Шановні народні депутати, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему «Рада». [[16:01:05]] Зареєструвалися в сесійній залі 418 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, продовжуємо нашу плідну роботу. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про електроенергетику" [[щодо удосконалення законодавства з питань електроенергетики в частині розмежування відповідальності суб’єктів]] [[реєстраційний номер 4131]]. Доповідач – Романюк Микола Прокопович, заступник голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет на своєму засіданні 20 жовтня 2010 року розглянув поправки до другого читання законопроекту про внесення змін до Закону "Про електроенергетику" [[щодо удосконалення законодавства з питань електроенергетики в частині встановлення та розмежування відповідальності об’єктів, внесених Кабінетом Міністрів України]]. Проектом закону пропонується внести зміни та доповнення до Закону України «Про електроенергетику». Потреба у внесенні змін та доповнень, пов’язана з тим, що перерви у постачанні електроенергії споживачами можливі з декількох причин: з вини суб’єктів електроенергетики, виробництва електричної енергії, її передачі та постачання, внаслідок незадовільного технічного стану електроустановок. Законопроект встановлює межі відповідальності суб’єктів електроенергетики та споживачів за безперебійне та якісне постачання електричної енергії споживачам. Зазначені цілі передбачається досягти шляхом законодавчого розподілу відповідальності у відносинах, що виникають в процесі виробництва, передачі, постачання та споживання електричної енергії. Проектом закону визначаються умови настання відповідальності суб’єктів електроенергетики та споживачів електричної енергії в разі преривання електропостачання або постачання електроенергії неналежної якості. До тексту прийнятому в першому читанні надійшло 9 пропозицій від народних депутатів та від Кабінету Міністрів України, з яких три поправки було відхилено, а одна врахована частково. Стосовно поправок, внесених народними депутатами, то зазначу, що деякі з них внесені з метою уточнення формулювань в законопроекті і носить редакційні характери. Однією з них пропонується визначити незадовільною відповідальну за розробку методики розрахунку збитків у разі преривання електропостачання або постачання електроенергії неналежної якості. Пропозиції погоджено з Міністерством палива та енергетики. З огляду на вищевикладене пропоную народним депутатам погодитись з текстом законопроекту про внесення змін до Закону України «Про електроенергетику» [[щодо удосконалення законодавства з питань електроенергетики в частині встановлення та розмежування відповідальності суб’єктів]] викладено комітетом у своїх висновках і прийняти у другому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Поправка 1 не врахована. Наполягають на ній? Ні. далі. 4 поправка. Бут наполягає на ній? Ні. Всі інші поправки враховані. І 8-а, Бут. Наполягає? Ні. Комітет пропонує прийняти в другому читанні та в цілому як закон, Головне юридичне управління зауважень не має до законопроекту, тому, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України "Про електроенергетику" [[щодо удосконалення законодавства з питань електроенергетики в частині розмежування відповідальності суб’єктів]] [[реєстраційний номер 4231]]. Прошу голосувати. [[16:05:23]] За-43 Рішення не прийнято. На повторне друге? Будь ласка, ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне друге читання. [[16:05:50]] За-273 Рішення прийнято. Шановні колеги, нам треба зараз розглянути дуже важливе питання, вкрай важливе питання, а саме: пропозиції Президента України до Податкового кодексу України, тобто до двох законів: 7101-1, 7101-2. Доповідач – перший заступник глави Адміністрації Президента України Акімова Ірина Михайлівна. Співдоповідач – голова Комітету з питань податкової та митної політики Хомутиннік Віталій Юрійович. Будь ласка, Ірина Михайлівна. Матеріали всі роздані у вас, шановні колеги. Роздані, роздані, шановні колеги. Вето не включається до порядку денного.
Шановний спікер парламенту, шановні колеги-депутати, шановні громадяни України! Президент України переконаний, що Податковий кодекс потрібний нам якнайшвидше. Без нього країна не може далі нормально жити і розвиватися. Застаріла система адміністрування податків більше не може забезпечувати розвиток і втримувати на плаву актуальні економічні та соціальні програми. Але швидкість прийняття цього важливого документа не повинна йти на шкоду його якості. Вірність цього правила цілком підтвердило вето Президента, накладене на Податковий кодекс. Нагадаю вам, що практично на кожному засіданні Комітету з реформ, починаючи із схвалення програми реформ, Президент наголошував на тому, що він не допустить рішень, які б порушували конституційні права громадян або заважали веденню чесної підприємницької діяльності. Цю позицію він послідовно проводив на численних нарадах, але, на жаль, розробники законопроекту і народні депутати не змогли вчасно виправити допущені помилки. Президент у даному випадку виступив як принциповий державник. Він довів, що влада керується у своїх діях не політичною доцільністю, а національними інтересами України і українського народу, інтересами громадян, підприємців і усіх платників податків. Президент України скористався правом вето як гарант прав і свобод громадян. Кодекс зараз містить суттєві ризики, що можуть обернутися звуженням прав громадян і порушенням засадничих гарантій прав і свобод, визначених Конституцією України. Що мається на увазі? Зокрема у кодексі проігноровано конституційний принцип невинуватості особи, бо у разі якщо платник податків в адміністративному порядку оскаржує будь-яке рішення податкового органу, тягар доведення помилковості такого рішення покладається на платника. Виходить, що податковий орган у відносинах з платником податків завжди правий. Такий підхід є неприйнятним в демократичному суспільстві і потребує кардинальної зміни. По-друге, порушуються гарантії захисту особою своїх прав і свобод. Наприклад, по кодексу платник податків зобов’язан сплачувати одразу всю суму податку навіть, якщо суд ще не розглянув його позив про визначення рішення податкової недійсним. Кодекс дозволяє проводити перевірки без будь-якого письмового наказу керівника контрольного органу. Таким чином, платник навіть не може оскаржувати рішення про проведення перевірки. По-третє, у кодексі порушуються конституційні гарантії права власності, права здійснення підприємницької діяльності. Норма щодо адміністративного арешту майна на строк до 96-ти годин дає базу для зловживань і безпідставного розтягування у часі арешту майна без наявного рішення суду. Тобто можна на довго блокувати підприємницьку діяльність. Це неприпустимо. Четверте. У кодексі змінено правовий режим спрощеного оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва. Реформувати відносини у цій сфері необхідно. Але кодекс не розв’язує проблеми, він створює умови для нових проблем, звужуючи обсяг прав осіб, які обирають спрощену систему оподаткування і не встановлюючи гарантії захисту прав фізичних осіб – платників єдиного податку у перехідний період. П’яте. Кодекс обмежує права місцевого самоврядування, бо надає право установлення місцевих податків і зборів в Автономній Республіці Крим. До повноважень Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Відтак, може виникнути ситуація, коли на території Криму один і той же місцевий податок чи збір буде встановлений і Верховною Радою Автономної Республіки Крим, і відповідним органом місцевого самоврядування, причому, у різних розмірах. Обидва рішення будуть обов’язкові до виконання. Це порушує встановлене Конституцією України право територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення. Шосте. Кодекс невиправдано посилює адміністративний тиск на платників податків, бо він не чітко визначає процедуру здійснення податкового контролю. Це може призвести до зловживань з боку контролюючих органів і до порушення прав платників податків. Наприклад, у кодексі передбачено обов’язок платника податків під час перевірки давати пояснення з питань оподаткування в той час, як Конституцією гарантовано право особи відмовитися давати такі пояснення з будь-якого питання. Окреме питання – це податкове роз’яснення податкового та іншого законодавства, порядок надання яких та оприлюднення встановлюються по кодексу Кабінетом Міністрів України, а не законом. Треба відмовитися від податкових роз’яснень і регулювати податкові відносини виключно законами. Сьоме. Кодекс пропонує дисбаланс у визначенні прав та обов’язків платників податків і контролюючих органів. Кодексом передбачається суттєве розширення повноважень контролюючих органів і збільшення обов’язків у платників податків. При цьому кодекс не визначає чіткого механізму відповідальності посадових осіб контролюючих органів за невиконання своїх обов’язків. Посадові особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом, однак, такого закону ще немає. Натомість у кодексі системно викладено положення щодо притягнення до відповідальності самого платника податків. Такий дисбаланс у правовому регулюванні створює умови для багатьох зловживань правом з боку контролюючих органів і викликає у підприємців обґрунтовані побоювання можливого тиску з боку цих органів. Застосувавши право вето до Податкового кодексу, Президент направив в парламент пакет пропозицій, які по суті розв’язують проблему стосунків державної влади та бізнесу. У цих пропозиціях, по-перше, враховано конституційне право громадянина на захист своєї позиції у стосунках з податковими органами та в судовому порядку. Зокрема, з кодексу виключені ті позиції, які суттєво обмежували права підприємців, неадекватно посилювали роль податкової адміністрації. Податковий інспектор має знати і виконувати свої права та обов’язки, нести відповідальність за порушення так само, як і платник податків. У пропозиціях Президента вертається презумпція невинності платників податків. Виключаються норми, що розширюють права податкової без судових рішень. Платники податків отримують можливість ефективного оскарження рішення щодо суми оподаткування та рішень щодо проведення перевірок у суді. Скорочуються підстави для перевірок і встановлюється їх граничних термін, виключається можливість обмеження прав місцевого самоврядування. Пропонується відмовитися від інституту податкових роз’яснень і регулювати податкові відносини виключно законам. Унеможливлюється дискримінація віруючих осіб щодо одержання податкової знижки. А також Президент України пропонує зберегти чинну спрощену систему оподаткування обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва. Подальше удосконалення податкової системи буде потребувати розробки та прийняття окремих законів. Президент налаштований на подальшу конструктивну співпрацю з Верховною Радою України, з урядом, з підприємництвом по вдосконаленню законодавства щодо стимулювання розвитку малого бізнесу. Президент вже дав уряду розпорядження у двомісячний термін розробити та подати на розгляд законопроекти про розвиток малого підприємництва та реформування податкової та митної систем. Принцип закладається один – тільки баланс прав платника податків та контролюючих органів може створити цивілізовані умови для розвитку бізнесу. Я прошу Верховну Раду підтримати пропозиції Президента. Президент впевнений, що збалансований Податковий кодекс – це наш спільний шанс рухатися далі шляхом реформ. І я переконана, що у нас вистачить мудрості та волі для знаходження збалансованих рішень і в питанні нової податкової системи, і в реалізації соціальних реформ, і в реалізації глибокої реформи державної влади та по іншим напрямкам. Спасибі.
Дякую, вам також. Шановні колеги! Прошу записатися на запитання до першого заступника глави Адміністрації. Прошу записуватись. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Олександр Пеклушенко, будь ласка, ваше запитання, фракція Партії регіонів.
Ирина Михайловна! Я хочу поблагодарить вас не только за емкое выступление, а самое главное за ваше участие в работе над Налоговым кодексом. Благодаря лично вам многие раздражители были в нем сняты. Мы с вами прекрасно понимаем, что малый бизнес, это такой сектор экономики, перед которым государство в долгу. Сегодня благодаря малому бизнесу мы имеем прекраснейший средний класс, и это, во многом, благодаря упрощенной системе. Поэтому нам нужно сохранить в этой упрощенной системе все лучшее и преумножить. Я прошу вас в ответе еще раз сказать, что было до проекта Налогового кодекса по малому бизнесу? Что предусматривал проект? И что предусматривают сейчас предложения Президента, которые мы должны проголосовать?
