Так, прошу підготуватися до реєстрації, шановні колеги. Так, ввімкніть систему "Рада". [[16:01:54]] Зареєстровано 414 карток в сесійній залі. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, на цьому акцентувати увагу доводиться через те, що, очевидно, як і ви, я отримую багато листів від наших громадян, які стверджують, що, дивлячись перебіг подій у сесійній залі, і коли я називаю цифру, що зареєстровано 300-400 людей, а їх в залі реально немає, це з їх боку викликає певні обурення. Я просив би це враховувати. А також висловлюють незадоволення наші виборці про те, що під час засідання депутати розмовляють по телефонах, читають газети, тобто не займаються законотворчою роботою. Я пишу, що це є складова частина депутатської діяльності. Але давайте це обов’язково врахуємо. Я дуже вас прошу, шановні колеги. Переходимо до розділу "Для повторного розгляду з пропозиціями Президента України". Вноситься на розгляд Закон України "Про внесення змін до деяких законів України" з пропозиціями Президента України від 23.07.2004. Реєстраційний номер 2415. Доповідач - начальник Головного управління державної служби Мотренко Тимофій Валентинович. Підготуватися від Комітету з питань державного будівництва. Ключковський? Добре. Будь ласка.
Шановний Голово Верховної Ради України, шановні народні депутати! Прийнятим першого липня 2004 року Верховною Радою України після повторного розгляду Закону України "Про внесення змін до деяких законів України пропонується внести зміни до статті 7 "Відповідальність за вчинення корупційної діяльності. Закону України про боротьбу з корупцією. Президент України скористався правом вето та у своїх пропозиціях від 22 липня 2004 року зауважив: Перше. За вчинення народним депутатом України, депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом місцевої ради, сільським, селищним, міським головою, головою районної, обласної, районної у місті ради корупційних діянь зазначені особи нестимуть лише адміністративну відповідальність у виді штрафу, в той час як для всіх інших осіб за вчинення тих же корупційних діянь установлена дисциплінарна відповідальність. Друге. Іншими статтями Закону України про боротьбу з корупцією, до яких законом не вносяться змін, установлено поряд з адміністративною дисциплінарну відповідальність зазначених вище суб’єктів за вчинення корупційних діянь та інших правопорушень, пов’язаних з корупцією. Третє. Президент пропонує передбачити в новій редакції статті 7 Закону про боротьбу з корупцією норму про дисциплінарну та адміністративну відповідальність всіх осіб, уповноважених на виконання функцій держави за вчинення ним корупційних діянь. У той же час комітет та Головне науково-експерне управління зауважили, що, згідно з чинним законодавством, до дисциплінарної відповідальності притягуються особи, які перебувають у трудових або службових відносинах. Не підлягають дисциплінарній відповідальності народні депутати України, депутати Верховної Ради, міських, сільських, селищних рад і голови відповідних рад. Тобто, не всі особи уповноважені на виконання функцій держави можуть бути притягнуті до дисциплінарної відповідальності за корупційні порушення. Ми вважаємо, що у цій частині позиція комітету та Головного науково-експертного управління доцільно взяти до уваги. Шановні народні депутати! Оскільки закон був прийнятий 1 липня 2004 року, а пропозиції Президент України висловив 22 липня того ж року, за час, що минув, Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування, провівши відповідно роботу, запропонував нову редакцію. Вона базується на положеннях статті 4 Закону України про статус народного депутата, статті 24 Конституції автономної Республіки Крим та статті 5 Закон України "Про статус депутатів місцевих рад" і запроваджує диференційований підхід до визначення відповідальності осіб уповноважених на виконання функцій держави з врахуванням особливостей статусів депутатів сільських, селищних і міських рад, голів відповідних рад. Такі пропозиції комітету можуть бути підтримані. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. По процедурі? Будь ласка, з процедури. Гмиря, будь ласка
Спасибо. Владимир Михайлович, уважаемые коллеги. мы сегодня, как я понимаю, создаем прецедент очень важный на будущее. Вето подписывал один президент, а мы сейчас имеем другого Президента. Вот как быть в этой ситуации? В соответствии с законодательством выступающий представляет Президента Украины, но Президент нынешний вето на этот закон не накладывал. Как нам быть? Давайте принципиально решим этот вопрос иначе у нас могут быть очень серьезные процедурные неприятности в будущем. Спасибо.
Шановні колеги! Ми розглядали це питання. Дозвольте поінформувати. Очевидно, я мав це зробити раніше. Відповідно до Конституції Президент України після прийняття Верховною Радою і офіційного отримання закону має протягом 15 днів або підписати його, або заветувати і дати вмотивовані свої застереження. Якщо Президент не робить ні першого, ні другого, він зобов’язаний оприлюднити закон, який набуває сили. Відповідно до нашого Регламенту такий закон може оприлюднити і Голова Верховної Ради України, тому що у Конституції не визначено протягом якого часу має оприлюднити Президент закон, якщо він його не підписує і своєчасно не ветує. В даному разі, шановні колеги, якби ми не розглядали цей закон , і Президент його заветував у цей перехідний період, то потрібно було просто цей закон приймати, як чинний акт. У даному разі мова йде не про осіб, а про те що повинна функціонувати державна система. Тому тут суперечностей немає. Хоча, очевидно чіткі роз’яснення з цього приводу потрібно зробити. Рефат Чубаров, будь ласка, з процедури. Зараз Мельничук.
Дуже дякую, Володимире Михайловичу, мене в якійсь мірі влаштовує те пояснення, яке Ви дали, але Ви самі відчуваєте, що все-таки це остаточно не розв’язано в нашому законодавстві і здавалося би до тих законів, які були заветовані екс-президентом, новообраний президент мав би якимсь чином або підтвердити ті ж самі пропозиції можливо вони в нього в іншому форматі будуть ті зауваження, а можливо він би і підписав би той Закон, який було прийнято. Тобто мені здавалося б, що в цій ситуації ті закони, які в нас не підписані були Президентом і є сьогодні в Верховній Раді, мали б якимсь чином бути підтверджені, або не підтверджені в частині вето. Дуже дякую.
Шановні колеги, відповідно до регламенту, після зміни Кабінету Міністрів і після обрання нового Президента, всі закони, які розглянуті Верховною Радою, але не пройшли першого читання вважаються відкликаними. І ми так з цими законами і поступили. У даному разі, шановні колеги, діє вимога статті 94, якщо я не помиляюсь, Конституції України. В якій чітко записано: Закон, прийнятий Верховною Радою має бути протягом 15 днів або підписаний, або заветований. Якщо ми зараз будемо посилати на підтвердження, в нас виникне колізія. Нам, очевидно, потрібно чіткіше прописати цю норму в Конституції, або домовитися і узгодити з Президентом, передбачити це в регламенті. В даному разі ми ідемо за Конституцією. Михайло Мельничук, будь ласка. Останній виступаючий.
Дякую, Володимире Михайловичу. Михайло Мельничук, Фракція соціалістичної партії України, Чернівецька область. Дійсно, Володимире Михайловичу, сьогодні маємо таку ситуацію, в нас є Президент країни, є Уряд, який оголосили зовсім іншу ідеологію боротьби з корупцією, а ми все-таки точимося навкруг сільського голови, секретаря, все інше. Так би мовити, адміністративний вплив на них і так далі. Так боротьба з корупцією, безумовно, не може продовжуватись, тому Фракція соціалістичної партії буде наполягати на перегляді, взагалі, концепції по боротьбі з корупцією і тої законодавчої бази, яка є, але вона Україні не діє. Тому безумовно я прислухаюсь до ваших порад, і ми, безумовно, маємо таку колізію, що ми сьогодні не маємо що робити з тими законопроектами, які нам заветував, або з пропозиціями Кучми. Але ми можемо прийняти рішення одноголосно, обговорюючи це питання протягом 20 хвилин. Що робити з такими законопроектами? Дякую.
Шановні колеги, ми можемо говорити, це буде ваша воля, але ми зобов’язані розглянути і прийняти рішення. Якщо ми сьогодні вважаємо, що документи, які повернені із зауваженнями, із застереженнями попереднього Президента України, є неприйнятними. Давайте ми їх сьогодні не проголосуємо, і вони будуть відмінені ці закони, втратять свою чинність. Але якщо ми вважаємо, що документ потрібний, давайте будемо виходити з того, наскільки сьогодні потрібний для суспільства цей документ і приймати відповідні рішення. А щодо корупції, то ви знаєте, кажуть, що корупцію неможна подолати, її можна тільки очолити. Давайте будемо тільки реальні якісь заходи вживати, щоб спростувати цю тезу. Будь ласка, сідайте Тимофію Валентиновичу. Юрій Ключковський від Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Шановні колеги, поділяючи стурбованість певною можливо неврегульованістю перехідних речей, пов’язаною із зміною особи Президента, тим не менше мушу визнати, що документ поступив у Верховну Раду при попередньому Президентові і розглядався комітетом при попередньому Президентові 15 грудня 2004 року. Мені здається, що з цим законопроектом і з особою попереднього Президента зв’язана інша цікава річ. Автором цього законопроекту первинного був саме Президент України, і він був суб’єктом законодавчої ініціативи. Однак, після прийняття Верховною Радою законопроект був заветований із достатньо дивних мотивів. Пропонувалося передбачити притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб, які обираються виборцями на відповідні пости. Нам не зовсім було зрозуміло, як це може бути. Відомо, що до дисциплінарної відповідальності притягається особа, яка перебуває у трудових відносинах зі своїм працедавцем. Однак, скажіть, хто може притягнути сільського голову до дисциплінарної відповідальності, хто його наймач на роботу? Територіальна громада буде до дисциплінарної відповідальності притягати? Власне, щоб цю дилему розв’язати, комітет пішов іншим шляхом. Ми уточнили норми щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності категорії осіб, які займають свої посади за призначенням або за трудовою угодою. І водночас передбачили, що не може бути притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб, які обираються на свою посаду на загальних виборах. Такі особи у відповідних випадках, передбачених законом, можуть бути притягнуті до кримінальної або адміністративної відповідальності. Отож, комітет просить Верховну Раду України підтримати у запропонованій комітетом новій редакції Закон про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про статус депутатів місцевих рад". Дякую за увагу.
Шановні колеги, запитання, три хвилини, будь ласка, запишіться. Запишіться, запишіться, будь ласка, три хвилини. На запитання запишіться. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Рефат Чубаров, фракція "Наша Україна", будь ласка.
Дуже дякую. От все-таки, пане доповідачу, пане Юрію, дивіться, було вето, була одна ситуація, в тому числі така політична ситуація. Президент новообраний ішов під деякими іншими гаслами, в тому числі щодо своєї майбутньої політики по відношенню до органів місцевого самоуправління. І все-таки, як вам оце, чи не здається, що для того, щоб новообраний Президент визначився по всіх тих законах, у тому числі по цьому, де було накладено вето, що все-таки ми би йому рішенням сесії пропонували би, скажемо так, відкликати можливо всі ті закони, на які було покладено вето, і по новій визначатися по тих зауваженнях або додати нові зауваження, виходячи з тієї програми, з якою програми, з якою він обраний. Дуже дякую.
Дякую за запитання. Я спробую відповісти на нього. Можливі два варіанти дій: Верховна Рада може одним своїм актом всі такі законопроекти з зауваженнями Президента повернути назад Президентові. Однак хочу нагадати, що відповідно, здається, до 94 статті Конституції на всі ці законопроекти у нього буде рівно 15 днів. Є другий варіант, який ми пропонуємо реалізувати сьогодні, адже сьогодні ми пропонуємо не подолати вето Президента, а прийняти закон у новій редакції, і цей закон після прийняття піде на підпис Президентові, і він зможе висловити свою волю стосовного цього конкретного законопроекту протягом встановлених Конституцією 15 днів. Якщо ми так будемо діяти по кожному законопроекту, ми дамо можливість в розумному режимі і часі вирішувати Президентові ці питання.
Тарас Чорновіл, фракція "Регіони України", будь ласка.
