Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:00:55]] Зареєструвалися у сесійній залі 314 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги! Сьогодні день народження нашого колеги, народного депутата України Івана Олександровича Зайця. Прошу привітати його і побажати йому успіхів в усіх сферах життя. [[Оплески]] Шановні колеги, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 14 по 17 червня. Відбулося 6 пленарних засідань Верховної Ради України, розглянуто 93 питання порядку денного, за результатами їх розгляду прийнято 19 законів та 19 постанов, 18 законопроектів прийнято за основу, 2 законопроекти направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, 4 законопроекти та 1 проект постанови повернуто на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, 27 законопроектів та 4 проекти постанов відхилено. За результатами пропозицій Президента України 2 закони прийнято в цілому з врахуванням пропозицій Президента України. Проголошено 101 депутатський запит. Звертаю вашу увагу, шановні колеги, що якщо минулого пленарного тижня ми розглянули 93 питання порядку денного, то на цей пленарний тиждень на 40 відсотків більше містить розклад нашої роботи. Тому, шановні колеги, на Погоджувальній раді ми домовлялись, що після виступів від фракцій я поставлю на голосування пропозицію, щоб ми працювали до завершення розгляду питань визначених розкладом на вівторок і так усі наступні дні. Дякую за порозуміння. Шановні народні депутати! Відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок 30 хвилин відводиться для виступів уповноважених представників фракцій і груп. Прошу записатися на виступ. [[Йде запис депутатів на виступ]] Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на табло. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Камчатний.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні громадяни! Сьогодні, пройшовши 20-річний шлях утвердження нової держави, мабуть, кожний вже встиг себе запитати, де ми помилились? Чи оптимальну саме для України економічну модель два десятиліття розбудовували абсолютно всі влади, абсолютно всі уряди? Економічні моделі західного світу умовно можна поділити на дві основні групи: перша модель – американського зразка, передбачає велику кількість мільйонерів та мільярдерів. Але, водночас, 3,5 мільйони людей в цій країні постійно живе на вулиці, а кожний сьомий є офіційно бідним. Інша модель – скандинавська, передбачає домінування заможних людей в країні при дуже незначній кількості як надбагатих, так і хронічно бідних. Натомість, на практиці країна вийшла на спотворений американський варіант економіки, Україна займає перше місце в Східній Європі за кількістю мільярдерів. Але, водночас, переважна більшість населення невдоволені зростаючою прірвою – соціальною нерівністю. Тобто українець або бідний – або дуже багатий і майже жодних проміжних варіантів. Це ставить питання чому у нас не приживається економічна модель, що продукує чисельну перевагу просто заможних громадян, адже в багатьох європейських країнах вона працює досить успішно. Відповідь проста. Нав’язувались і нав’язуються такі економічні відносини, які не властиві нашому народу. Тому що наша філософія і світосприйняття відкидає будь-яку несправедливість, бо в ментальності українця не сприйняття крайнощів, а тим більше шаленого розриву між бідністю та багатством. Тому що ми не приймаємо системи, за якої багаті стають ще багатішими лише тому, що бідніє більшість. Втрачається повага до людини праці, штучно насаджується новий ідеал людини, позбавленої моральності та людяності, ідеал "людини-гаманця". Ось головна проблема України: народ, який завжди був працелюбний, втрачає стимули до продуктивної праці. Ми не наївні і розуміємо, що тотальна рівність неможлива за будь-якого управління, за будь-якої моделі. Але разом з тим, це аж ніяк не може слугувати виправданням тій тотальній нерівності, яка два десятиліття насаджується в Україні. І не дивно, що за таких обставин ледве не головним об’єднуючим чинником для українського народу є невдоволення державною вадою незалежно від того, яка із партій перемогла на виборах. І перше, що ми повинні зробити задля повернення до тих перспектив, про які мріялось наприкінці 80-х, заради чого ми пережили 90-ті, що ми, здається, нарешті починаємо розуміти на початку 2000-х, це про стимулювати працівника до продуктивної праці, а відповідно простимулювати людину до кращого життя. І один з важливих кроків на цьому шляху – це підвищення продуктивності шляхом збільшення вартості кожного працівника, збільшення частки зарплати в одиниці собівартості продукції. І тоді виправданням для яхт і "бентлі" будуть інноваційні технології, технології майбутнього, які будуть використовувати власники, а не використання ними низькооплачуваної людської праці, ніби країна повернулась у ХІХ століття. І останнє. Багаті, насправді, ніколи не поділяться з бідними. Це не більше, ніж популістське гасло, яке виправдовує прірву в доходах, що склалась в Україні. Праця людей повинна оплачуватись так, щоб в країні треба було допомагати лише немічним, а всі ніші – стимулювалися до високопродуктивної.
Завершуйте, будь ласка.
а всі інші стимулювалися до високопродуктивної і високооплачуваної праці, щоб держава думала не про збільшення мінімальної зарплати, а про перспективу росту. Українському громадянину треба дати віру в себе і віру в завтра. Дякую за увагу.
Володимир Каплієнко, депутатська група "Реформи заради майбутнього". Наступний буде виступати Алексєєв.
Шановні колеги, шановні громадяни України, вельмишановний Володимире Михайловичу! Зважаючи на те, що до завершення сесії залишився всього один пленарний тиждень, депутатська група "Реформи заради майбутнього" закликає сконсолідувати зусилля усіх парламентських фракцій для того, щоб на законодавчому рівні дійсно зробити реформаторські кроки, вкрай необхідні для динамічного розвитку нашої держави. У зв’язку з цим, пропонуємо відкласти всі питання, розгляд яких цікавий з погляду олігархів та певних фінансово-економічних угрупувань і не мають нічого спільного з інтересами держави та суспільства. На наш погляд, насамперед, на цьому тижні треба попрацювати над таким суспільно-значущим питанням як земельна реформа. ЇЇ подальший поступ неможливий без врахування Закону про Державний земельний кадастр, який готується до розгляду в другому читанні. Адже без прозорого та доступного реєстру земельних ділянок подальше запровадження земельної реформи та створення цивілізованого ринку землі неможливе. Наступне. Обговорення законопроекту про заходи щодо законодавчого забезпечення пенсійної реформи за реєстраційним номером 7455 болючий, непопулярний, але вкрай потрібний крок, задля реформування солідарної пенсійної системи. Він створить підґрунтя для наступних кроків влади і нас з вами як: реформування системи пенсійного забезпечення, запроваджування накопичувального рівня пенсійної системи, введення державних та недержавних накопичувальних фондів, введення новітніх для України корпоративних та професійних програм пенсійного забезпечення. Відповідні правки депутатська група "Реформи заради майбутнього" направила до профільного комітету. Ще одним реформаторським кроком повинно стати прийняття в цілому Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень, якого зачекались наші автомобілісти. Скасування обов’язкового технічного огляду некомерційних автомобілів, яке пропонується цим законом, дозволить зруйнувати налагоджені корупційні схеми з закупівлі талонів власниками транспортних засобів, що, безумовно, буде підтримано депутатською групою "Реформи заради майбутнього". Треба також відзначити щодо Закону "Про державні закупівлі", як ми і сподівалися, і закликали гаранта Конституції, Президент України застосував право вето з огляду на закладену в тілі цього законодавчого акту корупційну складову. Депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" підтримує пропозицію глави держави щодо його схвалення із зауваженнями Президента, адже цей закон вкрай важливий для нормального функціонування держави і суспільства, а також направлений на звільнення від корупційних схем системи державних закупівель. Але при цьому звертаємо увагу, що ми наполягали при розгляді цього законопроекту, і наполягатимемо в подальшому, на врахуванні наступних правок щодо неможливості внесення змін до існуючих контрактів в межах заключеного контракту по державним закупівлям за державний кошт на такі показники як якість, кількість, вартість та терміни поставки продукції. У разі неврахування цих складових депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде вимушена реєструвати свій Закон України про зміни до діючого Закону України "Про державні закупівлі", де ми будемо унеможливлювати в подальшому зміни таких складових як терміни, строки, якість та вартість. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" наголошує на пріоритетності названих законопроектів і закликає всі парламентські фракції без виключень ухвалити їх до завершення цієї восьмої сесії. Дякую за увагу.
Ігор Алексєєв, фракція комуністів. Наступним від фракції "БЮТ – "Батьківщина" Тищенко чи хто інший буде? Іван Кириленко.
Шановні колеги, шановні громадяни України! У зв’язку з наполегливим прагненням уряду, насамперед віце-прем’єр-міністра Тігіпка, реалізувати за будь-яку ціну вимогу Міжнародного валютного фонду і вже на цій сесії протиснути ухвалення закону про так звану пенсійну реформу, наша фракція вважає за необхідне ще раз викласти свою позицію у цьому питанні і підтвердити, що у тому вигляді, в якому реформа представляється урядом на остаточне затвердження парламентом, ми її не підтримаємо. По-перше, основні положення реформи щодо підвищення пенсійного віку, збільшення трудового стажу для призначення пенсій, перерахунку пенсій працюючих пенсіонерів грубо порушують вимоги статті 22 Конституції, рішення Конституційного Суду України. Тому в разі прийняття такої реформи, всі розмови про Україну як правову державу можна закінчити. По-друге, як можна підвищувати пенсійний вік в умовах, коли величезна кількість громадян, у тому числі переважна більшість чоловіків не доживає до нинішнього пенсійного віку? Може, українська влада, правильно вибудувати унікальну у світі країну, в якій не буде пенсіонерів? По-третє, проведення такої, з дозволу сказати реформи, значно погіршить становище переважної більшості громадян. Виникає проблема забезпечення роботою сотень тисяч людей, особливо молоді, яка включається в трудове життя після закінчення навчальних закладів. Значно зросте рівень безробіття, особливо серед людей передпенсійного віку. При зовнішній привабливості так званого накопичувального рівня пенсійної реформи, скажемо відверто, фактично йдеться про намагання уряду перекласти на самих трудящих формування Пенсійного фонду. Крім того, хто може гарантувати, що кошти пенсійних фондів не будуть до часу виходу трудівників на пенсію знецінені або їх не розкрадуть спритні ділки в різних банках? Зрозуміла вся складність ситуації з демографією, наповненням Пенсійного фонду. Але шляхи вирішення цих проблем не в підвищенні пенсійного віку, не в перекладанні на трудящих тягаря, пов’язаного з фінансуванням пенсійного забезпечення. Виведення економіки з тіні, реальний розвиток вітчизняного промислового виробництва, підвищення справедливого рівня заробітних плат, собівартості продукції та відповідальна цінова політика держави – саме ті кити, на яких повинна базуватися політика формування і наповнення Пенсійного фонду. Але цих китів 20 років незалежна українська влада наполегливо не помічає. А що заважає нам зробити рішучий крок і за прикладом більшості європейських країн ввести реально іншу систему прогресивного оподаткування доходів і предметів розкоші? Про яку європейськість України можна говорити, коли рівень життя людей знижується, мільйони громадян України відкинуті не просто за межу бідності і виживання, а доходи українських доларових мільярдерів зростають швидкими темпами, а їх статки вже перевищують половину валового внутрішнього доходу України. Про яку соціальну державу і справедливу соціальну політику, провідником якої є пан Тігіпко, можна говорити, коли тягар пошуку коштів для виплати пенсій перекладається на громадян, а уряд 22.06 виділяє американській діаспорі мільйони гривень на спорудження пам’ятника жертвам так званого голодомору у Вашингтоні. Шановні громадяни, я звертаюсь до всіх, незалежно від того, якою мовою розмовляєте, в якого Бога віруєте, поки суспільний продукт привласнюється і розподіляється між кількома десятками бізнес-сімей, поки економіка тісно пов’язана з кримінальним світом, а державні інституції корумповані, всі реформи будуть спрямовані виключно в інтересах цих бізнес-сімей, а не простих людей, чи то малий середній підприємець, чи то найманий працівник або бюджетник. Подивіться на Європу. Чому ні у Франції, ні у Великій Британії, ні у Португалії, ні у Греції, ні в Іспанії масові протести проти пенсійної реформи, проти скорочення соціальних витрат, проти наступу капіталу і великих корпорацій на соціально-економічні права. 10 секунд.
Завершуйте, будь ласка.
на соціально-економічні права громадян не мають успіху? А тому, що це не можливо, доки капіталізм залишається панівною системою. А для тих, хто наївно вірять в казки про капіталізм з людським обличчям, і в те, якщо до влади прийдуть комуністи, то людей позбавлять власності, відповім словами Маркса, який дуже яскраво і влучно показав принципову відмінність між капіталізмом і комунізмом: "Комунізм ні в кого не віднімає можливості привласнювати суспільний продукт, він віднімає лише можливість поневолювати чужий труд." Про це повинні знати наші громадяни. Дякую за увагу.
Дякую! Дякую. Іван Григорович Кириленко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступний буде виступати Олександр Єфремов.
Шановні співвітчизники, фракція уповноважила мене заявити про наступне. 24 червня розпочався безпрецедентний судовий процес. В Печерському суді Києва судять політика, державного діяча, голову попереднього уряду Юлію Тимошенко. У всіх, хто за цим процесом спостерігає не лише в Україні, а й далеко за її межами, одне питання: "За що?!" Спільнота демократичного світу свою відповідь вже надала. В Україні прибирають з політичної арени опозицію, і про це чітко заявили ряд відомих політиків та державних діячів. Аргументоване рішення ухвалив Європейський парламент, однозначно висловився уряд США. А високий представник Євросоюзу в Україні Тейшейра, який особисто був і бачив початок процесу, з гіркотою сказав: "Умови, в яких відбувається суд над Юлією Тимошенко, є нелюдськими. Ми не маємо права втручатися у хід судового процесу, але обвинувачення проти неї вважаємо безпідставними". В цьому нас підтримують і численні прихильники, і це обгрунтовано довели незалежні висновки авторитетних міжнародних організацій. Аудиторська компанія "BDO", п’ята у світовому рейтингу на замовлення нинішнього уряду провела ретельну перевірку витрачання кіотських грошей, висновок однозначний: ці гроші не витрачалися урядом Тимошенко не за цільовим призначенням. А ось висновок провідної світової юридичної компанії "Covington & Burling", який дослівно звучить так: "Обвинувачення проти Юлії Тимошенко не варті паперу, на якому вони викладені". Висновок ще однієї всесвітньо визнаної аудиторської компанії "Ernst & Young" щодо газових угод гласить: "У 2010 році не тільки збитків не було при транспортуванні російського газу територію України, а, навпаки, держава зекономила більше, ніж мільярд гривень, порівняно з 2008 роком". А стосовно буцімто перевищення повноважень, так є два офіційних документи Генеральної прокуратури і Мін’юсту, у яких чітко зазначено: "За висновками фахівців директиви на переговори з "Газпромом" не можуть розглядатися у розумінні директив уряду, затвердження яких регулюється законодавством України". І вимог щодо необхідності схвалення урядом цих директив не передбачено ні статутом НАК "Нафтогазу", ні будь-яким іншим законодавством України. Вже цих наведених аргументів досить, щоб сумніватися в обгрунтованості звинувачення. На жаль, поки що спостерігаємо протилежне. Абсурдність ситуації полягає ще і в тому, що держава втрачає репутацію країни, в якої є цивілізоване і незалежне правосуддя. Якщо людина такого ранку, жінка, відомий у світі політик за такої потужної міжнародної підтримки не може себе захистити, то що можна говорити про інвесторів, підприємців та і простих громадян? Всі ми бажаємо стабільності і злагоди, спокою у нашому домі. Їх важко досягти, коли немає діалогу і порозуміння між владою і громадянським суспільством, невід’ємною складовою якого є опозиція. Інша думка не просто має право на життя, її слухають в країнах, які прийнято називати демократичними і цивілізованими. Саме через такий механізм у них знімається та навіть не допускається політична напруга, бо там вже давно збагнули, краще випустити пару з киплячого котла, аніж закрутити гайки над його кришкою. Невже там краще знають закони фізики, адже в цьому випадку вони дуже тотожні із законами суспільними? І останнє. І цей тиждень, і до кінця судового процесу фракція, незважаючи на будь-які провокації, на будь-який тиск, на будь-які переслідування, виклики на допити, фракція буде в залі судових засідань підтримувати свого лідера, захищати право людей на свободу і демократію. Дякую.
Олександр Єфремов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Микола Мартиненко.
Уважаемые избиратели, уважаемые коллеги! Депутаты фракции Партии регионов прекрасно отдают себе отчет, что те результаты, которые получила страна в виде дополнительных 14 миллиардов в бюджет до 2011 года, это пока первые положительные ответы на начатые реформы в сфере экономики, которые также подтвердили, что главной целью реформ для Президента и всей вертикали власти было и остается повышение уровня жизни людей. Восстановление экономики в результате действий власти позволило впервые с 2008 года повысить зарплаты бюджетников на 12,6 процента. Это значит, что в среднем на 340 гривен больше получит учитель, на 300 гривен – врач. Кроме того педагогам и медикам будут выплачиваться надбавки к окладам. Добившись экономического роста, власть обязана добиться, чтобы каждый украинец ощутил этот успех через повышение своих персональных доходов. Именно это будет неукоснительно исполняться и в дальнейшем. Но, к сожалению, работа по реформированию не проходила без ошибок, главные из которых мы еще не дошли сутью реформ до каждого отдельного человека. Мои встречи с избирателями показывают, что и народным депутатам и представителям органов исполнительной власти нужно активнее вести диалог с гражданами, доносить им информацию о том, что сделано для каждого жителя нашей страны, слушать и реагировать на замечания избирателей ко всем законодательным нововведениям. В этой работе чаще вспоминать высказывания инициатора экономических реформ Польши Лешека Бельцеровича о том, что сами реформы занимают гораздо меньше сил и времени, чем убеждение избирателей в их необходимости. Ветер положительных перемен коснулся не только процесса внутри страны, но за ее пределами. На качественно новом уровне мы развиваем внешнеэкономические отношения Украины. Впервые за последнее десятилетие нашу страну посетил лидер Китая. Главным итогом его визита стало установление отношений стратегического партнерства со второй крупнейшей экономикой современного мира. Подписаны контракты на 3,5 миллиардов долларов и семь договоров об инвестиционных проектах. Конструктивный тон после "оранжевого" застоя вернулся в наш диалог с Российской Федерацией. Активизированы переговоры о создании зоны свободной торговли с Евросоюзом. Впервые в своей истории Украина возглавила комитет Совета Министров Европы. Выступая на сессии ПАСЕ в Страсбурге, Президент Виктор Янукович подтвердил неизменность стратегического курса на евроинтеграцию, он заверил, что выполнение взятых на себя обязательств перед Советом Европы остается принципиальной позицией Украины. Впервые за 20 лет от слов, декларирующих борьбу с коррупцией, власть наконец перешла к конкретным шагам. Со вступлением в силу с 1 июля президентского Закона об основах противодействия коррупции в Украине этому позорному явлению объявлена беспощадная война. Причем, как было подчеркнуто Президентом, без оглядки на политическую принадлежность коррупционеров. И это не просто слова сегодня одних лишь представителей действующей власти привлечено к ответственности уже 478 человек. Мы выстроим систему, при которой наказание за нарушение закона и представителями власти будет неотвратимым. В государстве на деле воплотиться в жизнь, поддержанный народом лозунг: закон – один для всех и я бы добавил, без исключений. Уважаемые коллеги, это неделя завершает восьмую сессию шестого созыва, что накладывает особую ответственность на нашу работу. Мы обязаны обеспечить производственный экономический комплекс страны принятием законов, которые парламент поддержал в первом чтении. Они все есть в повестке дня, и задача каждого депутата фракции за четыре сессионных дня снять все противоречия и разночтения и выйти на принятие качественных документов, которые дадут экономике повышенные возможности.
Завершуйте, будь ласка.
Фракция Партии регионов приглашает всех вас, уважаемые коллеги, к конструктивной, результативной законодательной деятельности на финальной прямой восьмой сессии шестого созыва. Спасибо за внимание.
Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні співвітчизники, шановні колеги! Закінчується восьма сесія Верховної Ради, її підсумок для всіх очевидний: влада завела в глухий кут країну по всім напрямкам. І відбулося це за активно-пасивної участі провладних більшості. Древні правителі казали: "Обіцянка – це обов’язок". А для нинішньої влади обіцянка – це пусті слова. Взяти зовнішню політику, влада з пафосом агента торгової фірми розповідала про налагодження чудових відносин з Росією і дешевий газ. Для Росії все, правда, чудово, а ціна на газ для України залишилася найвищою у Європі. Потрібно було добиватися зміни цінової формули, як це зробили європейці, але влада показала нездатність відстоювати наші національні інтереси. З кожним місяцем Україна і її громадяни платять за газ все більше і більше, а створення спільного підприємства "на двох" для контролю нашої газотранспортної системи означатиме кінець економічного суверенітету України. На європейському напрямку також повний ступор. Вже до кінця поточного року керівники держави гучно обіцяли українцям безвізовий режим, потім – до "Євро-2012", але європейці спустили нашу владу з безвізових небес на грішну землю: не буде скасування віз до футбольного чемпіонату, і взагалі, невідомо, коли буде. Так само відкладені на невизначене майбутнє зона вільної торгівлі з ЄС і Угода про політичну асоціацію. Нічого дивного – реальних дій немає, а обіцянкам влади уже ніхто не вірить. Європейські політики мало не щодня тицяють українське керівництво у факти політичних переслідувань опозиції: Луценка, якого продовжують утримувати за ґратами за сміховинним обвинуваченням; Тимошенко, проти якої влади розпочала брудне судилище. З таким багажем не до Європи інтегруватися, а до Африки, і то під питанням. І про внутрішню соціально-економічну політику. Влада розгорнула справжню війну проти власного народу, нахабно назвавши її реформами, зокрема це: податковий терор, який вже коштував сотень тисяч робочих місць малим підприємцям; пенсійний геноцид, який обкрадає мільйони стариків і змушує працювати їх практично до смерті; житлова інтервенція з вигнанням громадян з власних домівок. Зокрема, на кінець цієї сесії влада запланувала остаточно ухвалити антинародні пенсійні зміни, а скандальний законопроект Кабміну [[7562]] не лише добиває соціально незахищених громадян, їм масовано скасовуються пільги, але і знімає заборону на приватизацію нашої газотранспортної системи. Влада всіма своїми діями підтверджує істину: у тупикову ситуацію заводить тупикове мислення. Це стосується і дискредитації парламентаризму, зведення ролі Верховної Ради до механічного голосування більшості за помахами руки. Можливо, з осені у провладних депутатів почнеться протверезіння, хоча б з важливих питань. Потрібно реально оцінювати ситуацію, а не реагувати на дерегування в залі. Першим кроком до цього може стати запровадження особистого голосування та виконання вимог Конституції. На цій сесії більшість "завалила" сенсорну кнопку, але ми будемо наполягати на її введення з вересня, рано чи пізно це станеться. А процес виходу України з глухого кута куди її завела команда професійних обіцяльників, розпочнуться парламентські вибори 2012 року. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, виступи від фракцій завершено. З приводу пропозицій, які потребують реагування, я прошу секретаріат підготувати відповідні доручення. Шановні колеги! Дві фракції: фракція "Наша Україна – Народна самооборона" та фракція "Блок Юлії Тимошенко" – "Батьківщина" вимагають оголосити перерву на 30 хвилин для проведення консультації. Водночас ці фракції погодились виголосити заяву. Слово для виголошення заяви має Арсеній Петрович Яценюк.
Шановні народні депутати! Хотілось би підняти питання суду, права і справедливості, а точніше – судилища, безправ’я і відсутності будь-якої можливості на справедливий розгляд справи. Я кажу зараз не тільки про колишнього прем’єр-міністра Тимошенко і колишнього міністра внутрішніх справ Юрія Луценка, я кажу про мільйони українців, які не можуть добитися до суду, які не мають права захистити себе, які не мають можливості захистити свої права. Погляньте, що відбувається в українській судовій системі? На кожних 500 обвинувальних вироків – тільки один виправдальний. Україна – десята країна у світі по кількості засуджених і ув’язнених людей, перед нами Сполучені Штати Америки і Китай. Тому мені абсолютно зрозуміло в що перетворилась сьогодні судова система України. Судова система перетворилась в механізм політичних переслідувань і боротьби з тими хто неугодний чинній владі. Саме тому сьогодні ми вимагаємо дати пояснення чому, наприклад, суддя, який судить колишнього міністра внутрішніх справ України має порушених декілька кримінальних справ? Яке право він має судити? Можливо, він має право навпаки бути на лаві засуджених? Чому суддя, який навіть не призначений безстроково Верховною Радою України, розглядає одну з найбільш резонансних і найскладніших справ сучасної України, а саме справу по відношенню до колишнього Прем’єр-міністра України Юлії Тимошенко. Саме тому ми вимагаємо, щоб Генеральна прокуратура України тут, в стінах парламенту, дала пояснення з приводу. По-перше, порушених кримінальних справ по відношенню до цих судів. По-друге, дала пояснення, чому народних депутатів України, а саме: Стешенко, Семерак, Лемза, Забзалюк, Корж, Шаго, Сенченко, які були присутні на судовому засіданні щодо розгляду справи по відношенню до колишнього Прем’єр-міністра Юлії Тимошенко, зараз викликають до прокуратури для дачі пояснень і для допиту. Ми звертаємося до голови Вищого спеціалізованого суду з розгляду кримінальних справ і цивільних з проханням. Прийдіть на трибуну парламенту, саме цей парламент призначає суддів безстроково, і поясніть нам, чи це є судова система, чи це є механізм знищення і переслідування опозиції. Ми вимагаємо права і справедливості! Я хочу звернутись до України і українців: не бійтеся, ми сильніші, тому що за нами правда! Дякую.
Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на сьогодні. Але перед цим, шановні колеги, я поставлю, прошу уваги, я поставлю на голосування пропозицію, щоб вечірнє пленарне засідання ми продовжили до завершення розгляду питань, визначених розкладом. Одну хвилиночку, я ставлю на голосування пропозицію Погоджувальної ради. Продовжити засідання Верховної Ради України до звершення питань, визначених розкладом на 5 липня 2011 року. Прошу голосувати. Регламент передбачає зранку прийняття відповідного рішення. Ви ж всі хочете розглянути всі питання, давайте розглядати. [[10:34:27]] За-226 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Збройні Сили України" [[щодо застосування зброї в мирний час]]. Прошу голосувати. [[10:35:03]] За-260 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" [[щодо вдосконалення правового регулювання]]. Прошу голосувати. [[10:35:34]] За-256 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про особливості здійснення державного нагляду [[контролю]] у сфері господарської діяльності щодо фізичних осіб-підприємців та юридичних осіб, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, для включення до порядку денного [[реєстраційний номер 8610]]. Прошу голосувати. [[10:36:13]] За-263 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про внесення зміни до статті 75 Податкового кодексу України [[щодо незареєстрованих платників податків]], для включення до порядку денного [[реєстраційний номер8609]]. Прошу голосувати. [[10:36:44]] За-270 Рішення прийнято. Ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до підрозділу 2 розділу XХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України [[щодо звільнення від оподаткування податком на додану вартість постачання обладнання для оснащення аеропортів міст, приймаючих чемпіонат]] [[реєстраційний номер 8278]]. Прошу голосувати. [[10:37:24]] За-266 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови про внесення змін до "Положення про "Почесну грамоту та Грамоту Верховної Ради України" [[реєстраційний номер 8584]] для включення до порядку денного. [[10:37:54]] За-265 Рішення прийнято. Ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 60-річчя Української Ради Миру [[8604]]. [[10:38:24]] За-81 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування для включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 70-річчя трагедії Бабиного Яру [[реєстраційний номер 8605]]. Прошу голосувати. [[10:38:53]] За-304 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про азартні ігри [[реєстраційний номер 8401]]. Прошу визначатись. [[10:39:20]] За-13 Законопроект відхилено. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо перегляду ставок деяких податків і зборів [[реєстраційний номер 8630]]. Прошу голосувати. [[10:39:51]] За-215 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо тимчасового зменшення ставок акцизного податку [[реєстраційний номер 8731]]. Прошу голосувати. [[10:40:24]] За-95 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо посилення контролю за використанням земельних ресурсів]] [[реєстраційний номер 8385]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[10:40:54]] За-252 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного пректу Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо розвитку фізичної культури і спорту]] [[реєстраційний номер 8688]]. Прошу голосувати. [[10:41:31]] За-286 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо погашення заборгованості перед Державним бюджетом України за субкредитами, наданими енергогенеруючим компаніям]] [[реєстраційний номер 8718]]. Прошу голосувати. [[10:42:08]] За-235 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів у зв’язку з оптимізацією функцій центрального органу виконавчої влади у сфері екології та природних ресурсів [[щодо надання документів дозвільного характеру]]. Прошу голосувати. [[10:42:42]] За-272 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо нафти і нафтопродуктів]] [[реєстраційний номер 8727]]. Прошу голосувати. [[10:43:12]] За-244 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про передачу об’єктів права державної та комунальної власності" [[щодо об’єктів інженерної інфраструктури водопровідного господарства]] [[реєстраційний номер 8048]]. Прошу голосувати. [[10:43:49]] За-268 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про угоди про розподіл продукції" [[щодо переліку ділянок надр]] [[реєстраційний номер 8712]]. Прошу голосувати. [[10:44:21]] За-240 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" [[щодо скорочення переліку підприємств, що не підлягають приватизації]] [[реєстраційний номер 8725]]. Прошу голосувати. [[10:44:55]] За-233 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України з питань врегулювання заборгованості за електричну енергію [[реєстраційний номер 8717]]. Прошу голосувати. [[10:45:29]] За-235 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо ліцензування послуг на ринках природних монополій. Прошу голосувати. [[10:45:59]] За-263 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про допоміжне материнство [[реєстраційний номер 8703]]. Прошу голосувати. [[10:46:24]] За-238 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проект Закону про особливості оренди чи концесії об’єктів паливно-енергетичного комплексу, що перебувають у державній власності [[реєстраційний номер 8705]]. Прошу голосувати. [[10:46:55]] За-235 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми проголосували питання, які стосувалися розділу "Включення до прядку денного". Я прошу комітети подивитися на ці законопроекти, ті, які підготовлені уже до розгляду, ми розглянемо тоді десь на вечірньому засіданні. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень [[друге читання]]. Доповідач – перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Олійник.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлений для розгляду в другому читанні, поданий Президентом України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень. Хочу нагадати, що законопроект, поданий з метою усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень, передбачає: скасовується обов’язковий технічний огляд для легкових автомобілів, що не використовуються у комерційних цілях, суттєво спрощується порядок проходження обов’язкового технічного контролю для інших транспортних засобів, Державтоінспекція МВС України усувається від проведення обов’язкового технічного контролю транспортних засобів, та ці повноваження передаються суб’єктам господарювання, скасовуються вимоги щодо обов’язкової наявності у водія дорожнього маршрутного листа та нотаріально посвідченої довіреності на керування транспортним засобом. В процесі підготовки законопроекту до розгляду в другому читанні до нього надійшло 70 пропозицій від суб’єктів права законодавчої ініціативи, 23 з них враховані повністю або частково, 47 відхилено. Хочу звернути вашу увагу, що поправка номер 4 на сторінці 2 таблиці, це поправка народного депутата України Юрія Кармазіна, ця поправка фактично врахована комітетом, а те, що вона відхилена, написано помилково. Прошу це врахувати. Також хочу зазначити, що після закінчення строку подання пропозицій до законопроекту надійшли поправки від народних депутатів України Гриценка та Ландика, які пропонують викласти в іншій редакції пункт 21 прим. частину першу статті 11 Закону "Про міліцію", оскільки на думку авторів поправок редакція, запропонована в першому читанні, призведе до суттєвого звуження прав та свобод громадян та містить суб’єктивний фактор, а по суті елементи корупції. Це поправка не включена в таблицю і на засіданні комітету не розглядалася. Разом з тим, комітет вважає, що немає необхідності викладати в новій редакції весь пункт 21 значком прим. про наявність суб’єктивного фактору можуть свідчити тільки слова: "якщо характер руху транспортного засобу викликає підозру щодо спроможності водія керувати ним, різка та періодична зміна напрямку руху, або швидкісного режиму". А тому а наявності згоди сесійної зали пропонується ці слова виключити з пункту 21 прим. частини першої статті 11 Закону України про міліцію і це на сторінці 12 таблиці. Комітет пропонує: прийняти законопроект в другому читанні та в цілому як закон. Його вже чекають мільйони наших автомобілістів. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, тепер підемо по поправках. 3 поправка. Юрій Прокопчук, ви наполягаєте на ній? Ні. 4-а Кармазіна врахована.
Врахована.
Врахована. 6-а, Прокопчук. Ні. 8-а Юрія Кармазіна. Наполягаєте, Юрій Анатолійович? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную санкцію частини четвертої викласти. статті 121 викласти в такій редакції: "тягне за собою позбавлення права керування транспортним засобом на строк від трьох до шести місяців, або виправними роботами на строк до двох місяців, або вилучення транспортного засобу на строк до шести місяців з подальшим його поверненням". Обґрунтовую, ця зміна направлена на пом’якшення відповідальності за вчинення вказаного правопорушення, оскільки арешт є стягненням, яке виражається в позбавленні волі особи і згідно із статей 32 Кодексу установлюється застосовується лише в у виняткових випадках. Вважаю, що вказане стягнення не відповідає характеру і ступеню шкоди правопорушення. Разом з тим, рекомендується застосовувати за вчинення вказаного правопорушення таке стягнення, як виправні роботи або вилучення транспортного засобу на строк до шести місяців з подальшим його поверненням. Звертаю вашу увагу, що такий вид стягнення, як вилучення транспортного засобу, не передбачений кодексом. Однак частина два статті 24 дозволяє встановлювати законом і інші, крім зазначених.
Цю поправку відхилено, так як в законодавстві відсутнє таке покарання, як вилучення транспортного засобу з подальшим його поверненням. До того ж автор не пропонує механізму реалізації цієї норми.
Ставлю на голосування поправку 8-у. [[10:52:49]] За-17 Поправка не підтримана. Поправка Юрія Кармазіна 10-а. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Шановні народні депутати, я дякую тим, хто проголосував "за". І хотів би вам сказати, закон нам дозволяв встановлювати інші, не вказані види адміністративних стягнень. Це передбачено частиною другої статті 24. Я пропоную в частині восьмій статті 121 викласти в наступній редакції: "Під транспортними засобами у статтях 121-126, 127-1, 128 штрих, в частинах першій і другій у частині 128, в частинах першій і четвертій статті 130, статтях 132 прим, 133 прим, 133-2, 139 і 140 слід розуміти, автомобілі та транспортні засоби, визначені Законом України "Про автомобільний транспорт", а також трактори та інші самоходні машини, трамваї і тролейбуси, а також мотоцикли та інші транспортні засоби". Запропонована зміна вноситься з метою редакційного і техніко-юридичного уточнення положень законопроекту, оскільки вважає за необхідне, розкриваючи поняття терміну "транспортний засіб", послатися на.
Комітет пропонує відхилити.
Ставлю на голосування десяту поправку. Прошу, визначайтеся. [[10:54:23]] За-12 Поправка не підтримана. Поправка 16-та Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я дякую за враховані поправки, які враховані в цьому, бо у нас плідна співпраця відбулася з комітетом, вони врахували дві третини, але хочеться, щоб ще краще був закон. Через це в 16 поправці я пропоную в статті 127 прім. частину першу викласти в такій редакції. "Неналежне проведення відповідальною особою перевірки технічного стану транспортного засобу, який підлягає обов’язковому технічному контролю або видачі відповідальною особою документа про технічну справність транспортного засобу, який не пройшов належну перевірку його технічного стану, тягне за собою накладення штрафу на особу відповідальну за проведення перевірки технічного стану та за видачу документу про технічну справність від 80 до 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян". Оскільки в цій редакції передбачається відповідальність за різні правопорушення та чітко не розмежовуються його суб’єкти, що може призвести до значних суперечливостей при застосуванні цієї норми, я пропоную чітко розмежувати два.
Комітет пропонує відхилити.
Ставлю на голосування поправку 16 Юрія Кармазіна. [[10:55:59]] За-6 Поправка не підтримана. 17-та, Юрій Прокопчук. Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, у зв’язку з тим, що цей законопроект у нас розглядався на профільному комітеті я прошу там враховане те, що мало бути враховано, тому всі поправки мої, які враховані, - вони залишаються, які ні – можете не озвучувати, я не наполягаю.
Я дякую вам. Шановні колеги, поправка 29. Рибаков, наполягає на ній? Ні. Поправка 32. Юрій Кармазін, наполягаєте на ній? Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, уважно прошу віднестися всіх до питання. Я пропоную в Законі України "Про міліцію" в статті 11 в частині першій пункту 21 прімм слова "зупиняти транспортні засоби лише в разі." замінити словами "зупиняти транспортні засоби виключно у випадках". Обґрунтовую, шановні друзі, свавіллю на дорогах має бути покладений заслін – не можна зупиняти будь-коли. Чітко в законі має бути написано: виключно то в таких-то випадках. Коли ви приїжджаєте із-за кордону і бачите, що в Україні у вас стоять на дорогах товсті люди, які не можуть ні пробігти нічого, і кормляться тільки, годуються з тої палички, стає соромно за цю державу, і щось пояснювати іноземцям дуже важко, коли вони звертаються. Через це виключно законом має бути все врегульовано, а ніякими наказами і нічим іншим. Прошу підтримати. Дякую.
Шановні колеги! Комітет вважає, що не потрібно, немає необхідності викладати цей пункт в новій редакції, але потрібно виключити ці слова, оскільки ви тільки вдумайтесь, що має право працівник ДАІ зупиняти транспортні засоби виключно у випадках, зокрема, якщо характер руху транспортного засобу викликає підозру щодо неспроможності водія керувати ним. Це різка періодична зміна руху і напрямку, і швидкісного режиму – це завжди буде суб’єктивний фактор. І в цьому відношенні просимо підтримати пропозицію комітету виключити ці слова.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію Юрія Кармазіна. [[10:58:41]] За-14 Поправка не підтримана. А ви пропозицію комітету ще раз, Володимире Миколайовичу, сформулюйте, ми зараз її поставимо на голосування.
Значить пропозиція комітету.
Прошу уваги.
комітет пропонує виключити слідуючі слова, "якщо характер руху." [[це після "зупиняти транспортні засоби виключно у випадках"]], "якщо характер руху транспортного засобу викликає підозру щодо спроможності водія керувати ним [[різка та періодична зміна напрямку руху або швидкісного режиму]] " от ці слова виключити. Оскільки вони є суб’єктивного сприйняття і будуть завжди носити корупційний характер.
Шановні колеги! Пропозиція зрозуміла? Я ставлю на голосування пропозицію про виключення положень, які щойно озвучив доповідач. Прошу голосувати. [[10:59:48]] За-269 Рішення прийнято. 41 поправка. Дмитро Святаш, наполягаєте на ній? Ні. Кравченко Микола, 42 поправка. Наполягаєте на ній? Ні. Журавко, 43-я? Ні. Так, Кармазін, 47-а. Наполягаєте на ній?
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, ми уже за цей час прийняли інший Закон про техогляд в першому читанні і скоро будемо приймати в другому. Через це потреба в регулюванні саме внесення зміни до частини п’ятої статті 35 Закону про дорожній рух відпала, через це не наполягаю. Дякую.
З цих же мотивів комітет відхилив.
Шановні колеги, всі інші поправки враховані. А від тих, які не враховані, депутати відмовилися в наполяганні ставити їх на голосування. Отже у нас є всі підстави поставити на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень [[реєстраційний номер 8397]]. Прошу голосувати. [[11:01:32]] За-262 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги, всі ж виступали за те, щоб відмінити техогляд. Техогляд запропонували відмінити, не голосуєте. Тим не менше, закон прийнято. Дякую. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо спрощення умов доступу на ринок телекомунікаційних послуг]] [[реєстраційний номер 7031]]. Доповідач – заступник голови Комітету з питань транспорту і зв’язку Юрій Мороко. Юрій Миколайович, будь ласка.
