлагают возложить решение миграционных проблем на новый орган исполнительной власти. Но в предложенном законе, на мой взгляд, есть определенное несоответствие. Скажем, в объяснительной записке к проекту закона и перечисление функций службы, статья 7, речь идет о гражданском правовом контроле и регулировании сферы соблюдения миграционного законодательства. В тоже время в статьях 9 и 10 в число прав сотрудников новой службы включен целый ряд прямых функций правохранительных органов: от личного осмотра мигрантов и обыска помещений до права хранить, носить и применять оружие. По сути речь идет о создании нового силового ведомства. И фактически миграционной службе передается часть нынешний полномочий Министерства внутренних дел, Госкомграницы и Госкомитета по делам национальности и миграции. Возможно, на нынешний момент это правильно. Тогда сегодня мы должны четко определить, гражданская это организация или силовая структуру. И уже в этом ключе решить вопрос координации ее работы с другими ведомствами, а также порядок разделения имущества, включая материально-техническую базу, оперативные наработки и содержание пунктов размещения нелегальных мигрантов. Да, закон требует определенного уточнения, но уважаемые коллеги, я уверен, что при голосовании в четверг главным камнем преткновения будет не вышеперечисленные вопросы, а вопрос, какому органу государственной власти будет подчинена новая структура? Нам надо быть крайне внимательными к экономическому обоснованию создания государственной эмиграционной службы и порядка контроля и надзора за ее финансовой деятельностью, чтобы не создать еще один бюрократический аппарат или вооруженную силовую структуру с неопределенным статусом и не нагружать непосильными расходами наш и без того хилый бюджет. Поэтому, я считаю, что законопроект необходимо принимать в первом чтении, как основу, а специальный статус новой службы, о котором говорится в статье 5, пусть.своим указом Президент Украины. Благодарю за внимание.
А ви від якої фракції будете виступати, народний депутат Веретенников? Трудовики вже виступили. Будь ласка, Пустовойтенко Валерій Павлович від фракції Народно-демократичної партії України. Шановні колеги! Я нагадую, що у нас сьогодні виступи від фракцій.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! 24 березня 2003 року в місті Москві відбулося друге засідання Міжпарламентської комісії зі співробітництва Верховної Ради та Федеральних зборів Російської Федерації, в якому взяли участь члени української частини комісії народні депутати України: Пустовойтенко, Гінзбург, Деркач, Добкін, Зубов, Касьянов, Лапін, Майстришин, Рибачук та Рудковський. В роботі комісії також взяли участь відповідальні працівники міністерств і відомств Російської Федерації, посли та співробітники посольств України і Росії та Росії в Україні. Згідно з раніше погодженим порядком денним комісія розглянула такі питання. Перше. Про стан торгово-економічного співробітництва між Україною та Російською Федерацією і парламентських заходах щодо його подальшого розвитку. Комісія вирішила доручити робочій групі вивчити нормативні акти, які створюють пряма та непрямі бар’єри взаємної торгівлі між Україною та Росією та запропонувати заходи щодо уніфікації і гармонізації законодавства у цій сфері. Шановні народні депутати! Послухайте будь ласка цифри, які я назву. У 1996 році загальний товарообіг зовнішньоекономічної діяльності України складав біля 32 мільярдів доларів. Сорок вісім відсотків - це була торгівля з Росією. В 2002 році залишились ці 32 млрд., а робота з Росією залишилась в порядку сімнадцяти відсотків. Тобто ми практично втратили російський ринок в своїй діяльності, а це - наші робочі місця. Програма економічного розвитку між Україною і Росією до 2007 року передбачала 30 млрд. товарообіг. Сьогодні це втричі фактично менше. Друге питання - про стан формування зони вільної торгівлі та її правове забезпечення. Було вирішено здійснити на рівні парламентів сторін необхідні заходи щодо гармонізації податкової, валютної, фінансової, торгової і митної політики. Обговорювались також шляхи формування єдиного економічного простору, можливість синхронізації дій стосовно вступу до Світової організації торгівлі. Можу зразу зауважити, що взагалі це питання сьогодні настільки темне і невідоме, що воно потребує на додаткове вивчення. Четвертим розглядалось питання про закон про заходи, присвячені року Росії в Україні. Домовились провести в рамках року Росії в Москві українсько-російську конференцію "Інтеграція України та Росії до європейського економічного простору", у Дніпропетровську міжнародний авіакосмічний форум, у Горлівці українсько-російський форум "Україна-Росія". Можу зауважити, що п’ятим і основним питанням, ну не основним, а хвилюючим питанням, яке зараз надзвичайно хвилює громадян обох країн, - це питання режиму перетину українсько-російського кордону і громадян Росії. Я закінчую. З цього приводу комісія вирішила звернутись до урядів своїх країн, як відомо, з приводу перетину цього кордону. Громадяни України і Росії сьогодні перетинають кордон згідно угоди від 16 січня 97-го року. Відповідно до цієї угоди громадяни України та Росії перетинають спільний кордон без віз на підставі документів, що посвідчують особу та підтверджують громадянство, до числа яких відносяться внутрішні та закордонні паспорти, посвідчення військовослужбовців, а також свідоцтво про народження для неповнолітніх. Зараз ведуться переговори, і з 1 липня повинна була ввести по закордонним паспортам. Я вважаю, що потрібно це відхилити і підготували ми від групи 2 депутатські звернення з цього приводу. Застосування нового режиму. з 1 липня припаде на період літніх відпусток, що ускладнить.
Завершуйте, будь ласка.
громадян України і ми втратимо в економічному плані. Вірним є укладення до згаданого терміну угоди про порядок перетину українсько-російського кордону громадян України та Росії, які перетинають у прикордонних районах, положення якої передбачало порядок перетину. І на закінчення хочу сказати, що виникло дуже суттєве питання щодо прийняття громадянства громадянам Росії громадянства України. Це питання теж особливо обговорювалося. Я хотів би, щоб відповідні і депутати, і хто працює в цим напрямки, обов’язково дальше розглянули це питання. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Заявки, які були подані від фракцій та депутатських груп, всі задоволені. З приводу порушених питань ми, я думаю, підготуємо відповідні доручення і звернення. Що стосується проблеми ринку зерна, то я прошу Комітет з питань аграрної політики [[Іван Томич]], а также комітет Володимира Романовича Мойсика підготувати проект постанови з тим, щоб ми в четвер. випрацьовувати пропозиції, підготувати проект постанови з тим, щоб ми в четвер могли її проголосувати, а можливо в п’ятницю заслухати інформацію уряду що насправді діється на ринку зерна і що збирається уряд робити у цьому плані для виправлення ситуації. Нема заперечень? Немає. Переходимо до розгляду питань, відповідно до розкладу нашого засідання на сьогоднішній день на вівторок. Оголошується до розгляду проект постанови про проведення парламентських слухань "Реформа політичної системи в Україні. Мета та концептуальні засади конституційних змін". Я хочу вам нагадати, шановні народні депутати, що ми проголосували 338 голосів за включення цього питання в порядок денний. Нам зараз потрібно прийняти постанову для того, щоб ми могли забезпечити підготовку парламентських слухань. Тому в разі вашої згоди я просив би зараз проголосувати двічі: раз - за те, щоб ми сьогодні відступили від Регламенту і прийняли рішення про прийняття постанови зараз, а потім прийняти цю постанову. Немає заперечень? Я прошу запросити народних депутатів до зали. Шановні колеги! Прошу сісти на свої місця, треба проголосувати важливий документ. Я ставлю на голосування про те, щоби рішення щодо прийняття постанови про парламентські слухання з питань політичної реформи ми прийняли сьогодні. Прошу голосувати. Прошу підтримати. [[11:16:23]] За-275 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань "Реформа політичної системи в Україні: мета та концептуальна засади конституційних змін". Прошу голосувати. [[11:16:53]] За-293 Які будуть зміни, доповнення, уточнення? Немає? Я ставлю на голосування про прийняття проекту постанови в цілому як постанови. Це номер 3251. Прошу голосувати. [[11:17:18]] За-301 За - 301. Бачте, як ми гарно працюємо. Постанова прийнята. Оголошується до розгляду проект Закону про державну міграційну службу в Україні. Я запрошую до доповіді Олександра Марковича Бандурку. Є Олександр Маркович? Тоді, будь ласка, співдоповідач Геннадій Йосипович Удовенко, поки Бандурка підійде. Можна з процедури. Будь ласка, народний депутат Кравченко. Ввімікніть мікрофон народного депутата Кравченко, фракція Комуністів.
Спасибо. Владимир Михайлович. У меня такой вопрос. Кто решает проблему рассматривать вопрос по скороченной процедуре чи не скороченной? Вот сейчас мы 4 законопроекта рассматриваем, а затем идут судьбоносные законопроекты за скороченной процедурой. Например, законопроект 2072 проект Закона "Про внесення змін до Кодекса про адміністративне правопорушення". Законопроект, который нарушает 2 статьи Конституции 41 и 6. Где милиция опять хочет сесть сверху над судами, над всеми и так далее. Мы рассматриваем за скороченной процедурою. Я думаю, давайте такое предложение, или уже рассматривать по совету с залом, вот, или же вообще снимать их с рассмотрения и рассматриватьв в нормальном режиме. Я вот сейчас посмотрел, 8 человек записалось для выступления по этому законопроекту. И тем не менее будут выступать два "за", два "проти". И всё. То есть "обговорення" фактически не будет. А решение судьбоносное. Потому что это 14 миллионов водителей, которые будут лишаться прав, нарушения трех законов,которые мы приняли. Поэтому я прошу, как-то отреагировать на этот вопрос.
Справа в тім, шановні колеги, що за пропозицією комітетів Погоджувальна рада розглядає ці проекти, якщо у них є зауваження, то тоді ми переводим на повноцінний розгляд чи за скороченою процедурою. Якщо у вас будуть запитання, а вони вже є, й заперечення, я думаю, що ми тут зможемо відійти для того, щоб були висловлені всі пропозиції і думки з приводу цього законопроекту. Я думаю, ми тут відрегулюємо. Олександр Марченко Бандурка є? Будь ласка, пропонується таким чином, доповідачі до 5 хвилин, відповіді на запитання до 5 хвилин, те ж саме для співдоповідача. Потім - обговорення, і обов’язково ми послухаємо думку від Кабінету Міністрів.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Ті глобальні переміщення і населення, політичні і економічні процеси, які відбуваються і в Україні, і навколо України, суттєво впливають на нинішню міграційну ситуацію як в окремих країнах і в Україні зокрема. Сьогодні міграційними питаннями займається дев’ять різних відомств, не буду їх перечисляти, вони відомі. Ми пропонуємо, група народних депутатів, прийняти закон про державну міграційну службу в Україні, який би визначав її функції та провів основи діяльності. Ми бачимо державну міграційну службу як державний орган, метою діяльності якого є забезпечення реалізації державної політики у сферах міграції та громадянства і як орган виконавчої влади, підпорядкований Кабінету Міністрів централізовано. Я зразу тут оговорюся, що в процесі обговорення законопроекту в комітетах, а шість комітетів розглянуло і в цілому підтримують ідею створення такої служби, паралельно з тим, що це виникає як самостійна служба, так і служба, яка підпорядковується Кабінету Міністрів через міністра внутрішніх справ, тобто через систему МВС. В законі визначаються основні завдання Державної міграційної служби, система органів державної міграційної служби, їх статус, функції та повноваження і питання організації та контролю за діяльністю і реалізацією прав органів державної міграційної служби. Ми виходимо з того, що це повинна бути служба, яка могла б в комплексі вирішувати всі ті питання - від розв’язання проблеми в’їзду, переміщення через територію України, визначення статусу громадянства, статусу біженців, осіб без громадянства, іноземців, їх законних підстав перебування на території України та відповідного правового реагування в разі порушення ними законодавства чи незаконного проникнення на територію України те, що ми називаємо нелегальною міграцією. Ми передбачаємо ряд заходів по забезпеченню діяльності органів державної міграційної служби. В процесі обговорення в комітетах цілий ряд виникло зауважень, які ми приймаємо в разі прийняття закону в першому читанні, цілий ряд положень, які закладені в законопроекті, що знаходиться, шановні депутати, у вас на руках звідти має бути вилучено. Чому. Законопроект розроблявся до того, як був прийнятий Закон "Про Державний бюджет України", яким призупинені соціальні гарантії та пільги якими користувалися правоохоронці, раз цього сьогодні в законі немає, то ми із цього закону теж вилучимо. Я просив би, шановні депутати, вас висловитися і підтримати законопроект в першому читанні з тим, щоб до другого читання ми могли врахувати ваші зауваження. Я ще раз повторюю, що в процесі підготовки до першого читання 6 комітетів розглянуло, загалом, ми більше півсотні отримали зауважень, переважна більшість, яка має бути врахована, бо вони є слушними. Дякую за увагу.
Дякую і Вам, Олександр Маркович. Шановні колеги! Прошу записатися на запитання, 5 хвилин. Висвітіть на табло перелік прізвищ народних депутатів. Ярослав Сухий, фракція Соціал-демократичної партії України [[Об’єднаної]].
Ярослав Сухий. Фракція СДПУ(О), місто Запоріжжя. Олександре Марковичу! В мене запитання, яке має зацікавити в цьому залі всіх депутатів мажоритарників, які на сьогоднішній день, ви знаєте, буквально, потонули в скаргах людей, що не мають змоги чи оформити громадянство, чи оформити документи. Це запитання цікаве дуже тим людям, котрі зараз сидять в чергах: чи знятися з громадянства, набути. Скажіть, будь ласка, цей законопроект в цілому, як концепція нових підходів до державотворення, чи буде він сприяти або полегшувати страждання тих людей, котрі на сьогоднішній день не в змозі об’єднатися з сім’ями чи просто розв’язати свої людські проблеми?
Дякую, пане Ярославе Михайловичу. Суть такова. Сьогодні в Україні по тим даним, якими я користуюся, є майже 550 тисяч громадян, які очікують свого визначення чи то підтвердження статусу громадянства України, це із минулих радянських республік, чи то статусу біженців із гарячих точок різних регіонів світу, чи то громадянства інших держав чекають підтвердження з боку свої країн, чи просто статусу іноземців. Ми вважаємо, що цей закон буде поліпшувати міграційну роботу. Сьогодні дев’ять відомств: і МВС, і Служба безпеки, і Держкомкордону, і Міністерства соціальної політики та праці і цілий ряд других відомств займаються цими питаннями. Це коли в народі говорять, що у сіми няньок дитя без очей. Ми намагаємося, дійсно, спростити і впорядкувати систему міграційного визначення становища громадян. У мене в окрузі 2 тисяч 700 чоловік, прикордонний округ. Дякую.
Будь ласка, Борис Беспалий.
Борис Беспалий, "Наша Україна", Українська народна партія. Шановний Олександре Марковичу! Я також належу до тих, хто в цілому підтримує ваш законопроект і уважно його вивчив, і тут такі функції передбачаються для державної міграційної служби. Зокрема, забезпечує реєстрацію, перереєстрацію та облік громадян України, іноземців, осіб без громадянства, видачу цим особам паспортних та інших документів. Звідси, а також з інших положень цього закону випливає, що ця служба фактично поглинає те, що зараз робить паспортна служба. Тому підтвердіть або спростуйте цей мій висновок. І якщо це так, то чи не логічно не приховувати її сутність, а так її і визначити, як державної паспортної та міграційної служби. Дякую.
Паспортна робота - це тільки один напрямок роботи з громадянами. І звужувати закон до однієї функції не можна Борис Якович, бо паспортна робота чи реєстрація фізичних осіб - це тільки один, будемо говорити, із напрямків діяльності. Міграційна служба, дійсно, передбачає, ви правильно замітили, бачу, що ви законопроект читали, що вона буде займатися і питаннями візової та паспортної роботи. Тому і виникає одна із пропозицій створювати цей орган Державну міграційну службу в системі органів внутрішніх справ, тобто підпорядковувати Кабінету Міністрів як самостійну службу через міністра. Тому що, будемо говорити, є вже Державний департамент з міграції та громадянства, який входить до складу МВС. Але перерозподіл функцій передбачається у разі прийняття такого закону. Дякую.
Володимир Лещенко, фракція комуністів.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України. Шановний Олександре Марковичу, скажіть, будь ласка, як ставиться Кабінет Міністрів до цього законопроекту? Якщо вони підтримують, так тоді розписуються у тому, що не в змозі скоординувати роботу отих дев’яти служб. І друге запитання. Якщо буде створена Державна міграційна служба, то тоді оті дев’ять служб будуть ліквідовані або підрозділи в тих службах? Дякую.
Дякую. Ну, ніхто МВС не ліквідує, ніхто не ліквідує Службу безпеки чи Держкомкордону, бо є про них окремі закони. Але, будемо говорити, функції ці будуть відібрані, перерозподілені. Чи вирішить це проблему, - ви глибоке питання завдали. Ну, я тут як практик сказав би, що не розв’яже повністю, бо це складна і багатокомплексна проблема міграція населення. Як відноситься? Ну, будемо говорити, по-різному: є ті, хто заперечує, а хтось погоджується із змінами, але всі погоджуються з тим, що ці питання повинні бути враховані на законодавчому рівні. Ми приблизилися, як кажуть, вплотную до Європейського Союзу. Кордони Європейського Союзу вже проходять у нас по кордонам з Польщею, Словаччиною, Угорщиною. Міграційні процеси актуальні і для стосунків з Росією чи з іншими нашими сусідами. Закон потрібно приймати. Я хотів би зробити одне наголошення, шановні депутати, у зв’язку з тим, що запитав наш колега. Ми приймаємо законодавство, а центральні органи виконавчої служби чи саму службу створює Президент. Тому ми створюємо правове поле, а в яким межах і оте, будемо говорити, підпорядкування - це вже, будемо говорити, в положенні, в постанові Кабінету Міністрів і в указі Президента про наповнення самої служби.