Юрій Богданович, у мене немає застережень до законопроекту, я повністю підтримую пропозицію нашого комітету, але я знову, вертаючись до цього, може, не варто, щоб ми тут розбиралися між собою, як поводитися в таких ситуаціях? У нас є представник Президента у Верховній Раді. Я пригадую, кілька разів була подібна ситуація раніше. Задорожній брав на себе відповідальність приймати якесь рішення або консультувався там, де треба. Чому ми це зараз не реалізовуємо факт існування такої інституції, такого представника? А що стосується законопроекту, я підтримую позицію комітету.
Та власне я спеціально спитався у Голови Верховної Ради, думав, що, може, я погано проінформований, але, наскільки мені відомо, офіційно такої особи ще в парламенті немає.
Василь Надрага.
Уважаемый коллега! Не считаете ли вы, что вот в сегодняшних ваших комментариях по технологии работы з президентским вето вполне достаточно мотиваций. Все остальные рассуждения о том, что давайте все вернем Президенту - это попытка не решать конкретные вопросы и вариант недоверия самим себе? Потому что если мы сомневаемся, так ли мы голосуем, то у меня возникает вопрос: а сомневающиеся зачем в этот зал пришли? Может быть, проще надо поступить - почитать Закон и так, как вы предлагаете постепенно и стабильно отрабатывать ситуацию? Спасибо.
Дякую за підтримку.
Євген Гірник, будь ласка.
Дякую. Доки дійшла до мене черга, запитання, яке я хотів задати, дістав відповідь, я знімаю своє запитання.
Дякую. Шановні колеги, давайте прислухаємося до Юрія Богдановича. Ми не можемо повернути Президенту України, бо це буде суперечити Конституції. Ми зобов’язані прийняти рішення, а яке прийме рішення Верховна Рада, це інше питання. Комітет же розглянув, ми ж довіряємо своїм колегам, і пропонуємо прийняти закон у новій редакції. До речі, на основі поправок народних депутатів України. І враховано одну тільки поправку Президента України. Президент України буде мати право і можливість застосувати право вето до цього закону, якщо він не погодиться із його змістом. Шановні народні депутати, прошу уваги. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття у новій редакції з урахуванням пропозицій Президента України Закону України "Про внесення змін до деяких законів України" з пропозиціями Президента України від 23.07.2004 року, реєстраційний номер 2415. Прошу голосувати. [[16:19:53]] За-265 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про Концепцію державної політики у галузі культури на 2004-2007 роки" з пропозиціями Президента України від 04.11.2004 року. Доповідач - заступник міністра Кохан. Будь ласка. Підготуватися від комітету. Лесь Степанович є? Дякую.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Дозвольте проінформувати вас, що на прийнятий Верховною Радою України 8 жовтня 2004 року Закон України "Про Концепцію державної політики в галузі культури на 2005-2007 роки" було накладено вето Президента України з таких причин. Як було визначено у пропозиціях, Концепція державної політики в галузі культури на 2005 - 2007 роки, яка була затверджена зазначеним законом, не є цілісним правовим документом в установленому розуміння з принципово новим підходом щодо державної політики в галузі культури, а фактично є досить декларативним загальнооглядовим публіцистичним матеріалом, в якому відсутній систематичний аналіз сучасного стану культури в державі, наведено лише певні погляди щодо цього та можливих шляхів подолання недоліків у зазначеній сфері. Концепція також не містить огляду законодавства в галузі культури, в ній не описано всіх необхідних поправок та доповнень до чинного законодавства, а тільки побіжно згадано про окремі з них. Певні положення Конституції є досить спірними за змістом і такими, що не відповідають Конституції України і її законам. Концепція містить суперечності та неузгоджені положення, у концепції використовуються поняття та термінологія, що не застосовується в законодавстві України або ж навіть не відповідає йому. У концепції відсутня єдина термінологія щодо застосування понять. Так, наприклад, державна політика у галузі культури визначається як українська політика, культурна політика, культурно-національна політика, державна культурна політика та інше. Шановні народні депутати, концепція державної політики в галузі культури на 2005 - 2007 роки доопрацьована з урахуванням пропозицій Президента України, доопрацьована вона в Комітеті з питань культури і духовності, обговорена на засіданні комітету другого березня цього року за участю представників-фахівців Міністерства культури. І сьогодні на ваш розгляд пропонується її доопрацьований і остаточний варіант. Прошу його підтримати. Дякую.
Дякую. Є запитання? Запишіться, будь ласка. Висвітліть на табло. Будь ласка, три хвилини. Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Скажіть, будь ласка, концепція державної політики в галузі культури на 2005-2007 рік. Як в даному випадку вона враховує те, що ми слухали по розвитку кіно, як ми. і як просунемся після прийняття цієї концепції щодо фінансування? Чи є надії, що ті статті, які записані про фінансування, що все-таки вони будуть забезпечені реальними грошима і що зрушимо вперед все-таки цю проблему і в період. Третє питання, період з 2005 по 2007 рік, що ми поставили. Чи можливо треба було на довші періоди це записати? Дякую вам.
Дякую за запитання. Стосовно фінансування, ви маєте на увазі кіно чи взагалі фінансування культури? Взагалі? Ну, справа в тім, що одним із положень цього закону дійсно стоїть питання про те, щоб культура не мала залишкового принципу фінансування і, спираючись на досвід, який пройшли парламентські слухання з питань кінематографії, то дійсно, це питання, яке на сьогоднішній день вже не можна було замовчувати або закривати на нього очі, прикриваючись словами про відсутність українського кіно як такого. На нашу думку і на думку комітету, саме вже ця доопрацьована концепція дійсно відкриває, скажімо, реальний шлях для і фінансування, і відпрацювання концепції національної культури як такої. Тобто, час теж був обговорений, ми дивились, просто немає часу на більш довгі розгляди позицій і питань культури. Мені здається, що цей час якраз абсолютно нормальний для того, щоб в нинішніх умовах все ж таки ця концепція почала діяти. Бо якщо робити більший ліміт часу, ну воно просто почне. не буде мати своєї вартості. Дякую.
Будь ласка, Надрага Василь.
Скажите, пожалуйста, как вы считаете, вот в рамках тех же парламентских слушаний по развитию кинематографии обсуждался вопрос, и выросла все-таки проблема, которая заключается в том, что, насколько я понимаю, так и не поняли каким образом будет государство помогать кинематографии. Почему? Потому что начали звучать новые моменты, в том числе и вице-премьер по социальному блоку вопросов в своем докладе сказал: "Максимум на что можете рассчитывать - на частичное финансирование от государства. Все остальное, дорогие кинематографисты ищите сами". Что вызвало, мягко сказать, недоумение зала так во всяком случае, как я видел и слышал, и как я понимаю ситуацию. Не получится, что вот данное решение, которое мы сегодня примем, он по факту будет противоречить позиции сегодняшнего правительства, которое настаивает на привлечении только меценатов, как стимула, для развития культуры, и по факту это просто будет пустым документом. Спасибо.
Значит, если позволите, я вам отвечу на вопрос именно по кино. Если вы внимательно слушали парламентские слушания, то там в основном говорилось о принципиально новой концепции. дело в том, что сегодня финансирование кино в Украине идет по форме госзаказа, то есть, что предполагает конечно же стопроцентное финансирование проектов. На сегодняшний день конечно бюджетом мы не можем покрыть то количество даже поданных сценариев и заявок. Сейчас рассматривается вопрос о том, чтобы все-таки определить политику именно государственной поддержки кино, как политики страны и давать развитию кино, как коммерческому виду искусства, который может зарабатывать деньги. В этой связи, конечно, основной упор будет делаться на молодых кинематографистов, их первые шаги, первые работы от двух до трех частей, которые будут полностью финансироваться за счет государства. Конечно же будут финансироваться, мне кажется, стопроцентно те проекты, которые и определяют политику страны в данном виде искусства, но и будут путем улучшения законодательной базы и перевода все-таки национального кино на современную форму, то есть, на продюсерское кино, даст возможность развиваться и кино, скажем так, для широкого загала глядача и быть в общем коммерческим продуктом, которым он практически во всех странах есть, то есть, одно не исключает другого. Конечно без стопроцентного финансирования, хотя бы молодых кинематографистов, с тем, чтобы дать им возможность реализации на первом этапе. О развитии национального кино речь не может идти. Спасибо.
Дякую, сідайте, будь ласка. Співдоповідає Голова Комітету з питань культури і духовності Танюк Лесь Степанович, прошу.
Лесь Танюк. Народний рух України, Фракція "Наша Україна". Шановні колеги, я дозволю собі нагадати, що цей концепцію державної політики в області культури, ми з вами вже проголосували. Ми тоді набрали 260 голосів і жодних принципових проблем з цього приводу не виникло. Кучма наклав вето на цей Закон, в основному на формальних підставах. На жаль, в його пропозиціях були тільки побажання, але не було гострої конкретики. Тому нам довелося затягнути цю проблему, але ми її доробили разом з дорадчою радою при Комітеті разом з активом наших творчих спілок і разом з Міністерством культури. Концепція грунтується на баченні абсолютно нових підходів до формування і здійснення державної політики. Ну, перш за все, ми вважаємо що до 1 липня 2006 року треба розробити і затвердити державні соціальні стандарти надання послуг населенню у сфері культури, які гарантуються державою. А також методику визначення розміру фінансового забезпечення, державних соцстандартів надання послуг населенню в сфері культури, які гарантуються державою в розрахунку на душу населення. Ми маємо такі стандарти, розрахунки на освіті, ми жодних стандартів не маємо на культурі. Житель села вражений, тому що на нього ці стандарти не поширюються, житель великого міста одержує більше можливостей. Треба переламати тенденцію, коли гроші на культуру виділялися з розрахунку на душу населення просто територіально-адміністративної одиниці. Ну, ви самі розумієте, якщо в місті є 20 музеїв, а в іншому місті - 2 музеї, то не може бути на душу населення абсолютно той же стандарт розподілу коштів. Очевидно, мусять бути якісь додаткові механізми. які б гарантували підтримку цих закладів культури і тих закладів культури. Тобто, якщо в селі живе 100 чоловік, то фінансування вистачає або на утримання половини сільського клубу, або на чверть бібліотеки. Це підхід механічний і всі діячі культури, особливо в сільській місцевості, категорично проти цього. Концепція говорить, що кожен громадянин України має отримувати стандартний пакет культурно-мистецьких послуг, які гарантуються державою, тобто той мінімум, на які він має право. У центр ми ставимо громадянина, відповідно методика визначення розміру фінансового забезпечення має це враховувати. Бюджети розвитку галузі за видатки мають складуватися з коштів на реалізацію інноваційних бюджетних програм, виконавці яких визначаються виключно на конкурсній основі, розміру бюджетних дотацій на здійснення того чи іншого проекту закладами, якщо меценат вкладає якусь половину коштів, то другу половину коштів все-таки мусить взяти на себе тоді держава, і коштів місцевих бюджетів, визначених на основі коригіальних коефіцієнтів, про які я говорив. Ну, і ми даємо у цій програмі цілу низку допомоги на реалізацію статусу неприбуткових закладів, підприємств та організацій культури.
Дякую Лесь Степанович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, будьте уважні. Ми проведемо з вами два голосування, якщо одне з них не буде результативним. Президент пропонує відхилити Закон України про Концепцію державної політики у галузі культури на 2004-2007 роки. Профільний комітет, як ви чули тільки що з виступу Леся Степановича, пропонує прийняти цей закон у новій редакції. Тому у такій послідовності я буду ставити на голосування. Ставиться на голосування пропозиція Президента України про відхилення Закон України "Про Концепцію державної політики в галузі культури на 2004-2007 роки" з пропозиціями Президента України від 04.11.2004 [[реєстраційний номер 5565]]. Пропозиція Президента про відхилення. Прошу визначатися. [[16:33:13]] За-30 Рішення не прийнято. Тому я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття у новій редакції Закону України "Про концепцію державної політики у галузі культури на 2004". Можливо, Лесю Степановичу, давайте, якщо вже нова редакція, то напишемо на 2005-2007 роки. Немає заперечень? Тому я ставлю на голосування про прийняття в новій редакції Закону про Концепцію державної політики в галузі культури на 2005-2007 роки. Прошу голосувати. [[16:34:02]] За-269 Закон прийнято у новій редакції. Дякую. Слухається Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відповідальності за порушення правил тримання тварин" з пропозиціями Президента України. Реєстраційний номер 4574. Доповідає заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. Підготуватися Шкілю.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України. Верховною Радою України 16 грудня було прийнято Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відповідальності за порушення правил тримання тварин. Не заперечуючи проти посилення відповідальності власників тварин за порушення правил їх тримання і підтримуючи передбачені цим законом заходи впливу на порушників, Президентом України було висловлено дві пропозиції до цього закону. Перша стосувалася положень закону, яким запроваджується адміністративна відповідальність за тримання незареєстрованих котів, що на думку Президента є передчасним. На цьому етапі вбачається за необхідне навести порядок з реєстрацією собак та хижих тварин, які становлять потенційну небезпеку для життя, здоров’я наших громадян та їх майна. У зв’язку з наведеним пропонується в новій редакції статті 154-ї Кодексу України про адміністративні правопорушення у частині першій слова "незареєстрованих котів і собак" замінити словами "незареєстрованих котів". Разом з тим Президентом було висловлено пропозицію про внесення змін до примітки цієї ж статті шляхом виключення слів "сходові площадки і ліфти". Але в представленій на ваш розгляд новій редакції цього закону, яка була схвалена на засіданні профільного комітету, пропонується більш доцільний підхід шляхом внесення змін до частини другої цієї статті - після слів "та інші місця загального користування" доповнити словами "крім місць загального користування у будинках". Я прошу, шановні народні депутати, підтримати в новій редакції проект Закону, який прийнятий на профільному засіданні комітету. Дякую.