Спасибо за вопрос, Александр Николаевич! Малый бизнес имеет принципиальное значение для развития любой экономической системы, и в частности в Украине в том числе. Предложения, которые содержались в Налоговом кодексе с точки зрения малого бизнеса, резко усиливали, прежде всего, права Налоговой инспекции по вмешательству в предпринимательскую деятельность. Это касается многих вопросов, я уже назвала принцип презумпции невиновности, который нарушался в Налоговом кодексе. И малий підприємець должен был бы доказывать, что он не виноват, по принципу «докажи сам, что ты не есть верблюд». Второй момент. Налоговая администрация получала практически безграничные права приходить на фактические проверки и проверять все. Более того, поскольку проверки должны были осуществляться и могли осуществляться по устному приказу руководителя налоговой инспекции, малый предприниматель практически не мог без наличия письменного наказа обращаться в суд и не соглашаться с решением о проведении проверки. Сейчас эти нормы существенно урегулированы. Кроме того, вы знаете, что вызвало огромные дискуссии.
Мікрофон, будь ласка.
вызвало огромные дискуссии в обществе сужение видов деятельности, которые попадают под упрощенную систему налогообложения и возможности изменения порогов для упрощенцев и для людей, которые имеют право работать с кассовым аппаратом. Вот почему Президент предложил убратьXIV раздел, который содержит в себе положения по упрощенной системе налогообложения и дал задание уряду вместе с предпринимателями выработать согласованные цивилизованные нормы, при которых с одной стороны в стране не будет налоговых дыр, а с другой стороны малый бизнес может работать цивилизовано и эффективно.
Олександр Стоян, фракція Партії регіонів. Будь ласка, ваше запитання.
Шановний доповідач, дуже добре, що Президент дослухався до тих пропозицій, які були внесені. Дійсно, сьогодні малий бізнес, мале підприємство, я маю на увазі, перш за все, яке робить якісь послуги, наприклад, майстерні, яких немає на селі, чи по пошиву одягу, чи по ремонту телевізорів, їх треба підтримати. Але є ще інші люди, які відносять себе до малого бізнесу, це реалізатори. Це саме ті мільйони людей, які стоять на ринках, які не мають кіосків, це кіоски тих, який сидить в кабінеті, дивиться по телевізору, як ці люди на Майдані мерзнуть, і потягують віски, а людей викидають туди. От я хотів спитати, на цих людей підприємець платить аж 200 гривень податку і 100 гривень в Пенсійний фонд. Я підрахував, за 30 років ці реалізатори накопичують собі аж 36 тисяч за 30 років в Пенсійний фонд і отримувати будуть пенсію 200-300 гривень. То виходить, що за рахунок працівників бюджетної сфери будуть платити. Як це питання вирішується у новому кодексі? Скільки будуть платити за цих людей підприємці, за людей-реалізаторів?
Уважаемые коллеги! Вы знаете, что вопросы пенсионных платежей, они были урегулированы в законопроекте, который был еще на летней сессии парламента проголосован. Вот почему все спорные вопросы, которые связанные с упрощенной системой налогообложения и другие спорные вопросы, еще раз подчеркиваю, были вынесены Президентом за пределы этого Налогового кодекса, потому что они требуют четкой доработки согласованных действий и возможности поиска, и нахождения разумного компромисса. Еще раз подчеркиваю, пенсионные платежи находятся за рамками Налогового кодекса, они регулируются отдельным законом, и этот закон вошел в действие, практически уже с летнего периода.
Руслан Князевич, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Прошу передати Бондарю Олександру Миколайовичу слово.
Олександр Бондар мікрофон, будь ласка.
Олександр Бондар фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Шановна Ірина Михайлівна! В мене два коротких до вас питання, може це не ваш рівень, але ви тут представляєте Президента України. Перше. Навіщо було доводити до сьогоднішнього стану ситуацію навколо Податкового кодексу, щоб дати такі розломні* зауваження – після того як він приймався в першому читанні, в другому. Потім всі протести. Не вже це Адміністрація Президента, Президент не бачили на самому початку? І друге питання. Хто буде нести відповідальність все ж таки за той діагноз, який поставив Президент у своєму вето. Подивіться, порушення конституційного принципу, порушення конституційних прав, порушення всіх гарантій, все що тільки завгодно в цьому Податковому кодексі порушено. Так хто ж все-таки винен в тому, що відбулося? Ви кажете, що це народні депутати так напрацювали. Я вважаю, що це подавала єдина, сильна влада, яка представляє Президента, уряд і більшість.
Уважаемый коллега! Спасибо за хороший вопрос. Я напоминаю вам историю прохождения Налогового кодекса, я напоминаю вам мнение, которое высказал Президент летом при поступлении этого документа в парламент. Я напоминаю, что еще летом сразу как только документ поступил в парламент, на рассмотрение, Президент высказался против окончательного принятия этого документа. И большинство замечаний, которые звучали летом – это нарушение конституционных прав и свобод граждан и предпринимателей в частности проверок, в частности возможности вмешательства в предпринимательскую деятельность без решения суда, нарушение презумпции невиновности. Все эти замечания были в летних выступлениях Президента. У меня возникает закономерный вопрос. После этого документ долгое время находился в парламенте, проходил огромное количество дискуссий вместе с парламентариями. Возникает вопрос: почему эти дискуссии не дали того разумного результата, на который рассчитывал Президент? И я думаю, что ответ на этот вопрос лежит в значительной степени, в значительной степени, в этих стенах.
Я, шановні колеги, прошу Кисельова Василя Олексійовича. А скажу, що відповідальність лежить на всіх нас і не тільки в цих стінах.
Уважаемая Ирина Михайловна, при постатейном голосовании за Податковий кодекс с голоса была принята норма, которая позволяла провозить «секонд-хенд» по весу. По моему разумению, это «дырка» в границе размером в 5 метров, которая позволит беспошлинно ввозить в Украину миллионы метров погонных тканей, тысячи или сотни тысяч предметов из меха под видом «секонд-хенда». И у меня просьба, если эта норма не учтена сейчас при поправках, то я прошу, чтобы предложили внести в Кабинет Министров нормы, изменяющие в Таможенном кодексе, которая бы эту «дырку» в границе закрыла. Спасибо.
Спасибо за вопрос или за рекомендацию. Уважаемый коллега, я напоминаю, что предложение Президента убрать из Налогового кодекса главу1 раздела ХІV, который регулирует, в том числе и виды деятельности, на которые распространяется упрощенная система налогообложения. Вопрос, который вы подняли, действительно очень важный, потому что нам нужно совместными усилиями в обществе вместе с предпринимателями решить один важный вопрос. Мы хотим жить в цивилизованной стране. Цивилизованная страна – это означает нормальные, качественные условия для развития бизнеса, но одновременно высокую налоговую дисциплину. Этот вопрос нужно решать совместно. Именно поэтому Президент дал поручение правительству вместе с предпринимателями предложить вариант урегулирования вопроса, стимулирование развития малого бизнеса без оставление налоговых дыр. И я надеюсь, что этот вопрос будет эффективно решен.
Олесь Доній, будь ласка, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Шановна пані Ірино, ви справедливо зазначили, що швидкість у прийнятті Податкового кодексу не повинна зашкодити якості. Натомість Кабмін продавив з провладною більшості у Верховній Раді документ, який сприяв подальшій олігархізації економіки України і тиску податковому на малий бізнес, що викликало, безперечно, обурення і громадських організацій, і дрібних підприємців. І під цим тиском ви тепер змушені приймати зміни. Я вірю, що вони у вас якісні, знаючи ваш професійний рівень. Але – знову швидко. І де гарантії, що знову, коли депутати отримали цей документ за годину перед тим, не будуть там знову не враховані всі необхідні нюанси? Можливо, краще все-таки дослухатися до протестувальників, до громадських організацій, які кажуть, що необхідність повного ветування, відхилення цього Податкового кодексу, прийняття бюджету на основі старого, і після того ретельно, ґрунтовно підготування нового Податкового кодексу.
Уважаемый коллега, я разделяю вашу озабоченность по поводу спешности принятия решения. И именно поэтому Президент не стал принимать поспешного решения и ветировал кодекс. Хочу отметить, кодекс ветирован полностью, не может быть частичного вето. Кодекс ветирован полностью по причинам, некоторые из которых я сейчас назвала. Теперь, что касается такого повильного подхода к решению проблем. Мне бы не хотелось, чтобы в Украине, когда только-только начался медленно с большими проблемами процесс реформ, мы говорили сейчас и использовали различного рода аргументы, чтобы этот процесс остановить. Перед вами, уважаемый коллега и перед урядом, и перед Администрацией сейчас стоит вопрос о рассмотрении бюджет на 2011 год. И если мы хотим стимулировать наше производство, если мы хотим ближе приближаться к европейским стандартам, то мы должны отчетливо себе, отчетливо понимать, что бюджет должен быть принятым на новой налоговой базе. Потому что именно эта налоговая база во многом дает позитивы.
Мікрофон, будь ласка.
и с точки зрения снижения налоговых ставок, и предоставление возможности стимулирование технологического обновления производства, я имею виду ускоренные нормы амортизации. Вот почему давайте за словами «подождем», «отложим» все-таки видеть конечную цель. Налоговый кодекс нам нужен. Его нужно принимать. Нужно дорабатывать в отдельных других законах нормы, которые сейчас не урегулированы, но мы должны двигаться вперед.
Дякую. Час вичерпаний. Голова Комітету з питань податкової а митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік. Це до двох законів. Я прошу вас.
Буває, буває, оскільки вони пов’язані між собою всі ці зауваження. Будь ласка. Віталій Юрійович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, Верховною Радою України 18 листопада 2010 року був прийнятий у цілому Податковий кодекс України та Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів у зв’язку з прийняттям Податкового кодексу України. 2 грудня цього року до цих актів відповідно до статті 94 Конституції України Президентом України було застосовано право вето та надані вмотивовані пропозиції. Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики сьогодні провів відповідне засідання, на якому розглянув пропозиції подані Президентом України. Вони мають 12 загальних напрямів, які направлені на удосконалення змісту Податкового кодексу: це дотримання конституційного принципу презумпції не винуватості, дотримання гарантії захисту осіб своїх прав та свобод, дотримання гарантії права власності, права здійснення підприємницької діяльності, створення належних умов для ведення малого бізнесу, дотримання прав місцевого самоврядування, забезпечення здійснення незалежної професійної діяльності. Визначення засад персоналізації відповідальності, методологічне забезпечення нових форм обліку та звітності платників податків, встановлення чіткого визначення порядку здійснення податкового контролю та збільшення адміністративного тиску, уникнення дисбалансу у визначенні прав та обов’язків платників податку та контролюючих органів. Та усунення порушень прав фізичних осіб. Тобто 12 блоків, які чітко визначають, що саме необхідно виправити в Податковому кодексі. Щодо основних положень, які мають найдискусійніші і найпринциповіші питання, то це питання, яке стосується спрощеної системи оподаткування. А саме 14 розділ Податкового кодексу. Президент запропонував вилучити I главу 14 розділу Податкового кодексу. І встановити, що з 1 січня 2011 року до внесення змін до розділу 14 Податкового кодексу в частині оподаткування суб’єктів малого підприємництва діє Указ Президента України від 3 липня 1998 року номер 727 про спрощену систему оподаткування, обліку та звітності суб’єктів малого підприємництва. Разом з тим, сказано, що протягом 2 місяців мається розробитись новий законопроект щодо спрощеної системи. До якого будуть залучені фахівці Кабінету Міністрів, Асоціації підприємців, промисловців тощо. Тобто найдискусійніший розділ, який стосується малого бізнесу, на сьогодні пропонується вилучити з Податкового кодексу. Другий блок питань, це питання, пов’язані з адмініструванням податків. Президент пропонує впорядкувати функції Державної податкової адміністрації та закріпити, посилити права платників податків в частині проведення перевірок, в частині накладання адміністративного арешту, де максимальний термін для такого арешту має бути 96 годин. Раніше суд мав можливість продовжувати цей термін, зараз це граничний термін – 96 годин і тільки за рішенням суду. Також пропонується змінити умови податкової застави. Зараз податкова застава може бути у сумі, яка у 2-3 рази перебільшує саму суму боргу. У пропозиціях чітко сказано, що сума податкової застави не може перевищувати суму податкового боргу. Вдосконалюється процедура оскарження. Якщо зараз податкові зобов’язання вважаються узгодженими після закінчення апеляційного оскарження, то пропозиції Президента полягають у тому, що узгодженими можуть бути тільки після судового остаточного рішення. А також обов’язок доказу правильності прийняття рішення у більшості процедури оскарження рішень покладається на податкові органи. Сьогодні ці рішення покладаються.