Уважаемые народные депутаты, Комитет по вопросам транспорта и связи рассмотрел на своем заседании текст ко второму чтению законопроекта 7031. Цель законопроекта: либерализация доступа на телекоммуникационный рынок и увеличение его объема. Народными депутатами было подано всего 50 предложений, из них 26 комитет предлагает учесть в окончательной редакции закона. Комитет рекомендует Верховной Раде по результатам рассмотрения законопроекта 7031 принять его во втором чтении и в целом.
Будемо голосувати, да?
Да.
Нема зауважень? Можна ставити на голосування? Є поправки. 2 поправка Юрія Кармазіна. Будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную в Законі України "Про телекомунікації" частину шосту статті 10 викласти в такій редакції: ".особи, які відповідно до цього закону внесені до реєстру операторів, провайдерів телекомунікацій мають право вимагати від власників земельних ділянок або землекористувачів в установленні сервітутів за умови, що ці сервітути були встановлені в угоді про перехід права власності на ці земельні ділянки до категорії земель, визначених Земельним кодексом України для прокладення під землею телекомунікаційних мереж та або усунення їх пошкоджень". Кінець пропозиції. Цей законопроект про зміну назви учасників телекомунікаційного ринку, а не про порушення прав власників земельних ділянок. Сервітут, як інструмент добросусідських відносин власників земельних ділянок, яким потрібно пройти до води тощо, хочуть використати великі компанії. Хоча вже вони повинні вирішувати свої питання, шляхом ринкових механізмів. Зв’язок можна отримати не лише кабелем, а і через радіочастоти. Через це, прошу підтримати мою пропозицію і викласти частину шосту.
Так, позиція комітету.
Комитет не согласился с доводами Юрия Анатольевича и предлагает не учитывать эту поправку. Поскольку все правовые основы установления земельных сервитутов определены Земельным кодексом Украины, поэтому корректировать Земельный кодекс посредством Закона "О телекоммуникациях" нецелесообразно. Данное предложение противоречит Земельному кодексу Украины, поскольку ограничивает право операторов телекоммуникаций на установление земельных сервитутов условиям, когда сервитуты должны быть определены в договоре о переходе права собственности на земельные участки. Комитет предлагает эту поправку не учитывать.
Ставлю на голосування поправку номер 2 Юрія Кармазіна. [[11:05:06]] За-5 Поправку не підтримано. Поправка Шиянова 3-я. Наполягаєте на ній? Ні. Ні? Юрія Кармазіна наступна, 4 поправка. Мікрофон, будь ласка.
Володимир Михайлович шановний, я хочу звернутися до народних депутатів. Я в цьому законопроекті біля 15 поправок дав, жодна не врахована. Певно, залишиться на совісті у тих, хто лобіює цей законопроект. За вказаний законопроект я голосувати не буду як за лобістський. І буду звертатися до Президента щодо застосування щодо нього вето. Прошу мої подальші поправки, Володимир Михайлович, для економії вашого часу не враховувати. Очевидно, що переконувати людей, які заангажовані, абсолютно не є можливим. Це не фахова дискусія, це не фаховий законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, в мене прохання до комітетів. По-перше, враховувати поправки Юрія Кармазіна, тому що якість законів підвищиться, а, по-друге, ми зекономимо час. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закону проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення умов доступу на ринок телекомунікаційних послуг [[реєстраційний номер 7031]]. Головне юридичне управління зауважень до проекту немає. Прошу голосувати. [[11:06:57]] За-246 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо удосконалення регулювання у сфері захисту економічної конкуренції]]. Ірина Белоусова, заступник Голови Комітету з питань економічної політики. Будь ласка, Ірина Анатоліївна.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань економічної політики 31 травня 2011 року розглянув на своєму засіданні підготовлений до другого читання проект Закону України про внесення змін до деяких законів України [[регистрационный номер 7419]]. Законопроект був розроблений Кабінетом Міністрів України і ним пропонується внести зміни до статті 14 і 16 Закону України про Антимонопольний комітет України і до низки статей Закону України про захист економічної конкуренції з метою удосконалення правового регулювання в сфері захисту економічної конкуренції. В цілому прийняття цього законопроекту сприятиме передбачуваності застосування конкурентного законодавства, а також дозволить суттєво зменшити ризики невиконання суб’єктами господарювання його вимог. 19 квітня цього року Верховна Рада України прийняла зазначений законопроект за основу. До Комітету з питань економічної політики надійшло 5 пропозицій від народних депутатів, які були уважно розглянуті і опрацьовані. Три з них пропонується відхилити, а дві врахувати. Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України проект завізовано без зауважень. Комітет з питань економічної політики рекомендує Верховній Раді України проект закону прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Йдемо по поправках. Юрій Кармазін, 2 поправка. Мікрофон Юрія Анатолійовича.
Юрій Кармазін. Я пропоную статтю 14 доповнити новою частиною другою наступного змісту: "Антимонопольний комітет України як вищий колегіальний орган надає суб’єктам господарювання висновки у формі рекомендаційних роз’яснень у випадках, коли питання стосується застосування законодавства про захист економічної конкуренції, а Адміністративна колегія Антимонопольного комітету України – попередні висновки, стосовно узгоджених дій і концентрації". Кінець моєї пропозиції. Вважаю, що це доповнення буде конкретизувати, в яких саме випадках висновок надає Антимонопольний комітет, а в яких випадках ці висновки надає Адміністративна колегія. Такого розподілення поки що немає, через це вважаю необґрунтованим відхилення комітетом цієї поправки. Дякую.
Будь ласка.
Комитет считает, что все отношения, которые относятся к выдаче Антимонопольным комитетом, значит, предварительных выводов, они уже урегулированы 29 статьей Закона Украины "Про защиту экономической конкуренции", и повторение в 14 статье комитет считает нецелесообразным.
Ставлю на голосування поправку номер 2. [[11:11:02]] За-9 Поправка не підтримана. Поправка 3, автор Чуднов. Наполягаєте на ній? І Кармазін. Юрій Анатолійович, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Я пропоную, шановні народні депутати, у статті 32 у частині першій абзаці п’ять слово "ліквідація" замінити словом "припинення". І пояснюю, ця зміна викликана тією обставиною, що Закон України "Про захист економічної конкуренції" не передбачає процесуального правонаступництва при розгляді справ про узгоджені дії. Саме через це я попросив замінити це слово словом "припинення діяльності". Це більше буде відповідати тому, що насправді відбувається, передбачено саме статтею 32 в цьому випадку. Дякую.
Комитет считает, что сам термин "приостановление деятельности" может быть связан со слиянием, присоединением, разделением предприятия, либо оно превращается в другую форму. Но дело в том, что именно Антимонопольный комитет рассматривает согласованные действия только в условиях ликвидации, а не в условиях припинення.
Я дякую. Тут треба уточнення внести. Ірина Анатоліївна, мова йде не про призупинення діяльності, а про припинення діяльності. Я ставлю на голосування поправку номер 3. [[11:13:00]] За-13 Поправка не підтримана. Поправка 4, Чуднов, Круць і Кармазін. Наполягаєте на ній? Будь ласка, Юрій Кармазін. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, мені дуже прикро, що ми слова беремо, перекладаємо з російської, не правильно перекладаємо, доповідаємо так Верховній Раді. Шановний Володимире Михайловичу, це приниження парламенту України, яке сьогодні допускається і невиконання статті 10 Конституції України, яка зобов’язує посадових осіб, і рішення Конституційного Суду, при виконанні своїх службових обов’язків користуватися виключно державною мовою, тоді б, може, і не було неузгодженостей у термінах "припинення" чи "призупинення" - це різні зовсім речі. Що стосується цієї поправки, то ми її внесли через те. що в абзаці два пункту 3 статті законопроекту записано: "Вносити плату у євро чи доларах США за офіційним курсом Національного банку", а ми пропонуємо записати: "у будь-якій вільно конвертованій валюті". Та не будьте ви дикунами! Ви тільки на євро, долари купуєтесь. Люба валюта є.
Ну, Юрій Анатолійович, ну, так же народ не може бути зразу обізнаний у всіх валютах. Що знають, на те і орієнтуються. Будь ласка, позиція комітету. Треба щоб у нас була гривня вільно конвертована валюта, і буде все нормально. Ірина Анатоліївна, будь ласка.
Комитет считает: відкриття банківських рахунків, на які вносяться плата, у всіх вільно конвертованих валютах є недоцільним.
Так, дякую. Ставлю на голосування поправку номер 4. [[11:15:08]] За-14 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо удосконалення регулювання у сфері захисту економічної конкуренції]] [[реєстраційний номер 7419]]. Головне юридичне управління зауважень до проекту не має. Прошу голосувати. [[11:15:45]] За-252 Закон прийнято. Дякую. Оголошую до розгляду проекту Закону про особливості провадження у справах про адміністративні правопорушення і примусове видворення іноземців та осіб без громадянства під час проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу в Україні. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Шемчук Віктор Вікторович. Будь ласка, Віктор Вікторович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлено до другого читання поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону України про особливості провадження у справах про адміністративні правопорушення під час проведення фінальної частини чемпіонату Євро-2012 з футболу в Україні. Законопроект прийнятий в першому читанні 19 травня. Метою законопроекту є виконання Україною умов УЕФА, необхідних для безпечного проведення фінальної частини 14-го Чемпіонату Європи з футболу. Законопроектом пропонується встановити скорочену процедуру провадження у справах про адміністративні правопорушення, вчинення яких найбільш ймовірне підчас проведення масових спортивних, або інших культурно-видовищних заходів. Вказане пропонується досягнути шляхом встановлення скороченого строку – протягом доби розгляду уповноваженим органом, судом або уповноваженою особою органу внутрішніх справ зазначеної категорії справ та скороченого строку оскарження постанов про притягнення до адміністративної відповідальності. Передбачається запровадити обов’язкове доставлення порушника до уповноваженого органу та скоротити строки затримання до однієї доби. Також запроваджується можливість застосування судом до особи заборони відвідувати масові спортивні або інші культурно-видовищні заходи на час проведення Чемпіонату. Крім того, передбачається запровадити скорочену процедуру розгляду справ про примусове видворення за межі України іноземців та осіб без громадянства, які вчинили відповідні правопорушення. Комітет тісно співпрацював із Міністерством юстиції при підготовці законопроекту до другого читанні. У нас були до цього законопроекту суттєві зауваження, але ми змогли в комітеті вийти на компромісну позицію. Загалом до проекту надійшло 16 поправок, із них 15 враховано повністю, або частково, відхилено лише одну, вона стосувалася виключення положення про винесення судами заборони відвідування масових заходів, але це європейська практика і ця норма має бути в документі залишена. Комітет рекомендує прийняти законопроект в другому читанні і в цілому як закон. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Так, шановні колеги, поправка 11 Юрія Кармазіна не врахована. Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на ній?
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, поправка,я по-перше, дякую комітету за плідну співпрацю, вони багато поправок врахували. А що стосується 11 поправки, то вона абсолютно цікава. Мова йде про те, що встановлюється заборона відвідувати масові спортивні або інші культурні-видовищні заклади, я пропоную статтю 4 вилучити. В цій статті запроваджується новий вид стягнення у вигляді заборони відвідування особами, які вчинили адміністративні правопорушення масових спортивних або інших культурно-видовищних заходів на території спортивних споруд на період проведення фінальної частини чемпіонату "Євро-2012" з футболу в Україні. Але такий вмд стягнення не передбачається діючим законодавством України, зокрема Кодексом про адміністративні правопорушення. Мені взагалі не зрозуміло, а як хулігани, розбійники, ґвалтівники, всі інші будуть відвідувати ці засідання? Тобто вони можуть ходити на ці видовищні заходи, а той, хто притягнувся один рад до.
Так, ставиться на. Віктор Вікторович, будь ласка, з цього приводу.
Це питання було плодом великих дискусій на засіданні комітету. Ставилося питання, дійсно, про відповідність цього положення нормам Конституції України, чинному українському законодавству. Однак, враховуючи європейську практику, особливо, на масових заходах і передбачення такої можливості для видворення за межі України і заборона відвідування заходів хуліганам, які будуть, можливо, будуть присутні на цих масових заходах під час "Євро-2012", комітет погодився із пропозицією залишити зазначений пункт у законі, відхилити поправку народного депутата Кармазіна.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 11 Юрія Кармазіна. [[11:20:47]] За-21 Поправка не підтримується. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту закону [[реєстраційний номер 8426]] "Про особливості провадження у справах про адміністративні правопорушення і примусове видворення іноземців та осіб без громадянства під час проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу в Україні". Прошу голосувати. До відома, Головне юридичне управління має певні зауваження до цього проекту. [[11:21:31]] За-242 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення порядку розрахунків за житлово-комунальні послуги та підвищення якості їх надання]] [[реєстраційний номер 7099]]. Доповідач – заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики Ігор Володимирович Лисов. Будь ласка. Так, доповідач. Закон 7099.
Шановні колеги, комітет на своєму засіданні 1 червня цього року розглянув даний законопроект, прийнятий Верховної Ради за основу 11 травня.
Давайте по поправкам будемо йти.
Було надано 29 поправок. Комітет пропонує врахувати 23 поправки. Були надані поправки від семи депутатів і від міністерства.
Поправка номер 4 Юрія Кармазіна. Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на ній? Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, от дивна у нас ситуація: попередню оплату можна стягувати у нас з людини. А я пропоную, щоб ми написали, ще добавили словами, після слів "за фактично відпущену енергію" доповнити словами "або з розстроченням чи відстроченням такої оплати". То комітет вважає, що попередню оплату морально, нормально стягувати, а якщо розстрочку робити чи відстрочення такої оплати, то це не нормально. Ви розумієте? Хіба ж ми не для людей приймаємо закони? Та люди стогнуть, закриваються зараз підприємства, подивіться, що ви зробили по Податковому кодексу! Ви підвищили ціну за землю, за все. І зараз не можуть наперед платити. Тому я вам кажу, від життя пропозицію запишіть: або з розстроченням чи відстроченням такої оплати. Це все одно по договору, все одно ж не пройде через цих монополістів! Ні, ми все одно захищаємо їх інтереси. Ми записали попередню.
Комітет пропонує відхилити дану поправку.
Ставлю на голосування поправку номер чотири Юрія Кармазіна. [[11:24:46]] За-49 Поправка не прийнята. Поправка 10.
Поправка 10 Кабінет Міністрів.
Кабінет Міністрів наполягає на цій поправці?
Не наполягає.
Вони сплять, я бачу. Поправка 15 Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Дуже прикро, що у нас однобічно ми зараз не бачимо, що відбувається на землі, коли закриваються підприємства. В мене пропозиція: пункт два речення друге викласти в такій редакції: "міжопалювальний період повинен починатися і закінчуватися одночасно для всіх категорій споживачів, за винятком окремих категорій споживачів: лікарні, дитячі садки, школи, тощо, для яких він починається та закінчується за рішенням виконавчого органу відповідних місцевих рад або місцевих державних адміністрацій, виходячи з кліматичних умов та потреб зазначених споживачів". Вважаю, що це доповнення передбачатиме можливість оперативного вирішення питань щодо початку або закінчення опалювального періоду для окремих категорій споживачів таких як лікарні, дитячі садочки, школи тощо. І буде заощаджувати здоров’я наших громадян, що є найвищою цінністю по Конституції в Україні. Дякую.
Комітет вважає, що це зайві уточнення. Тому ми просимо відхилити дану поправку.
Ставиться на голосування поправка 15 Юрія Кармазіна. [[11:26:35]] За-24 Поправка не підтримана. 21 поправка, автор – Левцун. Наполягаєте на ній? Ні. Так, поправка 24 Юрія Кармазіна. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную частину четверту доповнити абзацом третім наступного змісту. "Шкода, яка була завдана споживачам у зв’язку з неналежним наданням комунальних послуг, з підстав, не передбачених частиною третьою цієї статті, відшкодовується постачальником у повному обсязі згідно з законом.". Цю пропозицію вношу з метою захисту прав споживачів, які можуть зазнати шкоди внаслідок неналежного надання постачальникам комунальних послуг. І зараз ми бачимо, що практично по кожному місту, по кожному селищу іде, завдається шкода і ніхто її не відшкодовує. Через це прошу вас записати в згаданій редакції. І не розумію, чому комітет не хоче іти назустріч. Дякую.
Точка зору комітету. Ми просимо відхилити цю поправку, оскільки пропозиція не конкретно викладена. Тобто незрозуміло, яка саме при цьому може бути завдана шкода та який орган виконавчої влади і в якому порядку має визначити або врахувати. Прошу поправку 24 народного депутата Кармазіна відхилити.
Ставиться на голосування поправка 24, автор – Юрій Кармазін. [[11:28:19]] За-6 Поправку не підтримано. І остання, 29 поправка, автор – Корж. Наполягаєте на ній? Ні. Так, шановні колеги, оголошую рішення комітету прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління зауважень не має. Так, прошу підготуватись до голосування. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення порядку розрахунків за житлово-комунальні послуги та підвищення якості їх надання [[реєстраційний номер 7099]]. Прошу голосувати. [[11:29:14]] За-263 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо зміни статусу зізнання як доказу вини в кримінальних справах]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Мойсик.
Володимир Мойсик, Партія "За Україну!" Шановний Володимиру Михайловичу, шановні колеги! Йдеться про законопроект колеги Олега Зарубінського, яким він хоче удосконалити, і насправді і робить це, процесуальний статус показань підозрюваного, обвинуваченого і підсудного. І автор законопроекту застерігав нас з вами, щоби би тільки ці показання не були в жодному разі основою обвинувачення людини. Ось суть його пропозиції. Комітет розглянув 5 поправок, з яких 4 врахував. Але є зауваження Головного науково-експертного управління. Вони зводяться не до зауважень до цього законопроекту, а фактично є новою законодавчою ініціативою. Власне, про те, щоб доповнити статтю, Кримінально-процесуальний кодекс статтею 65 прим. і визначити докази, які є неприпустимими для використання у кримінальному судочинстві. Але комітет вважає, що це не зауваження до цього закону. Ці правки порушили би вимоги статті 116 Регламенту. Тому у тій редакцій, в якій вам законопроект розданий, комітет просить ухвалити його в цілому. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, я поставлю на голосування пропозицію комітету. Будь ласка, відмініть голосування. Юрій Кармазін, ваші ж поправки враховані там? Мікрофон.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, я хочу висловитися по поправці номер 2, яка частково є врахованою. Але я просив би вас подивитися і знайти можливість повністю її врахувати. Я хочу обґрунтувати. Я пропоную в статті 73 абзац другий викласти в наступній редакції. "Показання підозрюваного, в тому числі і такі, в яких він визнає себе винним, підлягають перевірці. Визнання підозрюваним своєї вини долучається до обвинувачення лише при підтвердженні цього визнання сукупністю доказів, що є в справі. Підозрюваний в будь-який момент може відкликати визнання своєї вини шляхом подачі відповідної заяви слідчому, прокурору, судді або суду. Подача заяви про відкликання визнання обвинувачення є підставою для проведення повторного допиту підозрюваного". Шановні народні депутати, оця обставина, що ще раз є необхідність у слідчого, прокурора чи у суду допитати по цим питанням, на мій погляд, вона гарантує, особливо в тих умовах, в яких зараз суди відбуваються, і коли ми отримуємо повну.
Будь ласка, Володимир Романович.
Шановний Юрій Анатолійович, ви знаєте, що стаття 63 Конституції дозволяє обвинуваченому, підозрюваному взагалі не свідчити, не давати жодних показів. Якщо він дав покази, то, як пише автор законопроекту, вони підлягають перевірці. Щодо доведеності вини, є інші норми, які регулюють, що кладеться в основу вироку. Комітет на цьому запинився, що ця фраза якраз охоплює всі випадки.