Так, дякую. Я думаю, з котами і собаками все зрозуміло. Запитань немає. Сідайте, будь ласка. Дуже серйозна у нас проблема. Так, від комітету Шкіль. Андрій Васильович, прошу.
Дякую. Шкіль Андрій - голова підкомітету Комітету з законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Ну, щодо законопроекту щодо відповідальності за порушення правил утримання тварин, в принципі, комітет, обговоривши цей законопроект, дійшов висновку, що можна було б підтримати його в першому читанні, але це було неоднозначне обговорення, неодноголосне рішення. Тому я скажу від себе особисто, що, знаєте, коли взяти оці от цілі і завдання проекту, то дуже часто цілі і завдання проекту не відповідають тій меті, тобто мета законопроекту не відповідає тим цілям, які там задекларовані. Тому не завжди можна чітко відхарактеризувати сам законопроект і передбачити усю відповідальність власників за тримання тварин. Хоча з другого боку я кажу, як в першому читанні цей законопроект можна підтримати, бо була оновлена його редакція. І, відверто кажучи, я б ще хотів би, щоб власники тварин несли відповідальність не стільки за поведінку і рефлекси своїх вихованців, але й щоб вони також несли відповідальність за порядок в місті, тому що дуже часто, коли виходиш в місто після ранкової прогулянки тварин, то дуже багато приходиться обходити їхніх залишків. Тому в цьому ще є певний нюанс. Але, я думаю, це має ініціювати не Міністерство юстиції, а наш комітет по муніципальному будівництву і це має лежати на відповідальності міста. То міста мають зобов’язувати власників ретельно доглядати за своїми тваринами. Чесно кажучи, я кажу, що в першому читанні після тривалого обговорення комітет вирішив підтримати. Дякую.
Андрій Васильович, справа йде не про перше читанні, справа йде про пропозиції Президента і нову редакцію.
Я кажу, що ще в першому читанні мі підтримували його тут, а ті пропозиції, які були дані, не думаю, що це суттєво вплинуло на рішення комітету.
Так, дякую, будемо визначатися. З мотивів? Запишіться, три хвилини з мотивів голосування. Так, будь ласка, три хвилини. Черняк, за ним Соломатін.
Володимир Черняк, фракція "Наша Україна". Шановні колеги, ми зобов’язані забезпечити людське ставлення до тварин, хоча не завжди існує людське ставлення до людей, але ми повинні дбати про братів наших менших. В даному законопроекті із поправками Президента пропонується реєструвати котів. Як відомо, кіт ходить сам по собі, і тому необхідності реєструвати його, я думаю, не існує. Я пропоную підтримати законопроект в редакції профільного комітету. Дякую за увагу.
Будь ласка, Соломатін.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, сьогодні обговорення цього законопроекту є яскравим зразком того, як буржуазна демократія відволікає увагу від більш нагальних потреб і Верховної Ради України і нашого суспільства. Абсолютно вірно сказав мій колега, котрий виступав до мене, про те, що сьогодні нам слід було б більш піклуватися не про братів наших менших, насамперед, хоча і це потребує уваги, а про дітей, одиноких жінок, знедолених пенсіонерів тощо. Тому насичення порядку денного саме такою проблематикою свідчить про поведінку буржуазної Верховної Ради і буржуазного уряду міністрів-капіталістів. Дякую.
Будь ласка, Матвієнков.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Ну, у нас, действительно, лежит Митний кодекс на сегодняшний день, ряд законом про образование. Ну, давайте оставим в покое собак и кошек, тем более что нормальное зауваження Президента было, весьма толковое. Давайте проголосуем - и не будем тратить зря время.
Будь ласка, Надрага.
Уважаемые коллеги, мы с вами святые люди. В то время, когда везде говорят о нарушении прав человека, мы с вами рассуждаем и слушаем такой основательный доклад профильного комитета о том, кому дать преференции: собакам или котам, - по законодательству. Поэтому я могу только согласиться со своими коллегами, выступавшими здесь и говорящими о том, что давайте сначала вернемся к людям, разберемся с людьми, а потом уже как-нибудь с кошками и собаками. Спасибо.
Гірник, будь ласка. За ним Кармазін.
Шановні колеги, я впевнений, що ми розберемося з цією глобальною проблемою. Але все-таки давайте вирішимо, що ми голосуємо: в першому читанні, чи нову редакцію, яку повинен підписати Президент? Ну, просто комітет дав якесь таке тлумачення, яке я зовсім не зрозумів.
Я потім поясню перед голосуванням, що хотів комітет. Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я звертаю вашу увагу на абсолютно свіже зауваження Головного юридичного управління, яке вам показує і робить аналіз, що ми, на жаль, зробили помилку. І тоді ви мене не дослухалися, коли я вам казав, що доповнення Кримінального кодексу створює штучну конкуренцію нової статті 264 зі значком один і статтею 251 уже діючого кодексу. Крім того, законом передбачається доповнити також викласти в новій редакції статтю 154 Кодексу про адміністративні правопорушення. Ці статті містять, так звану, бланкетну диспозицію, якою встановлюється кримінальна і адміністративна відповідальність за порушення правил тримання тварин, і при встановленні кримінальної і адміністративної відповідальності за порушення правил тримання собак, котів і хижих тварин доцільно зробити багато деяких інших уточнень. Цей закон не готовий, за нього головувати не можна, і правильно зробили.
Так, відбулося жваве практично обговорення проблеми, тому будемо визначатися. Пояснюю за що ми будемо голосувати. Президент пропонує, вносить деякі зміни, і ми за них зараз проголосуємо за ці пропозиції Президента. Профільний комітет пропонує прийняти цей законопроект в новій редакції і направити його на підпис Президенту. Ставиться на голосування про прийняття врахування пропозицій Президента до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відповідальності за порушення правил тримання тварин", реєстраційний номер 4574. Прошу визначатися. [[16:44:56]] За-98 Не підтримано. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття цього закону в новій редакції. Прошу визначатися. [[16:45:22]] За-177 Рішення не прийнято, закон вважається відхиленим. Слухається Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відповідальності за порушення правил. Вибачте, цей ми вже відхилили. Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення" [[нова редакція]] з пропозиціями Президента, реєстраційний номер 3283. Доповідає голова Державного комітету телебачення і радіомовлення Чиж Іван Сергійович. Підготуватися Правденку. Будь ласка, Іване Сергійовичу.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати України! Президентом повернуто до Верховної Ради України Закон "Про внесення змін до Закону "Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення"" і запропоновано скасувати його, оскільки закон, на його думку, суперечить Конституції України, створює суттєві перешкоди для забезпечення дотримання конституційних прав громадян, ефективної діяльності одного з важливих конституційних органів і може призвести до руйнування системи інформаційної безпеки України, яка є однією з важливих складових її національної безпеки. Закон не вирішує однозначно таке принципове питання, як статус Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення. У Преамбулі закону проголошується, що Нацрада є спеціальним наглядовим та регулюючим державним органом у галузі телерадіомовлення. Разом з тим у 1 статті цього закону передбачено, що Нацрада є постійно діючим незалежник колегіальним органом. Таким чином у законі не тільки закладається внутрішнє протиріччя у визначенні одного з основних його положень, а й не беруться до уваги вимоги Конституції України, яка вичерпно визначає, які за статусом державні органи можуть бути утворені в Україні. При цьому не враховується і те, що з огляду на вимоги Конституції за статусом жоден з органів державної влади не може визначатися, як незалежний. відповідно до Основного закону України всі органи держаної влади здійснюють свої повноваження не незалежно, а у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України [[стаття 9, 6 і 19]]. Конституцією України передбачено, що склад Національної ради формується Верховною Радою і Президентом на паритетних засадах [[стаття 85 та 106]]. І тому чинним законом визначено, що Національна рада є підзвітною Верховній Раді України та Президенту України, встановлено особливий порядок обрання голови Національної ради [[статті 1 і 12]]. Прийнятий закон проголошує незалежність національної ради України з питань телебачення і радіомовлення і унеможливлює будь-який вплив Верховної Ради України та Президента України на Національну раду з метою забезпечення ефективної діяльності після призначення членів ради. Верховна Рада України та Президент позбавляються можливості звільнити призначених членів Національної ради, навіть у разі їх бездіяльності, порушенні вимог законодавства, а також провести, у разі необхідності, їх ротацію. Законом ліквідується діюча процедура затвердження звіту Національної ради, за якою Верховна Рада України та Президент України мають можливість, з огляду на результати роботи Ради, висловити недовіру Голові національної ради, або всьому її складу, що має наслідком відставку. Закон позбавляє Національну раду таких важливих функцій - це надзвичайно важливо підкреслити, які є пріоритетними в її діяльності, зокрема ідеться про захист національної безпеки України, прав та інтересів громадян в інформаційній сфері, забезпеченні свободи слова і органів масової інформації. Для виконання, насамперед, саме цих функцій Конституцією України і було передбачено створення національної ради. Позбавлення національної ради цих повноважень є порушення вимог статей 3-ої і 17-ої Конституції України, згідно з якими утвердження і забезпечення праві свобод людини - є головним обов’язком держави. А захист інформаційної безпеки - є однією з важливіших функцій держави і всього українського народу. Законом виключена стаття 2 чинного закону, яка визначає основні завдання національної ради, питання забезпечення реалізації державної політики, дотримання вимог законодавства, здійснення нагляду та контролю у цій сфері, фактично розглядається новим Законом як другорядні. Натомість ліцензування визначається серед повноважень ради, як найбільш приоритетна функція. Закон цей не враховує, зокрема, закон необхідність функцій відповідно до нового Закону про захист суспільної моралі. Є багато питань, пов’язаних із тим, що особливі вимоги, які порушують чинне законодавство і Конституцію стосовно статусу членів національної ради і так далі. Таким чином Президент пропонує скасувати цей закон. І я доповів його пропозиції Дякую.
Дякую. Будь ласка, сідайте Іван Сергійович. Від комітету Яворівський Володимир Олександрович. Прошу.