Віталій Юрійович, зауваження Президента України і мотивацію озвучила перший заступник глави Адміністрації. Тому я просив би вас рішення комітету. А повторювати те, що є у вето, я думаю, що всі вже його прочитали.
Я закінчив з точки зору того, що було найдискусійнішими. Комітет прийняв рішення підтримати пропозиції Президента України та рекомендувати Верховній Раді прийняти подані Президентом України пропозиції змін до Податкового кодексу та внесення змін до деяких законодавчих актів у зв’язку з прийняттям Податкового кодексу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, запишіться на запитання до голови комітету. Прошу прізвища народних депутатів показати. Остап Семерак, фракція «БЮТ – «Батьківщина».
Прошу передати слово Королевській.
Наталія Королевська. Мікрофон.
Уважаемые коллеги! Сейчас мы увидели, действительно, пример того, когда люди могут говорить четкое нет, когда люди могут объединяться и противостоять действиям власти, противостоять коррупции и беспределу чиновников. И к своему коллеге, председателю комитета я хотела бы задать вопрос. Как вы оцениваете те поправки, которые предложены Президентом? Они меняют философию налоговой системы? Вносят ли они, действительно, радикальные изменения в администрирование налога в нашей стране, в распределение бюджета и в борьбе с коррупцией? Я считаю, что нет. И я считаю, что эта работа еще глобальна, и она впереди. И то, что люди смогли сейчас отстоять свои минимальные права, то это только первый шаг к диалогу. И если вы не будете последовательны, не будете слышать людей и не будете сегодня направлять работу против того произвола, который делает власть, то майданы все еще впереди. И это только первый.
Дякую за запитання. Ви розумієте, що кожен законодавчий акт, він складається з прийняття в першому читанні за поданням авторів, в даному випадку автори – Кабінет Міністрів, доопрацювання парламентом України. Ми з вами разом допрацьовували цей документ. І останній етап – це Адміністрація Президента та пропозиції Президента. Зараз третій етап, який проходить Податковий кодекс. Мені здається, що він достатньо удосконалює сам документ. І в частині, саме фіскальній частині, він значно полегшує умови ведення бізнесу та зменшує податкові можливості щодо різних питань, про які ми говорили. Щодо наступних змін, я думаю, що ми ще будемо повертатися до Податкового кодексу. Принаймні раз на рік ми маємо робити такі зміни щодо зменшення, щодо змін ставок, рентних платежів, акцизів, а також будемо дивитися, які треба виправляти питання.
Володимир Яворівський, фракція «БЮТ - «Батьківщина».
Шановний пане Хомутиннік! Шановні наші виборці! Ви знаєте, моя душа у сум’ятті. У мене таке враження, що сьогодні щось сталося. Шанований нами Президент Янукович, по-моєму, покинув свою команду. Послухайте вирок, який він вам виносить. Зачитую: Порушення конституційного принципу презумпції невинуватості. Порушення конституційних гарантій захисту особою своїх прав і свобод. Порушення конституційних гарантій і права власності, права здійснення підприємницької діяльності. Обмеження для ведення малого бізнесу. Хлопці, це ж вирок вам. Через те я й пропоную: нащо ви оце займаєте час? За скороченою програмою, ніхто нічого не читав, вносьте ці програми. А Майдан вам відповість і оцінить ваші поправки.
Колего, це загальні фрази, але щодо суті законопроекту, то законопроект. пропозиції від Президента вони роздані, вони чіткі, зрозумілі та обґрунтовані.
Соколов, фракція «БЮТ - «Батьківщина», будь ласка.
Де Соколов? Будь ласка, Подгорний Сергій.
Прошу передати слово Сасу Сергію Володимировичу.
Сергій Сас, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ну ще буквально декілька. тиждень-декілька днів назад нам говорили деякий депутат [[умовно назвем його прізвище «Чичиков», щоб не давати права на репліку]] говорив, що це геніальний документ, що це друга Конституції економічна фінансова. Висновок один. Влада обпарафінилась і визнати це не хоче сьогодні. [[Оплески]] Що стосується запитання. Шановний голово комітету, Регламент говорить про те, що треба, щоб була порівняльна таблиця. Де вона? Регламент говорить, що питання можна розглядати тільки не пізніше, як за три дні після того, як роздані були матеріали. Чому ви порушуєте знову Регламент? Припиніть ці всі речі, тому що вийде те, що вийшло минулого разу. І я погоджуюсь, що питання, шлях ваш – до Майдану. Іншого варіанту у вас немає. Дякую.
Дякую. Я думаю, що регламентний комітет дасть оцінку тій процедурі, яка відбувається. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Я розумію, але час вичерпаний. Ну, на жаль. Юрій Анатолійович. На превеликий жаль. Шановні народні депутати, переходимо до прийняття рішень. Яке обговорення? Яке обговорення? Шановні народні депутати, я прошу вас! Немає обговорення. Шановні народні депутати, прошу спокійно! Після доповіді і співдоповіді Верховна Рада України переходить до голосування відносно пропозицій Президента України. Шановні народні депутати, Верховна Рада може прийняти рішення: розглядати кожну поправку або прийняти рішення інше, в іншому порядку, визначеному Верховною Радою України. Так гласить 134 стаття. Тому я ставлю на голосування пропозицію – прошу уваги! – щоб ми розглянули шляхом голосування одразу врахування всіх поправок Президента до Податкового кодексу України. Прошу голосувати за цю поправку. Прошу голосувати. Спокійно! Спокійно! [[16:41:57]] За-258 Рішення прийнято. Тепер я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Податкового кодексу України в новій редакції з урахуванням пропозицій Президента України. Прошу голосувати. [[16:42:27]] За-268 Рішення прийнято. Але, шановні колеги, ми прийняли в новій редакції закон – Податковий кодекс України. Нам тепер треба розглянути ще другий закон, де йдеться про внесення змін до законів у зв’язку з прийняттям Податкового кодексу. По фракція, будь ласка. По фракція, будь ласка: Партія регіонів – 176, «БЮТ – «Батьківщина» - 7, "Наша Україна – Народна самооборона" – 13, комуністів – 26, Народна партія – 20, позафракційні – 26. Тепер оголошую до розгляду Закон України «Про внесення змін.
З мотивів – в кінці, розглянемо, буде з мотивів. [[Шум у залі]] Ну, будь ласка, з мотивів по одній хвилині від фракцій. Будь ласка, по одній хвилині від фракцій. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, фракція «Наша Україна – Народна самооборона» вважає, що ми зараз знову допустили порушення закону «Про Регламент Верховної Ради України». Нам не роздали, взагалі не існує сьогодні висновків Головного юридичного управління, немає таблиці, про яку говорили. І нарешті, абсолютно не враховується рішення Конституційного суду від сьогоднішнього числа. Сьогодні оголошено про неконституційність положень Закону про Державний бюджет України. І знову наступаємо на ті самі граблі. Ми не дали можливості поставити запитання до конкретних поправок і скористатися правом на законодавчу ініціативу народним депутатам. Шановний Володимир Михайлович, через це я наголошую, що навіть непогані поправки, які по суті на половині переписані з моїх поправок, також не можуть говорити про те, що це є досконалий документ. Бо це документ недосконалий, він не може бути прийнятий такий проце.
Тепер усі зрозуміли, хто автор поправок. Від БЮТ хто буде виступати? Кириленко Іван.
Шановні колеги, фракція проголосувала. фракція проголосувала проти прийняття цього документу. Я назову тільки один мотив, який в залі не звучить, але треба, щоб уже він звучав. Шановні друзі, отаким чином в автоматичному режимі, помахом однієї руки проголосували зміни Регламенту і Регламент став вище Конституції, проголосували виборче законодавство, яке зараз навіть Президент засудив, проголосували судову реформу, яку Венеціанська комісія зараз розгромила, проголосували Податковий кодекс, не врахувавши жодної поправки опозиції. Тепер почитайте поправки Президента, а тепер подивіться наші 860 поправок від БЮТу: один до одного співпадають. Колеги, отак в автоматичному режимі буде проголосований бюджет і інші так звані «реформаторські документи», які потім знову в зал з позором будуть вноситися і переголосовуватися. До яких пір в автоматичному режимі буде Верховна Рада? Без дискусій, без обговорення, без того, щоб співставити думки. До яких пір ми так будемо працювати? Це не робота, це «жалкое подобіє» роботи парламенту.
Виявляється, Юрій Анатолійович не єдиний автор поправок. Так, будь ласка, хто від блоку. від Народної партії? Немає. Михайло Васильович, прошу.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты! Власть еще раз продемонстрировала, что она может слышать и слушать народ, и она готова в конструктивном диалоге рассматривать предложения, принятие которых идут на пользу и государству, и народу в целом. Нужно отдать должное и малому бизнесу, ведь последнее время, в последние дни была найдена площадка для компромисса. И площадкой для компромисса явилось то, что малый бизнес стал рассматривать свои проблемы в контексте интересов всей страны. Поэтому мы сегодня проголосовали абсолютно в рамках Регламента, поскольку Президент заветировал весь закон, дал предложения конструктивные, которые устраивают абсолютное большинство представителей малого бизнеса и предпринимательства. Мы проголосовали. И также просьба проголосовать те змины до закону, когда мы расчленили этот закон также с учетом Президента и отдать закон на подпись Президенту с тем, чтобы закон был как можно быстрее подписан и мы приступили к рассмотрению второго жизненно важного документа – проекта бюджета на следующий год. Спасибо.
Дякую. Інші фракції не наполягають? Переходимо до повторного розгляду Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Податкового кодексу з пропозиціями Президента України [[реєстраційний номер 7101-2]]. Доповідає перший заступник голови Адміністрації Президента Акімова Ірина Михайлівна. Будь ласка.