Я ставлю на голосування поправку №2, яка врахована частково, для її повного врахування. Прошу, визначайтесь. [[11:33:03]] За-17 Поправка не підтримана. Таким чином, шановні колеги, у нас є всі підстави зараз перейти до голосування, але заключне слово доповідача.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, 4 поправка Юрія Кармазіна аналогічна з другою, але я хочу для вас наголосити, що автор ідеї законопроекту і автор законопроекту погодився з нашим тлумаченням і викладом остаточної редакції закону. Так що прошу підтримати в цілому.
Шановні народні депутати, прошу уваги. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо зміни статусу зізнання як доказу вини в кримінальних справах]] [[реєстраційний номер 6059]]. Прошу голосувати. [[11:34:10]] За-38 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Постає питання: навіщо ми його приймали в першому читанні? Ну, вже повернутися не можемо. Бачите, яка підтримка? Що ж можна зробити? На повторне друге? Будь ласка. Ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне друге читання. Реєстраційний номер 6059. [[11:34:51]] За-243 Рішення прийнято. Дякую. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо вдосконалення механізму кримінальної відповідальності за шахрайство з фінансовими ресурсами, [[реєстраційний номер 5427]] Доповідач – Володимир Мойсик. Будь ласка.
Володимир Мойсик, Партія «За Україну!». Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Хотів би два слова до попереднього законопроекту. Ну, не давайте дурної роботи ні комітету, ні самим собі. Якщо ідея законопроекту не сприймається, є перше читання і не голосуємо, і все. А то законопроект від члена коаліції, не опозиційний правовий акт, абсолютно нормальний, який мав покращити стан судочинства.
Там просто якийсь мудрий чоловік взяв, поставив мінус.
То помилково.
Ні, я маю на увазі, поставив мінус і всі тепер ідуть за мінусом. Ну, нормальний закон був!
Абсолютно. Шановні колеги! Може, й цей закон чекає та сама доля. Але законопроект направлений на удосконалення кримінальної відповідальності за шахрайство з фінансовими ресурсами. Скажу, що у чинній нормі Кримінального кодексу стаття «Відповідальність за шахрайство з фінансовими ресурсами» передбачає надання завідомо неправдивої інформації з метою одержання субсидій, субвенцій, дотацій чи пільг по кредиту. Тобто, ви зрозуміли, що самий факт надання інформації неправдивої є злочином. Тоді, як у багатьох республіках колишнього Союзу РСР і на заході злочином визнається сам факт реального отримання на руки чи пільги, чи кредиту, субсидії, чи субвенції. Отже з метою приведення до досягнень сучасної науки кримінального права норм про шахрайство ми і виклали цей законопроект. І наступне. Ми істотно пом’якшуємо кримінальну відповідальність за цей злочин. Було 5 поправок до законопроекту, 4 з них враховані. Головне юридичне управління не має до законопроекту жодних зауважень, завізувало без зауважень. Тому Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності просить прийняти законопроект в цілому як закон. Дякую за увагу.
Так, на 1-й поправці, вона відхилена, Чуднов наполягає? Ні. Якщо ні, тоді всі інші поправки враховані.
Враховані, так.
Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо вдосконалення механізму кримінальної відповідальності за шахрайство з фінансовими ресурсами]] [[реєстраційний номер 5427]]. Головне юридичне управління зауважень до проекту не має. Прошу голосувати. [[11:37:55]] За-100 Рішення не прийнято. Традиційно поставлю пропозицію про те, щоб направити на повторне друге читання законопроект. Прошу голосувати. ([[Шум у залі]]) [[11:38:20]] За-65 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Що пояснювати? І так все очевидно. Що пояснювати? ([[Шум у залі]]) Я прошу вас! Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо злочинів проти життя, здоров’я, волі, честі та гідності особи]] [[реєстраційний номер 7110]]. Я поясню вам. Спочатку один чоловік ставить плюс, а при підготовці до другого читання другий чоловік поставив мінус. От і все вам, всі пояснення. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Віктор Шемчук, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітетуом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлено до розгляду у повторному другому читанні проект закону України про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо злочинів проти життя, здоров’я, волі, честі та гідності особи]]. Під час підготовки законопроекту до розгляду у другому читанні до нього надійшло дев’ять пропозицій від суб’єктів права законодавчої ініціативи, сім із них враховані повністю, дві відхилено. Підготовленим комітетом в остаточні редакції законопроектом внесено зміни до статей 150 "Експлуатація дітей" та 150 зі значком один "Використання малолітньої дитини для заняття жебрацтвом" Кримінального кодексу України. Внесеними змінами пропонується вилучити з цих статей закріплену в них спеціальну мету вчинення злочину, отримання прибутку, яке є необхідною ознакою цих злочинів сьогодні, а також доповнити статтю 150 частиною третьою, якою встановити відповідальність за вчинення дій, передбачених частинами першою та другою цієї статті, якщо вони вчинені організованною злочинною групою. Ці зміни сприятимуть підвищенню ефективності боротьби з такими злочинами, як експлуатація дітей, та використання малолітніх дітей для жебрацтва. Щодо зауважень Головного юридичного управління то комітет категорично не погоджується з даними зауваженнями з наступних підстав. Під час підготовки законопроекту до розгляду у другому читанні комітетом було враховано виключно всі зауваження , висловлені Головним науково-експертним управлінням Апарату Верховної Ради України. Ті ж пропозиції, які надійшли при підготовці до повторного другого читання, на думку комітету, сформульовані таким чином, що їх врахування призведе до порушень статті 116 Регламенту. Отже, комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти в дані редакції законопроект у другому читанні та в цілому, як закон. Прошу вас підтримати. Дякую за увагу.
Поправки зараз, шановні колеги, подивимось. Поправка номер 4, Юрій Кармазін. Вона не врахована. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я дав п’ять поправок по цьому закону, більшість із них врахована. У зв’язку з тим, що була аналогічна поправка, яка трошки іншими словами говорила про це саме депутат Шемчука, вона врахована, ну, очевидно, що моя поправка не має в даному випадку ставитись на голосування. Я з цим погоджуюсь. Це що стосується 4 поправки. А що стосується 5 поправки, шановний Володимир Михайлович, я зразу економлю ваш час, хочу сказати, що я пропоную в назві статті 150 слова "дітей" замінити на слово "дитини". Мені відмовили, враховуючи, що це нібито не узгоджується з статтею 116 Регламенту, але це якраз узгоджується з здоровим глуздом, тому треба було написано слово "дитини". Через це я прошу переглянути, Віктор Вікторович, цю вашу позицію, якщо можливо, і, може, голоснемо "дитини", це буде правильніше. А 4-у я не наполягаю. Дякую.
Я ставлю на голосування поправку номер 5 Юрія Кармазіна. Ну, будь ласка, зніміть голосування. Думка комітету, будь ласка.
Шановні колеги, це, дійсно, така думка в Юрія Кармазіна напевно має право на життя, однак в діючих нормах закону передбачено слово "дитини", а не "дітей", тому і комітет наполягав на тому, щоб саме така редакція залишилася. Однак це може бути виправлено волею залу, якщо є достатня кількість голосів, ми могли б її врахувати.
Я ставлю на голосування поправку Юрія Кармазіна під номером 5 такого змісту: у назві статті 150 слово "дітей" замінити на слово "дитини". Прошу голосувати. [[11:43:08]] За-22 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо злочинів проти життя, здоров’я, волі, честі та гідності особи]] [[реєстраційний номер 7110]]. Головне юридичне управління має зауваження, комітет з якими не погоджується. Прошу голосувати. [[11:43:47]] За-249 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 43 та статті 48 "Гірничого Закону України" [[щодо забезпечення соціальних прав сімей померлих пенсіонерів, які отримують пенсії у зв’язку із втратою годувальника]] [[реєстраційний номер 7439]]. Доповідач – Віктор Іванович Турманов, член Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної безпеки та ядерної політики.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, на ваше рассмотрение выноситься проект Закона Украины о внесении изменений в статью 43, 48 Горного Закона [[относительно обеспечения прав умерших пенсионеров, которые получаю пенсию в связи с потерей кормильца]] [[реестрационный номер 7439]]. Все поправки, которые внесли коллеги депутаты, все поправки враховані. Поэтому на комитете рассматривался данный законопроект во втором чтении и принято решение, поддержать этот законопроект как во втором чтении, так и в целом как закон. Прошу, уважаемые коллеги, проголосовать за данный законопроект, который сегодня вынесен на рассмотрение. Я хочу два слова сказать и подчеркнуть, что всего таких вдов у нас осталось 9 тысяч 180 человек. Финансовые затраты составят 9,4 миллиона гривен. Соавтором законопроекта, мы согласовали данный законопроект с Министерством финансов, и закон вступает в силу с 1 января 2012 года. Прошу, уважаемые коллеги, поддержать данный законопроект. Благодарю.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон, Головне юридичне управління має певні зауваження до цього законопроекту. Разом з тим, відповідно до Регламенту, я ставлю на голосування пропозицію: про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до статті 43 та статті 48 "Гірничого Закону України" [[щодо забезпечення соціальних прав сімей померлих пенсіонерів, які отримують пенсії у зв’язку із втратою годувальника]]. Відмініть голосування. Що? Відмініть голосування. Що, Юрій Анатолійович?
Володимир Михайлович поправка номер 3 моя, вона не допускала звуження, яке допущене в цьому законі. Вдумайтеся, у нас мало тих людей, сказали, дев’ять тисяч. Я запропонував викласти частину, доповнити частину сьому статті 43 Гірничого Закону і викласти так: "Непрацездатним членам сімей померлих пенсіонерів, які за життя мали на це право". Тобто в цій редакції ця норма надаватиме право непрацездатним членам сімей померлих пенсіонерів, які за життя мали право на забезпечення вугіллям, безоплатно отримувати вугілля у порядку і на умовах, передбачених статтею 43 Гірничого кодексу. Зараз же получається, що надається право сім’ям померлих, які за життя мали право і отримують пенсію у зв’язку із утратою годувальника, отримувати безоплатно вугілля. Якщо не отримують пенсію у зв’язку із втратою годувальника, то вони під цю формулу, получається, не попадають. Через це мені б хотілося, щоб ми, ну, все-таки на користь людей.
Так я читаю, шановні колеги, ви пропонуєте непрацездатним членам сімей померлих пенсіонерів, які за життя мали на це право. В редакції, яку пропонує комітет, членам сімей, вдовам працівників, які загинули, померли на підприємствах з видобутку [[переробки]] вугілля, які мають на пенсію у зв’язку із втратою годувальника, а також померлих пенсіонерів, які за життя мали таке право. То все ж воно є. Но разом з тим, шановні колеги, я ставлю поправку в редакції Юрія Кармазіна номер три. Не треба, Кармазін зняв її. Отже, шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до статті 43 та статті 48 Гірничого Закону України [[щодо забезпечення соціальних прав сімей померлих пенсіонерів, які отримують пенсію у зв’язку із втратою годувальника]] [[реєстраційний номер 7439]]. Прошу голосувати. [[11:48:37]] За-297 Рішення прийнято. Закон прийнято. Шановні колеги, зараз ми маємо розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства про господарські товариства. Разом з тим комітет вносить пропозицію про зняття з розгляду проекту поданого Кабінетом Міністрів як такого, що втратив актуальність. Кабінет Міністрів не заперечує? Законопроект, реєстраційний номер 3285, ми його знімаємо з розгляду. Кабмін не заперечує? Ні? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про зняття з розгляду проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства про господарські товариства [[реєстраційний номер 3285/П2]]. Прошу голосувати. [[11:49:58]] За-266 Рішення прийнято. Оголошую до проект Закону про Концепцію державної інформаційної політики [[друге читання]]. Доповідач – Андрій Шевченко. Тут також пропозиція відхилити, да? Будь ласка, тоді скажіть.
Колеги, комітет розглянув цей законопроект і пропонує Верховній Раді відхилити його. Які аргументи звучали на користь цієї позиції, яка здобула більшість в комітеті. По-перше, говорилось про те, що це документ загального декларативного характеру. По-друге, були зауваження щодо того, що такий документ як концепція не передбачено Конституцією ухвалення такого документу. Водночас комітет розглянув всі поправки, які були внесені. Якщо Верховна Рада вирішить йти по поправках, ми до цього готові. Також скажу, що є уточнена позиція Державного комітету з питань телебачення і радіомовлення, який ініціював свого часу цю концепцію. Держтелерадіо також підтримує пропозицію відхилити цей законопроект.
Будь ласка, позиція Кабінету Міністрів з цього приводу? Ви погоджуєтесь? Комітет погоджується з пропозицією, щоб зняти з розгляду проект закону, бо відхилити нам не можна. Давайте ми тоді поставимо. Давайте тоді, шановні колеги, проголосуємо проект Постанови в редакції комітету про відхилення проекту Закону про Концепцію державної інформаційної політики (реєстраційний номер 7251/П1). Прошу голосувати. [[11:51:41]] За-301 Проект Закону знімається з розгляду. Шановні колеги! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України [[щодо приведення у відповідність із Кодексом України про надра]]. Голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Григорій Миколайович Калетнік, будь ласка. Шановні колеги! Тут є пропозиція про те, щоб ми відклали і розглянули питання на вечірньому засіданні. А в зв’язку з тим, що звучали голоси про те, що не розглядали на комітеті, я нагадую, що минула неділя, минулий тиждень був присвячений роботі в комітетах. За цей період засідання провели лише два комітети: Комітет з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності і Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки. Я звертаю увагу голів комітетів на таку ситуацію, бо заклики звучать палкі, що всі тут повинні голосувати, працювати. Так працюйте в комітетах для початку. Я інформацію ту яку отримав, я можу навести скільки в комітетах лежить не розглянутих – 709 питань, а займаються політикою замість того, щоб займатися роботою в комітетах. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 17-1 Закону України "Про електроенергетику" щодо вдосконалення системи тарифоутворення на електроенергію, яка виробляється з біогазу. Доповідач – голова Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу ядерної політики та ядерної безпеки Микола Мартиненко. Будь ласка, Микола Володимирович.
Шановні народні депутати! В комітеті опрацьовані пропозиції та поправки, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи, до законопроекту про внесення змін до статті 17 Закону України "Про електроенергетику" [[щодо вдосконалення системи тарифоутворення на електроенергію, яка виробляється з біогазу]] [[реєстраційний номер 8028]], прийнятого в першому читанні 17.05.2011. Загалом подано 8 пропозицій і поправок, з яких 5 враховано, відхилено 3. Поправки, подані мною, стосуються юридично-редакційного вдосконалення тексту закону. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради завізувало порівняльну таблицю до другого читання без зауважень, зазначивши, що законопроект може бути прийнятий у другому читанні та в цілому як закон. Можемо перейти до поправок.
Так, поправки не враховані. 4-а, автор – Корж. Наполягаєте на ній? Ні. 6-а. Ні. 7-а, Юрій Кармазін. Наполягаєте на ній? Ні. Таким чином, шановні колеги, комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління зауважень до законопроекту не має. Отже, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон, проекту Закону про внесення змін до статті 17-1 Закону України "Про електроенергетику" [[щодо вдосконалення системи тарифоутворення на електроенергію, яка виробляється з біогазу]]. Реєстраційний номер 8028. Прошу голосувати. [[11:55:28]] За-133 Рішення не прийнято. Ну, це на повторне друге читання, щоб тільки роботу створити в колективі. Ну вже ж поправки всі враховані, яке повторне друге може бути? Ставлю на голосування пропозицію про направлення законопроекту на повторне друге читання. Прошу, визначайтесь. [[11:55:59]] За-301 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про громадянство України" [[щодо національної безпеки]]. Пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Да, і заслухаємо доповіді, а потім продовжимо після перерви. [[11:56:26]] За-204 Рішення прийнято. Представник Президента України у Верховній Раді України Юрій Мірошниченко і народний депутат України Дмитро Ветвицький.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, представник Президента України у Верховній Раді України. Я представляю законопроект Президента, який пропонує внести зміни до статті 9 Закону України "Про громадянство України" і передбачає наступні зміни. Справа в тому, що чинна редакція закону передбачає, що прийняття осіб, які були раніше засуджені в Україні до позбавлення волі за вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів, в громадянство допускається після погашення або зняття судимості. Як свідчить аналіз матеріалів справ таких заявників, у більшості випадків вони не мають місця роботи, тобто законного джерела існування, мають неодноразові правопорушення тощо. Пропонується змінити і доповнити норму щодо відмови у прийнятті до громадянства України особі, яка засуджена в Україні до позбавлення волі за вчинення тяжкого або особливо тяжкого злочину положенням стосовно розгляду цього питання з урахуванням рівня загрози для національної безпеки України. А що відноситься до таких небезпек, то це запобігання і нейтралізація реальних та потенційних загроз національним інтересам у сфері міграційної політики. Тобто йдеться про те, щоби обставину, яка пов’язана з наданням громадянства особам, які вже були засуджені в Україні, вивчати на предмет того, наскільки таке надання громадянства буде або не буде шкодити національним інтересам України. Це дуже потрібна норма і Президент пропонує її ухвалити, доповнивши відповідну статтю.
Дякую. Дмитро Ветвицький, будь ласка. Так, немає автора, да? Є Дмитро Ветвицький? Ну, давайте тоді заслухаємо від комітету, а, може, підійде наш колега. Якщо ні, то будемо обговорювати після перерви тоді. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, комітет на своєму засіданні 15 червня нинішнього року розглянув альтернативні проекти законів, про які було сказано, про внесення змін до статті 9 Закону України "Про громадянство України" щодо національної безпеки, внесений Президентом України, та про внесення змін до статті 9 Закону України "Про громадянство України" щодо підстав не прийняття до громадянства України, внесений нашим колегою, народним депутатом Ветвицьким. Розроблення обох законопроектів обумовлене потребами внесення змін до окремих положень Закону України "Про громадянство України" з метою забезпечення національної безпеки держави, зокрема щодо прийняття до громадянства України осіб, які раніше були засуджені в Україні до позбавлення волі за вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів. Метою обох законопроектів є вдосконалення правового регулювання підстав не прийняття до громадянства України з урахуванням міркувань національної безпеки. В той же час є відмінність законопроектів. Вона полягає у кінцевих цілях, які переслідують запропоновані зміни. Законопроект колеги Ветвицького пропонує радикально змінити умови, за яких громадянство України не надається, ужорсточивши та значно розширивши їх перелік. Світова практика та ретельний аналіз цих умов свідчить, що попри низку технічних неузгодженостей вони, в принципі, мають право на існування та можуть бути законодавчо закріплені, але частина з них потребує технічного доопрацювання, а в цілому вони потягнуть за собою зміни до інших статей Закону України "Про громадянство", що, до речі, в законопроекті немає, не передбачено в Прикінцевих положеннях. Законопроект, внесений Президентом України, ставить за мету редакційне уточнення однієї з вимог, за яких громадянство не надається, а саме: вимоги щодо осіб, які засуджені в Україні до позбавлення волі за вчинення тяжкого або особливо тяжкого злочину, конкретизуючи його словами «з урахуванням рівня загрози для національної безпеки держави».
Завершуйте будь ласка.
Я завершую. Водночас я хотів би відзначити, що на засіданні комітету відбулася достатньо серйозна дискусія. Оскільки і один, і інший законопроект носять новели, позитиви. І рішення остаточне не було прийнято. Народні депутати, члени комітету проголосували порівну. Буває так. Але це демократичний вибір членів комітету. Тому прошу Верховну Раду визначитись на користь одного чи іншого законопроекту щодо прийняття його за основу. Дякую.
Шановні колеги! Доповіді закінчено. Про що йдеться? Йдеться про виконання дорожньої карти щодо введення безвізового режиму. І той законопроект, який внесений Президентом України, він витікає з логіки домовленостей із Європейським Союзом. Тому, виходячи з цього, нам варто було б, шановні колеги, прислухатись і прийняти відповідне рішення. Бо ми знаємо, що таке візовий режим для наших громадян. Щоб принаймні українська сторона виконала частину своїх зобов’язань. А далі будемо дивитися. Тому, якби ви не заперечили, ми б зараз поставили б на голосування і зробили б після того перерву. Немає заперечень? Тоді давайте, запишіться на обговорення. Після перерви проведемо обговорення. Так, прошу прізвища вивести на табло. Тарас Чорновіл і Лілія Григорович. Так, може, давайте зараз проведемо і виступ, і проголосуємо? І підемо? Тарас Чорновіл, будь ласка.