Андрій Шкіль, будь ласка, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Олександр Маркович, я хотів би задати питання. Ви знаєте, ви вже сказали про те, що це буде передано з декількох служб і Міністерства внутрішніх справ функції, і Служби безпеки України. Мене цікавить, які бюджетні кошти? Все-таки бюджетні кошти виділяються і на роботу цих сфер і міліції, і Служби безпеки чи ці бюджетні кошти вони автоматично будуть переведені на міграційну службу. І яка це сума цих коштів, будь ласка, якщо можна. Дякую.
Андрій Васильович, дякую. Є два підходи. Можна записати, що закон вступає в силу з 1 січня 2004 року і передбачати в державному бюджеті відповідні кошти, безумовно, перерозподіливши в зв’язку з перерозподілом функцій. Якщо ми створюємо службу цю на марші, то мається на увазі, що те, що було передбачено чи на Державний департамент з питань міграції громадянства, чи на Держкомнацменшин пана Москаля, чи в інших міністерствах, це має бути перерозподілено в межах існуючого бюджету чи чинного. А загалом по нашим розрахункам на цю службу знадобиться по мінімальним підрахункам 360 мільйонів гривень. Ну будемо говорити для старту.
Народний депутат Матвієнков, будь ласка.
Матвієнков, 55 округ, город Мариуполь. Уважаемый докладчик! То,что действительно эти проблемы сегодня требуют разрешения, это вне сомнения. О том, что действительно проблема назрела, что-то нужно делать в этом направлении, это тоже вне сомнения. Вопрос только заключается в одном. Первое. Не кажется ли вам, что некоторые вещи закона напоминают, будем говорить так, взять в аренду один квадратный метр границы. Иожет все-таки развести функции, функционально, так сказать, заниматься этому агенству одним вопросом, а то, что сегодня у нас уже отлажено на границе продолжать заниматься, так сказать, по той схеме, которая есть. Ваше мнение по этому вопросу. Это первый вопрос. Второй вопрос. Структура все-таки. Немаловажная структура, объемы, финансирование и так далее, и так далее. Не кажется ли, что можно было на базе допустим существующих сегодня систем как-то попытаться, так сказать, этот механизм выписать? Спасибо.
Дякую. З Держкомкордону питання погоджене і ми у них не забираємо ніяке, будемо говорити, тих корінних функцій, які їм приписані по закону. У нас з ними немає розходжень. Друге питання, що на базі існуючої структури. Є така пропозиція, я сказав уже про це, що створюється, ну будемо говорити, самостійна служба, але в системі МВС це, ну будемо говорити, найбільше чи найменше болюче було б створення такої служби, бо кожний раз, коли ми йдемо на якісь там перерозподіл функцій, то це зачіпає чиїсь інтереси і не тільки відомства, і живих людей.
Олександре Маркович, дякую. Час вичерпано. Я запрошую до виступу з співдоповіддю Геннадія Йосиповича Удовенка, голову комітету. Будь ласка, Геннадій Йосипович.
Шановні народні депутати! Шановний Володимире Михайловичу! Питання назріло. Україна перетворилася вже сьогодні в транзитну державу для нелегальної міграції. А це створює дуже велику небезпеку відкритий кордон з Росією, вільно цей потік нелегальних мігрантів перетинає цей кордон. Що найбільш небезпечно? Перетинає всю територію України, і на західному кордоні їх наші славні прикордонники затримують за свої копійчані кошти, утримують цих людей і потім просять ще додаткові копійки в обласних державних адміністраціях і тоді депортують цих людей. Питання назріло. Це - перше. Друге. Функції сьогодні паспортного контролю, міграційного якогось в якійсь певній мірі належить Міністерству внутрішніх справ України, тобто Міністерству, умовно, міліції. А нам, і оскільки ми намагаємося, принаймні заявляємо про наші наміри, про наші спроби інтегруватися з європейськими структурами, треба переймати на озброєння європейський досвід. де ці функції не належать до департаментів поліції. В одній із довідок Міністерство внутрішніх справ говориться, що нібито там в якійсь кількості європейських країн це питання розглядається міністерствами внутрішніх справ, але там функції міністерств внутрішніх справ абсолютно інші. І утворення такого департаменту є досить актуальним, хоча воно нелегке це питання - нелегко створити тепер якусь нову систему, яка б відповідала принаймні європейським стандартам. Комітет з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин детально розглядав цей законопроект, запропонований депутатом Бандуркою та іншими. Ми звернулися майже до всіх міністерств і відомств, причетних і непричетних до цієї справи, одержали досить суттєві зауваження до цього законопроекту. суть яких стосується: перше, що пропонується виключити з повноважень державної міграційної служби, контрольно-реєстраційні функції в пунктах пропуску через державний кордон залишити це за прикордонниками. Віднесення до складу цієї служби працівників дипломатичних представництв України за кордоном, нам не треба обирати і без того "маломощное" міністерство закордонних справ. Конфідиційне співробітництво з громадянами України, іноземними та особами безгромадянства - СБУ займається, КГБ займалося колись колись цим., хай вони цим питанням і займаються. Так, Сергій Іванович? Правильно. Права співробітників служби на зберігання, носіння та застосування зброї та спеціальних засобів. Є така пропозиція, але це і треба вивчити її. Хто бував в Сполучених Штатах Америки той бачив, що перший, з ким ми там спілкуємося -представник міграційної служби, який перевіряє наші паспорти і наявність візи. Але він озброєний. І військовий облік службовців осіб державної міграційної служби, а також право співробітників державної міграційної служби на соціальні пільги, в тому числі, на безоплатне користування транспортом. На думку комітету зазначені зауваження можуть бути враховані при підготовці законопроекту до другого читання. Тому комітет пропонує прийняти проект Закону "Про державну міграційну службу України" за основу. І останнє. Наскільки проблема актуальна, навіть сьогоднішня дискусія свідчить. Дивіться, від фракції виступав колега Пустовойтенко, він говорить про проблему перетину кордону між Україною і Росією. Виступав колега Мхітарян і він теж говорить про цей закон. Тобто питання назріло і наше завдання розібратися по діловому з усіма проблемами. Комітет, повторюю, пропонує взятий цей законопроект за основу.
Так, дякую, Геннадій Йосипович. Шановні колеги! Є запитання? Прошу запишіться, будь ласка. На табло прошу висвіти перелік прізвищ народних депутатів. Василь Надрага - група "Народний вибір".
Скажите, пожалуйста, вот для нас, как Луганская область, имеющая 800 километров границы, достаточно принципиальным является явление, когда родственники на день, на два, едут либо в Россию, либо с России. Вот ваше мнение, данный законопроект и вообще формализация этой службы поможет нам найти хотя бы ту инстанцию с которой можно говорить о том, что человек едущий к своим родственникам на день, на два, на три максимум он не будет попадать в категорию каких-то эмигрантов или мигрантов, которые уезджают насовсем. То есть вот эту ситуацию поможет как-то разрядить?
Питання перетину кордону в Луганській, зокрема, області вони не регулюються цим законопроектом. Вони регулюються Законами України "Про громадянство", "Про міграцію" , "Про іноземців" та іншими Законами України. Питання, цей законопроект він не вносить якихось обмежень громадянам щодо перетину контролю, мова йде про те, що ви самі говорите до кого звернутися сьогодні, громадянин Луганської області , принаймні повинен до 5 , до 6, якщо проблеми виникають, 5-6 міністерств, відомств, він повинен звернутися у Міністерство внутрішніх справ, в Міністерство закордонних справ, в Міністерство юстиції - та кого там тільки не буде. А тепер буде у нас один орган, і він буде регулювати всі проблеми, всі питання. Тепер, він не наділяється питаннями надання дозволів на перетин громадянам кордону, для цього є міждержавні угоди. Що стосується Росії, то у нас є договір про дружбу, співробітництво і партнерство, і цим договором ми повинні керуватися.
Так, будь ласка, народний депутат Вернигора.
Леонід Вернигора, фракція Соціалістичної партії України. Геннадій Йосипович, ми такі вже є українці, що перш за все турбуємося, піклуємося, опікуємося мігрантами - і все. А що робити з сімома мільйонами наших емігрантів, які виїхали за кордон, і оце от книжечки, що нам роздали, ви ж знаєте, що з ними там витворяють. Окрім того, оці 7 мільйонів, що вони виїхали, ми з вами взяли на себе зобов’язання, щоб коли вони повернуться, ми їх будемо знову утримувати за рахунок тих, хто залишився. От ця арифметика, я був недавно в Закарпатській і Івано-Франківській, там кожен другий їздить і висилає сюди кошти, а це значить, відтік наших доларів, відтік нашої робочої сили і неформування пенсійних і інших захисних фондів. Що будемо робить?
Ну, насамперед, я абсолютно поділяю вашу стурбованість, і я також стурбований тим, що наша незалежна держава не змогла забезпечити такий життєвий рівень своїм громадянам, щоб вони не шукали роботу за кордоном. Це стосується українців, це стосується росіян, це стосується євреїв і багатьох-багатьох інших. Оце головне. Сьогодні головне для нас - це піднести життєвий рівень українського народу, щоб вони не шукали цю роботу за кордоном. Друге, те, що доповідь ініціювала уповноважена з питань прав людини, це перша доповідь, і я радий з того, що вона цю доповідь зробила. Принаймні, ми будемо знати проблеми, з якими наші громадяни спіткаються, коли вони працюють важко, заробляють копійку за кордоном. Ну, і їхнє повернення до держави, до України, воно буде збагачувати Україну, бо вони приїдуть з зеленими доларами чи з євродоларами, якщо їх наші славні прикордонники, митники, податкова інспекція не візьме за горло на кордоні і не конфіскує. Тому ми оцей комітет, якщо ми його утворимо, ми ще повинні наділити одним дуже важливим пунктом: захищати права українських громадян, які перетинають кордон.
Сергій Матвієнков, будь ласка.
Матвиенков, 55 округ, город Мариуполь. Уважаемый Геннадий Иосифович, у меня к вам вопрос как к голове комитета. Скажите, пожалуйста, вот я непосредственно по этому законопроекту, но косвенно вопрос связан и с этим законопроектом. Я его задаю от лица мажоритарщиков и, думаю, выскажу мнение многих. У нас, у мажоритарщиков, сложилось такое впечатление, что мы умышленно создаем со стороны, я имею в виду, государства создаем припоны для того, чтобы те лица, которые оказались за пределами нашего государства, получили сегодня украинское гражданство. И эти припоны существуют один за другим. Преодолеть их на сегодняшний день, поверьте мне, очень и очень непросто. Не складывается ли у вас, как у председателя комитета, такое мнение? А если не складывается, мне бы очень хотелось, чтобы вы на заседании комитета очень внимательно рассмотрели этот вопрос, взяли конкретное лицо с конкретными примерами и просмотрели, что сегодня должен преодолеть наш, так сказать, гражданин государства потенциальный, который хотел бы сегодня стать гражданином Украины? Спасибо.
Ну, насамперед я хочу сказати, що 15 січня минулого року Верховна Рада затвердила нову редакцію Закону про громадянство. І це дуже прогресивний закон, який значно лібералізує і спрощує процедуру одержання українського громадянства. Приклад. Для того, щоб одержати українське громадянство, треба дати довідку про те, що ти не є громадянином іншої держави. Це стосується більше всього Росії. І людина без достатку повинна їхати з Луганської області, їхати в Київ, стояти в черзі в Російське посольство, заплатити 75 доларів, взяти довідку. Ми у нашому законі, який ви затвердили, в нашому законі значно спрощуємо. Людина направляє заяву про те, що вона хочу отримати українське громадянство або не має громадянства, пише у заяві, або вже відмовилася від іншого громадянства, або відмовиться від іншого громадянства. З моменту надання цієї довідки, заяви ця людина одержує посвідчення і права громадянина України, і людині дається рік на те, щоб вона вирішила питання, а може і не вирішувати питання без громадянства. Нам досить заяви громадянина. Але, якщо громадянин неправду сказав, то він тоді підлягає дії Карного кодексу. Біда наша в тому, як і всі інші хороші закони, Конституція, вони часто не виконуються. І от тут є проблеми. Коли до виконавця в райвідділі десь звертається ця людина за громадянством України, от там і починаються її проблеми, що і приводить до звернень, що приводить до того, що тут на розі Грушевського і Шовковичної нас перехоплюють люди. Питання порушено правильно. І, дійсно, десь комітет має розглянути про хід виконання закону про громадянство.
Дякую, Геннадію Йосиповичу, час вичерпаний. Дякую вам щиро. Від Кабінету Міністрів, будь ласка, Геннадій Геннадійович Москаль, голова Державного комітету у справах національностей та міграції. Ваша позиція щодо запропонованого проекту.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Кабінет Міністрів Закон про державну міграційну службу включив у перелік пріоритетних законопроектів, які узгоджені з головами комітетів Верховної Ради України і пропонується для позачергового розгляду на третій сесії Верховної Ради України 4-го скликання. Це ми приводимо законодавство до європейських стандартів під цивільний контроль ряд функцій, які виконуються сьогодні силовими відомствами. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Переходимо до обговорення. Прошу висвітити прізвища народних депутатів, які записалися на обговорення. 15 хвилин у нас пропонується на обговорення. Юрій Анатолійович Кармазін. Фракція "Наша Україна". Підготуватися Івану Миговичу. Будь ласка. Є Юрій Анатолійович?
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати! Питання, які ми розглядаємо, як і всі питання, які тут розглядаються, є безперечно дуже важливими. Ну я б хотів би, щоб сьогодні звернути вашу увагу на деякі правові казуси, які можуть виникнути, і хотів би сказати, що кожен нелегальний мігрант, якого сьогодні відправляють з України, обходиться державі Україна в 5 тисяч гривень. Порахуйте, будь ласка. Я хотів би, щоб ви знали, що сьогодні уже в багатьох містах нелегальні емігранти контролюють наші ринки, контролюють деякі міста і є тими особами, з якими треба вести дуже серйозну боротьбу. Ми сьогодні стали відстойником Європи і ви це добре розумієте. Особливо після того, як нас зробили державою-сусідом після такої політики, яку ми проводимо. Шановні друзі! Якщо подивитися до. на текст закону уважно, то я хочу сказати, що концептуально я за закон, я дякую народним депутатам і Бандурку, і Мойсику, і Гавришу, і Задорожному, Ківалову, Сінченку за те, що вони внесли цей законопроект. Разом з тим, я хотів би висловити і такі застереження. Перше. Ми створюємо чергове збройне формування. Ми створюємо військове формування. Прямо в статті 11 ви передбачаєте, що військовослужбовці. зобов’язані службові особи перебувають на спеціальному обліку державної міграційної служби. Ми встановлюємо їм персональні звання. Ми не йдемо до Європи, де давно вже заміщаються ці посади цивільними особами і відповідно регламентуються заробітною платою. Ми надаємо також і правовий і соціальний захист особового складу державної міграційної служби такий же самий як військовим в той час, коли ми доктрину приймаємо зараз і все робиться указами Президента і в Адміністрації сьогодні до того, щоб 150 військових викинути на вулицю. Я говорю і хочу звернути вашу увагу на ті недоречності щодо видатків на утримання органів державної міграційної служби, які здійснюватися мають кошти на розвиток матеріально-технічної бази, будуть іти кошти від видачі відповідних документів. Я хотів звернути вашу увагу і це є незаконним, я хотів би звернути увагу на протиріччя [[стаття 2 і 3]] Закону про джерела фінансування органів державної влади, де передбачається також. Я хотів би показати, що ті пільги, які ми не забезпечили ні військовим, ні міліціонерам, ми сьогодні сюди записуємо. Всі ці положення мають бути з цього закону виключені такі, як. І має фінансування бути тільки через державний бюджет України, іначе ми створимо ще одне годівничку для службовців. В цілому вважаю, що цей закон треба прийняти в першому читання. Потім на другому читанні всі ці речі треба вилучити чітко порахувавши скільки буде коштувати закон - я закінчую - і поставити питання так, що закон може вступити тільки з 2004 року, а не з моменту опублікування, тому що видатки з державного бюджету і зміни до Закону про державний бюджет. Дякую.
Іван Мигович, фракція комуністів. Підготуватися Крючкову Георгію Корнійовичу.
Іван Мигович, фракція комуністів, Закарпаття. Шановні колеги, гості, виборці, я в комітеті також підтримував цей законопроект, бо в Україні, дійсно, потрібна державна міграційна служба. Це особливо відчутно в Закарпатті та в інших прикордонних регіонах де митникам, міліції доводиться мати багато клопоту з непроханими гостями зі сходу, які наближаються до нас. З іншого боку, з 10-ти відомств жодне предметно не займається вивченням спрямування потоків міграційних, аналізом, контролем, правовим захистом наших співвітчизників, які через безробіття і нестатки змушені поневірятися по чужині, зазнавати там знущання і дискримінацію. Розглядувальний законопроект, дійсно, добре опрацьований, дає відповіді на багато питань, що потребують свого розв’язання. Створення міграційної служби обгрунтовується юридично, організаційно, технічно і так далі. Тим не менш документ викликає у фахівців, передусім, Міністерство внутрішніх справ і громадськості закономірні сумніви та побоювання. Чи такий він вже необхідний, невідкладний? Звідки надзвичайна поспішність у його підготовці та просуванні? Чи всі його наслідки прогнозовані? Автори вважають, що він належить до пріоритетних сфер адаптації законодавства України в європейське. Додам. Це передбачено розділом 15 в Програмі інтеграції України від 14 вересня 2000 року розділом 1 плану графіку імплементації положень плану дії ЄС в сфері юстиції та внутрішніх справ України іншими документами, які нам приписують, що ,коли і як робити. Тобто, маємо ситуацію аналогічну з форсуванням прийняття Закону про біженців, яких Західна Європа не бажає приймати, воліючи створити в Україні своєрідну санітарну зону. Що ж робити? Законопроект доцільно розглядати, але без поспішності, зважено. Зокрема пропоную: перше - уточнити в статті п’ятій, яким саме спеціальним статусом буде володіти цей центральний орган виконавчої влади; по-друге, звузити, як уже підкреслювалось, її функції, обмеживши їх суто міграційними процесами; третє - вилучити статтю 10 про застосування зброї, про що вже тут говорилося; четверте - навести, як годиться, зрозуміле фінансове обгрунтування, створення ще одного силового відомства, бо стаття 16 чітко на це не відповідає. Нарешті, такий закон має набути чинності після створення необхідних передумов. А взагалі треба дбати про те, щоб Україна розв’язувала міграційні проблеми самостійно, цивілізовано, без диктату Заходу, бо сотні мільйонів доларів від Євросоюзу на зміцнення західних кордонів України доведеться чекати довго і марно, як і інших обіцянок. Поки недалеко від нас палахкотить війна, а США з союзниками поводяться з Україною, як із служанкою.