Шановні колеги народні депутати, шановні громадяни! Президент України розглянув прийнятий Верховною Радою України 18 листопада цього року Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» у зв’язку з прийняттям Податкового кодексу України та прийняв рішення щодо застосування до нього права вето, оскільки ряд його положень суперечать Конституції України та звужують права громадян і є економічно не оправданими. Так, Президент України не погоджується з тим, що платники податків можуть бути позбавлені права на судовий захист у зв’язку з тим, що закон фактично позбавляє права платників податків оскаржувати в суді рішення податкових інспекцій [[Шум у залі]] щодо накладання арешту на їх майно та кошти на рахунках. Неможливо було погодити Президентом з тим, щоб з будь-яких об’єктивних причин значно розширюються права податкових органів по адмініструванню стягнення податків. Передбачався у цьому законі такий механізм адміністративного арешту майна, коли можна було навіть сумлінного платника податків безпідставно позбавити можливості розпоряджатися належним його майном. У даному випадку податковому органу достатньо було лише подати до канцелярії суду звичайного папірця і попросити суд продовжити термін арешту майна та коштів такого платника. У цій ситуації арешт автоматично продовжувався на весь строк судової тяганини, а платник податків мав лише можливість лише спостерігати, як суд фактично ставав каральним інструментом в руках податківців. Президент України категорично не погодився з таким підходом і запропонував механізм, який дозволить збалансувати інтереси як платника податків, так і забезпечить умови для виконання своїх функцій податковим органам. Зокрема, для накладання податкового арешту податковому органу надається 24 години, протягом яких він зобов’язаний звернутися до суду з метою перевірки судом обґрунтованості прийняття рішення. Вся процедура щодо майна під арештом та визначення подальших дій податкового органу не може перебільшувати 96 годин. Несприятні також нові підходи щодо встановлення більш жорстоких критеріїв для віднесення підприємств до категорії малих та скорочення їх обсягу валового доходу і кількості працюючих на них. Впровадження цих критеріїв могло призвести до того, що значна кількість суб’єктів господарювання втратила б статус малого підприємства. Економічні підстави для цих новацій відсутні, вони не відповідають європейським стандартам, тому Президент України пропонує залишити існуючі критерії надання статусу малих підприємств. Ще одним чутливим питанням, яке не можна залишити поза увагою є внесення змін до Бюджетного кодексу, які вилучають 50 процентів надходжень від податку на доходи фізичних осіб до бюджету міста Києва. Такий підхід є не справедливим по відношенню до киян, він не відповідає принципу єдності бюджетної системи в Україні і Президент не може допустити, щоб бюджет столиці урізався, в тому числі через недостатнє фінансування програм розвитку. Від так, Президент наполягає на тому, що доходи фізичних осіб повинні зараховуватися до бюджету Києва в повному обсязі. Крім того, Президент України пропонує вилучити ще декілька статей закону, які містять правові неузгодженості з діючим законодавством, або не є предметом регулювання Податкового кодексу. Я прошу вас підтримати пропозиції Президента. Дякую за увагу.
Будь ласка, шановні колеги, запишіться на запитання до доповідача. Прошу прізвища вивести на табло. Володимир Філенко, фракція "БЮТ - "Батьківщина"".
Я прошу передати слово Наталії Королевській.
Наталія Королевська, мікрофон.
Уважаемые коллеги! Уважаемая Ирина Михайловна! Действительно, те поправки, которые предложены они нужные. И то, что вы приняли решение узаконить упрощенную систему, это тоже необходимо сегодня. Но мы с вами реально понимаем, что этого недостаточно и что это не является сегодня налоговой системой, которая могла бы вывести экономику из кризиса. Это не та философия, которая дала бы сегодня дополнительные доходы в бюджет и дала бы стимулы развития малого и среднего бизнеса, позволила бы стать стране конкурентной и позволила бы нашему бизнесу стать независимому. Сегодня продолжается по стране государственный рэкет, перераспределение финансовых потоков, перераспределение частной собственности. Это недопустимые моменты для независимой страны, для страны, которая хочет быть конкурентной на мировой арене. И я считаю, что данный документ.
Мікрофон, будь ласка, завершіть формулювання питання.
А моя там следующая минута, можно ее использовать. И данный документ нам необходимо было бы дорабатывать действительно через диалог, не доводить страну до майданов. Поэтому мы настаиваем на том, что должны быть уволены псевдореформаторы, которые сегодня допустили в стране такой экономический бум, те реформаторы, которые стояли в основе разработки данного кодекса. Где господин Тигипко? Почему он не присутствует в зале? Почему он спрятался за спинами парламента и не несет ответственности сегодня за тот беспредел, который был предложен в Налоговом кодексе? Где сегодня те, кто стоят на защите прав предпринимателей в стране? Почему людей бросили в хаос, выбросили на улицу и сейчас они должны будут восстанавливать бизнес и опять жить в неопределенности? Потому что неизвестно какой документ будет доработан в течение следующих месяцев. Мы ждем от вас четкой понятной налоговой реформы и главное административной реформы налоговой системы Украины. Пока не будут поменяны контролирующие органы, пока не будет диалога между властью и бизнесом, не будет развития Украины в нашей.
Уважаемая коллега, спасибо за декларацию, поскольку это была скорее декларация чем вопрос. Я с вами согласна в том, что философия, которая закладывается в Налоговый кодекс, и документы, которые сопровождают Налоговый кодекс, я имею в виду внесение изменений в другие законы, должна соответствовать философии ведения цивилизованного бизнеса. Именно поэтому Президент Украины, когда накладывал вето, и на Налоговый кодекс и на этот закон руководствовался принципом, философия: платить налоги должны все, но должны быть равные права, и у Налоговой администрации – и у налогоплательщика, и у малого бизнеса – и у крупного бизнеса, и у любого гражданина Украины. Своими поправками он восстанавливает, с моей точки зрения, философию цивилизованного ведения бизнеса. И, я думаю, что ваш комитет должен максимальным образом участвовать в процессе подготовки тех законопроектов, которые будут способствовать развитию, стимулированию малого предпринимательства и способствовать реформированию самой налоговой службы как основы вот этой самой цивилизованной философии бизнеса.
Дякую. А відносно віце-прем’єра Сергія Тигіпко, завтра «година запитань до Уряду», і буде відповідати на запитання народних депутатів України віце-прем’єр-міністр України. Шановні колеги, Руслан Князевич передає право на запитання Анатолію Гриценку, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановний доповідач! В мене питання стосується IХ розділу законопроекту. Якщо зараз буде внесена пропозиція проголосувати чохом, так само як і попередній законопроект, то тут немає чого голосувати, тому що тут не викладена редакція пункту, який хоче бачити Президент. Він сформулював проблему, що з 1 січня може діяти кілька законів і буде колізія – так само як і ті всі бланкетні норми. Як ви передбачаєте голосування за цей 9 пункт і чи маємо воно взагалі сенс? Дякую.
Спасибо, что вы внимательно познакомились із зауваженнями Президента. Я напоминаю, что право голосования находится здесь в зале. Я думаю, что его предложение способствует улучшению качеству самого документа, и качеству бизнес-климата. Право голосования, повторяю, находится в ваших руках коллеги !
Андрій Павловський фракція «БЮТ-«Батьківщина».
Шановний доповідач! Ми бачимо, що пропозиції Президента до вето на Податковий кодекс на цей закон не змінюють головної філософії – суті. Ці документи підготовлені для задоволень інтересів великого капіталу. Знову не закриті схеми ухилення від оподаткування через офшорні зони, роялті і знову будемо бачити, як мільярди доларів ховаються в офшорних зонах від оподаткування. Ми ж знаємо, що були і інші вимоги підприємців, вони вимагали взагалі відхилити Податковий кодекс як закон і з наступного року спокійно, з 2011 року, як вимагає того Бюджетний кодекс, без метушні розглянути на новій базі філософській цей Податковий кодекс, і як вимагає Бюджетний кодекс запровадити його з 1 січня 2012 року. Ну для чого знову ця метушня? Знову поспіх, знову потім будемо вносити правки і так до без кінця. Дякую.
Спасибо, уважаемый коллега. Давайте четко поймем, чего же мы хотим. Если вас интересует вопрос роялти, то внимательно прочтите и поправки Президента, и сам текст Налогового кодекса. Как раз вот эта «дырка», через которую утекали достаточно большие финансовые ресурсы, через изменения в Налоговый кодекс закрывается, по крайней мере в значительной степени. Поскольку в том случае, если роялти находятся в оффшорных зонах, то их нельзя относить на затраты. Второй вопрос опять связан со словом «философия». Коллеги, мы можем философствовать достаточно долго, потому что депутаты, которые находятся в этом зале, безусловно, очень интеллектуально развитые, умные люди. Но давайте подумаем и о том, что граждане Украины ждут от нас не только философии, а конкретных шагов по улучшению их бизнес деятельности, их жизни, их социальных стандартов. А это зависит в значительной степени от принятия таких важных законов, которые сейчас рассматриваются. Поэтому я думаю, что принцип должен быть: от философии к конкретному делу.
Шановні народні депутати, там технічно зняли прізвище Подгорного, він має право на запитання. Будь ласка. А потім Давиденко.
Уважаемый докладчик, вы применили очень хороший такой термин «философия цивилизованного ведения бизнеса». Так вот у меня в связи с этим вопрос: как вы думаете, возможна ли вообще цивилизованная философия в обществе, где отсутствует философия цивилизованного законотворчества, а присутствует философия «наперсточников», философия насильников? Потому что то, как мы принимаемв последнее время все законы, - обязательно только через колено. Прочитать их не нужно никому, таблиц никаких никто ни кому не выдает. И поэтому, мне кажется, Президент в первую очередь должен, как говорится, построить свою фракцию и сказать: «работайте цивилизовано в парламенте, а не по бандитски». Спасибо.
Уважаемый коллега, я понимаю, что у очень многих коллег депутатов будет желание сейчас вместо того, чтобы рассматривать конкретный документ, который очень важен для бизнеса, для следующего бюджетного года использовать эту высокую трибуну для различного рода политических вопросов, нападок, которые не имеют отношение к процессу. И я бы призвала вас, уважаемые коллеги, отнестись сейчас со всей внимательностью к поправкам Президента и принять этот закон, который является второй составной частью Налогового кодекса, для того, чтобы в следующем году страна могла жить: во-первых, на новой налоговой базе, используя все преимущества, которые в Налоговом кодексе заложены и, с другой стороны, чтобы нормы цивилизованного бизнеса, взаимоотношение между налоговой администрацией и налогоплательщиками были приведены все-таки в цивилизованные европейские рамки. Для этого мы должны сейчас обсуждать конкретный документ.
Народний депутат Давиденко, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Давиденко, Українська Народна Партія. В мене три запитання є до вас. Перше питання, оскільки дуже мало часу, як роздали документи щодо цього законопроекту і до вето на Податковий кодекс, я хотів би почути від вас: чи в цих пропозиціях змінюється законодавство в частині агропромислового сектору, фіксований податок, пільги по ПДВ і так далі? Крім того, чи ви розраховували, наскільки загалом буде вплив в наступному році на дохідну частину бюджету, в зв’язку з прийняттям цих документів з пропозиціями Президента? І третє питання: як ви рахуєте, платники податків та контролюючі органи і взагалі державні органи встигнуть до 1 січня перестроїтись під нові правила гри?
Спасибо за вопрос. Если вы обратили внимание, в первую очередь на Налоговый кодекс, то увидели, что часть норм, особенно норм, связанных с проверками, откладывается на трансформационный период во времени. Почему это делается? Это делается именно для того, чтобы обе стороны: и бизнес с одной сторон и налоговые органы были готовы к соответствующим налоговым изменениям. Пункт второй. Во время рассмотрения комментариев к Налоговому кодексу Президент всерьез поднимал вопрос о том, что все необходимые методологические документы, то есть подзаконные акты, которые регулируют процедуры, связанные с новым налоговым законодательством, должны быть в пределах первого квартала разработаны, представлены и утверждены. Для чего? Для того, чтобы в течение переходного периода, коем и будет 2011год, и налогоплательщики, с одной стороны, и налоговые органы могли цивилизовано привыкнуть к новым правилам игры. Я думаю, что те поправки, которые были внесены в связи с этими нормами.