Шановні колеги, мої колеги, це добре, що після розгляду проблем соціалістичних котів і буржуазних собак ми переходимо до проблеми нашої Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Довкола ради точаться дуже запеклі дискусії, дуже великі пристрасті. Я вам мушу сказати, що вчора на комітеті ми розглядали це питання, фактично всі члени Національної ради подали у відставку, комітет їх прийняв, тепер слово за вами, за нашою залою сесійною. І я думаю, що ми ці питання розглянемо і мусимо, Адаме Івановичу, я звертаюся до вас, як до керівництва Верховної Ради, нам треба просто оперативно поставити питання на голосування вирішити проблему із Національною радою, тому що залишати сьогодні інформаційний простір у такому напіврозібраній версії ми просто не маємо права. Ви послухали голову комітету, щойно Івана Сергійовича Чижа, який доповів вам про претензії Президента до цього законопроекту. Я не буду нічого аналізувати і не буду зараз входити у дискусію з Іваном Сергійовичем. Я просто вам хочу сказати, що комітет з питань свободи слова та інформації і співавтори погодилися із дуже багатьма зауваженнями Президента, прекрасно розуміючи, що це зауваження не Леоніда Даниловича Кучми, це зауваження його юридичних, так би мовити, служб. І я мушу сказати, що ряд зауважень є дуже слушними, і ми абсолютно не опираємся, і ми їх приймаємо. Адаме Івановичу, якщо потрібно, давайте тоді я зроблю у такий спосіб, правда, мені чомусь виділили три хвилини, це все-таки законопроект, я думаю, що треба було б п’ять. Я би зараз пройшовся по всіх статтях. Фактично враховані майже всі пропозиції Президента. Може мені назвати, які не враховано? І тоді ми будемо вирішувати, що робити з цим законопроектом. Адже він по суті своїй це вже новий законопроект, де ми врахували зауваження Президента крім двох, які я вважаю абсолютно дрібничковими. Адаме Івановичу, як ви вважаєте, як нам діяти далі?
Я думаю, ми будемо діяти, як завжди, мудро і приймемо цей закон в новій редакції. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, у нас є дві пропозиції. Одна пропозиція: Президент пропонує скасувати цей законопроект. І друга, яку тут доповів від імені профільного комітету Володимир Яворівський, про те, що практично абсолютно всі пропозиції Президента враховані окрім дріб’язкових. Це одне. І друге, що нам конче необхідний законопроект про Національну раду з питань телебачення і радіомовлення, і комітет відповідно пропонує його прийняти в новій редакції. У такій послідовності я ставлю на голосування. Ставиться на голосування пропозиція Президента про відхилення Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення", нова редакція, законопроект за номером 3283. Голосується пропозиція Президента про відхилення. "За" - 22 Тепер я ставлю на голосування, будьте уважні, шановні колеги, про прийняття в новій редакції Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення", реєстраційний номер 3283. Прошу голосувати. "За" - 234 Закон прийнято. Так що, Володимире Олександровичу, як бачите, Рада дослухалася до пропозицій комітету. Зараз ми з вами переходимо до розгляду наступного. Проект постанови про погодження місць розташування об’єктів та викупу земельних ділянок. Реєстраційний номер 7035. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Лещенко Володимир Олексійович. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Від Кабінету Міністрів до Верховної Ради України надійшла пропозиція щодо погодження місця розташування восьми об’єктів і щодо викупу двох земельних ділянок. Комітет Верховної Ради з питань аграрної політики і земельних відносив уважно розглянув цю пропозицію і вніс до Верховної Ради відповідну Постанову - погодити місце розташування об’єктів: траси газопроводу "Ялта-Форос-Севастополь" державному акціонерному товариству "Чорноморнафтогаз" в оренду, з них 9,1 га земель строком на 50 років і 77,9 га строком на три роки; розширення порідного відвалу та перенесення ліній електропередач державному відкритому акціонерному товариству "Центральна збагачувальна фабрика Колосноківська", з них 19,4 га строком на 50 років і 4 га на три роки; малої гідроелектростанції закритому акціонерному товариству "Регіонінвест" в оренду строком на 50 років; чотирьох артезіанських свердловин, тобто нафтоексплуатаційних свердловин по нафті і газу; значить, кар’єру для добування торфу на землях запасу Смечинської сільської ради Чернігівської області товариству з обмеженою відповідальністю "Енергоресурс" в оренду на 10 років, а також про викуп земельних ділянок товариством з обмеженою відповідальністю "Азовська нафтова компанія", площа 11,16 га, і спільному індійсько-українському підприємству "Кораса", значить, площею 3,49 га. Комітет відмічає, що подані матеріали в повному обсязі відповідають вимогам земельного законодавства. Вони погоджені відповідно до вимог статті 151 Земельного кодексу України з відповідними органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування, власниками землі чи землекористувачами, органами земельних ресурсів, природоохоронними і санітарно-епідеміологічними органами, органами містобудування і архітектури та охорони культурної спадщини. Подані матеріали пройшли також землевпорядну експертизу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України пропонує прийняти зазначену постанову за основу. З огляду на вище вказане, і комітет з питань аграрної політики та земельних відносин рекомендує Верховній Раді України прийняти зазначену постанову за основу. Дякую за увагу.
Тоді у мене буде запитання: прийнявши за основу, що далі ми з нею будемо робити?
Якщо будуть зауваження, тоді будемо вносити голосувать. Якщо ні, будемо в цілому.
Ще раз наголошую: це не закон, це - постанова, вона або приймається або не приймається. Так, зрозуміло. Є запитання? Запишіться. Висвітліть, будь ласка. Три хвилини, Черняк.
Володимире Олексійович! Звичайно, це питання дуже важливе - стосовно міць розташування об’єктів та викупу земельних ділянок, але я не зовсім розумію, чому це вирішується питання постановою Верховної Ради, наскільки це необхідно і доцільно, щоб в це питання втручалася Верховна Рада, а не вирішувалося воно там, де знаходяться ті земельні ділянки, тими органами влади Це перше. І друге, все-таки, хто є землекористувачами цих земельних ділянок? Дякую.
Дякую за запитання. Шановний Володимире Кириловичу, справа в тому, що згідно з чинним законодавством Верховна Рада погоджує, дає згоду на розташування об’єктів та викуп земельних ділянок. А вирішується воно тими органами, про які ви говорите. Ну, а на яких землях, в нас є проект постанови, тут уже багато землекористувачів і власників, і таке інше, я міг ми їх перерахувати, але час, відведений для доповіді, не дав мені змоги. Можна ознайомитися. Дякую.
Ну, він є, перерахований в постанові. Все це є в самому документі. Будь ласка, Самофалов.
Геннадий Самофалов, фракция "Регионы Украины", Партия "Регионов". В перечне вы указали индийско-украинское предприятие. Я хотел бы уточнить, какую площадь им предполагается и для каких целей. Спасибо.
Дякую. Я назвав площу 3,49 гектара. Вона була передана раніше йому в оренду строком на п’ять років для будівництва і експлуатації консервного заводу. Там є зараз об’єкти незавершеного будівництва, і він хоче викупити, щоб цей завод був і земля у його власності.
Будь ласка, Надрага.
Уважаемый коллега, скажите, пожалуйста. Вот вы сказали, что все документы подготовлены согласно Регламента, полномочий, всеми заинтересованными сторонами все рассмотрено и все остальное. Комитет Регламент читает, что в данном случае проект постановления за основу не может быть принят? Если там все нормально, давайте проголосуем? Или что-то насторожило комитет? Спасибо.
Я відповідаю. Зауваження слушне, ми його сприйняли від Адама Івановича. Але тут, може, наш комітет трошки збило те, що якраз Головне науково-експертне управління рекомендувало так, і ми його сприйняли рекомендації. Дякую.
Будь ласка, Мельничук.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Фракція Соціалістичної фракції має застереження стосовно двох, будемо говорити, претендентів на земельні ділянки. Ви відповіли, Володимир Олексійович, про те, що там не завершено виробництво і треба викупати цю земельну ділянку. Мабуть, при оренді цієї земельної ділянки користувач зобов’язався відбудувати там консервний завод. Зараз він хоче, не завершивши виробництво, викупити земельну ділянку, для того щоб, мабуть, перепродати. І, таким чином, незавершене виробництво і ділянка, яка призначена для цього заводу, вже не буде там побудований цей завод. І ще. Адаме Івановичу, я прошу вас надати слово Держкомзему, тому що нам хотілось би знати з цього приводу й думку Держкомзему, і тоді фракція Соцпартії буде визначатися з приводу голосування за дану постанову.
Шановний Михайле Васильовичу, справа в тому, що ми. у нас немає. ми не знаємо намірів цього підприємства, що він буде далі з ним робити, але всі документи, які подані до комітету з питань аграрної політики і земельних відносин свідчать про те, що він там будує завод і буде. запустить його в дію і буде використовувати як завод. Інших документів у нас немає. А про наміри ми не знаємо. Якщо є зауваження по якомусь із об’єктів, можна було б його виділити звідси і голосувати окремо.
Дякую, сідайте, будь ласка. Поки ще ми послухаємо представника Держкомітету. Перший заступник по земельних ресурсах Михайло Юркович Гарбуз будь ласка.
Спасибі. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Кабінет Міністрів України на своєму засіданні 26 лютого 2005 року доручив додатково вивчити матеріали даного проекту постанови Верховної Ради України відповідним міністерствам і відомствам в тижневий термін для внесення узгодженої пропозиції щодо позиції уряду з цього питання. Тому вважаємо за доцільне розгляд даного питання перенести. Дякую.
Так, шановні колеги, давайте ми або будемо обговорювати питання і завалимо, або ми одразу погодимося із пропозицією уряду, щоб передати цей проект постанови на доопрацювання. Ну наполягають на виступах. Ну давайте тоді 9 хвилин. будь ласка, Руденко, підготуватися Кармазіну.
Дякую. Шановні народні депутати! Ну перш за все, щодо цієї постанови. Не зрозуміло чому на розгляд Верховної Ради України проект постанови з зазначеного питання подає не Кабінет Міністрів, а депутати. Це перше питання, яке є ключовим. Це порушення статей 150 та 151 Земельного кодексу, тому я розумію, що Кабінет Міністрів уже сьогодні просить взяти якийсь час для того, щоб провести повторну експертизу даного законопроекту. Друге. Не зрозуміло до чого така поспішність у розгляді цього питання, тому що проект зареєстрований 2 лютого цього року. Далі. Чому Комітет з аграрної політики та земельних відносин подав його на розгляд Верховної Ради без попереднього розгляду всіма комітетами, тому що наш комітет лише вчора розглядав і прийняв негативний висновок по цьому законопроекту. Точніше у нас є декілька питань, але не знаємо чи можна розділити цю постанову на п’ять-шість пунктів. Щодо викупу. Це процедура Земельного кодексу, коли фактично справи місцевого самоврядування даються на розсуд Верховній Раді. Тому наш комітет щодо питання викупу двома підприємствами з іноземними інвестиціями претензій не має, претензії є, зокрема, до Ялтинського заповідника. Ми вважаємо, що там є неточності, там є фактично намагання потаємним шляхом зробити приватизацію цих земель. Чому в погодженні, яке було надано керівництвом Ялтинського гірського лісового природного заповідника, погоджено 46 і 86 гектарів, а Рада Міністрів Криму приймає рішення 49032. Тут вже є можливість проаналізувати, що 2 гектари дебіт-кредит не співпадає. Далі. Виникає багато інших питань. Не зрозуміло чому будівництво і даний проект, зокрема, по газопроводу не запропоновані нам альтернативні варіанти. Тому що фактично 80 кілометрів газопроводу по особливо цінним землям. Я впевнений у тому, що, якщо проаналізувати, то можна знайти більш екологічно виважені рішення, більш економічні виважені рішення і не чіпати заповідник, тому що в любому випадку порушення будуть. В цілому, я думаю, що треба або все-таки завалити законопроект, а Кабінет Міністрів зможе фактично, враховуючи те, що це процедура розгляду у першому читанні, подати зовсім нову постанову не від депутатів, порушуючи Земельний кодекс, а від органу виконавчої влади.
Якщо я правильно зрозумів, Кармазін передає слово Матвієнкову, будь ласка.