Дякую.
поки рядовий міліціонер чи прикордонник не мають, за що прожити, мусимо діяти реалістично і зважено. Дякую.
Георгій Корнійович Крючков від фракції комуністів. Будь ласка. Підготуватися терену.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! В нашому комітеті всебічно розглянуто проект закону, який внесено сьогодні на розгляд Верховної Ради. Члени комітету поділяють думку про необхідність формування в державі єдиної ефективно діючої системи державного управління міграційними процесами, яка б забезпечувала комплексний підхід до вироблення і проведення державної міграційної політики. Комітет визнав за можливе підтримати пропозицію про прийняття внесеного проекту за умови, що з нього будуть вилучені положення, які спрямовані на створення в країні ще однієї силової чи квазісилової структури, які передбачають передачу цій службі повноважень, що відносяться до компетенції інших відомств і більше їм притаманні та деякі інші. Ми одержали від голови Держкомнацеміграції Геннадія Геннадійовича Москаля, а потім і від суб’єкта законодавчої ініціативи колеги Бандурко письмові запевнення, що це буде зроблено. Тому ми вважаємо, що наші застереження в цій частині зняті. Але я попросив слово для того, щоб привернути увагу до однієї, на мій погляд, дуже суттєвої деталі: законопроект спрямований на створення Державної міграційної служби як центрального органу виконавчої влади і підпорядкованої йому систему у справах еміграції. Однак за Конституцією пункт 15 частини 1 стаття 106 - "Утворення, реорганізація і ліквідація міністерств та інших органів центральної виконавчої влади" - віднесений до повноважень Президента України, а не Верховної Ради. Причому рішення з таких питань приймає Президент за поданням Прем’єр-міністра. Чи дотримано Конституційну процедуру, чи не біжимо, як кажуть, попереду свистка? За наявною інформацією, в Адміністрації Президента готується чи вже підготовлено відповідний указ. Тому я вважаю, що в разі прийняття запропонованого законопроекту за основу, його доопрацювання і наступний розгляд мають здійснюватися з урахуванням рішення Президента з цього питання, щоб не вийшло так, що ми приймемо закон, а Президент чомусь не визнає за необхідне створити Державну міграційну службу. І ми, як кажуть, "залишимося на бобах". Дякую за увагу.
Дякую. Народний депутат Терен, фракція блоку Юлій Тимошенко. Підготуватися Миколі Томенку.
Віктор Терен, Блок Юлії Тимошенко. Шановні колеги! Сьогодні проблема еміграції є вкрай актуальною для нашої держави. Розширення ЄЕС та наближення його кордонів до України ще більше загострить ситуацію. Адже відкриті кордони на сході і закриті на заході роблять Україну накопичувачем нелегальних мігрантів, не маючи можливості проникнути на захід, вони осідатимуть у нас. З огляду на це поданий законопроект є своєчасним і заслуговує на увагу. Питання створення міграційної служби не нове. Ще в 1994 році Кабміном було прийнята Постанова "Про створення органів міграційної служби в Україні".Її метою було здійснення єдиної міграційної політики. І саме виходячи з цієї постанови, органи міграційної служби мали діяти в структурі Міністерства у справах національності та міграції. Проте це міністерство трансформувалося в державний комітет, а потім і в державний комітет уже в рамках адміністративної реформи трансформувався в департамент в складі Міністерства юстиції. Ось уже рік, як знову утворений державний комітет. Я міг би про це говорити довго. Тобто такі перетрубації призвели до розпорошення функцій і зараз проблемами міграції займається 5 чи й більше відомств. І тому тут, мені здається, необхідно справді навести порядок, але найбільш точно підійшов до проблеми, народний депутат Крючков, який виступав переді мною і я хочу про це наголосити. Послухайте, будь ласка, от зараз ми розглядаємо законопроект про державну міграційну службу в Україні, практично створюючи новий центральний орган виконавчої влади в той час, як справді про що говорив Крючков тут ці повноваження належать Президенту. Адже, відповідно до пункту 15, статті 106 Конституції України Президент утворює, реорганізовує та ліквідовує за поданням прем’єр-міністра міністерства та інші центральні органи виконавчої влади, діючи в межах передбачених на утримання коштів, передбачених нами Верховною Радою. Верховна Рада, і слухайте уважно, має право лише на затвердження загальної структури, чисельності та визначення функцій, утворених відповідно до законів військових формувань. Тобто я хотів би, щоб ми сьогодні відверто говорили, чи ми створюємо ще одне воєнізоване формування, це те, проти чого застерігав Кармазін, чи ми підміняємо функції Президента і, забираючи частину повноважень від Міністерства соціальної політики, праці, МВС і так далі, створюємо новий центральний орган виконавчої влади, ми порушуємо Конституцію, ось в чому нонсенс. Або ми створюємо ще одне військове формування, про що говорив тут Удовенко, і про яку ми говоримо Європу, це створюємо щось якесь поліційне ще одне формування. Розумієте, тут треба з цим добре розібратися. І на закінчення ще одне останнє речення. На моє глибоке переконання, Верховна Рада перш за все мала б відповідно до статті 92-ї Конституції визначити засади регулювання демографічних та міграційних процесів, прийнявши Концепцію міграційної політики України, яка б стала тим рамковим документом, саме рамковим документом, який би визначив напрямки її реалізації. Дякую.
Дякую. Микола Томенко, будь ласка, голова комітету.
Микола Томенко, "Наша Україна". Шановні колеги, я два слова передісторії цього питання, щоб ми розуміли, про що йдеться. У свій час було створено у нас Міністерство національності і міграції і покійного Олександра Ємця призначили міністром цього міністерства. Я був серед тих людей, які розробляли першу Концепцію міграційної політики і Концепцію етнонаціональної політики. І я пам’ятаю ті дискусії, коли деякі чиновники, які і сьогодні у нас працюють в Міністерстві фінансів, Кабінеті Міністрів, розповідали Президенту, тоді Леоніду Кравчуку, скільки ми втратимо бюджетних грошей, якщо створимо систему міграційної служби. Тоді ми прогнозували і показували цифри нелегальних біженців, цифри нелегальної міграції, як це вплине на соціальний, економічний, етнокультурний стан в країні, як це вплине на ринок робочих місць і на безробіття. І тоді хтось вирішив, що це не треба робити, ця концепція була фактично заблокована, і процес створення цієї системи, власне, не стільки Державної міграційної служби, як державної міграційної політики був зупинений. Окрема тема, що треба згадати цих людей і щоб вони зараз подивилися на наслідки після несанкціонованої, або практично ми ж не втручаємося у цю систему міграційних справ. У нас є села в Центральній Україні, де керують у нас бандитські угрупування емігрантських країн. У нас є регіони в містах, де ці люди керують, і ніякі там ні районні адміністрації, ні районні ради. І ніхто нічого не може зробити. У нас є ситуація, коли на сьогоднішній день з точки зору працевлаштування на певні традиційні галузі, традиційні професії у нас є надлишок тих людей, а ми максимально влаштовуємо тих людей, які приїжджають. У всіх цивілізованих країнах розписано міграційними службами не тільки скільки людей може в’їхати у країну, а в які регіони, в які галузі, які професії. Якщо ви приїжджаєте і хочете працювати вчителем, умовно, а у нас вчителів є достатньо багато, до побачення, їдьте в іншу країну. Бо ми мусимо захищати спочатку своїх громадян, а потім тих, у кого проблеми. І мене дивує наша толерантність, тому що я вчора слухаю, Президент України у Монголії сказав, що хай приїжджають там всі, хто потерпів в Іраку, в інших країнах, ми тут працевлаштуємо, допоможемо. Та наші діти не оздоровлюються. А, до речі, Президент Монголії, я вважаю, що це взагалі знущання з нас, потім сказав, що: "А ми готові ваших дітей-чорнобильців оздоровити". Та Монголія, в якому соціально-економічному стані, напівфеодальному стані знаходиться, вона буде оздоровлювати наших дітей, бо ми оздоровлюємо дітей тих, хто потерпів в зоні Персидського заливу. Тому я підтримує цей законопроект. Єдине що, мені здається, занадто великий тут у нас про пільги цієї Державної міграційної служби, і треба спочатку її створити, а потім про пільги думати. Цей розділ треба зняти. А в цілому це підтримати і подумати, нарешті, про наших громадян, а не тих громадян, які приїжджають заробляти з цієї країни. Дякую.
Шановні колеги! Час вичерпаний. Розгляд питання завершено. Рішення будемо приймати в день голосування. Будь ласка, з мотивів Микола Шульга, фракція комуністів.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Я хотів би привернути вашу увагу на те, що сьогодні, розглядаючи питання про створення міграційної служби, головним чином ми обговорювали принципові питання політики - міграційної політики держави. І вийшло так, що чомусь в порушення пропозицій, які дає Кабінет Міністрів що спочатку розглянути державну міграційну політику, а потім розглядати цей закон, ми почали з цього закону розглядати. Це не логічно. Тому я вважаю, перш за все треба нам розглянути Державну міграційну службу, визначити пріоритети, визначити цим ми будемо займатися, а потім під неї вже створювати орган і його функції. Тому я вважаю, що ми передчасно розглядаємо цей законопроект. Спасибі.
Так, з мотивів Борис Беспалий.
Борис Беспалий, "Наша Україна", місто Київ. Попередній виступаючий дуже полегшив мотивування моєї позиції, тому що вона якраз є зовсім протилежна. Ми зовсім запізнилися з цим проектом, тому що хвиля нелегальної міграції якраз заполонила Україну і я якраз саме з цього мотиву прошу всіх підтримати цей законопроект в першому читанні, тому що технічні питання можна вирішувати при підготовці до другого читання. А вирішальним і основним моментом є захист громадян України, захист їхніх соціальних і трудових прав і врегулювання міграційних потоків. Тому в своєму лаконічному виступі я ще раз звертаюсь до всіх колег, незалежно від їхньої політичної орієнтації, а ми є одна українська партія в цьому плані, підтримати цей законопроект. Дякую і сподіваюся на підтримку.
Дякую. Володимир Яворівський.
Володимир Яворівський. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати! Я дуже хочу, щоб було занесено до нашої стенограми і моя думка ось з якого приводу. До лаконічного виступу Беспалого я хотів би додати от що. Ми справді маємо колізію, ми не знаємо що буде із цим указом Президента. Це раз. Друге питання. Я, підтримуючи ту ідеологію, про яку говорив тут і Микола Томенко, і інші колеги, що справді потрібно захищати і наших громадян, і це питання потрібно врегулювати. Але я просто просив би вас ні в якому випадку не голосувати в першому читанні саме за цей варіант закону і я поясню чому. Шановні колеги, ми недавно відправили батальйон в гарячу точку, ми не подумали про їхній соціальний захист. А сьогодні ми створюємо ще одну армаду чиновників і закладаємо зараз в законопроекті вже їм безкоштовне житло і таке інше і тому подібне. Я пропоную відправити на перше читання, вичистити цей закон, вилучити з нього знову ці, даруйте мені, панські пільги, які туди закладаються і після цього тільки за нього голосувати. Дякую.
Рефат Чубаров, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, я хотів би теж сказати от про таке, що, зрозуміло, що всі правові аспекти пов’язані з міграцією, в тому числі нелегальною мають бути врегульовані. Дійсно, треба розібратися і щодо єдиного органу виконавчої влади з питань міграції. Тому я думаю, що ми все-таки маємо проголосувати в першому читанні за цей проект, але я хочу сказати, що було би несерйозно сподіватися на те, що без зміцнення кордонів взагалі і особливо на східному напрямку ми тільки прийняттям цього закону наведемо якийсь порядок. Отже, я думаю, що нам треба на Верховну Раду виносити рішення, які були би направлені на остаточне рішення тих прикордонних проблем, які ми маємо саме на східному напрямку для того, щоб ці нелегальні мігранти вони не користувалися територією України транзитом. А тут є деякі моменти такі з політичних відносин з нашими сусідами. Дякую.
Шановні колеги, завершуємо розгляд проекту закону "Про державну міграційну службу в Україні", як ви переконалися і це показало обговорення, сумнівів щодо актуальності, необхідності цього законопроекту немає. Водночас нам треба подивитися на внутрішнє наповнення цього законопроекту. Особливо в тій частині, яке стосується нашого намагання усім сподобатися за рахунок держави. Я маю на увазі, в частині надання пільг. І по житлу, у нас же житла немає комунального. Ми там записуємо 50 відсотків за сплату і таке інше. Треба подивитися спочатку, очевидно, які можливості є у держави. Я думаю, що треба нам це врахувати. Олександр Маркович Бандурка і завершуємо, будь ласка.
Шановні депутати, я сказав з трибуни, що це готувалося до того, коли ще ми не приймали закон і коли пільги діяли. Сьогодні ми вже дали письмові запевнення, що до другого читання все це буде убрано з закону, поскільки в іншому законодавстві соціального захисту цього не передбачено. Це буде вилучено. Дякую.
Шановні колеги, рішення з приводу цього законопроекту будемо приймати в день голосування з урахуванням позицій, які задекларувались депутати під час обговорення. Оголошується до розгляду. О, шановні колеги, є таке питання. Перерву будемо ми робити чи може попрацюємо, бо в нас дуже багато законопроектів? Без перерви, да? То давайте попрацюємо, я прошу вас. Оголошується до розгляду проект Закону "Про внесення змін до Закону України "Про рекламу". Доповідачі. таким чином пропонується. У нас три доповідача і співдоповідач, я просив би дуже коротко, оскільки у нас часу на обговорення не буде цього законопроекту. В межах 3 хвилин, якщо можна, Юрію Анатолійовичу, я вам буду щиро вдячний за це.
Спробую. Шановний Голове, шановні депутати, передусім хочу зазначити, що якби кожен законопроект проходив усі шаблі попереднього обговорення, як це було з цією редакцією, з новою редакцією законопроекту про рекламу, нам з вами часом не довелось би червоніти за свої передчасні прийняття рішення. Як відомо, обсяг українського рекламного ринку значно поступається рекламним ринкам наших найближчих сусідів. І всі присутні розуміють, що не можна робити якісне телебачення за три копійки. В 96-му році була прийнята перша редакція Закону України "Про рекламу". Але з того часу ситуація значно змінилася. Зараз в медіаринку існує дві проблеми: перша - необхідність виробляти конкурентноспроможну продукцію і друге - труднощі в захисті нашого вітчизняного інформпростору від впливу ззовні. Це відбувається в умовах. коли засоби масової інформації практично не фінансуються українськими виробниками реклами. Керівники телевізійних каналів в цілому погоджуються з законопроектом. Але називають його одночасно жорстким та справедливим. Жорстким, тому що нарешті в новій редакції закріплено заборону та введено нові санкції щодо порушників відносно прямої та прихованої реклами алкоголю та тютюну. Справедливим, оскільки законопроект в першу чергу враховує інтереси аудиторії. Це наголошує компромісний варіант. Він відповідає вимогам не тільки рекламодавців та й глядачів, а і нормам європейського законодавства, де спирається на практику наших західних сусідів. І тепер, якщо можна, детальніше. По-перше, рекламні блоки у новій редакції мають бути скорочені до 5-7 хвилин. Для порівняння зараз блок іде 15-20 хвилин, це включаючи і анонси передач, вето на яке ми і не подолали, на жаль. Такі соціально важливі програми, як релігійні та дитячі, а також документальні фільми рекламою перериватися не будуть. Друге. У пресі буде заборонено розміщення реклами алкогольних та тютюнових виробів на першій та останній сторінці видань. Така ж заборона буде стосуватися і рекламування торгівельних марок. Аби урівноважити інтереси і аудиторії, і засобів масової інформації, і рекламістів, законопроект дозволяє торгівельним маркам, що виробляє торгівельну продукцію, бути лише спонсорами розважальних та спортивних програм, чому і взагалі не втратили демонстрацію цих програм. В цьому випадку буде дозволено тільки оголошувати ім’я спонсорів без демонстрації продукції і без використання рекламних текстів, а не так, як зараз це відбувається. Деякі в цьому залі не можуть погодитись з цією пропозицією, але не забувайте, що реклама торгівельних марок, що випускає алкогольну продукцію, складає зараз приблизно 20 відсотків від загального обсягу рекламного ринку в Україні. По-третє, законопроект захищає права неповнолітніх, забороняє впливати на підсвідомість. Є чітке розмежування понять “комерційна" та "соціальна" реклама, і ми навмисне викинули поняття "політична реклама", бо аналогічний проект вже зареєстрований у Верховній Раді. Встановлено чітке визначення недобросовісної реклами, міру відповідальності за її розповсюдження. Споживачі мають право вимагати від засобів масової інформації реквізиту фірм, якщо реклама не відповідатиме якості товару. Захисту недобросовісної реклами цінних паперів та зловживань навколо реклами ліків також передбачено в цьому законопроекті. Чітко вказані механізми покарання недобросовісних рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами. Перед вами нова редакція законопроекту про рекламу. На наш погляд, погляд комітету, бо у нас знаходилося на розгляді кілька законопроектів, це й базовий, це і принциповий, він не вириває шматочки, які. він взагалі є, дійсно, новою редакцією. Він підтриманий профільним комітетом з пропозицією прийняти його за основу в першому читанні. Прошу шановних депутатів підтримати висновок комітету.
Так, дякую. Шановні колеги, є запитання до нашого колеги? Прошу записатися. Будь ласка, запишіться. Прошу дати на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Юрій Луценко, фракція соціалістичної партії України, будь ласка.
Луценко, Соціалістична партія України. У мене до вас питання: чи не вважаєте ви за доцільне ввести норму аби певний відсоток від доходів реклами йшов на вироблення національного телевізійного продукту цими компаніями. Це перше питання. І друге питання, я не зовсім зрозумів все ж таки, чи стосується цей закон політичної реклами?