Мікрофон, будь ласка.
и в Налоговый кодекс, и в этот закон как раз помогут, цивилизовано подстроиться и привыкнуть, выяснив все возможные противоречия и устранив их, к новым правилам налогового законодательства.
Дякую. Час вичерпаний. Від комітету голова комітету Віталій Хомутиннік. Будь ласка.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! Комітет сьогодні на своєму засіданні розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Податкового кодексу України. В цілому документ розданий. Він містить текст на 9-ти сторінках. І всі пропозиції направлені на удосконалення прийнятої редакції Податкового кодексу. Тому для того, щоб не дублювати ту доповідь, яка вже була надана першим заступником Голови Адміністрації Президента, я тільки висновок комітету. Комітет рекомендував прийняти пропозиції Президента щодо змін до деяких законодавчих актів у зв’язку з прийняттям Податкового кодексу України. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання до голови комітету. Прізвища прошу показати. Наталія Королевська, фракція "БЮТ – «Батьківщина».
Уважаемый Виталий Юрьевич, я еще раз хочу к вам обратиться. Что, к сожалению, в данном кодексе остались достаточно одиозные и серьезные нормы, которые являются преградой для развития. Это касается взаимоотношения единоплательщиков с юридическими лицами. Остается резервация единоплательщиков. Потому что не смогут они эффективно развиваться и выстраивать свою перспективу. Это необходимо провести дифференциацию пенсионных платежей. Потому что ряд единоплательщиков сегодня являются уже пенсионерами. Люди, которые отработали всю жизнь на страну, ушли на пенсию, а сейчас их заставляют дополнительно платить пенсионный фонд. Необходимо доработать социальный взнос, который принят и вступает в январе месяце. Потому что он не соответствует уже подходу существующего налогового законодательства. Необходимо убрать дополнительные проверки с полномочиями. Поэтому большая просьба к вашему комитету, убедить сегодня большинство о необходимости внесения изменений. Потому что данный кодекс несовершенный.
Дякую за запитання. Сьогодні ви були на комітеті, я думав, що після того, як ми вилучимо I главу 14 розділу, яка стосується спрощеної системи, ми залишимо більше такого, грунтовного поля для дискусії. Але, напевно, воно все ж таки є. І ми з вами разом будемо доопрацьовувати. Але я вважаю, що варто зазначені, які позитиви є в кодексі. Щодо зменшення податків, щодо автоматичного відшкодування податку на додану вартість, щодо функцій податкової адміністрації та багато інших речей. Давайте вже почнемо змінювати риторику. Дякую.
Олександр Чорноволенко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Шановний пане Хомутинніку! От дивіться, не здається вам, що всі ці зауваження, які ми зараз розглядаємо, ми могли би прийняти ще у другому читанні, врахувавши поправки депутатів? Адже ці поправки Президента співпадають з поправками депутатів, і, скажімо, особливо нового нічого нема. І взагалі, як ви розраховуєте після такої критики Президента, бо це ж і критика, у тому числі і вашого комітету критика, бо ви пропустили таке, як далі працювати над законодавством, і як оце все. І друге питання. Ми зараз теж чомусь поспішаємо, і теж я чую.Акімової почув про те, що бюджет треба приймати. Але ж ми прийняли рішення з вами, приймаючи Бюджетний кодекс, що цей закон, який ми зараз приймаємо, може бути врахований тільки у 2012 році, бо можна враховувати при опрацюванні над бюджетом те, що.
Дякую за запитання. Ми разом з вами 90 відсотків часу приділили критиціXIV розділу, а саме, першій главі цього розділу спрощеної системи. І одна із пропозицій комітету була також, що вилучити цей найдискусійніший розділ і зосередити свою увагу на Податковому кодексі: на податку на прибуток підприємств, на податку з доходів фізичних осіб, ПДВ, адміністративні питання та багато інших речей, про які треба було вести дискусію, і зараз над якими ще працювати. А це було спільне рішення. Зараз, вилучивши цей дискусійний блок, ми окремо над ним будемо працювати. І фактично ми залишили той свод законів, податкових законів, який мав був прийнятий ще 15 років. Тому, думаю, що це рішення воно таке компромісне та те, яке відповідає сьогоднішнім реаліям.
Іван Попеску, фракція Партії регіонів.
Прошу передати слово Пеклушенко.
Олександр Пеклушенко, будь ласка.
Юрий Витальевич, спасибо вам за информацию. Сейчас в стране объявлен конкурс: «Алло, мы ищем победителей!», и уже победители нашлись. Уже в кулуарах Верховного Совета рассказывают о том, что они испугались, они заставили. Я могу со всей четкостью сказать, что нашего Президента нельзя заставить испугаться. Наш Президент вел дискуссию все эти дни, пока вы, политики думали, чтобы заработать капитал на этом. Наш Президент встречался с бизнесом, его они убедили. Его убедили не майданы, его убедил здравый смысл. Это лишний раз доказывает, что Президент наш – народный Президент. Это первое. Второе. Вопрос. Как вы видите формат сотрудничества в будущем с бизнесом при написании последующей части Налогового кодекса?
Дякую за запитання. При комітеті створена громадська колегія, до якої входять 40 осіб, уповноважених від тих чи інших асоціацій профільних. Тому ми працювали з цими людьми і будемо надалі працювати задля того, щоб враховувати позицію малого, середнього бізнесу та промисловості в цілому. Дякую за увагу.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Я поставлю на голосування пропозицію, щоб ми проголосували, прошу уваги, щоб ми проголосували зараз одразу за всі поправки і пропозиції Президента до цього закону. А потім, якщо буде позитивне рішення, прийдемо до прийняття рішення. Прошу голосувати за першу пропозицію. [[17:11:39]] За-268 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» у зв’язку з прийняттям Податкового кодексу у новій редакції з урахуванням пропозицій Президента України. Прошу голосувати. [[17:12:15]] За-272 Закон прийнято в новій редакції. Дякую. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 178, «БЮТ - «Батьківщина» – 6, „Наша Україна – Народна самооборона” – 18, комуністів – 26, Народна партія – 20, позафракційні – 24. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо подолання соціального сирітства в сім’ях громадян, які працюють за кордоном]] [[реєстраційний номер 2578]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань правової політики Шишкіна Еліна Вікторівна.
Шановні колеги! Шановний Володимире Михайловичу! Комітет на своєму засіданні розглянув вказаний законопроект. Законопроектом пропонується запровадити нові форми опіки та піклування, так як тимчасова опіка та тимчасове піклування, що встановлюються органами опіки та піклування за спільною заявою батьків дитини, або того з батьків. З ким проживає дитина у разі виїзду батьків на постійну роботу за кордон. До комітету на друге читання надійшло 19 правок наших колег народних депутатів України. З цих 19 правок комітет врахував лише одну правку – колеги Толстенка. Цією правкою зазначений законопроект пропонується відхилити, оскільки регулювання цього питання можливо не шляхом запровадження інституту тимчасової опіки, а шляхом укладення батьками та особою, якій дитина передається на виховання у сім’ю, договору про патронат над дитиною, який має бути нотаріально посвідченим. Комітет одноголосно прийняв вказане рішення, тому він пропонує Верховній Раді України відхилити вказаний законопроект. Такою ж самої думки дотримується і Головне юридичне управління. Комітет прийняв таке рішення так само і після заслуховування представника Міністерства у справах сім’ї, молоді і спорту. Тому тут можна сказати, що рішення було одностайне і одноголосне. Тому комітет пропонує Верховній Раді відхилити вказаний законопроект, врахувавши при цьому лише одну правку.
Шановні колеги, може ми поступимо таким чином. Оскільки комітет прийняв єдине рішення, одностайне рішення про відхилення законопроекту, я поставлю відповідно до Регламенту про прийняття його в другому читанні і в цілому як закон. А коли не буде підтримана ця пропозиція, тоді буде це означати, що законопроект відхилено. Немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо подолання соціального сирітства в сім’ях громадян, які працюють за кордоном. І перед цим нагадую, що комітет і Головне юридичне управління прийняли негативне рішення щодо цього законопроекту. Прошу визначатись. [[17:15:25]] За-34 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо запобігання протиправному захопленню земельних ділянок]]. І поки доповідач – Забарський Владислав Валерійович – підходить, я, шановні колеги, оголошу рішення фракції «БЮТ – «Батьківщина» про виключення зі складу фракції народних депутатів: Баграєва Миколи Володимировича, Буряка Олександра Васильовича, Васадзе Таріела Шакровича, Гайсюка Петра Петровича, Глуся Степана Карловича, Сігала Євгена Яковича і Скубенка Володимира Петровича. Рішення остаточне, оскарженню не підлягає. Будь ласка, Владислав Валерійович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Комітет з питань правової політики розглянув на своєму засіданні 20 жовтня 2010 року доопрацьований до другого читання з урахуванням пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи – всього 7 – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання протиправному захопленню земельних ділянок, поданий народними депутатами Кармазіним, Бевзенко, Мірошніченко і прийнятий Верховною Радою України 21 вересня 2010 року в першому читанні за основу. Під час розгляду законопроекту комітет дійшов висновку, що запропоновані поправки народних депутатів України Бевзенка та Кармазіна суперечать статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Разом з тим, була врахована поправка щодо відхилення законопроекту за результатами його розгляду в другому читанні. Слід зазначити, що приймаючи рішення, комітет врахував, що ініціатори законопроекту внесли на розгляд Верховної Ради України інший законопроект про внесення змін до статті 376 Цивільного кодексу України [[щодо самочинного будівництва]], в якому пропонується більш вдало врегулювати порушені питання та з урахуванням вище викладеного комітет вважає за доцільне рекомендувати Верховній Раді України відхилити проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України за результатами розгляду в другому читанні. Прощу підтримати рішення комітету.
Шановні народні депутати, комітет пропонує відхилити законопроект. Головне юридичне управління також вважає, що необхідно законопроект відхилити. Тому, якщо ви не заперечуєте, я поставлю на голосування за Регламентом про прийняття законопроекту в другому читанні і в залежності від вашого рішення, будемо визначати. Нема заперечень? Я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобіганню протиправному захопленню земельних ділянок. Реєстраційний номер 3588. Прошу визначайтесь. [[17:18:57]] За-41 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення зміни до розділу ХІІ «Прикінцеві положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо передачі справ, пов’язаних із соціальними виплатами [[реєстраційний номер 7148]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Шпенов Дмитро Юрійович, будь ласка.