Спасибо. Матвеенков, 55-ый округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги, вообще, честно говоря, вот когда читаешь это постановление, возникают такие двойственные мысли парадоксальности ситуации. На словах мы все боремся за экологию, на словах мы боремся за то, чтобы была чистая, прозрачная система решения экологических вопросов. Что получается на деле? На территории практически города Мариуполя, имеющего на сегодняшний день два крупнейших металлургических комбината, имеющего коксохимзавод, имеющего крупную промышленную базу, несущего такую экологическую нагрузку, разрешается строительство нефтеперрабатывающего завода. И сегодня речь идет о выделении земельного участка в постоянное пользование, продажи, для этого нефтеперерабатывающего завода. Конечно, я понимаю, что ситуация выгодная, если сегодня подходить с той позиции, которая строится сегодня. Позиция, что чем больше загрязняем, тем больше платим, тем больше денег идет в центр, то, конечно, логику здесь понять можно. Мне до сих пор не понятно: почему не пошел здесь в этом зале наш Закон с Владимиром Семеновичем Бойко. В отношении того, что давайте все-таки те платежи, которые мы будем взымать за экологию, пусть остаются непосредственно на местах, для решения экологических проблем. Тем не менее, мы в ответ получаем наоборот, ответный ход: в 2 и 4 раза увеличивается сумма платежей, вводится дополнительно выбросы за СО2. И в таком варианте простая арифметика: такой металлургический комбинат, как комбинат " Ильича", который платил 13 миллионов за выбросы, за загрязнение окружающей среды, поэтому простому подсчету со следующего года должен платить 90 миллионов. Можете себе представить, ну, давайте мы вообще остановим, так сказать, промышленность с одной стороны, но с другой разрешаем строительство нефтеперерабатывающих заводов. Так где же тогда логика? Чем мы пользуемся, так сказать, при рассмотрении этого вопроса? Я понимаю так: пусть "Росукр" разберется сначала с собственностью, пусть в начале разберутся с теми собственниками, которые строили этот завод, разберутся с теми долгами, а вот эти два последних пункта, которые касаются Товариства "Азовська нафтова компанія" и Спільному українсько-індійському підприємству. Понятная ситуация, что эти предприятия идут для продажи. И выделение участков в собственность идет только потому, чтобы поднять цену продаваемых объектов. Если мы хотим этого допустить, пожалуйста, давайте будем за это голосовать. Если мы хотим навести порядок в этом вопросе - давайте эту постанову завалим. Спасибо.
Будь ласка, Соломатін.
Шановні колеги. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Мої колеги, які виступали переді мною, вони майже все висловили з того, що і в мене наболіло під час вивчення цього законопроекту і під час його обговорення у нашому профільному комітеті з питань екологічної політики і природокористування, і ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Що найбільш мене вразило, я кількома реченнями хочу про це сказати, Кримський горний ландшафтний природний заповідник. Кожна рослина, кожне дерево на рахунку на окремому. Це такий рекреаційний ресурс, котрий неможна порівнювати ні з чим іншим. І через цей заповідник пропонується прокласти газопровід до Форосу і до Севастополю. Звичайно, зрозуміло, що треба забезпечувати газом, іншими енергетичними його ресурсами і Форос, і Севастополь, інші населені пункти. Але ж можливо, якщо Крим - це море, чому неможна іншими засобами забезпечувати Форос і Севастополь, насамперед доставкою всього того, що потрібно морем з використанням танкерів. Або можливо знайдеться інша якась смуга, вздовж якої можна цей прокласти газопровід. Не зрозуміло і будь-якого обгрунтування з цього приводу немає. Тому давайте ми збережемо жемчужину, яка належить не лише нам, сучасному поколінню, але й прийдешнім поколінням і збережемо Кримський горний ландшафтний заповідник. Ну, і перлина, да, перлина, мені підказують. Навіть справа і у той звичайній арифметиці, про котру так само йшлося, коли починаєш складати з олівцем у руках без складних програмно забезпечених комп’ютерних обрахувань, то не сходиться те, що пропонується по окремих ділянках, і в цілому, що пропонується на два гектара. Саме тут же виникають недобрі такі відчуття і бажання не підтримувати такий законопроект. Ну, і про спільні підприємства і намагання їх опосередковано, нарешті, викупити і привласнити землю, яка належить усьому українському народові. Про це так само вже говорилося. Шановні колеги, я відчуваю, що спільна наша така думка буде, здається, не можна підтримувати цей законопроект. І фракція комуністів дуже чітко і різко висловлюється з приводу цього законопроекту. Ми його не можемо, і ми його не будемо підтримувати. Дякую за увагу.
Дякую. Василю Івановичу. у вас є хвилина, будь ласка.
Уважаемые коллеги, я думаю, тут есть две проблемы, по которым есть смысл прислушаться к позиции Кабинета Министров. Первая проблема. Безусловно вызывает вопросы, связанные с тем, что вот тут и мариупольцы выступали, говорят об экологической составляющей данного решения. То есть мы можем принять решение, от которого потом мы долго будем, извините, с вами объясняться, а почему это решение состоялось, и какой вред оно принесло. Вторая составляющая - это процедурная. Абсолютно согласен со всеми, кто сказал, что подобные решения по процедуре должен предлагать Кабинет Министров. Если это предлагает депутат, наверное это не совсем правильно. Плюс ко всему это накладывается на то, что Кабинет Министров предлагает отозвать и доработать. Наверное в этом какой-то смысл. Поэтому не задалживая много времени, могу сказать только одно. Исходя из всего этого, есть смысл поддержать предложение о том, чтобы отозвать и проработать это решение еще раз. Спасибо.
Дякую. Одна хвилина, Лещенко. Мікрофон Лещенка увімкніть, будь ласка.
Володимир Лещенко. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Ну, по-перше, це подає проект постанови не депутат, а це вноситься від комітету. І такий порядок. Кабінет Міністрів вносить пропозицію до Верховної Ради, розглядається в комітеті, комітет подає проект постанови. Друге. Я ще раз говорю, що всі погодження, у тому числі і екологічні, і інші, в тому числі і від Ялтинського гірського лісного заповідника і так далі є, з ними можна ознайомитися. Тут все правильно, але враховуючи те, що сьогодні представник Кабінету Міністрів запропонував перенести розгляд цього питання, хоча він також був і першого лютого на засіданні комітету і не вносив такої пропозиції, Комітет з питань аграрної політики погоджується, щоб перенести, і потім Кабінет Міністрів розгляне і внесе нову пропозицію нам, а ми нову постанову. Дякую.
Дякую і вам. Шановні колеги, ну по-перше, я ще раз хочу підтвердити те, що тільки що сказав Володимир Лещенко, що ніяких порушень ні регламентних, ні законних норм комітет не допустив. Все там витримано так, як це потрібно було, і комітет це зробив відповідно до нормативних актів. І друге. Ми з вами витратили 15 хвилин, щоб прийти знову ж до того, з чого ми починали. Тому я ставлю на голосування проект Постанови про погодження місць розташування об’єктів та викупу земельних ділянок. Реєстраційний номер 7035. Прошу визначатись. [[17:16:48]] За-15 "За" - аж 15. Постанова відхилена. По фракціях? Будь ласка. Так, я тільки буду читати фракції, які дали позитивні результати: Народна партія - 6, соціалісти - 7, "Союз" - 2. Питання знято. Переходимо до розділу "Прийняття рішень з обговорених питань". Ви пригадуєте, що ми з вами нещодавно провели парламентські слухання, тому нам потрібно прийняти проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань з питання: "Про законодавче забезпечення розвитку бурякоцукрового комплексу в Україні та заходи щодо його покращання. Реєстраційний номер 7110. Від профільного комітету - секретар Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Юхновський Олег Іванович. Будь ласка, три хвилини.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! За результатами проведення в Верховній Раді України 16 лютого 2005 року парламентських слухань з питання "Про законодавче забезпечення розвитку бурякоцукрового комплексу України та заходи щодо його покращання Комітетом Верховної Ради з питань аграрної політики та земельних відносин на засіданні від 1 березня опрацьовано пропозиції, висловлені учасниками слухань та суб’єктами права законодавчої ініціативи. Майже всі вони враховані, доопрацьовано в проекті рекомендацій. З урахуванням важливості вжиття невідкладних заходів щодо відродження стратегічної галузі України комітет пропонує Верховній Раді України прийняти проект постанови про рекомендацію парламентських слухань про законодавче забезпечення розвитку бурякоцукрового комплексу та заходи щодо його покращання. В цілому. Адам Іванович, з одним уточненням, яке висловлено, щойно висловлено колегами народними депутатами, і я просив би його врахувати. В пункті 2.9. доповнити пункт 2.9., яким пропонується уряду розглянути питання щодо створення державних лабораторій по визначенню технологічної якості цукрових буряків наступними словами: "Включаючи визначення арбітражних зразків цукрових буряків". Дякую за увагу, шановні колеги, і прохання підтримати проект постанови в цілому.
Дякую, сідайте, будь ласка. Так, з мотивів голосування запишіться. Так, давайте, будь ласка, три хвилини. Черняк, за ним Соломатін.
Володимир Черняк, фракція "Наша Україна". Шановні колеги, дійсно, бурякосіючий і цукровий комплекс в Україні знаходиться в дуже важкому стані. Проект постанови заслуговує на підтримку. Відбулися парламентські слухання, всебічні, грунтовні, конструктивні, і, звичайно, треба голосувати за цей проект постанови. Але що мене непокоїть, як свідчить досвід, ми приймаємо постанови на основі парламентських слухань і на цьому все кінчається, Верховна Рада не виконує свою контрольну функцію, Кабінет Міністрів, як правило, не виконує ці постанови. І нам здається, що ми щось робимо, у нас є відчуття задоволення від того, що ми зробили, але практично нічого не робиться. Я би порекомендував, до речі, провести аналіз виконання постанов Верховної Ради на основі парламентських слухань. Я за те, щоб приймати.
Абсолютно правильно. Але ви, перебуваючи зараз в правлячій еліті, повинні вимагати від уряду: нехай виконують. Будь ласка, Соломатін.
Спасибі. Прошу передати слово Лещенку Володимиру Олексійовичу. Дякую.
Мікрофон Лещенка.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Я один із тих, хто на комітеті утримався від підтримки зазначеного документу. Справа в тому, що постанова тут виходить не з проблем бурякоцукрової галузі, а з проблем цукрової галузі, тобто практично тільки десь біля 10 відсотків тут питання, які відображені в рекомендаціях, стосуються сільськогосподарських товаровиробників, а вони є основними у виробництві якраз цукрових буряків і цукру. Інше питання. Із 192 заводів більше 70 не працює, з них 34 вже порізані на металобрухт. Якщо приватизовані заводи не використовуються, то тоді питання держава повинна поставити про націоналізацію, мабуть, і тоді з ними якісь проводити інші дії, а не різати на металолом. Тому я вношу пропозицію: відправити цю постанову і рекомендації на доопрацювання.
Будь ласка, Майстришин.
Володимир Майстришин, фракція Народної партії, виборчий округ номер 14. Наша фракція продовжує займатися активно проблемами аграріїв, і в тому числі і я особисто приймав участь в обговоренні парламентських слухань щодо цукрового буряка. Ви знаєте, на жаль, але в постанові сьогодні відображено те, про що ми говорили, але не відображено терміни впровадження цієї постанови в дію, особливо з огляду на те, що уряд найближчим часом збирається подати проект бюджету, оновлений проект бюджету на 2005 рік. Що це означає? Це означає, що ми повинні там побачити ті речі. які напрацьовані на парламентських слуханнях. В тому числі стосується моєї пропозиції щодо фінансування будівництва нових заводів. Тому я просив би сьогодні уряд врахувати цю позицію і терміново можливо є там ще певні позиції, щоб включити його до Державного бюджету 2005 року. Дякую.
Будь ласка, Мельничук Михайло.
Дякую. Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Шановні колеги! Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги-друзі, радіослухачі! Ви знаєте, вся держава спостерігала за парламентськими слуханнями щодо розвитку буряківництва. Ми не можемо не підтримати цю постанову. Безумовно, що там є доопрацювання, але там немало покладено, будемо говорити, пунктів. які буде виконувати Міністерство агропромислової політики. Давайте все-таки, шановні друзі, я звертаюся до вас, ми підтримаємо цю постанову для того, щоб наші цукровики, наші виробники цукру, селяни розуміли, що після того як парламентські слухання проходять, в парламенті приймаються рішення і підтримується воля селян. Я звертаюся до вас, шановні друзі, давайте ми підтримаємо цю постанову, а потім в законодавчому полі будемо підтримувати ті законопроекти, які буде подавати уряд на розгляд парламенту. Дякую, шановні друзі.