Прошу передати слово Геннадію Задирку.
Геннадій Задирко, будь ласка.
Шановні колеги! Пропонованими змінами до пункту 2 частини п’ятої статті 9 Закону України «Про громадянство України» пропонується встановити, що до громадянства України не може бути прийнята особа, засуджена в Україні до позбавлення волі за вчинення тяжкого або особливо тяжкого злочину до погашення або зняття судимості з урахуванням рівня загрози для національної безпеки держави. У зв’язку з цим, на наш погляд, треба взяти до уваги наступні аспекти цієї проблеми. По-перше, пропонована у проекті редакція пункту 2 частини п’ятої статті 9 закону сформульована не чітко і з’ясувати її зміст досить проблематично. Складається враження, що застереження про рівень загрози для національної безпеки стосується засуджених в Україні за вчинення тяжкого або особливо тяжкого злочину осіб, судимість яких не погашена або не знята. Цей припис у редакції проекту скоріше вказує на те, що зазначені особи можуть прийматися до громадянства України, якщо рівень загрози для національної безпеки від такого кроку є несуттєвим. Проте, цей недолік може спричинити неоднозначне тлумачення закону, а отже призвести до проблем під час практичної реалізації відповідного припису. По-друге, вирішення порушеної у проекті проблеми не може обмежуватись виключно внесенням згідних змін до статті 9 закону, адже потенційну загрозу для національної безпеки можуть становити не лише ті особи, які були засуджені в Україні до позбавлення волі за вчинення тяжкого або особливо тяжкого злочину. Наприклад, передбачений частиною другою і третьою статті 109, частиною першою і другою статті 110 Кримінального кодексу України злочин проти основ національної безпеки України йдеться про заклики до насильницької зміни чи повалення конституційного ладу, до захоплення державної влади, розповсюдження матеріалів із закликами до вчинення таких дій тощо не належить до тяжких, особливо тяжких, але доцільність прийняття осіб, які їх вчинили, до громадянства України викликає обґрунтовані сумніви. Очевидно також є необхідність відмовити у прийнятті до громадянства України, наприклад особі, яка, проживаючи на території іноземної держави, публічно виступала за насильницьку зміну чи повалення конституційного ладу.
Завершуйте, будь ласка.
Депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати закон 8468 і буде голосувати в повному складі. Дякую за увагу.
Дякую. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні, народні депутати, величезний-величезний Президент з величезним-величезним апаратом спромігся дати по цьому закону аж вісім слів, які ви тут так вихваляєте. Це слова: "з врахуванням рівня загрози для національної безпеки держави". Наше науково-експертне управління на його честь сказало, що цей закон доцільно повернути суб’єкту права на доопрацювання. Це вони м’яко, м’яко так сказали. Тепер колега наш Ветвицький. Колега Ветвицький запропонував законопроект, який на думку Головного науково-експертного правлення, "має більш комплексний підхід до вирішення питання" – це я цитую, підстав прийняття, і він в цілому є більш вдалий за останній. Водночас проект також містить низку недоліків. Так от, шановні народні депутати, тепер думка Юрія Кармазіна. Очевидно, що треба приймати закон, тільки не в редакції Президента, а в редакції нашого колеги народного депутата Ветвицького, якому я хочу подякувати, бо він вносить зміни комплексні до статті 9 закону, яка називається "Прийняття до громадянства України", і замість трьох пунктів, яких було, вносить ще шість пунктів, які абсолютно сприймаються в Європі і які абсолютно є адекватними. Через це я пропонував би більшості сказати спасибі Президенту, що він хоча би невідкладним цей закон визначив – це перше. А, по-друге, все-таки прийняти більш грунтовний закон, який розроблений колегою Ветвицьким, де повністю у відповідності до європейських стандартів виписані ці процедури, до яких є зауваження, і які ми будемо подавати до другого читання. Дякую вам за увагу.
Іван Попеску, одна хвилина. Потім – Олег Зарубінський, одна хвилина.
Вельмишановні колеги! Фракція Партії регіонів. Із цих двох законопроектів Партія регіонів буде підтримувати законопроект № 8468. Зараз по суті. Слід зазначити, що законодавство абсолютної більшості іноземних держав концептуально розмежує відмову у прийнятті особу до громадянства з підстав притягнення його у минулому до кримінальної відповідальності та з підстав наявності обгрунтованих сумнівів у лояльності особи відповідної держави або підстав, які прямо вказують на її нелояльність. В залежності від особливостей правової системи конкретної держави остання підстава може пов’язуватись або не пов’язуватись із фактом засудження особи за вчинення злочину проти відповідної держави, однак на відміну від пропонованих у проекті народного депутата Ветвицького новел, як правило, не пов’язується із тяжкістю такого злочину. Виходячи з цього, законопроект Президента можна взяти за основу і під час підготовки до другого читання врахувати ці моменти. Тому фракція Партії регіонів буде голосувати за законопроект, запропонований Президентом. Дякую за увагу і прошу врахувати, що це є одним з зобов’язань України перед Радою Європи і Європейським Союзом. Дякую.
Так, Олег Зарубінський.
Дякую, Володимир Михайлович. Я зараз не від комітету, а від фракції. На жаль, рідкий випадок, коли я не можу погодитися з Юрієм Кармазіним. Чому, тому що попри зауваження, дійсно, Головного науково-експертного управління щодо відсутності у законопроекті, внесеного Президентом України, критеріїв оцінки рівня загрози національній безпеці, Юрій Анатолійович, ви послухайте, що я кажу, і у вас не буде репліки, такі критерії існують. Зокрема, стаття 7 Закону України "Про основи національної безпеки України" так і називається "Загрози національним інтересам і національній безпеці України". У ній визначено близько 70, і ви це прекрасно знаєте, загроз у різних сферах суспільного життя, таким чином, і злочинна діяльність, пов’язана з впливом на ці загрози, є загрозою національній безпеці. Таким чином, по суті пов’язується в президентському законопроекті злочинна діяльність загрозі національній безпеці по абсолютно конкретним позиціям, які вже виписані в існуючому Законі про основи національної безпеки. Тому це не аморфне, а таке, що можна підтримувати. Не беріть репліку, бо це правильно. Дякую.
Шановні народні депутати! Репліка надається, коли образа прозвучала у виступі. Прошу, я прошу вас. Ну, Юрій Анатолійович. Шановні колеги! Я прошу, Юрій Анатолійович. Шановні народні депутати, я ще раз хочу, уважно почитайте закон і проект закону, в якому контексті там вносяться пропозиції, це по-перше. По-друге, давайте будемо виходити з того, що ми підписали відповідну Угоду про реалізацію Плану дій щодо введення безвізового режиму і там ці позиції чітко зафіксовані. То ми виходимо з того, що нам треба прийняти ці рішення, давайте будемо їх приймати. Тому я ставлю на голосування пропозицію про схвалення Закону України про внесення змін до статті 9 Закону України "Про громадянство України" [[реєстраційний номер 8468]]. Прошу голосувати. Президентський. [[12:11:47]] За-252 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошується перерва до 12 години 42 хвилин, тобто на півгодини. Ми продовжимо розгляд питань, які визначені розкладом. Юрій Анатолійович.
Прошу заходити до сесійної зали і прошу запросити народних депутатів для того, щоб ми могли продовжити нашу титанічну роботу. Шановні колеги, нам потрібно зараз розглянути проект Закону про протидію торгівлі людьми. Я ставлю на голосування на голосування вашу пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:42:11]] За-180 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Олег Зарубінський і співдоповідач – голова Комітету по боротьбі з організованою злочинністю і корупцією Бевз Валерій Ананійович. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Торгівля людьми визнана сьогодні серйозним злочином на міжнародному рівні. України є країною походження, транзиту та призначення для чоловіків, жінок і дітей, які вивозяться за кордон з метою або сексуальної експлуатації або примусової праці. Жінок примушують до праці в секс-індустрії в якості домогосподарок, у сфері обслуговування, те текстильних або інших підприємствах легкої промисловості. Більшість чоловіків, постраждалих від торгівлі людьми, експлуатувалися в різних країнах переважно в якості будівельників, працівників на заводах, у сільському господарстві або моряків. Достатньо сказати, що починаючи з 1991 року вже сотні тисяч українців постраждали від торгівлі людьми. Не зважаючи на існування низки нормативно-правових актів, які передбачають практичні заходи боротьби з торгівлею людьми, не існує комплексного законодавчого документу, у якому б визначалися всі аспекти протидії цьому небезпечному явищу. Тому наш законопроект не носить характер змін до змін, змін до якихось інших законів. Це є комплексний, об’ємний системний документ, який передбачає регламентацію боротьби і протидії торгівлі людьми в різних аспектах. Зокрема, в законі визначаються основні напрями реалізації державної політики, спрямованої на протидію торгівлі людьми, визначаються повноваження органів виконавчої влади під час здійснення заходів з протидії торгівлі людьми, визначається механізм запобігання торгівлі людьми, боротьби з нею, а також, і це дуже важливо на наш погляд, надання допомоги та захисту постраждалим особам, а також засади міжнародного співробітництва у сфері протидії торгівлі людьми і посилення відповідальності за правопорушення, пов’язані з торгівлею людьми. Ще раз хочу сказати, що це системний, комплексний і великий документ, це дійсно є законопроект, а не зміни. Прошу за нього проголосувати в першому читанні, знаю, що є.
Мікрофон, будь ласка.
Знаю, що є пропозиції, є серйозні, слушні пропозиції з боку профільного комітету, з боку представників зацікавлених сторін. Я думаю, що до другого читання вони всі можуть бути реалізовані. Цей законопроект потрібен не політикам, він потрібен людям. Дякую.
Дякую вам також, Олег Олександрович. Валерій Ананійович, будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Профільний комітет, Комітет по боротьбі з організованою злочинністю і корупцією, рекомендує Верховній Раді відхилити даний законопроект і ось з яких мотивів. Перше. Цей законопроект передбачає створення нового центрального органу виконавчої влади, що протирічить стратегії Президента відносно адміністративної реформи у нас в країні. Це перше. Друге. Проектом передбачається додаткові видатки як з державного так і з місцевих бюджетів. І третє, напевно саме головне, всі суспільні відносини, які пропонується врегулювати даним законопроектом в чинному законодавстві України врегульовані. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги! Прошу записатись на те, щоб обмінятися думками з цього приводу. Григорій Смітюх, потім буде Каплієнко виступати. Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу! Григорій Смітюх, Партія регіонів. Ви знаєте, я хотів розпочати з одної фрази, а розпочну з тої, що сказав Бевз. Мене дивує колега Бевз, тому що він по профілю своєму знає, що таке незаконна торгівля людьми, яка загроза є у нашій державі, які статистичні дані є. І вони є шаленими. Якщо ми говоримо, по-перше, що центральні органи не потрібні? Може й не потрібні. Тоді давайте перекладемо ці повноваження, наприклад, на Службу безпеки України і зобов’яжемо Службу безпеки України, що на ряду з торгівлею наркотиками, зброєю та іншими, пріоритет має боротьба з цим явищем, яке загрожує національній безпеці або ідентичності українського населення. Це перше питання. Видатки. А почекайте, а що у нас згідно Конституції в цілому. У нас є питання тільки збирати видатки чи витрачати на пріоритети держави, чи на пріоритети тих питань, які нагальні є в сьогоднішньому нашому суспільстві? На мій погляд, це явище є загрозливе і воно вимагає, в тому числі додаткових видатків. І третє питання. Суспільні відносини врегульовані, а.врегульовано, а чого воно має таке явище загальнонаціонального характеру? Тільки по даним статистичним, що наших в країнах Європейського Союзу, вдумайтесь, біля 100 тисяч молодих дівчат-жінок знаходиться в сексуальному рабстві. Це тільки одна частина наших людей. Ми вже не говоримо про трудове рабство та інше питання. Я вважаю, що це одна із проблем, якою повинна держава наша займатися. Є недоліки, є ті й інші питання. Так є друге читання і є профільний комітет, поправимо, погодимося і зробити. А, якщо відмітати повністю, не погоджуватися – це заховати голову у пісок і говорити: а у нас цієї проблеми немає. Як немає? Ви що говорите? Та це є кричуще питання, яке негайно треба вирішувати. І я дякую, нашому колезі Зарубінському за те, що він підняв це питання і піднімає це регулярно, і я стою на тих же позиціях, що немає нічого важливішого для нас як здоров’я людини, як людина нашої держави. Давайте підтримаємо цей законопроект.
Так, Володимир Каплієнко, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, хочеться почати зі слів: це "людський" законопроект. Група "Реформи заради майбутнього" на своєму засіданні розглянула цей законопроект і буде його підтримувати з огляду на наступне. Тиждень тому Державний департамент Сполучених Штатів Америки оприлюднив доповідь щодо нелегальної торгівлі людьми в світі за 2011 рік Ця доповідь відносить Україну до числа держав, уряди яких докладають значних зусиль з метою покласти край торгівлею людьми. Але цих зусиль недостатньо. Україна є країною погодження транзиту та призначення для чоловіків, жінок і дітей, які вивозяться за кордон з метою сексуальної експлуатації та примусової праці. Українські жертви піддаються торгівлі та тортурам не тільки в Туреччині, Італії, Росії, чи Польщі, але є такі країни як Сполучені Штати Америки, Канада, Білорусь тощо. Жінки, яких раніше примушували займатися проституцією, або віддають в домашнє рабство, також примушують працювати в сфері послуг, текстильній та легкій промисловості. Більшість українських чоловіків жертв торгівлею людьми, піддалися примусовій праці в Росії та в інших країнах. Перш за все, це стосується будівельної, сільськогосподарської галузі та моряків. Дітей найчастіше примушують займатися проституцією або просити милостиню. Ви не бачите, що це жахлива статистика? І як мені здається, що українці заслуговують на кращу долю. Але в цьому законопроекті є речі, які потребують доопрацювання. До них відноситься визначення, процедура визначення особливого статусу. Чому лише на рік і чому за поданням місцевої державної адміністрації визначається цей статус? Де ті повноваження, які надаються до цих органів? Чому визначається та чи інша допомога? В який спосіб, за який рахунок створити підтримку людини через проживання чи працевлаштування. Але, все це можна виправити до другого читання. Депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Завершуйте.
подала також законопроект, який, можливо, доповнює цей закон, можливо, ми навіть їх об’єднаємо. Ми будемо голосувати в першому читанні і внесемо правки до другого. Дякую.
Дякую. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Спочатку до вас, Володимир Михайлович. Ви не дали мені право репліки, коли був Закон про громадянство, обговорювався. Абсолютно невірно моя позиція була сформульована. Тому я хочу вам нагадати, що я за прийняття нормальних законів, де б загрози національній безпеці України зменшувалися. Але вважаю, що коли в державі є гарант Конституції, є Генеральний прокурор України і є суддя, який здійснює правосуддя в державі, будучи громадянином іншої держави, це суддя Бородін, в Харкові, який до недавнього часу був головою апеляційного суду, і всі мовчать щодо цього.
Я прошу вас, я прошу вас виступати по темі.
Володимир Михайлович, я по темі. Яка ще тема, яку ще трибуну треба дослухатися! Ви ж іноді бачитесь з Президентом, скажіть йому, хай один раз стукне кулаком по столу, чи стукати не вміє. Хай запросить мене, я покажу як це робити. Далі. Шановні, цей законопроект потрібен. Не можна його тільки звужувати до внесення змін до статті 149 Кримінального кодексу України. До речі, авторам я побажаю не влазити в статтю 149 Кримінального кодексу України. Ми дуже ретельно над нею працювали, три роки над цією статтею працювали. Там передбачені всі можливі варіанти. Це вам якраз не потрібно. А той закон, який ви пропонуєте про протидію торгівлю людьми, саме на протидії треба зосередитись. Через це, абсолютно правильний, своєчасний закон, який іде в опрацювання ратифікованої 21 вересня Конвенції Ради Європи про заходи і щодо протидії торгівлі людьми, і тому ми маємо його приймати в першому читанні. Дякую за увагу.
Олег Зарубінський – 1 хвилина, фракція Народної Партії.
У всіх різні долі. Хтось досяг життєвого успіху, хтось вважає, що взяв бика за роги, як деякі наші колеги. А хтось опинився на узбіччі, ошуканий чи обманутий, але у цивілізованій державі не може бути громадян-фаворитів і громадян-відторгнутих. Цей законопроект присвячений відторгнутим, яких ніхто не захистить, в яких немає дорогостоящих адвокатів. В них немає афільованих засобів масової інформації, їх нема кому захистити. Цей законопроект спрямованих на допомогу цим людям. Можна його відхилити, можна викинути, але ви не відхилите проблему цю, яка не є врегульованою, не є врегульованою, бо правильно сказав колега Смітюх, якщо б вона була врегульована, в нас би сотні тисяч не були рабами. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, Валерій Бевз від фракції, будь ласка, 1 хвилина.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, ну, по-перше, Бевз висловлював позицію комітету, а не свою особисту, це перше. Друге. Все-таки я рекомендував би таким палким виступальникам, які тут були, вибачайте за таку різкість, але все-таки матеріальну частину треба вивчати, і народний депутат Кармазін вірно сказав: "Стаття 149 Кримінального кодексу врегулювала всі питання". Більше того, ми приєдналися до європейських всіх конвенцій відносно торгівлі людьми в 2005 році, а вже в 2006 році в цю статтю були додатково внесені всі зміни. І тому, перш ніж приймати якісь рішення, ми мали б крепко подумати. І останнє. Ви знаєте, коли ми говоримо, що нам Європа дорікає, що в нас немає того чи іншого законодавства, давайте все-таки відстоювати позицію, що в нас є це законодавство. І воно буде працювати тоді, коли воно буде сталим, а не тоді, коли ми будемо кожен день в них вносити зміни. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершене. Я для того, щоб не. Одну хвилинку, да, зараз ми врахуємо всі пропозиції. Шановні колеги, відносно вимог, які звучать від депутатів щодо надання слова для репліки. Я нагадую, відповідно статті 51 пункт 4, якщо народний депутат виголошує образливі слова на адресу іншого народного депутата або депутатської фракції, головуючий повинен попередити припинити ці неподобства і надає право, за бажанням, для відповідної репліки. У нас тут великих образ не було. Тому права на репліки немає. Це перше. Друге. Шановні колеги! Я думаю, що за великим рахунком, треба було подякувати Олегу Зарубінському, який зробив роботу за Кабінет Міністрів України. А необхідність розробки і прийняття Закону про протидію торгівлі людьми, це лежить у пакеті, який ми маємо прийняти для вирішення питань візового режиму і зобов’язання перед Радою Європи. Недовершений закон, абсолютно всі згодні. Так у нас є для цього ж комітет, у нас для цього є народні депутати і Кабінет Міністрів, і Кабінет Міністрів для того, щоб ми цей законопроект до другого читання підготували і прийняли його в належному вигляді. Давайте будемо все відмітати, посилатись на те, що у нас все врегульовано. Це буде також правда. Але разом з тим, нашим переговорникам з європейським співтовариством треба доводити тоді, що у нас ці питання врегульовані, а не погоджуватись і не підписувати тоді відповідні зобов’язання про прийняття відповідних законів. Підписали – треба виконувати. Тому, шановні колеги, є пропозиція і на чому наголошував голова комітету. Нам треба вилучити створення центрального органу виконавчої влади і з врахуванням цього прийняти його. [[Шум у залі]] Одну хвилиночку, ну, ми все ж не вилучимо. Потім у нас буде друге читання. Все вилучимо. Я прошу вас, не наполягайте будь ласка. Вилучивши «спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади у сфері протидії людьми», я думаю, там до другого читання ми визначимось і запропонуємо, хто має координувати відповідним чином цю роботу. І з врахуванням цього прошу Верховну Раду України розглянути пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 8469]] про протидію торгівлі людьми. Прошу голосувати. Ну, вилучимо тоді. Ну, зараз все ми не повилучаємо, ну, що ви! [[12:58:49]] За-313 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, пропоную вашій увазі проект Закону про правовий статус іноземців та осіб без громадянства [[нова редакція]]. Це в річищі того ж, про що я говорив, цей законопроект. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд його за скороченою процедурою. [[12:59:21]] За-214 Рішення прийнято. Доповідач – Перший заступник міністра юстиції Інна Ємельянова і відповідальний голова Комітету з питань прав людини національних меншин і міжнаціональних відносин Олег Зарубінський. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! Розроблення нової редакції Закону України про правовий статус іноземців та осіб без громадянства пов’язаний з необхідністю приведення законодавства України до Конституції, а також у відповідність до положень міжнародних договорів у сфері прав людини, учасницею яких є наша держава. Крім того, прийняття цього закону є одним із зобов’язань по виконанню Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України. Чинний Закон про правовий статус іноземців та осіб без громадянства наділяє більшістю прав лише тих іноземців та осіб без громадянства, які постійно проживають в Україні, а це не узгоджується на сьогоднішній день із статтею 26 Конституції України, яка говорить, що іноземці та особи без громадянства, що перебувають в Україні на законних підставах, користуються тими самими правами і свободами, а також несуть такі самі обов’язки, як і громадяни України, за винятками встановленими Конституцією, законами та міжнародними договорами України. З огляду на зазначене, проект закону, з метою приведення його у відповідність до Розділу ІІ Конституції, визначає правовий статус іноземців, встановлює їх особисті немайнові та майнові права, повагу до гідності, і зокрема честі, повагу особистого та сімейного життя, трудову діяльність, право на мирні зібрання, освіту, житло, правову допомогу, право власності, таке інше. Проектом також удосконалено процедуру виїзду і в’їзду в Україну іноземців та осіб без громадянства. На рівні закону закріплено спрощену процедуру реєстрації іноземців та осіб без громадянства, зокрема передбачено, що їх реєстрація здійснюється у пунктах пропуску через державний кордон, розширено підстави для тимчасового перебування на території України окремих категорій громадян. Це стосується волонтерів, стосується тих, хто є учасниками релігійних організацій або громадських неурядових організацій, або є журналістами іноземних засобів масової інформації. Пропонується також встановити підстави для примусового повернення іноземців та осіб без громадянства за рішенням відповідних уповноважених органів.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. Схвалення законопроекту буде свідчити про послідовне виконання нашою державою плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму, що також потрібно нашим громадянам. Прошу підтримати і схвалити його у першому читанні. Дякую.