Даний законопроект направлений на обеспечение выполнения решений Конституционного Суда Украины от 9 сентября 2010 года. Этим решением были признаны неконституционными нормы закона 1691от 18 февраля 2010 года, которые. дела по социальным выплатам были переданы из юрисдикции административных судов в гражданские. В первом чтении законопроект принят 21октября 2010 года. При подготовки законопроекта ко второму чтению в Комитет по вопросам правосудия было подано семь поправок к данному законопроекту. Комитетом на заседании 15 ноября 2010 года при рассмотрении законопроекта одна из поправок учтена полностью, четыре поправки учтены частично, две поправки отклонены. Результатом работы комитета является сравнительная таблица ко второму чтению, которая предусматривает следующий порядок передачи дел, связанных с социальными выплатами. Дела, открытые в порядке гражданского судопроизводства, а также поданные на основании Гражданско-процессуального кодекса, исковые заявления, апелляционные жалобы будут рассматриваться в тех местных и апелляционных судах, куда они были поданы, но в порядке административного судопроизводства. По открытым делам суды самостоятельно выносят определения о закрытии производства по ГПК и открытие административного производства. И данные определения не будут подлежать обжалованию. Для судов кассационной инстанции предусматривается, что и дела, которые находятся в производстве, и кассационные жалобы, по которым не открыто производство, передаются в соответствующий административный суд для рассмотрения по правилам Кодекса административного судопроизводства. Хотел бы также отметить, что при рассмотрении данного законопроекта в первом чтении мы говорили о необходимости учесть положения двух других законопроектов по данному вопросу. Некоторые из таких положений содержала поправка номер шесть народного депутата Пилипенко. Комитет ее неоднократно. комитет ее не поддержал на своем заседании, однако в дальнейшем она неоднократно обсуждалась депутатами, судьями административных судов, и нашла поддержку как содержащая рациональные изменения. Автор также настаивает на принятии данной поправки. Поэтому я предлагаю решить этот вопрос данной поправки голосованием в зале и поставить ее на голосование. Второй открытый вопрос – это дата вступления данного законопроекта в силу. В той таблице, которая роздана вам, это 1 декабря 2010 года. С учетом того, что эта дата прошла, у меня предложение поставить дату 15 декабря 2010 года. В основном прошу поддержать решение комитета и принять данный законопроект данный законопроект во втором чтении, в целом как закон. Спасибо за внимание.
Шановні колеги, давайте погодимося, що набирає чинності з дня опублікування. Буде опубліковано і все. З моменту опублікування. Як Президент тільки підпише, опублікуємо і все буде нормально. Да, з дня опублікування. Зараз, зараз. Поправка 6-та Пилипенка, будь ласка. І Писаренко. А потім 7-ма Кармазіна.
Шановні колеги, ми просимо 6-ту поправку проголосувати, вона підтримується і судами. І ми з вами зробимо добру річ для людей, тому що ми скоротимо для них шлях до суду. Ми їм встановлюємо можливість проводити такі засідання в письмовому варіанті без виклику, а також прибираємо касаційну інстанцію у цих випадках для того, щоб спростити процедуру і швидше людям надати шлях для отримання тих коштів, за які вони судяться. Дякую. Прошу проголосувати.
Так що, ви пропонуєте підтримати вашу поправку в повному обсязі?
Да, пропонуємо підтримати 6-ту поправку в повному обсязі.
Ну, я ставлю на голосування поправку 6-ту. Автори: Пилипенко і Писаренко. Прошу голосувати. [[17:24:07]] За-208 Поправка не підтримується. Тепер 7-ма поправка. Юрій Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! В цій поправці я хотів звернути вашу увагу на кілька моментів. Перший момент. Щоб цей закон набував чинності з дня його опублікування, про що зараз говорив Володимир Михайлович. Я так розумію, що якщо ми за це проголосуємо, то вже буде часткове врахування. А другий момент, я хотів би, щоб ми доручили Кабміну і забезпечили постійний моніторинг позовів до суду щодо оскарження дій органів державної влади і внесення до Верховної Ради щомісячно цієї інформації. І щоб ми могли вносити зміни до первинних законодавчих актів і зразу реагувати на виклики, які дає громадськість. На сьогоднішній день один мільйон 28 тисяч позовів по дітям війни задоволено. І іменем України винесені рішення і жодне не виконане урядом Азарова, шановні! Хто вам давав таке право, ви що робите? Ви хочете, щоб і далі таке продовжувалось? Тому, давайте, будь ласка, я тут доручення пишу і уряду пропозиція, я не встигну його надрукувати зараз.
Шановні колеги! Прошу уваги, я ставлю на голосування сьому поправку Юрія Кармазіна. [[17:25:50]] За-23 Поправка не прийнята. Шановні колеги! Нам треба визначитись щодо дати введення цього документу, закону в дію. Тому я поставлю на голосування пропозицію такого чину, що цей закон набирає чинності з дня його опублікування. І нам треба тоді ж це рішення прийняти. Пропозиція зрозуміла? Шановні колеги! А по суті справи, тут уточнення ми зробили, що цей пункт є, що цей закон набирає чинності з дня опублікування, він врахований. Тепер у нас є всі підстави ставити на голосування проект закону в цілому. Вона є в правій частині. Шановні колеги, я ще раз наголошую, що цей закон набирає чинності з дня його опублікування. І з цим акцентом я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до розділу ХІІ "Прикінцеві положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо передачі справ, пов’язаних із соціальними виплатами [[реєстраційний номер 7148]]. Прошу голосувати. [[17:27:52]] За-243 Закон прийнято. Шановні народні депутати, ми зараз мали розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дотримання законодавства про заборону грального бізнесу в Україні. Разом з тим, Головне юридичне управління стверджує, що законопроект не відповідає вимогам статті 116 Регламенту. Я прошу комітет приведіть у відповідність із регламентом. Будь ласка, мікрофон голови комітету Наталії Королевської.
Уважаемые коллеги, мы понимаем, как нам нужно соблюдать норму регламента. Но когда сегодня под псевдовывесками по всей стране зашифровались казино, игровые автоматы, когда мы, приняв в прошлом году закон, так и не смогли гарантировать людям и защитить их от игромании, мы можем ссылаться на любую норму Регламента, но принять жесткий закон, при котором будет введена уголовная ответственность за занятие игорным бизнесом. Когда даны будут права в полном объеме милиции, чтобы они имели право сегодня закрывать все подпольные заведения, когда мы сможем обозначить, кто будет отвечать в нашей стране за ликвидацию игорного бизнеса, только тогда мы сможем защитить страну от тотального присутствия игровых автоматов и казино. А до тех пор, пока мы будем шифровать закон, вносить поправки в поправки, говорить о статьях Регламента, до тех пор в нашей стране будут подпольные казино и игровые автоматы. Поэтому я предлагаю поставить на голосование и отойти от нормы Регламента, в данном случае, и принять закон, который.
Будь ласка, Валерій Бевз мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! На жаль, практика, я хотів би звернутися до колеги Королевської, говорить про інше. Своїм законом чи своїм рішенням нашим про заборону грального бізнесу ми призвели до того, що сьогодні, по великому рахунку, весь бізнес ігровий перейшов під конкретний тотальний контроль прокуратури і міліції. А тому я не думаю, що цей жорсткий, зі слів нашої колеги, сьогодні закон дасть той результат, який ми очікуємо. Дякую.
Шановні народні депутати! Це дискусія. Шановні народні депутати! Давайте домовимося таким чином, це правда, я ж не заперечую. Давайте приведіть у відповідність до статті 116, ми розглянемо, бо ми. Шановні колеги! Ми спочатку готуємо проект закону пропонуємо внести зміни до одних статей з благими намірами, а після того, що хочемо туди втискуємо. Шановні колеги, дискус. «Торг здесь не уместен». От приведіть відповідно до вимог Регламенту 116 статті і будемо розглядати. Спокійно, шановні колеги, ми знаємо про що йдеться! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про молодіжні та дитячі громадські організації" [[щодо вікових обмежень, участі у виборчих коаліціях]] [[реєстраційний номер 2593]]. Доповідач – Найдьонов Андрій Михайлович, секретар Комітету з питань молодіжної політики, спорту та туризму.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! До законопроекту надійшло 11 поправок від 8 народних депутатів України, більшість поправок носять редакційний характер. Пропонується врахувати повністю 6 поправок, частково - 2 поправки, редакційно - 1 поправку. Дві поправки пропонується відхилити, з них одна поправка, поправка номер 1 народного депутата України Круця носить редакційний характер і відхиляється через вилучення норми, до якої вносилась ця поправка. Комітет пропонує відхилити поправку номер 3 народного депутата України Кармазіна, якою пропонується встановити, що індивідуальними членами молодіжних громадських організацій можуть бути тільки особи віком від 14 до 35 років, індивідуальними членами дитячих громадських організацій особи, віком від 6 до 18 років. Застосування цієї пропозиції призведе до припинення діяльності дитячих громадських організацій, оскільки за інформацією Міністерства юстиції переважна більшість кількості дитячих та молодіжних організацій, вона, керівники в них, це люди дорослого віку. Частина друга статті 8 Закону «Про молодіжні та дитячі громадські організації» викладена у відповідності із Законом України “Про державні цільові програми” на підставі пропозицій Головного юридичного управління. Комітет рекомендує прийняти законопроект в цілому. Прошу підтримати.
Народний депутат Круць, наполягає на своїй поправці? Ні. Юрій Кармазін, 3 поправка. Наполягаєте, Юрій Анатолійович?
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, якщо повністю сказати мою поправку, то вона трошки ширша, ніж було зараз сказано. Я пропоную частину четверту статті 5 викласти в такій редакції: “.індивідуальними членами молодіжних громадських організацій можуть бути особи віком від 14 до 28, індивідуальними членами дитячих громадських – від 6 до 18. Вступ неповнолітніх віком до 10 років до дитячих громадських організацій здійснюється за письмовою згодою батьків, усиновителів, опікунів або піклувальників. Особи старшого віку можуть бути членами молодіжних та дитячих громадських організацій”. Вилучивши слова “за умови, якщо їх кількість у цих організаціях не перевищує 10 відсотків загальної кількості членів. У склади виборних органів молодіжних та дитячих громадських організацій кількість осіб старшого віку не може перевищувати третину членів виборних органів”. Кінець цитати. Вплив над молодіжними і дитячими організаціями не повинні напряму здійснювати дорослі. Уже достатньо піонерів і комсомолу, в яких юний 50-річний Євген Тяжельников керував.
Будь ласка, комітет.
Рішення комітету. Поправку відхилено, оскільки заборона членства в дитячих громадських організацій осіб старшого віку призведе до паралізації діяльності більшості дитячих громадських організацій. Оскільки, як уже сказано було, за інформацією Міністерства юстиції переважна більшість керівників дитячих організацій є дорослими. І це стане неможливим в подальшому цю норму використовувати, оскільки дитячі громадські організації перестануть як такі існувати.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 3 Юрія Кармазіна. [[17:35:19]] За-9 Поправка не підтримана. Так, наступні поправки.
Враховані.
Враховані повністю або частково чи редакційно. Хто із авторів наполягає на своїх поправках? Не наполягають. Шановні колеги, рішення комітету, будь ласка, Андрій Михайлович.
Рішення комітету: прийняти законопроект в цілому. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України “Про молодіжні та дитячі громадські організації” [[реєстраційний номер 2593]]. [[17:36:26]] За-249 Закон прийнято. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проекту Закону про соціальний діалог в Україні. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Стоян Олександр Михайлович, Миколайович, перепрошую. Уже вечір. Шановні колеги! Одну хвилиночку. Я тут вам прочитаю звернення, яке ми отримали від Міжнародного комітету профспілок, так я розумію? Але я всю текстову частину читати не буду. Але прочитаю кінцівку вам, щоб ви розуміли. «Ми в свою чергу наполягаємо на тому, щоб законопроект про соціальний діалог в Україні не був прийнятий сьогодні. Та просимо запевнити, що цей законопроект буде в подальшому обговорюватись, беручи до уваги коментарі», і так далі. Виникає питання: так ми парламент чий?
Ні, мене цікавить постановка питання. Хай напишуть в парламент якоїсь іншої країни: «Ми наполягаємо не розглядати». Не рекомендуємо, не просимо – наполягаємо не розглядати. Ну, це взагалі дика постанова. Хто пише такі листи?! За підписом: генеральний секретар, передав мені щойно Михайло Волинець. Будь ласка, Олександр Миколайович.