Так, будь ласка, Юхновський - хвилина. Відповіді і заключне слово.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, я хотів би все-таки коротко дати відповідь на ті запитання, які щойно висловили народні депутати, колеги. Прикро, що Володимир Олексійович не був на парламентських слуханнях, оскільки в парламентських слуханнях приймали участь не лише представники цукрової галузі, а й товаровиробники сільськогосподарських підприємств, фермери, наука, понад 300 фахівців приймали участь в парламентських слуханнях, які пройшли достатньо конструктивно, виважено, з конкретними пропозиціями. Всі ці пропозиції враховані практично в проекті рекомендацій. Більше того, після завершення парламентських слухань до комітету надійшло ще цілий ряд пропозицій вже письмових від народних депутатів і цілого ряду підприємств, які також ми уже після парламентських слухань обговорили на робочій групі, а потім і на засіданні комітету. Але треба врахувати те [[звичайно, Володимир Олексійович має певну рацію]], що проблем у сільському господарстві значно більше, як ми зараз їх окреслили в цій постанові. Ми все-таки у проекті постанови старалися більше закцентувати увагу на проблемах конкретної галузі, а саме, бурякоцукрового комплексу, що я вважаю, що нам вдалося.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги! Давайте будемо визначатися. Я ставлю на голосування про прийняття Постанови про рекомендації парламентських слухань з питання "Про законодавче забезпечення розвитку бурякоцукрового комплексу в Україні та заходи щодо його покращання" [[реєстраційний номер 7110]]. Прошу голосувати. За - 203 Шановні колеги! Хто за те, щоб повернутися до переголосування, прошу визначитися. [[17:26:58]] За-258 Я ставлю на голосування про прийняття Постанови про рекомендації парламентських слухань з питання "Про законодавче забезпечення розвитку бурякоцукрового комплексу в Україні та заходи щодо його покращання" [[реєстраційний номер 7110]]. За- 269 Постанова прийнята. Шановні колеги! Не розслабляйтеся. Переходимо до розділу про включення до порядку денного та прийняття рішення. Шановні колеги! Нам треба включити до порядку денного і розглянути сьогодні урядовий проект Закону про внесення змін до митного тарифу України. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного питання: про проект Закону про внесення змін до Митного тарифу України. Прошу визначатися. [[17:28:28]] За-145 Я тут бачу міністра. Сергій, можливо, будь ласка, хвилинку. Аргументуйте, чому нам необхідно прийняти це рішення. Прошу. Сергій Терьохін, міністр економіки.
Шановні народні депутати, шановний головуючий! Ви прекрасно знаєте, яка ситуація склалася зараз на митниці. Уряд зайнявся наведенням порядку на митних переходах. І як тільки-но ми дійшли до кожної митниці, виявилося, що на кожному, припустимо, контейнері, якщо платити легально ті ставки, які є сьогодні в митному тарифі, вартість цієї оплати зростає приблизно в 12 разів в середньому. Що це значить? Це значить, що завтра на всіх ринках, у всіх магазинах ціни, індекс споживчих цін і рівень цін зросте, по наших оцінках, мінімум у всім разів на ТНП. Тому уряд пропонує. Раніше як робилося [[щоб було зрозуміло]] : йде контейнер, за контейнер платиться митнику, там, тисячу - дві тисячі доларів, якщо реальна вартість цього контейнера в податках 12 - 14 тисяч. По електротехніці платиться 10 - 20 тисяч за контейнери, коли реальна вартість, якщо застосовувати ті ставки мита, які є сьогодні у нас, приблизно 200 тисяч. Тому якщо ми не хочемо збільшити зараз різко ціновий рівень і зменшити рівень споживання громадян, уряд і пропонує цим законопроектом зробити дві речі: привести ставки в нормальний вигляд, чим буде збільшено доходи бюджету, не допустити збільшення рівня цін в Україні і забрати мотивації митних органів для отримання хабарів. Тому якщо. Ви можете приймати рішення, як хочете, ви народні депутати, але треба мати на увазі, що на Верховній Раді, не на уряді, а на Верховній Раді зараз лежить відповідальність за утримання цінової стабільності в країні. Дякую.
Дякую. Запишіться, будь ласка. Поки ви записуєтеся, я нагадаю, що ви поки що також ще не позбавлені депутатського мандату і маєте право приймати рішення, ви несете також відповідальність. Будь ласка, питання досить складне, не просте, тому 5 хвилин. Манчуленко, за ним - Соломатін.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Блок Віктора Ющенка, Українська народна партія. Шановний головуючий, шановні колеги. Дійсно, зараз ми підходимо до розгляду питання, яке є надзвичайно важливим для наведення порядку на державних кордонах України і зокрема на митниці із митними тарифами. Мій округ є прикордонним. Чернівецька область межує з двома країнами. Я трошки знаю ситуацію на митниці, у тому числі і у Чернівецькій області. Окремі посадовці на митницях стали вже не мільйонерами, а мільярдерами від тіньового обороту. Якщо ми не поміняємо таку злочинну практику, яка на сьогоднішній день склалася, то і на далі таке неподобство творитиметься, і наш бюджет, наша економіка нестиме величезні втрати від цього, а набиватимуть кишені від цього ті люди, які прикривають тіньовий бізнес і тіньову економіку. Я прошу підтримати і включити це питання до розгляду по суті у Верховній Раді України.
Будь ласка, Соломатін, за ним - Надрага.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, насамперед процедурне зауваження. Ми отримали цей важливий документ лише сьогодні вранці, 120 сторінок убористого тексту. Треба це вивчити. Коли? Чи можемо ми цього кота у кулі зараз приймати? Я впевнений в тому, що коли нам Уряд міністрів капіталістів подає ось так законопроект там, напевно, стільки гачків. Але кому на користь не зрозуміло? тому з моєї точки зору, ми не можемо сьогодні задовольнити цей Уряд, нам треба вивчити цей документ. І друге питання. Є тут певні переліки в цих певних переліках є і ядерне устаткування зазначено, що якісь митні тарифні преференції треба надати і тут. Давайте будемо розбиратися. Те, що торкається споживчого ринку більш менш зрозуміло, а те, що касається передових технологій - треба розбиратися. Дякую.
Дякую, тільки замість слова задовольнити давайте інше будемо вживати: підтримати, не підтримати, бо якось воно не дуже парламентське. Надрага.
Уважаемые коллеги, я бы хотел уйти от эмоций и поговорить о сущностной составляющей этой проблемы. Ну, первое, Главное научное экспертное управление Аппарата Верховной Рады предлагает все-таки доработать. Следующий момент, наш Комитет по финансовой и банковской деятельности предлагает тоже отложить рассмотрение этого вопроса. На сегодняшний момент, я понимаю таким образом, что мы должны отложить и пусть посмотрят все, кто к этому имеет причастность. Ну, например, Бюджетный комитет, это ж потери для бюджета - надо чтобы там прошло каким-то образом апробация этой темы. Комитет по минпромполитике, тоже должен посмотреть: к чему мы ведем. Потому что тут говорят об атоме, а у меня тоже вопрос: обувь? У нас что, обувная отрасль уже умерла на Украине, она не может ничего делать? Мы тут говорим о том, что должны понизить и дать возможность завозить комплекты постельного белья и всего остального, что, в принципе, у нас существует. Поэтому я думаю, что мы должны поглядеть еще с позиции существующих промышленных мощностей, рабочих мест, поэтому есть предложение одного порядка: давайте отложим рассмотрение, вместо того, чтобы сейчас конечное решение принимать.
Будь ласка, Мельничук, за ним Шурма.
Михайло Мельничук, Фракція соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, оскільки є наші представники в уряді і уряд подає цей законопроект. цю постанову, ми повинні були би погодитись, так? Шановні друзі, я хотів би сказати, в нас теж, при дискусіях на Фракції, на фракції ми все-таки хотіли би знати і мати перелік цих товарів. Ми їх не мали. От тільки зараз ми тільки отримали. Але хотів би зосередити увагу на іншому. У минулому році 700 мільйонів втрати бюджету Державного від того, що завезено було контрабандним шляхом мобільні телефони. Сьогодні ми говоримо про те, що ми то на мобільні телефони, які сьогодні допустимо для селян, селяни не користуються цими мобільними телефонами, ми з 30 євро до нульової ставки. І хотілося б ще поглянути на інше. У чому все-таки відстає наша промисловість державна. Чому ми не можемо виробляти.
Будь ласка, Шурма.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України об’єднаної. Перш за все я хочу звернутися до депутата Верховної Ради Терьохіна. Якщо вам відомо, якщо на митниці хтось дає хабарі і в яких сумах, передавайте це в суд, в прокуратуру, в СБУ і притягуйте до відповідальності, а не кидайте тінь на службу. Це, по-перше. По-друге. Ви людям українським скажіть, що ваші пропозиції сьогодні йдуть на те, щоб знищити вітчизняного товаровиробника. У цілому світі платять мито. А, по-третє, я хотів би сказати, що фракція Соціал-демократичної партії України об’єднаної закликає всіх не підтримувати жоден законопроект і жодну ініціативу тих людей, які порушують і топчуть Конституцію в частині 74-ї статті. Складіть повноваження, майте на це законне право. А ви сьогодні є порушником Конституції і пропонуєте якісь відповідні укази незаконні чи з порушенням. Тому при всій повазі до вас ми голосувати за це сьогодні не будемо.
Шановні колеги, обмінялися думками. Тільки для уточнення. Автором, точніше, будете уважні, суб’єктом законодавчої ініціативи ніякий міністр, навіть якщо він суміщає свою посаду з обов’язками депутата, бути не може. Це не законопроект міністра економіки. Це законопроект Кабінету Міністрів. Так що тут. А голова уряду, ви знаєте, склала депутатські повноваження. Я ставлю ще раз на голосування про включення до порядку денного питання - проект Закону про внесення змін до Митного тарифу України. Реєстраційний номер 7114. Прошу визначатися. [[17:38:14]] За-143 Ну, вже всі процедури закінчились. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 79, комуністів - 0, "Регіони України" - 17, Народна партія - 4, соціалісти, соціал-демократи - нулі, "Єдина Україна" - 3, блок Тимошенко - 16, "Демократична Україна", "Воля народу" - нулі, "Демократичні ініціативи" - 1, "Союз" - 11, "Центр" - 4, НПР, "Республіка" - 0, позафракційні - 8. Шановні колеги, давайте, можливо, ми таким чином поступимо. Дійсно, запитань є дуже багато. Запитань, по-перше, в тому ключі, і ви тут підкреслювали, про це, до речі, наголошувалось, коли була зустріч керівництва Кабінету Міністрів з керівництвом Верховної Ради з керівниками фракцій і груп, і це питання стояло, як то кажуть, займало чільне місце у цій розмові. І ми там ці проблеми піднімали. Тому давайте, мабуть, нехай нам спочатку чітко дадуть відповіді на ті питання, я їх зараз узагальню, а потім ми будемо приймати якесь рішення. Ну насамперед, говорять про те, що хабарі, позахабарі. Треба зменшити - не даватимуть хабарів. Ви, мабуть, дуже добре усвідомлюєте нашу слов’янську натуру: треба платити 100 - платитиме 20, треба платити 20 - не платитимемо нічого. І тому на моє запитання, наприклад: а скільки ж втратить Державний бюджет від такого законопроекту? На сьогоднішній день ніхто відповіді не дав. А втрати, повірте, будуть. Друге питання. На запитання, яке сьогодні в залі піднімалось: а все-таки, як цим законопроектом знищимо і далі національного товаровиробника? Відповіді на це запитання також не поступило. Тому давайте ми попробуємо поступити таким чином: попросити Кабінет Міністрів, а вони закріплені за кожним комітетом, міністри, закріплені за кожною фракцію: хай протягом того тижня, коли працюватимемо в фракціях, комітетах, попрацюють, роз’яснюють, ми цього питання ще не знімаємо і ми до нього повернемося. Три хвилини, запишіться, будь ласка. Так, будь ласка, Соболєв, Гінзбург.
Соболєв, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги, ми всі розуміємо чудово, що якщо законопроект сьогодні не проходить, то уряду треба буде готувати новий законопроект, який так само буде проходити довгу процедуру. Тому, принаймні, треба прийняти рішення, якщо комусь треба ознайомитися сьогодні, ми можемо завтра ще раз повернутися до цього питання. Ті комітети, які вважають, що йдуть втрати до бюджету або ще якісь питання, мають можливість вивчити і доповісти сесії, бо, дійсно, ми зараз попали в ситуацію, коли саме парламент стає крайнім у визначенні цієї ситуації, оскільки тільки парламент згідно з нашим законодавством має право змінювати в даному випадку ці норми. Саме тому я пропонував би проголосували в двох варіантах: або до завтра розглянути і повернутися завтра до цього питання, тоді не знімається цей законопроект, або, принаймні, тоді як варіант на наступний тиждень. Дякую.