Дякую. Олег Зарубінський, будь ласка, голова Комітету з пиатнь прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, головна мета цього законопроекту, дійсно, усунення колізій між положеннями закону та Конституцією України і міжнародними договорами у сфері прав людини та приведення українського законодавства у відповідність із законодавством Європейського Союзу. У законопроекті приведена у відповідність сучасними вимогами та європейським законодавством термінологія, що використовується при визначенні правового статусу іноземців; чітко прописана низка процедур, пов’язаних з прибуттям, перебуванням та виїздом іноземців з України, котрі раніше регулювались підзаконними актами, головним чином постановами Кабміну. Зокрема, чітко і зрозуміло описані типи віз, які надає Україна та умови їх отримання і умови відмови у наданні візи, виписана процедура перетину Державного кордону України, транзитного проїзду та виїзду іноземців з України. Особливої уваги заслуговують положення законопроекту, власне, це цілий розділ – розділ другий, в якому вперше послідовно та зрозуміло зазначаються права та обов’язки іноземців та осіб без громадянства. Очевидно, що будь-яка цивілізована держава повинна їх гарантувати на законодавчому, а не підзаконному, рівні. Це ж саме стосується і добровільного та примусового повернення та видворення, видачі іноземців та їх передачі іншим державам для відбування покарання. Фактично у цьому законопроекті зібрано головні норми з різних напрямків права, які окреслюють правовий статус іноземців та відповідають європейським стандартам. За твердженням Кабінету Міністрів України реалізація положень проекту закону не потребуватиме додаткових фінансових витрат з державного бюджету України, за винятком тих, які щорічно і так передбачаються за відповідними програмами. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будемо голосувати? А, обговорення, давайте запишемось тоді. Прізвища народних депутатів прошу вивести на табло. Іван Попеску, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Володимир Яворівський.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, я б хотів звернути увагу всього лиш на три моменти. Перше. Проект Закону України про правовий статус іноземців та осіб без громадянства, який був внесений Кабінетом Міністрів України, регулює на рівні закону питання їх в’їзду в Україну та виїзд з України, встановлює підстави, порядок їх реєстрації, затримання, примусового видворення з України, їх права та обов’язки. Другий момент. Прийняття проекту усуне колізії між положеннями чинного Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" та положеннями Конституції України, а також між положеннями цього закону і положеннями міжнародних договорів у сфері прав людини. І третій момент. Прийняття цього законопроекту сприятиме виконанню наших зобов’язань як і перед Радою Європи, так і перед Європейським Союзом, зокрема, під час реалізації плану дій щодо лібералізації візового режиму між Європейським Союзом та Україною. Виходячи з цього та беручи до уваги програму Партії регіонів, наша фракція буде голосувати "за". Дякую.
Дякую. Володимир Олександрович Яворівський, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Юрій Кармазін.
Доброго дня, Україно! Шановні наші виборці і шановні народні депутати! Не секрет, що наша держава на сьогоднішній день нагадує такий розгороджений вдовиний двір без паркану, без сітки, абсолютно без нічого. Враховуючи те, що ми маємо, фактично, на прикордонній із Російською Федерацією абсолютно розгороджену і відсутній абсолютно кордон, фактично, як такий, де можна вільно переходити у будь-якому місці, ми через те, Україна перетворюється, звичайно, на такий відстійник всього того, що або виселено з інших країн, або не потрібне просто іншим країнам, воно зосереджується тут у нас, на нашій український території. Тому що західний кордон, як би там не було, але він все-таки контролюється і нашими прикордонниками, а найголовніше – прикордонниками наших суміжних країн, і Польщі, і Румунії, і Словаччини, і інших. Через це, звичайно, колосальна проблема для нас, для людей, які мешкають в українській державі і за 20 років ми знаємо прекрасно про те, що Росія сьогодні не готова і не хоче демаркувати і означити наші кордони. Якби вони вже були означені, тоді їх можна вже було обладнувати, можна було би ставити якісь, скажімо, прикордонні застави і ужорсточити притік іноземці, особливо ті, які появляються в нас незаконно, можна було би зупинити. Судячи з усього, як раз цей наш законопроект, який зараз ми обговорюємо, ну, майже не дає якихось, значить, там, якоїсь перспективи для того, щоб перекрити оцю проблему. Але з іншого боку ми теж повинні подумати про те, якщо ми хоч якось намагаємося якщо не йти, то принаймні хоча б думати про свою майбутню українську цивілізацію, то ми повинні, звичайно, регламентувати перебування кожного іноземця, який в’їздить до нас і не робити таких дурниць, які були зроблені перед поїздкою Януковича до Німеччини. А я переконаний, що це була провокація із самої команди.
Завершуйте, будь ласка.
проти самого Януковича, коли був арештований керівник одного із всесвітньовідомих фондів. Через те "Блок Юлії Тимошенко" буде підтримувати цей законопроект, але вважаємо, що до другого читання ми подамо свої доповнення і поправки.
Дякую. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, недієздатний уряд робить недієздатні закони. Чому? Я вас запитую: а ми що, старий закон виконуємо? А ми що, Конституцію виконуємо? От я звертаюся до голови комітету, а він мені показує, що, мабуть, не зовсім. Якщо в Україні стала можлива ситуація, коли проти заступника голови суду Харківського апеляційного три роки велась кримінальна справа, з 2004 по 2005, він перескочує до російського громадянства, тому що відкриті бути тоді кордони, я нагадую вам, по рішенням судів. Згадали? Коли на мільярди Україна втратила, коли знищили цілі галузі. І сьогодні його потрібно тримати. І сьогодні його тримають цей уряд, цей Президент, і всі ви тримаєте, шановні. Через це, я наголошую, про які можна говорити прийняття законів, коли іноземці у вас керували судами, коли іноземці у вас перебувають на державних посадах і виносять рішення іменем України? А Закон про суд присяжних ви не хочете приймати, хоча 15 років, як записано у Конституції. У мене питання до пана Лавриновича: вас нещодавно нагородили Орденом "За заслуги", це за заслуги перед ким, перед українським народом? Сумнівно, бо інакше було б записано вже, закон про присяжних був би внесений, 15 років Конституції. Я хочу звернути вашу увагу на знищувальний висновок Науково-експертного управління на шести сторінках і висновок до цього закону: "За результатами розгляду доцільно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання". Через це.
Дякую, Юрій Анатолійович. Завершуйте.
Завершую. Володимире Михайловичу, я все-таки прошу, щоб ви зреагували як Голова, як друга людина в державі, щоб ви зреагували на моє десятикратне нагадування, що незаконно перебуває на посаді Бородін в суді апеляційного суду Харківської області виносить рішення іменем України. Це ганьба.
Дякую. Дякую, дякую особливо за те, що ви назвали мене другою особою. Все. Дякую. Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про правовий статус іноземців та осіб без громадянства [[нова редакція]]. Реєстраційний номер 8570. Прошу голосувати. [[13:11:54]] За-300 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єднань співвласників багатоквартирного будинку. Реєстраційний номер 8474. Зважаючи на вашу пропозицію ставлю на голосування пропозицію, знову ж таки, про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:12:30]] За-216 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства Григорій Семчук, співдоповідач – голова Комітету з питань житлово-комунального будівництва, містобудування та житлово-комунального господарства та регіональної політики Ігор Лисов. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо об’єднання співвласників]], розроблений на відповідне доручення Президента нашої держави та Прем’єр-міністра. Проект Закону погоджений з усіма зацікавленими міністерствами та відомствами. Вивчення практики функціонування ОСББ, об’єднання співвласників багатоквартирних будинків, переконливо доводить, що створення таких об’єднань більш повною мірою забезпечує реалізацію співвласниками багатоквартирних будинків своїх майнових прав, надає їм можливість реально впливати на ефективність утримання та обслуговування житла, а також загалом на якість надання житлово-комунальних послуг. Механізм колегіального прийняття рішень сприяє раціональному використанню об’єднаннями грошових коштів співвласників, дозволяє спрямовувати їх на вирішення нагальних проблем утримання будинку. Водночас появилися певні недоліки чинного законодавства, що регулює діяльність об’єднань співвласників. На усунення вищеназваних цих недоліків і розроблений даний законопроект. Проектом Закону передбачається, зокрема, заміна сполучення "член об’єднання" на "співвласник". Заміна категорії "член об’єднання" на "співвласник" є гарантією участі усіх власників квартир в Управлінні справами об’єднання – в Управління будинком та відповідною є гарантією дотримання їх права власності. Забезпечується термінологічна узгодженість Закону про ОСББ Цивільним кодексом України, зокрема, термін "загальне та неподільне майно" замінюється просто "на спільне майно". Термін "житловий комплекс" замінюється на "багатоквартирний будинок". Земельна ділянка – дуже важливий момент, під багатоквартирним будинком, так звана пляма забудови, прямо називається в складі спільного майна власників квартир. Законопроект відмовляється від використання терміну "балансо-утримання" стосовно ОСББ, використовуючи.
Так, завершуйте, будь ласка.
і ряд, низка законодавчих пропозицій щодо врегулювання об’єднання. Це дасть можливість більш ефективно працювати об’єднанням співвласників на ринку послуг. Дякую за увагу.
Дякую. Так, Ігор Лисов, заступник голови комітету. Будь ласка, рішення комітету.
Шановні колеги! Комітетом на своєму засіданні 15 червня розглянуто даний законопроект. Головне науково-експертне управління висловило низку зауважень до цього законопроекту. Однак, з більшістю звісна річ, можна погодитись. Ми цей законопроект розглядали в широкому колі, було запрошено дуже багато громадських організацій. От. І наші колеги з Комітету з питань бюджету погодили цей законопроект, і також Комітет з питань Європейської інтеграції також дав свій позитивний висновок. В цілому погоджуючись із законодавчою ініціативою, за результатами розгляду комітет прийняв рішення пропонувати Верховній Раді прийняти за основу даний законопроект та доопрацювати його до розгляду у другому читанні з врахуванням зауважень Головного науково-експертного управління і пропозиції суб’єктів законодавчої ініціативи. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обмінятись думками? Тоді запишіться, якщо є. Ні, будемо приймати рішення. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Андрій Шевченко.
Колеги, я просто коротко хотів сказати, що наша фракція буде підтримувати цей законопроект. Маємо як мінімум три дуже вагомих причини. По-перше, ми сподіваємося, що перехід до об’єднань співвласників багатоквартирних будинків принесе конкретні вигоди кожному українцю. Це означає, дасть Бог, що платити будемо менше. А вже якщо платимо, то зможемо вимагати кращої якості тих послуг, які нам не надають як слід ЖЕКи. Друга причина. Ми знаємо, що цей законопроект відпрацьовувався разом із цілою низкою громадських організацій, які вже на практиці втілюють в життя цю концепцію ОСББ. Ну і третя причина. Ми просто справді переконані, що наша ціль в цьому залі має бути дуже простою, справжнім господарем цієї країни повинен бути громадянин. Будемо голосувати "за" і закликаємо зал підтримати.
Дякую. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо об’єднань співвласників багатоквартирного будинку [[реєстраційний номер 8474]]. До вашого відома, Головне науково-експертне управління прийняло негативний висновок. Прошу голосувати. [[13:18:03]] За-268 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом [[нова редакція]] [[реєстраційний номер 8531]]. Пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Перенести розгляд? Ну то давайте тоді я поставлю на голосування пропозицію. А яка причина? Будь ласка, Юрій Воропаєв. Зараз, одну хвилиночку.
Уважаемые коллеги, в ходе рассмотрения этого законопроекта на нашем комитете выяснилось, что к нему очень большие претензии и экспертного управления, а кроме того, Высшего хозяйственного суда. И мы попросили Кабинет Министров Украины, чтоб они подключались с Высшим хозяйственным судом и с их специалистами. А вы знаете, что эти дела сейчас.рассматриваются и обсудили эти замечания. Потому что, если даже мы примем этот закон, и с точки зрения Высшего хозяйственного суда, он не будет работать так, как он противоречит многим положениям Хозяйственного процессуального кодекса. И мы дали время дополнительное им на эту работу. Поэтому просьба перенести рассмотрение этого законопроекта, и мы позже к нему вернемся. Кабмин.согласился.
На наступну. Ні, тоді ми що на наступну сесію переносимо його? Будь ласка, а яка точка зору, одну хвилиночку, яка точка зору Кабінету Міністрів? _______________. Шановний Володимире Михайловичу, є дійсно доручення Президента Кабінету Міністрів узгодити деякі позиції, які стосуються співпраці і з Вищим господарським судом. І тому ми просимо перенести його. І на слідкуючій сесії ми внесемо вже узгоджений законопроект.
Дякую. Так тоді, якщо так, то це треба тоді його відкликати, а потім – вносити. _______________. Ні, його не треба відхиляти, там воно узгоджується.
Будь ласка, Станіслав Аржевітін. Я зрозумів, дякую.
Шановні народні депутати, цей законопроект дійсно є дуже важливим, особливо його нова редакція. Це є новий варіант цього законопроекту. І відверто кажучи, його можна було б у першому читанні приймати, хоча дійсно є багато неврегульованих питань. Але, враховуючи те, що у нас сьогодні в залі зареєстровано більше 10 законопроектів, які є предметом аналогічного регулювання щодо банкрутства чи щодо відновлення платоспроможності. Щоб не вийшло так, що ми поприймаємо ті 10 законопроектів, а потім станемо заложниками цих своїх рішень. Тому у мене прохання, що все ж таки ми ті законопроекти з таким предметом регулювання не ставили до того, поки не розглянемо цей комплексний законопроект у новій редакції. Дякую.
Пропозиція слушна, давайте ми її врахуємо. Шановні колеги, немає заперечень, щоб ми відклали розгляд цього законопроекту? Заперечень не бачу. Відкладаємо. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Загальнодержавну програму "Питна вода України" на 2006 - 2020 роки". Є пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. За скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:21:33]] За-214 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства Семчук Григорій Михайлович. Співдоповідач – член Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Володимир Даниленко. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується урядовий законопроект щодо внесення змін до Закону України "Про Загальнодержавну програму "Питна вода" на 2006 - 2020 роки". Проект закону розроблено з метою створення умов для забезпечення населення питною водою необхідної якості та в необхідних обсягах. Як відомо, діюча програма "Питна вода України" реалізовується вже протягом 5 років, проте її фінансування за рахунок коштів державного бюджету на початок поточного року становило лише 22 відсотки. Тому через брак коштів ряд заходів, які були передбачені даною програмою, просто не виконані. Тому, на відміну від діючої програми, проектом передбачено обсяги фінансування за рахунок і місцевих бюджетів та інших джерел фінансування. Орієнтовний обсяг фінансування даної програми на цей період складає 9 з половиною мільярдів гривень, в тому числі 3 мільярди за рахунок державного бюджету. Більш того, дану програму ми привели у відповідність до вимог Закону України "Про державні цільові програми", розроблено паспорт програми і так далі. Прийняття даного законопроекту дасть можливість виконати ті завдання, які поставлені даною програмою для забезпечення населення якісною питною водою. Дякую за увагу.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Володимир Андрійович Даниленко, будь ласка, про рішення комітету.
Шановні колеги, Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи розгянув на своєму засіданні проект Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про Загальнодержавну програму «Питна вода України» на 2006 - 2020 роки», поданий Кабінетом Міністрів України і пропонує Верховній Раді України прийняти його за основу. Проектом пропонується затвердити нову редакцію Загальнодержавної цільової програми «Питна вода України» на 2011- 2020 роки. За своєю структурою та змістом проект програми відповідає вимогам Закону України «Про державні цільові програми». Фінансування програми передбачається здійснювати за рахунок державного бюджету в рамках 3 мільярдів, які щорічно мають передбачатися Законом України про державний бюджет на відповідний рік, коштів місцевих бюджетів. Орієнтовний обсяг фінансування програми – 9,5 мільярдів. Головне науково-експертне управління в цілому підтримує проект програми але звертає увагу на необхідність конкретизації його окремих положень. Законопроект також підтримується комітетами з питань бюджету та з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики. На розгляді законопроекту комітет звернув увагу, що за попередні роки заходи, передбачені програмою, були профінансовані лише на 22 відсотки. Окрім цього, Законом України «Про Державний бюджет на 2011 рік» на реалізацію заходів програми передбачено 400 мільйонів гривень. Що на 200 мільйонів більше, ніж у поданому законопроекті. Потребують доопрацювання ряд положень законопроекту. Наприклад, обсяги та якість питної води регламентується та забезпечується декількома центральними органами - Мінрегіонбуд, Держводгосп, Мінприроди, Санепідслужба та інші. Тобто відповідальними виконавцями програми в частині організаційного та нормативно-правового забезпечення мають бути перераховані органи влади, а не лише Міністерство.
Завершуйте будь ласка.
У законопроекті наведена стара назва міністерства. Дякую за увагу і прошу підтримати рішення комітету по прийняттю законопроекту за основу з подальшим доопрацюванням у комітеті.
Дякую. Прошу народних депутатів записатися на виступи, якщо є така потреба. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Володимир Карпук.