Шановні колеги! Я зупинюсь на окремих рішеннях міжнародного бюро, про яке тут ви зацитували, Володимир Михайлович. Але це дійсно прикро, коли, скажімо, громадські організації інших країн або об’єднань втручаються в діяльність того чи іншого парламенту. Ми – законодавчий орган і нам визначати. Більше того, що, безумовно, такий закон, як про соціальний діалог, конче потрібен. У всіх країнах Європи є тристоронні комісії або ради економічного співробітництва. До цих комісій входять представники від уряду, від роботодавців, і як третейський суддя, вірніше профспілок, і як третейський суддя входять уряди. І це нормальні стосунки, коли розглядаються питання зайнятості, питання бюджету, питання соціального захисту. У нашій державі така тристороння економічна рада також діє, там 15 представників профспілок, від роботодавців, від уряду. Але біда у тому, що він носить такий, знаєте, я би сказав, рекомендаційний, дорадчий характер, тому що за поданням минулого Президента – це його була ініціатива, наш комітет підготував до розгляду у першому читанні, у другому оцей Закон про соціальний діалог. Ми врахували 62 пропозиції, а було всього 68, 62 враховано, частково враховано 6 і немає неврахованих. Про що йде мова? Я хочу на це привернути увагу. Дійсно, цей законопроект був направлений до Міжнародного бюро праці. Міжнародне бюро праці находиться у МОП, у Женеві. Це впливовий орган, де представлені уряд, роботодавці, профспілки, 160 країн. І вони внесли декілька пропозицій. Шановний Володимире Михайловичу, я хочу ці пропозиції зараз озвучити і попросити про наступне. Про що пише це бюро? Про те. що все-таки нам треба передбачити репрезентативність організацій. Що таке репрезентативність? Хто має право на національному рівні представляти профспілки, хто має на національному рівні представляти право роботодавців. Ми визначили п’ять критеріїв. На жаль, вони не увійшли до другого читання, але ці критерії у нас є напрацьовані. Наступний момент. Ми погодилися із міжнародним бюро праці, з його експертною оцінкою, що треба з метою усунення упередженості, якщо маленькі профспілки, а як вони хочуть представити інтереси трудових колективів, інтереси трудящих. Ми сказали, що ці інтереси трудових колективів трудящих вони можуть представляти через великі профспілкові об’єднання, які є репрезентативними. Тому ми пропонуємо у статті 5 та у статті 6 виключити останні абзаци. Далі. Я так уже закругляюсь. Ми врахували ще декілька пропозицій, які, дійсно, покращують ситуацію на представництво у соціальному діалозі, в цій національній раді роботодавців, профспілок і органів державної влади. Тому, Володимир Михайлович, ми маємо іще одну пропозицію серйозну. Сьогодні цей орган працює при Кабінеті Міністрів. Ми вважаємо, що це повинен бути як дорадчий орган при Президенті України. Я би просив зараз проголосувати на повторне друге читання, щоб не приймати те, що я кажу зі слів. Ми швиденько доопрацюємо, дайте нам термін за скороченою процедурою.
Будь ласка, продовжуйте.
Ми всі зауваження безумовно, врахуємо, тому що ми хотіли би, щоб цей документ, який ми виношували 10 років, був документ, який би виражав інтереси профспілок національного рівня, федерацій роботодавців, інших організацій роботодавців і представляв би інтереси держави, яка посередником є між роботодавцями і профспілками. А те, що нам зачитав колега Волинець, то він скрізь закидає критику і на Трудовий кодекс.
Так, ну, дякую. Що, на повторне друге, да? Шановні колеги, є пропозиція прийняти рішення про направлення законопроекту на повторне друге читання. Я ставлю на голосування цю пропозицію, на повторне друге, а потім репліка. [[17:42:16]] За-234 Рішення прийнято. Згадувалось прізвище Михайла Волинця. Він має право на репліку. Мікрофон.
Володимире Михайловичу, сподіваюся, що ви не розібрались. Я вам дав копію телеграми, адресовану Прем’єр-міністру. Така телеграма пішла на ім’я Президента і на ваше ім’я.
Ну я її зачитав.
Генеральний секретар Міжнародної конфедерації профспілок, в яку входять представники профспілок 138 країн світу, 125 мільйонів членів профспілок. Ви так зневажливо говорите про це!
Це втручання у внутрішні справи України, виходячи із цього листа! Втручання у внутрішні справи України! [[Шум у залі]] Ніхто не має права вимагати не розглядати питання від Верховної Ради України! От і все. І це не зневага. Це зневага тих, хто підписує такі листи. Дякую. Все. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телекомунікації" [[щодо визначення ринку телекомунікаційних послуг доступу]] [[реєстраційний номер 2149]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань транспорту і зв’язку Мороко Юрій Миколайович. Будь ласка.
Уважаемые коллеги! Цей законопроект [[регистрационный номер 2149]] законодательное регулирование взаимодействия операторов связи при организации пропуска трафика между их сетями. За период, предусмотренный Регламентом для подачи поправок к законопроекту при его подготовке ко второму чтению, поступило всего 36 поправок. Комитет по вопросам транспорта и связи рассмотрел их на своем заседании и единогласно принял решение: 32 поправки учесть, 4 отклонить. Решение отклонить 4 поправки обусловлено тем, что они противоречат самой идеологии законопроекта, принятого Верховной Радой в первом чтении. Текст законопроекта ко второму чтению поддерживает Национальная комиссия по регулированию связи, администрация связи, Министерство транспорта и связи. Комитет по вопросам транспорта и связи рекомендуем Верховной Раде принять законопроект в целом.
Шановні колеги, зараз подивимося по поправках. Шиянов, 8-а поправка. Наполягаєте на ній? Ні. Шиянов, 22 поправка. 24 поправка. 32 поправка. Всі інші поправки враховані. Шановні народні депутати, комітет, як щойно було зафіксовано, пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління не має зауважень до цього документу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про телекомунікації» [[щодо визначення ринку телекомунікаційних послуг доступу]] [[реєстраційний номер 2149]]. Прошу голосувати. [[17:46:05]] За-243 Закон прийнято. Шановні народні депутати, продовжуємо вечірнє засідання на 15 хвилин. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телекомунікації" [[щодо забезпечення доступу до кабельної каналізації електрозв’язку]] [[реєстраційний номер 5333]]. Доповідач – знову ж таки Юрій Миколайович Мороко. Будь ласка.
Уважаемые народные депутаты, цель законопроекта [[регистрационный номер 5333]] – исключить конфликтные ситуации, которые возникают между операторами связи в вопросах использования кабельной канализации. Для этого предлагается первую статью закона дополнить определением термина кабельной канализации электросвязи, а статью 66 внести изменения в части государственного регулирования тарифа на его пользование. За период, предусмотренный Регламентом для подачи поправок, к законопроекту при его подготовке ко второму чтению, поступило всего 2 поправки. Комитет транспорта и связи рассмотрел их на своем заседании и принял решение единогласное их учесть. Редакцию законопроекта ко второму чтению поддерживает Национальная комиссия по регулированию связи, администрации связи, Министерства транспорта и связи. Есть к этому законопроекту замечания у Юридического управления. Комитет рассмотрел эти замечания и считает, что они безпідставні. Комитет рекомендует Верховной Раде принять законопроект в целом.
Шановні народні депутати, поправки враховані. Комітет, пропозиція: прийняти в другому читанні та в цілому як закон. Головне юридичне управління вважає, що законопроект потребує суттєвого доопрацювання. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другом читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про телекомунікації» [[щодо забезпечення доступу до кабельної каналізації електрозв’язку]] [[реєстраційний номер 5333]]. [[17:48:50]] За-237 Закон прийнято. Шановні народні депутати, ми зараз мали розглядати проект Закону «Про ломбарди і ломбардну діяльність» , але разом з тим він не відповідає вимогам, точніше, порушує Регламент, зокрема, статтю 116, і комітет, розуміючи це, вніс лист із проханням відтермінувати розгляд закону, він його приведе у відповідність до вимог Регламенту. Немає заперечень? Дякую. Тепер пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відповідальності перевізників, які здійснюють міжнародні пасажирські перевезення [[реєстраційний номер 7010]]. Доповідач – перший заступник голови Комітету у закордонних справах Тарас В’ячеславович Чорновіл.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги народні депутати України! Цей законопроект, який пропонується вашій увазі у другому читанні, був розроблений на виконання Конвенцій Ради Європи «Про заходи щодо протидії торгівлі людьми», яку Верховна Рада України ратифікували 21 вересня 2010 року. Законопроект був прийнятий у першому читанні одночасно з ратифікацією згаданої конвенції і визначений Президентом України як невідкладний, оскільки він відповідає нашим міжнародним зобов’язанням по боротьбі із незаконним переміщенням людей, по незаконній торгівлі людьми. Значить, стосовно цього законопроекту, розгляду його у другому читанні, до нього поступило 15 поправок від народних депутатів, з них чотири від Анатолія Семиноги і 14 від Юрія Анатолійовича Кармазіна, і решта сім, які підписав я особисто, це ті зауваження, які були напрацьовані робочою групою, в яку входили крім представників комітету так само представники Міністерства юстиції, Міністерства транспорту і Асоціації перевізників. Тобто під час підготовки до другого читання ми на робочій групі повністю узгоджували свої позиції з цими відомствами. У нас тут немає якихось власних новацій, які би ми вводили. І цей законопроект є якраз, у підготовці до другого читання проект є збалансований і з інтересами транспортників, і з Міністерством юстиції у плані наших міжнародних юридичних зобов’язань. До цього законопроекту поступило ряд зауважень від Головного юридичного управління. По більшості з цих зауважень ми маємо абсолютну відповідь негативну. Наш комітет їх розглянув і може по них дати аргументовані пояснення, чому ми пропонуємо їх відхилити і не розглядати, оскільки частина з них – це зауваження, якими стверджується, що взагалі треба скасувати даний законопроект і вносити зміни в зовсім інший спосіб. З цим можна було би згодитися, але законопроект внесений був Президентом. Він пройшов перше читання. Я би хотів побачити, як в цьому залі цей законопроект, який визначений Президентом як невідкладний, буде зараз відхилятися. Очевидно, що цього не відбудеться. Тому, очевидно, його треба максимально адаптувати, наскільки можна, для нормального використання. Є кілька пропозицій від Головного юридичного управління, які в принципі логічні, але вони напряму порушують 160 статтю Регламенту Верховної Ради України, якої так від нас юридичне управління вимагає. Ми згодні, що деякі поправки, в тому числі до Цивільного кодексу, вносити треба, але ми не можемо їх зараз при підготовці до другого читання тут зафіксувати саме через цю статтю. Тому ми цього робити не будемо. Я надіюся, що після того ми зможемо сісти і опрацювати, чи від Президента як від автора базової законодавчої ініціативи, чи від депутатів подібні поправки будуть внесені наступним законопроектом. Я, Володимире Михайловичу, попрошу буквально ще одну секунду, бо я по юридичному управлінню говорю. Є єдиний пункт, по якому, дійсно, можна серйозно згодитися із заключенням Головного юридичного управління, оскільки це було подано нам заключення саме в такій формі буквально вчора в другій половині дня, ввечері. Ми не могли вже на комітеті його затвердити і я просто під стенограму його оголошу. І я вважаю, і наш комітет вважає, що в цьому є дійсно абсолютно логічний сенс. Так, по всіх пунктах, які стосуються внесення змін до Повітряного кодексу України, Кодексу торгівельного мореплавства України, так само про залізничний транспорт і автомобільний транспорт, ми відмітили, що відповідальність за ці порушення, які передбачені, коли перевізник не перевірив попередньо документи на право виїзду за кордон чи на транзит, несуться згідно з законодавством України. Нам Юридичне управління відмітило, що згідно. статті Конституції відповідальність цивільна, кримінальна відповідальність, встановлення злочину тощо визначається виключно законами України. І тому під стенограму пропоную, щоб по цих чотирьох пунктах, які відзначені Юридичним управлінням, замінити «законодавством України» на «Законами України», що дійсно відповідатиме конституційним нормам. Дякую за увагу, ми готові йти по поправках.