Відповідаю. По-перше, цей закон не стосується політичної реклами. Є законопроект мішури, комуніста Мішури, який детально розписує, який буде знаходитися зараз на розгляді у комітеті. Що стосується першого питання, в законопроекті є така норма, що 5 процентів від. рекламодавці мають направляти на спеціальний рахунок, який буде визначатися або окремим законом, або Кабінетом Міністрів на виробництво соціальної реклами. А на виробництво національного продукти ми виходимо з того, що саме наповнення ринку реклами, воно буде змушувати виробляти цей національний продукт. Я скажу так: в Росії зараз виробляються завдяки тому, що є реклама, виробляються, тільки в цьому році вони планують виробити дві тисячі годин серіалів і всі ці серіали, вони хлинуть на наш ринок. У нас немає чому їх протипоставити. Тому ми вважаємо, що скорочення з одного боку рекламних блоків, але більша кількість грошей, яка буде заводитися, вона дасть можливість виробляти національний продукт.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна".
Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановний доповідачу! Скажіть, будь ласка, яка необхідність, виділяючи соціальну рекламу, виділяючи порівняльну рекламу, не виділити окремою статтею політичну рекламу, робити з цього предмет розгляду окремого закону, адже ніяких нових правовідношень тут не складається. Це перше питання. Друге питання. В той час, як по всім загальнодержавним національним каналам йде реклама, по суті справи, коли зумовлюється один і той же власник каналу на всіх каналах йде знущання сьогодні над глядачами, над громадянами України. Ви цього нічого не передбачаєте, як цьому запобігати. Адже руйнується психіка людей, ви назвали проект і справедливим, і жорстким, немає цієї жорсткості, і немає цієї справедливості. 20 відсотків реклами протягом кожної години - це називається жорсткість? Вибачте мені, це називається - суцільна рекламізація всієї країни.
Ви знаєте , я на друге питання відповім. Ви знаєте, Юрій Анатолійович, я професійний журналіст, я пам’ятаю, як коли починалася інфляція в Росії в газеті "Комсомольська правда" був такий заголовок, коли уряд дав завдання, скажімо, робити продукти за такими фіксованими цінами і був такий заголовок "Ельцин приказал быть мясу по два рубля, мясо сопротивляется”. Так вот если мы будем исходить из такой логики, что то, что мы сказали, так и будет, то ничего хорошего из этого не получится. Я приведу кілька таких цифр, чому він є жорсткий, бо, наприклад, в Росії зараз переривання фільмів що 15 хвилин, в США - кожні 10. У нас обсяг українського рекламного телеринку зараз біля 85 мільйонів доларів. А для порівняння в той же Росії, Польщі - 900 і 508, тобто на порядок більше. Що стосується політичної реклами. У нас у комітеті думки розійшлися. Деякі члени комітету і я в тому числі вважають, що взагалі Закон про політичну рекламу не має бути, а має бути розділ великий виписаний у Законі про вибори народних депутатів, як особливості функціонування засобів масової інформації під час, до виборів чи в інший якійсь час.
Левко Григорович Лук’яненко, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Лук’яненко, Українська республіканська партія, Блок Юлії Тимошенко. Шановний Юрій Анатолійович, я хотів би спитати таке. Оцей закон, який у 1996 році був прийнятий про рекламу, він також забороняв і рекламувати і горілчані вироби, і тютюнові вироби. Тим не менше на практиці нічого не було зроблено. І далі ми бачили щити, які рекламують все це, і далі все продовжувалося, як і до того закону. Як ви думаєте, який механізм можна використати для того, щоб примусити виконавчі органи влади виконувати цей закон? Дякую за відповідь.
Спасибі. Я думаю, що найкращий вихід - це змінити цю виконавчу владу, якщо коротко. А, в принципі, ви розумієте, ми в законі заклали більш жорсткі правила гри і більш жорсткі покарання, чотирьохкратні, п’ятикратні націнки за порушення реклами, до 300 неоподаткованих мінімумів навіть. Але вихід, звичайно, не в цьому.
Так, Юрій Анатолійович, час збіг. Дякую. До доповіді запрошується як автор законопроекту Олександр Валентинович Турчинов.
Шановні народні депутати! Я хочу звернути вашу увагу на те, що в чинному Законі про рекламу, про що і були питання ваші, принципово заборонена реклама на телебаченні, на радіомовленні алкогольних і тютюнових виробів. Більше того, в Законі про державне регулювання виробництва і обіг спирту етилового, коньячних, плодово-алкогольних напоїв та тютюнових виробів передбачені державні засади обмеження шкідливого впливу споживання алкогольних напоїв та тютюнових виробів, які мають полягати, зокрема, у пропаганді здорового способу життя вільного від споживання алкогольних напоїв та тютюнових виробів, інформування про шкоду, надмірного споживання алкогольних напоїв та тютюнових виробів. Все це передбачено для застосування на державному телебаченні. В той же час, шановні колеги, ми бачимо, що 30-40 відсотків реклами на телебаченні присвячено саме рекламі алкоголю. На всі запити, які ми надсилали до телевізійних компаній, до інстанцій, які повинні рекламувати цю тему, нам надають відповідь: це не реклама алкоголю, це реклама торгівельних марок. І тому, дяді вані, мягкови, немірови і так далі круглодобово змушують наших громадян звертати на це увагу, і в першу чергу під цей вплив підпадає наша молодь. Я хочу привести, шановні колеги, ще один приклад. Багато з вас бачили рекламу лонгер "Шалений сік". Це брехня. Це не сік, це горілка, яка розбавлена соком. І молодь переконують вживати цю небезпечну річ для здоров’я, для психіки людей. Шановні колеги! Я вніс законопроект, який передбачає перекреслити можливість під рекламою торгівельних марок рекламувати небезпечні для здоров’я людей товари, зокрема, горілчані вироби, а також алкогольні напої іншого, скажемо так, змісту алкоголю. Шановні колеги! Я дуже прошу підтримати цей законопроект. Я розумію, що за рекламу на телебаченні алкоголю платять дуже великі кошти. У компаній, які виробляють цей продукт, безумовно гроші є. Але ж не можна за гроші продавати майбутнє нашої держави, продавати здоров’я нашої молоді. Дякую.
Прошу записатися на запитання. будь ласка, висвітліть. Віктор Таран. Наступний Загрева.
Шановні колеги! Я хотів би звернути вашу увагу на те, що в даному законопроекті Олександра Турчинова ідеться про заборону реклами саме слабоалкогольних напоїв, тобто йдеться про заборону споювання саме молоді. Тобто, Турчинов пропонує заборону на телебаченні і радіо не лише реклами тютюнових виробів і алкогольних напоїв, а й слабо алкогольних напоїв та торгівельних марок, під якими випускаються дані вироби та напої. І тому у мене от до вас запитання, Олександре Валентиновичу. Чи не здається вам, що телебачення нинішнє робить все аби наша молодь, наше майбутнє було полонуте, заполонене саме алкогольними якимось там виробами, тютюном і так далі, а значить не цікавилося політикою, не цікавилося своєї національною приналежністю, не цікавилося своєю культурницькою якоюсь проблематикою. Тобто це є державна політика, державна політика глобальна, державна політика, а не, скажімо, тільки телебачення. Дякую.
Дякую Віктор Васильовичу за запитання. Ви знаєте, я погоджуюся з вами. Дійсно, на телебаченні настільки нахабно рекламується алкоголь, наскільки нахабно саме молоді пропонують вживати алкоголь, що зрозуміло, це не випадково. І це можна пояснити тим, що всі наші загальнодержавні національні канали належать саме крупним олігархічним групам із оточення нашого Президента. І це безумовно частина їхньої політики - спаювати наших людей, спаювати нашу молодь і п’яною молоддю, п’яними людьми легше керувати. Дякую.
Борис Загрева. Наступний Зарубінський.
Дякую. Борис Загрева, фракція "Наша Україна", Українська народна партія. Прошу передати слово Володимиру Черняку.
Дякую. Шановний Олександре Валентиновичу. Володимир Черняк, фракція "Наша Україна", Українська народна партія. Ваш закон на часі, він стукає в двері парламенту, наша фракція буде його підтримувати. Поза сумнівом, треба ставити перепони на шляху реклами алкогольних напоїв, треба ставити питання про культуру споживання алкогольних напоїв, а не вакханалія по суті реклами алкогольних напоїв на телебаченні, на вулицях. І я би сказав, що цим самим вносяться зміни в свідомість і підсвідомість і вносяться зміни в мораль, немов би вживати алкоголь у великих дозах і постійно - це щось престижне, це щось моральне. Це формує новий світогляд, який є згубним, це негативно впливає на здоров’я людей, тому, звичайно, ми будемо підтримувати законопроект. Але в зв’язку з цим запитання. Як ви вважаєте, які шанси його проходження? Чи є у Верховній Раді достатньо тих політичних сил, здорових сил, які п’ють, але не так часто і не так багато і вони спроможні протистояти цій вакханалії і особливо вплинути на телебачення, оскільки телебачення на цьому виживає. Ми можемо зрозуміли із фінансової точки зору, але з точки зору професійної, моральної, політичної цього розуміти ми не можемо. Дякую.
Дякую, шановний колего, за підтримку законопроекту. Я хочу сказати, що у власників каналів і так достатньо коштів, які отримують вони з інших джерел для того, щоби підтримувати свої канали. І для цього не треба спаювати наших громадян, спаювати нашу молодь. Що стосується підтримку законопроекту фракціями більшості, то я сподіваюся, що у багатьох депутатів цих фракцій багато здорового глузду, і вони, безумовно, зроблять свій вибір на захист нашого майбутнього, захист наших людей від алкоголю, від тютюну, від знищення фактичного. І реально зможе Верховна Рада чи не зможе проголосувати, покаже, я сподіваюсь, голосування у четвер. Дякую.
Олег Зарубінський.
Дякую. Шановний Олександре Валентиновичу, у вашому законопроекті абсолютно слушно йдеться про те, що реклама слабоалкогольних виробів - це не менш шкідлива реклама. ніж сильноалкогольних виробів, тим більше, торгівельні марки, які з’явилися сьогодні на телебаченні просто. скажемо так, підбурюють людей для вживання спиртного. Але у мене питання дещо іншого характеру. Ви вносите зміни до закону про рекламу, не тільки телевізійну рекламу. Дивіться, що відбувається: сьогодні люди на перехрестях бачать по три, по п’ять бігбордів, які ніби то конкурують з собою - ті ж "Дядя Ваня", "Мягков" - те, про що ви говорите. Чи не вважаєте ви, що треба було б певною мірою обмежити і цей бік рекламування алкоголю, бо сьогодні всі інші товари нібито підмінені на цих бігбордах на горілку? Дякую.
Дякую за запитання. Я думаю, що прийнявши в першому читанні законопроект, ми разом з вами зможемо його доробити для того, щоб врахувати і інші напрямки реклами, які можна сьогодні припинити , захищаючи здоров’я нашого громадянина, здоров’я нашої нації.
Час вичерпано. Сідайте, будь ласка.
Дякую.
Слово надається Черновецькому Леоніду Михайловичу. Чи є Черновецький? Леоніде Михайловичу, ви доповідаєте свій закон?
Уважаемый Председательствующий и уважаемые депутаты, мой законопроект является самым радикальным по рекламе, запрещающим рекламу табака и алкогольных напитков. Я в свое время объездил, когда было интересно полмира и я вам докладываю, что ни в одной стране Европы сегодня вы не увидите рекламы "Мальборо" или других сигарет там или водки и всего остального. Более того, развитые страны идут по пути того, чтобы запрещать курить даже в общественных местах. Но есть очень много сторонников того, чтобы мой закон не пропустить. Если вы будете голосовать за этот закон, вы спасете Украину от этой проблемы. Потому что он ни в какой мере не допускает рекламу этих наркотических, фактически, вещей. Значит, более того, я вам хочу сказать, что сегодня на рекламе, когда говорят о том, что у нас пропадет от этого рынок телевидения или радио, или еще чего-то, на этой рекламе наживаются в основном люди, которые захватили телеканалы и средства массовой информации, и кроме того, биг-борды и всякие другие вещи. Это в основном очень коррумпированный рынок. И кроме того, что вы спасете, мы спасем наших детей от этих проблем, потому что они смотрят все время на то как хорошо выглядят всадники на "Мальборо" или под верблюдом сидит такой хорошего вида американец рекламирующий "Кэмел". На самом деле они не курят вот эти люди, которые рекламируют, скорее всего, эти ужасные вещи. Потому что так бы они хорошо, конечно, не выглядели. Но кроме всего, мы выполним еще одну важную социальную задачу, потому что, конечно, очень просто рекламировать и зарабатывать деньги на смерти, намного сложнее показывать интересные телепередачи, в том числе и с участием народных депутатов, где будут в том числе и многих из здесь присутствующих, где люди будут слышать какие-то позитивные вещи, а не, ну, ужасы о том, как хорошо курить или пить водку. Вчера я смотрел случайно совершенно, я думаю, Господь Бог мне не зря эту передачу показал, я смотрел передачу по "Дискавери" о том, какой вред наносит курение здоровью, там очень внимательно. Пять минут у меня, я же автор закона.
Всім відвели 3 хвилини. Прошу вкладатися в цей час.
П’ять хвилин. Вот посмотрите, вот прихильник того, чтобы мой закон не прошел. Все остальные законы поданы от лукавого. И я вам скажу, как только я подал свой законопроект, тут же появилась масса законопроектов, которые хотят вроде как бы эту проблему решить по-другому. Ни хрена они ее не решают. Спасите наших детей и внуков и всех. и не только наших. И давайте сделаем нашу страну цивилизованной, это очень важно. Это настолько важно, что у меня даже дух захватывает от того, что, ну, мы эту проблему вынесли в зал. И я к этому шел не так просто, потому что я знаю на себе, что такое вообще наркотики, алкоголизм и курение, потому что это коснулось моих близких. К счастью, я не наркоман, но, в принципе, многие бы сегодня были бы счастливы увидеть меня в наркотическом состоянии, лишь бы только я свой законопроект не подавал, когда вы будете голосовать за мой законопроект, с вами рядом будет Бог, я вас призываю это очень серьезно. Это не шутки, пожалуйста, поддержите мой законопроект, а дальше мы его усовершенствуем. Спасибо за внимание.
Запишіться, будь ласка, на запитання.
Зараз буду державною мовою, немає ніяких проблем. Таке питання.
Висвітіть, будь ласка. Вінський, наступний Кириченко.
Фракція Соціалістичної партії України. Чи не кажеться вам, що от цей законопроект, про який ми сьогодні говоримо, якщо його виривати з загального контексту, аморальна держава, аморальна влада, аморальне суспільство, а ми хочемо в одній галузі навести порядок. Напевно треба починати з основного, ви розумієте, ситуація, яка є сьогодні в рекламі - це механізм розвалу моралі, механізм розвалу суспільства, механізм розвалу відносин людських, які є ментальні для нашої держави. Чи не кажеться вам, що все-таки треба трошки ширше на ці проблеми дивитися.
Ви знаєте я теж вважав, що ми давайте почнемо з чогось такого дуже великого, а потім дійдемо уже і до цигарок. Дуже правий Президент, коли він каже, що ми можемо дуже багато зробити в парламенті і ми цього не робимо. Я сьогодні вам пропоную заложити один кирпичик в здание здоровья нашего суспільства. І це буде залежати від вас теж и если вы не проголосуете за мой законопроект, то тоді не надо говорить о серйозных проблемах. Это самая серйозная проблема. А так по тихеньку- по маленьку ми вже дійдемо до більш серйозних проблем, хоча я сьогодні бачу цю проблему найсерйознішу от таким чином. І кожен день, який ми не приймаємо законопроект, на цій моїй пропозиції заробляють кошти ті, хто сьогодні розштовхує всі інші законопроекти, крім мого колеги господина Турчинова, тому що він віруюча людина, і я ні в якому разі, да і інших я не маю на увазі, нехай вони теж будуть казаться другими. Потому что эти компании имеют миллиардные бюджеты на подкуп, не тільки на рекламу. І вчора я це бачив на каналі "Дискавері". І я бачив, які гроші витрачаються на ці речі.
Будь ласка, народний депутат Терен, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Віктор Терен, Блок Юлії Тимошенко. Шановний доповідачу, знаєте, у Павла Григоровича Тичини є такі вірші: "Товариство, яке мені діло, чи я перший проект, чи останній". Тобто, в принципі, немає великого значення, хто перший, хто останній. Але все-таки я хочу ради істини і ради стенограми сказати, що значно раніше був зареєстрований законопроект Турчинова, чим ваш. Ну, це так ради істини. І якщо це так, якщо ваш законопроект фактично повторює те, ну, я вам подарую, так що можете не дивитися, у мене це є. Якщо ваш законопроект фактично повторює те, що у Турчинова, то чи не є доцільно, аби, справді, восторжествувала істина і було прийнято, вам просто зняти свій законопроект і підтримати Турчинова, бо ваш законопроект фактично повторює його. Це перше питання. 11 секунд ще. І друге. Ви кажете, що дуже правий Президента, коли говорить, що багато може парламент, але він цього не робить. Я би хотів ставити питання інакше. Багато може Президент, але він цього не робить. Ви з цим згодні? Не робить того, аби ситуація в Україні була така, щоб на телебаченні домінували культуронаціональні, освітянські програми, а не реклама "Рогань". "Рогань" - це добре, знаєте. Культура національна - це погано. Тобто щоб була створена та атмосфера в країні, де б не було всього того, що сьогодні є. Дякую. Два питання.
По-перше, я вам хочу сказати принципово, що, як християнин, я одинаково люблю и вас, и Президента. І у мене ніяких проблем з цим немає. У мене немає ненависті, хоч ви меня можете, як угодно, зі мною дискутувати. Це перше. А, по-друге. Я вам хочу сказати, що я цей законопроект устраивал, і шановний председательствующий знає, і, я вважаю, що він мене витримує, і всі, хто були на Погоджувальній раді, я його проштовхну. Я сегодня являюсь его инициатором настоящим, и я доведу его до кинця. Більше того, я таке зроблю, якщо ми його не приймемо, да, що вам даже в голову не прийде. Тому підтримайте мене, да. И не будем мы лукавить.