Володимир Карпук "Наша Україна". Дійсно, ця програма є досить актуальною. Нагадаю, що вона прийнята в 2005 році, але виконання її є недостатнім. Це дуже важлива проблема, тому що навіть Україна має лише. більше 30 відсотків території, не має достатнього забезпечення питною водою. Загалом світові експерти вважають, що забезпечення питною водою є одним з найвагоміших глобальних викликів на майбутнє. Я був присутній на міжнародній конференції в Ізраїлі. Практично більшість країн світу має таку проблему. На жаль, ми приймали цю програму, але і доповідач від уряду заявив: рівень фінансування 22 відсотки. В новій редакції програми передбачаються інші джерела фінансування. Разом з тим, до проекту не додано аналіз, що зроблено, які проблеми постали під час виконання цієї програми. І я би сказав, що забезпечення питною водою і в Україні є більш питанням державним, більш вагомим, більш суспільним, аніж забезпечення газом. Тому що в нас навколо газу точаться завжди дуже багато розмов. Навіть у сільській місцевості 80, а то й 90 відсотків джерел водопостачання не відповідають санітарно-гігієнічним нормам, і багато спалахів тих інфекцій і епідемій, які виникають в Україні, джерелами якраз є джерела водопостачання. Тому хотілося б, щоб програма була реальною і не було отого дисбалансу, який є в новому варіанті програми, коли на 2016 рік заплановано реконструювати чи збудувати нових 70 водозабірних споруд, в той час коли в 2011 році – 30, в 2012 році – 40. Тобто ми знову десь переносимо на далеку перспективу, а загалом програма актуальна і ми будемо її підтримувати. Дякую за увагу.
Дякую вам. Іван Попеску, фракція Партії регіонів.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, дана програма спрямована на реалізацію державної політики щодо забезпечення населення якісною питною водою відповідно до Законів України "Про питну воду та питне водопостачання" та про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення та реалізації міжнародних зобов’язань України по трьом напрямам: перший – охорона джерел питного водопостачання; другий – доведення якісної питної води до вимог чинного стандарту і третій – створення науково-правового та науково-технічного забезпечення. За завданням охорони джерел питного водопостачання передбачається здійснити заходи з упорядкування зон санітарної охорони джерел питного водопостачання і будівництво та реконструкцію каналізаційних очисних споруд із застосуванням новітніх технологій та обладнання, реконструкцію та заміну аварійних каналізаційних мереж колекторів та споруд до них. За завданням доведення якісної питної води до вимог чинного стандарту передбачається інвентаризація каналізаційних очисних споруд, будівництво та реконструкція водопровідних та каналізаційних очисних споруд, впровадження станцій, установок до очистки питної води на систему централізованого водопостачання, розроблена схема оптимізації роботи систем центрального водопостачання, підготовка фахівців водопровідно-каналізаційного господарства, оснащення лабораторій контролю якості води та очистки стічних вод контрольно-аналітичним обладнанням. А за завданням нормативно-правового та науково-технічного забезпечення передбачається розробити нормативно-правові акти у сфері питного водопостачання і водовідведення, розробити, вдосконалити та впровадити наукові дослідно-конструкторські розробки в цій сфері. Тому Партія регіонів буде виступати "за", тому що ця проблема наболіла, і за ці роки незалежності України ніхто цим не займався. Партія регіонів буде голосувати "за", також тому, що це є реалізація нашої партійної програми. Дякую за увагу.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", Партія "Реформи і порядок". Безумовно, створення такої програми не просто на часі, а воно конче необхідно, тому що пропущено десятки років. Адже проблема питної води в Україні сьогодні постає вже реально для багатьох районів. Але, коли ми говоримо про питну воду, ми забуваємо про те, що сьогодні є технічні засоби втручання в ті підземні кладові цієї води, в які раніше люди прості не могли проникнути. Я пам’ятаю, коли робилася на Сумщині свердловина на "Свемі", там були спеціальні технічні засоби для того, щоб відсікти верхні шари води і не допустити туди проливання цієї іноді брудної, іноді води, яка значно металізована і таке інше. Сьогодні цього ніхто не дотримується. Навіть на звичайних дачних поселеннях люди бурять воду до 150-300 метрів, а оце все, що зверху стікає туди, в ту свердловину, він думає, що він п’є хорошу воду. Треба підсилити державний контроль, цього в законі, на жаль, немає, за бурінням свердловин. Є сьогодні проблема питної води ще одного виду – це мінеральна вода. В районах, які в Україні є унікальними, це Східниця, це Трускавець, це Миргород, деякі інші регіони, абсолютно немає ніяких загальних систем каналізування стоків. І от коли я приїжджаю в Східницю, і ходжу до джерел, то я бачу, що поряд знаходяться туалети, які абсолютно нікуди не каналізовані. Тому воду розглядати без каналізації не можна, і повинна бути державна програма утилізації стоків. Такої програми немає. Просто створювати програму питної води можна, але без програми каналізування стоків вона буде половинчастою і не дасть ефекту. І ще хотів сказати, що сьогодні ця проблема – людська проблема. Вчора в мене була велика група людей із села Моринці, де повністю влада належить Партії регіонів. Мій колега щойно виступав, сказав, що це наша партійна програма. Виконайте її хоча би на батьківщині Шевченка, там і районна адміністрація – це регіонали, і сільський голова.
Дякую. Шановні народні депутати, від фракції Катерина Самойлик. Мікрофон. Будь ласка.
В цьому році всі готуються, і є державні заходи про відзначення 20-річчя з дня оголошення незалежності. І на 20-річчі з Дня незалежності України ми піднімаємо дуже важливе, життєво необхідне питання, забезпечення водою. Ви говорите, колего, за Моринці. А що ж мені говорити на Херсонщині, коли практично у всіх без винятку селах перестав існувати водопровід, порізані водонапірні башти? Люди вимушені один у одного, якщо є, пробити цей колодязь, брати воду. І це ж регіон, де жара досягає 40 градусів у тіні. І можна посміхатися вам і сміятися, але б краще було б оті гроші, які "дерибанили" недавно, направити на реалізацію програми "Питна вода", а так.
Дякую, дякую. Олег Зарубінський, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олег Зарубінський, фракція Народної партії. Шановні колеги, я хотів би відзначити, що абсолютно правильно сказав один з виступаючих, з приводу того що сама програма "Питної води" без зміни ситуації з каналізацією, з очисткою є ніщо. Але варто зазначити, що в запропонованому законопроекті за завданням – доведення якості питної води до вимог чинного стандарту як раз і передбачається, я вважаю, що це треба підтримати, передбачається інвентаризація каналізаційних очисних споруд, будівництво та реконструкція водопровідних та каналізаційних очисних споруд, впровадження станцій доочистки питної води на системах централізованого водопостачання. Тобто мені здається, що о ці моменти, про які колеги говорили, вони певною мірою або значною мірою враховані в цьому законопроекті. І ще один момент хотів би сказати, хоча про це вже говорили, що питання не тільки в наявності води, питання в тому, що питна вода, яка відповідає стандартам – це здоров’я нації, це здоров’я народу і тут коштів економити, я думаю.
Дякую. Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Загальнодержавну програму "Питна вода України" на 2006-2020 роки" [[реєстраційний номер 8511]]. Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Прошу голосувати. [[13:35:34]] За-300 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, я прошу вас економити енергію, бо у нас законопроектів ще дуже багато. Там, де все зрозуміло, давайте будемо одразу приймати рішення. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Земельного та Лісового кодексів України щодо збереження лісів. Пропозиція: розглядати питання за скороченою процедурою. [[13:36:08]] За-212 Рішення прийнято. Доповідач – голова Державного агентства лісових ресурсів Віктор Сівець. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Микола Шершун. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до Земельного та Лісового кодексів України щодо збереження лісів, розроблений з метою удосконалення законодавства у сфері регулювання земельних і лісових відносин та обмеження вилучення земельних ділянок, на яких находяться ліси для нелісогосподарських потреб та передбачає врегулювання питань щодо вилучення земельних ділянок лісового фонду виключно за рішенням Кабінету Міністрів України. Пропонується внести зміни до статей 122, 149 та Перехідних положень Земельного кодексу України, а також до статей 27, 31 та 32 Лісового кодексу України з метою удосконалення законодавства у сфері регулювання земельних і лісових відносин, забезпечення збереження лісів від вилучення та необґрунтованої зміни цільового призначення. Ці зміни передбачають перерозподіл повноважень між Кабінетом Міністрів України та Радою Міністрів Автономної Республіки Крим, обласними Київською та Севастопольською міськими районними державними адміністраціями щодо передачі земельних ділянок у власність та постійне користування, вилучення земельних ділянок державної власності, а також уточняють сферу застосування повноважень сільських, селищних, міських рад, органів виконавчої влади щодо розпорядження землями, до розмежування земель державної і комунальної власності. Проект Закону спрямований на врегулювання наступних питань: обмеження необґрунтованого вилучення за рішеннями місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування земельних лісових ділянок, зміни їх цільового призначення і надання в першу чергу для індивідуальної та житлової забудови, ведення садівництва тощо. Недопущення зменшення лісистості держави, надання Кабінетом Міністрів України повноважень щодо вилучення.
Завершуйте, будь ласка.
потреб незалежно від площі земельних ділянок. Прийняття цього законопроекту не потребує асигнувань з Державного бюджету України. Враховуючи те, що прийняття Закону України дозволить забезпечити збереження лісів в умовах приватизації землі, нарощування їх природоохоронного і ресурсного потенціалу та посилить роль лісових екосистем в цілому та лісових ресурсів, зокрема, в забезпеченні сталого розвитку територій, підвищить екологічну безпеку державу. Прошу підтримати зазначений законопроект. Дякую вам за увагу.
Дякую. Микола Шершун, перший заступник голови комітету. Будь ласка рішення комітету.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Комітет розглянув проект Закону України про внесення змін до з Земельного та Лісового кодексу України [[щодо збереження лісів]], поданий Кабінетом Міністрів України. головна ідея прийняття законопроекту має забезпечити збереження лісів в умовах приватизації землі, нарощування їх природоохоронного і ресурсного потенціалу, посилити роль лісових екосистем в цілому та лісових ресурсів, зокрема, у забезпеченні сталого розвитку територій, підвищити екологічну безпеку держави. В останні роки за рішенням місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування здійснюється вилучення земельних, лісових ділянок, зміна їх цільового призначення і надання в першу чергу для індивідуальної та житлової забудови, ведення садівництва тощо. Для досягнення показника оптимальної лісистості, а це 20 процентів території, сьогодні ми у нас тільки маємо 15,7 при якій ліси найефективніше впливають на клімат, ґрунти, водні ресурси, протидіють ерозійним процесам, необхідно створити понад два мільйони гектарів лісонасаджень та забезпечити їх збереження від вилучення та необґрунтованої зміни цільового призначення. Тому і пропонується законопроектом внести відповідні зміни до статей 122 та 149 Земельного кодексу, а також до статей 27, 31, 32 Лісового кодексу України. Головне науково-експертне управління висловлюється щодо можливості прийняття зазначеного законопроекту в першому читанні за основу. Тому комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу проект Закону України про внесення змін до Земельного та Лісового кодексів України щодо збереження лісів [[реєстраційний номер 8489]] від 12.05.2011 року. Дякую.
Шановні колеги! Прошу записатись на обговорення. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів. Тарас Чорновіл.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати України! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" вивчила даний законопроект і прийняла рішення про його підтримку. Наші мотиви зводяться до основного. Сьогодні взагалі наше лісове господарство, ліси в Україні є під дуже великою загрозою, але особливого удару вони зазнають в районах, де користуванням займаються або органи місцевого самоврядування і відповідні місцеві ради, або ж відповідні відомства. Саме ці відомчі ліси або ліси на землях місцевого самоврядування, як правило, знищуються в найжорсткіший спосіб – відбувається перепрофілювання, зміна цільового призначення. І дуже швидко в місцях, де до цього були лісові насадження, появляються котеджні містечка. Зрозуміло, що сам принцип зміни, який пропонуються цим законом, очевидно, він мусить носити характер закону на певний період. Це не треба відображати в Перехідних положеннях, в майбутньому, коли буде витворено все ж таки нормальна культура у наших органах влади – відповідна нормальна спадковість, коли відповідальність буде незворотною і ми будемо знати, що потім не треба буде шукати десь по світах тих колишніх голів сільрад чи міськрад, які давали, приймали рішення про зміну цільового призначення, можна буде дійсно вернутися до нормального розподілу повноважень відповідно до сфери відповідальності. Але на сьогоднішній день як абсолютно терміновий захід очевидно, що цей закон потребує підтримки. Тому наша депутатська група буде голосувати за нього в повному складі. Дякую за увагу.
Будь ласка, Ландік Володимир, фракція Партії регіонів. Підготуватися Шевченку.
Спасибо. Я тоже поддерживаю этот законопроект, подготовленный Кабинетом Министров. Но хотелось бы, пользуясь случаем присутствия здесь председателя Комитета лесного хозяйства, все-таки напомнить, что иногда у нас отчуждение от лесных участков происходит местной властью из-за недоработки и самого комитета. Так в Луганске высаженная более 50 лет назад лесополоса из дубов, подвергалась там разным нападениям на вырубку под застройки разных. Мы ее там защищали-защищали, но она по сегодняшний день, это я обращаюсь к Сивцу, но он, конечно, не слушает. Что по сегодняшний день она не введена в ведение лесного хозяйства и не защищена, так сказать, этим комитетом и в любой момент местная власть своим решение может ее пустить под топор – это одна сторона. А вторая сторона – это то, что у нас леса подходят и к рекам, и к озерам, и к дорогам. И когда инфраструктура развивается, рекреация делается, делаются для отдыха, для человека различные объекты, то получается их нельзя. Так тогда давайте же думать: у нас природа для человека или для Кабмина, или управления хозяйства этого. Тут надо тоже думать и находить правильные решения государственные для людей. Спасибо за внимание.
Шевченко передає Томенку, будь ласка. За ним – Гордієнко.
Шановні колеги, я хотів би сказати, що дана ініціатива уряду правильна, але запізніла, звичайно. Оскільки аби ми ухвалили дане рішення набагато раніше, особливо це стосується діяльності Київської міської адміністрації останні роки, районних адміністрацій, ми б сьогодні не оскаржували в прокуратурі і інших правоохоронних органах сотні чи тисячі рішень для того, щоб повернути відповідно фонди лісового фонду, повернути в той режим, який давав можливість би забезпечити нормальне функціонування довкілля. Натомість я думаю, що до другого читання, підтримуючи ініціативу уряду про прийняття таких рішень виключно на підставі рішень Кабінету Міністрів, можливо, треба продумати про спільну відповідальність, що Кабінет Міністрів ухвалює таке рішення за зверненням органу місцевого самоврядування, не органу місцевої виконавчої влади, а місцевого самоврядування. Таким чином, орган місцевого самоврядування бере на себе відповідальність, що він знає, що саме це, скажімо, ця територія чи місце, що можна її здати в оренду під певні потреби, а Кабінет Міністрів остаточно ухвалює рішення. Натомість я думаю, що уряд мусив би подумати і як вийти з ситуації з орендною платою. Оскільки ситуація, яка сьогодні є, фактично передаються в нас лісові угіддя безоплатно. Треба подумати, можливо, збільшити орендну плату. І друга позиція. Користуючись присутністю тут урядовців, я хотів би звернути увагу на те, що поки ми тут рятуємо з вами лісовий фонд, зараз по території Поліського, Рівненського заповіднику, Шацького національного парку мандрує кілька сотень джипів по бездоріжжю, до речі, очолюваних нашим депутатами з різних фракцій, я не буду називати прізвища, можна тут проаналізувати в засобах масової інформації. Депутати як мандрують на цих джипах по, до речі, одному з семи природних чудес, в Шацькому національному парку, сказали, що вони будуть їхати джипом рівно по кордону заповідника і не заповідника. Це звичайно така філігранна техніка. Я не знаю як засвоїти, но я хотів, щоб Міністерство екології і уряд на це зреагував. Бо як каже українська народна мудрість, що законопроект цей нам треба підтримати, бо ліси ще нам знадобляться.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів
Сергій Гордієнко, фракція Комуністичної партії України, Полтавщина. Фракція Комуністичної партії України буде підтримувати даний законопроект у першому читанні. Вона вважає вірною ідею щодо посилення відповідальності за питання збереження лісів. Але я хотів би привернути увагу всіх до однієї проблеми. Ви знаєте, що у нас є частина лісів, які колись садилися і належали колективним сільськогосподарським підприємствам, колгоспам. Нині частина цих лісів не передана ні в лісове господарство, яке належить Держлісгоспу, ні аграрний підрозділ лісового господарства. І вони залишилися, зависли, не належать нікому. Така частка лісів ще досить значна. І щойно мені з Полтавщини на мою адресу надійшло звернення, що у селі Березівка і Корніївка Гребінківського району проходить вирубка цих лісів. Куди не зверталися жителі цих сіл, щоб зберегти цей саме природний фонд, ці ліси, але жодні органи влади не реагують. Тому я хотів би, користуючись нагодою, звернутися до Міністерства охорони навколишнього природного середовища, до природоохоронної прокуратури і інспекції Полтавської області взяти на контроль і проконтролювати питання порушення законодавства на території Корніївської сільської ради, це села Корніївка і Березівка, і притягти до відповідальності осіб, які сьогодні займаються бездумною вирубкою лісу, який колись належав господарству і сьогодні нікому не переданий і ніхто його не контролює.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж точки зору. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Земельного та Лісового кодексів України щодо збереження лісів [[реєстраційний номер 8489]]. Прошу голосувати. [[13:50:50]] За-280 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Продовжуємо ранкове засідання на 15 хвилин до 14 години 15 хвилин. Оголошується до розгляду проект Закону про основні засади державної політики у сфері профілактики травматизму невиробничого характеру. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:51:27]] За-213 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра з надзвичайних ситуацій Бут Віталій Петрович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань охорони здоров’я Карпук Володимир Георгійович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проект Закону України про основні засади державної політики у сфері профілактики травматизму невиробничого характеру розроблено на виконання Розпорядження Кабінету Міністрів України від 10 червня 2009 року N 362 «Про схвалення концепції проекту Закону України про основні засади державної політики у сфері профілактики травматизму невиробничого характеру. Необхідність розробки законопроекту обумовлена безпрецедентною кількістю загиблих від травм невиробничого характеру та відсутністю чітко визначених основних засад державної політики у сфері профілактики травматизму невиробничого характеру. Масштаби смертності від нещасних випадків невиробничого характеру в Україні втричі вищий, ніж у країнах Європейського Союзу та інших розвинених країнах, у 70 разів більше, ніж на виробництві. Майже у 200 разів перевищує кількість загиблих у надзвичайних ситуаціях природного та техногенного характеру, що становить значну загрозу для національної безпеки, в соціальній, економічній сферах, призводячи до поглиблення демографічної кризи. Метою розробки законопроекту є створення правових умов для визначення основних засад державної політики у сфері профілактики травматизму невиробничого характеру. З урахуванням вищенаведеного, просимо підтримати зазначений законопроект, що дасть змогу зменшити кількість загиблих та травмованих у невиробничій сфері. І досягти економічного ефекту внаслідок збереження життя, здоров’я та працездатності громадян України. Дякую за увагу.
Так, Володимир Георгійович, голова підкомітету Комітету з питань охорони здоров’я.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проблема невиробничого травматизму дійсно є однією з найбільш актуальних суспільних проблем в Україні. Щорічно не пов’язані з виробництвом травми зумовлюють смерть понад 70 тисяч жителів України, що становить понад 9 відсотків у загальній структурі причин смерті населення України. Особливо непокоїть те, що вплив небезпечних факторів середовища проживання, які зумовлюють травми, є однією з основних причин смертності молодої частини населення віком від 14 до 44 років. До того ж, в Україні маємо високий загальний рівень дитячого травматизму, 503 випадки на 10 тисяч дитячого населення. І цей показник має тенденцію до щорічного зростання. За період з 1991 року, ви вдумайтеся в цю жахливу цифру, за 20 років незалежності від невиробничого травматизму в Україні загинуло 1,3 мільйона людей. Високий рівень травматизму зумовлює величезні економічні втрати. Щорічно наша економіка втрачає понад 10 мільярдів гривень, це становить чверть консолідованого бюджету, який витрачається на охорону здоров’я. Тому, поданий Кабінетом Міністрів, законопроект безумовно є актуальним. Разом з тим до якості законопроекту є цілий ряд обґрунтованих зауважень. Зокрема одним з істотних недоліків законопроекту є те, що в ньому відсутнє чітке визначення сфери правового регулювання, має місце неузгодженість термінології в законопроекті і термінології Конституції та інших чинних законодавчих актів. І законопроект відрізняється від тієї концепції, яку затвердив Кабінет Міністрів. Не підтримує прийняття закону Міністерство охорони здоров’я та ряд інших міністерств. Комітет на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати повернути законопроект для відповідного доопрацювання. Але, зважаючи на значну актуальність цього законопроекту і для скорочення шляху для повторного розгляду до зали Верховної Ради, за погодженням з головою комітету Тетяною Дмитрівною Бахтеєвою, ми пропонуємо надіслати його.