Дякую. Гінзбург, будь ласка, за нею Матвієнков.
Дякую, Адам Іванович. Шановні народні депутати і шановні слухачі, наші виборці, які слухають сьогодні розгляд цього питання, бо ця проблема сьогодні не тільки уряду, не тільки Верховної Ради, але й всіх людей нашої України, які чекають рішення його. Я хотіла б сказати: по-перше, уряд поступає сьогодні не дуже чесно, звалюючи вину на Верховну Раду, яку сьогодні перед фактом сьогодні поставили, то щоб ви знали, що Верховна Рада тут не є крайня. вона готова сьогодні розглядати це питання, але готове якби воно було, це питання. А друге, це обов’язково треба, я підтримую свого колегу, що обов’язково треба піти до комітетів і розтлумачити, де і як і чому таке прийняте рішення урядом на сьогодні. І тоді Верховна Рада могла б прийняти рішення, яке б задовольняло сьогодні наш уряд. Дякую.
Будь ласка, Матвієнков.
Матвиенков, 55-й округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги! Самое главное, я думаю, для нас, когда мы принимаем решение по любому вопросу, это, наверное, те люди, которые сегодня стоят у станков, получают пенсии, учат наших детей, внуков. Это те люди, которые нас сюда избирали. И мы прекрасно понимаем, что ужесточение сегодня, а я считаю, что это правильно, ужесточение политики на таможне, ужесточение политики на границе приведет к росту цен. И сегодня мы, не принимая никаких решений, мы просто ударим по тем людям, которые сегодня ну ждут улучшения жизни, ждут улучшения в экономике. Поэтому предложение у меня такое, коль не проходит этот вопрос, давайте проголосуем его сейчас включить в порядок денный и дать возможность не рассматривать сегодня, дать возможность правительству вместе с комитетами поработать и по мере готовности тут же вынести его в зал. Потому что действительно нам этот вопрос разрешать необходимо. Это жизненная потребность! Или мы будем наводить порядок в стране, или мы не будем его наводить?
будь ласка, Надрага.
Уважаемые коллеги! Я хочу повторить то, что я говорил уже здесь перед тем как мы голосовали. Сегодня надо не выносить окончательных решений, а отработать ситуацию в нескольких моментах. Первое. Что такое данное решение для бюджета. И второе - для местного товаропроизводителя. Понять что и почему, и зачем мы это делаем, и потом вынести в зал. Поэтому я считаю, что наше решение не должно быть конечным, чтобы мы не отложили это в долгий ящик. С другой стороны, обращаясь к тому же правительству, можно сказать: вы в темпе должны это отработать. Спасибо.
Так, шановні колеги, була ще одна пропозиція, я її ще раз поставлю на голосування. Мається на увазі, що ми з вами голосували про те, щоб включити до порядку денного и розглянути сьогодні, а є пропозиція інша - щоб сьогодні тільки включити до порядку денного. Тому я пропоную, комітет уже свою роботу зробив, тому я пропоную проголосувати ще про включення, але без розгляду сьогодні. Лише про включення до порядку денного проекту закону про внесення змін до митного тарифу України [[реєстраційний номер 7114]]. Прошу визначатися. [[17:45:21]] За-160 Шановні колеги! По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 63, Комуністів - 0, Регіони України- 32, Народна партія - 5, соціалісти, соціал-демократи - нулі, Єдина Україна - 14, Блок Тимошенко - 18, Демократична Україна - 1, Воля народу - 0, НДП, "Республіка" - Демократичні ініціативи - 2, Союз - 10, НДП, "Республіка" - 0, Центр - 3, Позафракційні - 12. Шановні колеги! Я прошу уряд працювати з фракціями, питання не знято. Нам треба було б зараз включити до порядку денного проект закону про внесення зміни до Декрету Кабінету Міністрів України "Про впорядкування діяльності суб’єктів підприємницької діяльності [[щодо підприємств авіаційної промисловості]], але і автор, і ініціативи народний депутат Гуреєв, і профільний комітет просить, що треба врахувати і порадитися, уточнити деякі моменти з Кабінетом Міністрів, тому це питання ми переносимо для узгодження з Кабінетом Міністрів. Розглядаємо питання про включення до порядку денного і прийняття рішення проект Постанови про створення Тимчасової спеціальної комісії з питань дотримання конституційних прав громадян і вимог законодавства стосовно збереження державної таємниці і таємниці приватних розмов [[реєстраційний номер 7026]]. Перед голосуванням, шановні колеги. Не сперечайтеся у залі. Послухайте, це пропозиція Погоджувальної ради у відповідь на ті рішення, у тому числі на останнє рішення голови Служби безпеки про те, що заведена зараз кримінальна справа щодо того, що до недавнього часу [[я не знаю скільки з нас тут присутніх у залі, але кажуть , що чимало людей]] всі ваші розмови слухалися, записувалися в антизаконному порядку. І тому профільний комітет пропонує створити спеціальну комісію і допомогти, у тому числі з боку парламенту, Службі безпеці розібратися у цьому питання. Тому я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту постанови про створення Тимчасової спеціальної комісії з питань дотримання конституційний прав і вимог законодавства стосовно збереження державної таємниці і таємниці приватних розмов [[реєстраційний номер 7026]]. Прошу голосувати. За - 210. Щось не зрозуміли? По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 39; комуністів - 56; "Регіони України" - 26; Народної партії - 7; соціалістів - 3; соціал-демократи - 22; "Єдина Україна" - 17; Блок Тимошенко - 0; "Демократична Україна" - 7; "Воля народу" - 7; "Демократичні ініціативи" - 4; "Союз" - 4; "Центр" - 0; НДП, "Республіка" - 4; позафракційні - 14. Запишіться, 3 хвилини. Запишіться, будь ласка. Будь ласка, Костинюк, за ним - Гінзбург.
Шановні народні депутати, шановний Адаме Івановичу. Ця ситуація дуже напрошує проголосувати у пакеті два законопроекти про включення до порядку денного сесії про внесення змін до митного тарифу України і разом з проектом постанови про створення спеціальної комісії. Адаме Івановичу, я прошу вас цю пропозицію теж поставити на голосування.
Будь ласка, Гінзбург.
Дякую. Гінзбург, фракція комуністів. У мене просто викликає занепокоєння, що винесенення такого важливого питання, особливо для політиків, коли ти маєш спокійно працювати, коли тебе не підслуховують, сьогодні не підтримують такі провладні фракції, які вчора декларували зовсім протилежне. Я не розумію, чому так, але хотілось би, щоб у державі щось змінилося. На жаль, шановні виборці, нічого ми не можемо від цієї влади чекати іншого. Ви бачите, що проходить. Дякую.
Будь ласка, Надрага.
Уважаемые коллеги, обращаю ваш внимание, что комиссия по вопросам соблюдения конституционных прав граждан, ни кого бы то ни было еще, а конституционных прав граждан. И поэтому, если она появиться, поверьте мне, я глубоко убежден, ничего плохого от ее деятельности просто не будет. Единственное замечание: могу добавить только одно, мы, к сожалению, согласно регламента, здесь должны создать временную следственную комиссию, а не специальную, потому что специальная создается для наработки законодательной базы, а для выяснения обстоятельств, создается следственная. Поэтому, Адам Иванович, я предлагаю вот эту формулировку. А ко всем обращаюсь еще раз: защита конституционных прав граждан, вот для чего эта комиссия. Спасибо.
Будь ласка, Рудковський Дмитро.
Предайте слово Рудковському.
Рудковський передає слово Рудковскому, будь ласка.
Шановні народні депутати, ми маємо десятки створених комісій у Верховній Раді. Ми добиваємося 2 роки звіту спеціальної слідчої комісії, яка розслідує загибель Георгія Гонгадзе, це питання не виноситься до залу. Ми створюємо нову комісію, нам потрібно, по-перше, прийняти Закон про спеціальні слідчі комісії, для того, щоб всі приходили й звітували, а по-друге, ставити питання про прослуховування ми повинні притягнути до відповідальності тих, хто прослуховували. Зараз ситуація в нашій державі помінялася. Якщо є хоча б один факт, що чи служба безпеки, чи міністерство внутрішніх справ когось прослуховує, тоді можна ставити питання. Ми маємо порядних людей, на чолі цих органів і вони дотримуються законів і Конституції.
Так, будь ласка, обмінялися думками, шановні колеги, послухайте, будь ласка. Справа в тому, що таке рішення підтримала пропозицію, підтримала погоджувальна рада. Це одне, друге, ви напевно знаєте, ще раз нагадую, що голова служби безпеки - Турчинов - наш колега із Фракції Блоку Юлії Тимошенко, порушив кримінальну справу з приводу от цих підслуховувань, які відбувалися. І у розрізі цієї кримінальної справи профільний комітет пропонує створити ще тимчасову, але я тут підтримую Надрагу, слідчу комісію, яка б у цьому руслі працювала б із Службою безпеки. Ті, хто кажуть, що треба 150 голосів, це 150 голосів для створення комісії треба. Але, на жаль, у нас так намудрували в Українському домі в 2000 році, що для того, щоб зробити процедуру, включити до порядку денного, треба 226 голосів. Для того, щоб вирішити питання, треба 150 голосів за Конституцією. Тому, будь ласка, я ще раз ставлю з уточненням, яке слушно тут вніс народний депутат Надрага. Проект постанови про створення тимчасової слідчої комісії з питань дотримання конституційних прав громадян і вимог законодавства стосовно збереження державної таємниці і таємниці приватних розмов. Реєстраційний номер 7026. Мова йде про включення до порядку денного. Прошу голосувати. [[17:54:12]] За-190 По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 5, Фракція комуністів - 55, "Регіони України" - 46, Народна аграрна партія - 8, СДПУ(о) - 15, "Єдина Україна" - 14, СПУ - 1, Блок Тимошенко - 0, "Воля народу" -6, "Демократична Україна" - 12, "Демократичні ініціативи" - 6, "Союз" - 4, "Центр" - 4, НДП - "Республіка" - 2 , Позафракційні - 12. Таким чином питання не включено. Була пропозиція Костинюка про те, щоб в пакеті проголосувати про включення до порядку денного питань, двох питань - проекту Закону про внесення змін до Митного тарифу України [[7114]] і про включення до порядку денного проекту Постанови про створення Тимчасової слідчої комісії [[7026]]. Прошу визначатись. Була пропозиція народного депутата. "За" - 75 Так, пропозиція Костинюка одержала 75 голосів. [[Оплески]] Так, слухаємо проект Закону про внесення змін України про освіту [[щодо учасників начально-виховного процесу]]. Я продовжую на 15 хвилин. Реєстраційний номер 5740. Будь ласка, Воюш Володимир Дмитрович, підготуватися Дорогунцову. Три хвилини. Скорочена процедура.
Шановні народні депутати, запропонований вам на розгляд проект Закону підготовлено з метою надання статусу педагогічного працівникам дитячих юнацьких спортивних шкіл, зокрема керівникам, їх заступникам, тренерам-викладачам, тренерам-методистам, інструкторам-методистам. В системі освіти, зокрема в структурі позашкільної освіти серед інших типів позашкільних закладів для розвитку здібностей та талантів дітей створюються дитячі юнацькі спортивні школи, де працюють тренери-викладачі, інструктори-методисти, тренери-методисти тощо. Перелік типів позашкільних навчальних закладів, до якого входять дитячі юнацькі спортивні школи, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 6 травня 2001 року за номером 433. В той же час умови оплати праці працівників дитячо-юнацьких спортивних шкіл не впорядковані, що викликає соціальну напругу та непорозуміння при оплаті праці окремих категорій працівників спортивних шкіл в системі освіти. Проектом закону пропонується надати окремим категоріям працівників дитячо-юнацьких спортивних шкіл, які безпосередньо працюють з дітьми, статус педагогічного працівника. Це дозволить унормувати питання оплати їх праці та врегулювати соціальні конфлікти. Надання статусу педагогічного працівника працівникам дитячо-юнацьких спортивних шкіл провадитиметься за рахунок коштів, передбачених в бюджетах всіх рівнів на 2005 рік і збільшення витрат на ці цілі буде вкрай незначним. За обрахунками Міністерства освіти і науки України додаткова потреба в коштах на введення цієї норми становитиме по місцевим бюджетам близько 1 мільйона гривень, і по Державному бюджету також близько одного мільйона гривень на рік. Тобто така вкрай незначна сума, як 2 мільйони на рік, дозволить нам вирішити цю проблему, яка багато років дискримінує цих працівників, які працюють в спортивній галузі і фактично являються педагогами, але не віднесені нашим законодавством до цієї категорії, і тому їх заробітна плата суттєво відрізняється від оплати праці інших педагогів. Тому я прошу вас підтримати цей законопроект і проголосувати його в першому читанні і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, від комітету - кажуть, Сергій Іванович захворів, - Прошкуратова Тамара, прошу.