Володимир Яворівський, фракція "Наша Україна".
Володимир Яворівський, Яворівський, Жовківський райони, Львівщина, "Наша Україна". Шановний доповідачу! Я чекаю ваших виступів, їй Богу, вас тут ніхто так не любить, як я, чекаю ваших виступів, як свята. Я переконаний, що значна частина тут людей ніколи не стануть наркоманами, бо получають кайф від ваших виступів найвищий, який тільки може бути. [[О п л е с к и]] Так я вас хочу запитати. Справді, от, скажімо, від імені, от давайте від імені такого рядового, рядового українського обивателя, от йде шикарна реклама горілок, вона якось так найбільш у нас помпезна така, і так люди думають: "Ну, мабуть, таки варто десь там якусь чарочку випити, перехилити там і таке інше". А після цього, скажімо, виступає, ну, така дуже, дуже, дуже високопосадова особа, і люди дивляться це вже, як антиалкогольну рекламу. Що можна залишити чи перше, чи друге? Дякую.
Ну, по-перше. Я вам хочу сказать, что я теж чекаю ваших виступів, вот. И когда я иду выступать в парламент, да, я каждый день семь лет читаю Библию, вот господин Турчинов подтвердит. Да? И я серьезно иду в сторону христианской идеологии. Я вам хочу сказать, что я прошу Бога, чтобы он дал мне такие слова, которые попадут вам в сердце. И я наконец этого добился. Поэтому в прошлых парламентах вы таких выступлений от меня не слышали. Правда же? Да. И я думаю, что я вас достал. Поэтому этот законопроект он от Бога. Я вас уверяю.
Дякую. Час вичерпано. Від Комітету з питань свободи слова та інформації голова комітету Микола Володимирович Томенко. Будь ласка, Микола Володимирович.
Микола Томенко, "Наша Україна". Шановні колеги! Я часом так само думаю, що парламент мусе нагадувати цирк, але здебільшого він мусе бути парламентом, тому хотів би, щоб ми зібралися і говорили зараз достатньо про серйозні речі. Комітет, і я хотів би зняти тут питання, розглянув три законопроекти. І ніхто нікуди, і ні куди не встромляв і не вштовхував, а комітет підтримав три законопроекти як це передбачено Регламентом. І кожен автор може можливість тут виступити, проагітувати і таке інше. Тому я хотів, щоб знялися всі застереження з керівництвом Верховної Ради чи з комітету всі автори доповідають. Друга теза. Ми говоримо зараз про нову редакцію закону про рекламу, а не про внесення змін і позиція комітету принципова, Ми будемо відхиляти всі законопроекти тих народних депутатів заслужених чи авторитетних, які вважають, що вони внесли одне слово і врятували Україну від аморальності. Мова йде про процедуру, механізм, відповідальність і розуміння як закон повинен працювати. І коли хтось думає, що він вніс два слова "заборонити рекламу алкоголю" і це буде вирішено, то очевидно той чоловік глибоко помиляється. Саме тому ми підготували і говорили про нову редакцію закону. На сьогоднішній день реклама алкоголю і тютюну на телебаченні заборонена. Але не заборонені торгові марки. І таким чином рекламодавці скористалися цим і фактично по телебаченні йде пряма реклама алкоголю і тютюну. В законі ми це передбачили [[який підтримав комітет]] жорсткої заборони і торгових марок в тому числі. Я хочу сказати, що ми передбачили таку процедуру, яка, якщо цей закон підтримав, я маю на увазі Артеменка, Баграя, Омельченка, буде прийнятий, реклами алкоголю на телебаченні і на радіо не буде в принципі. І я не хотів, щоб тут були якісь моменти. Стосовно варіанту Олександра Турчинова. Я погоджуюся з ним, що нам треба думати між першим і другим читанням, дійсно, виникла ця ситуація зі всякими там типа псевдонапоями, які мають дійсно основу алкогольну і так далі, і це передбачити, бо на сьогоднішній день у цій редакції це не передбачено. Другий момент. На сьогодні є певні реалії, про які ми говоримо. Ці реалії означають, що ми повинні захистити суспільну мораль і захистити нашого глядача і захистити це можна жорстким впливом на зміст реклами у тому числі. Не зліквідуємо ми рекламу як клас, бо вона є елементом економічних відносин, треба впливати на зміст реклами і ми передбачаємо, так само як це робити. І насамкінець, ми передбачаємо жорсткі норми про мову реклами, державну мову реклами і відповідальність за це. І ми говоримо про те, що ми і я, зокрема, є людиною, яка має свою позицію стосовно власників каналів, критикує ці канали, я - представник опозиції. Але я боюся, що коли опозиція прийде до влади, а вона колись прийде до влади, то у нас по Україні по селах, хуторах буде звучати не тільки одне "Русское радио", а ще й буде показувати одне "русское телевидение". Тому що якщо ми не визначимо ті правила поведінки на рекламному ринку, рекламний ринок Росії просто підімне і зліквідує українське телебачення як факт. Тому наша позиція така: треба захистити мораль людей, але не треба зліквідувати українське телебачення. Дякую.
Дякую. Будь ласка, позиція від уряду. Тільки я просив би, щоб ви визначилися, хтось один від уряду виступав, а то у нас на одне питання буде приходити по 10 людей. Будь ласка, хто там буде від уряду виступати з цього приводу?
Школьник Леонід Семенович - голова Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. На наш погляд із поданих законопроектів слід підтримати законопроект 2476, поданий народними депутатами Артеменком, Баграєвим, Олександром Омельченком. Пропонуємо взяти цей законопроект за основу і на наш погляд повинні врахувати також пропозиції, запропоновані народним депутатом Олександром Турчиновим, які встановлюють додаткові обмеження реклами тютюнової продукції та алкогольних напоїв на телебаченні і радіо в частині торгових марок і логотипів. Дуже актуальним сьогодні залишається питання соціальної реклами. Відсутність ефективно-правового механізму, контролю за надходженням коштів на тютюнове паління та вживання алкогольних напоїв, дає можливість рекламодавцям тютюнових виробів і алкогольних напоїв не сплачувати зазначених коштів, порушувати чинне законодавство та отримувати надприбутки за рахунок здоров’я населення, в першу чергу, молоді та підлітків. Тому вважав би за доцільним ще відобразити в законі норми, які пов’язані з моральним станом суспільства, що стосується в першу чергу розповсюдження еротичної продукції та використання в рекламі елементів еротики. З урахуванням внесення змін та доповнень цей законопроект буде більш адаптований до європейських та міжнародних норм. Спасибі за увагу.
Дякую. Переходимо до обговорення, на табло дайте перелік прізвищ народних депутатів, у нас залишилося 9 хвилин ще часу. Володимир Пузаков, фракція Комуністів, підготуватися Юрію Кармазіну.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. З рекламою на Україні, чесно кажучи, ми перегинаємо палицю. Вона безумовно повинна займати чинне місце в нашому житті, торкатися всіх сфер економіки: культури, побуту тощо. Але ж до неї потрібен не дилетантський, а державницький, вдумливий підхід з виваженими нормами та використанням міжнародного позитивного досвіду з її організації. Тобто реклама, як двигун виробництва та політики, повинна бути розумною та привабливою, естетичною за змістом і формою. На превеликий жаль, цього як раз про наше рекламодавство не скажеш. Воно сьогодні до нудоти нав’язливе, часом просто пусте. Хіба у вас, шановні колеги, не виникало бажання подивитись в очі тих, хто дає шлях такій рекламі? Хіба у нас немає органу, який повинен нести відповідальність за те, що з екранів телевізорів йде низькопробна реклама послуг та продукції, від якої населення отримує лише роздратування та чутливі нервові розлади? Дивишся, скажімо, цікаву телевізійну програму чи кінофільм, а тобі раз по разу із невеликими проміжками повторюють одну і ту ж набридлу рекламу та ще із недоречними піснями і прибамбасами: "Мягков" - душевна компанія, "Артеміда" на столі - мир і спокій у сім’ї, тост і чарочка - гарна парочка та інше? Можна лише уявити. яку реакцію і подальші дії з непередбаченими наслідками викликали, скажімо, лише незначна спроба перервати виступ Президента України дебільною, скажем, рекламою. В такому випадку дістали б усі і голови полетіли б також у цих. Слава Богу, трохи здорового глузду ще є і цього не стало. Поки що діяння рекламодавців сходять з рук, і вони за порушення існуючого законодавства не відповідають. Не можна погодитись з пропозицією про скасування заборони на переривання фільмів з метою реклами. До речі, при зустрічах з виборцями вони прохають вивчити питання про виділення окремого ефірного часу в програмах телебачення для рекламних блоків. Наприклад, при перегляді фільму на рекламу витрачається приблизно 15 хвилин ефірного часу. І тут виборці запитують: чому я повинен збагачувати казну рекламодавця. сплачуючи за електроенергію в 15 хвилин свої копійки? Для реклами, мабуть, повинен бути якийсь спеціально відведений час та канал, хто зацікавлений, той і буде її дивитися. Дякую.
Юрій Кармазін, підготуватися Андрію Шкілю.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Сьогодні всі введені в оману: а що за три альтернативних законопроекти ми розглядаємо? Ми розглядаємо один здоровенний законопроект, який називається "Про рекламу", нова редакція, яку доповідав Юрій Артеменко, і ми розглядаємо два манюпусіньких, як казав Райкін "что-то там в носу", проектика. Безперечно, вони заслуговують на увагу, але рівний час відводити на їх розгляд, мені здається, просто не серйозно було з боку організаторів цього засідання. Чому? Тому що законопроект Черновецького не треба було б 5 хвилин доповідати, треба було б сказати, що тут доповнена одна стаття одним реченням: "Забороняється рекламувати тютюнові вироби та алкогольні напої". Ми - за. Всі. І ми підтримуємо це. Турчинова добавив ще "слабоалкогольні напої". Все, і про це більше не треба говорити і витрачати тут питання. А тепер щодо законопроекту, який запропонував Артеменко. Безумовно, і сьогодні проаналізований був фахово Томенком, безумовно, це крок вперед, але ви знаєте, треба не весь крок сприймати, не весь крок через те, що тут заложені міни уповільненої дії. По-перше, немає взагалі політичної реклами. Нам пропонується це потім робити в законі про вибори. Вибачте, політичні партії існують весь час, і вони весь час потребують не тільки час під вибори, інакше, тільки будуть "Жінки за майбутнє", без "України". Вибачте мені, партія захисників вітчизни чітко стоїть на позиції: зараз забезпечити, зараз і на всіх каналах, олігархічні чи не олігархічні. Це перше. Друге, окремою статтею, так же, як ви пишете соціальну рекламу. Друге, ви пишете в 13-ій статті: "Час мовлення, відведений на рекламу, не може перевищувати 15 відсотків загального фактичного об’єму мовлення". Напротязі однієї астрономічної доби, ви порахуйте, що ви пишете, а чому 15, а чому не 5, а чому не 3? Де ви підрахували? Ви подивилися, що в Америці 98 каналів, а у нас в селі 2 канали, якщо 3, 4, то вони всі належать всі одному власнику. І цей один власник в один і той же час кругом проводить рекламу, і ви не можете кнопкою вижити. Що ж ви робите тоді, ви створюєте монополію. Тому я кажу, що 13 стаття написана в угоду клановим інтересам тим хто має ці канали. 13 стаття в такому виді не має права на самостійне життя. Це стосується перерви трансляції кіно і відеофільмів. Ви подивіться, що ми робимо, ми наносимо психічну шкоду нашому населенню, особливо підростаючому поколінню. І щодо реклами тютюну. Я вам хочу сказати, що ви знаєте, що коли була одна жінка наша колега - Рая Богатирьова міністром охорони здоров’я, вона підтримала позов, до американських кампаній в американських судах на суму близько 20 мільярдів доларів. Україна мала отримати ці кошти. На неї надавили так, відкликали це без неї, просто відкликали, Україна нічого не отримала. От таке лобі страшне стоїть за тютюном, і от таке лобі стоїть за алкоголем.
Андрій Шкіль.
Шановні колеги народні депутати! Шановні радіослухачі! Я хотів би в першу чергу, звичайно, наголосити на тому, що ринок рекламної продукції у нас не врегульований. Тобто звичайна річ відбувається в процесі зараз певної регуляції. І на це скеровані три , тобто всі три законопроекти. Те, що дійсно, є альтернативним Закон "Про рекламу”, його треба обговорювати не більше, як повністю згідно із попереднім виступаючим. Інші треба тільки наголосити, що проект Чернівецького повністю забороняє рекламу тютюнових і алкогольних виробів у всіх проявах, де б це не було, навіть в чоловічих клубах і то заборонено, тобто скрізь рекламу заборонено. Це тотальний підхід є, я хочу, щоб ви це знали. І, в принципі, до цього треба ставитися з певним застереженням, з одного боку. З іншого боку, абсолютно є слушною поправка про слабоалкогольні напої. Ми чудово розуміємо, що слабоалкогольними напоями може сховатися реклама і міцних алкогольних напоїв. І зрештою, я не бачу різниці, від чого людина стала алкоголіком від слабоалкогольних напоїв чи від міцних алкогольних напоїв. Тому я хотів тут ще декілька хвилин загострити вашу увагу на законопроекті Артеменко. Тут є такий пасаж, я хотів би, щоб всі його почули, тому що сам закон потрібний, але деякі речі трошки підривають до нього довіру. От вираз, ми читаємо: забороняється реклама з інформацією, яка може підірвати авторитет дорослих та довіру до них неповнолітніх. Розумієте, підривати. Я не можу зрозуміти цей пасаж, дорослих, дітей. До чого це все сказано? І спричиняють чи спричинять виникнення негативного психологічного стану. Да, у мене українське телебачення усе разом без жодної реклами спричиняє виникнення тяжкого негативного психологічного стану. Тоді виходить треба його заборонити? І тут таких недоліків є дуже багато. Тобто я б хотів сказати, що тут є достатньо позитиву, але не треба забувати, що закон потрібний. І тому він потрібний добрий, зокрема ми можемо і повинні зараз наголошувати, що навіть реклама не алкогольних і не тютюнових виробів робиться чужою мовою. Чому? Чому тоді вона не робиться англійською? Вона також всім зрозуміла. Я не бачу іншої. Тому на цьому треба наголошувати і прийняти закон, який би це заборонив однозначно, бо я бачу рекламу "Мирной", мені подвійно не приємно: вона є чужою мовою, чужим духом від неї тхне та ще й горілку рекламує. Тому я наголошую, що ми обов’язково маємо прийняти Закон про рекламу з врахуванням в першу чергу законопроектів Турчинова і позитив від закону Черновецького, і ми маємо врешті-решт чесно один одному тут в цій залі сказати, що нам потрібен цей закон. І до цього закону треба, власне, так ставитися. Тут є достатньо багато недоліків, і закладені відсотки достатньо грамотно в цьому Законі про рекламу., де входить про те, що треба обов’язково спонсорувати контрреклами. Але, з іншого боку, з чого її спонсорувати, якщо її не буде. І таке інше. А загалом, я повністю би погодився, що в Україні без цього закону ми не можемо виховувати нормальне підростаюче покоління. Дякую.
Дякую. Час відведений на розгляд питання вичерпаний. З якої процедури? Будь ласка, з процедури Черняк.
Шановні колеги! Дякую, Володимире Михайловичу. Я вам цього не забуду. Справа в тому, що, на мій погляд, відбувається порушення процедури. Знову винесено три законопроекти, всі три підтримані комітетом. На мій погляд, наші комітети не виконують свою місію. Вони зобов’язані розглянути законопроекти, які надійшли, вони зобов’язані схилити максимально авторів до того, щоб один законопроект був, а не три. Якщо автор погодився, він його знімає, його позиції враховуються в основному законопроекті. Тепер ми можемо розтягнути голоси у четвер, і таке важливе питання, яке треба вирішувати поза сумнівом, у зв’язку з тим, що ми не визначаємося однозначно і чітко. Тому я пропоную все-таки дотримуватися процедури. Комітет може підтримувати один законопроект, і бажано вносити в зал один, створивши робочу групу, яка узгодить якісь позиції. Це перше. І друге. Я погоджуюся з тим, що треба дуже чітко виписати механізми. Якщо не будуть чіткі механізми, закони працювати не будуть. І виписати відповідальність за порушення законів. Дякую.
В даному разі комітет, я за вас відповім, Миколо Володимировичу, так і постановив, в проекті постанови за номером 2476/П він пропонує прийняти за основу проект Закону України про рекламу [[нова редакція]] внесений народними України Артеменком, Баграєвим, Омельченком. 10 секунд, будь ласка.
10 секунд. Спасибо, Володимир Михайлович. Я вам хочу сказать, что все, что прозвучало - от лукавого. И то, что не будет у нас рекламного этого самого хорошего эфира, у нас на Украине багато. очень много талантливейших журналистов. Треба програмы создавать, а не рекламировать всякую гадость. Что касается комитета, то он 4 месяца почти держал мой законопроект в этом самом, пока я добился, чтобы он здесь был.
Дякую.
Если вы его распорошите и выставите три законопроекта - не дай Бог. Мы ни за один не проголосуем.
Дякую. Микола Томенко. Узагальнюючий підсумок, будь ласка. Голова комітету. Мікрофон на себе візьміть.
Шановні колеги! Я просив би всіх, коли ми говоримо про такі серйозні речі як влада, телебачення, суспільство ну частіше пожаліти Господа Бога, він має достатньо багато проблем, щоб зберегти мир на цій планеті і стабільність. Тому давайте менше Його згадувати. Стосовно законопроектів ще раз хочу сказати, є дійсно певний нюанс, пов’язаний з тим, що різновеликі законопроекти. Є нова редакція, власне новий закон і два законопроекти, які стосуються конкретних змін. Позиція комітету останній час була наступна. Ми максимально намагалися найти компроміс між цими авторами. Оскільки компроміс не вдалося знайти, то [[хоча було 6 законопроектів]] трьох авторів ми переконали. Значить, ми пропонуємо підтримати законопроект Артеменка, Баграєва, Омельченка. Як ви чули, всі зміни Олександра Турчинова з сьогоднішніми моїми застереженнями ми майже повністю готові конвертувати в друге читання і Леоніда Черновецького в частині телебачення і радіо, де пряма заборона. Ясно, що ми не поширюємо це там на всю територію України, всі точки, де ходить людина і громадянин і так длалі. І тут погодити це неможливо. Тому позиція комітету чітка. Ми пропонуємо прийняти в першому читанні нову редакцію закону і максимально врахувати поправки до цього закону двох інших авторів. Дякую.