Шановні колеги! Поправки Семенога, друга і третя, наполягаєте на ній? Ні. Шоста, Семиноги? Ні. Сьома, не наполягає. Десята, Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Тарас В’ячеславович! Я вдячний за враховані поправки, але хотів би зараз зупинитись на цій поправці і на тому, що ви позавчора на всю країну сказали, що Кармазін всупереч Регламенту запропонував денонсацію Закону «Про уникнення подвійного оподаткування з Республікою Кіпр». Я хотів би, щоб ви підняли новий Закон «Про Регламент Верховної Ради», зокрема статтю 202, де передбачено право депутата ініціювати питання щодо денонсації міжнародної угоди. І потім точно так же сказали: Юрій Анатолійович, ви не праві. Я буду задоволений. Але я хотів би щоб ви повернулися до цього і щоб ми все-таки розглянути питання про денонсацію, щоб перестали витікати кошти з України. Це окреме питання. По цьому питанню. В абзаці п’ятому підпункту 1 питання стоїть таке. Я просив би замінити на такий текст: «та відшкодовують витрати, завдані державі видворенням зазначених осіб». Тому що Україна не має крім штрафу.
Юрій Анатолійович, що стосується першого, якщо дуже коротко, один з принципів, який пропонував наш комітет, але поки що його блокують всі, юридичне управління і всі фракції висловились проти, це щоб Верховна Рада дістала право ініціювати міжнародні договори, ініціювати тільки або ж їх денонсацію. На жаль, цього не відбулося. Є Закон про міжнародні договори, на превеликий жаль теж. Наступне. Що стосується вашої пропозиції, ми розглядали її дуже уважно її на робочій групі. Ми прийшли до висновку, рівень відповідальності, який покладається на перевізників, він і так є максимальний. Порушення, про які йдеться, це не є злочинне зловживання в напрямку умисного ввезення нелегалів, умисних інших речей. Внаслідок того, що закони, я тут згоден з першим пунктом зауважень юридичного управління, дійсно, має проблеми щодо певної можливості зловживань з боку влади, ми постаралися не переборщувати, перевищувати, не задушити перевізників. Ви пропонуєте зняти норму «не менше 20 тисяч». Це написано в вашій поправці чітко: зняти цю норму не менше.
Шановні колеги, я ставлю на голосування 10 поправку. [[17:57:13]] За-12 Поправка не підтримується. Далі поправка 12. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Дуже шкода, що ми так розтринькуємося грошима. Тому що я пропонував, щоб відшкодовували витрати, завдані державі видворенням цих осіб. В більшості країн світу так само й записано. Ну що ж, ми не хочемо поки враховувати міжнародний досвід. Поправка 12 передбачає, щоб частину другу статті 14 Закону України «Про відповідальність за повітряні перевезення пасажирів через державний кордон України без належних документів для в’їзду в Україну» викласти в редакції: «сплата штрафів, накладених згідно з цим законом, в тому числі іноземними перевізниками, проводиться в національній валюті України». Це відповідає Конституції України і в усіх державах так відбувається, йде поки обмін валюти – на цьому заробляються для держави кошти, і далі. Це кошти для держави і іншої валюти крім гривня – це записано в Конституції – немає в Україні. Тому таки штраф має виплачуватись. Дякую.
Шановний Юрію Анатолійовичу! Комітет і робоча група розглядали цю поправку. Рекомендація була не враховувати в цьому законі цього положення. Є інші законодавчі акти, є Кодекс про адміністративні порушення тощо, який визначає процедуру стягнення, не може бути спеціально для перевізників визначена окрема процедура сплати штрафів. Ви пишете: «у випадку цього закону». А як у випадку закону, скажімо, коли іноземець десь там проштрафився, коли хтось змив нафту, як в Южненському порту відбулося, пальне з корабля? Ми для кожного будемо окремо виписувати спосіб сплати штрафу? Це має бути виписано однією-єдиною законодавчою нормою. Тому наша була позиція, ще раз скажу, я доповідаю тут не свою позицію, а позицію комітету. Позиція комітету спільно з позицією Міністерства юстиції була дана пропозиція в даному конкретному випадку в цьому законі не враховувати.
Так, шановні колеги, ставлю на голосування поправку номер 12 Юрія Кармазіна. [[17:59:39]] За-19 Поправка не підтримана. Так, всі інші поправки враховані, шановні колеги, будь ласка, Тарас В’ячеславович, остаточно.
Комітет Верховної Ради у закордонних справах просить підтримати прийняття даного законопроекту в цілому, це відповідає нашим міжнародним зобов’язанням, ми розуміємо, що трансформація, яка була вибрана авторами в пожежному порядку вносити, в першу чергу, зміни до кількох кодексів України і до Закону про відповідальність за перевезення на авіаційному транспорті без належних документів, адаптувати це і до залізничного, до автомобільного, до інших, вона напевно дещо ущербна. Але, перше. Об’єм наших зобов’язань міжнародних необхідність це враховувати в терміновому порядку нас змусило піти на цей варіант. Ми розуміємо, юридичне управління це відзначило, що є певні широховатості, але виходячи з 160 статті Регламенту, яка нас досить обмежує, ми не можемо зробити більше, ніж зробив комітет. Мені здається, було зроблено максимально. Тому просимо зараз підтримати в тій редакції, яка є від Президента з роботою комітету і Кабінету Міністрів, а ми беремося дальше довнести деякі зміни вже в діючи закони пізніше.
Дякую. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти в другому читанні в цілому як закон. Головне юридичне управління висловило ряд зауважень, про які сказав перший заступник голови комітету. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відповідальності перевізників, які здійснюють міжнародні пасажирські перевезення [[реєстраційний номер 7010]]. Прошу голосувати. [[18:01:38]] За-258 Закон прийнято. Шановні колеги, тут Кабінет Міністрів просить включити до порядку денного проект Закону про деякі питання організації бюджетного процесу в 2010 році [[реєстраційний номер 7422]]. Про включення до порядку денного, а потім будемо розбиратися, якщо Верховна Рада включить в порядок денний. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про деякі питання організації бюджетного процесу в 2010 році [[реєстраційний номер 7422]]. Прошу голосувати. [[18:02:34]] За-240 Рішення прийнято. Шановні колеги, і ще один невеличкий законопроект і на цьому завершимо. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про сільськогосподарську дорадчу діяльність" [[щодо обмежень для державних службовців]] [[реєстраційний номер 6275]]. Доповідач – Терещук Сергій Миколайович, заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин. Будь ласка, дуже коротко, щоб народ.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, на ваш розгляд до другого читання пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про сільськогосподарську дорадчу діяльність" [[реєстраційний номер 6275]]. Цим законом пропонується уточнити поняття, що таке сільськогосподарська дорадча діяльність. Також цим законом уточнюється порядок введення реєстру дорадників дорадчих служб. І також цим законом передбачено порядок підвищення кваліфікації дорадників та експертів. До другого читання було внесено 7 пропозицій. Всі пропозиції розглянуті в комітеті. Пропозиції надійшли від народних депутатів Кармазіна, Кирильчука, Сідельникова, Перестенко. Більшість пропозицій народних депутатів враховані в законопроекті. Тому рішення комітету таке, що у нас є всі підстави, законопроект доопрацьований, рекомендувати його прийняти Верховній Раді в цілому. Дякую за увагу.
Зараз порадимось з Юрієм Анатолійовичем, будемо приймати рішення. Юрій Анатолійович, перша поправка, яка відхилена, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Мова йде про визначення в поправці першій. Визначення сільськогосподарської дорадчої служби, далі – дорадчої служби, - це юридична особа, незалежно від її організаційно-правової форми та форми власності, що здійснює дорадчу діяльність, у складі якої працює не менше 3 дорадників та яка пройшла реєстрацію відповідно до законодавства і внесена до реєстру дорадчих служб». Далі пропоную записати: «Заклади освіти та наукові установи мають право вкладати угоди щодо виконання відповідних робіт її структурними підрозділами». Тобто я говорю про те, що розділити треба поняття, що юридична особа, бо заклад освіти – це юридична особа, з виконанням робіт, здійснення робіт. А здійснення робіт можуть виконувати структурні підрозділи, а оплата, звісно, юридичним особам, оскільки у структурних підрозділів то немає навіть своїх рахунків. А я кажу про право здійснення.
Юрій Анатолійович, ми говорили по цій поправці з вами. Справа у тому, що цей законопроект не забороняє науковим установам, навчальним закладам якраз саме заключати, як юридичним особам заключати договора.
Ставлю на голосування поправку номер 1. [[18:05:56]] За-6 Попоравка не підтримана. Поправка 6, Кармазін. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я пропонував статтю 9 записати, викласти в такій редакції. От ви не погоджуєтесь, да? От дивіться по Податковому кодексу. Знущалися, знущалися над Кармазіним, потім Президент дві третини пропозицій, більшу половину переписав. І зараз ви проголосували, просто як сусліки, по одному взмаху руки нашого друга Чечетова. А? Ну, прислуговуйтесь, будь ласка, до пропозицій. Вони не так просто даються. Пропонується статтю 9 викласти так: «Реєстри дорадників і дорадчих служб. Центральний орган виконавчої влади з питань аграрної політики створює і веде реєстр дорадчих служб, забезпечує безоплатний доступ до цього реєстру через свій офіційний веб-сайт. Кабінет Міністрів затверджує положення про реєстр і так далі». Воно відхилене, але основна мета тут, щоб можна було входити до офіційного веб-сайту. Мова йде про те, щоб іти уже.
Ставлю на голосування поправку номер 6 Юрія Кармазіна. [[18:07:31]] За-7 Рішення не прийнято. І 8 поправка Юрія Кармазіна. Будь ласка, Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Тут кажуть, що вона врахована, хоча вона відхилена.
Ні, у Сідельника вона врахована. Такий же примірно текст, як у вас.
Ну так напишіть, що врахована частково чи в такій-то статті. Розумієте? Добре. Стаття. 8 поправка стосується змін до частини 10 статті. частини 4 статті 10, яку я пропоную викласти в такій редакції: «Фінансування професійної підготовки дорадників та експертів дорадників здійснюється за рахунок коштів суб’єктів підприємницької діяльності, що оформили замовлення на їхню підготовку». Тобто щоб ми зняли це з держави. Бо поки що це написано, що це на державі, причому без необхідних розрахунків і там є зауваження Головного юридичного управління. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 8-у Юрія Кармазіна. [[18:08:54]] За-9 Поправка не підтримана. Таким чином, шановні колеги, всі поправки розглянуто. Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління висловило свої зауваження щодо цього документу. Але комітет вважає, що треба приймати цей закон, проект закону. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про сільськогосподарську дорадчу діяльність» [[щодо обмежень для державних службовців]] [[реєстраційний номер 6275]]. Прошу голосувати. [[18:09:45]] За-246 Закон прийнято. Шановні народні депутати, вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу в пленарному режимі з 10 години ранку за розкладом на п’ятницю. О 10 годині розпочнеться «година запитань до Уряду». Відповідати на запитання буде віце-прем’єр-міністр України Сергій Тігіпко.