Тамара Прошкуратова, фракція СДПУ(о). Доповідаю від комітету. Комітет з питань освіти і науки розглянув на своєму засіданні проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про освіту", поданий вищеназваними депутатами. І тому зазначений законопроект підготовлено авторами з метою надання статусу педагогічного працівника дитячо-юнацьких спортивних шкіл, зокрема, керівникам, заступникам, тренерам-викладачам, тренерам-методистам, інструкторам-методистам, що дозволить упорядкувати умови оплати праці цієї категорії працівників. Такі доповнення пропонується внести до статті 50 чинної редакції Закону України "Про освіту". На думку народних депутатів - членів комітету, прийняття значених доповнень до закону надасть можливість врегулювати недореченості, які виникають при оплаті праці окремим категоріям працівників спортивних шкіл в системі освіти України та зменшить соціальну напругу серед колективів дитячо-юнацьких спортивних шкіл. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що зазначений законопроект може бути взятий в цілому за основу з подальшим урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. До комітету надійшли пропозиції та зауваження від Державного комітету України з питань фізичної культури і спорту, Міністерства фінансів України, Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України, Міністерства праці та соціальної політики, Міністерства освіти і науки України. Вважаємо, що законопроект доцільно прийняти в першому читанні і взяти за основу висловлені зауваження і пропозиції можуть бути враховані при обговоренні законопроект у другому читанні. І тут напевно трапилася одна така недоречність, Адаме Івановичу, що в другому законопроекті є аналогічний законопроект 6127 депутата Гурова, але він чомусь віднесений до наступного законопроекту, з яким має розглядатися законопроектом 5716. Так от цей законопроект 6127 він має більше спільного із тим самим законопроектом, який я доповідаю. І тому, оскільки між цими законопроектами багато спільного, єдине, чим відрізняються, що законопроект Воюша пропонується ввести в дію з 1 січня 2005 року, а законопроект Гурова з 2006 року. І тому прийняття законопроекту 5740 дасть можливість відразу впорядкувати ось таку ситуацію, яка зараз склалася у галузі освіти.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Але нічого, на жаль, не дасть можливості впорядкувати, бо з 1 січня 2005 року цього ми ввести з вами не маємо права відповідно до Бюджетного кодексу, тільки не раніше, ніж з 1 січня 2006. Це я так для роз’яснення. Будь ласка, Гінзбург. Підготуватися Кармазіну.
Гінзбург, фракція комуністів, 161 конотопський виборчий округ. Я також знайомилася з цим законопроектом, який подав народний депутат Воюш, Ващук і Шуфрич. І також ми сьогодні повинні були розглядати законопроект 6127, який внесений народним депутатом Гуровим. Вони майже піднімають одну і ту саму проблему, в тому числі я вже хотіла теж засвідчити те, що введення в дію з 1 січня 2005 року цього законопроекту ми не можемо зараз здійснити, тому що по бюджетній резолюції такі дії є порушенням закону. Але я хотіла інше сказати. Якщо ми сьогодні говоримо з вами про керівників педагогічних, науково-педагогічних працівників, спеціалістів, які Законом про освіту отримують одну заробітну плату, представників підприємств, установ кооперативних, громадських організацій, які беруть участь у навчально-виховній роботі, то проект пропонує доповнити цю статтю положеннями, за якими до керівних педагогічних працівників належатимуть у тому числі і тренери-викладачі, тренери методисти, інструктори методисти дитячих юнацьких спортивних шкіл. І вивчаючи цей законопроект, і користуючись тим, що я на цій поважній трибуні знаходжуся, я хотіла б сказати, що у нас є найголовніше у житті, от так для себе питання задаю. А це найголовніше у житті - це наша країна і наші діти. А що ми з вами зробили як депутати для того, щоб наші діти мали найкраще чи гарне виховання, щоб вони були патріотами нашої батьківщини. То єсть діти і батьківщина - такий прямий зв’язок. А ми сьогодні дали дуже низьку зарплату цій категорії людей, яка виховує наших дітей. Ми їх поставили у такі умови, що діти, які раніше вели, вчителі, які раніше вели позашкільне виховання. Вони керували гуртками, спортивними клубами і інше, і інше, вкладували душу, вони отримували достатню заробітну плату. І сюди йшли кваліфіковані вчителі, виховані і високої планки люди. І сьогодні ми з вами маємо пряме зобов’язання перед нашими дітьми і перед нашими вчителями підняти цю планку, щоб для виховання наших дітей були допущені найкращі люди нашої країни. Але, на жаль, за 14 років незалежності ми зовсім, зовсім про це забули. І сьогодні фракція комуністів наполягає на тому, щоб ми цій категорії населення підняли заробітну плату, ту, яку вона заслуговує. Дякую.
Будь ласка, Юрій Кармазін. Підготуватися Пузакову.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, що ми хочемо зробити цим законопроектом? Хочемо доповнити положеннями і розширити? Зробити людям краще? Давайте подивимся, чи краще ми зробили чи ні, хочемо зробити? Згідно з Державним класифікатором України класифікація видів економічної діяльності 00996 - діяльність дитячих юнацьких спортивних шкіл, шкіл олімпійського резерву, шкіл вищої спортивної майстерності віднесено до сфери фізичної культури і спорту. Тобто якщо ми внесемо зміни до статті 50 Закону "Про освіту" і поширимо на цих фахівців умови оплати праці працівників установ і закладів освіти, будуть скасовані ті умови, які мають на сьогоднішній день працівники фізичної культури і спорту. Тобто порушаться міжпосадові співвідношення в оплаті праці працівників фізичної культури і спорту і буде погіршення, а не покращання їх праці. Це - перше. Особливо мене хвилює те, що стосувалося дитячо-юнацьких спортивних шкіл олімпійського та параолімпійського резерву і шкіл вищої спортивної майстерності. Подивимося, де є посада тренер-методист, ця посада може бути тільки в школах спортивної майстерності якраз вищої спортивної майстерності. Все, вона в звичайних школах не може бути. Значить, мета цим законом не досягається. Тому я хотів би, щоб ми не нашкодили. І коли я знайомився з документами Державного комітету України з питань фізичної культури і спорту, то бачив, що, мабуть, тут є велике-велике питання. Хоча в тому, що учасниками навчального процесу пропонується уточнити, що тут будуть і представники підприємств, установ, кооперативних організацій, які беруть участь у навчально-виховній роботі, і інші спеціалісти, це, в принципі, є позитивно. Я вважаю, що законопроект, на жаль, занадто "сирий". Треба було б записати так, як це в Законі про освіту написано було щодо психологів, де було записано, що вони за своїм статусом прирівнюються до педагогічних працівників. Давайте запишемо, що ті люди, які працюють на цих посадах, бо немає тренерів-методистів, там не буде, а ці інші категорії осіб прирівнюються до педагогічних працівників. І поставимо крапку. І все. Але це зовсім інша ідеологія закону.
Так, будь ласка, Пузаков Володимир, фракція комуністів. За ним.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Внесені зміни сприятимуть уникненню протиріч у законодавстві в сфері освіти. В першу чергу, це стосується відновлення і розширення навчальної бази і соціальної структури вищої освіти, що не передбачено Державним бюджетом, адже це може привести також о поступової руйнації навчально-виховного процесу. Жалюгідні, як уже сьогодні говорили, бюджетні асигнування утруднюють проведення навчально-виховного процесу на сучасному рівні. По цій же причині на сьогодні також існує і низький рівень комп’ютеризації навчальних закладів, хоч як гарно відчитуються і ми часто про це чуємо, про комп’ютеризацію Міністерства освіти, але нема де правди діти, що один комп’ютер сьогодні на 33-35 студентів в ВУЗах, а в професійно-технічних закладах 1 комп’ютер на 120-130 учнів, в середніх школах по 150-170, а в сільських - значно більше. О це Вам і комп’ютеризація, і науково-виховний процес. В даний час освіта потребує від держави особливої уваги зі сторони матеріально-технічного оснащення, особливо гострою є проблема фінансування. І взагалі в Україні склалась в останнє десятиріччя дивна ситуація, коли Уряд находить кошти на будь-що, тільки не на освіту, і не науку. І взагалі, багатьох людей дивує реальна політика Уряду відносно використання наукового потенціалу вищої школи. Але ми, комуністи, ніяк не можемо миритися з тим, що у багатьох вищих і середніх навчальних закладах питання виховної роботи, викладання суспільних дисциплін відійшли на другий план. У минулому році за скоєнні злочини притягнуто до відповідальності 910 студентів. У багатьох студентських гуртожитках мають місце наркоманія, алкоголь. Тільки 15 відсотків студентів займається спортом. Мабуть вже настав час створення спеціального науково-дослідного інституту, який займався би економічними проблемами науки та освіти.
Володимире Тихоновичу, ми зараз обговорюємо не цей законлпроект.
Я знаю, але це ж тоже.
Це теж так, але давайте по законопроекту щодо учасників навчально-виховного процесу.
Цей закон тоже потребує, що держава все ж таки повинна повернутися обличчям до освіти та науки і до виховної роботи. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Черняк Володимир Кирилович. Будемо завершувати.
Шановні народні депутати, питання не таке просте, як здається на перший погляд. Я поділяю думки стосовно неоднозначної оцінки цього законопроекту. Але разом з тим хочу підтримати той пафос, який у ньому закладено стосовно того, щоб вирішити питання про підвищення заробітної плати певній категорії працівників, які працюють у сфері спорту. І якщо ставити високі вимоги і очікувати від нашого спорту високих результатів, то мабуть це є доцільно. Що пропонує цей законопроект? Пропонується доповнити статтю 50-ту Закону про освіту положеннями, за якими до керівних педагогічних працівників належатимуть в тому числі і тренери-викладачі, тренери-методисти, інструктури-методисти дитячо-юнацьких спортивних шкіл. Ось у цьому суть законопроекту. Власне уже тут вирішено питання, практично вирішено, теоретично скажімо, те, що про сказав депутат Кармазін. Якраз і пропонується приєднати, долучити до педагогічних працівників працівників дитячих, юнацьких спортивних шкіл. У зв’язку з цим на них будуть розповсюджені ті пільги, які існують. Тобто прийняття законопроекту дозволить прирівняти тренерів-викладачів, тренерів-методистів та інструкторів-метдистів дитячих юнацьких спортивних шкіл до педагогічних працівників. Це дозволить цим категоріям педагогічних працівників користуватись правами та гарантіями, які встановлені Законом "Про освіту". Ось до чого зводиться суть закону. На мій погляд, Закон можна прийняти в першому читанні, але в процесі підготовки до другого читання, врахувати ті слушні пропозиції, які були висловлені і які подадуть народні депутати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, давайте дослухаємося останньої пропозиції Володимира Кириловича і дружно проголосуємо за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про освіту". Реєстраційний номер 5740. Прошу голосувати. [[18:14:26]] За-237 Дякую. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 19, Фракція комуністів - 55. Шановні. дайте мені можливість зачитати. Вони і так дали більше, ніж могли. "Регіони України" - 38, Народна партія - 3, СПУ - 23, СДПУ(о) - 21, "Єдина Україна" - 17, Блок Тимошенко - 8, "Демократична Україна" - 15, "Воля народу" - 7, "Демініціативи" - 6, "Союз" - 9, "Центр" - 0, "НДП-Республіка" - 4, Позафракційні - 12. Шановні колеги, на сьогодні ми будемо завершувати. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошується закритим. Завтра початок роботи о 10 годині.