Шановні колеги! Проект закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" ми розгляд завершили. Рішення будемо приймати в день голосування. Оголошується до розгляду проект Закону про зброю. У нас також тут два проекти є, два доповідачі - Черновецький, а також Йосип Вінський. Будь ласка, Леонід Михайлович Черновецький, запрошую вас до обгрунтування законопроекту вашого про зброю. До п’яти хвилин, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты. Сегодняшний законопроект является продолжением тех преобразований и одним из элементов демократии, потому что сегодня большинство населения имеют оружие, имеют дробовики, всякую гадость, депутаты имеют пистолеты и.А? Обращайтесь, согласно. Я всем депутатам, если вам не хватит. вы меня только перебиваете, секунду. Сегодня эта проблема не урегулирована в законе. Я уверен, что сегодня, выступая оппонентом по этому закону МВД, на самом деле меня поддерживает, потому что этот закон - я обязан упомянуть об этом человеке - разработан генерал-полковником, первым заместителем МВД Украины Недригайло, порядочным человеком. И он совершенно обычный. В чем его смысл [[для радиослушателей]]? Оружие сегодня у бандитов есть, им не нужно никакого закона и не нужно им для этого никаких разрешений Верховного Совета. Сегодня нет оружия и возможности защищаться у тех, кто является их жертвами, которых ежедневно убивают в разных концах Украины. Что касается левой части парламента. Я вам хочу сказать, что еще Ленин на заре революции говорил, что народ должен быть вооружен. И если бы его Сталин не отстранил от власти, то он бы это обязательно сделал, потому что признак любой демократии - возможность защищаться! Потому что некоторые, особенно в регионах Украины, специальные подразделения превращаются в бандитские, они нападают на обычных людей, они обыскивают незаконно, в том числе и транспорт, и в квартиры заходят, и я вам таких примеров наведу миллион. У меня в моем избирательном округе с помощью в том числе и сотрудников таких служб выкидывают избирателей из квартир и запаивают.
Одну хвилиночку, Леонід Михайлович! Я прошу вас припинити нараду там. Леонід Семенович, Леонід Семенович! Я прошу вас, ваше питання закінчилось, будь ласка, нараду будете проводити у себе в структурах. Я ще раз вам говорю! Вибачаюсь, треба дотримуватись етики нормальної людської!
Нет ни одной страны демократической, где этот вопрос не был бы решен так или иначе. В России давно существует закон об оружии. Давным-давно этот закон существует и эффективно действует. И никаких примеров из России о том, что есть с этим проблемы, не существует. Что мы сегодня имеем в Украине, если вы не примете этот закон? Есть абсолютно нищие подразделения украинской охраны, которая функционирует почему-то как коммерческая структура, имеющая монопольное право на ношение оружия. И там голодают ребята, которые хотят служить в милиции, потому что им не платят нормально зарплату. При создании охранных структур мы создаем десятки тысяч рабочих мест. Сегодня одних генералов и полковников порядочных людей полно бродит безработных, которые вполне могли бы служить своей стране в коммерческих структурах, которые специально занимались бы этой деятельностью. Мой закон максимально ограничивает произвол, он не дает никаких оснований предполагать, что каждый начнет тут же стрелять рядом в сидящего. Это какае-то ну просто чепуха, которая не выдерживает никакой критики. У нас постоянно случаются политические убийства. Посмотрите, недавно убили очередного депутата. Та охрана, которая существует, не в состоянии этого выполнить. Нет ни одной страны в мире, в которой бы функции охранны брала на себя МВД. Даже президенты многих стран заключают соответствующие договора и их охраняют частные охранные структуры. Они дорожат своим авторитетом, они боятся, чтобы любой их сотрудник, не дай Бог, не был привлечен где-то, чтобы их не лишили лицензии. Но это высокооплачиваемые профессионалы, порядочные люди, которые выполняют свой долг. Больше ничего особенного в этом законе нет. И , я думаю, что этот парламент, его примет. Спасибо за внимание.
Шановні колеги, питання є, будь ласка, запишіться. 5 хвилин. Запишіться на запитання. Дайте на табло перелік прізвищ народних депутатів, що записалися. Колоніарі, фракція "Регіони України", будь ласка.
Я хочу спросить, сколько тогда нужно будет, во сколько увеличить органы МВД надо нашего, чтобы порядок был в стране, если будем оружие выдавать людям.
Есть два пути, да? Во-первых уменьшатся. на меньше службы, которые. Да. Нет, не отстреляют это вам так кажется с учетом того, что Ленин вас до конца не доучил. А на самом деле органов МВД будет меньшими с низшими зжарплатами, а пусть берут больше за лицензии и нормальную зарплату отрымують. Потому что сегодня замминистра МВД получает зарплату такую, что не дай Бог еще о чем-то подумать. А кроме зарплаты это проблема.
Так, Андрій Шкіль, будь ласка, фракція Блоку Юлій Тимошенко.
Шановний доповідачу, я, власне, хочу підтримати не тільки вас, але всі закони про зброю, я належу до тих людей, які вважають, що головною засадою захисту свободи людини є її право на захист, і право на захист таки зброя дає. Я хочу задати одне запитання: от ви мали привести статистику, чому ви не привели статистику тих країн постсоветских, які ввели закон на вільний продаж зброї - Латвія, Литва, Естонія? В Литві зменшилася злочинність на 2,5 відсотків хуліганство на вулиці, зменшилося після введення і не збільшилося зараз. Чому ви це не назвали? І з іншого боку, знову задаю питання: чому знову ми даємо три законопроекти, чому вони не узгоджені, що вам не подобається в тих двох законопроектах, які запропоновані? Дякую.
А це те ж саме, що і з рекламою тютюну, да? Тому що як тільки я свій законопроект просовую, тому що я вам скажу, в цьому залі в примерах положительных или отрцательных этого законопроекта никого не убедить. Левые будут головать против, хотя я обещаю всем коммунистам подарить по пистолету самому дорогому. Это сто процентов, потому что это проблема с головой, больше ни с чем. Это вопрос идеологии, человек или свободен, или он раб. Или бандюга будет знать, что он может получить отпор и его застрелят как собаку, сегодня, кстати, я как юрист вам доповидаю, что никаких причин отстреливаться,. не існує. Но есть рабская идеология тоталитарной системы, в которой мы воспитывались. Как только мы. этот закон носит больше пропагандисткий характер, дайте шанс своим избирателям стать свободными - больше ничего.
Василь Калінчук, фракція Аграрної партії України.
Одещина, фракція Аграрної партії України. Шановний доповідачу! Дійсно, на перший погляд, згідно з Конституцією кожна людина має невід’ємне право на життя, право на захист свого життя і для цього начебто потрібна зброя. Але ви сказали, що це людина являється вільною, якщо має зброю. А я думаю, що це навпаки, якщо це зброя, то це вже насилля в кого б воно не було. То чи ми можемо допускати, щоб в нашій державі ще було одне насилля , тому що хтось там носить пістолет чи автомат, чи гранату? Це - перше. Друге питання. В статті 34 запропонованого законопроекту згадується про податок на зброю, але нічого не говориться, а яким чином він буде обраховуватися, який механізм, і що це за податок такий. Я дякую, відповідайте, будь ласка, давайте відповідь на ці два питання.
По-перше. Бандити мають зброю і ви об этом прекрасно знаете и не у кого разрешения на это не требуют. И то, что мы не принимаем закон, они все больше, сволочи, вооружаются. Второе. Если только мы установим хорошую плату за ношение зброи, то в милиции перестанут брать взятки и им в бюджет попадут дополнительные средства, вот и все больше ничего тут особенного нет. Но, другой вопрос, что как бы там, где хотят реставрации фашизма, тоталитарной системы, там никогда зброя не пройдет, потому что они мечтают о том, что оно завтра снова вернеться. И тогда народ должен быть безоружным. Народ должен быть вооружен. У народа должно быть право на самозащиту. А всех коммунистов я обещаю вооружить, это без проблем, за свои средства. И пусть они тогда читают больше Ленина. А то ж мы беззащитны, не хрена ж.
Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановний доповідачу, ви добре знаєте, що 7 років я пробивав цей закон, не 7, а 8 років, разом з великим авторським колективом. Чому ви сьогодні не хочете сказати про те. Акцентуєте тільки увагу на 11-й статті цього закону. Чому ви не хочете сказати про серйозні положення щодо обігу зброї, які регулюються, щодо державного зброєвого кадастру, щодо сертифікації зброї і боєприпасів, щодо класифікації зброї, які передбачені цим? Чому ви не хочете сказати про той колосальний обсяг роботи, який ми зробили з вами разом, коли запросили посольства, і подякувати тим посольствам тих країн, видати ту інформацію, як у них використовуються ці закони, і потім перекладали ці законопроекти, адже люди розуміють не зовсім правильно, тільки через одну призму того, що ви зараз доповідаєте, тому що ви пішли тільки в розвиток 11-ї і 12-ї статей, тільки про дві статті говорите. Скажіть про весь законопроект, будь ласка.
Дякую.
Юрій Анатолійович, по-перше, я хочу, чтобы все знали, что вы главный в этом законопроекте, не потому, что я иронизирую, потому что вы, действительно, занимались этим законопроектом от души и от совести. Но я вам хочу сказать, что это вопрос политический. И любые аргументы для левой части парламента, сколько б мы не говорили, что появятся и новые рабочие места, что это вызовет рынок страхования и то, что вы говорите о кадастрах, и обо всех вещах, что охраники проверяются, это никакого значения иметь не будет. Потому что будет стадное решение по этому вопросу однозначно. У тех, у кого левая идеология, они будут говорить, что этот закон не нужет, потому что они остались еще в том обществе. А рассказывать о том, как другие страны живут, ну, не производит это никакого впечатления. Я ж вижу глаза.
Дякую. Час вичерпаний. Будь ласка, сідайте, Леоніде Михайловичу. Треба було спочатку, мабуть, всіх озброїти, а потім закон вносити. Будь ласка, я запрошую до трибуни автора іншого законопроекту Йосипа Вікентійовича Вінського, який буде представляти законопроект групи народних депутатів.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Я представляю законопроект номер 1171/2. Він є ще одним із варіантів законодавчого врегулювання правовідносин, що виникає при обігу на Україні різних видів зброї та бойових припасів. Наша загальна позиція полягає в наступному. Така серйозна і актуальна тема питання, як зброя, її обіг і використання, термінологія, яка з цього питання, все це має бути врегульовано законодавчо, а не відомчими інструкціями, які є до цього часу. Це принципова позиція нашої групи. Тема гаряча. Вона перезріла, і з прийняттям закону ми запізнилися, я в цьому переконаний, ви знаєте, що протягом майже п’яти років навколо цього закону йдуть дебати. Ви знаєте, що є декілька законопроектів, які подавалися у Верховну Раду. Вони відрізняються по змісту, виходячи із трьох принципових речей. Перше. Це автори, які представляють інтереси. Чиї інтереси за ними стоять? Торгівців зброєю, треба про це відверто говорити; держави в особі Міністерства внутрішніх справ і силових структур і користувачів зброєю. І тут я би так сказав, що точка сіденія визначає точку зренія на це питання. А це абсолютно очевидно. Я буду відвертий. Той законопроект, який готував я і мої колеги, готували користувачі зброї: спортсмени, тренери, мисливці. Тому він зорієнтований перш за все на задоволення інтересів саме користувачів зброєю, тому що вони зацікавлені, щоб це питання повинно бути законодавчо врегульовано, і щоб кожен з них знав чітко, які він має права, які обов’язки. Ми виходимо з того, що фізична чи юридична особа, яка зацікавлена у придбанні та використанні зброї, під певну ціль повинна мати право легально цю зброю придбати, відповідним чином зареєструвати та використовувати в межах визначених законом. При цьому держава в особі її уповноваженої особи має мати повний контроль за рухом зброї, її розміщенням, за тим як користувачі до неї відносяться. Тобто, я маю на увазі, що якщо я - мисливець, то я повинен чітко знати, що я купую зброю для мисливських цілей, маю свої права, обов’язки і таке все інше. Якщо людина просто колекціонує зброю, то вона має право її купити, повісити на стіну, на неї дивитися і більше нічого з нею не робити. Якщо людина - спортсмен, то вона відповідним чином знає, що ця зброя використовується виключно для спортивних занять і не більше. На це направлений наш законопроект. Те, що рівень цього законопроекту високий, засвідчує висновок Головного науково-експертного управління Верховної Ради [[я думаю, що воно неупереджено робило експертизу]], яке вважає, що законопроект, який я представляю, є "найбільш досконалим - я тут цитую дослівно - варіантом із усіх розглядуваних проектів з цього питання". Всі зауваження, у тому числі альтернативних проектів можуть бути враховані при підготовці до другого читання. Враховуючи дискусійне питання про озброєння громадян, про яке тільки що говорив депутат Черновецький, короткоствольною зброєю, тема пістолетів і револьверів винесена за межі цього закону. Я хотів це особливо підкреслити. Тобто тема заради якої написаний законопроект, який представляв Черновецький, вона в моєму законі винесена за межі цього законопроекту. Винесена тому, що є різні думки з цього приводу. Я не бачу, що якась думка з цього приводу має більше чи менше аргументів. Ми не знаємо які наслідки будуть для України, якщо ми озброїмо так як закликає колега Черновецький наших жителів, тому що в цій ситуації безвиході і в тій ситуації, коли люди сьогодні знаходяться за межею виживання, ви знаєте, що це може бути такий вибух, який ми не можемо прогнозувати. Бо я вважаю неправильно, коли, до прикладу, пропонується, щоб озброїти короткоствольною зброєю тих, які охороняють. Кого охороняють? Олігархів, бандити бандитів охороняють. Тепер дати їм офіційні посвідчення і офіційну зброю, щоб вони мали можливість це все робити. Це велика є загроза, тому що, вибачте мені, я не знаю як основна маса населення, яка потребує цього захисту , може купити пістолет, наприклад, за 500 доларів. Тому я вважаю принципово важливим, щоб це питання, яке сьогодні є вкрай дискусійним, винести за межі обговорюваного питання. І останнє. Я хотів би, щоб при прийнятті рішення по цьому закону ми враховували і наступне. Є величезні інтереси торгівців зброєю. Ринок короткоствольної зброї - це надзвичайно серйозний ринок, я вже назвав цифру, яка ціна одного пістолету, ви знаєте, що попит буде великий і є частина людей, які хотіли би, прийнявши цей закон, просто на цьому вирішити свої фінансові питання і збагатитися. Я думаю, що цю частину також треба винести за межі цього закону. Тобто я закликаю до того, щоб ми з вами у Верховній Раді врегулювали питання зброї, але не в інтересах бандитів не в інтересах тих, які хтять торгувати зброєю, а в інтересах населення, в інтересах держави з тим, щоб ця ситуація була прозора, зрозуміла, щоб кожен знав свої права і обов’язки, визначені законом, а не посадовою інструкцією. Дякую за увагу.
Питання ще ж будуть. Будь ласка, запитання. Я прошу записатися на запитання до Йосипа Вікентійовича Вінського. Будь ласка, дайте на табло перелік прізвищ народних депутатів, що записалися. Володимир Яворівський фракція "Наша Україна".
Володимир Яворівський, Яворівський, Жовківський райони, Львівщина. Шановний доповідачу, теза Черновецького про те, що потрібно озброюватися, звичайно, дуже слушна і якби дійсно Ленін не змінив цю всю політику, ми б сьогодні вже були б озброєні і не мали б стільки проблем, скільки ми маємо. У мене до вас запитання таке. Як будемо діяти і як будемо озброюватися, якщо раптом пройде закон Черновецького? Як ви дивитися на те, щоби, скажімо, оскільки більшість наша шановна, ми її шануємо і любимо, вона і так озброєна, її охороняє і міліція і таке інше, щоби зброю видати тільки опозиції.
По-перше, я хотів би захистити Леніна. Бо Ленін ніколи таких дурниць не говорив. Ленін був серйозний чоловік і він говорив, що треба міняти суспільні відносини. А зброя тільки була елементом, коли ті, які ці суспільні відносини створювали , не хотіли іти добровільно і людям не було іншого виходу, то вони бралися за зброю. І я, повірте мені, вони і зараз знайдуть зброю без закону про зброю. Бо якщо доведуть до людей до цієї ситуації, то вони найдуть зброю, а якщо не найдуть, то вони вилами, лопатами поб’ють тих, кого треба. А я все-таки, є прибічником того, щоб варіант, який запропонований, який є альтернативою моєму законопроекту, поки що не приймати. Я ще раз кажу, треба дуже глибоко вивчити ситуацію і наслідки, від того, що буде в державі, якщо ми дозволимо, щоб пістолетами і револьверами озброїти все населення України. В Америці це є. Там вважають це нормально. Но там історична традиція. І що буде в Україні, я не знаю. Поскільки ми ніхто не знаємо і ніяких нема прогнозів, то давайте краще утримаємся від дурниць. А може через якийсь певний період часу, якщо ми побачимо, вивчимо цю ситуацію і вважаємо за необхідне це зробити, то внесемо зміни, одну статтю і це питання добавимо, і тоді будемо знати, що воно буде вирішено. Я вважаю, що заради цього одного питання не можна не приймати цей закон. А його тричі не приймали по одній причині, що вирішувалося дуже вузьке питання - організувати торгівлю пістолетами і револьверами. Оце треба заборонити. Я сьогодні вважаю, що цього не треба робити, спокійно прийняти цей закон, прийде час, якщо будуть переконливі аргументи з цієї сторони, тоді будемо озброювати всіх не тільки охоронні структури. Я на цьому наголошую. Моя позиція полягає в тому, якщо вже озброюватись, то правильно озброювати опозицію і пролетаріат.