Дякую вам також. Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Є, запишіться. Будь ласка. прізвища народних депутатів. Олександр Стоян, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, дійсно, дуже важливий закон. Чому? Тому що співдоповідач навів цифри, тисяча людей гинуть на виробництві, травмуються. Але виникає питання, чому так сталося? Я хочу пригадати, що ще в 90-х років тоді за охорону праці, техніку безпеки повністю відповідали працівники і профспілки. Профспілки не були залежні від держави в цьому плані, профспілки мали своїх інспекторів праці на підприємствах, в організаціях і вони виходили і на заводі, на фабрики, в шахти. І якщо робив представник профспілки припис, або закривалася ця дільниця, де є порушення правил безпеки, або були великі штрафи, і керівники відповідали за це персонально. І я хочу порівняти з тим періодом і сьогоднішнім, у той час було набагато менше такого професійного травматизму. Що відбулося далі? В кінці 90-х років був прийнятий закон про передачу охорони праці державі. А тепер уявіть собі, держава має свої державні підприємства, і державний чиновним перевіряє своє державне підприємство. Він що буде вникати сильно в охорону праці? Та, безумовно, ні, тому що він отримує завдання: ти ж дивись там, щоб все було гаразд, бо якщо ти закриєш участок або на підприємстві цех якихсь, воно ж не буде працювати. Тому державний чиновник отримує заробітну плату від держави, він залежний від держави, залежить від Міністерства праці і соціальної політики, і тому сьогодні така практика. Я вважаю, що цей закон треба прийняти, але у перспективі, може я зараз скаже те, що не дуже хочете почути, я би вважав, треба повернути більше повноважень профспілкам України, які мають загальнонаціональний статус для того, щоб вони на рівні з державними органами охорони праці Держ.нагляду мали можливості, як це було раніше, перевіряти стан охорони праці. І, повірте, тоді це покращить нашу роботу у цьому напрямку. Наша фракція буде підтримувати цей законопроект у першому читанні, хоча недосконалий, але ми зробимо те, щоби до другого читання внести наші пропозиції. Дякую.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Карпук, "Наша Україна". Я ще раз попросив слово для того, щоб наголосити, що, дійсно, цей закон треба направити на повторне перше читання, тому що він є надзвичайно актуальним. Можна наводити ще ряд інших цифр. І мова тут, Олександре Миколайовичу, йде не про виробничий травматизм, а про невиробничий травматизм. І за цей час, і за ті ж 20 років 44 мільйони людей отримали травми невиробничого характеру. Це пов’язано з дуже багатьма причинами, і в законодавстві це тоже треба передбачити, насамперед, до викладання основ життєдіяльності, які є в школах. Тому що якщо би розібратися, почитати щоденно ту статистику, яка є в пресі, дуже багато людей гине із-за того, що не цінують своє життя, не враховують тих факторів ризику, які є в оточуючому середовищі і в умовах, в яких ми проживаємо. Тому це багатогранне питання, і ми проголосуємо за те, щоб повернути цей закон на повторне перше читання. І я прошу залу підтримати цю пропозицію. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", партія "Реформи і Порядок". Ну, мене, перш за все, дивує позиція Кабінету Міністрів, тому що 2 міністерства не узгоджують закон, зокрема, Міністерство охорони здоров’я не погодило цей закон. А це значить, що Кабінет Міністрів, подаючи до Верховної Ради законопроекти, повинен, очевидно, доопрацьовувати їх таким чином, щоб це була консолідована позиція виконавчої влади. Друге, що я хотів би сказати, що невиробничий травматизм, він, безумовно, має свої причини різні. Перш за все, школа сьогодні випускає дуже важливий такий, дуже важливий напрям – підготовку дітей, навчання їх, виховання. Є прекрасна книжка, я свого часу як депутат розповсюдив її серед школярів району. Вона називається "Бережи себе, малюк!" І всі першокласники, другий клас, третій, четвертий проходили такий якийсь спеціальний курс, де вони вчилися переходити дорогу і таке інше. Я хотів би сказати, що на цю проблему надзвичайний, великий вплив складає діяльність органів внутрішніх справ. Зокрема, замість того, щоб регулювати рух, їм доводиться рознарядка на стягнення з водіїв грошей, які передаються міліцейським начальникам аж до Києва, це відомо по всій Україні це робиться. Тому замість того, щоб регулювати рух, забезпечувати безпеку руху, вони збирають податі. Нещодавно біля суду Печерського міліція виконувала функцію невідомо яку, ну, або репресивну по відношенню до опозиції. Я, наприклад, був затиснутий двома автобусами і ледве залишився живий, це не виробничий травматизм, автобуси ці носили міліцейські номери. На мого колегу Бригінця наїхали автобусом. І міліція, в тому числі яка б мала б захищати життя і здоров’я людей, займалися побиттям, в тому числі і народних депутатів. Тому якщо сьогоднішня влада буде використовувати ті органи, які працювали би, мали би працювати на захист здоров’я і життя, то в нас травматизм буде рости з одного і з іншого боку. Тому закон повинен бути комплексніший і доопрацьований, треба його повернути для опрацювання. Дякую.
Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати, до речі, от показово, четверо людей, які виступають, троє висловлюються, що в цій редакції закон, дійсно, не відповідає тим потребам, які закладаються самою проблемою, один виступає "за", але говорить про абсолютно інший закон, нічим не пов’язаний з невиробничим травматизмом. Позиція депутатської групи "Реформи заради майбутнього" зводиться до кількох моментів. Перше, ми все-таки піддаємо сумніву, чи потрібно окремим законом, саме законом, а не постановою Кабінету Міністрів вводити зага. основні засади боротьби там проти невиробничого травматизму? Очевидно, має бути основні засади охорони здоров’я, основні засади безпеки, громадської безпеки, безпеки людини. А дальше кожен пункт окремо мають визначатися безпосередньо постановами Кабінету Міністрів. Тому що в такому випадку дальше буде: основні засади травматизму від не посипаних Черновецьким піском доріг у Києві і тому подібне, дальше ми дійдемо до найменших дрібничок, Другий момент, що стосується самої якості закону. Видно, що, дійсно, була неузгодженість між всіма відомствами, які мали би бути причетні до його підготовки, неузгодженість між Міністерством охорони здоров’я і Міністерством надзвичайних ситуацій, неузгодженість між авторами закону, їхніми позиціями і тим, що напрацьовано в базовому законі про безпеку, де є цілком чіткі формулювання, яких треба дотримуватися у всіх подальших законопроектах, інакше у нас виникає колосальне різночитання. Тому ми вважаємо, що у тій формі, яка запропонована, законопроект, очевидно, приймати не можна. Напевно, можна його віднести на повторне перше читання, хоча у нашої депутатської групи теж виникає питання, чи потрібно це вводити саме на рівні законів, а не підзаконних актів. Однак дуже просимо саме в тій формі, яка є, не приймати, тому що будуть різночитання, які приведуть до серйозних збоїв у виконанні інших законодавчих актів. Дякую.
Я, може, думаю, тихіше там. Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління взагалі вважає, що законопроект потрібно відхилити. Разом з тим, відповідно до Регламенту я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про основні засади державної політики у сфері профілактики травматизму невиробничого характеру [[реєстраційний номер 7431]]. [[14:04:18]] За-217 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу голосувати. [[14:04:42]] За-270 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо прав інвалідів (реєстраційний номер. [[Шум у залі]] Правильно, ми продовжили до 14 годин 15 хвилин. Я продовжив, продовжив. За 20 хвилин до 14-ї. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] Треба, треба. [[14:05:22]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра соціальної політики Дроздова Лідія Миколаївна і співдоповідач – голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Сушкевич Валерій Михайлович.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Уряд просить вас розглянути та прийняти проект Закону України про внесення змін до деяких Законів України [[щодо прав інвалідів]]. Метою розроблення даного законопроекту є приведення норм Законів України "Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні" та "Про реабілітацію інвалідів в Україні" у відповідність до положень Конвенції ООН про права інвалідів, яка була ратифікована Верховною Радою України 16 грудня 2009 року. Зокрема, законопроектом передбачається: підвищення відповідальності держави і суспільства за забезпечення інтеграції людей з інвалідністю в суспільство, що покладено в основу вдосконалених термінів "інвалідність" та "інвалід", введення термінів дискримінація за ознакою інвалідності, універсальний дизайн та розумне пристосування, гарантії надання інвалідам освітніх послуг в навчальних закладах на рівні з іншими особами, сприяння розвитку та використання жестової мови та шрифту Брайля, перелік об’єктів до яких повинен бути забезпечений безперешкодний доступ осіб з інвалідністю, врахування потреб людей з інвалідністю під час розроблення стандартів будівельних, транспортних тощо, проведення дослідних і конструкторських робіт, облаштування об’єктів громадянського призначення та транспортних засобів знаками доступності для інваліда, дублювання шрифтом Брайля нумерації поверхів, кабінетів, встановлення звукових та візуальних інформаторів тощо. Приведення до єдиної термінології та уточнення назв засобів реабілітації, виробів медичного призначення, реабілітаційних послуг відповідно до міжнародних стандартів, вдосконалення повноважень медико-соціальних експертних комісії та функцій лікарсько-консультативних комісії щодо встановлення інвалідності. Обсяг видатків на реалізацію закону буде визначатись в межах фінансових можливостей щорічно при складанні проектів Закону України "Про Державний бюджет України" на відповідний рік і у планах відповідних підприємств і організацій у тому числі "Укрзалізниці". Враховуючи зазначене прошу підтримати та прийняти запропонований проект закону в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Валерій Михайлович Сушкевич, голова комітету, мікрофон, будь ласка увімкніть.
Дякую, Володимир Михайлович! Шановні колеги! Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів розглянув цей дуже необхідний інвалідам України законопроект. І, значить, можу сказати, що дійсно цей законопроект робить значний крок в тому, що торкається вирішення прав інвалідів. Ми вперше почали розмовляти про права інвалідів у контексті ратифікації нашим парламентом конвенції про права інвалідів. Але, шановні колеги, чесно кажучи, я з сумом буду голосувати за цей законопроект. Тому що законопроект, він написаний дуже так, я б сказав би так куцо і несистемно по відношенню до прав інвалідів, до рівних прав і можливостей людей із інвалідністю. Більшість положень законопроект носить декларативний характер, я тільки назву одну річ, практично, не треба видатків на вирішення питань, пов’язаних з цим законопроектом. Складається враження, що не всі наші інституції владні усвідомили і повною мірою знають роль конвенції про права інвалідів і її системність і комплексність, і всіх сфер життя, де порушуються права інвалідів. І сьогодні поки що неусвідомлена невідповідність положень діючого законодавства – положенням конвенції ООН. Але хочу сказати, що безумовно, цей законопроект треба підтримати в першому читанні. Комітет бере на себе зобов’язання опрацювати ці питання, які висловили в тому числі Головне науково-експертне управління, яке вважає, що є суттєві проблеми в цьому законопроекті. Насамперед, відсутності фінансово-економічних розрахунків, чітких механізмів реалізації цього, положень законопроекту. Але вважаю, що можна прийняти цей законопроект за основу. Комітет також підтримує цю пропозицію, пропонує Верховній Раді прийняти його за основу. Також хочу сказати, що Комітети Верховної Ради з питань охорони здоров’я, з питань бюджету, з питань транспорту і зв’язку також підтримали цей законопроект в першому.
Дякую. Шановні колеги! Хто буде брати участь в обговоренні, запишіться, тоді будемо голосувати, коли, так прізвища, будь ласка. Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього".
Задирку Геннадію, прошу.
Тоді Задирко, будь ласка.
Депутатська група "Реформи заради майбутнього", депутат Задирко. Наша депутатська група буде підтримувати цей закон, але я погоджуюся з керівником комітету, що цей законопроект має певні недоліки. І, дійсно, ми вважаємо, що є недоцільними зміни до статті 8 про основи соціальної захищеності інвалідів України, якими передбачено вилучення з цієї статті норми, відповідно до якої представники всеукраїнських громадських організацій інвалідів є членами колегій центральних органів виконавчої влади. Перенесення її до статті 12 закону в редакції, згідно з якою представники цих організацій лише можуть залучатися до складу колегії зазначених органів. І це, звичайно, звужує реальну можливість впливу інвалідів на прийняття рішень, що стосується їх соціального захисту. Також дивна ситуація. Чомусь наші інваліди мають, згідно цього проекту, пільги на проїзд з 1 жовтня до 15 травня, але вони ж залишаються і інвалідами і в інші періоди. Тому, звичайно, ми будемо голосувати за цей законопроект, тому що він, дійсно, робить крок назустріч ратифікації Конвенції про права інвалідів. Але ми розуміємо, що нам всім разом треба, звичайно, попрацювати над цим законопроектом до другого читання. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, головне застереження, котре висловлював керівник, голова профільного комітету і котре висловлюється в зауваженнях Науково-експертного управління, це деяка декларативність законопроекту. Але я хотів би вам всім нагадати, ми ратифікували Конвенцію про права інвалідів і якщо я не помиляюсь, величезною більшістю голосів, десь 380 чи 390 з чимось чоловік. Тому тут можна тільки вітати зусилля уряду, якісь перемови*** на те, аби наповнити таку ж саму декларативну конвенцію реальним конкретним змістом. Тому, мені здається, що за цей законопроект потрібно віддати голоси в першому читанні всім. Тому що сама навіть ніби то, на перший погляд, декларативність дає можливість нам до другого читання попрацювати спільно всім народним депутатам України у відповідності з Регламентом і наповнити цей законопроект конкретним, реальним, повноцінним і імперативним змістом, аби цей закон працював так як нам потрібно. Ну, і ще одне. Певну декларативність могла би зняти і діяльність Кабінету Міністрів України по приведенню своїх нормативних правових актів у відповідності з прийнятим законом та у відповідності з розробленої і прийнятої нами Конвенції ООН по правах інвалідів. Тут є зауваження, я його хочу підтримати. Можливо, хтось з виступаючих ще буде говорити про те, що в посвідченнях пропонується записувати причину інвалідності і тому подібне. Я думаю, цього робити не можна. Це потрібно вилучити. Так само як не слід писати дітям-інвалідам, яка група інвалідності і тому подібне. Є речі, які повинні зберігатися десь там в карточках обліку хворого за місцем проживання, але не міститися в привселюдних таких документах, які може хтось побачити. Тому в цілому я вважаю, цей законопроект заслуговує на те, щоб ми за нього проголосували. А до другого читання ми повинні наповнити його спільно разом з вами конкретним змістом, реальним змістом справжнього повноцінного закону. Дякую.
Дякую. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, цей законопроект мав доповідати шановний віце-прем’єр-міністр пан Тігіпко Сергій Леонідович. Я б дуже хотів побачити його тут на цій трибуні саме з огляду і в зв’язку з цією пропозицією про пенсійну реформу, яку він пропонує. Ви скажете, який зв’язок? А зв’язок прямий. Для дитини з інвалідністю встановлюється лише категорія дитина-інвалід без визначення групи інвалідності і надається однаковий для всіх таких дітей відповідно до Закону про державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства і дітям-інвалідам розмір допомоги – це 70 відсотків прожиткового мінімуму для осіб, що втратили працездатність. Я вважаю, що така підстава визначення ступеня втрати здоров’я дітей з інвалідністю, зокрема, можливість дитини-інваліда брати ефективну участь у житті суспільства на рівні з іншими дітьми є дискримінація за ознакою інвалідності. Цим дітям треба платити звісно сто відсотків – це перше. Друге. Ми маємо все робити для того, щоб запобігалися створення і в тому числі інвалідності тут, в залі Верховної Ради, шановний Володимир Михайлович. І коли ви разом з Адамом Івановичем, як циган з сонцем, крутите Законом про Державний бюджет, встановлюючи волюнтариські, а сьогодні будемо розглядати до кінця закони, ви робити все для того, щоб в цій залі з’явилися вже не тільки інваліди через те, що вони вступили в більшість, а і інваліди по іншому критерію. Через це, шановний Володимир Михайлович, я хотів би, щоб ви забезпечували нам Тігіпка для таких, розгляду таких законопроектів. Я, наприклад, проголосую за цей законопроект в першому читанні. Тому що там є і позитивні речі, це, зокрема, доповнення розділуV, створення умов для безперешкодного доступу інвалідів до соціальної інфраструктури. Вони європейські, ці норми, їх треба розвивати, декларативність знищувати. Але треба наповнювати конкретним наповненням. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Дякую. Шановні друзі, коли ми подивимося на сьогоднішній стан справ по роботі з інвалідами, то іноді здається, складається таке враження, що ця категорія людей не просто має другий сорт, а взагалі забута суспільством. От, наприклад, я не знаю жодного туалету в центрі Києва, де, взагалі, в Києві де би вільно міг інвалід, який позбавлений можливості рухатися, зайти і, ну, фізіологічну функцію виконати ту, яка вимагається. Такого нема в столиці України. Багато хто думає, що інваліди – це тільки ті, хто не має рук, ніг. Є сліпі люди, які повинні користуватися переходами через дороги, там немає звукового озвучення сигналу переходу. Є люди, які позбавлені слуху, і тому для них повинні бути спеціальні пристрої, які б давали можливість їм жити спокійно. Але, коли глянути на цей законопроект, то він не є комплексним. В ньому поставлене основне завдання – зменшити фінансування на роботу з інвалідами. А нам треба думати як забезпечити всі сфери життя і діяльності інваліда від освіти, отримання ним роботи, лікування, можливостей у побуті, в спорті, є інвалідний спорт, і багато інших галузей, які чомусь забуваються. Але я хотів, би, щоби цей закон передбачив і спростив трошки роботу або завдання самих інвалідів на щорічну перекваліфікацію свою. Вони ходять в так звані лікувальні спеціальні медичні комісії, кожного року доказуючи, що в них нема кінцівки або декількох пальців. Кожного року треба стояти в чергах, нести туди що-небудь, щоб пройти цю комісію, інакше вас, будучи інвалідами, ту людину не визнають в наступному етапі інвалідом. Це жахливі речі, які доводиться робити тисячам і мільйонам людей, які явно вже маючи інвалідність пожиттєво, а їм доводиться кожного разу доказувати ще і ще, що він не інвалід. Вважаю, що роль місцевих влад абсолютно нікчемна в роботі з інвалідами. Я вже не говорю про ті пандуси, про які говорять уже десятки років і ніхто їх не робить. А інші проблеми, які я на початку згадував, також не вирішуються. Тому закон треба відправити на повторне перше.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Перед голосуванням, я одразу звертаюсь до Секретаріату, негайно повідомте Кабінету Міністрів України, якщо не буде доповідачів, які визначені в поданнях по доповіді законів, то надалі, після 16 години законопроекти розглядатись не будуть. Нам поспішати нікуди, навіть вже зараз без повідомлення приходять заступники, потім заступники заступників. За всієї поваги до заступників заступників потрібно, щоб міністри були тут і доповідали. Я прошу Секретаріат на вечірнє засідання таким чином і на всі наступні дні діяти. І ще один момент. От, Юрій Анатолійович говорить, що у нас немає демократії. Коли він дозволяє собі публічно критикувати другу особу в державі, це свідчить про те, що у нас демократії повно. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо прав інвалідів [[реєстраційний номер 8315]]. Прошу голосувати. Ми маємо завершити розгляд питання. Почали – треба завершити. [[14:19:22]] За-278 Рішення прийнято. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Ми продовжимо роботу о 16 годині.