Олексій Малиновський, фракція Соціалістичної партії України.
Дякую. Олексій Малиновський, фракція Соціалістів, Черкащина. Йосип Вікентійович, я розумію, що два концептуально різні підходи до понять цього закону - один в вашому поданні, інший в поданні пана Черновецького. У зв’язку з цим два питання. Перше питання: як відноситись до репризи пана Черновецького щодо того, що володіння зброєю - це елемент демократії і свободи. Це - перше. І, будь ласка, прокоментуйте подію, яка відбулась у Львові буквально три дні тому, коли працівник правоохоронних органів розстріляв з пістолета, там конфлікт в автобусі цьому. Дякую.
Ну, я почну з кінця. Безумовно, коли працівник правоохоронних органів застосовує в громадському транспорті зброю, то це не є нормально, і це вже питання до прокуратури і до інших структур. Я ще раз кажу, що вони теж голодні. Ми ж повинні розуміти, що генерали, можливо, які в міліції працюють, мають, що їсти. А якщо чесний міліціонер, то він також голодний. Ми знаємо, яка їхня зарплата, знаємо, які бюджетні видатки. Тому це є. Але ми без цього не можемо. Держава є інструмент насилля, в цій державі є структури, які виконують цю функцію насилля, ми повинні це відверто розуміти. І ми не можемо розрушити державу заради того, що якийсь дурень використав неправильно зброю в цій державі. А що стосується елементу демократії, ну мені важко це прокоментувати, но я думаю так, що демократії в тому плані, що якщо іде один тоді з пістолетом, то демократично буде, коли другий також десь з пістолетом, а не з вилами. Можливо, в цьому демократія.
Сергій Матвієнков. група "Європейський вибір".
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемый Иосиф Викентиевич, закон, конечно, сложный, и мы знаем, что на протяжении пяти лет, как бы тут ни говорили, как бы тут кто авторство не присваивал, на протяжении пяти лет идут разговоры вокруг этого закона. И не первый раз этот вопрос выносится в зал. И сколько депутатов, столько, наверное, и мнений. И самое главное, самое сложное то в этом законе, что мы должны выписать концепцию оружия, стандарты в отношении оружия. Мы должны выписать самый главный вопрос - механизм применения оружия. Если мы говорим о применении какого-то вооружения, то он должен четко знать, каким образом он должен применять, когда и при каких условиях. Когда солдат идет нести свою службу, у него есть четкая инструкция и механизмы, когда и в каких условиях он может его применять. Но я хотел бы вам задать один вопрос, так сказать, там, где наши позиции с вами не совпадают. Если государство не в состоянии защитить собственного гражданина, нормального гражданина, почему мы не даем возможность гражданину защититься самому? Ваше мнение по этому поводу.
Первая часть вашего вопроса - очень четкое урегулирование в этом законопроекте, которого мы есть авторами. Четко там выписано, что такое оружие, какое оно, как оно применяется, как оно покупается, кто его продает, кто его покупает, кто выдает лицензии, кто за этим присматривает. Вот это главное в этом законе. И второстепенное в этом законе то, что нужно защищать конкретного человека. Это можно вынести вообще за пределы этого закона, понимаете? А вот этот один пункт, он топит весь закон, который нужно принимать для того, чтобы урегулировать в принципе законом эти отношения. Вот это принципиальная разница, как я понимаю, по этому закону. А вот последняя тема, которую вы говорите, я еще раз говорю: я за то, чтобы человек мог себя защитить, но я против того, чтобы оружие это использовалось для бандитизма. И где грань, когда эта самозащита сработает, когда человек купит пистолет и будет ждать, когда на него прийдут бандиты или на него нападать, он его приметит, или когда он выпьет 100 грамм и пойдет с этого пистолета стрелять. Вот в этом вся проблема, для этого мы должны изучить эту ситуацию. Если мы улучшим аргументы, что наше общество созрело, что граждане наши настолько сознательны и понимают, что такое оружие, и они готовы применять его исключительно для самообороны, тогда я буду за то, чтобы эту ситуацию урегулировать так, как предлагает господин Черновецкий. До того момента, пока я не получу убедительных аргументов, что не будет это превращено в то, что мы вооружим целые банды малолетних и так дальше, и не будет стрельбы, как есть в Соединенных Штатах Америки, в школах и так дальше, в общественном транспорте и тому подобное, я за это голосовать вас не призываю и сам голосовать за это не буду. Вот в этом проблема. То есть я считаю, что эта тема сегодня не отработана, не изучена, специалистами не доказан, а экспериментировать в этой части я считаю просто недопустимым. То есть я выступаю категорически против, я считаю, что надо к этому подойти очень осторожно. Но для того, чтобы эта осторожность не отменяла возможности сегодня принять закон об оружии, то нужно принимать закон об оружии без этой позиции, а потом эту позицию можно в качестве изменения к этому закону, когда будем готовы, изучим ситуацию, внести.
Дякую, Йосип Вікентійович, час вичерпано, дякую. Для співдоповіді запрошується голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Нечипорук Володимир Павлович, будь ласка, Володимир Павлович, дуже коротко і стисло.
194 виборчий округ, Хмельниччина. Спасибі велике, Володимире Михайловичу і дякую всім. Я є постійним послідовником і прихильником, і популізатором точки зору на вирішення проблеми співвідношення вогнепальної зброї, в тому числі і короткоствольної, нарізної і людини в демократичному, правовому суспільстві. Конституційне право громадянина на самозахист зазначене в статті 27 Конституції України має бути належним чином реалізоване. Чи не єдиним знаряддям ефективного самозахисту є вогнепальна зброя. Понад 5 років я вивчаю це питання. За цей час накопичив і опрацював значний фактичний матеріал щодо вирішення цього питання в інших державах світу. Фактично усі розвинуті країни світу мають відповідне законодавство. Автори проекту Кармазіна, Черновецького і інших законопроектів, працюючи над документом стурбовані ситуацією, в якій опинився сьогодні пересічний громадянин. На вулицях українських міст гримлять пістолетні постріли, автоматні черги, вибухи, при цьому злочинців не цікавить, чи дозволяє їм закон купувати зброю та використовувати її. Вогнепальна зброя стала інструментом кривавого бізнесу. Законослухняному громадянинові, в тому числі народному депутату, державним службовцям, вчорашньому офіцеру міліції, контррозвідки, військової розвідки, Збройних сил, держава забороняє мати пістолет, позбавляє його права захистити своє життя, життя своїх рідних, життя інших співгромадян від збройного нападу. Забороняє відповісти кулею на кулю злочинця. Посол Латвійської Республіки повідомив на наш запит, що Закон про зброю, ухвалений Верховною Радою Латвії у 1993 році, дозволяє громадянам, які досягли 21 року, а також іноземцям, членам дипломатичного корпусу, використовувати з метою самооборони короткоствольну зброю калібром до 9 міліметрів включно. Далі пан посол зазначив, його слова читаю, цитую: "Основным показателем целесообразности и пригодности настоящего закона является отсутствие случаев противоправного использования легального оружия. Вооруженные преступления, как правило, совершаются нелегальным оружием. Имеются данные об успешном применении оружия против грабителей, в том числе сельскими жителями престарелого возраста, которые при не имении возможности дать злоумышленникам вооруженный отпор, стали бы жертвами грабежа или убийства. Концептуально право ношения оружия делает возможность законопослушному гражданину защитить себя, свою собственность всеми законными способами и заставляет преступника учитывать возможность вооруженного сопротивления намеченной жертвы. До принятия данного закона преступник мог быть уверен, что жертва не вооружена. В дальнейшем в Латвии намечается разрешение использования электошоковых и других устройств", - и так дальше. Аналогічне законодавство існує у Литві, Естонії. У країнах Балтії після впровадження законодавства про зброю помітили загальне зниження кількості насильницьких злочинів так званої вуличної злочинності, навіть квартирних крадіжок. Шановні колеги, шановні співгромадяни, український народ з давніх давен, коли бачив перед собою ворога, брав до рук зброю і громив його. Озброєний злочинець - реальний ворог українського народу. Цей ворог убиває без розбору ні в чому невинних беззахисних людей, убиває і калічить дітей, старих і жінок, він нічим не краще від есесівця. Залишити український народ і надалі неозброєним сам на сам з озброєною звіротою блюзнірство. Сам на сам, тому що сьогодні, на превеликий жаль, міліція не в змозі зупинити і покарати вбивць, тому що убивають працівників міліції. Так у Сімферополі на вулиці вбито чесну людину, полковника міліції, начальника відділу управління по боротьбі з оргзлочинністю, а вбивці і сьогодні на волі. Якщо не розв’язати проблему так, як її вже розв’язали наші сусіди, кожен парламентарій і урядовець стає з волі чи мимо волі співучасником кожного наступного вбивства озброєним злочинцем беззбройного громадянина. Проблема існує. Її треба розв’язати якомога швидше та якомога правильніше в інтересах суспільства, в інтересах кожного нашого законослухняного громадянина, а не в інтересах бандитів. Більшістю голосів Комітет законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності вирішив рекомендувати Верховній Раді України розглянути законопроект Кармазіна, Черновецького і інших, прийняти його за основну і в цілому, як закон України. Законопроект Йосипа Вінського і інших комітетом не підтриманий. Дякую за увагу.
Дякую Сідайте, будь ласка, Я прошу першого заступника. Будь ласка, але тут пропозиція комітету. співдоповідача не ставить питання. Якщо ви наполягаєте, будь ласка. Шановні колеги! 5 хвилин, будь ласка, запишіться на запитання. Я іду так, як пропонує комітет. Дайте перелік прізвищ народних депутатів, що записалися. Народний депутат Наконечний, фракція "Регіони України". Немає? Василь Надрага, будь ласка. Є Василь Надрага? Немає. Є. Увімкніть мікрофон, будь ласка, Василя Надраги.
Шановний доповідачу! Дайте, будь ласка, відповідь на таке запитання. В умовах нині існуючої відміни смертного вироку застосування зброї це правомірний буде шлях для захисту громадянина?
Навіть більше, чим правомірний. Це буде Божий шлях захисту громадянина.
Василь Надрага, будь ласка. То ви помилилися.
Единственный вопрос, который я хотел бы поставить, может быть более общий, чем звучит сегодня. И все-таки. Мы живем в конкретной стране, где к большому сожалению, в силу разных обстоятельств оружия больше, чем достаточно. Мы сейчас легализуем ситуацию. Как всегда, и это естественно, со всего легального всегда что-то уйдет в нелегальную составляющую. Не получится ли так, что под благие разговоры, что мы сегодня вооружаем население для защиты, мы в первую очередь вооружим тех, которые пойдут к этому населению и в том числе благодаря этому закону найдут инструмент получения оружия, с которым потом будут творить все, что им угодно.
Шановні колеги! Ніколи ніхто ні в якому разі і скільки країн світу вже пішли по цьому шляху жодної зареєстрованої зброї не кояться злочини. Злочини кояться тільки із зброї нелегальної, незаконної.
Народний депутат Співачук, фракція Соціалістичної партії України.
Володимир Співачук, Соціалістична партія України, Хмельниччина. Шановний Володимире Павловичу, скажіть, будь ласка. Відомо, що бандити, так звані працівники комерційних охоронних структур сьогодні спокійно носять зброю - та й інші сьогодні спокійно носять зброю - бо вони користуються кулачним правом, а не законом. І яка гарантія, що законопроект, який ви пропонуєте, не зупинить розповзання цієї самої зброї? Навпаки. Я вважаю, що розповсюдиться і це вважають працівники міліції. Це перше питання. І друге питання. будь ласка, вмотивуйте відмову комітету щодо законопроекту Вінського. Конкретні мовити. Я хотів би їх почути. Дякую.
Відповідаю на друге питання. Комітет, по-перше, три рази переносив слухання, бо автори законопроекту не приходили на засідання комітету, а по-друге, законопроект Вінського і інших поступив тоді, коли законопроект. який Кармазіна, Черновецького і інших, він був зібраний з трьох законопроектів і в той час цього законопроекту ще не було. І коли ми прийняли рішення, що із трьох зробили один і направили його на розгляд Верховної Ради, тоді з’явився і цей законопроект. Цей законопроект повна копія того законопроекту, який вніс Черновецький і Кармазін, але ж тут вичеркнуто про надання права придбати короткоствольну вогнепальну зброю. На перше питання. На перше питання, шановні, ви тільки подумайте з психологічної точки навіть зору, злочинець, йдучи на свій злочин, який він намітив, забрати гроші, вбити громадянина і таке інше, він сьогодні впевнений, що громадянин не може захиститись, а міліції ніхто не найде і через 20 суток, ви це добре самі розумієте, тому. А при прийнятті цього закону, це не значить, що кожен громадянин повинен мати зброю, але кожен злочинець, кожен подонок буде впевнений , що громадянин має зброю і дасть йому відсіч.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна".
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників вітчизни. Шановний доповідачу, чому ви не говорите, що законодавче поле почало визначатися і законопроекти почали вноситися з 95-го року і пройшли великий розвиток. І чому ви не говорите, що не точною копією нашого законопроекту є законопроект, який зараз представлявся під виглядом законопроекту альтернативного, а насправді пролобійований МВСом законопроект, а є копією російського закону про зброю з усіма негараздами і так далі. Чому ви цього не хочете сказати?
Я дякую за запитання. Я відповідав на ті питання, мені задали конкретні питання, які вирішувалися на комітеті. Я відповів ті питання, які були на комітеті, а розбиратися з тим, який закон є лобійований МВС, а який є настоящим законом, хай з цим розбирається кожен народний депутат. Верховна Рада в цілому при голосуванні. Дякую.
Дякую, Володимире Павловичу, час вичерпано, сідайте, будь ласка. Репліка народний депутат Вінський. А що у вас, Микола.
Шановні народні депутати, я повинен відповісти на репліку, яка була сказана. Кажу вам на 100 процентів, що при підготовці даного закону я жодного разу і з жодним працівником МВС не спілкувався. З жодним працівником МВС я не спілкувався. Автори цього законопроекту, які розробляли, там написані в кінці. Не було, так би мовити, ніякого секрету з цього. А що стосується аргументів, які були щодо мого законопроекту, то я скажу, що по суті відхилення законопроекту не було, були формальні причини, що, мовляв, наш вже пройшов, а ваш пізно прийшов. От і все. Хоча він прийшов по Регламенту тоді, коли це потрібно було , щоб він прийшов. Дякую.
Дякую. Рудьковський, будь ласка. З якого приводу репліка у вас?
Рудьковський, Соціалістична партія України. Шановний Володимир Михайлович, я б хотів висловити репліку згідно обговорюваного питання. Справа в тому, що якщо, дійсно, слідувати логіці тільки що виступаючого доповідача, то нічого не станеться. Якщо рекетири зараз приходять і погрожують кулаками, то вони вже завтра прийдуть озброєні пістолетами і рушницями і будуть вимагати гроші чи взятку до тих пір, поки не застрелять. Міліція втрутитися не може. Це по-перше. Друге, ви знаєте, дуже складна соціальна ситуація, і якщо на вулиці міста Києва вийде вже стотисячна колона, але озброєних демонстрантів, то це дуже допоможе демократизації і стабілізації нашої політичної ситуації, якщо слідувати цій логіці. Я хоч і представник опозиції, але вважаю, що озброювати націю в такий момент, звичайно, хтось заробить мільйони на продажу зброї, але десятки життів будуть втрачені випадково чи від п’янки чи від чогось іншого. Дякую вам.
Дякую. Продовжуємо обговорення питання. Я прошу висловити позицію Кабінету Міністрів України. Представляє Кабінет Міністрів України Корнієнко Михайло Васильович, перший заступник Державного секретаря Міністерства внутрішніх справ України. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Дійсно, МВС не приймало участь в розробці законів ні які представили народні депутати Кармазін, ні той проект закону, який представив депутат Вінський і інші. Але все-таки обидва ці авторські колективи взяли за основу, це я повинен сказати, той закон, який був підготовлений ще 8 років тому МВС, з різними змінами і всім іншим. Ми не погоджуємося в головному з тим, щоби давати право на короткоствольну зброю. Ми це все аргументували. Я зараз дуже мало часу, я не буду його цей час у вас забирати, але пістолет - це не панацея від усіх бід, він думає, що він не може від всього врятувати. Це перша позиція. Друга позиція. Це те, що не можна давати переваги якимось категоріям суспільства в користуванні короткоствольною зброєю. Хто б це не був, чи то депутати, чи то посадові особи. І третє. Нам думається, що все-таки інтерес тут більш економічний, ніж соціальний в прийнятті цієї норми, яка надає право на короткоствольну зброю. Тому, МВС в принципі підтримує той закон, який вніс народний депутат Вінський і інші народні депутати, але ми пропонуємо його взяти за основу і потім доопрацювати. І ми попросили ще, щоби все-таки МВС не було виключено з цього процесу законотворення, щоб все-таки ми були запрошенні і в другому читанні ми будемо надавати допомогу і спеціалістам, і всім іншим для того, щоб цей закон доопрацювати, бо він конче суспільству і державі потрібен. І така коротка ремарка. Значить, що стосується львівських подій, то працівник наш. прапорщик міліції, почав стріляти тоді, коли йому переламали ребра, і він стріляв, до речі, не з стрілецької зброї, не з бойового пістолету, а з пристрою. який пристосований для стрілянини гумовими кулями. І ці гумові кулі, до речі, не спричинили стільки шкоди, як йому причинили шкоду, і він зараз після операції знаходиться в тяжкому стані. Дякую за увагу.
З яких мотивів? Та почекайте, з яких мотивів? Ми ж завершили обговорення. З яких мотивів? Будь ласка, переходимо до обговорення. Я прошу вас, одну хвилинку, потім буде з мотивів. Ну я прошу, це ж - прихована можливість виступити. Є інші люди, я прошу заспокоїться. Шановні колеги! У нас просто час уже вичерпаний, давайте ще хвилин 10 відведемо на обговорення, зважаючи на актуальність цієї проблеми. Добре? Записались? Прошу висвітлити на табло, хто записався. Так, шановні колеги, давайте тоді проголосуємо. Зараз вже на табло залишилось 30 хвилин на розгляд питання. Я пропоную 10 хвилин до перерви розглянути це питання. Є більше, давайте будемо голосувати. Нема питань, шановні колеги! У нас на цей пленарний тиждень 160 законопроектів, не одна зброя. Ну все! Так, 10 хвилин, шановні колеги! Будь ласка, народний депутат Пузаков, фракція комуністів. Після того будемо голосувати ще, якщо буде потрібно.
Владимир Пузаков, фракция Коммунистической партии Украины. Кировоградщина. Ознакомившись с проектом закона про зброю, я должен сказать, что этот закон необходим, но, на мой взгляд, в нем не все приемлемо для нашего современного общества. Статья 9, например, предусматривает: право покупки оружия и боевых припасов на территории Украины имеют граждане Украины. Я считаю, что нашему кризисному криминализируемому обществу еще далеко до этого. Кто может приобрести оружие? Тот, кто имеет большие деньги. Это, как правило, криминальные элементы. Так они уже имеют его. Этот пункт позволит им легализовать массу незаконно преобретенного оружия. По даным печати полученых из официальных источников, только в прошлом году из приеменением огнестрельного оружия в Украине совершено 724 преступлений при чем 198 из них умышленные убийства с незаконного обращения изьято больше 5 тысяч стволов у членов организованных группировок изьято 257 единиц огнестрельного оружия. В прошлом году только на Кировоградщине изьято больше 100 обрезов, пистолетов, автоматов. На территории нашей области было совершено 35 преступлений с применением короткоствольного оружия в частности 10 убийств, 9 разбойных нападений, а что будет если ношения оружия будет разрешено всем. Такое разрешение значительно увеличит преступность в стране, возростут экономические, политические, коммерческие, хулигантские и пяные разборки. Вообще то данный проект закона предусматривает вооружение всех и всем. Предлагаю первое. В статье 9 где речь идет о гражданах Украины дополнить слова: "В соответствии с исполняемыми служебными обязанностями и предоставить им право самозащиты средствами кроме автоматов, пистолетов и револьверов". Второе. Министерству внутренних дел, Министерству обороны другим ведомствам имеющим огнестрельное оружие усилить контроль и ответственность за его хранение в том числе и изъятого, которое нередко хранится в сейфах и столах следователей. Третье. В статье 16 в первом абзаце может принять решение заменить на слова принимает решение , в статье 46 общую фразу об ответственности за нарушение закона, заменить на конкретную ответственность или ссылкой на конкретный законный. И эта ответственность должна быть усиленна. Четвертое. На деле, а не на словах запретить средствам массовой информации показ и пропаганду убийств, насилия и издевательства над людьми так, как незаконное распространение огнестрельного оружия и пропаганда насилия стают катализаторами агрессии и жестокости преступных проявлений. Преступность становится более широкой, организованной, технически оснащенной, молодой и агрессивной, то есть все государственные и негосударственные органы и организации, все СМИ должны вести борьбу с преступностью и незаконным владением оружия. Спасибо.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна", будь ласка, підготуватися Коновалюку. Немає? Тоді підготуватися Шкілю.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановне народе України! Скільки сьогодні брехні прозвучало з цієї трибуни, страшно, просто страшно. Шановний заступник державного секретаря Корнієнко говорить, що ні в одному із проектів не було тут, значить, не приймала участь МВС. А я покажу вам, як на ваше прохання ваших попередників я зняв законопроект у минулому скликанні народних депутатів. Я покажу вам вашу пропозицію МВС. Просто у вас не знає ліва рука, що робить права, у вас дуже багато заступників міністра, тому ви не знаєте, а я вам покажу, як я вписав вашу пропозицію для того, щоб досягти консенсусу. Тоді ми не знали, що серед нас сидять деякі провокатори, які будуть просто допомагати таким чином валити закони. Тому, шановні друзі, скільки брехні прозвучало сьогодні з цієї зали, що важко просто сказати, і в тому числі з цієї трибуни. Де тут, де ви говорите, в цьому законі, якій розроблявся, за якій проголосували двічі виборці Одеси в 1994, в 1998 році, ці пункти були внесені до передвиборчої програми. Про це голосували люди. Де тут право кожному на придбання зброї? Да його нема. За пропозицією МВС воно було вилучено. І зараз передбачено, що право на вогнепальну комбіновану і на різну мисливську зброю мають особи тільки з 25-річного віку, а не, як у Молдові - з 18, а не як в Естонії - з 18. 25 років - перша умова. Друга умова: несудимі. Третя умова: це які пройшли курс вивчення законодавства. Четверта умова. Те, що МВС надасть їм дозвіл. П’ята умова. Це та, що ці особи є тільки виключно зрізом із певних службових осіб. Це народні депутати. Чому? Тому що вони ставлять питання дуже гострі, і їм ідуть серйозні погрози, і це виконується. Це представники суду, прокуратури, слідства, карного розшуку, які йдуть на пенсію, і потім їх зустрічають ті злочинці, яких вони посадили, а вони без зброї. То на чию мельницю ми сьогодні ллємо цю воду, на чий млин? І далі. Тут не говориться про те, що сьогодні ми ставимо питання про те, щоби зробити кадастр, державний зброєвий кадастр. І накінець. Я хочу вам сказати, тобто все абсолютно перебріхувалося сьогодні. І накінець хочу прочитати вам із висновку Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності оцінку альтернативного, так званого, законопроекту, який не є альтернативним, і не міг бути прийнятий взагалі регламентом. Оцінка така: "Взявши за основу російський Закон про зброю, автори не врахували існуюче законодавче поле України, що має власні закони про право власності, підприємництво, ліцензування, сертифікацію, які вже пройшли перевірку часом і навряд чи потребують суттєвих змін. Осторонь залишилися проблеми розвитку зброярської справи та зброярського ринку України." і так далі. Це не мої слова, це слова підписані Мойсиком, головою комітету, суддею вищої кваліфікації.
Андрій Шкіль, будь ласка. Підготуватися Мироненку.
Шкіль Андрій, Блок Юлії Тимошенко, політична Партія української національної асамблеї. Знаєте, я вам хотів би сказати, почати зразу з актуальної теми - війна в Іраку. Ви знаєте, чому я не повірю, що Саддам Хусейн був диктатором, узурпатором і тоталітарним керівником? Тому що він керував озброєним народом. От тільки тому я в це не повірю. Тому що озброєним народом керувати диктатор не може. І тому тут так багато противників видачі населенню вогнепальної зброї. І, на превеликий жаль, закон Кармазіна, Черновецького, Нечипорука і Римарука не дає дозволу озброїти народ. На превеликий жаль. Тільки незначну, дуже мізерну його частину. Я вам скажу більше того, що зараз ми мусимо от чесно собі дати відповідь на запитання - ми за демократію чи проти неї; ми за те, щоб громадянин мав право захистити себе перед озброєним бандитом чи ні. І друге. Коли тут виступають і кажуть, що озброяться бандити. Ну от, по-перше, дозвіл на озброєння буде давати. Пане Кармазін, прошу, відпустіть будь ласка, нашого представника! От Міністерство внутрішніх справ буде давати зброю бандитам чи ні, бо воно буде дозволяти, давати дозвіл. Якщо ми апріорі віримо, що будуть продавати бандитам, то вже інші питання. Наступне. Наступне питання. Гарантії я можу вам дати тільки в одному що зараз весь злочинний світ озброєний. Береться виписується довідка, тут представник міліції підтвердить, що я цю зброю найшов сьогодні такого-то числа і йду здавати в міліцію. Ця довідка кладеться в кишеню. В другу кишеню кладеться зброя і людина з дозволом на зброю незаконно придбаною гуляє по Україні. Його ловлять. Він показує цю довідку. Дає 200 доларів, ну бо так сталося, і далі з тою самою зброєю йде вчиняти свої злочини. Я не знаю до кого приходив рекет, озброєний кулаками. От я би хотів познайомитися з цим підприємцем. Рекет приходить озброєний зброєю, кулаками приходять озброєні ідіоти тільки. Я вибачаюсь за такий міцний вислів. Тому що ніхто. Приходять із зброєю і все. Я звертаюся в першу чергу до колег комуністів і соціалістів. Підтримайте цей законопроект. Це прорив буде. Озброяться тільки народні обранці і представники правоохоронних органів, які вийшли на пенсію. Але це буде прорив в законодавчому процесі. Пізніше можна буде врегулювати і регламентувати ці речі. Повірте мені, озброєний народ - це народ вільний і мене в іншому ніхто не переконає. Це все пережитки минулого. Наголошую на тому чому такі виникають проблеми в кожній арабській країні, коли ведеться мова про панування той чи іншої влади в ній. Тому що панувати можна тільки законним шляхом в країні озброєних людей, тому що слово "озброєння" завжди слово сильніше і в іншому випадку як захистити простому громадянинові себе від посягань на власне життя від озброєного бандита? Тільки зі зброєю в руках. Наступне, останнє буквально. Говорити про те, що олігархи і бандити скуплять зброю і тим самим комусь дасть це вигоду. Зараз в умовах гумова куля, зброя, пістолет з гумовою кулею коштує 280 гривень. 280 гривень! Це не є недоступне, на гумовій кулі. Звичайно, дорожче має коштувати короткоствольний вогнепальний пістолет і тому я закликаю вас проголосувати і підтримати в першому читанні, далі ми все це вирішимо. Дякую.
Віктор Мироненко, будь ласка, фракція комуністів.
5-й избирательный округ, Мироненко, фракция коммунистов. Уважаемые соотечественники! Предлагаю поддержать в первом чтении законопроект Винского, но ни в коем случае не поддерживать законопроект Черновецкого, так как он противоречит интересам народа Украины. Фактически то, что он предлагает, это прежде возможность обеспечить наживу за счет продажи и реализации оружия частными лицами на крови, на бедах людей, на росте преступности. В Соединенных Штатах Америки уже есть такой опыт, действует такой закон. Каждые четыре часа там убивают, самая большая преступность в Соединенных Штатах Америки! Неужели нас это ничему не учит? Конечно, мы знаем и в США банкиры придерживаются того, чтобы производить оружие и продавать частным лицам, на этом они делают наживу. Но я хотел бы обратить внимание христианина-банкира-депутата, нельзя ведь это делать, обеспечивать наживу на крови, убийствах людей. Это недопустимо! И наверное. лучше бы он снизил процент, банковский процент за кредит, обеспечил нормальное развитие экономики. Сейчас он уничтожает, изображая из себя благодетеля, заботащегося о народе, уничтожает предприятия, уничтожает экономику, уничтожает народ. Просьба, просьба. Пожалуйста, ни в коем случае не поддерживайте этот законопроект Черновецкого, поддержите законопроект Винского. Спасибо.
Дякую. Матвиєнков, будь ласка. Я прошу дуже коротко, у нас вже час вичерпано.
Матвиенков, 55 округ, город Мариуполь. Уважаемые друзья, я все-таки попросил слово выступить почему? Первое. Как бы мы здесь ни говорили, законопроект действительно на протяжение многих лет находится в парламенте, и много мы об этом говорили. Сегодня есть десятки доводов как в пользу одной стороны, десятки доводов как в пользу и другой стороны. Но пока мы сегодня вот здесь рассуждаем, мы не можем не констатировать факт о том, что в обществе у нас произошла поляризация. Первое - преступный мир вооружен, и на это нужно смотреть, честно, откровенно и не закрывать глаза. Второе. Приходите сегодня на рынок. К сожалению, там существует подпольная продажа оружия в открытую. Ну, в открытую, имеется в виду, то есть, при определенных, так сказать, каналах можно купить вооружение. Это тоже, так сказать, существует. Третий момент. Наш законопослушный человек связан узами норм законов, норм правил поведения, он не может преступать закон. Вот три догмы, которые мы должны рассматривать на сегодняшний день при принятии решения по этому законопроекту. Поэтому нам необходимо выписать или выришить хотя бы основные узловые моменты. Первое - охранные службы. У нас есть крупнейшие промышленные предприятия, на которых охраняются миллиардные собственности, в миллиардах долларов исчисляемые. Тем не менее, этим охранным службам говорят: сдайте оружие, потому что вы не имеете право иметь его, имеет право только милиция на сегодняшний день, несмотря на то, что они его имели на протяжение многих лет. Идите заключайте договор, пусть вам охранная служба несет охрану этих объектов за колоссальные средства, за колоссальные деньги. Это - первый вопрос, который необходимо сегодня разрешить. Второй вопрос. Если государство не в состоянии защитить гражданина, давайте возможность дадим защититься ему самому. Но. с одной стороны, что мы должны решить? Первое - кому давать, что давать, под какие условия давать. систему контроля и ответственности. Вот эти моменты мы должны выписать. И когда мы выпишем все эти нормы в законе, я думаю, что тогда мы уйдем. Есть еще одна опасная сторона и одна болезнь. Сегодня есть желание поторговать оружием в стране. И вот здесь мы четко должны сказать и дать по рукам: нет! Только прерогатива государства, только под государственным контролем. только в казну государства! И когда мы отсечем вот эти все моменты, я думаю, что мы тогда вот эту проблему разрешим. Ни один из рассматриваемых законопроектов, вот этим требованиям, не удовлетворяет. Я бы с удовольствием отправил бы всех на доработку с тем, чтобы подготовили, действительно, новый законопроект, но не откладывали его в долгий ящик. Поэтому я бы предложил на повторное первое чтение вынести новый согласованный законопроект, который бы удовлетворял тем требованиям о которых я говорил. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги,. З процедури, будь ласка, Володимир Черняк. Ну ви ж вже виступали двічі. Та ну перестаньте, яке заключення.
Шановні колеги, ще раз звертаю вашу увагу на те, що якість законопроектів рішальною мірою залежить від діяльності профільних комітетів. На рівні профільного комітету в даному випадку можливий розрив двох сторін проблеми. Існує дві сторони проблеми. Перша. Це регулювання процесу озброєння тих хто потребує самооборони. І друга. Це регулювання процесів обігу зброї. І потрібно поєднати це в одному законопроекті. Законопроект Вінського робить акцент на одному , законопроект Черновецького, Кармазіна робить на іншому. Тому , я думаю, що треба ці дві сторони проблеми об’єднати і тільки тоді у нас буде якісний законопроект. Це перше. І друге. Зброя депутата - це слово. Якщо бандит вб’є депутата, це не буде сенсація. Якщо депутат вб’є бандита - це буде сенсація. Дякую.
Так по 30 секунд для заключного слова авторам законопроектів. Будь ласка, Йосип Вікентійович , є у вас потреба? Будь ласка, мікрофон. І Кармазіну підготуватися.
Шановні народні депутати! Люди, які представляють альтернативний проект якось так дуже жорстко конфіденційно виступають. Я б так не ставив це питання, я ще раз кажу, я ніколи не говорив, що там я геніальний чоловік, який сам написав цей законопроект, до цього ми йшли довгий період часу. Ми абсолютно можемо врегулювати ці проблеми. Але мова йде від того, як від якої бази і до якої йти. Я пропоную взяти за базу те, що буде безумовно проголосовано на Верховній Раді всіма бо проти того, що я пропоную ніхто сьогодні не заперечує. А якщо автори законопроекту переконають свої позиції по торгівлі короткоствольної зброї, користуванням зброєю всіх депутатів, то в другому читання цю статтю можна добавити, проголосувати. Але, якщо ми йдемо в зворотній стороні, то ця їхня позиція, яка пов’язана з короткоствольною зброєю практично відкидає можливість прийняти закон, як такий. І тоді ми залишаємося на старій позиції, що дуже серйозне питання, яке заторкує життя дуже великої кількості людей не врегульовано законодавчо. В принципі в цьому різниця, я пропоную йти від меншого до більшого.
Дякую, Юрій Кармазін, у вас одна хвилина є.
Партія захисників Вітчизни "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати! Мова йшла по-перше, і тут абсолютно неправильно було сказано про те, що не врегульовано питання виробництва зброї , боєприпасів і ремонт зброї. Мова йшла і це одне із тих питань чому довго затягували прийняття законопроектів , три рази виносили по-різному , і потім комітет доопрацьовував. Мова йде тільки про зброю вітчизняного виробництва - це по-перше, вітчизняного. Я підкреслюю. Друге. Вітчизняна у нас ще десь виробляється, крім, як в державі? Ніде не виробляється. Друге. У нас тут говорять про те, що хтось озброює народ не ставиться так у нас питання. У нас тільки порівнюється, що маленька мільйонна Естонія має 100 тисяч зброї на руках. Я хотів би подякувати сьогодні авторам законопроекту, це народним депутатам Римаруку, народному депутату минулого скликання генерал-полковнику міліції Недригайло, генералу Біласу, Мухіну Володимиру Васильовичу - депутату минулого скликання, Данильчуку - депутату минулого скликання, Хомичу, Бернадському, професору Федорову Миколі Петровичу, іншим авторам, які працювали над цим законопроектом, які вклали душу. І хочу сказати, що ці питання, про які ви говорили, далі ми даємо право врегульовувати їх Кабінету Міністрів України. І ніякої небезпеки тут абсолютно немає. Приймати за перше читання треба приймати тільки законопроект наш, а не так званий "альтернативний". Дякую.
Шановні колеги, розгляд проекту закону про зброю завершено. Як ви бачите, в нас позиції відмінні, інколи полярно протилежні. Я думаю, що нам головне повинні визначитися у Верховній Раді і відділити лобіювання продажу зброї від створення належних умов для самозахисту людей, бо ми під прикриттям захисту людей інколи хочемо вирішити якісь власні проблеми. І головне, нам треба не допустити перетворення країни в суцільну охоронну структуру. І останнє, відносно того, як озброєні народні депутати України. Оскільки це трансляція йде, я думаю, що серед народних депутатів абсолютна більшість не має зброї. Тому я сьогодні, думаю, ми оформимо запит до Міністерства внутрішніх справ України, хто з народних депутатів має зброю і яку, для того, щоб проінформувати і слухачів, і народних депутатів України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошується закритим. Перерва до 16-ої години.